# Jurnalul Oficial C 415/15 n

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 415 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6115 noiembrie 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 415

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6115 noiembrie 2018

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUŢII |
| | Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte |
| | A 35-a sesiune – Bruxelles (Belgia), 18-20 iunie 2018 |
| 2018/C 415/01 | Rezoluție privind relațiile dintre UE și ACP după expirarea Acordului de la Cotonou: o puternică dimensiune parlamentară | 1 |
| 2018/C 415/02 | Rezoluție privind impactul comerțului ilegal cu produse fitosanitare, semințe și alți factori de producție agricolă asupra economiilor țărilor ACP | 6 |
| 2018/C 415/03 | Rezoluție privind consecințele sociale și de mediu ale urbanizării, în special buna gestiune a deșeurilor industriale și menajere în țările ACP | 11 |
| 2018/C 415/04 | Rezoluție privind nevoia urgentă de măsuri noi de combatere a terorismului internațional | 18 |
| 2018/C 415/05 | Rezoluție privind criza umanitară din Sudanul de Sud | 22 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte

A 35-a sesiune – Bruxelles (Belgia), 18-20 iunie 2018

A 35-a sesiune – Bruxelles (Belgia), 18-20 iunie 2018

2018/C 415/01

Rezoluție privind relațiile dintre UE și ACP după expirarea Acordului de la Cotonou: o puternică dimensiune parlamentară

1

2018/C 415/02

Rezoluție privind impactul comerțului ilegal cu produse fitosanitare, semințe și alți factori de producție agricolă asupra economiilor țărilor ACP

6

2018/C 415/03

Rezoluție privind consecințele sociale și de mediu ale urbanizării, în special buna gestiune a deșeurilor industriale și menajere în țările ACP

11

2018/C 415/04

Rezoluție privind nevoia urgentă de măsuri noi de combatere a terorismului internațional

18

2018/C 415/05

Rezoluție privind criza umanitară din Sudanul de Sud

22

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte |
| | A 35-a sesiune – Bruxelles (Belgia), 18-20 iunie 2018 |
| 2018/C 415/06 | Răspunsurile Comisiei la întrebările cu solicitare de răspuns scris | 26 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte

A 35-a sesiune – Bruxelles (Belgia), 18-20 iunie 2018

A 35-a sesiune – Bruxelles (Belgia), 18-20 iunie 2018

2018/C 415/06

Răspunsurile Comisiei la întrebările cu solicitare de răspuns scris

26

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte

A 35-a sesiune – Bruxelles (Belgia), 18-20 iunie 2018

| 15.11.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 415/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 415/1

---

REZOLUȚIE (1)

privind relațiile dintre UE și ACP după expirarea Acordului de la Cotonou: o puternică dimensiune parlamentară

(2018/C 415/01)

Adunarea parlamentară paritară ACP-UE,

| — | reunită la Bruxelles (Belgia) între 18 și 20 iunie 2018, |
| --- | --- |

—

reunită la Bruxelles (Belgia) între 18 și 20 iunie 2018,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 („Acordul de la Cotonou”) (2), și revizuirile sale din 2005 și 2010 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 („Acordul de la Cotonou”) (2), și revizuirile sale din 2005 și 2010 (3),

| — | având în vedere Acordul de la Georgetown din 1975 de creare a grupului statelor ACP, precum și revizuirea sa din 1992 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Georgetown din 1975 de creare a grupului statelor ACP, precum și revizuirea sa din 1992 (4),

| — | având în vedere Strategia comună Africa-UE, adoptată de șefii de stat și de guvern din Africa și din Europa în cadrul summitului de la Lisabona din 9 decembrie 2007 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia comună Africa-UE, adoptată de șefii de stat și de guvern din Africa și din Europa în cadrul summitului de la Lisabona din 9 decembrie 2007 (5),

| — | având în vedere cel de al șaptelea summit al șefilor de stat și de guvern ai țărilor ACP de la Malabo din 13-14 decembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al șaptelea summit al șefilor de stat și de guvern ai țărilor ACP de la Malabo din 13-14 decembrie 2011,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 decembrie 2015 referitoare la 40 de ani de parteneriat: evaluarea impactului asupra comerțului și dezvoltării din țările ACP și perspective pentru relații durabile între țările ACP și Uniunea Europeană (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 decembrie 2015 referitoare la 40 de ani de parteneriat: evaluarea impactului asupra comerțului și dezvoltării din țările ACP și perspective pentru relații durabile între țările ACP și Uniunea Europeană (6),

| — | având în vedere rezoluțiile sale referitoare la relațiile ACP-UE, în special cea din 11 februarie 2015 privind activitatea Adunării Parlamentare Paritare (APP) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale referitoare la relațiile ACP-UE, în special cea din 11 februarie 2015 privind activitatea Adunării Parlamentare Paritare (APP) (7),

| — | având în vedere declarația sa din 21 decembrie 2016 privind dimensiunea parlamentară a relațiilor ACP-UE în perioada post-Cotonou (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația sa din 21 decembrie 2016 privind dimensiunea parlamentară a relațiilor ACP-UE în perioada post-Cotonou (8),

| — | având în vedere declarația comună din 9 decembrie 2015 a copreședinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE privind viitorul relațiilor ACP-UE (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 9 decembrie 2015 a copreședinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE privind viitorul relațiilor ACP-UE (9),

| — | având în vedere cea de a 103-a reuniune și cea de a 105-a reuniune a Consiliului de Miniștri al statelor ACP, desfășurate în perioada 26-27 aprilie 2016 la Dakar și în perioada 3-4 mai 2017 la Bruxelles, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a 103-a reuniune și cea de a 105-a reuniune a Consiliului de Miniștri al statelor ACP, desfășurate în perioada 26-27 aprilie 2016 la Dakar și în perioada 3-4 mai 2017 la Bruxelles,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 4 octombrie 2016 referitoare la viitorul relațiilor ACP-UE după 2020 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 4 octombrie 2016 referitoare la viitorul relațiilor ACP-UE după 2020 (10),

| — | având în vedere Consensul european privind dezvoltarea, adoptat la Bruxelles la 7 iunie 2017 (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul european privind dezvoltarea, adoptat la Bruxelles la 7 iunie 2017 (11),

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei Europene din 12 decembrie 2017 de autorizare a deschiderii negocierilor privind un acord de parteneriat între Uniunea Europeană și țările ce fac parte din grupul statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei Europene din 12 decembrie 2017 de autorizare a deschiderii negocierilor privind un acord de parteneriat între Uniunea Europeană și țările ce fac parte din grupul statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (12),

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, adresată Parlamentului European și Consiliului la 22 noiembrie 2016: Un parteneriat reînnoit cu țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, adresată Parlamentului European și Consiliului la 22 noiembrie 2016: Un parteneriat reînnoit cu țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific (13),

| — | având în vedere Documentul comun de consultare al Comisiei Europene și al Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 6 octombrie 2015: Către un nou parteneriat între Uniunea Europeană și țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific după 2020 (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul comun de consultare al Comisiei Europene și al Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 6 octombrie 2015: Către un nou parteneriat între Uniunea Europeană și țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific după 2020 (14),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European adoptat la 12 mai 2016 intitulat referitor la viitorul relațiilor UE cu grupul statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European adoptat la 12 mai 2016 intitulat referitor la viitorul relațiilor UE cu grupul statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (15),

| — | având în vedere summitul Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă și documentul său final adoptat de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015, intitulat: „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere summitul Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă și documentul său final adoptat de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015, intitulat: „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” (16),

| — | având în vedere Agenda 2063 adoptată de Comisia Uniunii Africane în aprilie 2015 (17), având în vedere Comunicatul celei de a 20-a reuniuni a Consiliului Caricom pentru relații externe și comunitare (COFCOR) de la Bridgetown, Barbados, din 18-19 mai 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2063 adoptată de Comisia Uniunii Africane în aprilie 2015 (17), având în vedere Comunicatul celei de a 20-a reuniuni a Consiliului Caricom pentru relații externe și comunitare (COFCOR) de la Bridgetown, Barbados, din 18-19 mai 2017,

| — | având în vedere rezultatele celei de a 107-a sesiuni a Consiliului de Miniștri al statelor ACP din 29 mai 2018 și ale celei de a 43-a sesiuni a Consiliului de Miniștri ACP-UE din 1 iunie 2018, de la Lomé, Togo, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele celei de a 107-a sesiuni a Consiliului de Miniștri al statelor ACP din 29 mai 2018 și ale celei de a 43-a sesiuni a Consiliului de Miniștri ACP-UE din 1 iunie 2018, de la Lomé, Togo,

| — | având în vedere Comunicatul de la Waigani privind perspectivele pentru viitor ale grupului de state ACP, adoptat la cel de al optulea summit al șefilor de stat și de guvern ai țărilor ACP, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicatul de la Waigani privind perspectivele pentru viitor ale grupului de state ACP, adoptat la cel de al optulea summit al șefilor de stat și de guvern ai țărilor ACP,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri politice (ACP-UE/102.400/fin.), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri politice (ACP-UE/102.400/fin.),

| A. | întrucât Acordul de Parteneriat de la Cotonou (APC) a reușit să pună bazele unui parteneriat reciproc și obligatoriu din punct de vedere juridic între UE și grupul ACP; |
| --- | --- |

A.

întrucât Acordul de Parteneriat de la Cotonou (APC) a reușit să pună bazele unui parteneriat reciproc și obligatoriu din punct de vedere juridic între UE și grupul ACP;

| B. | întrucât rolul Adunării Parlamentare Paritare (APP), astfel cum este definit în APC, este acela de a facilita o mai bună înțelegere între popoarele Uniunii Europene și ale statelor ACP, de a sensibiliza opinia publică cu privire la o serie de teme, de a promova procesul democratic prin dialog și consultare, de a asigura monitorizarea constantă a APC și de a pleda pentru capacitarea parlamentelor naționale din ACP; |
| --- | --- |

B.

întrucât rolul Adunării Parlamentare Paritare (APP), astfel cum este definit în APC, este acela de a facilita o mai bună înțelegere între popoarele Uniunii Europene și ale statelor ACP, de a sensibiliza opinia publică cu privire la o serie de teme, de a promova procesul democratic prin dialog și consultare, de a asigura monitorizarea constantă a APC și de a pleda pentru capacitarea parlamentelor naționale din ACP;

| C. | întrucât APP are meritul de a fi instituit un cadru transfrontalier pentru dezbaterea parlamentară la scară largă și întrucât, în pofida imperfecțiunilor sale, este un activ valoros în lumea tot mai interconectată și interdependentă; |
| --- | --- |

C.

întrucât APP are meritul de a fi instituit un cadru transfrontalier pentru dezbaterea parlamentară la scară largă și întrucât, în pofida imperfecțiunilor sale, este un activ valoros în lumea tot mai interconectată și interdependentă;

| D. | întrucât viitoarele negocieri cu privire la relația ACP-UE trebuie să constituie o oportunitate de a elabora o viziune și de a conferi relației o dimensiune politică; |
| --- | --- |

D.

întrucât viitoarele negocieri cu privire la relația ACP-UE trebuie să constituie o oportunitate de a elabora o viziune și de a conferi relației o dimensiune politică;

| E. | întrucât Acordul de la Georgetown din 7 iunie 1975 trebuie să fie revizuit în sensul extinderii și consolidării temeliilor grupului ACP, pentru a răspunde la provocările și tulburările geopolitice ale secolului XXI și pentru a promova multilateralismul; |
| --- | --- |

E.

întrucât Acordul de la Georgetown din 7 iunie 1975 trebuie să fie revizuit în sensul extinderii și consolidării temeliilor grupului ACP, pentru a răspunde la provocările și tulburările geopolitice ale secolului XXI și pentru a promova multilateralismul;

| F. | întrucât abordarea bazată pe cei „trei piloni” adoptată de APC a produs rezultate mixte, înregistrându-se succese incontestabile în domeniul dezvoltării și aducându-se o contribuție evidentă la promovarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, dar întrucât rămân multe aspecte de îmbunătățit în ceea ce privește cooperarea politică; |
| --- | --- |

F.

întrucât abordarea bazată pe cei „trei piloni” adoptată de APC a produs rezultate mixte, înregistrându-se succese incontestabile în domeniul dezvoltării și aducându-se o contribuție evidentă la promovarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, dar întrucât rămân multe aspecte de îmbunătățit în ceea ce privește cooperarea politică;

| G. | întrucât viitorul acord trebuie să evolueze în direcția consolidării parteneriatului și impulsionării integrării; |
| --- | --- |

G.

întrucât viitorul acord trebuie să evolueze în direcția consolidării parteneriatului și impulsionării integrării;

| H. | întrucât atât UE, cât și grupul ACP au trecut prin transformări politice și economice substanțiale de la ratificarea APC, în special grupul ACP manifestând în prezent o eterogenitate sporită; |
| --- | --- |

H.

întrucât atât UE, cât și grupul ACP au trecut prin transformări politice și economice substanțiale de la ratificarea APC, în special grupul ACP manifestând în prezent o eterogenitate sporită;

| I. | întrucât acordul post-Cotonou dintre UE și grupul ACP trebuie să fie complementar cu strategiile UE și ACP mai ample, precum Strategia globală pentru politica externă și de securitate a UE, Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și Agenda 2063; |
| --- | --- |

I.

întrucât acordul post-Cotonou dintre UE și grupul ACP trebuie să fie complementar cu strategiile UE și ACP mai ample, precum Strategia globală pentru politica externă și de securitate a UE, Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și Agenda 2063;

| J. | întrucât problema finanțării noului parteneriat trebuie să fie abordată și negociată în mod prioritar, inclusiv subiectul includerii Fondului european de dezvoltare în bugetul UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât problema finanțării noului parteneriat trebuie să fie abordată și negociată în mod prioritar, inclusiv subiectul includerii Fondului european de dezvoltare în bugetul UE;

| K. | întrucât consolidarea dimensiunii parlamentare în cadrul relațiilor dintre UE și grupul ACP și promovarea rolului coordonator pe care îl îndeplinește aceasta în procesul de luare a deciziilor ar trebui să constituie un element esențial al noului parteneriat ACP-UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât consolidarea dimensiunii parlamentare în cadrul relațiilor dintre UE și grupul ACP și promovarea rolului coordonator pe care îl îndeplinește aceasta în procesul de luare a deciziilor ar trebui să constituie un element esențial al noului parteneriat ACP-UE;

| L. | întrucât frecvența și diversitatea reuniunilor APP au permis purtarea unui dialog consecvent între Parlamentul European și membrii ACP, consolidând astfel legitimitatea acesteia și diplomația parlamentară, și întrucât APP a devenit un model de diplomație parlamentară în diverse forumuri politice; |
| --- | --- |

L.

întrucât frecvența și diversitatea reuniunilor APP au permis purtarea unui dialog consecvent între Parlamentul European și membrii ACP, consolidând astfel legitimitatea acesteia și diplomația parlamentară, și întrucât APP a devenit un model de diplomație parlamentară în diverse forumuri politice;

| M. | întrucât misiunile de informare și misiunile comune de observare a alegerilor ale APP sunt considerate uneori utile din punct de vedere politic, deoarece caracterul paritar le permite să faciliteze dialogul deschis, eficace și direct între parteneri pe teme precum democrația, statul de drept, buna guvernanță și drepturile omului; |
| --- | --- |

M.

întrucât misiunile de informare și misiunile comune de observare a alegerilor ale APP sunt considerate uneori utile din punct de vedere politic, deoarece caracterul paritar le permite să faciliteze dialogul deschis, eficace și direct între parteneri pe teme precum democrația, statul de drept, buna guvernanță și drepturile omului;

| N. | întrucât obiectivul APP ar trebui să fie acela de a trezi interesul publicului și întrucât, în calitate de organ parlamentar al parteneriatului, APP nu ar trebui să devină un spațiu de conflicte între state sau zone geografice, ci mai degrabă un spațiu de cooperare constructivă, transparentă, responsabilă și eficientă, în special având în vedere că statele și zonele geografice nu mai reprezintă în toate cazurile nivelul adecvat de la care să se abordeze multiplele provocări – de aici desprinzându-se nevoia de a crește eficiența punerii în aplicare a deciziilor APP; |
| --- | --- |

N.

întrucât obiectivul APP ar trebui să fie acela de a trezi interesul publicului și întrucât, în calitate de organ parlamentar al parteneriatului, APP nu ar trebui să devină un spațiu de conflicte între state sau zone geografice, ci mai degrabă un spațiu de cooperare constructivă, transparentă, responsabilă și eficientă, în special având în vedere că statele și zonele geografice nu mai reprezintă în toate cazurile nivelul adecvat de la care să se abordeze multiplele provocări – de aici desprinzându-se nevoia de a crește eficiența punerii în aplicare a deciziilor APP;

| O. | întrucât există un deficit de prezență și de diligență din partea anumitor deputați în Parlamentul European în cadrul reuniunilor APP de la Bruxelles, ceea ce a afectat continuitatea activității APP și chiar a pus la îndoială relevanța acesteia, fapt care ar fi extrem de nociv; |
| --- | --- |

O.

întrucât există un deficit de prezență și de diligență din partea anumitor deputați în Parlamentul European în cadrul reuniunilor APP de la Bruxelles, ceea ce a afectat continuitatea activității APP și chiar a pus la îndoială relevanța acesteia, fapt care ar fi extrem de nociv;

| P. | întrucât există un dezechilibru de gen semnificativ în cadrul APP și o lipsă marcantă de membri mai tineri; |
| --- | --- |

P.

întrucât există un dezechilibru de gen semnificativ în cadrul APP și o lipsă marcantă de membri mai tineri;

| Q. | întrucât secretariatul ACP se confruntă cu un deficit de resurse umane și financiare în comparație cu secretariatul PE și întrucât membrii ACP au acuzat percepția unei lipse de influență și și-au exprimat dorința de a avea o contribuție mai semnificativă la procesul de elaborare a actelor, |
| --- | --- |

Q.

întrucât secretariatul ACP se confruntă cu un deficit de resurse umane și financiare în comparație cu secretariatul PE și întrucât membrii ACP au acuzat percepția unei lipse de influență și și-au exprimat dorința de a avea o contribuție mai semnificativă la procesul de elaborare a actelor,

| 1. | solicită un cadru ACP-UE cuprinzător, obligatoriu din punct de vedere juridic, pentru ca viitorul parteneriat să poată construi pe baza realizărilor anterioare, a Agendei 2030 a ONU și a orientărilor obligatorii pentru un comerț corect și echitabil, asigurând totodată îmbunătățiri semnificative astfel încât să promoveze dezvoltarea economică durabilă a țărilor ACP; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că actualul cadru ACP ar trebui să rămână „centrul de greutate” al unui parteneriat viitor care să cuprindă toate cele trei regiuni – Africa, zona Caraibilor și insulele din Pacific –, consolidând rolul fiecăreia și ținând seama de specificul lor tot mai pronunțat, prin intermediul pactelor regionale obligatorii din punct de vedere juridic propuse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește importanța întăririi dimensiunii parlamentare a viitorului acord, asigurând o competență consultativă veritabilă pentru viitoarea Adunare Parlamentară Paritară generală; solicită să îi fie garantată autonomia juridică și funcțională; solicită ca Adunarea să fie asociată îndeaproape la punerea în aplicare a acordului și să fie consultată în mod periodic cu privire la toate aspectele importante pentru parteneriat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că întărirea dimensiunii politice a APC ar trebui să constituie o premisă pentru instituirea viitorului nou parteneriat, inclusiv sub forma unui control parlamentar extins, însoțit de o finanțare suficientă, care să permită realizarea adecvată a activităților parlamentare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | insistă asupra faptului că Agenda 2030, obiectivele de dezvoltare durabilă, Consensul european privind dezvoltarea și Agenda 2063 trebuie să se afle în centrul parteneriatului ACP-UE reînnoit și că punerea în aplicare a acestora ar trebui să ghideze activitățile APP; consideră că APP ar trebui să prezinte regulat rapoarte privind progresele înregistrate în realizarea ODD și are în vedere instituirea unui mecanism de partajare a bunelor practici; |
| --- | --- |

5.

| 6. | recunoaște importanța sporită a organizațiilor regionale și a integrării subregionale în cadrul grupului ACP și consideră că acestea ar trebui să se reflecte în arhitectura parteneriatului post-Cotonou; în acest context, solicită organizarea de reuniuni regionale mai frecvente ale APP, care să abordeze aspectele specifice regiunilor, să consolideze dialogul cu instituțiile regionale și subregionale și să se axeze mai mult pe specificul și sensibilitățile fiecărui bloc regional; cu toate acestea, subliniază nevoia de coerență și complementaritate între strategiile subregionale, regionale și globale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită ca reuniunile dintre membrii UE și ACP la nivel de pacte regionale să aibă loc cel puțin o dată pe an în fiecare regiune și să fie completate de un forum pentru femei și tineret; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că APP ar trebui să fie implicată pe deplin în negocierile pentru un parteneriat politic consolidat ACP-UE după 2020 și că rolul esențial și prerogativele APP ar trebui să fie redefinite pentru a maximiza eficiența Adunării și pentru a-i garanta autonomia juridică și operațională; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește că trebuie să fie informată de îndată și pe deplin pe parcursul tuturor etapelor procedurii de negociere; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită consolidarea diplomației parlamentare, în special prin intermediul misiunilor de informare și al misiunilor de observare a alegerilor ale APP, precum și prin misiunile comune de observare ale APP în ceea ce privește aspectele de securitate, întrucât acestea reprezintă instrumente esențiale pentru consolidarea democratică a capacității, și încurajează APP să recurgă mai eficient la spațiul de dialog și de negociere, astfel încât să faciliteze acțiunea comună și construirea unor coaliții ACP-UE eficace pe scena internațională; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită ca viitorul acord să fie negociat de o entitate unificată a statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, reprezentate de un singur organism; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că dimensiunea parlamentară ar putea să fie consolidată prin prezența stagiarilor în cabinetele deputaților europeni din cadrul APP a parteneriatului ACP-UE; |
| --- | --- |

12.

| 13. | își reafirmă angajamentul față de principiul subsidiarității, care încurajează un proces decizional cât mai apropiat posibil de cetățeni, la cel mai relevant nivel de responsabilitate: național, regional, continental sau la nivelul ACP; subliniază că, în multe domenii, responsabilitatea trebuie asumată la toate nivelurile – de la cel mai global nivel, pentru a asigura condiții echitabile și eficace, până la cel mai local nivel – pentru ca obiectivele să fie realizabile în practică; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pledează pentru îmbunătățirea comunicării și a sincronizării între UE și grupul ACP și între fiecare dintre membrii acestora, în special prin asigurarea faptului că partenerii respectivi dispun de asistență adecvată din partea unui secretariat dedicat; subliniază că utilizarea secretariatelor specifice este necesară din motive practice și nu înseamnă că UE și grupul ACP ar avea interese fundamental diferite, care să necesite o separare administrativă; solicită, totuși, cooperarea strânsă și sinceră între secretariate și între parlamentari; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prin urmare, solicită ca noul acord să prevadă că Adunarea Parlamentară Paritară se reunește de două ori pe an în sesiune plenară, alternativ în Uniunea Europeană și într-un stat ACP, fără ca Adunarea să depindă de convocarea Consiliului; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încurajează introducerea de reforme care să sporească transparența și profilul public ale APP, pentru a asigura faptul că Adunarea este responsabilă în fața cetățenilor din diversele state membre; |
| --- | --- |

16.

| 17. | are convingerea că reuniunile periodice la nivelul ACP-UE sunt necesare pentru a asigura continuitatea și stabilitatea parteneriatului și pentru a permite raportarea și evaluările inter pares periodice; |
| --- | --- |

17.

| 18. | îndeamnă toate statele membre ale ACP-UE să urmărească asigurarea echilibrului de gen în cadrul delegațiilor proprii la APP și încurajează includerea mai multor delegați cu vârsta sub 40 de ani; îndeamnă delegațiile să asigure reprezentarea adecvată a partidelor din opoziție, pentru a promova un dialog parlamentar veritabil între diversele grupuri politice; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită ca deputații în Parlamentul European să fie prezenți și să se implice activ în toate activitățile APP; solicită adoptarea unor norme stricte care să asigure participarea acestora la toate reuniunile și sesiunile de vot din cadrul APP; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită statelor membre ale APP să garanteze o finanțare consecventă și predictibilă pentru Adunarea Parlamentară și cosecretariatul ACP, cu scopul de a îmbunătăți capacitatea generală a APP; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită încredințarea unui rol mai activ în procesul decizional ACP-UE pentru actorii nestatali, inclusiv pentru organizațiile societății civile și sectorul local și regional privat; insistă ca noua structură APP să includă participarea oficială a organizațiilor societății civile la nivel regional și la nivelul ACP-UE; subliniază faptul că acești actori ar trebui să fie implicați în toate deciziile și activitățile ACP-UE, în spiritul unei abordări multilaterale; în acest context, reamintește nevoia de a asigura respectarea principiilor transparenței și democrației în organizațiile vizate; solicită organizarea de către APP a unor evenimente periodice și specifice dedicate femeilor și tinerilor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că, întrucât Conferința președinților din cadrul PE are dreptul să se opună misiunilor componentei PE în cadrul reuniunilor APP, deși justificată de constrângerile bugetare sau de preocupările de securitate, acest lucru poate diminua autonomia juridică și operațională a APP; solicită asigurarea autonomiei juridice a APP și revizuirea procesului decizional pentru toate activitățile oficiale ale APP; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită oricăror state membre ale UE care asigură președinția prin rotație a Consiliului UE să se implice mai consistent în pregătirea, organizarea și găzduirea sesiunii APP, astfel cum se prevede în actualul APC, și subliniază, de asemenea, valoarea adăugată a organizării sesiunilor APP în statul membru al UE care asigură președinția prin rotație a Consiliului UE; |
| --- | --- |

23.

| 24. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de Miniștri al ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Uniunii Africane, organizațiilor regionale ale statelor ACP și secretarului general al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 20 iunie 2018 la Bruxelles (Belgia).

(2)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

(3)  JO L 287, 4.11.2010, p. 3.

(4)  http://www.epg.acp.int/fileadmin/user_upload/Georgetown_1992.pdf

(5)  http://www.africa-eu-partnership.org/sites/default/files/documents/eas2007_joint_strategy_en.pdf

(6)  JO C 179, 18.5.2016, p. 29.

(7)  JO C 310, 25.8.2016, p. 19.

(8)  JO C 170, 30.5.2017, p. 36.

(9)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2015_acp2/pdf/1081264en.pdf

(10)  JO C 314, 21.9.2017, p. 38.

(11)  Documentul 9459/2017 al Consiliului.

(12)  COM(2017) 763 final.

(13)  JOIN(2016) 52 final.

(14)  JOIN(2015) 0033.

(15)  http://www.eesc.europa.eu/our-work/opinions-information-reports/opinions/future-eus-relations-acp-group-countries-green-paper

(16)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/70/1.

(17)  http://www.un.org/en/africa/osaa/pdf/au/agenda2063.pdf

---

| 15.11.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 415/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 415/6

---

REZOLUȚIE (1)

privind impactul comerțului ilegal cu produse fitosanitare, semințe și alți factori de producție agricolă asupra economiilor țărilor ACP

(2018/C 415/02)

Adunarea parlamentară paritară ACP-UE,

| — | reunită la Bruxelles (Belgia) între 18 și 20 iunie 2018, |
| --- | --- |

—

reunită la Bruxelles (Belgia) între 18 și 20 iunie 2018,

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) (2), și modificat în 2005 și 2010 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) (2), și modificat în 2005 și 2010 (3),

| — | având în vedere summitul Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă și documentul său final adoptat de Adunarea Generală la 25 septembrie 2015, intitulat „Transformarea lumii în care trăim: agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, și, mai ales, obiectivul nr. 2 din obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) stabilite în acesta, și anume de a eradica foametea, de a garanta siguranța alimentară și îmbunătățirea nutriției și de a promova agricultura sustenabilă (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere summitul Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă și documentul său final adoptat de Adunarea Generală la 25 septembrie 2015, intitulat „Transformarea lumii în care trăim: agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, și, mai ales, obiectivul nr. 2 din obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) stabilite în acesta, și anume de a eradica foametea, de a garanta siguranța alimentară și îmbunătățirea nutriției și de a promova agricultura sustenabilă (4),

| — | având în vedere raportul A/HRC/16/49 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație din 8 martie 2011 intitulat „Agroecologia și dreptul la hrană”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul A/HRC/16/49 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație din 8 martie 2011 intitulat „Agroecologia și dreptul la hrană”,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 21 decembrie 2016 privind provocările pentru agricultura familială și producția agricolă la scară redusă în statele ACP, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 21 decembrie 2016 privind provocările pentru agricultura familială și producția agricolă la scară redusă în statele ACP,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European referitoare la pesticidele cu risc redus de origine biologică, din 15 februarie 2017 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European referitoare la pesticidele cu risc redus de origine biologică, din 15 februarie 2017 (5),

| — | având în vedere punctul 56 din Declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei Europene, referitoare la Noul consens european privind dezvoltarea, intitulată „Lumea noastră, demnitatea noastră, viitorul nostru”, din 30 iunie 2017 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere punctul 56 din Declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei Europene, referitoare la Noul consens european privind dezvoltarea, intitulată „Lumea noastră, demnitatea noastră, viitorul nostru”, din 30 iunie 2017 (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2016/2031 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 octombrie 2016 privind măsurile de protecție împotriva organismelor dăunătoare plantelor (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/2031 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 octombrie 2016 privind măsurile de protecție împotriva organismelor dăunătoare plantelor (7),

| — | având în vedere Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (8) și Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind comercializarea produselor biodestructive (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (8) și Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind comercializarea produselor biodestructive (9),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (10),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (11),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice (12),

| — | având în vedere deciziile (13), rezoluțiile și declarația celei de a 106-a sesiuni a Consiliului de Miniștri al statelor ACP, care a avut loc la 5 și 6 decembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile (13), rezoluțiile și declarația celei de a 106-a sesiuni a Consiliului de Miniștri al statelor ACP, care a avut loc la 5 și 6 decembrie 2017,

| — | având în vedere Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, Rezoluția 70/1 a Adunării Generale a ONU din 25 septembrie 2015 și documentul final al summitului privind dezvoltarea durabilă intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” și, în special, obiectivul de dezvoltare durabilă nr. 2, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, Rezoluția 70/1 a Adunării Generale a ONU din 25 septembrie 2015 și documentul final al summitului privind dezvoltarea durabilă intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” și, în special, obiectivul de dezvoltare durabilă nr. 2,

| — | având în vedere Convenția Internațională pentru Protecția Plantelor (IPPC) a Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), adoptată în 1952 pentru combaterea și prevenirea introducerii și răspândirii organismelor dăunătoare plantelor (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Internațională pentru Protecția Plantelor (IPPC) a Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), adoptată în 1952 pentru combaterea și prevenirea introducerii și răspândirii organismelor dăunătoare plantelor (14),

| — | având în vedere convențiile Organizației Internaționale a Muncii privind siguranța și sănătatea în agricultură, în special Convenția nr. 170 privind siguranța utilizării produselor chimice la locul de muncă (15) și Convenția nr. 184 privind siguranța și sănătatea în agricultură (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere convențiile Organizației Internaționale a Muncii privind siguranța și sănătatea în agricultură, în special Convenția nr. 170 privind siguranța utilizării produselor chimice la locul de muncă (15) și Convenția nr. 184 privind siguranța și sănătatea în agricultură (16),

| — | având în vedere raportul A/HRC/34/48 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație din 24 ianuarie 2017 (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul A/HRC/34/48 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație din 24 ianuarie 2017 (17),

| — | având în vedere Codul internațional de conduită privind gestionarea pesticidelor și Orientările privind pesticidele extrem de periculoase, adoptate de FAO a ONU și de OMS (Roma, martie 2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul internațional de conduită privind gestionarea pesticidelor și Orientările privind pesticidele extrem de periculoase, adoptate de FAO a ONU și de OMS (Roma, martie 2016),

| — | având în vedere Acordul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) din 1995 privind aplicarea măsurilor sanitare și fitosanitare (SFS) (18) și Codul internațional de conduită privind administrarea de produse fitosanitare sau pesticide, semințe și alți factori de producție agricolă (PPPSI), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) din 1995 privind aplicarea măsurilor sanitare și fitosanitare (SFS) (18) și Codul internațional de conduită privind administrarea de produse fitosanitare sau pesticide, semințe și alți factori de producție agricolă (PPPSI),

| — | având în vedere declarația celei de a noua Conferințe ministeriale a OMC de la Bali, care a avut loc în perioada 3-6 decembrie 2013, referitoare la chestiunea deținerii de stocuri publice în scopul securității alimentare (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația celei de a noua Conferințe ministeriale a OMC de la Bali, care a avut loc în perioada 3-6 decembrie 2013, referitoare la chestiunea deținerii de stocuri publice în scopul securității alimentare (19),

| — | având în vedere Raportul din 2009 al Evaluării internaționale a cunoștințelor, științelor și tehnologiilor agricole pentru dezvoltare (IAASTD), intitulat „Agricultura la răscruce de drumuri” (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 2009 al Evaluării internaționale a cunoștințelor, științelor și tehnologiilor agricole pentru dezvoltare (IAASTD), intitulat „Agricultura la răscruce de drumuri” (20),

| — | având în vedere rețeaua Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) privind comerțul ilegal cu pesticide, |
| --- | --- |

—

având în vedere rețeaua Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) privind comerțul ilegal cu pesticide,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/xxxxxx), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/xxxxxx),

| A. | întrucât agricultura joacă un rol esențial în dezvoltarea sustenabilă, reducerea sărăciei și eradicarea foametei în țările ACP; |
| --- | --- |

A.

întrucât agricultura joacă un rol esențial în dezvoltarea sustenabilă, reducerea sărăciei și eradicarea foametei în țările ACP;

| B. | întrucât recomandările făcute de raportorul special al ONU pentru dreptul la alimentație în raportul său din 2011 intitulat „Agroecologia și dreptul la hrană” arată că agroecologia are potențialul de a dubla producția alimentară în regiuni întregi în decurs de 10 ani, atenuând, în același timp, schimbările climatice, declinul biodiversității și sărăcia din mediul rural; |
| --- | --- |

B.

întrucât recomandările făcute de raportorul special al ONU pentru dreptul la alimentație în raportul său din 2011 intitulat „Agroecologia și dreptul la hrană” arată că agroecologia are potențialul de a dubla producția alimentară în regiuni întregi în decurs de 10 ani, atenuând, în același timp, schimbările climatice, declinul biodiversității și sărăcia din mediul rural;

| C. | întrucât dezvoltarea agriculturii intensive se caracterizează prin cercetarea științifică, care, de regulă, este controlată de industriile agro-chimică și farmaceutică, și prin utilizarea de substanțe chimice, precum produsele fitosanitare sau pesticidele, de semințe și de alți factori de producție agricolă; |
| --- | --- |

C.

întrucât dezvoltarea agriculturii intensive se caracterizează prin cercetarea științifică, care, de regulă, este controlată de industriile agro-chimică și farmaceutică, și prin utilizarea de substanțe chimice, precum produsele fitosanitare sau pesticidele, de semințe și de alți factori de producție agricolă;

| D. | întrucât comunitatea internațională a introdus o serie de instrumente juridice de instituire a consensului internațional cu privire la produsele fitosanitare, pesticidele, semințele și factorii de producție agricolă (PPPSI) necesari comerțului, siguranței alimentare și sănătății umane; întrucât, cu toate acestea, utilizarea bunurilor ilicite în alimente, în special a pesticidelor ilegale, este în creștere la nivel mondial și implică rețele infracționale și de criminalitate organizată extrem de sofisticate; |
| --- | --- |

D.

întrucât comunitatea internațională a introdus o serie de instrumente juridice de instituire a consensului internațional cu privire la produsele fitosanitare, pesticidele, semințele și factorii de producție agricolă (PPPSI) necesari comerțului, siguranței alimentare și sănătății umane; întrucât, cu toate acestea, utilizarea bunurilor ilicite în alimente, în special a pesticidelor ilegale, este în creștere la nivel mondial și implică rețele infracționale și de criminalitate organizată extrem de sofisticate;

| E. | întrucât, potrivit estimărilor FAO și OMS, peste 30 % dintre pesticidele vândute anual în țările în curs de dezvoltare nu sunt în conformitate cu standardele internaționale și sunt adesea etichetate incorect sau fără documente de identitate; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit estimărilor FAO și OMS, peste 30 % dintre pesticidele vândute anual în țările în curs de dezvoltare nu sunt în conformitate cu standardele internaționale și sunt adesea etichetate incorect sau fără documente de identitate;

| F. | întrucât pe piață este disponibilă o gamă largă de produse ilicite, îndeosebi produse care nu sunt autorizate de autoritățile locale, produse contrafăcute, perimate sau falsificate, al căror ambalaj sau etichetă sunt falsificate; |
| --- | --- |

F.

întrucât pe piață este disponibilă o gamă largă de produse ilicite, îndeosebi produse care nu sunt autorizate de autoritățile locale, produse contrafăcute, perimate sau falsificate, al căror ambalaj sau etichetă sunt falsificate;

| G. | întrucât utilizarea necontrolată a PPPSI are consecințe negative asupra mediului, asupra sănătății umane și asupra economiei țărilor în cauză; |
| --- | --- |

G.

întrucât utilizarea necontrolată a PPPSI are consecințe negative asupra mediului, asupra sănătății umane și asupra economiei țărilor în cauză;

| H. | întrucât riscurile cele mai clare vizează sănătatea umană, îndeosebi afecțiunile ORL, afecțiunile cutanate, afecțiunile pulmonare, digestive, precum și cancerul, principalele victime fiind tinerii și femeile care lucrează în numărul cel mai ridicat în sectorul producției de alimente și utilizează PPPSI; |
| --- | --- |

H.

întrucât riscurile cele mai clare vizează sănătatea umană, îndeosebi afecțiunile ORL, afecțiunile cutanate, afecțiunile pulmonare, digestive, precum și cancerul, principalele victime fiind tinerii și femeile care lucrează în numărul cel mai ridicat în sectorul producției de alimente și utilizează PPPSI;

| I. | ținând seama de raportul prezentat de Raportorul special al ONU privind dreptul la alimentație, care arată că PPPSI cauzează, anual, moartea a aproximativ 200 000 de persoane în urma unor intoxicații acute, iar 99 % dintre cazuri au loc în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

I.

ținând seama de raportul prezentat de Raportorul special al ONU privind dreptul la alimentație, care arată că PPPSI cauzează, anual, moartea a aproximativ 200 000 de persoane în urma unor intoxicații acute, iar 99 % dintre cazuri au loc în țările în curs de dezvoltare;

| J. | întrucât utilizarea pesticidelor care nu sunt în conformitate cu normele internaționale subminează, de asemenea, încrederea în produsele agricole și, prin urmare, capacitatea de a dezvolta în continuare exporturile; |
| --- | --- |

J.

întrucât utilizarea pesticidelor care nu sunt în conformitate cu normele internaționale subminează, de asemenea, încrederea în produsele agricole și, prin urmare, capacitatea de a dezvolta în continuare exporturile;

| K. | întrucât produsele agrochimice legale, inclusiv pesticidele, implică provocări în materie de securitate și riscuri pentru sănătate pe întreaga durată a ciclurilor lor de viață, cele mai grave consecințe potențial adverse apărând în etapele de depozitare, transportare și distribuție, utilizare și eliminare; întrucât guvernele țărilor ACP se confruntă cu constrângeri majore legate de dezvoltarea unui cadru de reglementare eficace pentru PPPSI, cum ar fi lipsa datelor, bugetele și resursele umane insuficiente, precum și punerea în aplicare inadecvată a legilor, lucru care favorizează traficarea PPPSI pe scară largă; |
| --- | --- |

K.

întrucât produsele agrochimice legale, inclusiv pesticidele, implică provocări în materie de securitate și riscuri pentru sănătate pe întreaga durată a ciclurilor lor de viață, cele mai grave consecințe potențial adverse apărând în etapele de depozitare, transportare și distribuție, utilizare și eliminare; întrucât guvernele țărilor ACP se confruntă cu constrângeri majore legate de dezvoltarea unui cadru de reglementare eficace pentru PPPSI, cum ar fi lipsa datelor, bugetele și resursele umane insuficiente, precum și punerea în aplicare inadecvată a legilor, lucru care favorizează traficarea PPPSI pe scară largă;

| L. | întrucât comerțul ilicit reduce posibilele venituri fiscale, îngreunează controlul fluxurilor de numerar și slăbește încrederea în instituțiile publice, contribuind astfel la o situație în care accesul la capitalul străin este sub nivelul optim, primele de risc sunt mai ridicate pentru investițiile în activele naționale, iar ritmul dezvoltării economice este redus; |
| --- | --- |

L.

întrucât comerțul ilicit reduce posibilele venituri fiscale, îngreunează controlul fluxurilor de numerar și slăbește încrederea în instituțiile publice, contribuind astfel la o situație în care accesul la capitalul străin este sub nivelul optim, primele de risc sunt mai ridicate pentru investițiile în activele naționale, iar ritmul dezvoltării economice este redus;

| M. | întrucât majoritatea țărilor ACP nu dispun de o legislație în materie de PPPSI, iar cele care au o astfel de legislație nu au adoptat norme stricte și adecvate pentru a descuraja traficul cu aceste produse; |
| --- | --- |

M.

întrucât majoritatea țărilor ACP nu dispun de o legislație în materie de PPPSI, iar cele care au o astfel de legislație nu au adoptat norme stricte și adecvate pentru a descuraja traficul cu aceste produse;

| N. | întrucât mulți exploatatori agricoli sau utilizatori ai PPPSI nu au urmat cursuri și nu au atins un nivel de formare suficient pentru a înțelege specificațiile tehnice ale acestor produse, astfel încât nu cunosc efectele lor dezastruoase asupra sănătății, economiei și mediului; |
| --- | --- |

N.

întrucât mulți exploatatori agricoli sau utilizatori ai PPPSI nu au urmat cursuri și nu au atins un nivel de formare suficient pentru a înțelege specificațiile tehnice ale acestor produse, astfel încât nu cunosc efectele lor dezastruoase asupra sănătății, economiei și mediului;

| O. | întrucât liberalizarea globală a piețelor agricole, prețurile scăzute ale PPPSI ilegale, lipsa formării și a cunoștințelor în rândul utilizatorilor, legislația necorespunzătoare și lipsa de control din țările ACP constituie, în parte, cauza proliferării acestor produse ilegale pe piețele ACP, |
| --- | --- |

O.

întrucât liberalizarea globală a piețelor agricole, prețurile scăzute ale PPPSI ilegale, lipsa formării și a cunoștințelor în rândul utilizatorilor, legislația necorespunzătoare și lipsa de control din țările ACP constituie, în parte, cauza proliferării acestor produse ilegale pe piețele ACP,

| 1. | consideră că este esențial să se dezvolte o strategie clară pentru a combate comerțul ilegal cu PPPSI și pentru a promova securitatea alimentară prin sprijinirea soluțiilor tehnologice care să conducă la dezvoltarea de semințe locale potrivite pentru un climat și o zonă geografică date și prin producția de PPPSI ecologice; această strategie trebuie să se bazeze pe sprijinirea agroecologiei și a agriculturii familiale ecologice și favorabile economiei sociale și solidare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | îndeamnă UE și statele membre să pună în practică angajamentul luat în cadrul Consensului european privind dezvoltarea de a sprijini agroecologia, inclusiv prin oportunitățile de investiții în agricultură oferite de Planul european de investiții și de Fondul european pentru dezvoltare durabilă, precum și prin reflectarea acestui angajament în următorul cadru financiar multianual, pentru a pune în practică spiritul Agendei 2030 și al Acordului de la Paris privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | observă că, pentru a beneficia de posibilitățile oferite de PPPSI în vederea dezvoltării agriculturii, țările ACP trebuie:






  (a) | să se familiarizeze cu cadrele de reglementare naționale și internaționale care reglementează PPPSI; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

să se familiarizeze cu cadrele de reglementare naționale și internaționale care reglementează PPPSI;

| (b) | să abordeze o serie de dificultăți structurale care împiedică promovarea legală și eficace a acestor produse; |
| --- | --- |

(b)

să abordeze o serie de dificultăți structurale care împiedică promovarea legală și eficace a acestor produse;

| (c) | să identifice riscurile legate de PPPSI pentru a preveni și a gestiona impactul comerțului ilegal cu aceste produse asupra economiilor respective, precum și pentru a-l elimina în cele din urmă; |
| --- | --- |

(c)

să identifice riscurile legate de PPPSI pentru a preveni și a gestiona impactul comerțului ilegal cu aceste produse asupra economiilor respective, precum și pentru a-l elimina în cele din urmă;

| (d) | să interzică fumigația și să instituie norme stricte pentru protecția apei și a biodiversității; |
| --- | --- |

(d)

să interzică fumigația și să instituie norme stricte pentru protecția apei și a biodiversității;

| (e) | să stabilească norme stricte pentru protecția sănătății lucrătorilor expuși la PPPSI, acordând o atenție deosebită femeilor, precum și pentru formarea personalului medical cu privire la impactul acestor produse asupra sănătății; |
| --- | --- |

(e)

să stabilească norme stricte pentru protecția sănătății lucrătorilor expuși la PPPSI, acordând o atenție deosebită femeilor, precum și pentru formarea personalului medical cu privire la impactul acestor produse asupra sănătății;

| 4. | solicită promovarea utilizării îngrășămintelor organice și adoptarea unor practici agricole care implică utilizarea unor cantități rezonabile de PPPSI legale; invită în paralel țările ACP să reflecteze asupra utilizării unor substanțe legale, dar care au efecte adverse demonstrate asupra mediului, a biodiversității și a sănătății umane; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază necesitatea de a se consolida cunoștințele științifice și tehnologice de specialitate publice, care sunt independente de întreprinderi, pentru a contribui la identificarea actorilor și a grupurilor infracționale organizate, precum și a rețelelor implicate în comerțul ilicit cu PPPSI și necesitatea de a se lua măsuri concrete pentru a preveni și combate importul, vânzarea și utilizarea pesticidelor ilicite; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază necesitatea unui control guvernamental al externalităților cauzate de utilizarea necorespunzătoare a PPPSI; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită interzicerea tuturor PPPSI nocive pentru albine și polenizatori; |
| --- | --- |

7.

| 8. | insistă asupra necesității de a revizui în profunzime criteriile de autorizare a introducerii pe piață a PPPSI, astfel încât procedura să se bazeze pe date și dovezi științifice independente de industrie, iar principiul precauției să prevaleze în toate circumstanțele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază necesitatea de a stabili măsuri pentru sancționarea persoanelor responsabile, atât în cadrul întreprinderilor, cât și al administrației, pentru orice disimulare sau manipulare a datelor cu scopul de a obține o autorizație de introducere pe piață; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită combaterea în mod eficace a traficului și a insecurității alimentare prin furnizarea de asistență tehnică și financiară, precum și printr-o luptă fermă a statelor membre ale Uniunii împotriva exportului de PPPSI contrafăcute și a tranzitului acestora pe teritoriul lor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reafirmă nevoia urgentă de a dezvolta și a îmbunătăți sensibilizarea și formarea agricultorilor, a micilor producători și a comercianților, astfel încât aceștia să devină conștienți de problema pe care o reprezintă PPPSI ilicite, de ineficacitatea lor și de gradul lor de periculozitate; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază importanța diseminării de informații privind PPPSI pentru a permite producătorilor, utilizatorilor și consumatorilor să adopte un comportament prudent în materie de siguranță; consideră că, în acest scop, sensibilizarea trebuie să fie colectivă, fără a se limita la profesioniștii implicați; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că guvernele țărilor ACP trebuie să adopte măsuri pentru a promova și a consolida legislația, în special prin definirea unui delict specific pentru a sancționa penal infractorii, a controla fluxul de PPPSI ilicite, în interiorul și în afara frontierelor, și a înființa la nivel național laboratoare adaptate, precum și centre de stocare pentru conservarea culturilor locale care sunt mai rezistente la clima locală; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită întreprinderile care produc și comercializează produsele în cauză să le prezinte sub forme adecvate pentru agricultorii din țările ACP în ceea ce privește volumul, concentrația și ambalajul, în vederea facilitării utilizării acestora, reducerii costurilor și riscurilor de expunere, de inhalare și de ingerare; recomandă ca, în vederea realizării acestor obiective, să se introducă procese eficiente de eliminare a deșeurilor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | insistă asupra necesității de a institui sancțiuni penale cu adevărat disuasive pentru a combate punerea în circulație și vânzarea de produse contrafăcute sau falsificate sau care nu respectă legislațiile în vigoare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită o mai strânsă cooperare internațională pentru a stabili măsuri care să impună sancțiuni mai severe pentru producția, exportul sau importul de produse contrafăcute sau ilegale, precum și pentru nerespectarea normelor ce reglementează proprietatea intelectuală; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită statele ACP și statele membre ale Uniunii Europene să își intensifice asistența administrativă reciprocă în domeniul vamal pentru a identifica în modul cel mai precis posibil fluxurile de transport și de stocare a PPPSI falsificate sau contrafăcute și să acționeze împreună pentru oprirea acestora, în special prin monitorizarea livrărilor și crearea de echipe comune de anchetă; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sprijină întărirea abordării regionale pentru a combate într-un mod mai eficace contrafacerea, deoarece este esențial să se creeze laboratoare regionale în țările ACP și să se întărească cooperarea vamală și rețelele de schimburi de informații privind PPPSI între țările ACP din aceeași regiune; |
| --- | --- |

18.

| 19. | insistă asupra faptului că cooperarea regională, în special cu recunoașterea reciprocă a omologărilor, permite să se garanteze o liberă circulație sigură și sănătoasă, ceea ce reprezintă un element esențial al unei piețe regionale și continentale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | recomandă crearea, în contextul cooperării ACP-UE, a unui fond comun de cercetare publică a cărui independență față de industrie să fie garantată, și dezvoltarea diferitelor sectoare ale agronomiei, care să includă învățământul agricol secundar și superior și care să sprijine capacitatea țărilor ACP de a institui mecanisme naționale pentru aprobarea și certificarea PPPSI, precum și crearea unor planuri de informare și de formare a agricultorilor cu privire la culturile ecologice; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită instituirea unui sistem public de control de calitate și de distrugere a stocurilor proaste obligatoriu, eficace și riguros, în conformitate cu specificațiile OMS și FAO, și a unui mecanism de trasabilitate a PPPSI pentru a le cunoaște compoziția, originea și identitatea; |
| --- | --- |

21.

| 22. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Consiliului European, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, parlamentelor regionale și naționale, organizațiilor regionale ACP, precum și Băncii Europene de Investiții și Băncii Mondiale. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 20 iunie 2018 la Bruxelles (Belgia).

(2)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

(3)  JO L 287, 4.11.2010, p. 3.

(4)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/70/1.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0042.

(6)  JO C 210, 30.6.2017, p. 1.

(7)  JO L 317, 23.11.2016, p. 4.

(8)  JO L 230, 19.8.1991, p. 1.

(9)  JO L 123, 24.4.1998, p. 1.

(10)  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

(11)  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

(12)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/HTML/?uri=CELEX:02006R1907-20140410&from=FR

(13)  Decizia nr. 12/CVI/18 privind barierele netarifare.

(14)  https://www.ippc.int/en/history-of-the-ippc/

(15)  http://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C170

(16)  http://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C184

(17)  http://www.cms.int/sites/default/files/document/UN-Human%20Rights%20Council_AHRC3448_Adversive%20effects%20of%20pesticides.pdf

(18)  https://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/spsagr_e.htm

(19)  https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/desci38_e.htm

(20)  http://www.fao.org/fileadmin/templates/est/Investment/Agriculture_at_a_Crossroads_Global_Report_IAASTD.pdf

---

| 15.11.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 415/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 415/11

---

REZOLUȚIE (1)

privind consecințele sociale și de mediu ale urbanizării, în special buna gestiune a deșeurilor industriale și menajere în țările ACP

(2018/C 415/03)

Adunarea parlamentară paritară ACP-UE,

| — | reunită la Bruxelles (Belgia) între 18 și 20 iunie 2018, |
| --- | --- |

—

reunită la Bruxelles (Belgia) între 18 și 20 iunie 2018,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) și revizuirile ulterioare ale acordului adoptate în 2005 și 2010 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) și revizuirile ulterioare ale acordului adoptate în 2005 și 2010 (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 decembrie 2017 intitulată „Economia albastră: oportunități și provocări pentru statele ACP”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 decembrie 2017 intitulată „Economia albastră: oportunități și provocări pentru statele ACP”,

| — | având în vedere politicile, strategiile, actele și reglementările în domeniul gestionării deșeurilor adoptate de statele și regiunile ACP, precum Secretariatul Programului regional de mediu pentru Pacific [Strategia pentru un Pacific mai curat până în 2025 (2016)], Rwanda (2015), Africa de Sud (2009), Nigeria (2007), Jamaica (2002), Uganda (1999), Gambia (1994) și Barbados (1985), printre altele, |
| --- | --- |

—

având în vedere politicile, strategiile, actele și reglementările în domeniul gestionării deșeurilor adoptate de statele și regiunile ACP, precum Secretariatul Programului regional de mediu pentru Pacific [Strategia pentru un Pacific mai curat până în 2025 (2016)], Rwanda (2015), Africa de Sud (2009), Nigeria (2007), Jamaica (2002), Uganda (1999), Gambia (1994) și Barbados (1985), printre altele,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1357/2014 al Comisiei din 18 decembrie 2014 de înlocuire a anexei III la Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1357/2014 al Comisiei din 18 decembrie 2014 de înlocuire a anexei III la Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (3),

| — | având în vedere Decizia 2014/955/CE a Comisiei din 18 decembrie 2014 de modificare a Deciziei 2000/532/CE de stabilire a unei liste de deșeuri în temeiul Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2014/955/CE a Comisiei din 18 decembrie 2014 de modificare a Deciziei 2000/532/CE de stabilire a unei liste de deșeuri în temeiul Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 29 noiembrie 2011 intitulat „Punerea în aplicare a legislației UE privind deșeurile pentru creștere ecologică” (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 29 noiembrie 2011 intitulat „Punerea în aplicare a legislației UE privind deșeurile pentru creștere ecologică” (5),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 1 aprilie 2011 intitulat „Deșeuri de plastic aflate în mediul înconjurător” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 1 aprilie 2011 intitulat „Deșeuri de plastic aflate în mediul înconjurător” (6),

| — | având în vedere Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (7),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2006 privind transferurile de deșeuri (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2006 privind transferurile de deșeuri (8),

| — | având în vedere Directiva 2000/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 noiembrie 2000 privind instalațiile portuare de preluare a deșeurilor provenite din exploatarea navelor și a reziduurilor de încărcătură (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 noiembrie 2000 privind instalațiile portuare de preluare a deșeurilor provenite din exploatarea navelor și a reziduurilor de încărcătură (9),

| — | având în vedere Decizia 2000/532/CE a Comisiei din 3 mai 2000 de înlocuire a Deciziei 94/3/CE de stabilire a unei liste de deșeuri în temeiul articolului 1 litera (a) din Directiva 75/442/CEE a Consiliului privind deșeurile și a Directivei 94/904/CE a Consiliului de stabilire a unei liste de deșeuri periculoase în temeiul articolului 1 alineatul (4) din Directiva 91/689/CEE a Consiliului privind deșeurile periculoase [notificată cu numărul C(2000) 1147] (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2000/532/CE a Comisiei din 3 mai 2000 de înlocuire a Deciziei 94/3/CE de stabilire a unei liste de deșeuri în temeiul articolului 1 litera (a) din Directiva 75/442/CEE a Consiliului privind deșeurile și a Directivei 94/904/CE a Consiliului de stabilire a unei liste de deșeuri periculoase în temeiul articolului 1 alineatul (4) din Directiva 91/689/CEE a Consiliului privind deșeurile periculoase [notificată cu numărul C(2000) 1147] (10),

| — | având în vedere Directiva 1999/31/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind depozitele de deșeuri (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 1999/31/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind depozitele de deșeuri (11),

| — | având în vedere Convenția de la Stockholm din 22 mai 2001 privind poluanții organici persistenți, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Stockholm din 22 mai 2001 privind poluanții organici persistenți,

| — | având în vedere Convenția de la Rotterdam din 10 septembrie 1998 privind procedura de consimțământ prealabil în cunoștință de cauză, aplicabilă anumitor produse chimice și pesticide ce prezintă riscuri care fac obiectul comerțului internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Rotterdam din 10 septembrie 1998 privind procedura de consimțământ prealabil în cunoștință de cauză, aplicabilă anumitor produse chimice și pesticide ce prezintă riscuri care fac obiectul comerțului internațional,

| — | având în vedere Convenția de la Bamako din 30 ianuarie 1991 privind interzicerea importului de deșeuri periculoase în Africa, precum și privind controlul mișcărilor transfrontaliere și gestionarea deșeurilor periculoase în Africa, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Bamako din 30 ianuarie 1991 privind interzicerea importului de deșeuri periculoase în Africa, precum și privind controlul mișcărilor transfrontaliere și gestionarea deșeurilor periculoase în Africa,

| — | având în vedere Convenția de la Basel din 22 martie 1989 privind controlul mișcărilor transfrontaliere ale deșeurilor periculoase și eliminarea acestora, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Basel din 22 martie 1989 privind controlul mișcărilor transfrontaliere ale deșeurilor periculoase și eliminarea acestora,

| — | având în vedere Programul global de acțiune pentru protecția mediului marin împotriva poluării cauzate de activitățile terestre, adoptat de 108 guverne și de Comisia Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul global de acțiune pentru protecția mediului marin împotriva poluării cauzate de activitățile terestre, adoptat de 108 guverne și de Comisia Europeană,

| — | având în vedere concluziile celei de a doua conferințe tripartite ACP/CE/UN-Habitat privind urbanizarea durabilă ca răspuns la eradicarea sărăciei urbane, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile celei de a doua conferințe tripartite ACP/CE/UN-Habitat privind urbanizarea durabilă ca răspuns la eradicarea sărăciei urbane,

| — | având în vedere Nota UN-Habitat din 14 februarie 2014 privind provocările urbanizării, gestionarea deșeurilor și dezvoltarea (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Nota UN-Habitat din 14 februarie 2014 privind provocările urbanizării, gestionarea deșeurilor și dezvoltarea (12),

| A. | întrucât poluarea și efectele nocive ale acesteia asupra sănătății umane, asupra mediului și asupra planetei au fost adesea neglijate de guverne și de comunitatea internațională, atât efectele directe (precum efectele poluării aerului asupra sănătății umane și efectele pesticidelor asupra mediului și asupra biodiversității), cât și cele indirecte (precum poluarea solului în care cresc culturi agricole și efectele asupra sănătății umane); |
| --- | --- |

A.

întrucât poluarea și efectele nocive ale acesteia asupra sănătății umane, asupra mediului și asupra planetei au fost adesea neglijate de guverne și de comunitatea internațională, atât efectele directe (precum efectele poluării aerului asupra sănătății umane și efectele pesticidelor asupra mediului și asupra biodiversității), cât și cele indirecte (precum poluarea solului în care cresc culturi agricole și efectele asupra sănătății umane);

| B. | întrucât poluarea reprezintă principala cauză a bolilor și deceselor cauzate de mediu la nivel mondial la ora actuală, fiind responsabilă pentru aproximativ nouă milioane de decese premature în 2015; |
| --- | --- |

B.

întrucât poluarea reprezintă principala cauză a bolilor și deceselor cauzate de mediu la nivel mondial la ora actuală, fiind responsabilă pentru aproximativ nouă milioane de decese premature în 2015;

| C. | întrucât 92 % din toate cazurile de mortalitate determinate de poluare sunt înregistrate în țări cu venituri reduse și medii și întrucât în anumite țări cifrele sunt extrem de alarmante; |
| --- | --- |

C.

întrucât 92 % din toate cazurile de mortalitate determinate de poluare sunt înregistrate în țări cu venituri reduse și medii și întrucât în anumite țări cifrele sunt extrem de alarmante;

| D. | întrucât ONU a arătat că, până în 2014, 54 % din populația globului trăia în zone urbane și că se estimează că acest procent va ajunge la 66 % până în 2050; |
| --- | --- |

D.

întrucât ONU a arătat că, până în 2014, 54 % din populația globului trăia în zone urbane și că se estimează că acest procent va ajunge la 66 % până în 2050;

| E. | întrucât se estimează că populația urbană a Africii va crește cu 54 % până în 2050; |
| --- | --- |

E.

întrucât se estimează că populația urbană a Africii va crește cu 54 % până în 2050;

| F. | întrucât creșterea populației urbane prezintă numeroase provocări, dar, în același timp, are potențialul de a crește prosperitatea și gradul de dezvoltare, precum și integrarea țărilor ACP în rețele globale, sporind astfel șansele de a găsi soluții la provocări; |
| --- | --- |

F.

întrucât creșterea populației urbane prezintă numeroase provocări, dar, în același timp, are potențialul de a crește prosperitatea și gradul de dezvoltare, precum și integrarea țărilor ACP în rețele globale, sporind astfel șansele de a găsi soluții la provocări;

| G. | întrucât 62 % din populația urbană a Africii Subsahariene trăiește în suburbii degradate, situate cel mai adesea în zone fragile din punctul de vedere al mediului, fără acces la servicii de bază precum apă, salubritate, energie, transport și sisteme de gestionare a deșeurilor; întrucât, prin urmare, această populație este extrem de expusă la sursele de poluare și la efectele acestora asupra mediului și asupra sănătății; |
| --- | --- |

G.

întrucât 62 % din populația urbană a Africii Subsahariene trăiește în suburbii degradate, situate cel mai adesea în zone fragile din punctul de vedere al mediului, fără acces la servicii de bază precum apă, salubritate, energie, transport și sisteme de gestionare a deșeurilor; întrucât, prin urmare, această populație este extrem de expusă la sursele de poluare și la efectele acestora asupra mediului și asupra sănătății;

| H. | întrucât strategiile de reducere a producției de deșeuri ar trebui să ocupe un loc prioritar, iar reciclarea și prelucrarea deșeurilor ar trebui să fie considerate doar opțiuni de rezervă; |
| --- | --- |

H.

întrucât strategiile de reducere a producției de deșeuri ar trebui să ocupe un loc prioritar, iar reciclarea și prelucrarea deșeurilor ar trebui să fie considerate doar opțiuni de rezervă;

| I. | întrucât serviciile de colectare a deșeurilor și sistemele de reciclare inadecvate, gropile de gunoi periculoase și daunele aduse mediului – împreună cu riscurile aferente pentru sănătate – afectează viața a milioane de locuitori din statele ACP; |
| --- | --- |

I.

întrucât serviciile de colectare a deșeurilor și sistemele de reciclare inadecvate, gropile de gunoi periculoase și daunele aduse mediului – împreună cu riscurile aferente pentru sănătate – afectează viața a milioane de locuitori din statele ACP;

| J. | întrucât gestionarea inadecvată a deșeurilor încetinește dezvoltarea economică și socială a statelor ACP, în special a cartierelor sărace; |
| --- | --- |

J.

întrucât gestionarea inadecvată a deșeurilor încetinește dezvoltarea economică și socială a statelor ACP, în special a cartierelor sărace;

| K. | întrucât lipsa capacităților necesare pentru a gestiona deșeurile industriale și menajere are consecințe negative grave asupra biodiversității din țările ACP, asupra ecosistemelor lor specifice și asupra florei și faunei care depind de aceste ecosisteme; |
| --- | --- |

K.

întrucât lipsa capacităților necesare pentru a gestiona deșeurile industriale și menajere are consecințe negative grave asupra biodiversității din țările ACP, asupra ecosistemelor lor specifice și asupra florei și faunei care depind de aceste ecosisteme;

| L. | întrucât, în anumite state ACP, din cauza deficitului de tehnologie adecvată, deșeurile medicale infecțioase și deșeurile industriale toxice expun persoanele care le manipulează la multiple riscuri; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în anumite state ACP, din cauza deficitului de tehnologie adecvată, deșeurile medicale infecțioase și deșeurile industriale toxice expun persoanele care le manipulează la multiple riscuri;

| M. | întrucât practicile deficitare de gestionare a deșeurilor, împreună cu lipsa unui sistem de gestionare eficient și durabil, în special în zonele rurale, constituie cauza unor probleme persistente precum colectarea ineficientă a deșeurilor, respectarea necorespunzătoare de către public a nomelor privind sortarea deșeurilor și arderea deschisă necontrolată a deșeurilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât practicile deficitare de gestionare a deșeurilor, împreună cu lipsa unui sistem de gestionare eficient și durabil, în special în zonele rurale, constituie cauza unor probleme persistente precum colectarea ineficientă a deșeurilor, respectarea necorespunzătoare de către public a nomelor privind sortarea deșeurilor și arderea deschisă necontrolată a deșeurilor;

| N. | întrucât insulele din Pacific întâmpină probleme deosebite în ceea ce privește gestionarea deșeurilor netratate, în special a deșeurilor din plastic; |
| --- | --- |

N.

întrucât insulele din Pacific întâmpină probleme deosebite în ceea ce privește gestionarea deșeurilor netratate, în special a deșeurilor din plastic;

| O. | întrucât practica extinsă a aruncării deșeurilor în corpuri de apă și la gropi de gunoi necontrolate agravează problemele cauzate de nivelurile în general reduse de salubrizare din statele ACP; |
| --- | --- |

O.

întrucât practica extinsă a aruncării deșeurilor în corpuri de apă și la gropi de gunoi necontrolate agravează problemele cauzate de nivelurile în general reduse de salubrizare din statele ACP;

| P. | întrucât se accentuează tot mai mult decalajul dintre politicile și legislația din domeniul gestionării deșeurilor, pe de o parte, și practicile efective de gestionare a deșeurilor, pe de altă parte, în statele ACP, din cauza constrângerilor permanente legate de capacități sau a lipsei instalațiilor de gestionare pentru diferitele fluxuri de deșeuri; |
| --- | --- |

P.

întrucât se accentuează tot mai mult decalajul dintre politicile și legislația din domeniul gestionării deșeurilor, pe de o parte, și practicile efective de gestionare a deșeurilor, pe de altă parte, în statele ACP, din cauza constrângerilor permanente legate de capacități sau a lipsei instalațiilor de gestionare pentru diferitele fluxuri de deșeuri;

| Q. | întrucât consumul global de echipamente electrice și electronice este în creștere; întrucât abordarea întregului ciclu de viață al echipamentelor electrice și electronice este esențială pentru Agenda de dezvoltare 2030; |
| --- | --- |

Q.

întrucât consumul global de echipamente electrice și electronice este în creștere; întrucât abordarea întregului ciclu de viață al echipamentelor electrice și electronice este esențială pentru Agenda de dezvoltare 2030;

| R. | întrucât multe orașe din statele membre ale UE s-au văzut obligate în trecut să abordeze provocările cauzate de generarea unor cantități tot mai mari de deșeuri și de gestionarea inadecvată a acestora, dar au găsit soluții la aceste probleme prin combinarea campaniilor educative cu o aplicare mai bună a legislației; |
| --- | --- |

R.

întrucât multe orașe din statele membre ale UE s-au văzut obligate în trecut să abordeze provocările cauzate de generarea unor cantități tot mai mari de deșeuri și de gestionarea inadecvată a acestora, dar au găsit soluții la aceste probleme prin combinarea campaniilor educative cu o aplicare mai bună a legislației;

| S. | întrucât anumite state, uneori inclusiv state membre ale UE, și-au exportat deșeurile periculoase și toxice în statele ACP încă din anii 1970; întrucât responsabilitatea țărilor care exportă astfel de deșeuri ar trebui să fie considerată la fel de importantă ca responsabilitatea celor care le importă; |
| --- | --- |

S.

întrucât anumite state, uneori inclusiv state membre ale UE, și-au exportat deșeurile periculoase și toxice în statele ACP încă din anii 1970; întrucât responsabilitatea țărilor care exportă astfel de deșeuri ar trebui să fie considerată la fel de importantă ca responsabilitatea celor care le importă;

| T. | întrucât mediile urbane generează tipuri de deșeuri care au adesea implicații severe pentru sănătatea umană și durabilitatea mediului; |
| --- | --- |

T.

întrucât mediile urbane generează tipuri de deșeuri care au adesea implicații severe pentru sănătatea umană și durabilitatea mediului;

| U. | întrucât, astfel cum s-a precizat deja în Rezoluția din 20 decembrie 2017 referitoare la economia albastră, eforturile în domeniul gestionării deșeurilor, în special punerea în aplicare a recomandărilor Programului global de acțiune pentru protecția mediului marin, trebuie intensificate pentru a proteja potențialul economiei albastre, ținând seama de faptul că poluarea marină este provocată în mare parte de factori tereștri precum acumularea deșeurilor de plastic; |
| --- | --- |

U.

întrucât, astfel cum s-a precizat deja în Rezoluția din 20 decembrie 2017 referitoare la economia albastră, eforturile în domeniul gestionării deșeurilor, în special punerea în aplicare a recomandărilor Programului global de acțiune pentru protecția mediului marin, trebuie intensificate pentru a proteja potențialul economiei albastre, ținând seama de faptul că poluarea marină este provocată în mare parte de factori tereștri precum acumularea deșeurilor de plastic;

| V. | întrucât printre obiectivele legate de economia albastră, stabilite în rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 20 decembrie 2017, se numără protejarea mediului prin acțiunea comună a statelor ACP și a părților interesate din sectorul privat, în diverse domenii, inclusiv prin gestionarea adecvată și durabilă a deșeurilor; |
| --- | --- |

V.

întrucât printre obiectivele legate de economia albastră, stabilite în rezoluția Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE din 20 decembrie 2017, se numără protejarea mediului prin acțiunea comună a statelor ACP și a părților interesate din sectorul privat, în diverse domenii, inclusiv prin gestionarea adecvată și durabilă a deșeurilor;

| W. | întrucât dezastrele naturale precum cutremurele și uraganele, care afectează adesea statele ACP, și, în ceea ce privește uraganele, la o intensitate care, după toate probabilitățile, va crește, dacă ținem seama de efectele schimbărilor climatice, pot conduce la generarea unor cantități mari de deșeuri, ceea ce creează riscuri de sănătate fără precedent pentru populație; |
| --- | --- |

W.

întrucât dezastrele naturale precum cutremurele și uraganele, care afectează adesea statele ACP, și, în ceea ce privește uraganele, la o intensitate care, după toate probabilitățile, va crește, dacă ținem seama de efectele schimbărilor climatice, pot conduce la generarea unor cantități mari de deșeuri, ceea ce creează riscuri de sănătate fără precedent pentru populație;

| X. | întrucât urbanizarea și gestionarea deficitară a deșeurilor contribuie, de asemenea, la poluarea oceanelor noastre și, prin urmare, afectează activitățile locale care se bazează pe resursele marine (pescuitul, turismul); |
| --- | --- |

X.

întrucât urbanizarea și gestionarea deficitară a deșeurilor contribuie, de asemenea, la poluarea oceanelor noastre și, prin urmare, afectează activitățile locale care se bazează pe resursele marine (pescuitul, turismul);

| Y. | întrucât creșterea accelerată a utilizării TIC și înlocuirea rapidă a echipamentelor tehnologice, în special a computerelor și a telefoanelor mobile, creează fluxuri tot mai mari de deșeuri electronice, în special de metale rare și periculoase, pentru care încă nu au fost identificate capacități durabile de gestionare și care se acumulează în gropile de gunoi alături de deșeurile urbane; |
| --- | --- |

Y.

întrucât creșterea accelerată a utilizării TIC și înlocuirea rapidă a echipamentelor tehnologice, în special a computerelor și a telefoanelor mobile, creează fluxuri tot mai mari de deșeuri electronice, în special de metale rare și periculoase, pentru care încă nu au fost identificate capacități durabile de gestionare și care se acumulează în gropile de gunoi alături de deșeurile urbane;

| Z. | întrucât eforturile de îmbunătățire a situației nu au fost suficiente pentru a face față creșterii rapide a populației și urbanizării; întrucât rata de generare a deșeurilor per capita crește odată cu dezvoltarea economică; |
| --- | --- |

Z.

întrucât eforturile de îmbunătățire a situației nu au fost suficiente pentru a face față creșterii rapide a populației și urbanizării; întrucât rata de generare a deșeurilor per capita crește odată cu dezvoltarea economică;

| AA. | întrucât, după cum s-a observat cu ocazia Conferinței ONU privind oceanele din iunie 2017, utilizarea plasticului este una dintre cele mai presante probleme cu care se confruntă zonele de coastă și insulele; |
| --- | --- |

AA.

întrucât, după cum s-a observat cu ocazia Conferinței ONU privind oceanele din iunie 2017, utilizarea plasticului este una dintre cele mai presante probleme cu care se confruntă zonele de coastă și insulele;

| BB. | întrucât autoritățile publice sunt în cele din urmă responsabile pentru asigurarea unor servicii adecvate de gestionare a deșeurilor și întrucât metoda principală de eliminare a deșeurilor în cele mai multe state ACP este sistemul de „apel pentru colectare”, gestionat la nivel municipal; |
| --- | --- |

BB.

întrucât autoritățile publice sunt în cele din urmă responsabile pentru asigurarea unor servicii adecvate de gestionare a deșeurilor și întrucât metoda principală de eliminare a deșeurilor în cele mai multe state ACP este sistemul de „apel pentru colectare”, gestionat la nivel municipal;

| CC. | întrucât, în multe state ACP, sistemele de gestionare a deșeurilor sunt obstrucționate de cunoștințele limitate cu privire la alternativele de colectare separată și de costul ridicat asociat colectării de deșeuri mixte, ceea ce limitează folosirea alternativelor de reutilizare, reciclare și conversie; |
| --- | --- |

CC.

întrucât, în multe state ACP, sistemele de gestionare a deșeurilor sunt obstrucționate de cunoștințele limitate cu privire la alternativele de colectare separată și de costul ridicat asociat colectării de deșeuri mixte, ceea ce limitează folosirea alternativelor de reutilizare, reciclare și conversie;

| DD. | întrucât reglementările actuale din majoritatea localităților din statele ACP plasează responsabilitatea pentru gestionarea deșeurilor în sarcina municipalităților, care sunt insuficient echipate pentru a realiza colectarea și eliminarea, iar aceste reglementări constituie acum un impediment în calea investițiilor private în gestionarea deșeurilor; |
| --- | --- |

DD.

întrucât reglementările actuale din majoritatea localităților din statele ACP plasează responsabilitatea pentru gestionarea deșeurilor în sarcina municipalităților, care sunt insuficient echipate pentru a realiza colectarea și eliminarea, iar aceste reglementări constituie acum un impediment în calea investițiilor private în gestionarea deșeurilor;

| EE. | întrucât membrii societății civile locale care desfășoară activități informale de gestionare a deșeurilor ar trebui încurajați să își regularizeze și să își formalizeze activitatea, astfel încât să poată participa oficial și pe deplin la această activitate economică; |
| --- | --- |

EE.

întrucât membrii societății civile locale care desfășoară activități informale de gestionare a deșeurilor ar trebui încurajați să își regularizeze și să își formalizeze activitatea, astfel încât să poată participa oficial și pe deplin la această activitate economică;

| FF. | întrucât, în anumite cazuri, apariția operatorilor din sectorul privat a îmbunătățit colectarea deșeurilor solide; întrucât, cu toate acestea, o autoritate publică înzestrată cu resurse suficiente are drepturi depline de a-și asuma responsabilitatea principală pentru colectarea deșeurilor; |
| --- | --- |

FF.

întrucât, în anumite cazuri, apariția operatorilor din sectorul privat a îmbunătățit colectarea deșeurilor solide; întrucât, cu toate acestea, o autoritate publică înzestrată cu resurse suficiente are drepturi depline de a-și asuma responsabilitatea principală pentru colectarea deșeurilor;

| GG. | întrucât eforturile de reciclare pot îmbunătăți mediile urbane, creând totodată surse de venit și îmbunătățind nivelul de trai; |
| --- | --- |

GG.

întrucât eforturile de reciclare pot îmbunătăți mediile urbane, creând totodată surse de venit și îmbunătățind nivelul de trai;

| HH. | întrucât practicile cuprinzătoare de gestionare a deșeurilor la nivel național și local reduc efectele negative asupra sănătății umane și ajută serviciile de asistență medicală să facă față costurilor generate de aceste probleme; |
| --- | --- |

HH.

întrucât practicile cuprinzătoare de gestionare a deșeurilor la nivel național și local reduc efectele negative asupra sănătății umane și ajută serviciile de asistență medicală să facă față costurilor generate de aceste probleme;

| II. | întrucât punerea în aplicare și respectarea reglementărilor și convențiilor referitoare la deșeuri sunt limitate sever de lipsa de transparență și bună guvernanță și, în anumite cazuri, de prevalența corupției, |
| --- | --- |

II.

întrucât punerea în aplicare și respectarea reglementărilor și convențiilor referitoare la deșeuri sunt limitate sever de lipsa de transparență și bună guvernanță și, în anumite cazuri, de prevalența corupției,

| 1. | solicită UE și comunității internaționale să sprijine în mod activ elaborarea unor strategii naționale de gestionare a deșeurilor și dezvoltarea economiei circulare prin finanțare și monitorizare corespunzătoare, prin consolidarea capacităților naționale în țările cu venituri reduse și medii și prin oferirea de asistență, inclusiv expertiză tehnică și administrativă, în special pentru a asigura accesul universal la serviciile de bază din domeniul deșeurilor, pentru a se pune capăt aruncării și arderii necontrolate, pentru a se exercita control asupra deșeurilor periculoase și pentru a se pune accentul pe prevenirea producerii deșeurilor (cei trei R: reducere, reutilizare, reciclare); solicită autorităților naționale să elaboreze o strategie adecvată, cu ajutorul Uniunii Europene și vizând crearea de locuri de muncă prin intermediul formării profesionale specializate; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că, pentru ca legislația în domeniul deșeurilor să aibă impact maxim, este esențial să se promoveze mentalitatea potrivit căreia evitarea producerii de deșeuri, reducerea deșeurilor și colectarea deșeurilor sunt prioritare; recomandă, în acest scop, desfășurarea de campanii educative și de sensibilizare în școli și în rândul copiilor în general; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază faptul că, potrivit Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), peste 12,6 milioane de decese pe an pot fi atribuite mediilor nesănătoase, iar cifra va crește exponențial în anii următori din cauza boomului demografic din Africa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că autoritățile publice sunt în cele din urmă responsabile pentru asigurarea unor servicii adecvate de gestionare a deșeurilor; solicită statelor ACP să înființeze, după caz, ministere de dezvoltare urbană și de mediu, să pună în aplicare politici de dezvoltare urbană și să elaboreze planuri strategice de dezvoltare urbană și planuri de acțiune pentru mediu în strânsă colaborare cu autoritățile locale; subliniază că trecerea de la o politică de gestionare a deșeurilor la o politică de gestionare a resurselor implică o colaborare strânsă cu toate nivelurile de guvernare, în special cu autoritățile locale, precum și sprijinul activ al sectorului informal; |
| --- | --- |

4.

| 5. | insistă asupra faptului că rezultatele cele mai tangibile pot fi obținute la nivel local, printr-o combinație de reglementări locale și sisteme de colectare a deșeurilor și de evitare a producerii acestora adaptate la condițiile locale și cu implicarea cetățenilor; reamintește că guvernele naționale ar trebui să ofere sprijin acestor zone locale, care sunt adesea subfinanțate și inadecvat echipate pentru a-și putea îndeplini responsabilitățile; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită UE să elaboreze norme aplicabile întreprinderilor de pe teritoriul său, astfel încât acestea să devină parteneri efectivi în activitatea de management de mediu și să investească responsabil, având în vedere durabilitatea din statele ACP, luând în considerare impactul pe care îl vor avea investițiile lor asupra generării de deșeuri, precum și posibilitățile de reutilizare sau de reciclare a deșeurilor generate; subliniază, de asemenea, necesitatea de a extinde sistemele antreprenoriale de reciclare existente în prezent la scară mică și de a elimina totodată practicile periculoase de muncă; subliniază că întreprinderile ar trebui să elaboreze o foaie de parcurs privind gestionarea deșeurilor pe care le produc, în vederea includerii unei strategii de gestionare în proiectele lor de investiții; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază faptul că inovarea, miniaturizarea și înlocuirea rapidă a produselor, în special a produselor și echipamentelor de consum TIC (tehnologia informației și comunicațiilor), alimentează creșterea cantității de deșeuri de echipamente electrice și electronice; este alarmată de faptul că traficul necorespunzător și ilegal de deșeuri de echipamente electrice și electronice este prevalent în majoritatea țărilor în curs de dezvoltare, indiferent dacă există sau nu legislație națională în domeniul gestionării deșeurilor de echipamente electrice și electronice; solicită o mai bună coordonare în abordarea potențialului complet al prevenirii, colectării și tratării deșeurilor de echipamente electrice și electronice la nivel global; solicită UE și țărilor ACP să colaboreze mai strâns cu sectorul privat pentru a aborda responsabilitatea întreprinderilor în ceea ce privește producerea de echipamente electrice și electronice (EEE), în special în stadiile timpurii ale ciclului de viață al acestora, de exemplu în etapa de achiziționare a materiilor prime, de concepție și producție, precum și în ceea ce privește repararea, reutilizarea și transformarea EEE; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește că deșeurile necolectate constituie o problemă gravă de sănătate publică în țările în curs de dezvoltare, în special pentru copiii care trăiesc în gospodării care nu dispun de servicii de colectare a deșeurilor, conductele blocate agravând efectele inundațiilor și contribuind la răspândirea bolilor infecțioase; este alarmată de impactul aruncării și arderii în spații deschise a deșeurilor asupra sănătății umane și asupra mediului (poluare gravă a solului și poluare a apei dulci, a apei subterane și a mării, poluare atmosferică locală și schimbări climatice); subliniază faptul că, potrivit Perspectivei globale UNEP asupra gestionării deșeurilor (2015), costul inacțiunii în țările în curs de dezvoltare (în ceea ce privește asistența medicală, pierderea productivității, daune în urma inundațiilor, costuri de decontaminare etc.) depășește costul financiar per capita al gestionării adecvate a deșeurilor cu un factor de 5/10; în acest context, îndeamnă Comisia să ofere stimulente adecvate pentru investițiile publice în gestionarea rațională din punct de vedere ecologic a fluxurilor de deșeuri în statele ACP; subliniază că orice stimulente menite să încurajeze implicarea sectorului privat ar trebui să promoveze durabilitatea, crearea de locuri de muncă cu asigurarea drepturilor depline și generarea unei bunăstări care să garanteze dezvoltarea durabilă; consideră că stimulentele pentru investiții pot include reducerea contribuțiilor, scutiri de taxe, stimulente pentru a încuraja crearea de locuri de muncă, în special pentru tineri, formarea profesională a personalului și schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită Comisiei să inițieze, în cooperare cu statele ACP, campanii de sensibilizare în ceea ce privește sortarea deșeurilor și utilizarea responsabilă a pungilor de plastic, inclusiv prin programe educative în școli; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește că elaborarea strategiilor naționale de gestionare a deșeurilor ar trebui să țină seama de biodiversitatea și de ecosistemele locale, care au o valoare ecologică, culturală și estetică semnificativă și de care țările ACP depind în mod disproporționat în ceea ce privește necesarul de hrană, apă, sănătate și turism; |
| --- | --- |

10.

| 11. | remarcă cu îngrijorare faptul că, potrivit UNEP și Interpol, traficul ilegal de deșeuri periculoase reprezintă unul dintre cele cinci sectoare majore de infracționalitate ecologică; îndeamnă statele ACP care încă nu au semnat Convențiile de la Basel (13), Bamako (14), Stockholm (15) și Rotterdam (16) să facă acest lucru și îndeamnă toate statele ACP să adopte acte legislative eficace, care să interzică importul și exportul de deșeuri periculoase și să sancționeze aruncarea necontrolată a deșeurilor, incriminând traficul ilegal de deșeuri; solicită UE și statelor sale membre să majoreze cota de AOD alocată reformării guvernanței și sectorului judiciar, pentru a combate și preveni infracțiunile ecologice, în special în țările cel mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

11.

| 12. | îndeamnă statele ACP care nu au acționat încă în acest sens să interzică în mod oficial importul, producerea și vânzarea pe teritoriul lor a pungilor de plastic nebiodegradabile, care sunt foarte nocive pentru mediu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită statelor ACP, Uniunii Europene și comunității internaționale să accelereze măsurile de punere în aplicare a recomandărilor Programului global de acțiune pentru protecția mediului marin, conservând astfel potențialul economiei albastre, cu scopul de a diminua progresiv pericolele care amenință mijloacele de subzistență din țările ACP de coastă, în special statele insulare mici, care depind într-o foarte mare măsură de acest sector pentru asigurarea traiului, și să sprijine planurile naționale de dezvoltare socio-economică menite să asigure durabilitatea acestor țări; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că, pentru a descuraja infractorii, sancțiunile trebuie să fie cu adevărat disuasive și să fie aplicate efectiv; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită statelor ACP să elaboreze strategii integrate de gestionare a deșeurilor, care să permită efectuarea de revizuiri regulate și monitorizarea adecvată a sistemelor de gestionare a deșeurilor; solicită UE și altor organizații internaționale competente să elaboreze criterii măsurabile ad hoc specifice țărilor, care să fie utilizate de statele ACP ca instrument de îmbunătățire a sistemelor lor de gestionare a deșeurilor; recomandă publicarea de rapoarte anuale privind eliminarea deșeurilor, astfel încât măsurile de ajutor și de asistență existente să poată fi evaluate în lumina rezultatelor obținute; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită statelor ACP să își utilizeze fondurile și resursele pentru lansarea unor proiecte-pilot, în mod specific, proiecte de excelență în gestionarea deșeurilor, și, prin intermediul acestora, să încerce să creeze un model care să poată fi aplicat ulterior și în alte domenii; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită statelor ACP să investească în educația în domeniul reciclării și al igienei, precum și în formarea personalului local în domeniul gestionării sigure și durabile din punct de vedere al mediului a deșeurilor; solicită, în vederea creșterii gradului de conștientizare a necesității unei abordări durabile a aspectelor de mediu și a tratării deșeurilor, ca informațiile să fie transmise nu doar personalului, ci și publicului larg, începând cu copiii de vârstă școlară; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reafirmă importanța acțiunilor simple, cotidiene, de tratare a deșeurilor; solicită statelor ACP să investească la nivel municipal în infrastructuri simple, dar durabile, pentru capacitarea comunităților și a cartierelor în vederea îmbunătățirii gestionării deșeurilor și a utilizării produselor secundare obținute din aceste sisteme; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită UE să ofere statelor ACP asistență și expertiză tehnică, financiară, logistică și administrativă în domeniul gestionării deșeurilor și al economiei circulare, pentru a promova bunele practici și know-how-ul, precum și transferul de tehnologii, de materiale și echipamente tehnice, inclusiv în domeniul maselor plastice și al deșeurilor radioactive, biologice, chimice și biomedicale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește efectele pozitive pe care le pot avea parteneriatele între orașele din UE și ACP asupra schimbului de bune practici și invită primarii și administrațiile locale să caute în mod activ parteneriate noi și să le consolideze pe cele existente; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită organizațiile societății civile implicate în acțiuni de mediu și de promovare a utilizării eficiente a resurselor, atât din UE, cât și din țările ACP, să consolideze parteneriate, să dezvolte programe comune și să își împărtășească cunoștințele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită UE să ofere statelor ACP expertiză tehnologică în domeniul reciclării deșeurilor, în special a celor din plastic și din aluminiu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită UE ca, în cooperare cu statele ACP și cu scopul de a iniția o strategie de intervenție eficientă și eficace, să întocmească o listă cu locurile și regiunile geografice în care gestionarea deșeurilor pare să fie mai problematică; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită statelor ACP să instituie cu promptitudine sisteme regionale de intervenție de urgență pentru gestionarea adecvată a deșeurilor și pentru asigurarea accesului la salubritate în cazul unor crize umanitare precum conflictele sau dezastrele naturale, astfel încât statele afectate să poată reveni rapid la normalitate; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reamintește că gestionarea deșeurilor depinde de buna guvernanță și subliniază că îmbunătățirea gestionării deșeurilor și a resurselor ar trebui să facă parte din strategia de atenuare a schimbărilor climatice; invită statele ACP să creeze platforme colaborative cu părțile interesate și cu organizațiile societății civile pentru a îmbunătăți „reducerea, reutilizarea și reciclarea” (cei trei R); solicită, în plus, crearea unor platforme similare între statele din ACP și din UE; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că inițiativele ecologice de valorificare energetică pot contribui atât la soluționarea problemelor de gestionare a deșeurilor, cât și la reducerea sărăciei energetice; invită statele ACP și UE să colaboreze mai strâns în această privință, prin elaborarea de programe eficiente de colectare a deșeurilor pentru a le utiliza drept combustibil în instalațiile de producție a energiei; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că este necesar să se promoveze recuperarea de energie din deșeuri; reamintește că depozitele de deșeuri constituie o sursă majoră de metan, un gaz cu puternic efect de seră; reamintește că sistemele de biogaz tratează deșeurile organice pentru producția de biogaz, în vederea suplimentării necesarului de energie, reducând totodată eliberarea în atmosferă a gazelor periculoase pentru sănătate; recomandă, prin urmare, facilitarea și finanțarea adaptării acestor tehnologii, în special în scopul utilizării în zone suburbane degradate; |
| --- | --- |

27.

| 28. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri al ACP, Parlamentului European, Comisiei Europene, Consiliului European, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, parlamentelor regionale și naționale din statele ACP și din statele membre ale UE și organizațiilor regionale ale statelor ACP. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 20 iunie 2018 la Bruxelles (Belgia).

(2)  JO L 287, 4.11.2010, p. 3.

(3)  JO L 365, 19.12.2014, p. 89.

(4)  JO L 370, 30.12.2014, p. 44.

(5)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/study.pdf

(6)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/plastics.pdf

(7)  JO L 312, 22.11.2008, p. 3.

(8)  JO L 190, 12.7.2006, p. 1.

(9)  JO L 332, 28.12.2000, p. 81.

(10)  JO L 226, 6.9.2000, p. 3.

(11)  JO L 182, 16.7.1999, p. 1.

(12)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2014_mauritius/pdf/un_habitat_presentation_en.pdf

(13)  http://www.basel.int/Portals/4/Basel%20Convention/docs/text/BaselConventionText-e.pdf

(14)  https://au.int/sites/default/files/treaties/7774-treaty-0015_-_bamako_convention_on_hazardous_wastes_e.pdf

(15)  http://www.pops.int/Portals/0/download.aspx?d=UNEP-POPS-TREATY-NOTIF-CN681-2015.En.pdf

(16)  http://www.pic.int/Portals/5/download.aspx?d=UNEP-FAO-RC-CONVTEXT-2015.English.pdf

---

| 15.11.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 415/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 415/18

---

REZOLUȚIE (1)

privind nevoia urgentă de măsuri noi de combatere a terorismului internațional

(2018/C 415/04)

Adunarea parlamentară paritară ACP-UE,

| — | reunită la Bruxelles (Belgia) între 18 și 20 iunie 2018, |
| --- | --- |

—

reunită la Bruxelles (Belgia) între 18 și 20 iunie 2018,

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou din 2000 și revizuirile din 2005 și din 2010 ale acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou din 2000 și revizuirile din 2005 și din 2010 ale acestuia,

| — | având în vedere Declarația Comună adoptată în cadrul celui de al cincilea summit Uniunea Africană-Uniunea Europeană din 30 noiembrie 2017 de la Abidjan (Côte d’Ivoire), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Comună adoptată în cadrul celui de al cincilea summit Uniunea Africană-Uniunea Europeană din 30 noiembrie 2017 de la Abidjan (Côte d’Ivoire),

| — | având în vedere Recomandarea Parlamentului European din 1 martie 2018 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind tăierea surselor de venit ale jihadiștilor – combaterea finanțării terorismului [2017/2203(INI)], |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Parlamentului European din 1 martie 2018 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind tăierea surselor de venit ale jihadiștilor – combaterea finanțării terorismului [2017/2203(INI)],

| — | având în vedere Directiva (UE) 2017/541 a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2017 privind combaterea terorismului și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/475/JAI a Consiliului și de modificare a Deciziei 2005/671/JAI a Consiliului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2017/541 a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2017 privind combaterea terorismului și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/475/JAI a Consiliului și de modificare a Deciziei 2005/671/JAI a Consiliului (2),

| — | având în vedere Strategia UE de combatere a terorismului, adoptată de Consiliu în 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE de combatere a terorismului, adoptată de Consiliu în 2005,

| — | având în vedere Strategia UE revizuită pentru combaterea radicalizării și a recrutării în scopuri teroriste, adoptată de Consiliul Justiție și Afaceri Interne în cadrul reuniunii sale din 19 mai 2014 și aprobată de Consiliul Uniunii Europene la reuniunea sa din 5-6 iunie 2014 (9956/14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE revizuită pentru combaterea radicalizării și a recrutării în scopuri teroriste, adoptată de Consiliul Justiție și Afaceri Interne în cadrul reuniunii sale din 19 mai 2014 și aprobată de Consiliul Uniunii Europene la reuniunea sa din 5-6 iunie 2014 (9956/14),

| — | având în vedere Cadrul Uniunii Africane de combatere a terorismului, inclusiv Convenția OUA/Uniunea Africană privind prevenirea și combaterea terorismului, din iulie 1999, și protocolul adițional la aceasta adoptat în iulie 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul Uniunii Africane de combatere a terorismului, inclusiv Convenția OUA/Uniunea Africană privind prevenirea și combaterea terorismului, din iulie 1999, și protocolul adițional la aceasta adoptat în iulie 2004,

| — | având în vedere Rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU 2396(2017), 2395(2017) și 2178(2014), precum și toate celelalte rezoluții privind combaterea terorismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU 2396(2017), 2395(2017) și 2178(2014), precum și toate celelalte rezoluții privind combaterea terorismului,

| — | având în vedere Strategia globală a ONU de combatere a terorismului din 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia globală a ONU de combatere a terorismului din 2006,

| — | având în vedere Rezoluția 70/291 din 2016 a Adunării Generale a ONU privind cea de a cincea revizuire a Strategiei globale a ONU de combatere a terorismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 70/291 din 2016 a Adunării Generale a ONU privind cea de a cincea revizuire a Strategiei globale a ONU de combatere a terorismului,

| — | având în vedere Rezoluția 71/291 din 15 iunie 2017 a Adunării Generale a ONU de instituire a Oficiului ONU de combatere a terorismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 71/291 din 15 iunie 2017 a Adunării Generale a ONU de instituire a Oficiului ONU de combatere a terorismului,

| — | având în vedere propunerea de instituire a unui cadru internațional cuprinzător de combatere a propagandei teroriste din 28 aprilie 2017 (S/2017/375), elaborată de Comitetul ONU pentru combaterea terorismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de instituire a unui cadru internațional cuprinzător de combatere a propagandei teroriste din 28 aprilie 2017 (S/2017/375), elaborată de Comitetul ONU pentru combaterea terorismului,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltarea durabilă, adoptată în cadrul Adunării generale a ONU la 25 septembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltarea durabilă, adoptată în cadrul Adunării generale a ONU la 25 septembrie 2015,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea terorismului (14445/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea terorismului (14445/2017),

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, adoptată în iunie 1981, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, adoptată în iunie 1981,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, articolele 2, 3 și 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele relevante din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, articolele 2, 3 și 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele relevante din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| A. | întrucât, în ultimii ani, s-au comis acte teroriste soldate cu numeroase decese în mai multe țări din Africa și din UE și, prin urmare, aceste acte constituie o provocare comună pentru țările din UE și din ACP; întrucât orice act de terorism este de natură criminală și nu poate fi justificat, indiferent de motivațiile din spatele acestuia; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în ultimii ani, s-au comis acte teroriste soldate cu numeroase decese în mai multe țări din Africa și din UE și, prin urmare, aceste acte constituie o provocare comună pentru țările din UE și din ACP; întrucât orice act de terorism este de natură criminală și nu poate fi justificat, indiferent de motivațiile din spatele acestuia;

| B. | întrucât amenințarea teroristă la adresa societăților europene și a societăților din țările ACP provine în mare parte de la teroriști autohtoni, mai degrabă decât de la resortisanți străini; întrucât nu s-a stabilit nicio legătură între terorism și migrație; |
| --- | --- |

B.

întrucât amenințarea teroristă la adresa societăților europene și a societăților din țările ACP provine în mare parte de la teroriști autohtoni, mai degrabă decât de la resortisanți străini; întrucât nu s-a stabilit nicio legătură între terorism și migrație;

| C. | întrucât 90 % dintre atacurile teroriste au avut loc în țări implicate în conflicte violente, exacerbate de accesul larg la arme; |
| --- | --- |

C.

întrucât 90 % dintre atacurile teroriste au avut loc în țări implicate în conflicte violente, exacerbate de accesul larg la arme;

| D. | întrucât, în 2017, au avut loc aproximativ 1 800 de atacuri teroriste doar în Africa, jumătate dintre acestea fiind comise de grupul terorist Al-Shabab; întrucât, în urma pierderilor importante pe care le-a înregistrat în Irak și în Siria, Isis caută noi câmpuri de luptă pe continentul african; întrucât Al-Qaida dezvoltă tot mai mult rețele în vestul și centrul Africii, în special în Niger, Burkina Faso și Nigeria; întrucât victimele teroriștilor jihadiști sunt în proporție covârșitoare musulmani; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în 2017, au avut loc aproximativ 1 800 de atacuri teroriste doar în Africa, jumătate dintre acestea fiind comise de grupul terorist Al-Shabab; întrucât, în urma pierderilor importante pe care le-a înregistrat în Irak și în Siria, Isis caută noi câmpuri de luptă pe continentul african; întrucât Al-Qaida dezvoltă tot mai mult rețele în vestul și centrul Africii, în special în Niger, Burkina Faso și Nigeria; întrucât victimele teroriștilor jihadiști sunt în proporție covârșitoare musulmani;

| E. | întrucât organizațiile teroriste din regiunea Sahel profită de fragilitatea țărilor din zonă și de lungimea și permeabilitatea frontierelor, care înlesnesc accesul la arsenalul libian; întrucât nu se poate restaura pacea în regiune fără a se restaura statul, ordinea socială și stabilitatea generală în Libia; |
| --- | --- |

E.

întrucât organizațiile teroriste din regiunea Sahel profită de fragilitatea țărilor din zonă și de lungimea și permeabilitatea frontierelor, care înlesnesc accesul la arsenalul libian; întrucât nu se poate restaura pacea în regiune fără a se restaura statul, ordinea socială și stabilitatea generală în Libia;

| F. | întrucât femeile și copiii sunt cei mai vulnerabili în fața terorismului, iar copiii au suferit peste măsură de mult; întrucât s-au înregistrat nenumărate cazuri de violuri, de răpiri și recrutare de copii, precum și de radicalizare a copiilor și a femeilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât femeile și copiii sunt cei mai vulnerabili în fața terorismului, iar copiii au suferit peste măsură de mult; întrucât s-au înregistrat nenumărate cazuri de violuri, de răpiri și recrutare de copii, precum și de radicalizare a copiilor și a femeilor;

| G. | întrucât mobilitatea crescândă a capitalului, noile evoluții financiare precum criptomonedele și finanțarea participativă, lacunele din legislația fiscală și vamală și nerespectarea obligațiilor de diligență din cadrul comerțului mondial au permis rețelelor teroriste să acumuleze avuție și să își susțină existența; |
| --- | --- |

G.

întrucât mobilitatea crescândă a capitalului, noile evoluții financiare precum criptomonedele și finanțarea participativă, lacunele din legislația fiscală și vamală și nerespectarea obligațiilor de diligență din cadrul comerțului mondial au permis rețelelor teroriste să acumuleze avuție și să își susțină existența;

| H. | întrucât schimbările climatice contribuie la agravarea penuriei de apă, alimente și alte resurse, ducând la conflicte pentru pământ, exacerbând sărăcia și creând un teren propice pentru terorism; |
| --- | --- |

H.

întrucât schimbările climatice contribuie la agravarea penuriei de apă, alimente și alte resurse, ducând la conflicte pentru pământ, exacerbând sărăcia și creând un teren propice pentru terorism;

| I. | întrucât fenomenul „combatanților străini” s-a extins; întrucât mii de cetățeni străini călătoresc pentru a se alătura grupurilor teroriste și pentru a lua parte la conflicte; întrucât, având în vedere colapsul iminent al organizației Isis, probabil că mulți membri vor dori să se întoarcă în țările lor de origine; întrucât aceasta reprezintă un risc sever de securitate pentru țările respective; |
| --- | --- |

I.

întrucât fenomenul „combatanților străini” s-a extins; întrucât mii de cetățeni străini călătoresc pentru a se alătura grupurilor teroriste și pentru a lua parte la conflicte; întrucât, având în vedere colapsul iminent al organizației Isis, probabil că mulți membri vor dori să se întoarcă în țările lor de origine; întrucât aceasta reprezintă un risc sever de securitate pentru țările respective;

| J. | întrucât există tot mai multe probe care indică suprapunerea dintre rețelele teroriste și cele de criminalitate organizată în ceea ce privește comerțul ilegal cu arme, petrol, resurse naturale, tutun, alcool, droguri, specii pe cale de dispariție și bunuri culturale, precum și trafic de ființe umane; întrucât aceste activități contribuie semnificativ la finanțarea terorismului; |
| --- | --- |

J.

întrucât există tot mai multe probe care indică suprapunerea dintre rețelele teroriste și cele de criminalitate organizată în ceea ce privește comerțul ilegal cu arme, petrol, resurse naturale, tutun, alcool, droguri, specii pe cale de dispariție și bunuri culturale, precum și trafic de ființe umane; întrucât aceste activități contribuie semnificativ la finanțarea terorismului;

| K. | întrucât, prin intermediul internetului, al dark web, al platformelor de comunicare socială și al TIC, organizațiile teroriste au găsit modalități de a-și răspândi propaganda, de a obține finanțare și de a deveni veritabile rețele globale fără a avea nevoie de un sediu fizic; |
| --- | --- |

K.

întrucât, prin intermediul internetului, al dark web, al platformelor de comunicare socială și al TIC, organizațiile teroriste au găsit modalități de a-și răspândi propaganda, de a obține finanțare și de a deveni veritabile rețele globale fără a avea nevoie de un sediu fizic;

| L. | întrucât, în regiunile afectate, misiunile de menținere a păcii contribuie tot mai mult la acțiunile de combatere a terorismului, inclusiv la protejarea civililor și la descurajarea amenințărilor potențiale; întrucât există îngrijorarea că sporirea asistenței militare ar putea fi în detrimentul eforturilor de acordare a asistenței pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în regiunile afectate, misiunile de menținere a păcii contribuie tot mai mult la acțiunile de combatere a terorismului, inclusiv la protejarea civililor și la descurajarea amenințărilor potențiale; întrucât există îngrijorarea că sporirea asistenței militare ar putea fi în detrimentul eforturilor de acordare a asistenței pentru dezvoltare;

| M. | întrucât terorismul și extremismul violent nu pot fi învinse doar prin forță militară sau polițienească; întrucât eforturile de combatere a terorismului pot fi eficiente doar dacă sunt integrate într-o abordare mai cuprinzătoare, care combină gestionarea și prevenirea crizelor, medierea și dialogul politic, consolidarea capacităților și a instituțiilor și eforturile de dezvoltare; |
| --- | --- |

M.

întrucât terorismul și extremismul violent nu pot fi învinse doar prin forță militară sau polițienească; întrucât eforturile de combatere a terorismului pot fi eficiente doar dacă sunt integrate într-o abordare mai cuprinzătoare, care combină gestionarea și prevenirea crizelor, medierea și dialogul politic, consolidarea capacităților și a instituțiilor și eforturile de dezvoltare;

| N. | întrucât strategiile de prevenție pentru combaterea terorismului ar trebui să se axeze pe abordarea cauzelor profunde ale terorismului și ale radicalizării, inclusiv pe guvernanța defectuoasă, corupția, absența statului de drept, impunitatea, precum și pe factorii socioeconomici precum sărăcia, insecuritatea alimentară, inegalitățile sociale și economice pronunțate, lipsa de acces la educație, șomajul, discriminarea pe criteriul rasei sau al originii etnice și excluziunea socială; |
| --- | --- |

N.

întrucât strategiile de prevenție pentru combaterea terorismului ar trebui să se axeze pe abordarea cauzelor profunde ale terorismului și ale radicalizării, inclusiv pe guvernanța defectuoasă, corupția, absența statului de drept, impunitatea, precum și pe factorii socioeconomici precum sărăcia, insecuritatea alimentară, inegalitățile sociale și economice pronunțate, lipsa de acces la educație, șomajul, discriminarea pe criteriul rasei sau al originii etnice și excluziunea socială;

| O. | întrucât cooperarea în vederea dezvoltării joacă un rol esențial în abordarea circumstanțelor de care profită și pe care le exploatează liderii teroriști; |
| --- | --- |

O.

întrucât cooperarea în vederea dezvoltării joacă un rol esențial în abordarea circumstanțelor de care profită și pe care le exploatează liderii teroriști;

| P. | întrucât respectarea drepturilor fundamentale și echilibrul adecvat între măsurile represive, prevenire și reabilitare sunt elemente esențiale pentru reușita politicilor de combatere a terorismului, |
| --- | --- |

P.

întrucât respectarea drepturilor fundamentale și echilibrul adecvat între măsurile represive, prevenire și reabilitare sunt elemente esențiale pentru reușita politicilor de combatere a terorismului,

| 1. | condamnă categoric toate actele teroriste și pe autorii acestora; transmite condoleanțe tuturor victimelor actelor teroriste; subliniază că îngrijirea victimelor terorismului reprezintă o datorie esențială a guvernelor; reafirmă faptul că nu poate exista nicio justificare pentru actele de terorism sau pentru sprijinirea și finanțarea actelor și rețelelor teroriste, indiferent de motivațiile sociale, economice, religioase sau politice; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că este esențial ca UE și țările ACP să pună în aplicare o strategie cuprinzătoare, care să abordeze cauzele profunde ale terorismului, prin intermediul unui sistem judiciar eficient și independent și prin politici adecvate în domeniul dreptului penal, prin educație, incluziune economică și socială, aplicarea legii și controlul la frontiere, asigurând coerența între politicile de securitate, apărare, comerț, dezvoltare economică și acțiune umanitară; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește legătura puternică dintre dezvoltare și securitate; reamintește urgența reducerii inegalităților economice și a plasării statelor în poziția din care își pot îndeplini misiunile suverane, în special asigurarea accesului la educație, la locuri de muncă, la justiție și sănătate, oferindu-se astfel tinerilor din țările partenere o perspectivă de viitor pozitivă; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atrage în mod deosebit atenția asupra provocărilor bunei guvernanțe, construcției statale, impunității și respectării drepturilor omului în țările cel mai afectate de terorism și de instabilitate; încurajează toți partenerii să lucreze împreună la soluționarea cauzelor profunde ale instabilității care pot genera conflicte și să elaboreze o strategie coerentă de consolidare a guvernanței, a statului de drept și a responsabilității instituțiilor naționale și regionale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că radicalizarea și recrutarea persoanelor de către rețelele teroriste este un fenomen global; solicită UE și țărilor ACP să își intensifice eforturile de combatere a radicalizării prin abordarea cauzelor profunde ale acesteia, inclusiv prin intermediul integrării educaționale și sociale și prin programe de capacitare a minorităților etnice și religioase, precum și a comunităților marginalizate; |
| --- | --- |

5.

| 6. | declară că extremismul religios dă naștere unor discursuri distorsionate, care împing persoanele alienate către terorism; subliniază importanța elaborării unor contradiscursuri și măsuri puternice de promovare a dialogului interconfesional în țările din ACP și din UE, în special în rândul tinerilor, pentru a spori înțelegerea și respectul reciproc; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că femeile, tinerii, societatea civilă și comunitățile locale ar trebui să fie implicate activ în eforturile de combatere a terorismului, în special în deradicalizare și prevenirea radicalizării; subliniază rolul pozitiv jucat de liderii religioși în deradicalizare, după cum s-a putut constata în Camerun și în Mauritania; solicită țărilor din UE și din ACP să dezvolte aceste inițiative și să continue schimbul de bune practici în acest domeniu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reafirmă faptul că scopul sistemelor noastre de justiție penală ar trebui să fie reabilitarea persoanelor, astfel încât acestea să nu mai reprezinte un risc pentru societate atunci când sunt puse în libertate; prin urmare, solicită strategii de reabilitare și de reintegrare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | își exprimă îngrijorarea profundă față de fenomenul radicalizării în penitenciare și solicită țărilor din UE și din ACP să abordeze această problemă, în special prin finanțarea mai bună a sistemului penitenciarelor, evitând supraaglomerarea acestora și îmbunătățind sistemele administrative, astfel încât să se identifice deținuții radicalizați, să se monitorizeze și să se prevină procesele de radicalizare, să se ofere formare profesională specifică personalului și să se instituie programe educaționale pentru a asigura deradicalizarea și reabilitarea socială mai bună a foștilor infractori cu risc de radicalizare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | insistă asupra necesității de a preveni, combate și urmări penal activitățile de finanțare a terorismului, în conformitate cu Directiva (UE) 2017/541 și cu recomandările Parlamentului European; consideră că intensificarea controalelor și monitorizarea operațiunilor financiare, precum și cooperarea mai strânsă și schimbul de informații privind aplicarea legii vor contribui la blocarea fondurilor pentru activitățile asociate terorismului și la identificarea rețelelor teroriste și a structurilor de sprijin ale acestora; subliniază faptul că spălarea banilor, comerțul ilegal, evaziunea fiscală și alte infracțiuni fiscale reprezintă surse majore de finanțare a terorismului și că urmărirea și combaterea acestora trebuie să constituie o prioritate; salută inițiativele țărilor din UE și din ACP de oprire a comerțului ilegal cu arme, droguri, bunuri culturale etc., ale cărui câștiguri sunt adesea direcționate spre finanțarea terorismului; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită țărilor din UE și din ACP să intensifice combaterea criminalității organizate transnaționale, inclusiv a rețelelor infracționale implicate în introducerea ilegală a migranților și în traficul de persoane, droguri și arme; consideră, în special, că trebuie consolidată în continuare cooperarea în ceea ce privește schimbul de informații și trasabilitatea, precum și distrugerea armelor interzise; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită țărilor din UE și din ACP să își consolideze cooperarea pentru a aborda utilizarea TIC de către teroriști și, în special, să abordeze propaganda și recrutarea prin intermediul platformelor de comunicare socială; încurajează guvernele să implice sectorul privat; salută crearea Forumului global pentru internet privind combaterea terorismului, cu implicarea reprezentanților din sector; solicită Comisiei să actualizeze Strategia de securitate cibernetică din 2013 și să revizuiască legislația existentă în materie de criminalitate informatică; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază importanța cooperării regionale și interregionale în combaterea terorismului și își exprimă sprijinul ferm față de inițiativele regionale lansate, precum Cadrul Uniunii Africane de combatere a terorismului; de asemenea, salută poziția de lider politic asumată de țările G5 Sahel și solicită UE să consolideze parteneriatul UE-G5 Sahel, în special în ceea ce privește finanțarea și consolidarea capacităților, în toate domeniile în care G5 intenționează să integreze politici; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită o cooperare UE-ACP și regională mai strânsă, inclusiv îmbunătățirea schimbului de informații și de bune practici destinate prevenirii impunității și promovării statului de drept și a extinderii capacităților polițienești și judiciare; solicită UE, statelor membre ale acesteia și țărilor ACP să investească mai mult în consolidarea capacităților pentru a îmbunătăți schimbul de informații și de bune practici între agențiile de control al frontierelor, în vederea combaterii activităților teroriste transfrontaliere; solicită comunității internaționale să sprijine inițiativa bazată pe decizia adoptată de Libia, Niger, Sudan și Ciad în cadrul reuniunii lor de la Niamey, din 3 aprilie 2018, privind controlul frontierelor comune ale acestor țări; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că comunitatea internațională și partenerii regionali ar trebui să își concentreze acțiunile pe sprijinul acordat restaurării autorității statului în regiunile cel mai grav afectate de terorism, în special în regiunile Sahel, Lacul Ciad și Cornul Africii; are convingerea că UE ar trebui să joace rolul de mediator și să contribuie la soluționarea pașnică a conflictelor; solicită Uniunii Africane, Uniunii Europene și ONU să își unească eforturile și să instituie un mecanism de coordonare internațională pentru a ajuta Libia să pună capăt situației persistente de haos intern, implicând și alți actori importanți precum Liga Arabă, SUA și țările din Maghreb; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită țărilor din UE și din ACP să coopereze pe deplin cu ONU și cu organismele regionale implicate în combaterea terorismului; solicită tuturor statelor din UE și din ACP să semneze și să ratifice cele 19 convenții ale ONU privind combaterea terorismului; salută organizarea de către ONU a primului summit al agențiilor de combatere a terorismului în iunie 2018, anunțată de Secretarul General al ONU cu ocazia summitului Uniunea Africană-ONU din ianuarie; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază necesitatea ca țările din ACP și din UE să își întemeieze strategia de combatere a terorismului, precum și a tuturor celorlalte forme de criminalitate, pe statul de drept și pe respectarea drepturilor fundamentale; insistă asupra necesității de a asigura supravegherea democratică și judiciară a politicilor de combatere a terorismului și evaluarea regulată a eficacității și a proporționalității acestora; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește faptul că tortura trebuie să fie interzisă în toate împrejurările, în conformitate cu principiile consacrate în Convenția ONU împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază cu fermitate faptul că programele de combatere a terorismului nu trebuie să submineze capacitatea actorilor umanitari de a acorda asistență; subliniază că, pentru a obține acces la populațiile care au nevoie de ajutor umanitar, acesta trebuie să fie neutru dar și să fie perceput ca atare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe si politica de securitate, Consiliului ACP, Uniunii Africane și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 20 iunie 2018 la Bruxelles (Belgia).

(2)  JO L 88, 31.3.2017, p. 6.

---

| 15.11.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 415/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 415/22

---

REZOLUȚIE (1)

privind criza umanitară din Sudanul de Sud

(2018/C 415/05)

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită la Bruxelles (Belgia) între 18 și 20 iunie 2018, |
| --- | --- |

—

reunită la Bruxelles (Belgia) între 18 și 20 iunie 2018,

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Raportul final din 12 aprilie 2018 al grupului de experți al Consiliului de Securitate al ONU privind Sudanul de Sud, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul final din 12 aprilie 2018 al grupului de experți al Consiliului de Securitate al ONU privind Sudanul de Sud,

| — | având în vedere Comunicatul din 26 martie 2018 al celei de a 61-a sesiuni extraordinare a Consiliului de miniștri al Autorității Interguvernamentale pentru Dezvoltare (IGAD) referitor la situația din Sudanul de Sud, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicatul din 26 martie 2018 al celei de a 61-a sesiuni extraordinare a Consiliului de miniștri al Autorității Interguvernamentale pentru Dezvoltare (IGAD) referitor la situația din Sudanul de Sud,

| — | având în vedere Rezoluția 2406 (2018) a Consiliului de Securitate al ONU privind situația din Sudanul de Sud, precum și toate rezoluțiile anterioare ale Consiliului de Securitate al ONU referitoare la Sudanul de Sud, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2406 (2018) a Consiliului de Securitate al ONU privind situația din Sudanul de Sud, precum și toate rezoluțiile anterioare ale Consiliului de Securitate al ONU referitoare la Sudanul de Sud,

| — | având în vedere declarația din 8 mai 2017 a troicii (SUA, Regatul Unit și Norvegia) și a UE referitoare la situația în materie de securitate din Sudanul de Sud, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 8 mai 2017 a troicii (SUA, Regatul Unit și Norvegia) și a UE referitoare la situația în materie de securitate din Sudanul de Sud,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene din 16 aprilie 2018 privind Sudanul de Sud, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene din 16 aprilie 2018 privind Sudanul de Sud,

| — | având în vedere declarațiile din 23 martie 2017 și din 14 decembrie 2017 ale președintelui Consiliului de Securitate al ONU privind situația din Sudanul de Sud, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile din 23 martie 2017 și din 14 decembrie 2017 ale președintelui Consiliului de Securitate al ONU privind situația din Sudanul de Sud,

| — | având în vedere comunicatul de presă comun emis la 29 ianuarie 2017 de Uniunea Africană (UA), IGAD și ONU cu privire la situația din Sudanul de Sud, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul de presă comun emis la 29 ianuarie 2017 de Uniunea Africană (UA), IGAD și ONU cu privire la situația din Sudanul de Sud,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European referitoare la Sudanul de Sud [2017/2683(RSP)], precum și toate rezoluțiile anterioare ale Parlamentului European referitoare la Sudanul de Sud, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European referitoare la Sudanul de Sud [2017/2683(RSP)], precum și toate rezoluțiile anterioare ale Parlamentului European referitoare la Sudanul de Sud,

| — | având în vedere semnarea Acordului de încetare a ostilităților, de protecție a civililor și de asigurare a accesului umanitar (CoHA) la 21 decembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere semnarea Acordului de încetare a ostilităților, de protecție a civililor și de asigurare a accesului umanitar (CoHA) la 21 decembrie 2017,

| — | având în vedere Acordul IGAD privind soluționarea conflictului din Republica Sudanul de Sud (ARCSS) din 17 august 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul IGAD privind soluționarea conflictului din Republica Sudanul de Sud (ARCSS) din 17 august 2015,

| — | având în vedere Raportul global privind crizele alimentare din 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul global privind crizele alimentare din 2018,

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou revizuit, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou revizuit,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere Tratatul privind comerțul cu arme, care reglementează comerțul internațional cu arme convenționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind comerțul cu arme, care reglementează comerțul internațional cu arme convenționale,

| A. | întrucât, începând din decembrie 2013, în Sudanul de Sud se desfășoară un război civil între forțele loiale președintelui Salva Kiir și rebelii conduși de fostul vicepreședinte Riek Machar; |
| --- | --- |

A.

întrucât, începând din decembrie 2013, în Sudanul de Sud se desfășoară un război civil între forțele loiale președintelui Salva Kiir și rebelii conduși de fostul vicepreședinte Riek Machar;

| B. | întrucât toate părțile la conflict continuă lupta armată, încălcând Acordul privind soluționarea conflictului din Republica Sudanul de Sud (ARCSS) semnat în august 2015; întrucât drepturile omului și dreptul umanitar internațional sunt în continuare ignorate complet și se perpetuează lipsa de răspundere pentru ilegalitățile și abuzurile comise în conflict, chiar și în ceea ce privește crimele de război, și întrucât conflictul escaladează spre un război pur și simplu etnic; |
| --- | --- |

B.

întrucât toate părțile la conflict continuă lupta armată, încălcând Acordul privind soluționarea conflictului din Republica Sudanul de Sud (ARCSS) semnat în august 2015; întrucât drepturile omului și dreptul umanitar internațional sunt în continuare ignorate complet și se perpetuează lipsa de răspundere pentru ilegalitățile și abuzurile comise în conflict, chiar și în ceea ce privește crimele de război, și întrucât conflictul escaladează spre un război pur și simplu etnic;

| C. | întrucât încercările de a reactualiza acordul de pace din 2015 au condus la semnarea, sub egida IGAD, a unui „Acord de încetare a ostilităților, de protecție a civililor și de asigurare a accesului umanitar” (CoHA) în decembrie 2017, dar acest acord de încetare a focului este încălcat de toate părțile la conflict; |
| --- | --- |

C.

întrucât încercările de a reactualiza acordul de pace din 2015 au condus la semnarea, sub egida IGAD, a unui „Acord de încetare a ostilităților, de protecție a civililor și de asigurare a accesului umanitar” (CoHA) în decembrie 2017, dar acest acord de încetare a focului este încălcat de toate părțile la conflict;

| D. | întrucât, potrivit ONU, șapte milioane de cetățeni din Sudanul de Sud vor avea nevoie de ajutor umanitar în 2018; întrucât avertismentele privind foametea au fost emise constant încă de la începutul anului 2017, până la 2,4 milioane de persoane aflându-se în pragul foametei, peste 260 000 de copii fiind grav subnutriți, iar numărul persoanelor afectate de insecuritate alimentară gravă ajungând la 7,1 milioane în 2018; |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit ONU, șapte milioane de cetățeni din Sudanul de Sud vor avea nevoie de ajutor umanitar în 2018; întrucât avertismentele privind foametea au fost emise constant încă de la începutul anului 2017, până la 2,4 milioane de persoane aflându-se în pragul foametei, peste 260 000 de copii fiind grav subnutriți, iar numărul persoanelor afectate de insecuritate alimentară gravă ajungând la 7,1 milioane în 2018;

| E. | întrucât cauzele principale ale agravării insecurității alimentare sunt conflictul continuu și strămutările populației, care au contribuit la reducerea producției agricole; întrucât se consideră că foametea are cauze exclusiv antropice, fiind rezultatul tacticilor de război, astfel cum se subliniază într-un raport al ONU; |
| --- | --- |

E.

întrucât cauzele principale ale agravării insecurității alimentare sunt conflictul continuu și strămutările populației, care au contribuit la reducerea producției agricole; întrucât se consideră că foametea are cauze exclusiv antropice, fiind rezultatul tacticilor de război, astfel cum se subliniază într-un raport al ONU;

| F. | întrucât, ca urmare a conflictului, există în prezent peste 2,4 milioane de cetățeni din Sudanul de Sud care s-au refugiat în țările vecine și alte două milioane de persoane strămutate în interiorul țării, dintre care se estimează că 85 % ar fi copii și femei; |
| --- | --- |

F.

întrucât, ca urmare a conflictului, există în prezent peste 2,4 milioane de cetățeni din Sudanul de Sud care s-au refugiat în țările vecine și alte două milioane de persoane strămutate în interiorul țării, dintre care se estimează că 85 % ar fi copii și femei;

| G. | întrucât peste 14 000 de soldați, agenți de poliție și de securitate, precum și civili sunt detașați în prezent în cadrul misiunii ONU în Sudanul de Sud (UNMISS); întrucât, în februarie 2018, UNMISS găzduia în centrele sale de protecție 204 247 de persoane strămutate în interiorul țării; |
| --- | --- |

G.

întrucât peste 14 000 de soldați, agenți de poliție și de securitate, precum și civili sunt detașați în prezent în cadrul misiunii ONU în Sudanul de Sud (UNMISS); întrucât, în februarie 2018, UNMISS găzduia în centrele sale de protecție 204 247 de persoane strămutate în interiorul țării;

| H. | întrucât, potrivit Oficiului Organizației Națiunilor Unite pentru coordonarea afacerilor umanitare, din cauza războiului sunt funcționale doar 22 % dintre centrele medicale din Sudanul de Sud; întrucât holera, malaria și alte boli au provocat deja multe decese, ca urmare a sărăciei extreme și a lipsei de acces la îngrijiri medicale; |
| --- | --- |

H.

întrucât, potrivit Oficiului Organizației Națiunilor Unite pentru coordonarea afacerilor umanitare, din cauza războiului sunt funcționale doar 22 % dintre centrele medicale din Sudanul de Sud; întrucât holera, malaria și alte boli au provocat deja multe decese, ca urmare a sărăciei extreme și a lipsei de acces la îngrijiri medicale;

| I. | întrucât toate părțile la conflict încearcă să perturbe distribuirea ajutorului umanitar și să obțină taxe și comisioane din partea partenerilor umanitari, ceea ce conduce la obstrucționarea operațiunilor umanitare și alimentează conflictul; întrucât au fost uciși cel puțin 101 membri ai personalului umanitar din 2013 până în prezent; |
| --- | --- |

I.

întrucât toate părțile la conflict încearcă să perturbe distribuirea ajutorului umanitar și să obțină taxe și comisioane din partea partenerilor umanitari, ceea ce conduce la obstrucționarea operațiunilor umanitare și alimentează conflictul; întrucât au fost uciși cel puțin 101 membri ai personalului umanitar din 2013 până în prezent;

| J. | întrucât, în pofida acestor dificultăți, ajutorul umanitar a ajuns la aproximativ 5,4 milioane de persoane în 2017, din ținta de 6,2 milioane de persoane estimate ca având nevoie de ajutor, în special prin intermediul misiunii ONU din Sudanul de Sud; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în pofida acestor dificultăți, ajutorul umanitar a ajuns la aproximativ 5,4 milioane de persoane în 2017, din ținta de 6,2 milioane de persoane estimate ca având nevoie de ajutor, în special prin intermediul misiunii ONU din Sudanul de Sud;

| K. | întrucât femeile și copiii sunt categoriile cele mai afectate de conflict; întrucât violul și violența sexuală sunt folosite ca armă de război de toate părțile la conflict; întrucât 70 % dintre copii nu merg la școală; întrucât cazurile de răpire de copii de către grupurile armate sunt tot mai numeroase; întrucât se estimează că 19 000 de copii, îndeosebi băieți, au fost recrutați sau folosiți ca soldați de către forțele și grupurile armate din țară; |
| --- | --- |

K.

întrucât femeile și copiii sunt categoriile cele mai afectate de conflict; întrucât violul și violența sexuală sunt folosite ca armă de război de toate părțile la conflict; întrucât 70 % dintre copii nu merg la școală; întrucât cazurile de răpire de copii de către grupurile armate sunt tot mai numeroase; întrucât se estimează că 19 000 de copii, îndeosebi băieți, au fost recrutați sau folosiți ca soldați de către forțele și grupurile armate din țară;

| L. | întrucât în Sudanul de Sud se observă o lipsă cronică de reprezentare a femeilor, acestea neavând niciun rol în negocierile de pace; |
| --- | --- |

L.

întrucât în Sudanul de Sud se observă o lipsă cronică de reprezentare a femeilor, acestea neavând niciun rol în negocierile de pace;

| M. | întrucât UE și statele sale membre au asigurat peste 43 % din finanțarea pentru ajutorul umanitar destinat Sudanului de Sud; întrucât, în 2017, Comisia a mobilizat 248 de milioane de euro pentru a aborda criza din Sudanul de Sud și din țările de azil vecine; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE și statele sale membre au asigurat peste 43 % din finanțarea pentru ajutorul umanitar destinat Sudanului de Sud; întrucât, în 2017, Comisia a mobilizat 248 de milioane de euro pentru a aborda criza din Sudanul de Sud și din țările de azil vecine;

| N. | întrucât Instrumentul financiar pentru pace în Africa finanțat de FED constituie principala sursă de fonduri pentru sprijinirea eforturilor Uniunii Africane și ale Comunităților Economice Regionale Africane în domeniile păcii și securității; |
| --- | --- |

N.

întrucât Instrumentul financiar pentru pace în Africa finanțat de FED constituie principala sursă de fonduri pentru sprijinirea eforturilor Uniunii Africane și ale Comunităților Economice Regionale Africane în domeniile păcii și securității;

| O. | întrucât Consiliul de Securitate al ONU nu a reușit să impună un embargo asupra armelor; întrucât UE a impus un astfel de embargo în 2011; întrucât diverși intermediari din state membre ale UE și din țări terțe, inclusiv întreprinderi de stat, au transferat elicoptere, mitraliere, mortiere și alte arme diverselor facțiuni angrenate în conflict, încălcând embargoul impus de UE și de Tratatul privind comerțul cu arme, prelungind astfel războiul și sporindu-i efectele distructive; |
| --- | --- |

O.

întrucât Consiliul de Securitate al ONU nu a reușit să impună un embargo asupra armelor; întrucât UE a impus un astfel de embargo în 2011; întrucât diverși intermediari din state membre ale UE și din țări terțe, inclusiv întreprinderi de stat, au transferat elicoptere, mitraliere, mortiere și alte arme diverselor facțiuni angrenate în conflict, încălcând embargoul impus de UE și de Tratatul privind comerțul cu arme, prelungind astfel războiul și sporindu-i efectele distructive;

| P. | întrucât Sudanul de Sud nu a ratificat versiunea revizuită a Acordului de la Cotonou, |
| --- | --- |

P.

întrucât Sudanul de Sud nu a ratificat versiunea revizuită a Acordului de la Cotonou,

| 1. | își exprimă preocuparea profundă în ceea ce privește continuarea conflictului și situația umanitară tot mai gravă din Sudanul de Sud; solicită tuturor părților să înceteze imediat ostilitățile, să își respecte obligațiile asumate în cadrul ARCSS și CoHA și să reia dialogul de reconciliere națională; afirmă cu insistență că nu există o soluție militară la acest conflict; |
| --- | --- |

1.

| 2. | insistă asupra faptului că, pentru ca dialogul național să fie semnificativ și favorabil incluziunii, acesta trebuie să beneficieze de o conducere neutră, să integreze grupurile din opoziție și să permită reprezentarea femeilor și a cetățenilor Sudanului de Sud din afara țării; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că Uniunea Africană, susținută de UE și de statele sale membre, trebuie să joace un rol activ în medierea unei soluții politice pentru a asigura o pace de durată în Sudanul de Sud, inclusiv prin alocarea unor resurse suplimentare trimisului special al Uniunii Africane pentru Sudanul de Sud; îndeamnă UE și statele sale membre să extindă sprijinul umanitar, non-militar, principala prioritate fiind aceea de a răspunde solicitării ONU de finanțare și de stopare a insecurității alimentare, în acord cu acțiunile ONU și cu obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD); |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută progresele recente înregistrate în ceea ce privește instituirea unei instanțe mixte pentru Sudanul de Sud și reamintește că aceasta reprezintă o parte fundamentală a acordului de pace din 2016 și că este esențială pentru aducerea criminalilor de război în fața justiției; solicită Uniunii Africane, cu ajutor din partea ONU și UE, să finalizeze instituirea instanței menționate, acordând prioritate creării urgente a direcției de anchetă din cadrul acesteia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | condamnă încălcările drepturilor omului comise de toate părțile la conflict, inclusiv crimele și tortura, violurile și alte acte de violență sexuală, precum și răpirile de copii, atacurile asupra școlilor, recrutarea forțată și abuzurile împotriva copiilor; subliniază că recrutarea copiilor de către părțile la conflict și violurile comise ca armă de război constituie crime de război pedepsite conform dreptului internațional; |
| --- | --- |

5.

| 6. | recunoaște contribuția țărilor vecine la deschiderea unor coridoare umanitare; îndeamnă să se acorde în continuare accesul liber, sigur și fără obstacole la toate regiunile, în conformitate cu dreptul umanitar internațional, condiție indispensabilă pentru a preveni reapariția foametei în 2018; |
| --- | --- |

6.

| 7. | condamnă toate atacurile asupra personalului și centrelor umanitare și solicită tuturor părților la conflictul din Sudanul de Sud să asigure un mediu sigur și securizat care să permită acordarea ajutorului umanitar; solicită acțiunea colectivă fermă din partea tuturor donatorilor, agențiilor ONU și ONG-urilor, pentru a răspunde într-un mod mai sistematic și mai decis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită autorităților să se asigure că orice acțiune de returnare sau relocare a persoanelor strămutate în interiorul țării se desfășoară într-un mod sigur și demn; solicită impunerea de sancțiuni direcționate împotriva tuturor figurilor politice și militare din guvern sau din opoziție care comit încălcări ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută decizia din 26 martie 2018 a celui de al 61-lea Consiliu de miniștri al IGAD de a impune sancțiuni direcționate individuale împotriva persoanelor care încalcă CoHA și încurajează Uniunea Africană să pună în aplicare această decizie; |
| --- | --- |

9.

| 10. | regretă profund că toate încercările de instituire de către Consiliul de Securitate al ONU a unui embargo asupra transferului de arme către Sudanul de Sud au eșuat; solicită tuturor membrilor Consiliului de Securitate să sprijine o astfel de interdicție; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită UE să aplice în continuare împotriva Sudanului de Sud embargoul său autonom asupra armelor; regretă orice intermediere sau transfer de arme și de tehnologii de pe teritoriul UE sau al partenerilor acesteia către părțile la conflictul din Sudanul de Sud; solicită de urgență statelor membre să investigheze aceste acuzații și să îi pedepsească în mod corespunzător pe cei responsabili; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută decizia Consiliului de Securitate al ONU de a consolida mandatul UNMISS și de a suplimenta la maximum personalul și resursele disponibile acestei misiuni, inclusiv pe cele dedicate poliției regionale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) și statelor membre ale UE să își intensifice eforturile în contextul politicii externe și de securitate comune/politicii de securitate și apărare comune (PESC/PSAC) și în cadrul grupului IGAD+, astfel încât să determine soluționarea conflictului, inclusiv prin consolidarea capacității UNMISS; |
| --- | --- |

13.

| 14. | condamnă cu fermitate nivelul ridicat de corupție și fluxurile financiare ilegale care alimentează conflictul; solicită autorităților sudaneze să ia măsuri pentru a asigura o responsabilitate și o transparență financiară sporite, în special în sectorul petrolier, respectarea standardelor financiare internaționale și implicarea responsabilă a sectoarelor financiare regionale și internaționale, și încurajează Sudanul de Sud să se alăture Grupului de combatere a spălării banilor din estul și sudul Africii; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, secretarului general al ONU și președintelui Adunării Generale a ONU, Uniunii Africane, Consiliului ACP-UE și guvernului Sudanului de Sud. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 20 iunie 2018 la Bruxelles (Belgia).

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte

A 35-a sesiune – Bruxelles (Belgia), 18-20 iunie 2018

| 15.11.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 415/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 415/26

---

Răspunsurile Comisiei la întrebările cu solicitare de răspuns scris

(2018/C 415/06)

Întrebările 1-11

ÎNTREBAREA 2/COM 1

adresată de Michela Giuffrida

Subiect: Relațiile ACP-UE

Parteneriatul nostru este solid și fundamental pentru creșterea țărilor ACP și a țărilor UE, dar aș dori să reiterez faptul că, în relația noastră, accentul cade în principal pe aspectul economic. Problemele sensibile, precum respectarea drepturilor omului, statul de drept, democrația, gestionarea fluxurilor migratorii, creșterea durabilă și reducerea sărăciei, sunt adesea considerate mai puțin importante decât aspectele economice.

Prin urmare, va analiza Comisia necesitatea unui acord mai amplu, care să nu se limiteze doar la creșterea economică, ci să acorde o mai mare importanță elementelor menționate mai sus, sub rezerva principiului condiționalității?

RĂSPUNSUL LA ÎNTREBAREA 2/COM 1

Noul acord este conceput ca un acord cuprinzător care acoperă mai multe aspecte ale relațiilor dintre UE și cele 79 de țări ACP, dimensiunea economică fiind unul dintre acestea.

Chestiunile legate de drepturile omului, libertățile fundamentale, democrație, statul de drept și buna guvernanță, precum și de migrație și mobilitate, vor ocupa în continuare un loc central în cadrul parteneriatului, așa cum reiese din mandatul de negociere al UE, unde acestea figurează ca priorități strategice.

În opinia noastră, viitorul acord va include dispoziții prin care părțile își vor reitera angajamentul de a promova, proteja și aplica drepturile omului și libertățile fundamentale, care sunt universale și indivizibile, precum și de a promova valorile democrației, buna guvernanță, statul de drept și principiile nediscriminării, egalității și solidarității. În plus, părțile își vor asuma angajamentul de a transforma migrația și mobilitatea în oportunități și de a aborda împreună provocările din acest domeniu.

ÎNTREBAREA 3/COM 2

adresată de Sabine Lösing

Subiect: Viitoarea elaborare și punere și aplicare a acordurilor de parteneriat economic

Acordurile de parteneriat economic (APE) reprezintă un aspect esențial al Acordului de la Cotonou dintre UE și țările ACP. Cu toate acestea, termenii APE favorizează interesele UE și sunt adesea în detrimentul economiilor țărilor partenere. Pentru a stimula dezvoltarea durabilă, este esențial să existe condiții comerciale echitabile, care să faciliteze apariția unor lanțuri de aprovizionare locale, care, la rândul lor, să genereze valoare adăugată în țările ACP. În trecut, nicio țară nu s-a dezvoltat pe baza liberalizării comerțului, în forma solicitată de UE.

Va depune Comisia eforturi pentru a revizui cadrul pentru elaborarea și punerea în aplicare a acordurilor de parteneriat economic, astfel încât să se garanteze condiții comerciale echitabile pentru țările ACP?

RĂSPUNSUL LA ÎNTREBAREA 3/COM 2

Acordul de la Cotonou stabilește obiectivele generale în materie de eradicare a sărăciei și de dezvoltare durabilă, precum și elementele esențiale ale democrației, drepturilor omului și statului de drept. Acordul de la Cotonou prevede, de asemenea, cooperarea pentru dezvoltare, inclusiv ajutorul pentru comerț. Comisia a propus ca aceste elemente să reprezinte în continuare cadrul pentru acordurile de parteneriat economic.

Comisia împărtășește obiectivele de promovare a capacității de aprovizionare și valoarea adăugată în țările și regiunile ACP. Acordurile de parteneriat economic contribuie la acest lucru prin crearea de oportunități în materie de comerț și investiții, norme flexibile de origine și sprijin pentru dezvoltare specific. Cu toate acestea, deși acordurile comerciale pot stabili stimulentele adecvate, ele nu pot genera ele însele activități economice. Acesta este motivul pentru care, în conformitate cu noul Consens european privind dezvoltarea și cu strategia actualizată a UE privind ajutorul pentru comerț, sunt concepute abordări cuprinzătoare privind investițiile sustenabile și crearea de locuri de muncă la nivel de țară și de regiune.

Pentru a vedea cum sunt îndeplinite aceste obiective, Comisia monitorizează punerea în aplicare a acordurilor de parteneriat economic. În mod similar, există și dispoziții privind revizuirea periodică a acordurilor de parteneriat economic, pentru a examina punerea în aplicare a acestora. Acestea sunt realizate împreună cu țările noastre partenere și cu părțile interesate.

ÎNTREBAREA 7/COM 3

adresată de Jo Leinen

Subiect: Inițiativa „O centură, un drum” a Chinei și relațiile UE-ACP

Având în vedere că forma și obiectivele inițiativei „O centură, un drum” a Chinei (Belt and Road Initiative – BRI) devin din ce în ce mai clare, Comisia Europeană elaborează, ca răspuns, o „strategie în materie de conectivitate pentru Asia”.

Deoarece BRI vizează, în mod clar, și țările din Africa și va avea, prin urmare, un impact asupra relațiilor ACP-UE, planifică Comisia o strategie similară pentru Africa? Dacă da, cu ce obiective?

Dacă nu, ce măsuri sunt luate pentru a atenua efectele inițiativei BRI sau pentru a profita de oportunitățile pe care aceasta le generează în țările în cauză?

RĂSPUNSUL LA ÎNTREBAREA 7/COM 3

Strategia globală a UE (1) a recunoscut importanța economică tot mai mare a Asiei și a solicitat adoptarea unei abordări coerente privind tendințele Chinei de conectare cu vestul.

Uniunea a depus eforturi pentru a elabora o strategie a UE privind conectarea Europei și a Asiei, în primul rând printr-o comunicare comună, care ar trebui să fie urmată de concluziile Consiliului.

Strategia va prezenta viziunea europeană a conectivității și a parteneriatului cu regiunea în materie de transporturi, rețele electrice, conexiuni digitale și schimburi interpersonale, abordând reglementarea, dialogul în materie de politici, precum și asistența financiară și tehnică. Aceasta se străduiește să asigure o conectivitate durabilă, ajutând țările să îndeplinească obiectivele de dezvoltare durabilă și obiectivele Acordului de la Paris privind schimbările climatice.

Vor fi instituite mecanisme financiare pentru atingerea acestor obiective, combinând dialogul politic cu stimulentele financiare publice și mobilizarea capitalului privat.

Din punct de vedere geografic, comunicarea comună se va axa pe Europa și pe Asia, dar va avea implicații pentru întreaga lume: mai buna gestionare economică și investițiile mai sustenabile la nivel local vor avea un impact pozitiv la nivel mondial.

Inițiativa „O centură, un drum” a Chinei (BRI) a generat așteptări mari în Africa, aceasta fiind considerată o posibilă platformă pentru mai multe proiecte majore de infrastructură, în conformitate cu Agenda 2063 a Uniunii Africane, care vizează promovarea dezvoltării continentului.

În absența unui cadru transparent și a informațiilor referitoare la implicarea Chinei în Africa, este dificil să se evalueze impactul BRI în Africa și să se implice China în mecanisme de coordonare deja stabilite. UE își consolidează parteneriatele cu diferiții actori pentru a îmbunătăți abordările bazate pe cooperare în materie de conectivitate și pentru a oferi noi instrumente pentru a aborda, de exemplu, riscurile legate de datorie și evaluările de impact ale proiectelor de investiții.

În același timp, UE menține angajamentul constructiv cu China, în mod bilateral, prin stabilirea planificată a unui dialog privind aspectele legate de dezvoltare, și a reinițiat dialogul privind Africa. Astfel, sunt posibile schimburi mai detaliate cu privire la abordările respective referitoare la dezvoltare și Africa.

ÎNTREBAREA 1/COM 4

adresată de Thierry Cornillet

Subiect: Necesitatea de a îmbunătăți comunicarea cu privire la finanțarea acordată de UE și de a oferi cursuri de formare părților interesate de la nivel local pentru a depune candidaturile pentru proiectele lor

Documentele de lucru elaborate de Comisie în cadrul evaluării la jumătatea perioadei a instrumentelor de finanțare externă arată că o mare parte din finanțarea alocată nu a fost încă acordată. Cu toate că s-a realizat o anumită simplificare, procedurile rămân greoaie. Această situație ar putea duce la pierderea credibilității UE: în unele cazuri, partenerii noștri consideră că intenția noastră este de a nu acorda fondurile alocate.

În următorul cadru financiar multianual, ar putea Comisia să propună un program de comunicare și de formare care să vizeze părțile interesate de la nivel local, punând accentul pe modul de întocmire a candidaturilor? Acest lucru le-ar ajuta să îndeplinească criteriile relevante și ar spori șansele ca proiectele lor să fie acceptate.

RĂSPUNSUL LA ÎNTREBAREA 1/COM 4

Din raportul Comisiei privind evaluarea la jumătatea perioadei a instrumentelor de finanțare externă reiese că execuția bugetară este eficientă. În special, după cum se afirmă în documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind Fondul european de dezvoltare (FED), punerea în aplicare a acestuia este considerată eficientă, având în vedere că 50 % din bugetul său este angajat, 31 % este contractat și 13 % este plătit (din iunie 2017) și ținând seama de faptul că cel de al 11-lea FED și-a atins viteza de croazieră abia către sfârșitul anului 2016.

În cadrul programului tematic pentru organizațiile societății civile al Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD), delegațiile UE organizează frecvent sesiuni de informare pentru actorii locali cu privire la cererile de propuneri relevante, obiectivele acestora și cerințele de prezentare.

Acestea sunt completate de sesiuni de formare specifice și adaptate. UE intenționează să continue aceste eforturi în perioada 2018-2020.

În plus, începând cu 16 aprilie 2018, Academia DEVCO (2) oferă acces liber la formarea online privind cooperarea internațională și dezvoltarea, inclusiv cursuri privind gestionarea financiară și contractuală.

În ceea ce privește următorul cadru financiar multianual (CFM), Comisia ia notă de recomandările formulate, va reflecta asupra acestora și va propune cele mai eficiente modalități de îmbunătățire a activităților de comunicare, informare și formare destinate actorilor locali din țările partenere.

ÎNTREBAREA 4/COM 5

adresată de Nathalie Griesbeck

Subiect: Asigurarea stabilității și dezvoltării în regiunea Sahel

La conferința la nivel înalt privind Sahelul, care a avut loc la Bruxelles, la 23 februarie 2018, au fost alocate 414 milioane EUR pentru asistența destinată Forței comune a G5 Sahel. Forța G5 s-a angajat să asigure stabilitatea în regiune prin combaterea terorismului și a criminalității organizate.

Cum putem garanta că acest ajutor financiar contribuie nu numai la securitatea regiunii, ci și la dezvoltarea durabilă a regiunii Sahel, care este un teren fertil pentru dezvoltarea ideologiilor extremiste violente?

RĂSPUNSUL LA ÎNTREBAREA 4/COM 5

Implicarea UE în regiunea Sahel este deja foarte mare, punându-se un accent deosebit pe zonele fragile și transfrontaliere. Asistența globală pentru dezvoltare acordată de UE țărilor din regiunea Sahel se ridică la 3,8 miliarde EUR (2014-2020), inclusiv un sprijin bugetar în valoare de 1,7 miliarde EUR. Împreună cu statele sale membre, UE a acordat asistență pentru dezvoltare în regiune în valoare de 8 miliarde EUR.

Situația în materie de securitate în regiunea Sahel continuă să se deterioreze, așa cum s-a constatat recent în urma atacului terorist de mare amploare care a avut loc în centrul orașului Ouagadougou, la 2 martie, și a atacurilor continue la adresa forțelor de apărare și de securitate din zona de frontieră dintre Burkina Faso, Mali și Niger și a operațiunii Barkhane și a Misiunii multidimensionale integrate a Organizației Națiunilor Unite de stabilizare în Mali (MINUSMA). Autoritatea de stat este în continuare absentă în zone extinse din centrul și nordul statului Mali, precum și în nordul statului Burkina Faso. Populația locală nu are acces la serviciile sociale de bază. Cauzele profunde ale instabilității, în special slaba guvernanță politică, financiară și în materie de securitate, continuă să alimenteze această tendință.

În ultimii ani, pentru a face față acestor provocări, UE a dezvoltat o abordare globală și, ulterior, o abordare integrată, care combină aspectele legate de securitate și de dezvoltare. În cadrul strategiei UE pentru Sahel și a Planului său de acțiune regional, Sahelul a fost un adevărat laborator pentru elaborarea unor politici și strategii europene integrate, utilizând instrumente și acțiuni care aparțin unei game întregi de politici în materie de diplomație, dezvoltare, stabilizare, ajutor umanitar și securitate.

UE este foarte mulțumită de rezultatul Conferinței pentru Sahel, care a avut loc la Bruxelles, la 23 februarie 2018. Angajându-se să aloce o sumă totală de 414 de milioane EUR Forței comune a G5 Sahel, Conferința a marcat o etapă importantă în ceea ce privește eforturile noastre integrate de mobilizare a sprijinului pentru regiunea Sahel. UE a alocat 100 de milioane EUR din Instrumentul financiar pentru pace în Africa pentru a sprijini Forța comună a G5 Sahel.

Pentru a asigura stabilizarea pe termen lung și dezvoltarea durabilă în regiune, obiectivul UE este, de asemenea, ca acțiunile în materie de securitate să fie dublate de un efort continuu în materie de dezvoltare, pentru a restabili statul de drept și serviciile sociale de bază, în special în zonele fragile.

ÎNTREBAREA 9/COM 6

Adresată de Alpha Ousmane (Burkina Faso)

Subiect: Viitorul FED

Cele trei memorandumuri de înțelegere cu țările ACP sunt în prezent în curs de elaborare. Dar ce va deveni Fondul european de dezvoltare (FED)?

Abordarea Uniunii Europene ridică trei motive de îngrijorare:

| 1. | Unde vor fi bazate programele indicative regionale și cum vor fi acestea gestionate? |
| --- | --- |

1.

Unde vor fi bazate programele indicative regionale și cum vor fi acestea gestionate?

| 2. | Există un program indicativ regional gestionat de Uniunea Africană în beneficiul tuturor țărilor sau fiecare regiune își va menține propriul program? |
| --- | --- |

2.

Există un program indicativ regional gestionat de Uniunea Africană în beneficiul tuturor țărilor sau fiecare regiune își va menține propriul program?

| 3. | Cum va fi gestionată situația din Maghreb, care, deși are un acord specific cu Uniunea Europeană, nu dispune de un program indicativ regional? |
| --- | --- |

3.

Cum va fi gestionată situația din Maghreb, care, deși are un acord specific cu Uniunea Europeană, nu dispune de un program indicativ regional?

RĂSPUNSUL LA ÎNTREBAREA 9/COM 6

Comisia a adoptat recent propunerea sa pentru cadrul financiar multianual (CFM) după 2020 și va prezenta propunerile sale sectoriale pentru acțiuni externe la 14 iunie.

În ceea ce privește acțiunea externă, inclusiv cooperarea pentru dezvoltare, Comisia Europeană prevede o simplificare semnificativă pentru a spori coerența și eficacitatea fără ca acest lucru să afecteze ceea ce face cooperarea dintre UE și partenerii săi atât de specială: predictibilitatea sa, natura sa politică și nivelul său de finanțare.

În acest exercițiu global de consolidare a coerenței, se propune ca Fondul european de dezvoltare (FED) să fie integrat într-un instrument amplu de vecinătate, de dezvoltare și de cooperare din cadrul bugetului UE, iar elementele esențiale ar trebui promovate printr-un instrument amplu.

Instrumentul amplu propus ar avea o componentă geografică dominantă, care ar urma să fie defalcată pe zone ale lumii.

Finanțarea pentru acțiunile regionale, cunoscute în prezent sub denumirea de „programe indicative regionale” (PIR), va fi abordată în faza de programare.

Fără a aduce atingere viitoarelor discuții și decizii, integrarea și cooperarea regionale între țările partenere ar putea fi sprijinite în continuare la diferite niveluri. În interiorul subcomponentelor prevăzute în viitorul regulament, ar putea fi concepute programe regionale asigurând, în același timp, coerența continentală pentru Africa, dacă este cazul.

În cadrul instrumentului amplu, Maghrebul ar fi acoperit de componenta „vecinătate”. Și în acest caz, problema programării regionale este în primul rând o chestiune de programare, care urmează să fie definită într-o etapă ulterioară.

ÎNTREBAREA 10/COM 7

adresată de Marlene Mizzi

Subiect: Obiectivele de dezvoltare durabilă

Obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) sunt obiective stabilite de 193 de țări; toate aceste țări și-au asumat angajamentul de a îndeplini 17 obiective legate de 169 de ținte.

Ținând seama de acest lucru, poate Comisia să clarifice planurile sale de a investi în punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă, atât la nivelul UE, cât și la nivelul țărilor noastre partenere?

Această chestiune este cu atât mai importantă cu cât aceste obiective nu vizează doar politica economică, ci abordează, de asemenea, problemele legate de inegalitatea socială, nevoia de a avea o economie mai verde și un mediu mai sigur pentru toate generațiile.

RĂSPUNSUL LA ÎNTREBAREA 10/COM 7

Comisia Europeană a ales o abordare în două etape pentru a pune în aplicare aceste obiective: (i) integrarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) în cadrul politic european și în prioritățile Comisiei; și (ii) reflectarea la o viziune pe termen mai lung și punerea accentului pe politicile sectoriale după 2020. Documentul de reflecție „Către o Europă sustenabilă până în 2030”, privind monitorizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU, inclusiv privind Acordul de la Paris privind schimbările climatice, este așteptat în a doua jumătate a anului 2018. Acesta va face parte din discuția privind viitorul Europei și va fi sprijinit de o analiză privind progresele realizate în urma punerii în aplicare a ODD și de un bilanț al realizărilor UE în ceea ce privește punerea în aplicare a ODD. A fost creată o platformă multipartită pentru a monitoriza și a face schimb de bune practici privind punerea în aplicare a ODD; va fi inclusă, de asemenea, ca anexă, o imagine de ansamblu a angajamentului și contribuției acestora.

În ceea ce privește, în mod specific, punerea în aplicare a ODD prin intermediul cooperării pentru dezvoltare, UE și statele sale membre au căzut de acord, în iunie 2017, asupra unui nou Consens european privind dezvoltarea. El oferă un nou cadru comun pentru politica de dezvoltare a instituțiilor UE și a statelor membre, cu accent pe eradicarea sărăciei, recunoscând, în același timp, legătura dintre politicile de dezvoltare și ajutorul umanitar, mediu, schimbările climatice, migrație și politicile de securitate. Eforturile vor fi orientate către abordarea inegalităților, pentru a se asigura că nimeni nu este lăsat în urmă. Consensul european a informat deja Consiliul cu privire la propunerile de directive de negociere referitoare la un parteneriat reînnoit cu țările ACP.

Angajamentele în materie de politici ar trebui să fie urmate de investiții. În acest sens, ODD orientează procesul de reflecție al UE cu privire la următorul cadru financiar multianual și la instrumentele viitoare. Comisia investește deja în realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă în țările partenere printr-o serie de inițiative. Anul trecut, a fost lansată inițiativa Spotlight UE-ONU, cu o contribuție din partea UE în valoare de 500 de milioane EUR, pentru a elimina toate formele de violență împotriva femeilor și a fetelor. Se preconizează că Planul de investiții extern al UE va realiza investiții în valoare de peste 44 de miliarde EUR în țările partenere până în 2020, în Africa și în vecinătatea UE, cu o contribuție din partea Comisiei Europene de 4,1 miliarde EUR. În plus, Comisia va contribui cu 30 de milioane EUR la Fondul comun al ONU pentru Agenda 2030.

În viitor, Comisia Europeană s-a angajat să își consolideze dialogul politic cu țările partenere, pe baza obiectivelor de dezvoltare durabilă, și să sprijine țările partenere în realizarea obiectivelor Agendei 2030 la nivel național, inclusiv prin alinierea planurilor lor naționale de dezvoltare la obiectivele de dezvoltare durabilă.

ÎNTREBAREA 6/COM 8

adresată de Catherine Bearder

Subiect: Traficul cu specii sălbatice de faună și floră și relațiile ACP-UE

Comisia a adoptat, cu doi ani în urmă, Planul de acțiune împotriva traficului cu specii sălbatice de faună și floră, al cărui obiectiv 3.2 este consolidarea unor parteneriate la nivel mondial, implicând țările de origine, de tranzit și de comercializare.

Ce țări ACP au fost identificate de Comisie drept țări prioritare pentru stabilirea unui dialog aprofundat și a cooperării tehnice cu privire la traficul cu specii sălbatice de faună și floră?

Ce măsuri au fost luate pentru a include subiectul în cadrul reuniunilor la nivel înalt cu organizațiile regionale, cum ar fi Uniunea Africană (UA), Comunitatea de Dezvoltare a Africii (SADC) și Comunitatea Africii de Est (EAC)?

Ce progrese s-au realizat în ceea ce privește utilizarea instrumentelor comerciale pentru a stimula acțiunile de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră? Sunt aceste dispoziții incluse în negocierile actuale și viitoare de liber schimb ACP-UE?

RĂSPUNSUL LA ÎNTREBAREA 6/COM 8

În cadrul punerii în aplicare a Planului de acțiune din 2016 privind combaterea traficului cu specii sălbatice de faună și floră, UE și statele sale membre investesc resurse semnificative în favoarea acțiunilor de consolidare a parteneriatelor care implică țările de origine, de tranzit și de comercializare. De exemplu, s-au alocat aproximativ 340 de milioane EUR din cooperarea pentru dezvoltare externă a UE în 2016 și 2017 și această sumă contribuie în mod direct la realizarea obiectivelor Planului de acțiune.

Întrucât traficul cu specii sălbatice de faună și floră este prezent în toate țările ACP prin intermediul mai multor produse (fildeș, lemn de trandafir, pangolini, broaște țestoase, păsări etc.), toate țările au primit sprijin specific în lupta împotriva acestei infracțiuni, dar prioritățile s-au axat pe principalele regiuni de aprovizionare: Madagascar, Africa Centrală, Africa de Est, Africa de Vest și Africa de Sud.

Programele de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră includ sprijinul acordat organizațiilor internaționale specializate în combaterea criminalității la adresa speciilor sălbatice de faună și floră, cum ar fi Consorțiul internațional pentru combaterea criminalității la adresa speciilor sălbatice de faună și floră (International Consortium for Combating Wildlife Crime – ICCWC). Promovarea rolului comunităților locale în protecția vieții sălbatice a reprezentat, de asemenea, o prioritate pentru UE și statele sale membre. Prin urmare, programele implică parteneri multipli la nivel mondial, regional, național și local și cuprind întregul spectru de activități: gestionarea durabilă a zonelor protejate, îmbunătățirea condițiilor de trai ale comunităților locale prin activități economice și furnizarea de servicii ecosistemice (apă, energie, locuri de muncă verzi, vânat etc.), dezmembrarea rețelelor criminale.

UE a fost foarte activă în relațiile cu țările ACP în cadrul reuniunilor cu actorii regionali, cum ar fi Uniunea Africană, Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est, Comunitatea de Dezvoltare Sud-Africană și Comunitatea Economică a statelor din Africa Centrală, dar și în cadrul unor foruri precum Parteneriatul pentru pădurile din bazinul Congo. În plus, programarea regională legată de mediu și speciile sălbatice implică și parteneriate cu autoritățile regionale relevante și implicarea acestora.

Garanțiile și durabilitatea protecției mediului fac parte integrantă din discuțiile privind comerțul și parteneriatele economice care implică UE. UE acordă, de exemplu, o prioritate sporită respectării Convenției privind comerțul internațional cu specii pe cale de dispariție.

ÎNTREBAREA 5/COM 9

adresată de György Hölvenyi

Subiect: Rolul comunităților religioase în gestionarea conflictelor în țările ACP

Comunitățile religioase au un potențial indispensabil de gestionare a conflictelor în țările ACP afectate de criză. Comunitățile și instituțiile religioase sunt, în mod necesar, părți interesate, nu exclusiv din punct de vedere spiritual, dar și în calitate de contribuitori majori la stabilitatea socială, datorită rolului lor de lider și a legitimității lor, astfel cum este demonstrat în exemplele recente, cum ar fi rolul Conferinței episcopilor catolici din Congo ca mediator principal în cadrul negocierilor pentru o tranziție politică în RDC.

Cum asigură Comisia participarea comunităților religioase la eforturile UE de gestionare a conflictelor? Cum ia în considerare recomandările lor atunci când pune în aplicare măsuri externe? Organizațiile religioase vor fi implicate în structurile de cooperare și în dialogul privind politicile UE-ACP pe termen lung?

RĂSPUNSUL LA ÎNTREBAREA 5/COM 9

Comunitățile religioase și, într-un sens mai larg, religia pot juca un rol important în prevenirea, gestionarea și soluționarea conflictelor. Ele au adesea resurse unice, spirituale, morale, sociale și uneori politice cu care pot contribui la procesul de pace.

SEAE și serviciile Comisiei Europene se implică, prin urmare, adesea împreună cu comunitățile religioase pentru a contribui la eforturile de prevenire, gestionare și soluționare a conflictelor.

În țările ACP, Comisia se află în contact cu numeroase organizații de sprijinire a medierii, diverși actori și părți interesate, inclusiv activități în domeniul dimensiunii religioase, cum ar fi Rețeaua pentru lucrătorii pentru pace religioși și tradiționali, Centrul internațional pentru dialog interreligios și intercultural Regele Abdullah Bin Abdulaziz (KAICIID), precum și cu Organizația de Cooperare Islamică. De exemplu, interacționăm cu comunitatea Sant’Egidio din Republica Centrafricană.

În unele cazuri, cum ar fi în Republica Democratică Congo, Conferința episcopilor catolici a jucat, într-adevăr, un rol important în încheierea unui acord, în timp ce, în alte cazuri, rolul liderilor religioși poate fi supraevaluat sau chiar instrumentalizat.

În funcție de situație și de contextul local, Comisia Europeană poate sprijini participarea comunităților religioase la dialoguri și consultări. Aceasta poate oferi, de asemenea, sprijin tehnic actorilor religioși implicați în procesele de pace.

Cu toate acestea, dimensiunea religioasă trebuie să fie evaluată printr-o analiză atentă a aspectelor aflate în joc și a actorilor implicați. UE trebuie să se asigure că evaluarea sa cu privire la rolul religiei include nuanțe suficiente pentru a recunoaște relația complexă dintre toți factorii determinanți ai conflictelor și modelele de evoluție a acestora. După cum s-a subliniat în raportul pe 2015 al Raportorului ONU pentru libertatea de religie sau de credință, este foarte important să se înțeleagă rolul factorului uman în exploatarea religiei în scopuri politice.

În mod concret, prin intermediul programului „Dialog intercultural și cultură” (Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare, ICD), pluralismul cultural și înțelegerea interculturală, inclusiv a aspectelor legate de religie sau de convingeri vor fi consolidate în țările ACP selectate. Au fost selectate cinci proiecte, care au început să fie puse în aplicare la începutul anului 2018, în valoare totală de 10 milioane EUR.

S-a acordat prioritate acțiunilor care au loc în țările cu situații de fragilitate sau afectate de fluxuri importante de persoane strămutate sau migranți aflați în situație neregulamentară: propunerile selectate vor avea loc în Benin, Burkina Faso, Burundi, Camerun, Côte d’Ivoire, Republica Democratică Congo, Egipt, Kenya, Mali, Niger, Nigeria, Rwanda, Senegal, Sudanul de Sud, Tanzania, Togo, Uganda și Zimbabwe; Siria, Irak și Liban.

Proiectele mobilizează influența liderilor religioși în promovarea diversității culturale și a respectului pentru demnitatea egală a tuturor bărbaților și femeilor, prin dialog interconfesional și intercultural și prin cooperare. Ca atare, liderii religioși și comunitățile se numără printre grupurile țintă ale acțiunilor de consolidare a capacităților.

În plus, cererea de propuneri în curs de desfășurare în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) are drept scop consolidarea „înțelegerii și a respectului reciproc între persoane de diferite credințe sau fără credință, care contribuie la comunitățile incluzive și societățile capabile să accepte diversitatea și potențialele conflicte într-un mod pașnic”. Acțiunile societății civile care vizează țările ACP sunt eligibile pentru sprijin. Proiectele vor fi selectate în cursul anului 2018 (sumă orientativă 5 milioane EUR).

ÎNTREBAREA 8/COM 10

adresată de Laura Agea

Subiect: Viitoarea reformă a PAC și impactul în țările ACP

Studiile multiple confirmă impactul direct al politicii agricole comune a UE (PAC) în țările ACP. Din păcate, impactul nu este întotdeauna pozitiv. UE joacă un rol esențial în ceea ce privește piața agricolă internațională și securitatea alimentară mondială, în calitate de cel mai important importator de produse agricole din țările ACP. Principala noastră provocare este alinierea viitoarei reforme a PAC cu angajamentele asumate de UE în cadrul agendei globale privind dezvoltarea durabilă (ODD, Acordul de la Paris etc.).

Ce instrumente sunt prevăzute în arhitectura viitoarei PAC pentru a îmbunătăți impactul pozitiv asupra țărilor în curs de dezvoltare și a respecta, în continuare, angajamentele noastre pentru dezvoltarea durabilă și, în special, securitatea alimentară?

RĂSPUNSUL LA ÎNTREBAREA 8/COM 10

Noul Consens european privind dezvoltarea din iunie 2017 a confirmat importanța coerenței politicilor în favoarea dezvoltării (CPD) pentru realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD).

Agricultura este intrinsec legată de aspecte precum ocuparea forței de muncă, alimente, aer, schimbări climatice, apă, sol și biodiversitate și, prin urmare, joacă un rol important în Agenda 2030. Lungul parcurs în vederea realizării obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) tocmai a început, iar sectorul agricol are posibilitatea de a demonstra că poate face parte din soluție.

Reformele succesive ale politicii agricole comune (PAC) din ultimii 25 ani au crescut treptat orientarea spre piață a PAC (3), îmbunătățind în același timp performanța sa de mediu și climatică (4). Aceste reforme au pus în evidență principalele obiective ale PAC, care vizează asigurarea unei producții alimentare viabile, gestionarea durabilă a resurselor naturale și acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, precum și o dezvoltare teritorială echilibrată în cadrul Uniunii Europene.

Actuala revizuire a PAC vizează, de asemenea, să contribuie, în continuare, la angajamentele internaționale ale UE. Comunicarea privind „Viitorul alimentelor și al agriculturii” din noiembrie 2017 a stabilit orientările politice generale (5), inclusiv în ceea ce privește dimensiunea internațională a PAC. Acestea sunt specificate mai în detaliu în propunerea legislativă privind politica agricolă comună pentru perioada de după 2020, pe care Comisia a adoptat-o recent.

UE s-a angajat, în mod evident, să ajute țările în curs de dezvoltare să își integreze sectoarele agricole în sistemul comercial mondial și să beneficieze de avantajele economiei mondiale (6). Este conștientă că acest lucru se poate întâmpla numai atunci când țările partenere se află în control. UE lucrează în prezent cu peste 60 de țări partenere în materie de agricultură durabilă și securitate alimentară (7). În Africa, accentul este pe sprijinirea politicilor, promovarea investițiilor responsabile în zonele rurale și sprijinirea sectorului agroalimentar pentru a ajuta, în cele din urmă, țările africane să-și valorifice potențialul sectorului lor agricol și să răspundă nevoilor cetățenilor lor.

În aprilie, Comisia a instituit, de asemenea, un grup operativ compus din experți din UE și din Africa, care să ofere consiliere și să elaboreze recomandări pentru a consolida parteneriatul dintre UE și Uniunea Africană în sectorul alimentar și al agriculturii și pentru a consolida rolul UE în dezvoltarea economică a Africii, creând locuri de muncă în agricultură, întreprinderi agricole și agroindustriale.

ÎNTREBAREA 11/COM 11

adresată de Neena Gill

Subiect: Ajutor umanitar pentru RDC

Asistența umanitară acordată RDC în 2017 a fost la cel mai scăzut nivel din ultimul deceniu.

Anul trecut, ajutorul umanitar acordat de UE a fost cu 4 milioane EUR mai scăzut decât în 2016.

În octombrie 2017, o situație de urgență de nivelul 3 a fost activată oficial în RDC de către ONU, cu accent geografic pe Kasaï, regiunile Tanganyika și Kivu de Sud.

| 1. | Care este decalajul actual de finanțare globală pentru situația umanitară în RDC? |
| --- | --- |

1.

Care este decalajul actual de finanțare globală pentru situația umanitară în RDC?

| 2. | A luat Comisia măsuri pentru a intensifica asistența umanitară pentru RDC din octombrie 2017? |
| --- | --- |

2.

A luat Comisia măsuri pentru a intensifica asistența umanitară pentru RDC din octombrie 2017?

RĂSPUNSUL LA ÎNTREBAREA 11/COM 11

Având în vedere deteriorarea situației umanitare din Republica Democratică Congo (RDC), la Geneva s-a organizat prima conferință internațională umanitară pe tema RDC, la 13 aprilie 2018. Conferința a fost găzduită în comun de către ONU, UE și Țările de Jos. Au participat 101 de delegații, inclusiv 22 de state membre ale UE. Conferința a avut ca rezultat angajamente și s-a anunțat o sumă în valoare de 528,1 milioane USD alocată răspunsului umanitar în RDC în 2018. Comisia Europeană a anunțat acordarea de asistență în valoare de 77,1 milioane EUR pentru RDC în 2018, iar statele membre ale UE au anunțat o sumă suplimentară de 246 de milioane USD, astfel încât angajamentul UE reprezintă două treimi din suma totală.

Planul de răspuns umanitar pentru RDC pe 2018 necesită 1,68 miliarde USD, numărul de persoane care au nevoie de asistență ridicându-se la 13,1 milioane de persoane, după statisticile ONU.

Un răspuns de urgență de „nivelul 3” – cel mai ridicat nivel posibil de răspuns – a fost activat de ONU la 20 octombrie 2017 pentru șase luni, cu un accent geografic pe provinciile Kivu de Sud, Tanganyika și Kasais. Statutul de nivel 3 a fost dezactivat la 20 aprilie 2018, deoarece criteriile de referință pentru mobilizarea eficace a capacității internaționale de a intensifica sprijinul umanitar au fost în mare măsură îndeplinite, potrivit ONU.

Comisia Europeană a susținut operațiunile umanitare în RDC din 1994 și continuă să o facă și în prezent. Comisia răspunde nevoilor umanitare de bază, furnizând inclusiv ajutor alimentar, alimentație, servicii de sănătate, protecție, adăpost, apă, salubritate și igienă, educație în situație de urgență, precum și logistică și coordonarea ajutorului umanitar. Toate acestea vor fi completate, în 2018, de activități de mediere, reconciliere și consolidare a rezilienței, finanțate prin alte instrumente aflate la dispoziția Comisiei Europene, pe lângă finanțarea deja importantă a dezvoltării din RDC.

---

(1)  https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/pages/files/eugs_review_web_13.pdf

(2)  https://webgate.ec.europa.eu/devco-academy/

(3)  Acest lucru a fost realizat prin reducerea la minimum a măsurilor privind producția și efectele de denaturare a schimburilor comerciale. În prezent, peste 90 % din sprijinul acordat de UE fermierilor nu mai este legat de cantitatea sau produsul fabricat și, prin urmare, nu are un efect de denaturare a schimburilor comerciale. Măsurile de piață se limitează doar la nivelurile plaselor de siguranță pentru situații de criză, iar restituirile la export au fost eliminate din decembrie 2015.

(4)  Instrumentele PAC specifice care abordează producția durabilă de alimente includ atât instrumentele obligatorii (ecocondiționalitatea, ecologizarea), cât și măsurile voluntare (în cadrul politicii de dezvoltare rurală). Prin urmare, sprijinul acordat agricultorilor din UE reflectă eforturile acestora și punerea în aplicare a măsurilor care garantează o agricultură durabilă.

(5)  Aceasta conține, de asemenea, un indiciu clar al faptului că viitoarea PAC trebuie să joace un rol mai important în punerea în aplicare a rezultatelor reuniunii la nivel înalt de la Valletta, abordând cauzele profunde ale migrației. De exemplu, valorificarea cunoștințelor și a inovării și aprofundarea cooperării privind cercetarea și inovarea în domeniul agricol, explorarea proiectelor de formare și de schimb și consolidarea cooperării politice strategice și a dialogului cu Uniunea Africană pe teme legate de agricultură și de dezvoltarea rurală.

(6)  UE acordă acces fără taxe vamale și fără contingente pentru toate țările cel mai puțin dezvoltate (LDC), iar acordurile de parteneriat economic (APE) permit țărilor partenere să își protejeze produsele agricole sensibile față de liberalizare, fie prin excluderea totală a acestora, fie prin autorizarea unor garanții solide care pot fi utilizate pentru a preveni creșterile bruște ale importurilor.

(7)  8,5 de miliarde EUR din asistența pentru dezvoltare a UE alocată în acest scop în perioada 2014-2020.

---