# Eiropas Savienības C 17/2019

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 17 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 62. gadagājums2019. gada 14. janvāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 17

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

62. gadagājums2019. gada 14. janvāris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | REVĪZIJAS PALĀTA |
| 2019/C 17/01 | Atzinums Nr. 6/2018 (saskaņā ar LESD 287. panta 4. punktu un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu | 1 |

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

REVĪZIJAS PALĀTA

2019/C 17/01

Atzinums Nr. 6/2018 (saskaņā ar LESD 287. panta 4. punktu un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punktu un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu)

1

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

REVĪZIJAS PALĀTA

| 14.1.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 17/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 17/1

---

ATZINUMS Nr. 6/2018

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punktu un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu

(2019/C 17/01)

SATURS

| | Punkts | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| IEVADS | 1.–4. | 3 |
| KOPSAVILKUMA NOVĒRTĒJUMS ATTIECĪBĀ PRET KOMISIJAS GALVENAJIEM MĒRĶIEM | 5.–14. | 4 |
| STRATĒĢISKIE JAUTĀJUMI UN KOHĒZIJAS POLITIKAS MĒRĶI | 15.–46. | 5 |
| ES prioritāšu izskatīšana | 15.–23. | 5 |
| Vienots noteikumu kopums | 24.–25. | 7 |
| Budžeta elastība | 26.–30. | 8 |
| Investīcijām labvēlīgas vides veidošana | 31.–43. | 9 |
| Vidusposma pārskatīšana | 44.–46. | 11 |
| PLĀNOŠANAS UN UZRAUDZĪBAS SATVARS | 47.–68. | 12 |
| Vienkāršošanas princips plānošanā | 47.–49. | 12 |
| Līdzsvars starp vienkāršošanu, rezultātiem un pārskatatbildību | 50.–56. | 13 |
| Veikuma satvars | 57.–60. | 14 |
| Informācijas par veikumu uzraudzība un izmantošana | 61.–68. | 15 |
| ĪSTENOŠANAS SISTĒMA UN ATTIECINĀMĪBAS NOTEIKUMI | 69.–97. | 18 |
| Finanšu instrumenti | 69.–75. | 18 |
| Vienkāršotas īstenošanas metodes | 76.–84. | 20 |
| Projektu atlase un attiecināmības noteikumi | 85.–90. | 22 |
| Noteikumi, kuru piemērošana pārtraukta | 91.–97. | 23 |
| PĀRSKATATBILDĪBAS NOTEIKUMI | 98.–132. | 25 |
| Pārvaldības un kontroles sistēmu uzdevumi un atbildība | 98.–104. | 25 |
| Standarta pārvaldības un kontroles sistēma | 105.–111. | 26 |
| Uzlaboti samērīgi pasākumi attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmām | 112.–120. | 28 |
| Pārskatu iesniegšana un finanšu korekcijas | 121.–125. | 29 |
| Nosacījumi apliecinājumam, ko sniedz Palāta | 126.–132. | 30 |
| NOBEIGUMA PIEZĪMES | 133.–139. | 32 |
| PIELIKUMS | 34 |

Punkts

Lappuse

IEVADS

1.–4.

3

KOPSAVILKUMA NOVĒRTĒJUMS ATTIECĪBĀ PRET KOMISIJAS GALVENAJIEM MĒRĶIEM

5.–14.

4

STRATĒĢISKIE JAUTĀJUMI UN KOHĒZIJAS POLITIKAS MĒRĶI

15.–46.

5

ES prioritāšu izskatīšana

15.–23.

5

Vienots noteikumu kopums

24.–25.

7

Budžeta elastība

26.–30.

8

Investīcijām labvēlīgas vides veidošana

31.–43.

9

Vidusposma pārskatīšana

44.–46.

11

PLĀNOŠANAS UN UZRAUDZĪBAS SATVARS

47.–68.

12

Vienkāršošanas princips plānošanā

47.–49.

12

Līdzsvars starp vienkāršošanu, rezultātiem un pārskatatbildību

50.–56.

13

Veikuma satvars

57.–60.

14

Informācijas par veikumu uzraudzība un izmantošana

61.–68.

15

ĪSTENOŠANAS SISTĒMA UN ATTIECINĀMĪBAS NOTEIKUMI

69.–97.

18

Finanšu instrumenti

69.–75.

18

Vienkāršotas īstenošanas metodes

76.–84.

20

Projektu atlase un attiecināmības noteikumi

85.–90.

22

Noteikumi, kuru piemērošana pārtraukta

91.–97.

23

PĀRSKATATBILDĪBAS NOTEIKUMI

98.–132.

25

Pārvaldības un kontroles sistēmu uzdevumi un atbildība

98.–104.

25

Standarta pārvaldības un kontroles sistēma

105.–111.

26

Uzlaboti samērīgi pasākumi attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmām

112.–120.

28

Pārskatu iesniegšana un finanšu korekcijas

121.–125.

29

Nosacījumi apliecinājumam, ko sniedz Palāta

126.–132.

30

NOBEIGUMA PIEZĪMES

133.–139.

32

PIELIKUMS

34

IEVADS

| 1. | Komisija 2018. gada 29. maijā publicēja priekšlikumu (1) Kopīgo noteikumu regulai (KNR) attiecībā uz septiņiem dalītas pārvaldības ES fondiem nākamajam 2021.–2027. gada plānošanas periodam. Saskaņā ar Komisijas priekšlikuma juridisko pamatu apspriešanās ar Revīzijas palātu ir obligāta (2). Ar šo atzinumu tiek izpildīta prasība par apspriešanos. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Minētie septiņi fondi, kuru līdzekļi kopumā varētu veidot aptuveni 360 miljardus EUR, kas ir gandrīz trešdaļa no ES kopējā budžeta 2021.–2027. gadam, ir šādi:






  — | Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) |
| --- | --- | --- |

2.

—

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF)

| — | Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+) |
| --- | --- |

—

Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+)

| — | Kohēzijas fonds (KF) |
| --- | --- |

—

Kohēzijas fonds (KF)

| — | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) |
| --- | --- |

—

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF)

| — | Patvēruma un migrācijas fonds (AMIF) |
| --- | --- |

—

Patvēruma un migrācijas fonds (AMIF)

| — | Iekšējās drošības fonds (IDF) |
| --- | --- |

—

Iekšējās drošības fonds (IDF)

| — | Robežu pārvaldības un vīzu instruments (BMVI) |
| --- | --- |

—

Robežu pārvaldības un vīzu instruments (BMVI)

| 3. | Atzinumā vispirms tiek sniegts analīzes kopsavilkums par priekšlikuma atbilstību trim galvenajiem Komisijas izvirzītajiem mērķiem, kuri ietverti KNR projektā – ievērojami samazināt administratīvo slogu saņēmējiem un vadošajām iestādēm; palielināt elastību attiecībā uz programmas mērķu un resursu pielāgošanu, ņemot vērā mainīgos apstākļus, un ciešāk saskaņot programmas ar ES prioritātēm un palielināt to rezultativitāti (3). KNR projektam ir ļoti plašs tvērums, tādēļ mūsu pārbaudē tas ir sagrupēts šādos elementos – kohēzijas politikas mērķi un plānošanas un uzraudzības sistēma (attiecībā uz priekšlikuma I, II, III, IV un VIII sadaļu); īstenošanas sistēma un attiecināmības noteikumi (V un VII sadaļa) un, visbeidzot, pārskatatbildības noteikumi, tostarp ERP revīzija (VI sadaļa). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Analīzē mēs iekļāvām vairākus jautājumus, kuri jāapsver Komisijai un likumdevējiem. Mēs norādījām KNR projekta pantus, uz kuriem attiecas minētie jautājumi, bet, ja likumdevēji vēlas, daudzus no tiem var izskatīt saistītajos zemāka līmeņa tiesību aktos –deleģētajos un īstenošanas aktos – vai atsevišķos norāžu dokumentos. Saistītajiem tiesību aktiem ir pievērsta mazāka uzmanība nekā regulām, lai gan tieši šie tiesību akti var radīt nevajadzīgu sarežģītību un administratīvo slogu. Apsverami ir divi jautājumi, kuri sniedzas tālāk par KNR un saistītajiem tiesību aktiem, tomēr mēs uzskatām tos par pietiekami svarīgiem, lai pievērstu Komisijas un likumdevēju uzmanību (apsveramie jautājumi Nr. 5 un Nr. 18). Visbeidzot, pielikumā ir sniegts saraksts ar konkrētiem redakcionāliem ieteikumiem, kuri ir savstarpēji saistīti ar attiecīgo apsveramo jautājumu. |
| --- | --- |

4.

KOPSAVILKUMA NOVĒRTĒJUMS ATTIECĪBĀ PRET KOMISIJAS GALVENAJIEM MĒRĶIEM

| 5. | KNR pamatā ir iepriekšējā plānošanas s periodā izveidotā sistēma. Tajā izklāstīti kopīgie politikas mērķi, noteikts līdzekļu sadalījums starp visām 27 dalībvalstīm un paredzēti noteikumi politikas plānošanai un īstenošanai. Atšķirībā no līdzīga regulējuma 2014.–2020. gada plānošanas periodam (4), attiecībā uz šo priekšlikumu nav veikts ietekmes novērtējums. Saskaņā ar paskaidrojuma rakstu tas ir tādēļ, ka priekšlikums “paredz kopīgus noteikumus un īstenošanas mehānismu attiecībā uz citām rīcībpolitikām” (5). Ir veikti fondu regulu (6) ietekmes novērtējumi attiecībā uz septiņiem fondiem, ko reglamentē KNR. Tomēr šajos novērtējumos nebija ietverti daži svarīgi vispārējas nozīmes jautājumi, piemēram, vienotās likmes līmenis saistībā ar vienkāršotiem atbalsta veidiem (81. punkts) un ierosināto noteikumu par uzlabotiem samērīgiem pasākumiem ietekme (112.–120. punkts). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komisijas galvenie mērķi, uz ko balstās ierosinātās politikas izstrāde, bija vienkāršošana; politikas īstenošanas elastīgums un ciešāka finansējuma saskaņošana ar ES prioritātēm (7). Turpmāk izklāstīti mūsu galvenie secinājumi par katru no minētajiem mērķiem; ņemot vērā, ka mēs esam ES ārējais revidents, mēs arī sagatavojām jaunās pārskatatbildības kārtības analīzi. |
| --- | --- |

6.

Vienkāršošana

| 7. | Priekšlikumā skaidri atspoguļoti Komisijas centieni pievērsties aicinājumiem vienkāršot kohēzijas politiku. Mēs pilnībā atbalstām Komisijas mērķus attiecībā uz vienkāršošanu, un KNR projektā ir daudz elementu, kuri ietver vienkāršošanu. Tomēr mēs uzskatām, ka vairākos gadījumos iespējamās priekšrocības, ko sniedz vienkāršošana administratīvā sloga mazināšanas un to ietaupījumu ziņā, ko rada efektivitātes uzlabošana, ir mazākas nekā riski, kas saistīti ar noteikumu ievērošanu un finanšu pareizu pārvaldību. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Piemēram, mēs atzinīgi vērtējam to, ka lielā mērā ir saglabāta programmu struktūra. Tomēr mēs arī norādām uz to, ka daži noteikumi KNR priekšlikumā ir neskaidri un ka tas var radīt šo noteikumu atšķirīgu interpretāciju, tādējādi ietekmējot juridisko noteiktību. Piemērs ir vidusposma pārskatīšanas metodoloģija (45. punkts), kritēriji kontroles pamatprasību novērtēšanai (101. punkts) un uzlabotu samērīgu pasākumu piemērošanas nosacījumi (117. punkts). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Priekšlikumā ir iekļauti vairāki vienkāršošanas pasākumi, piemēram, vienkāršotas izmaksu iespējas un finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kuri, ja dalībvalstis tos ir pienācīgi izstrādājušas un efektīvi piemērojušas, var sekmēt lielākas uzmanības pievēršanu rezultātiem, nevis izdevumiem. Tomēr šo ierosināto pasākumu apvienojuma rezultātā atlīdzināšanas summas var pārsniegt vai nesasniegt radušos izmaksu līmeni un var tikt apdraudēta izmaksu lietderības panākšana. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dažu spēkā esošo procedūru, piemēram, programmu ex ante novērtējumu, lielo projektu novērtējumu, stratēģisko ziņojumu un izpildes rezerves, ierosinātā atcelšana var nodrošināt vienkāršošanu, tomēr mēs uzskatām, ka to atcelšana vājina mehānismus, kuri ieviesti, lai sniegtu rezultātus. |
| --- | --- |

10.

Elastīgums

| 11. | KNR projektā ir ierosināti vairāki pasākumi elastīgāka ES budžeta panākšanai, un mēs tos kopumā atbalstām. Jauns elements, kas ierosināts 2021.–2027. gada plānošanas periodam, ir divu posmu (5 + 2) plānošana trim fondiem, saskaņā ar kuru piešķīrumi pēdējiem diviem gadiem tiks noteikti 2025. gadā termiņa vidusposma pārskatīšanas ietvaros. Lai gan tas var uzlabot elastīgumu un palielināt spēju reaģēt uz mainīgiem apstākļiem, mums ir bažas par ierosināto pārskatīšanas termiņu un par radīto administratīvo slogu, kas ir sarežģīšana, nevis vienkāršošana. Mēs arī uzskatām, ka jāprecizē daži no iesaistītajiem procesiem. |
| --- | --- |

11.

Finansējuma un ES prioritāšu saskaņošana.

| 12. | Mēs atzinīgi vērtējam Komisijas veiktos pasākumus, lai nostiprinātu saikni starp ES finansējuma izmantošanu un ES augsta līmeņa ekonomikas pārvaldības pasākumiem – Eiropas pusgadu –, piemēram, uzsverot programmās ietverto konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanu. Mēs arī atbalstām pāreju no ex ante nosacījumiem uz vienkāršākiem veicinošiem nosacījumiem un šajā saistībā sniedzam vairākus aspektus, kas Komisijai jāapsver. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Mēs esam vairāk nobažījušies par citām jomām. Atšķirībā no iepriekšējiem diviem plānošanas periodiem KNR projekts nākamajam periodam netiek atbalstīts ar ES mēroga stratēģiju vai mērķu kopumu. Tā vietā KNR ierosināti pieci augsta līmeņa politikas mērķi, kas nav izteikti izmērāmos kvantitatīvi nosakāmos rezultātos ES līmenī. Tādējādi KNR nav formulēts skaidrs redzējums par to, ko ES vēlas sasniegt, izstrādājot savus politikas virzienus. Drīzāk dalībvalstis ir tās, kurām jānosaka galvenie stratēģiskie mērķi. Tāpēc mēs uzskatām, ka priekšlikumā finansējums nav saskaņots ar ES prioritātēm, un tas ir vērsts uz rezultātiem mazākā mērā nekā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

13.

Pārskatatbildības noteikumi

| 14. | Attiecībā uz pārskatatbildību – priekšlikumā atbildība par īstenošanu ir uzlikta dalībvalstīm, vienotas revīzijas kārtība ir paplašināta un Komisijas nozīme – samazināta. Ierosinātā pārvaldības verifikācijas racionalizācija, galveno uzmanību tajā veltot augsta riska jomām, var samazināt administratīvo slogu un palielināt šo pārbaužu efektivitāti, ja tā tiek veikta pareizi. Tomēr ierosinātie uzlabotie samērīgie pasākumi kontroles sistēmās efektīvi mazina Komisijas uzraudzību un var pakļaut ES fondus lielākiem riskiem. Šis priekšlikuma elements var apdraudēt pēdējo divu gadu desmitu laikā gūtos iekšējās kontroles panākumus. Šajā saistībā mēs iesakām Komisijai vairākus apsvērumus. |
| --- | --- |

14.

STRATĒĢISKIE JAUTĀJUMI UN KOHĒZIJAS POLITIKAS MĒRĶI

ES prioritāšu izskatīšana

Iepriekšējs līdzekļu piešķīrums dalībvalstīm

| 15. | Lielām ES budžeta daļām, īpaši tām, ko pārvalda dalīti, izdevumu maksimālais līmenis saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmas (DFS) kategorijām ir sadalīts ikgadējos piešķīrumos katrai dalībvalstij. Lai gan šāda iepriekšēja līdzekļu piešķīruma pamatā ir daudzi apsvērumi (KNR 102.–104. pants un XXII pielikums), to starpā nav kritēriju attiecībā uz veikumu. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Iepriekšējās revīzijās mēs esam norādījuši, ka ir grūtības sasniegt kvalitatīvus rezultātus, piemērojot shēmas, kurās līdzekļu apgūšana dalībvalstīs ir netieši izvirzīts mērķis (8). Mēs uzskatām, ka finansējuma sadalījumā jāievēro stratēģiskās prioritātes (politikas mērķi). Mēs vēlamies norādīt, ka šajā gadījumā tas nav darīts, un prioritātes (KNR 4. pants) seko finansējumam. |
| --- | --- |

16.

Tematiskās koncentrācijas prasības

| 17. | KNR projekts nodrošina finansējuma nepārtrauktību, īstenojot politikas mērķus (4. pants), jo tajā tiek atbalstītas tās pašas jomas, kuras bija noteiktas par prioritārām 2014.–2020. gada plānošanas periodā saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Tajā arī ietvertas tematiskās koncentrācijas prasības (8. pants), pievēršanās ieguldījumiem inovācijā, zaļākā Eiropā ar zemām oglekļa emisijām (ERAF/KF regulas priekšlikuma 3. pants) un sociālajā iekļaušanā un jauniešu bezdarba novēršanā (ESF+ regulas priekšlikuma 7. pants). Iepriekšējās revīzijās mēs konstatējām, ka tematiskās koncentrācijas prasības būtiski ietekmēja atbilstīgu prioritāšu noteikšanu finansējumam (9). Tādēļ mēs atzinīgi vērtējam šo prasību saglabāšanu, jo tās ļaus mērķtiecīgāk izmantot ES finansējumu, tādējādi maksimāli palielinot šo ierobežoto resursu ietekmi. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Tomēr mēs vēlamies norādīt, ka ES finansējums kā daļa no kopējiem publiskajiem izdevumiem dalībvalstīm ir atšķirīgs, un dažām valstīm šī daļa ir ļoti maza (sk. attēlu). Attiecībā uz šīm dalībvalstīm, pat ja ir ievērotas tematiskās koncentrācijas prasības, ES finansējuma sekmīga izmantošana galvenokārt būs atkarīga no šo valstu spējas mobilizēt papildu valsts finansējumu.

  Attēls


  ERAF un KF kā % daļa no publiskajām investīcijām 2015.–2017. gadā





  Avots: Komisijas dienestu darba dokuments “Ietekmes novērtējums”, SWD(2018) 282 final. |
| --- | --- |

19.

Attēls

ERAF un KF kā % daļa no publiskajām investīcijām 2015.–2017. gadā

Image

Avots: Komisijas dienestu darba dokuments “Ietekmes novērtējums”, SWD(2018) 282 final.

ES līmeņa stratēģija un mērķi

| 20. | Mēs jau iepriekš esam norādījuši, ka ES prioritātes jāpadara par lietderīgiem darbības mērķiem un mērķiem programmu vadītājiem, lai nodrošinātu līdzekļu ieguldījuma ES prioritātēs konsekventu uzraudzību un ziņojumu sniegšanu šajā saistībā (10). Komisija priekšlikumā apgalvo, ka KNR mērķi ir labāk saskaņoti ar ES prioritātēm (11); tomēr KNR projektā nav skaidri norādīts, kādas ir šīs ES prioritātes. Atšķirībā no iepriekšējiem diviem plānošanas periodiem KNR laikposmam pēc 2020. gada nav balstīta uz kopēju ES stratēģiju vai mērķu kopumu. Mēs apzināmies, ka nākamajā gadā notiks Eiropas Parlamenta vēlēšanas un būs jauna Komisija, tādēļ stratēģijas izstrādāšana var būt pāragra. Tomēr tas, ka nav izstrādāta augsta līmeņa stratēģija, uz ko balstīt KNR mērķi, ir būtisks trūkums. Savos 2014. un 2015. gada pārskatos mēs vērsām uzmanību uz sarežģījumiem, ko rada stratēģijas “Eiropa 2020” nesaskaņotība ar DFS laikposmiem un Komisijas pilnvaru termiņu (12). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Tā vietā ir atsauce uz fondu ieguldījumu tādos neskaidros mērķos kā “klimata pasākumu integrēšana” (preambulas 9. apsvērums un 4. panta 3. punkts) (13) un konkrēto fondu pamatuzdevumi atbilstoši Līguma 174. pantā noteiktajiem mērķiem (preambulas 8. apsvērums un 4. panta 2. punkts). Turklāt:






  — | attiecībā uz trīs Kohēzijas fondiem un EJZF nav paskaidrots, kā Līgumā (14) noteiktās ES prioritātes padarītas par pieciem (zemākā līmeņa) politikas mērķiem KNR projektā (4. pants), |
| --- | --- | --- |

21.

—

attiecībā uz trīs Kohēzijas fondiem un EJZF nav paskaidrots, kā Līgumā (14) noteiktās ES prioritātes padarītas par pieciem (zemākā līmeņa) politikas mērķiem KNR projektā (4. pants),

| — | minētie pieci politikas mērķi ir formulēti nenoteikti pārāk augstā vēlmju līmenī (4. pants) (15); savukārt konkrētu fondu regulās ir sniegta sīkāka informācija par izdevumu jomām, kas varētu veicināt katra politikas mērķa īstenošanu, bet tas nav izmērāmu un skaitļos izteiktu darbības mērķu kopums, |
| --- | --- |

—

minētie pieci politikas mērķi ir formulēti nenoteikti pārāk augstā vēlmju līmenī (4. pants) (15); savukārt konkrētu fondu regulās ir sniegta sīkāka informācija par izdevumu jomām, kas varētu veicināt katra politikas mērķa īstenošanu, bet tas nav izmērāmu un skaitļos izteiktu darbības mērķu kopums,

| — | minētie politikas mērķi ir saistīti tikai ar četriem fondiem; konkrētu fondu regulās noteikti atsevišķi politikas mērķi AMIF, IDF un BMVI (preambulas 8. punkts un 1. panta 3. punkts), |
| --- | --- |

—

minētie politikas mērķi ir saistīti tikai ar četriem fondiem; konkrētu fondu regulās noteikti atsevišķi politikas mērķi AMIF, IDF un BMVI (preambulas 8. punkts un 1. panta 3. punkts),

| — | jaunākajos informatīvajos apskatos ir uzsvērta ES pievienotās vērtības nozīme līdzekļu piešķiršanā un izdevumu programmu izstrādē un novērtēšanā (16). Ņemot vērā, ka grozītajā Finanšu regulā nav ES pievienotās vērtības definīcijas, Komisijai ir grūti piemērot šo jēdzienu, ieviešot KNR satvaru. |
| --- | --- |

—

jaunākajos informatīvajos apskatos ir uzsvērta ES pievienotās vērtības nozīme līdzekļu piešķiršanā un izdevumu programmu izstrādē un novērtēšanā (16). Ņemot vērā, ka grozītajā Finanšu regulā nav ES pievienotās vērtības definīcijas, Komisijai ir grūti piemērot šo jēdzienu, ieviešot KNR satvaru.

| 22. | Tādējādi KNR projektā nav skaidri formulēts redzējums par to, ko ES vēlas sasniegt ar attiecīgajiem fondiem, un tas rada iespējamus riskus politikas izstrādē, īstenošanā un ietekmē. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Komisijai un likumdevējiem jāapsver:








  1) | skaidru ES prioritāšu un to saistīto mērķu ierosināšana, kuru sasniegšana fondiem jāsekmē, ņemot vērā aspektus, ko esam norādījuši 21. punktā (KNR 4. pants). |
| --- | --- | --- |

23.

1)

skaidru ES prioritāšu un to saistīto mērķu ierosināšana, kuru sasniegšana fondiem jāsekmē, ņemot vērā aspektus, ko esam norādījuši 21. punktā (KNR 4. pants).

Vienots noteikumu kopums

| 24. | Komisijas ierosinātā KNR priekšlikuma mērķis ir nodrošināt vienkāršu un visaptverošu noteikumu kopumu, kurā sniegti saskaņoti īstenošanas noteikumi visiem (17). Mēs atzinīgi vērtējam šā tiesiskā regulējuma vienkāršoto kopējo struktūru, kurā ir mazāks skaits ievērojami īsāk formulētu noteikumu. Tagad šajā regulējumā ir trīs līmeņu tiesību akti – KNR, konkrētu fondu regulas un deleģētie akti, pamatojoties uz KNR noteiktajiem pilnvarojumiem – mazāk nekā iepriekšējā plānošanas periodā (18). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Pirmo reizi vienā tiesiskajā regulējumā ir ietverti septiņi dalītā pārvaldībā īstenoti fondi (2. punkts iepriekš). Tāpat kā attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu (19), Komisija apgalvo, ka tas padara vienkāršāku fondu īstenošanu un veicina sinerģiju starp tiem (20). Tomēr mēs norādām, ka īstenošanas noteikumi ir saskaņoti tikai daļēji, jo KNR ietvaros dažādi noteikumi joprojām tiek piemēroti dažādiem fondiem. Piemēram:






  — | lai gan finanšu noteikumus piemēro visiem septiņiem fondiem, kopīgie noteikumi tiek piemēroti tikai četriem fondiem (1. panta 1. punkts) – KF, ERAF, ESF + un EJZF, |
| --- | --- | --- |

25.

—

lai gan finanšu noteikumus piemēro visiem septiņiem fondiem, kopīgie noteikumi tiek piemēroti tikai četriem fondiem (1. panta 1. punkts) – KF, ERAF, ESF + un EJZF,

| — | VIII sadaļu par finanšu shēmu nepiemēro EJZF (1. panta 4. punkts), |
| --- | --- |

—

VIII sadaļu par finanšu shēmu nepiemēro EJZF (1. panta 4. punkts),

| — | fondiem ir atšķirīga uzraudzības kārtība attiecībā uz programmām: gada veikuma ziņojums – EJZF, AMIF, IDF un BMVI (36. panta 6. punkts) un galīgais veikuma ziņojums, kas iesniedzams līdz 2031. gada 15. februārim (38. pants) – ERAF, KF un ESF+. |
| --- | --- |

—

fondiem ir atšķirīga uzraudzības kārtība attiecībā uz programmām: gada veikuma ziņojums – EJZF, AMIF, IDF un BMVI (36. panta 6. punkts) un galīgais veikuma ziņojums, kas iesniedzams līdz 2031. gada 15. februārim (38. pants) – ERAF, KF un ESF+.

Budžeta elastība

Attiecināmības periods

| 26. | Mēs jau iepriekš esam pievērsuši uzmanību problēmām (jo īpaši administratīvajam slogam un tā ietekmei uz nākamā plānošanas perioda sākumu), kas rodas, ja pārklājas divu dažādu plānošanas periodu attiecināmības posmi. Šajā saistībā mēs atzinīgi vērtējam priekšlikumu 99. pantā – saīsināt šo posmu 2021. līdz 2027. gada perioda beigās no trim gadiem līdz diviem gadiem (vienkārši sakot, pāreja no n+3 uz n+2) – kā pirmo pareizo pasākumu virzībā uz attiecināmības perioda pēc iespējas lielāku saskaņošanu ar plānošanas periodu (21). |
| --- | --- |

26.

Elastīgums attiecībā uz spēju pārvietot finansējumu starp programmām

| 27. | KNR ierosina atcelt prasību, ka vajadzīgs Komisijas lēmums par finanšu pārvietošanu starp prioritātēm, ko atbalsta no viena un tā paša fonda vienā un tajā pašā programmā attiecībā uz vienu un to pašu reģionu kategoriju, attiecībā uz summām līdz 5 % no sākotnējā piešķīruma prioritātei un ne vairāk kā 3 % no programmas budžeta (19. panta 5. punkts). KNR projektā arī ir paredzēta iespēja pārvietot summu līdz 5 % no piešķīruma starp visiem dalīti pārvaldītiem fondiem un citiem instrumentiem (21. pants). Šāda spēja pārvietot līdzekļus nodrošina dalībvalstīm lielāku elastību un palīdz tām izmantot pieejamo ES finansējumu. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Tomēr, mūsuprāt, par galveno budžeta pārvietojumu mērķi nedrīkst izvirzīt līdzekļu vienkāršāku izmantošanu; jebkuram šādam pārvietojumam jāatbilst visneatliekamākajām vajadzībām. Turklāt šādi pārvietojumi varētu radīt papildu sarežģījumus, veicot korekcijas veikuma satvarā un citos administratīvajos procesos; turklāt nav skaidrs, kā tiks aprēķināta pārvietojamā summa. KNR priekšlikumā nav precizēts, vai procentuālā daļa, ko var pārvietot, attiecas uz sākotnējo piešķīrumu vai piešķīrumu jebkurā laikā. |
| --- | --- |

28.

Divu posmu (5 + 2) plānošana

| 29. | Jauns elements, kas ierosināts periodam no 2021. līdz 2027. gadam, ir divu posmu plānošana attiecībā uz ERAF, KF un ESF, saskaņā ar kuru finanšu piešķīrumi programmās ir noteikti tikai pirmajiem pieciem gadiem – no 2021. līdz 2025. gadam (17. panta 6. punkts), un piešķīrumus pēdējiem diviem gadiem nosaka 2025. gadā obligātās vidusposma pārskatīšanas ietvaros (14. panta 2. punkta a) apakšpunkts). Tas varētu sekmēt elastīgumu un palielināt ES spēju reaģēt uz mainīgajiem apstākļiem. Tomēr visu programmu vienlaicīga grozīšana būtiski palielinās administratīvo slogu Komisijai un dalībvalstu iestādēm programmu īstenošanas sākumposmā (22). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Komisijai un likumdevējiem jāapsver:








  2) | nosacījumu precizēšana attiecībā uz līdzekļu pārvietošanu un pienācīgas uzmanības pievēršanas rezultātiem nodrošināšana (KNR projekta 19. un 21. pants); |
| --- | --- | --- |

30.

2)

nosacījumu precizēšana attiecībā uz līdzekļu pārvietošanu un pienācīgas uzmanības pievēršanas rezultātiem nodrošināšana (KNR projekta 19. un 21. pants);

| 3) | ierosinātās pieejas divu posmu plānošanai (KNP projekta 17. panta 6. punkts) pārskatīšana, ņemot vērā ar administratīvo slogu saistītos riskus. |
| --- | --- |

3)

ierosinātās pieejas divu posmu plānošanai (KNP projekta 17. panta 6. punkts) pārskatīšana, ņemot vērā ar administratīvo slogu saistītos riskus.

Investīcijām labvēlīgas vides veidošana

Ekonomiskā pārvaldība un saikne ar kohēzijas politiku

| 31. | Mēs atzinīgi vērtējam Komisijas veiktos pasākumus, lai stiprinātu saikni starp ES finansējuma izmantošanu un ES augsta līmeņa ekonomikas pārvaldības pasākumiem – Eiropas pusgadu. Mēs atzinīgi vērtējam iespēju pārskatīt un grozīt programmas, lai sekmētu to konkrētai dalībvalstij adresētu ieteikumu īstenošanu (15. pants). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Tomēr šo noteikumu pienācīgas izmantošanas nolūkā – un lai nostiprinātu saikni starp ES finansējumu un ES prioritātēm, Komisijas uzdevums ir nodrošināt, ka tās sniegtie attiecīgajai valstij adresētie ieteikumi (KNR) ir būtiski, īstenojami un var tieši sekmēt konstatēto trūkumu novēršanu. Mēs nesen ziņojām par sistemātiskas saiknes trūkumu starp padziļinātās pārskatīšanas laikā konstatēto īpašo nelīdzsvarotību un dalībvalstīm adresētajiem KVAI (23); kā arī par nepilnībām KVAI formulējumā. Jaunākajā ziņojumā mēs ieteicām, ka KVAI jāprecizē ieteikuma pamatojums un saistītie riski (24). Tādējādi noteikumu sekmīga īstenošana, kas saistīti ar pareizu ekonomikas pārvaldību, būs atkarīga no tā, vai KVAI ir formulēti pietiekami skaidri, lai varētu viennozīmīgi veikt nepārprotamus darbības pasākumus, kurus var uzraudzīt un noteikt, vai to īstenošana ir sekmīga. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Mēs atzinīgi vērtējam priekšlikumu palielināt Komisijas nozīmi, piešķirot tai pilnvaras tieši apturēt maksājumus gadījumos, kad dalībvalstis nerīkojas, reaģējot uz pieprasījumu par programmas pārskatīšanu un grozījumu veikšanu tajā (15. panta 6. punkts). Tomēr mēs norādām, ka minētās pilnvaras vājina tas, ka KNR projektā nav noteikti nekādi uzraudzības pasākumi attiecībā uz to, kā dalībvalstis īsteno pasākumus, kuri saistīti ar pareizu ekonomikas pārvaldību. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Ja dalībvalsts neveic pieprasīto darbību vai ja Padome pieņem divus secīgus ieteikumus vienā nelīdzsvarotības novēršanas procedūrā, Komisijas uzdevums ir ierosināt Padomei apturēt saistības vai maksājumus (15. panta 7. punkts). Minētajos gadījumos par prioritāti jāizvirza saistību apturēšana; maksājumus aptur tikai gadījumos, kad vajadzīga tūlītēja rīcība, un noteikumu būtiskas neizpildes gadījumos. Mēs uzskatām, ka, veltot mazāk uzmanības maksājumu apturēšanai – kā tas ir pašreizējā plānošanas periodā –, bet vairāk uzmanības saistību apturēšanai, tiek mazināta soda ietekme. Šo ietekmi vēl vairāk vājina jaunais priekšlikums, ka Komisija var 10 dienu laikā atcelt apturēšanu, pamatojoties uz ārkārtas ekonomiskajiem apstākļiem vai pēc attiecīgās dalībvalsts pamatota pieprasījuma. Mēs norādām, ka priekšlikumā nav paskaidrots, ko nozīmē ārkārtas ekonomiskie apstākļi vai dalībvalsts pamatots pieprasījums, pieļaujot šā jutīgā noteikuma atšķirīgu interpretēšanu. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Komisijai un likumdevējiem jāapsver:








  4) | saskaņā ar mūsu iepriekšējo ieteikumu nodrošināt, ka KVAI, sākot no 2019. gada, ir skaidri, nepārprotami un izpildāmi, lai atbilstīgi izmantotu 15. pantā ierosinātos noteikumus; |
| --- | --- | --- |

35.

4)

saskaņā ar mūsu iepriekšējo ieteikumu nodrošināt, ka KVAI, sākot no 2019. gada, ir skaidri, nepārprotami un izpildāmi, lai atbilstīgi izmantotu 15. pantā ierosinātos noteikumus;

| 5) | noteikumu iekļaušana attiecībā uz uzraudzības un ziņošanas kārtību tādu pasākumu īstenošanai, kas saistīti ar pareizu ekonomikas pārvaldību (KNR projekta 15. pants); |
| --- | --- |

5)

noteikumu iekļaušana attiecībā uz uzraudzības un ziņošanas kārtību tādu pasākumu īstenošanai, kas saistīti ar pareizu ekonomikas pārvaldību (KNR projekta 15. pants);

| 6) | tas, vai jāpārtrauc maksājumi, nevis saistības, un jāprecizē, kad pārtraukšana jāatceļ (KNR projekta 15. pants). |
| --- | --- |

6)

tas, vai jāpārtrauc maksājumi, nevis saistības, un jāprecizē, kad pārtraukšana jāatceļ (KNR projekta 15. pants).

Veicinošie nosacījumi

| 36. | Ex ante nosacījumi pašreizējam laikposmam priekšlikumā jāaizstāj ar vienkāršākiem veicinošiem nosacījumiem (11. pants). Mēs atzinīgi vērtējam vairākus ierosināto pasākumu aspektus: vienkāršošanu to izstrādāšanā, stingrākus nosacījumus to efektīvai piemērošanai un lielāku uzmanības pievēršanu tajos stratēģisko un plānošanas sistēmu izstrādei. Mēs arī atzinīgi vērtējam vajadzību saskaņot izraudzītos pasākumus ar attiecīgajām stratēģijām un plānošanas dokumentiem, kas attiecas uz veicinošo nosacījumu izpildi. Mēs uzskatām, ka tas ir svarīgs pasākums, kas nodrošina šo nosacījumu piemērošanu visā plānošanas periodā. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Tomēr mēs arī esam konstatējuši vairākas jomas, kurās ir iespējams uzlabot ierosinātos noteikumus attiecībā uz veicinošiem nosacījumiem.






  — | Pretēji mūsu iepriekšējam ieteikumam daži no ierosinātajiem kritērijiem var neietekmēt attiecīgā konkrētā mērķa efektīvu īstenošanu (25). Piemēram, tematiskais veicinošais nosacījums “ir sagatavota romu integrācijas valsts stratēģija” (KNR projekta IV pielikums) var tikai daļēji veicināt tāda attiecīgā konkrētā mērķa sasniegšanu, kas atbalsta plašāku marginalizēto kopienu grupu, nevis tikai romus. |
| --- | --- | --- |

37.

—

Pretēji mūsu iepriekšējam ieteikumam daži no ierosinātajiem kritērijiem var neietekmēt attiecīgā konkrētā mērķa efektīvu īstenošanu (25). Piemēram, tematiskais veicinošais nosacījums “ir sagatavota romu integrācijas valsts stratēģija” (KNR projekta IV pielikums) var tikai daļēji veicināt tāda attiecīgā konkrētā mērķa sasniegšanu, kas atbalsta plašāku marginalizēto kopienu grupu, nevis tikai romus.

| — | Nesen publicētā ziņojumā mēs ieteicām, ka tiesību aktos pēc 2020. gada jānosaka skaidri kritēriji, lai novērtētu nosacījumu izpildi, tostarp attiecīgā gadījumā izmērāmi mērķi, lai nodrošinātu kopēju izpratni par to, kas jāsasniedz (26). Tomēr mēs uzskatām, ka daži kritēriji ir neskaidri. Konkrētāk, piedāvātajos tematiskajos nosacījumos attiecībā uz stratēģiju un stratēģisko politikas satvaru izstrādi nav sīki izklāstīts, kā definēt stratēģijas, kuras struktūras ir atbildīgas par to īstenošanu, kādas spējas vajadzīgas šo nosacījumu izpildei un piemērošanai un kā tos uzraudzīt lielākajā daļā gadījumu. |
| --- | --- |

—

Nesen publicētā ziņojumā mēs ieteicām, ka tiesību aktos pēc 2020. gada jānosaka skaidri kritēriji, lai novērtētu nosacījumu izpildi, tostarp attiecīgā gadījumā izmērāmi mērķi, lai nodrošinātu kopēju izpratni par to, kas jāsasniedz (26). Tomēr mēs uzskatām, ka daži kritēriji ir neskaidri. Konkrētāk, piedāvātajos tematiskajos nosacījumos attiecībā uz stratēģiju un stratēģisko politikas satvaru izstrādi nav sīki izklāstīts, kā definēt stratēģijas, kuras struktūras ir atbildīgas par to īstenošanu, kādas spējas vajadzīgas šo nosacījumu izpildei un piemērošanai un kā tos uzraudzīt lielākajā daļā gadījumu.

| — | Mēs esam arī ieteikuši, ka tiesību aktos pēc 2020. gada jānodrošina nosacījumu izpildes kritēriju novērtēšanas saskaņotība ar Eiropas pusgadu (27). Mēs vēlamies norādīt, ka šis ieteikums priekšlikumā nav atspoguļots. |
| --- | --- |

—

Mēs esam arī ieteikuši, ka tiesību aktos pēc 2020. gada jānodrošina nosacījumu izpildes kritēriju novērtēšanas saskaņotība ar Eiropas pusgadu (27). Mēs vēlamies norādīt, ka šis ieteikums priekšlikumā nav atspoguļots.

| 38. | KNR projektā ir ierosināts, ka izdevumi, kas saistīti ar konkrēto mērķi, kura izpildes nosacījums nav izpildīts, nav jāiekļauj maksājuma pieteikumā (11. panta 6. punkts). Tas ir pozitīvs uzlabojums salīdzinājumā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu. Tomēr nav skaidrs, vai izdevumus, kas radušies pirms nosacījumu izpildes, var iekļaut maksājuma pieteikumos tad, kad nosacījums ir izpildīts. Projekta 67. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka atlasītās darbības saskan ar dokumentiem, kas vajadzīgi veicinošu nosacījumu izpildei, tomēr šajā KNR projektā nav nekā preskriptīvāka par šo noteikumu. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Lai pareizi izpildītu attiecīgo izdevumu izslēgšanu no maksājuma pieteikumiem, Komisijai vajadzēs ieviest efektīvus pasākumus gadījumos, kad nosacījumi vairs nav jāizpilda. Tomēr mēs norādām, ka KNR projektā šāds mehānisms nav paredzēts, jo attiecībā uz to dalībvalstīm nav jāsniedz gada ziņojumi. Konkrētu fondu regulās attiecībā uz trim no septiņiem fondiem, kuriem piemēro KNR projektu – AMIF, IDF un BMVI – ir ietverta prasība dalībvalstīm sniegt gada ziņojumu par veicinošu nosacījumu piemērošanas izpildi, bet konkrētu fondu regulās attiecībā uz ERAF/KF, ESF+ un EJZF tādas nav. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Komisijai un likumdevējiem jāapsver:








  7) | nosacījumu atkārtota definēšana, lai tie patiesi sekmētu konkrēto mērķu efektīvu īstenošanu (KNR projekta III un IV pielikums); |
| --- | --- | --- |

40.

7)

nosacījumu atkārtota definēšana, lai tie patiesi sekmētu konkrēto mērķu efektīvu īstenošanu (KNR projekta III un IV pielikums);

| 8) | skaidri noteiktu kritēriju attiecībā uz nosacījumu izpildes novērtēšanu, uzraudzības pasākumu un attiecīgā gadījumā izmērāmu mērķu iekļaušana, lai nodrošinātu kopēju izpratni par to, kas jāsasniedz (KNR projekta III un IV pielikums); |
| --- | --- |

8)

skaidri noteiktu kritēriju attiecībā uz nosacījumu izpildes novērtēšanu, uzraudzības pasākumu un attiecīgā gadījumā izmērāmu mērķu iekļaušana, lai nodrošinātu kopēju izpratni par to, kas jāsasniedz (KNR projekta III un IV pielikums);

| 9) | tādu noteikumu iekļaušana, kas nodrošina kritēriju izpildes novērtēšanu saskaņā ar attiecīgajiem konkrētai valstij adresētajiem ieteikumiem un valstu ziņojumiem, kas sniegti saistībā ar Eiropas pusgada procesu (KNR 11. panta 2. un 4. punkts); |
| --- | --- |

9)

tādu noteikumu iekļaušana, kas nodrošina kritēriju izpildes novērtēšanu saskaņā ar attiecīgajiem konkrētai valstij adresētajiem ieteikumiem un valstu ziņojumiem, kas sniegti saistībā ar Eiropas pusgada procesu (KNR 11. panta 2. un 4. punkts);

| 10) | paskaidrojums, ka maksājuma pieteikumos nevajadzētu iekļaut izdevumus, kas radušies pirms veicinošu nosacījumu izpildes un kas neatbilst stratēģijām un plānošanas dokumentiem, kuri ieviesti veicinošu nosacījumu izpildei (KNR projekta 11. panta 6. punkts); |
| --- | --- |

10)

paskaidrojums, ka maksājuma pieteikumos nevajadzētu iekļaut izdevumus, kas radušies pirms veicinošu nosacījumu izpildes un kas neatbilst stratēģijām un plānošanas dokumentiem, kuri ieviesti veicinošu nosacījumu izpildei (KNR projekta 11. panta 6. punkts);

| 11) | tādu noteikumu iekļaušana, kas ļauj efektīvi uzraudzīt, vai veicinošie nosacījumi ir vai nav izpildīti (KNR projekta 11. pants). |
| --- | --- |

11)

tādu noteikumu iekļaušana, kas ļauj efektīvi uzraudzīt, vai veicinošie nosacījumi ir vai nav izpildīti (KNR projekta 11. pants).

Administratīvā spēja

| 41. | Atšķirībā no regulējuma pašreizējam plānošanas periodam priekšlikumā nav ietverts uzskaitījums ar attiecināmiem pasākumiem tehniskās palīdzības nodrošināšanai (28). Tas rada pārklāšanās risku un finansējuma papildināmības trūkumu, kas bija paredzēta priekšlikumā regulai par Reformu atbalsta programmas izveidi (29). KPR projektā paredzēts, ka dalībvalstis un Komisija nodrošina koordināciju, papildināmību un saskaņotību starp KNR fondiem un citiem ES instrumentiem (4. panta 4. punkts). Mēs uzskatām, ka sīkākas informācijas trūkums par tehnisko palīdzību joprojām rada pārklāšanās risku. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Saskaņā ar KNR priekšlikumu tehnisko palīdzību var finansēt, izmantojot vienotas likmes mehānismu pasākumiem, kas vajadzīgi ES fondu efektīvai administrēšanai un izmantošanai (30. un 31. pants), un izmantojot finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām “papildu (..) darbībām nolūkā stiprināt (..) spēju” (32. un 89. pants). Mēs uzskatām, ka nav skaidri noteiktas atšķirības starp abiem minētajiem scenārijiem – administratīvās spējas veidošanu vai stiprināšanu. Tādējādi ir lielāks risks atmaksāt pārāk daudz līdzekļu par tehnisko palīdzību. Piemēram, Komisijai var nebūt iespējas novērtēt, vai maksājuma pieprasījums saistībā ar finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā noteikts 32. pantā, attiecībā uz pamatā esošajiem izdevumiem nedublē vienotas likmes pieprasījumu, kas iesniegts saskaņā ar 31. pantu. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Komisijai un likumdevējiem jāapsver:








  12) | tādu pasākumu norādīšana, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar tehnisko palīdzību, lai KNR papildinātu ierosināto regulu par Reformu atbalsta programmas izveidi (KPR projekta 29. un 30. pants); |
| --- | --- | --- |

43.

12)

tādu pasākumu norādīšana, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar tehnisko palīdzību, lai KNR papildinātu ierosināto regulu par Reformu atbalsta programmas izveidi (KPR projekta 29. un 30. pants);

| 13) | nosacījumu precizēšana par to, kad jāizmanto vienotas likmes finansējums vai finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām (KNR projekta 29.–32. pants). |
| --- | --- |

13)

nosacījumu precizēšana par to, kad jāizmanto vienotas likmes finansējums vai finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām (KNR projekta 29.–32. pants).

Vidusposma pārskatīšana

| 44. | Komisija 2014.–2020. gada plānošanas periodā norādīja uz izpildes rezervi kā galveno instrumentu, kas stimulē dalībvalstis pievērst uzmanību veikumam, tiklīdz tiek sākta programmas īstenošana. Mēs konstatējām trūkumus izpildes rezerves izstrādē (30) un iepriekš ieteicām laikposmā pēc 2020. gada padarīt to par instrumentu, kas lielākā mērā vērsts uz rezultātiem un kas paredz finansējuma piešķiršanu tām programmām, kurās tiek sasniegti labi rezultāti (31). |
| --- | --- |

44.

| 45. | Komisijas priekšlikumā laikposmam pēc 2020. gada savukārt ir ierosināts pārtraukt izpildes rezerves piemērošanu. Tās vietā Komisija ierosina ņemt vērā veikumu, ieviešot vidusposma pārskatīšanu attiecībā uz katru programmu 2025. gadā (14. pants) saistībā ar fondu pārplānošanu (29. punkts iepriekš) (19. pants). Teorētiski diviem gadiem no kopumā septiņiem gadiem, kuros saņem finansējumu – iespējams, līdz 30 % – var piemērot uz veikumu pamatotu pārdali, salīdzinājumā ar 6 % izpildes rezervi 2014.–2020. gada plānošanas periodam. Tomēr mēs uzskatām, ka ierosinātajai vidusposma pārskatīšanai ir vairāki trūkumi:






  — | tā lielākoties būs attiecināma uz paziņotajām izlaides rādītāju vērtībām, nevis uz jebkāda veida rezultātu rādītājiem, jo veikuma satvarā rezultātu rādītājiem nebūs paredzēti starpposma mērķrādītāji (12. pants), |
| --- | --- | --- |

45.

—

tā lielākoties būs attiecināma uz paziņotajām izlaides rādītāju vērtībām, nevis uz jebkāda veida rezultātu rādītājiem, jo veikuma satvarā rezultātu rādītājiem nebūs paredzēti starpposma mērķrādītāji (12. pants),

| — | vidusposma pārskatīšana plānošanas periodā var būt pāragra, lai novērtētu progresu, it īpaši, ja programmu īstenošanā rodas kavēšanās, līdzīgi kā tas notika iepriekšējās programmās (attiecībā uz plānošanas periodu 2000.–2006., 2007.–2013. un 2014.–2020. gadam plānošanas perioda pirmajos četros gados tika apgūti tikai aptuveni 20 % līdzekļu), |
| --- | --- |

—

vidusposma pārskatīšana plānošanas periodā var būt pāragra, lai novērtētu progresu, it īpaši, ja programmu īstenošanā rodas kavēšanās, līdzīgi kā tas notika iepriekšējās programmās (attiecībā uz plānošanas periodu 2000.–2006., 2007.–2013. un 2014.–2020. gadam plānošanas perioda pirmajos četros gados tika apgūti tikai aptuveni 20 % līdzekļu),

| — | nav skaidrs, kāda metodoloģija jāpiemēro šai pārskatīšanai un kāda ir tās saikne ar veikumu. It īpaši priekšlikumā nav noteikts, vai sākotnējie mērķi jānosaka, pamatojoties tikai uz finanšu piešķīrumiem 2021.–2025. gadam vai visam periodam kopumā, |
| --- | --- |

—

nav skaidrs, kāda metodoloģija jāpiemēro šai pārskatīšanai un kāda ir tās saikne ar veikumu. It īpaši priekšlikumā nav noteikts, vai sākotnējie mērķi jānosaka, pamatojoties tikai uz finanšu piešķīrumiem 2021.–2025. gadam vai visam periodam kopumā,

| — | nav skaidrs, kā novērtēt veikumu un kādas būs šā novērtējuma sekas; tāpat kā 2014.–2020. gada periodā nav nekāda riska, ka dalībvalstis zaudēs finansējumu neatkarīgi no veikuma. |
| --- | --- |

—

nav skaidrs, kā novērtēt veikumu un kādas būs šā novērtējuma sekas; tāpat kā 2014.–2020. gada periodā nav nekāda riska, ka dalībvalstis zaudēs finansējumu neatkarīgi no veikuma.

| 46. | Komisijai un likumdevējiem jāapsver:








  14) | iespēja nodrošināt, ka vidusposma pārskatīšanā uzmanība tiek pievērsta ne tikai ieguldījumiem un izlaides rādītājiem, bet arī, ciktāl tas ir iespējams, rezultātiem (KNR projekta 14. pants un V pielikums). Ja ir pāragri novērtēt rezultātus, starpposma mērķrādītāji programmās palīdzēs to kompensēt; |
| --- | --- | --- |

46.

14)

iespēja nodrošināt, ka vidusposma pārskatīšanā uzmanība tiek pievērsta ne tikai ieguldījumiem un izlaides rādītājiem, bet arī, ciktāl tas ir iespējams, rezultātiem (KNR projekta 14. pants un V pielikums). Ja ir pāragri novērtēt rezultātus, starpposma mērķrādītāji programmās palīdzēs to kompensēt;

| 15) | metodoloģijas precizēšana attiecībā uz vidusposma pārskatīšanu; piemēram, kāds būs apmierinošs veikums un kā tas var ietekmēt finanšu piešķīrumu (KNR projekta 14. pants). |
| --- | --- |

15)

metodoloģijas precizēšana attiecībā uz vidusposma pārskatīšanu; piemēram, kāds būs apmierinošs veikums un kā tas var ietekmēt finanšu piešķīrumu (KNR projekta 14. pants).

PLĀNOŠANAS UN UZRAUDZĪBAS SATVARS

Vienkāršošanas princips plānošanā

| 47. | Mēs iepriekš esam norādījuši, ka vienkārši un stabili noteikumi ir galvenie vienkāršošanas līdzekļi (32). Šajā saistībā mēs atzinīgi vērtējam to, ka daudzi noteikumi attiecībā uz plānošanas un uzraudzības satvaru ir saglabāti no iepriekšējā plānošanas perioda. Ir saglabāti galvenie 2014.–2020. gada satvara komponenti, piemēram, partnerības nolīgumi; un programmu kopējā struktūra nav mainīta (programmas veidne, programmas finanšu resursu sadalījums katram konkrētajam mērķim un kopēja finanšu datu nomenklatūra). Ņemot vērā, ka ir pieejamas plānošanas dokumentu veidnes, iestādēm vajadzētu zināt šos noteikumus, un tas ļautu tām vienkāršāk sagatavot vajadzīgos dokumentus. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Iepriekšējās revīzijās mēs uzsvērām, ka Komisija un dalībvalstis ir kopīgi atbildīgas par kohēzijas politikas īstenošanas vienkāršošanu un ka ievērojamu daļu no saņēmējiem uzliktā administratīvā sloga rada dalībvalstu organizatoriskās struktūras un administratīvas nepilnības (33). Tādēļ ir svarīgi, ka dalībvalstis nosaka administratīvā sloga avotu un iespējamos pasākumus tā mazināšanai; tām arī laikus jāziņo par panākumiem, kas gūti administratīvo izmaksu un sloga mazināšanā (34). Priekšlikumā noteikta prasība programmās izklāstīt problēmas saistībā ar administratīvo spēju un pārvaldību (17. panta 3. punkta a) apakšpunkta iv) punkts), un uzraudzības komitejām būs jāpārbauda progress administratīvo spēju veidošanā (35. panta 1. punkta i) apakšpunkts), tomēr nav skaidrs, vai šīs prasības ietver vienkāršošanas pasākumus un administratīvā sloga samazināšanu. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Komisijai un likumdevējiem jāapsver:








  16) | prasība iekļaut partnerības nolīgumos (KNR projekta 8. pants un II pielikums) vai programmās (KNR projekta 17. pants un V pielikums) izklāstu par dalībvalstu pasākumiem administratīvā sloga mazināšanā un rādītājus progresa novērtēšanai attiecībā pret šo mērķi, kā arī prasību dalībvalstīm sniegt ziņojumu šajā saistībā. |
| --- | --- | --- |

49.

16)

prasība iekļaut partnerības nolīgumos (KNR projekta 8. pants un II pielikums) vai programmās (KNR projekta 17. pants un V pielikums) izklāstu par dalībvalstu pasākumiem administratīvā sloga mazināšanā un rādītājus progresa novērtēšanai attiecībā pret šo mērķi, kā arī prasību dalībvalstīm sniegt ziņojumu šajā saistībā.

Līdzsvars starp vienkāršošanu, rezultātiem un pārskatatbildību

| 50. | Mēs iepriekš esam norādījuši, ka, mūsuprāt, vienkāršošanu nevajadzētu panākt uz publiskās pārskatatbildības un sasniegumu rēķina (35). |
| --- | --- |

50.

Partnerības nolīgumi

| 51. | Mēs atzinīgi vērtējam to, ka KNR ir ierosināts saglabāt partnerības nolīgumus kā stratēģisku dokumentu (7. pants), jo tie veido pamatu sarunām starp Komisiju un dalībvalstīm (preambulas 15. apsvērums). Mūsu īpašajā ziņojumā par partnerības nolīgumiem mēs secinājām, ka tie ir palīdzējuši koncentrēt kohēzijas izdevumus uz stratēģiju “Eiropa 2020” (36). |
| --- | --- |

51.

| 52. | Atšķirībā no perioda 2014.–2020. gadam nav noteikts termiņš, kurā dalībvalstis iesniedz partnerības nolīgumus, kas nozīmē, ka prasībai par programmu iesniegšanu nākamo trīs mēnešu laikā (16. pants) ir ierobežots pielietojums. Mēs iepriekš esam uzsvēruši, ka ir svarīgi sākt programmu īstenošanu pēc iespējas līdz ar plānošanas perioda sākumu, lai izvairītos no riska, ka plānošanas perioda beigās jāizlieto liela līdzekļu summa, kas attiecīgi rada risku attiecībā uz koncentrēšanos uz rezultātiem (37). |
| --- | --- |

52.

| 53. | Mēs arī atzinīgi vērtējam partnerības nolīguma parauga iekļaušanu KNR projektā (II pielikums). Mēs iepriekš konstatējām, ka vienota parauga trūkums plānošanas periodā 2014.–2020. gadam ietekmēja sniegtās informācijas par veikumu kvalitāti (38). Partnerību nolīgumu paraugs arī veicinātu sarunas starp Komisiju un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

53.

| 54. | KNR ir ierosināts vienkāršot partnerības nolīgumus, ierobežojot informācijas veidu, kas tajos jāiekļauj (8. pants un II pielikums). Tomēr ir risks, ka ierosinātie pasākumi padarīs partnerības nolīgumu par vienreizēju ierobežotas vērtības pasākumu.






  — | Mēs iepriekš esam atzinuši partnerības nolīgumu nozīmi sekmīgu rezultātu sasniegšanā, nosakot skaidru intervences motivāciju (39) – norādot vajadzības pirms analīzes par to, kā un kur varētu izlietot ES līdzekļus. Šajā priekšlikumā tas nav darīts. Ierosinātajā partnerības nolīgumā galvenā uzmanība ir vērsta politikas izvēlei (8. pants), bet tajā nav pieprasīts skaidri norādīt vajadzības, kas jārisina politikas ietvaros. Turklāt, lai gan ir izvirzīta prasība dalībvalstīm iekļaut savos partnerības nolīgumos galvenos paredzamos rezultātus (8. pants), tie nav jānosaka kvantitatīvi un nav jāpadara par augsta līmeņa politikas mērķiem vai politikas mērķi jāpadara par darbības mērķiem. Tādēļ būs grūti novērtēt, vai ierosinātie mērķi un rezultāti ir reāli sasniedzami un vai ierosinātie pasākumi ir piemēroti šo problēmu risināšanai. |
| --- | --- | --- |

54.

—

Mēs iepriekš esam atzinuši partnerības nolīgumu nozīmi sekmīgu rezultātu sasniegšanā, nosakot skaidru intervences motivāciju (39) – norādot vajadzības pirms analīzes par to, kā un kur varētu izlietot ES līdzekļus. Šajā priekšlikumā tas nav darīts. Ierosinātajā partnerības nolīgumā galvenā uzmanība ir vērsta politikas izvēlei (8. pants), bet tajā nav pieprasīts skaidri norādīt vajadzības, kas jārisina politikas ietvaros. Turklāt, lai gan ir izvirzīta prasība dalībvalstīm iekļaut savos partnerības nolīgumos galvenos paredzamos rezultātus (8. pants), tie nav jānosaka kvantitatīvi un nav jāpadara par augsta līmeņa politikas mērķiem vai politikas mērķi jāpadara par darbības mērķiem. Tādēļ būs grūti novērtēt, vai ierosinātie mērķi un rezultāti ir reāli sasniedzami un vai ierosinātie pasākumi ir piemēroti šo problēmu risināšanai.

| — | Atšķirībā no pašreizējā plānošanas perioda KNR projektā nav paredzēts uzraudzīt vai ziņot par partnerības nolīgumos izklāstītajiem rezultātiem. Mēs uzskatām, ka regulārai ziņošanai un pārredzamībai attiecībā uz ES intervences rezultātiem ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu publisku pārskatatbildību un iegūtu iedzīvotāju uzticēšanos (40). |
| --- | --- |

—

Atšķirībā no pašreizējā plānošanas perioda KNR projektā nav paredzēts uzraudzīt vai ziņot par partnerības nolīgumos izklāstītajiem rezultātiem. Mēs uzskatām, ka regulārai ziņošanai un pārredzamībai attiecībā uz ES intervences rezultātiem ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu publisku pārskatatbildību un iegūtu iedzīvotāju uzticēšanos (40).

Programmas

| 55. | Stabilāka intervences loģika bija viens no galvenajiem uzlabojumiem 2014.–2020. gada plānošanas periodā attiecībā uz veikumu (41). Turklāt, atšķirībā no 2014.–2020. gada plānošanas perioda, nav noteikts pienākums veikt programmās izklāstītās intervences motivācijas ex ante novērtējumu. Finanšu regulā ir noteikta prasība, ka attiecībā uz programmām un darbībām, kas ietver būtiskus izdevumus, jāveic ex ante novērtējums (42). Atzinumā par Finanšu regulas projektu mēs uzsvērām ex ante novērtējuma nozīmi, sniedzot ieteikumu, ka jaunie noteikumi nedrīkst samazināti to kritēriju skaitu, kas jāietver šajos novērtējumos (43). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Komisijai un likumdevējiem jāapsver:








  17) | laika grafika ierosināšana Padomei un Eiropas Parlamentam attiecībā uz KNR, konkrēto fondu regulu, deleģēto aktu un īstenošanas aktu pieņemšanu, lai nodrošinātu, ka programmas īstenošana tiek laikus sākta plānošanas perioda sākumā; |
| --- | --- | --- |

56.

17)

laika grafika ierosināšana Padomei un Eiropas Parlamentam attiecībā uz KNR, konkrēto fondu regulu, deleģēto aktu un īstenošanas aktu pieņemšanu, lai nodrošinātu, ka programmas īstenošana tiek laikus sākta plānošanas perioda sākumā;

| 18) | obligāta termiņa noteikšana partnerības nolīgumu iesniegšanai, lai nodrošinātu programmu savlaicīgu iesniegšanu (KNR projekta 7. pants); |
| --- | --- |

18)

obligāta termiņa noteikšana partnerības nolīgumu iesniegšanai, lai nodrošinātu programmu savlaicīgu iesniegšanu (KNR projekta 7. pants);

| 19) | analīzes iekļaušana partnerības nolīgumā (KNR projekta 8. pants un II pielikums) par vajadzībām attiecībā uz katru politikas mērķi, kā arī sadaļa, kurā dalībvalstis norāda kvantitatīvos rezultātus, ko tās vēlas sasniegt, un to, kā tie saskan ar ES prioritātēm; |
| --- | --- |

19)

analīzes iekļaušana partnerības nolīgumā (KNR projekta 8. pants un II pielikums) par vajadzībām attiecībā uz katru politikas mērķi, kā arī sadaļa, kurā dalībvalstis norāda kvantitatīvos rezultātus, ko tās vēlas sasniegt, un to, kā tie saskan ar ES prioritātēm;

| 20) | prasība dalībvalstīm uzraudzīt un sniegt ziņojumu par minētajiem rezultātiem vismaz pirms novērtējumiem, ko Komisija veiks 2024. un 2031. gadā (KNR projekta 8. pants); |
| --- | --- |

20)

prasība dalībvalstīm uzraudzīt un sniegt ziņojumu par minētajiem rezultātiem vismaz pirms novērtējumiem, ko Komisija veiks 2024. un 2031. gadā (KNR projekta 8. pants);

| 21) | obligāta programmu ex ante novērtējuma iekļaušana un prasība dalībvalstīm programmās izklāstīt stratēģiju par programmas ieguldījumu paredzamajos rezultātos, kuri noteikti partnerības nolīgumā (KNR projekta 16. pants), saskaņā ar Finanšu regulas prasībām. |
| --- | --- |

21)

obligāta programmu ex ante novērtējuma iekļaušana un prasība dalībvalstīm programmās izklāstīt stratēģiju par programmas ieguldījumu paredzamajos rezultātos, kuri noteikti partnerības nolīgumā (KNR projekta 16. pants), saskaņā ar Finanšu regulas prasībām.

Veikuma satvars

| 57. | KNR ierosināts ieviest veikuma satvaru, kas ļauj veikt ar programmas veikumu saistīto uzraudzību, ziņošanu un novērtēšanu tās īstenošanas laikā (12. pants). Attiecībā uz katru programmu satvarā jāiekļauj izlaides un rezultātu rādītāji, kas saistīti ar konkrētiem mērķiem, kuri noteikti konkrētu fondu regulās (44). Mēs uzskatām, ka šī prasība ir nozīmīgs panākums, lai pievērstu vairāk uzmanības veikumam, jo tā nodrošinās regulārāk sniegtu un saskaņotāku informāciju par veikumu. |
| --- | --- |

57.

Izlaides un rezultātu rādītāju kopīga definīcija

| 58. | Mēs iepriekš esam konstatējuši, ka Komisija ir piemērojusi dažādas definīcijas izlaidei un rezultātiem, un esam ieteikuši iekļaut standarta definīcijas Finanšu regulā (45). Lai gan mēs atzinīgi vērtējam ierosinātās izlaides un rezultātu rādītāju definīcijas (2. pants), mēs vēlamies norādīt, ka rezultātu rādītāja definīcija attiecas uz intervences īstermiņa ietekmi. Tomēr šī definīcija nav pilnībā saskaņota ar definīcijām, kas ietvertas Komisijas labāka regulējuma pamatnostādnēs (46), kā arī pārskatītajā Finanšu regulā (47), kur minēta attiecīgi intervenču “tūlītējā ietekme” un “ietekme”. Turklāt rezultātu rādītāja definīcija KNR projektā nav saskaņota ar definīcijām, kas izmantotas visās konkrēto fondu regulās: ESF+ regulas projektā nav atsauces uz “rezultātu rādītājiem”, bet ir nošķirti “kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji” un “kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji” (48). |
| --- | --- |

58.

Kopējie un programmas izlaides un rezultātu rādītāji attiecībā uz programmām

| 59. | Mēs atzinīgi vērtējam kopējo izlaides un rezultātu rādītāju ieviešanu katram fondam. Tas ir saskaņā ar mūsu iepriekšējiem ziņojumiem, ka kopīgu rādītāju izmantošana varētu būt svarīgs pasākums, lai pievērstu lielāku uzmanību veikumam (49). Kopīgi rādītāji arī sekmē veikuma datu apkopošanu un veikuma salīdzināšanu programmas, dalībvalstu un ES līmenī. Mēs norādām, ka Komisija izmantos kopējus rādītājus par pamatu ziņojumam par “pamatrādītājiem”, ko iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei (ERAF/KF regulas projekta II pielikums). |
| --- | --- |

59.

| 60. | Komisijai un likumdevējiem jāapsver:








  22) | KNR (2. pants) un konkrēto fondu regulās (ESF+ regulas 2. pants un pielikumi, ERAF/KF regulas I pielikums) ierosinātās rezultātu rādītāju definīcijas saskaņošana. |
| --- | --- | --- |

60.

22)

KNR (2. pants) un konkrēto fondu regulās (ESF+ regulas 2. pants un pielikumi, ERAF/KF regulas I pielikums) ierosinātās rezultātu rādītāju definīcijas saskaņošana.

Informācijas par veikumu uzraudzība un izmantošana

| 61. | Savā līdzšinējā darbā mēs uzsvērām, ka ir svarīgi, lai dalībvalstis un Komisija demonstrētu rezultātus, uzlabojot mērķus, rādītājus, informāciju, novērtēšanu un stimulus, tādējādi iegūstot pietiekamus pierādījumus, lai atbalstītu lēmumus par ES izdevumiem (50). Informācijai par veikumu jābūt apkopojamai, ticamai un attiecināmai tikai uz to, kas ir noteikti vajadzīgs. |
| --- | --- |

61.

Veikuma datu apkopošana

| 62. | Mēs iepriekš esam ziņojuši, ka ne visi kopīgie rādītāji ir konsekventi izmantoti programmās, ko atbalsta ERAF, un tas kavēja datu lietderīgu apkopošanu ES līmenī (51). Mēs uzskatām, ka daži ierosinātie KNR elementi nenodrošina rezultātu rādītāju konsekventu izmantošanu, un tas varētu radīt risku datu lietderīgai apkopošanai un tādējādi arī mazināt ziņojumu kvalitāti. Tas atspoguļots šādos piemēros.






  — | KNR ir atcelti vispārīgie ex ante nosacījumi, kas tika piemēroti 2014.–2020. gada periodam, attiecībā uz tādas sistēmas esamību, kas nodrošina laikus veiktu statistikas datu vākšanu un apkopošanu. |
| --- | --- | --- |

62.

—

KNR ir atcelti vispārīgie ex ante nosacījumi, kas tika piemēroti 2014.–2020. gada periodam, attiecībā uz tādas sistēmas esamību, kas nodrošina laikus veiktu statistikas datu vākšanu un apkopošanu.

| — | Ierosināto kopīgo rādītāju atbilstība politikas mērķim ne vienmēr ir acīmredzama. Tas īpaši attiecas uz 5. politikas mērķi “Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa”, kur ierosinātie rādītāji ir vispārēji. |
| --- | --- |

—

Ierosināto kopīgo rādītāju atbilstība politikas mērķim ne vienmēr ir acīmredzama. Tas īpaši attiecas uz 5. politikas mērķi “Iedzīvotājiem tuvāka Eiropa”, kur ierosinātie rādītāji ir vispārēji.

| — | Attiecībā uz ERAF/KF/ESF+/EJZF programmām nav skaidrs, kādus kopīgos rādītājus dalībvalstīm vajadzēs izmantot attiecībā uz katru konkrēto mērķi. Tāpat nav skaidrs, vai attiecībā uz visiem minētajiem fondiem dalībvalstīm ir jāvāc dati un jāziņo par visiem kopīgajiem rādītājiem. Mēs iepriekš ziņojām, ka 2014.–2020. gada periodā ERAF atbalstītajās programmās netika konsekventi izmantoti visi kopīgie rādītāji un ka tas kavēja datu lietderīgu apkopošanu ES līmenī (52). |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz ERAF/KF/ESF+/EJZF programmām nav skaidrs, kādus kopīgos rādītājus dalībvalstīm vajadzēs izmantot attiecībā uz katru konkrēto mērķi. Tāpat nav skaidrs, vai attiecībā uz visiem minētajiem fondiem dalībvalstīm ir jāvāc dati un jāziņo par visiem kopīgajiem rādītājiem. Mēs iepriekš ziņojām, ka 2014.–2020. gada periodā ERAF atbalstītajās programmās netika konsekventi izmantoti visi kopīgie rādītāji un ka tas kavēja datu lietderīgu apkopošanu ES līmenī (52).

| — | Neskarot kohēzijas programmas (ERAF/KF, ESF+), konkrētu fondu regulu projektos nav nošķirti izlaides un rezultātu rādītāji. Tādējādi dalībvalstis nevar konsekventi izmantot rezultātu rādītājus. |
| --- | --- |

—

Neskarot kohēzijas programmas (ERAF/KF, ESF+), konkrētu fondu regulu projektos nav nošķirti izlaides un rezultātu rādītāji. Tādējādi dalībvalstis nevar konsekventi izmantot rezultātu rādītājus.

| — | Intervences finanšu kategoriju sistēma, kas ierosināta 2021.–2027. gada plānošanas periodā, izveido tiešu saikni starp finanšu piešķīrumu un konkrētiem programmu mērķiem (V pielikums). Tas ir uzlabojums attiecībā uz noteikumiem 2014.–2020. gada periodam. Tomēr intervences (53) jomu (I pielikums), kas jāizmanto, lai sadalītu finanšu datus pa dalībvalstīm, ir daudz, tās ir neskaidras un nav saistītas ar izlaidi un rezultātiem. |
| --- | --- |

—

Intervences finanšu kategoriju sistēma, kas ierosināta 2021.–2027. gada plānošanas periodā, izveido tiešu saikni starp finanšu piešķīrumu un konkrētiem programmu mērķiem (V pielikums). Tas ir uzlabojums attiecībā uz noteikumiem 2014.–2020. gada periodam. Tomēr intervences (53) jomu (I pielikums), kas jāizmanto, lai sadalītu finanšu datus pa dalībvalstīm, ir daudz, tās ir neskaidras un nav saistītas ar izlaidi un rezultātiem.

| 63. | Komisijai un likumdevējiem jāapsver:








  23) | novērtējums par to, vai ierosinātie kopīgie rādītāji attiecībā uz ERAF/KF (ERAF/KF regulas projekts, I pielikums) atbilst Finanšu regulā noteiktajiem kvalitātes kritērijiem (RACER), un vajadzīgo korekciju veikšana (54); |
| --- | --- | --- |

63.

23)

novērtējums par to, vai ierosinātie kopīgie rādītāji attiecībā uz ERAF/KF (ERAF/KF regulas projekts, I pielikums) atbilst Finanšu regulā noteiktajiem kvalitātes kritērijiem (RACER), un vajadzīgo korekciju veikšana (54);

| 24) | paskaidrojums, vai kopīgie rādītāji attiecībā uz ERAF/KF un ESF+ dalībvalstīm ir obligāti jāizmanto (ESF+ regulas projekts, 2. un 15. pants un pielikumi; ERAF/KF regulas projekts, 7. pants un I pielikums); |
| --- | --- |

24)

paskaidrojums, vai kopīgie rādītāji attiecībā uz ERAF/KF un ESF+ dalībvalstīm ir obligāti jāizmanto (ESF+ regulas projekts, 2. un 15. pants un pielikumi; ERAF/KF regulas projekts, 7. pants un I pielikums);

| 25) | finanšu datu nomenklatūras vienkāršošana un precizēšana saskaņā ar KNR projekta I pielikumu. |
| --- | --- |

25)

finanšu datu nomenklatūras vienkāršošana un precizēšana saskaņā ar KNR projekta I pielikumu.

Veikuma datu kvalitāte

| 64. | Lai veikuma dati būtu noderīgi, ir svarīgi, lai tie būtu pietiekami kvalitatīvi. KNR projektā nav pietiekami skaidri noteikts, kas ir atbildīgs par datu kvalitātes uzturēšanu.






  — | KNR projektā ierosināts, ka uzraudzības komiteja uzrauga programmas īstenošanu (33. pants). Lai gan uzraudzības komitejai ir izvirzīta prasība pārbaudīt un apstiprināt Komisijai iesniegtos gada un galīgā veikuma ziņojumus, tas neattiecas uz veikuma datiem. |
| --- | --- | --- |

64.

—

KNR projektā ierosināts, ka uzraudzības komiteja uzrauga programmas īstenošanu (33. pants). Lai gan uzraudzības komitejai ir izvirzīta prasība pārbaudīt un apstiprināt Komisijai iesniegtos gada un galīgā veikuma ziņojumus, tas neattiecas uz veikuma datiem.

| — | Nav noteikumu attiecībā uz Komisijas nozīmi nosūtīto datu kvalitātes pārbaudē. |
| --- | --- |

—

Nav noteikumu attiecībā uz Komisijas nozīmi nosūtīto datu kvalitātes pārbaudē.

| 65. | Komisijai un likumdevējiem jāapsver:








  26) | pasākumu precizēšana nosūtīto datu kvalitātes nodrošināšanai, īpaši Komisijas un uzraudzības komitejas nozīme (KNR projekta 37. pants). |
| --- | --- | --- |

65.

26)

pasākumu precizēšana nosūtīto datu kvalitātes nodrošināšanai, īpaši Komisijas un uzraudzības komitejas nozīme (KNR projekta 37. pants).

ES līmenī iegūto veikuma datu izmantošana

| 66. | Mēs esam ierosinājuši ES veikuma satvara uzlabošanu, samazinot veikuma mērķu un rādītāju kopējo skaitu (55). Mēs uzskatām, ka daži KNR noteikumi var radīt papildu sarežģītību, nesniedzot pienācīgu ieguvumu ES prioritāšu sasniegšanas novērtēšanai.






  — | Mēs iepriekš esam ieteikuši dalībvalstīm pārtraukt nevajadzīgu konkrētu rādītāju izmantošanu (56). Mēs vēlamies norādīt, ka KNR joprojām ietver iespēju noteikt programmu rādītājus (57). |
| --- | --- | --- |

66.

—

Mēs iepriekš esam ieteikuši dalībvalstīm pārtraukt nevajadzīgu konkrētu rādītāju izmantošanu (56). Mēs vēlamies norādīt, ka KNR joprojām ietver iespēju noteikt programmu rādītājus (57).

| — | KNR projektā dalībvalstīm ir noteikts pienākums reizi divos mēnešos elektroniski nosūtīt informāciju par katras programmas finanšu un veikuma īstenošanu (37. pants) – būtisks ziņošanas prasību pārsniegums salīdzinājumā ar 2014.–2020. gada periodu. Tomēr veikuma pārskatīšanas sanāksmes ar Komisijas un dalībvalstu piedalīšanos un uzraudzības komitejas sanāksmes tiks rīkotas tikai vienu vai divas reizes gadā. |
| --- | --- |

—

KNR projektā dalībvalstīm ir noteikts pienākums reizi divos mēnešos elektroniski nosūtīt informāciju par katras programmas finanšu un veikuma īstenošanu (37. pants) – būtisks ziņošanas prasību pārsniegums salīdzinājumā ar 2014.–2020. gada periodu. Tomēr veikuma pārskatīšanas sanāksmes ar Komisijas un dalībvalstu piedalīšanos un uzraudzības komitejas sanāksmes tiks rīkotas tikai vienu vai divas reizes gadā.

| 67. | Mūsuprāt, nav skaidrs arī tas, kā Komisija izmantos sniegto veikuma informāciju.






  — | Dalībvalstīm nav pienākuma ziņot par partnerības nolīgumu īstenošanu, kā arī nav pienākuma sniegt gada īstenošanas ziņojumus (58). KPR projektā tā vietā ir ieviestas gada veikuma izvērtēšanas sanāksmes ar Komisijas un dalībvalstu piedalīšanos, kurās tiks pārbaudīts programmu veikums (36. pants) (59). Lai gan mēs atzinīgi vērtējam priekšlikumu pastiprināt dialogu starp Komisiju un dalībvalstīm, ierosinātajos noteikumos nav skaidru prasību attiecībā uz šo sanāksmju dalībniekiem, saturu un sekām. |
| --- | --- | --- |

67.

—

Dalībvalstīm nav pienākuma ziņot par partnerības nolīgumu īstenošanu, kā arī nav pienākuma sniegt gada īstenošanas ziņojumus (58). KPR projektā tā vietā ir ieviestas gada veikuma izvērtēšanas sanāksmes ar Komisijas un dalībvalstu piedalīšanos, kurās tiks pārbaudīts programmu veikums (36. pants) (59). Lai gan mēs atzinīgi vērtējam priekšlikumu pastiprināt dialogu starp Komisiju un dalībvalstīm, ierosinātajos noteikumos nav skaidru prasību attiecībā uz šo sanāksmju dalībniekiem, saturu un sekām.

| — | Dalībvalstu vai Komisijas sagatavoti izvērtējumi (39. un 40. pants) nav vajadzīgi, lai novērtētu “saimnieciskumu” – jēdzienu, kas nozīmē, ka resursi ir laikus pieejami pietiekamā daudzumā un kvalitātē un par vislabāko cenu. Atzinumā par Finanšu regulas projektu (60) mēs jau esam uzsvēruši, ka ir svarīgi iekļaut novērtējumos saimnieciskumu. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstu vai Komisijas sagatavoti izvērtējumi (39. un 40. pants) nav vajadzīgi, lai novērtētu “saimnieciskumu” – jēdzienu, kas nozīmē, ka resursi ir laikus pieejami pietiekamā daudzumā un kvalitātē un par vislabāko cenu. Atzinumā par Finanšu regulas projektu (60) mēs jau esam uzsvēruši, ka ir svarīgi iekļaut novērtējumos saimnieciskumu.

| 68. | Komisijai un likumdevējiem jāapsver:








  27) | programmām specifisko izlaides un rezultātu rādītāju izmantošanas ierobežošana, lai mazinātu administratīvo slogu (ERAF/KF regulas projekta 7. pants, ESF+ regulas projekta 15. pants); |
| --- | --- | --- |

68.

27)

programmām specifisko izlaides un rezultātu rādītāju izmantošanas ierobežošana, lai mazinātu administratīvo slogu (ERAF/KF regulas projekta 7. pants, ESF+ regulas projekta 15. pants);

| 28) | datu nosūtīšanas biežuma samazināšana (KNR projekta 37. pants), ņemot vērā to, kā Komisija turpmāk izmanto šos datus, un ar to saistīto administratīvo slogu; |
| --- | --- |

28)

datu nosūtīšanas biežuma samazināšana (KNR projekta 37. pants), ņemot vērā to, kā Komisija turpmāk izmanto šos datus, un ar to saistīto administratīvo slogu;

| 29) | attiecībā uz ikgadējā veikuma izvērtēšanas sanāksmēm – prasību attiecībā uz sanāksmju dalībniekiem, saturu un sekām precizēšana (KNR projekta 36. pants); |
| --- | --- |

29)

attiecībā uz ikgadējā veikuma izvērtēšanas sanāksmēm – prasību attiecībā uz sanāksmju dalībniekiem, saturu un sekām precizēšana (KNR projekta 36. pants);

| 30) | prasība, ka izvērtējumos jāietver saimnieciskums (KNR projekta 39. un 40. pants). |
| --- | --- |

30)

prasība, ka izvērtējumos jāietver saimnieciskums (KNR projekta 39. un 40. pants).

ĪSTENOŠANAS SISTĒMA UN ATTIECINĀMĪBAS NOTEIKUMI

Finanšu instrumenti

To struktūru atlase, kuras īsteno finanšu instrumentu

| 69. | Regulējumā attiecībā uz 2014.–2020. gada periodu noteikts, ka finanšu starpniekus atlasa atklātā, pārredzamā, samērīgā un nediskriminējošā procedūrā, izvairoties no interešu konflikta. Tajā arī noteiktas prasības finanšu instrumentu īstenošanas uzticēšanai struktūrām, kam ir atbilstīga spēja tos īstenot (61). Tomēr KNR projektā šādas prasības nav ietvertas, paredzot tikai to, ka vadošā iestāde “izraugās struktūru, kas īsteno finanšu instrumentu” (53. panta 2. punkts). |
| --- | --- |

69.

Finanšu instrumentu ex ante novērtējums

| 70. | Atšķirībā no 2014.–2020. gada plānošanas perioda KNR projektā (52. panta 3. punkts) vairs nav prasības, ka finanšu instrumenta ex ante novērtējums jābalsta uz tirgus nepilnību analīzi, piemēram, pierādījumiem par tirgus nepilnībām vai “nepietiekamu investīciju situācijām”. Šādas analīzes trūkums rada risku, ka finanšu instrumenti ir lielāki, nekā tiem vajadzētu būt (62), un tie var gūt pārsvaru pār privāto un publisko finansējumu. Priekšlikuma 52. panta 2. punktā noteikts, ka finanšu instrumenti sniedz atbalstu projektiem, kam “nav atrasts pietiekams finansējums no tirgus avotiem”, bet, ņemot vērā mūsu pieredzi finanšu instrumentu revīzijā, tie nav līdzvērtīgi tirgus nepilnību analīzei un tāpēc nav pietiekami, lai mazinātu riskus, ko esam konstatējuši. |
| --- | --- |

70.

Ziņošana par finanšu instrumentiem

| 71. | Mēs atzinīgi vērtējam to, ka KNR priekšlikumā ir noteikta prasība dalībvalstīm norādīt maksājuma pieteikumā (XIX pielikums) avansa maksājumu un līdzekļu izmaksu galasaņēmējiem (86. panta 2. punkts). Minētajai informācijai jābūt pietiekamai, lai revidenti varētu novērtēt izdevumu likumību un pareizību (sk. arī 109. punktu). Tomēr ir atcelta 2014.–2020. gada regulējumā ietvertā prasība ziņot par atsevišķiem finanšu instrumentiem (63). Saskaņā ar KNR priekšlikumu vadošajām iestādēm ir pienākums sniegt datus par finanšu instrumentiem tikai programmas līmenī (37. panta 3. punkts un XIX un XX pielikums). Tomēr, ņemot vērā, ka dati attiecībā uz kādu atsevišķu finanšu instrumentu varētu būt ietverti vairākās programmās, nav iespējams novērtēt tā veikumu, tostarp, piemēram, pārvaldības maksu līmeni. Iemesls atsevišķas ziņošanas ieviešanai iepriekšējā periodā joprojām ir svarīgs: jāsekmē īstenošanas procesa pārredzamība un jānodrošina finansēšanas vadības instrumentu īstenošanas atbilstīga uzraudzība (64). Tas arī nozīmē, ka jāsamazina atšķirības starp ziņojumu un laikposmu, uz kuru tas attiecas (65). |
| --- | --- |

71.

Pārskatatbildības noteikumi attiecībā uz finanšu instrumentiem

| 72. | KNR priekšlikuma projektā ir noteikts, ka attiecībā uz finanšu instrumentiem vadošā iestāde un revīzijas iestāde neveic revīzijas EIB vai citu starptautisko finanšu iestāžu līmenī, kurās dalībvalsts ir akciju turētāja. Tā vietā EIB vai citas starptautiskās finanšu iestādes līdz katra kalendārā gada nogalei iesniedz Komisijai un revīzijas iestādei gada revīzijas ziņojumu, kuru sagatavojuši ārējie revidenti (75. pants). Šajā saistībā priekšlikuma projektā nav noteikts, kādas ir Revīzijas palātai pieejamās piekļuves tiesības attiecībā uz finanšu instrumentiem, ko īsteno EIB vai citas starptautiskas finanšu iestādes. Tas ir būtisks trūkums (66). Turklāt KNR projektā trūkst darbības noteikumu par to, kā šādu revīziju rezultāti tiks atspoguļoti revīzijas iestāžu veiktajos kļūdu koeficienta aprēķinos. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Saskaņā ar KNR priekšlikumu pārvaldības verifikāciju vai revīzijas iestādes revīzijas nevar veikt galasaņēmēju līmenī (75. pants). Saskaņā ar KNR 2014.–2020. gadam revīziju galasaņēmēju līmenī var veikt, ja ir pierādījumi tam, ka dokumentos, kas pieejami vadošās iestādes līmenī vai to struktūru līmenī, kuras īsteno finanšu instrumentus, nav patiesi un precīzi atspoguļots sniegtais atbalsts (67). Mēs atzinīgi vērtējam to, ka finanšu instrumentu revīzijas ietvaros, iespējams, vairs nevajadzēs apmeklēt galasaņēmējus uz vietas. Tomēr mēs uzskatām, ka jāparedz iespēja attiecināt pārbaudi uz galasaņēmēju līmeni, lai pārbaudītu, vai ir izpildīti attiecināmības nosacījumi (68). |
| --- | --- |

73.

Sviras efekts attiecībā uz finanšu instrumentiem

| 74. | Viena no finanšu instrumentu galvenajām priekšrocībām ir to spēja piesaistīt līdzekļus papildus privātajiem un publiskajiem līdzekļiem. Mēs jau iepriekš esam ieteikuši Komisijai izstrādāt finanšu instrumentu sviras efekta definīciju, kurā skaidri nošķirts privātā un publiskā sektora ieguldījumu sviras efekts saskaņā ar DP un/vai papildu privātā vai publiskā sektora ieguldījumi un kurā ņemts vērā iesaistītā instrumenta veids (69). Lai gan priekšlikumā ir sniegta sviras efekta definīcija (2. panta 22. punkts), šajā definīcijā nav ietverta mūsu ieteiktā nošķiršana (70). |
| --- | --- |

74.

| 75. | Komisijai un likumdevējiem jāapsver:








  31) | prasības ieviešana attiecībā uz finanšu starpnieku atlasi, izmantojot atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu procedūru, un tādu struktūru plašāka precizēšana, kurām var uzticēt finanšu instrumentu īstenošanu, un prasības, kas tām jāpilda (KNR projekta 52. pants); |
| --- | --- | --- |

75.

31)

prasības ieviešana attiecībā uz finanšu starpnieku atlasi, izmantojot atklātu, pārredzamu un nediskriminējošu procedūru, un tādu struktūru plašāka precizēšana, kurām var uzticēt finanšu instrumentu īstenošanu, un prasības, kas tām jāpilda (KNR projekta 52. pants);

| 32) | prasība veikt tirgus nepilnību analīzi finanšu instrumentu līmenī kā daļu no ex ante novērtējuma (KNR projekta 52. panta 3. punkts); |
| --- | --- |

32)

prasība veikt tirgus nepilnību analīzi finanšu instrumentu līmenī kā daļu no ex ante novērtējuma (KNR projekta 52. panta 3. punkts);

| 33) | ziņošanas sistēmas 2014.–2020. gadam turpmāka saglabāšana un tās savlaicīgums, jo tas sekmē ziņošanu finanšu instrumenta līmenī un ļauj novērtēt tā izpildi (KNR projekta 53. pants); |
| --- | --- |

33)

ziņošanas sistēmas 2014.–2020. gadam turpmāka saglabāšana un tās savlaicīgums, jo tas sekmē ziņošanu finanšu instrumenta līmenī un ļauj novērtēt tā izpildi (KNR projekta 53. pants);

| 34) | precizēšana, ka saistībā ar revīzijas vai verifikācijas nolīgumiem ar EIB un ārējiem revidentiem Revīzijas palātai jābūt iespējai piekļūt visai informācijai, ko tā uzskata par vajadzīgu ES fondu revīzijai (KNR projekta 75. panta 4. punkts); |
| --- | --- |

34)

precizēšana, ka saistībā ar revīzijas vai verifikācijas nolīgumiem ar EIB un ārējiem revidentiem Revīzijas palātai jābūt iespējai piekļūt visai informācijai, ko tā uzskata par vajadzīgu ES fondu revīzijai (KNR projekta 75. panta 4. punkts);

| 35) | paskaidrojums 73. pantā minētajā deleģētajā aktā par darbības aspektiem attiecībā uz to, kā EIB un citu starptautisku finanšu iestāžu revīzijas rezultātus (KNR projekta 75. panta 4. punkts) iekļaut kļūdu koeficienta aprēķinos un revīzijas iestāžu revīzijas atzinumā; |
| --- | --- |

35)

paskaidrojums 73. pantā minētajā deleģētajā aktā par darbības aspektiem attiecībā uz to, kā EIB un citu starptautisku finanšu iestāžu revīzijas rezultātus (KNR projekta 75. panta 4. punkts) iekļaut kļūdu koeficienta aprēķinos un revīzijas iestāžu revīzijas atzinumā;

| 36) | kā nodrošināt KNR iespēju veikt revīzijas galasaņēmēju līmenī, lai pārbaudītu, vai ir izpildīti attiecināmības nosacījumi (KNR projekta 75. panta 4. punkts); |
| --- | --- |

36)

kā nodrošināt KNR iespēju veikt revīzijas galasaņēmēju līmenī, lai pārbaudītu, vai ir izpildīti attiecināmības nosacījumi (KNR projekta 75. panta 4. punkts);

| 37) | skaidrojums par finanšu instrumentu multiplikatora/sviras efektu, lai instrumenta veikumu var novērtēt attiecībā pret valsts ieguldījumu (KNR projekta 2. pants). |
| --- | --- |

37)

skaidrojums par finanšu instrumentu multiplikatora/sviras efektu, lai instrumenta veikumu var novērtēt attiecībā pret valsts ieguldījumu (KNR projekta 2. pants).

Vienkāršotas īstenošanas metodes

Finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā programmu atbalsta veids

| 76. | Mūsu revīzijas ir apliecinājušas, ka maksājumi, kas balstīti uz prasījumiem, kas saistīti ar noteiktu nosacījumu izpildi, ir mazāk pakļauti atbilstības kļūdām, nekā maksājumi, kas balstīti uz attiecināmo izmaksu atlīdzināšanu; tie arī palīdz samazināt administratīvo slogu. Mēs esam ieteikuši, ka maksājumu izvēlei, kuru pamatā ir nosacījumu izpilde vai sasniegtie rezultāti, jādod priekšroka visā ES budžetā (71). Komisijas priekšlikums ietver iespēju veikt maksājumus uz šā pamata (46. pants). Līdzīgs finansējuma veids jau bija ieviests 2014.–2020. gada plānošanas periodā (“kopīgi rīcības plāni” (72)), tomēr līdz 2018. gada maijam nevienā darbības programmā šī iespēja netika izmantota (73). Tas liecina, ka dalībvalstīm bija grūtības īstenot šo mērķi praksē. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Ņemot to vērā, mēs uzskatām, ka priekšlikums pats par sevi pietiekami nepalīdz dalībvalstīm izmantot šā vienkāršošanas veida sniegtās priekšrocības. Šā priekšlikuma sekmīga īstenošana būs lielā mērā atkarīga no tā, vai Komisija un dalībvalstis varēs izvairīties no tendences atskaitīt maksājumus atpakaļ ieguldījumiem un tiešajos rezultātos, kā mēs konstatējām attiecībā uz izpildes rezervi 2014.–2020. gada periodam (74). |
| --- | --- |

77.

Vienkāršoti dotāciju veidi saņēmējiem

| 78. | Mēs norādām, ka metodoloģija, uz ko balstās vienkāršotu dotāciju veidu saņēmējiem izmantošana, tiks noteikta programmās un tās būs jāapstiprina Komisijai (88. pants un V pielikums). Tas nodrošinātu vēlamo juridisko noteiktību dalībvalstīm. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Attiecībā uz vienkāršotiem dotāciju veidiem saņēmējiem mēs atbalstām Komisijas centienus paplašināt vienkāršotu izmaksu iespēju izmantošanu (75). Mēs konstatējām, ka vienkāršotu izmaksu iespējas bija efektīvākais pasākums administratīvā sloga mazināšanā saņēmējiem 2014.–2020. gada programmā; un attiecībā uz laikposmu no 2012. līdz 2016. gadam mēs nekonstatējām nekādas kvantitatīvas kļūdas saistībā ar vienkāršotu izmaksu iespēju izmantošanu (76). Tomēr mēs arī uzsvērām, ka Komisijai un dalībvalstīm jānodrošina, ka līdztekus vienkāršošanas iespējai lielāka uzmanība tiek veltīta veikumam (77). Lauku attīstības jomā mēs konstatējām, ka vienkāršotu izmaksu iespēju ieviešana 2014.–2020. gada periodā ļāva pārorientēt uzmanību no ieguldījumiem uz izlaidi, tomēr rezultātiem netika veltīta lielāka uzmanība (78). |
| --- | --- |

79.

| 80. | Šajā saistībā mēs vēlamies norādīt, ka KNR projektā ierosinātās noteiktās vienotās likmes tiešajām personāla izmaksām (50. panta 1. punkts) un citas attiecināmās izmaksas (51. pants) ir saistītas ar ieguldījumiem, nevis izlaidi vai rezultātiem. Tādējādi, lai gan šāda vienotu likmju izmantošana var sekmēt dalībvalstu pieteikšanos ES finansējumam un tā saņemšanu, tai nav papildu ietekmes uz rezultātiem. Tas ir pretrunā Finanšu regulā ietvertajam apgalvojumam, ka vienotās likmes nosaka, “ja tas ir iespējams un lietderīgi (..) tādā veidā, lai tās varētu maksāt pēc konkrētu iznākumu un/vai rezultātu sasniegšanas” (79). |
| --- | --- |

80.

| 81. | Turklāt, ja nav veikts ietekmes novērtējums (5. punkts), trūkst pierādījumu, kas pamatotu ierosināto noteiktu vienoto likmju līmeni attiecībā uz tiešajām personāla izmaksām, citām attiecināmām izmaksām vai netiešām izmaksām. Praksē darbības līmeņi 2014.–2020. gada periodam ESF priekšlikumā ir attiecināti uz citiem fondiem. Tomēr kohēzijas politika attiecas uz daudzām dažādām nozarēm un projektiem, kas ietver ļoti atšķirīgas iekšējo izmaksu struktūras. Vienāda līmeņa vienotu likmju vispārēja piemērošana nozīmē, ka augstu izmaksu projekti sniegs dalībvalstīm iespēju pieprasīt augsta līmeņa vienotas likmes izmaksas, bez pamatojuma, ka šīs izmaksas ir pārvietotas pareizā līmenī. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Vienotas likmes režīma paplašināšana, iekļaujot tiešās personāla izmaksas, var radīt vairāk sarežģījumu, nevis vienkāršošanu. Mēs uzskatām, ka KNR priekšlikums (50. pants 2. punkts) jau būtiski vienkāršo personāla izmaksu aprēķināšanu un piešķiršanu. Tomēr saskaņā ar priekšlikumu saņēmēji varētu likumīgi pieprasīt vienotas likmes attiecībā uz tiešajām personāla izmaksām projektam, kas neietver šādas izmaksas (piemēram, projektam, ko pilnībā īsteno, izmantojot publiskā iepirkuma procedūru). Ņemot vērā arī to, ka vienotas likmes var pieprasīt attiecībā uz tiešajām personāla izmaksām un citām tiešajām izmaksām, iestāde, kas atbild par vairākiem projektiem, var mainīt attiecināmo izdevumu noteikšanas veidus, vieniem projektiem izmantojot vienotas likmes personāla izmaksas, bet citiem – citus tiešos izdevumus. Tas rada iespēju, ka iestāde var pieprasīt vienas un tās pašas izmaksas vairākas reizes. Priekšlikuma 51. panta 3. punktā noteikts, ka dalībvalstis to nedrīkst darīt, tomēr, ņemot vērā ierobežotos apliecinošos dokumentus, kas papildinās šādas prasības, mēs šaubāmies, vai vadošās iestādes, revīzijas iestādes un Komisija spēs konstatēt pārkāpumus. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Priekšlikumā netika atkārtoti izmantoti ierobežojumi, kas saistīti ar vienkāršotu atbalsta veidu lietošanu darbībās, kuras tika īstenotas, izmantojot tikai publisko iepirkumu, kas bija ieviests iepriekšējā plānošanas periodā (80). Saskaņā ar priekšlikumu, ja šādos projektos izmanto vienkāršotus atbalsta veidus, Komisijai un dalībvalstīm vajadzēs tikai pārbaudīt, vai ir izpildīti maksājuma nosacījumi (81). Publiskā iepirkuma noteikumi tiks piemēroti arī turpmāk, bet tie netiks pārbaudīti ES atbalsta pieprasīšanas procesa ietvaros, jo vairs nepiemēros atbilstības nosacījumu. Publiskā iepirkuma noteikumi ir ES iekšējā tirgus pamatelements, tomēr KNR priekšlikums būtiski palielina risku, ka šo noteikumu pārkāpumi netiks atklāti. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Komisijai un likumdevējiem jāapsver:








  38) | deleģēto aktu izstrādāšana pirms plānošanas, kā minēts KNR projekta 88. un 89. pantā, attiecībā uz atbalstu, kas nav saistīts ar izmaksām, ar standartizētiem risinājumiem, kas paredzēti, lai atvieglotu šā atbalsta veida izmantošanu; un vienkāršotiem atbalsta veidiem saņēmējiem. Vienam no mērķiem jābūt lielākas uzmanības pievēršanai rezultātiem; |
| --- | --- | --- |

84.

38)

deleģēto aktu izstrādāšana pirms plānošanas, kā minēts KNR projekta 88. un 89. pantā, attiecībā uz atbalstu, kas nav saistīts ar izmaksām, ar standartizētiem risinājumiem, kas paredzēti, lai atvieglotu šā atbalsta veida izmantošanu; un vienkāršotiem atbalsta veidiem saņēmējiem. Vienam no mērķiem jābūt lielākas uzmanības pievēršanai rezultātiem;

| 39) | pārvērtēšana, vai BPN projektā ietvertās noteiktās vienotās likmes atbilst finansējuma jomai, projektu veidam un/vai projekta lielumam (KNR projekta 49. pants, 50. panta 1. punkts un 51. pants); |
| --- | --- |

39)

pārvērtēšana, vai BPN projektā ietvertās noteiktās vienotās likmes atbilst finansējuma jomai, projektu veidam un/vai projekta lielumam (KNR projekta 49. pants, 50. panta 1. punkts un 51. pants);

| 40) | tiešo personāla izmaksu izslēgšana no vienotas likmes vienkāršotām izmaksu iespējām (KNR projekta 50. panta 1. punkts); |
| --- | --- |

40)

tiešo personāla izmaksu izslēgšana no vienotas likmes vienkāršotām izmaksu iespējām (KNR projekta 50. panta 1. punkts);

| 41) | prasības noteikšana revīzijas iestādēm sistēmu revīzijās pārbaudīt atbilstību publiskā iepirkuma noteikumiem (KNR 88. panta 3. punkts). |
| --- | --- |

41)

prasības noteikšana revīzijas iestādēm sistēmu revīzijās pārbaudīt atbilstību publiskā iepirkuma noteikumiem (KNR 88. panta 3. punkts).

Projektu atlase un attiecināmības noteikumi

Projektu atlase

| 85. | Vairākās revīzijās esam konstatējuši trūkumus projektu atlasē un attiecīgi snieguši ieteikumus par kritēriju pastiprināšanu un Komisijas nozīmes palielināšanu (82). Nesen veiktajā revīzijā, kurā galvenā uzmanība tika pievērsta projektu atlasei, tika konstatēts, ka, lai gan atlases kritēriji kopumā atbalsta programmas mērķus, tajos nav pietiekami ņemti vērā koprezultāti un galvenā uzmanība ir pievērsta tiešajiem rezultātiem un līdzekļu apguvei (83). Ņemot vērā iepriekš minēto, mēs atzinīgi vērtējam prasību ieviešanu attiecībā uz projektu atlasi (67. panta 3. punkts), tomēr mēs uzskatām, ka būtu lietderīgi sniegt papildu informāciju. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Mūsu nesen publicētajā informatīvajā apskatā tika norādīts uz iespējamo administratīvo slogu saņēmējiem, kas rodas, ja valsts noteikumi un reglamentējošās prasības pārsniedz ES līmenī noteiktās prasības (pārmērīga reglamentēšana). Mēs to norādījām kā vienu no galvenajām jomām efektīvai kohēzijas politikas vienkāršošanai (84). Lai gan par atlases procesa racionalizēšanu pirmkārt ir atbildīgas dalībvalstis, mēs uzskatām, ka Komisija varētu sniegt lielāku atbalstu, analizējot valstu procedūras un nosakot labu praksi. Tāpēc mēs atzinīgi vērtējam iespēju iesaistīt Komisiju – pēc tās pieprasījuma – kvalitātes atlases kritēriju izstrādē (67. panta 2. punkts). |
| --- | --- |

86.

Atbilstības noteikumi un PVN

| 87. | Attiecināmības noteikumu neievērošana ir viens no galvenajiem kļūdu avotiem kohēzijas jomā (85). Reaģējot uz mūsu iepriekšējiem ieteikumiem, Komisija piekrita veikt valstu attiecināmības noteikumu mērķtiecīgu analīzi, uzsverot dalībvalstu atbildību par šo noteikumu vienkāršošanu. Līdz 2018. gada aprīlim Komisija šādu analīzi nebija veikusi (86). Ņemot vērā, ka trūkst skaidrības par to, vai pašreizējā priekšlikumā ietvertajā programmu veidnē dalībvalstīm jānosaka pasākumi noteikumu vienkāršošanai un administratīvā sloga mazināšanai saņēmējiem (sk. 48. punktu), joprojām ir risks, ka valstu attiecināmības noteikumi joprojām ir nevajadzīgi sarežģīti. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Saskaņā ar KNR priekšlikumu projektiem, kuru kopējās izmaksas nepārsniedz 5 miljonus EUR, PVN ir attiecināmās izmaksas neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav atgūstamas (58. pants). Pašreizējā plānošanas periodā nav noteikta robežvērtība, kuru pārsniedzot, PVN nav attiecināms, bet attiecināmību piemēro neatgūstamam PVN. Mēs uzskatām, ka tad, ja PVN sedz valsts iestādes, tās nav neto izmaksas dalībvalstij, jo tas ir ienākums. Robežvērtības noteikšana projekta lielumam priekšlikumā ierobežo atlīdzināmo PVN summu, un tajā tikai daļēji ņemts vērā mūsu ieteikums, ka PVN, ko maksā valsts iestādes, nedrīkst atmaksāt no ES fondiem (87). Līdzīgi atgūstamais PVN nav privāto struktūru patiesās izmaksas, un tas nedrīkst būt attiecināms atmaksas saņemšanai. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Mūs satrauc vairāki elementi KNR priekšlikumos attiecībā uz pieeju PVN, neatkarīgi no tā, vai saņēmējs ir publiska vai privāta organizācija.






  — | KNR projektā nav pievērsta uzmanība tam, ka saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem par PVN atmaksāšanu, kā mēs to parādījām iepriekš, finansējums, ko saņēmuši saņēmēji, varētu pārsniegt tiem radušās izmaksas (88). |
| --- | --- | --- |

89.

—

KNR projektā nav pievērsta uzmanība tam, ka saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem par PVN atmaksāšanu, kā mēs to parādījām iepriekš, finansējums, ko saņēmuši saņēmēji, varētu pārsniegt tiem radušās izmaksas (88).

| — | Priekšlikums varētu mudināt iestādes mākslīgi sadalīt projektus, lai tie nepārsniegtu 5 miljonu EUR robežvērtību. Mēs nezinām, kādēļ šajā līmenī ir noteikta šāda mākslīga robežvērtība. |
| --- | --- |

—

Priekšlikums varētu mudināt iestādes mākslīgi sadalīt projektus, lai tie nepārsniegtu 5 miljonu EUR robežvērtību. Mēs nezinām, kādēļ šajā līmenī ir noteikta šāda mākslīga robežvērtība.

| — | Priekšlikums neatbilst noteikumiem, kas piemērojami saskaņā ar tiešu pārvaldību, ja visa atgūstamā PVN summa joprojām ir neattiecināma (89). Mēs esam norādījuši, ka atšķirības starp noteikumiem ir viens no elementiem, kas palielina sarežģītību saņēmējiem un ierobežo sinerģiju starp fondiem (90). |
| --- | --- |

—

Priekšlikums neatbilst noteikumiem, kas piemērojami saskaņā ar tiešu pārvaldību, ja visa atgūstamā PVN summa joprojām ir neattiecināma (89). Mēs esam norādījuši, ka atšķirības starp noteikumiem ir viens no elementiem, kas palielina sarežģītību saņēmējiem un ierobežo sinerģiju starp fondiem (90).

PVN ir sarežģīts jautājums, un mēs patlaban izskatām to plašāk.

| 90. | Komisijai un likumdevējiem jāapsver:








  42) | tādu noteikumu iekļaušana, kuros skaidri noteikts, kāda analīze jāveic vadošajām iestādēm, lai nodrošinātu, ka atlasītās darbības atbilst minimālajam atbalstam un izpilda KNR 67. panta 3. punkta c) apakšpunkta prasības; |
| --- | --- | --- |

90.

42)

tādu noteikumu iekļaušana, kuros skaidri noteikts, kāda analīze jāveic vadošajām iestādēm, lai nodrošinātu, ka atlasītās darbības atbilst minimālajam atbalstam un izpilda KNR 67. panta 3. punkta c) apakšpunkta prasības;

| 43) | tādu galveno kritēriju noteikšana KNR vai deleģētajā aktā, saskaņā ar kuriem ar Komisiju apspriežas jautājumos par atlases kritērijiem (KNR 67. panta 2. punkts); |
| --- | --- |

43)

tādu galveno kritēriju noteikšana KNR vai deleģētajā aktā, saskaņā ar kuriem ar Komisiju apspriežas jautājumos par atlases kritērijiem (KNR 67. panta 2. punkts);

| 44) | saskaņā ar gada pārskatu par 2017. gadu (91)
  PVN atmaksas izslēgšana valsts iestādēm no ES fondiem (PVN projekta 58. panta 1. punkta a) apakšpunkts). |
| --- | --- |

44)

saskaņā ar gada pārskatu par 2017. gadu (91)
  PVN atmaksas izslēgšana valsts iestādēm no ES fondiem (PVN projekta 58. panta 1. punkta a) apakšpunkts).

Noteikumi, kuru piemērošana pārtraukta

| 91. | Komisija ierosina atvieglot spēkā esošos noteikumus divās svarīgās jomās: lielu projektu novērtēšana – parasti projekti, kuru kopējās izmaksas ir vismaz 50 miljoni EUR, kas veidoja apmēram trešdaļu no kopējā līdzekļu piešķīruma saskaņā ar kohēzijas politiku (92); un tās pieeja to projektu finansēšanai, kuri rada ieņēmumus pēc to pabeigšanas (piemēram, maksas autoceļi). |
| --- | --- |

91.

Lieli projekti

| 92. | Attiecībā uz pašreizējo plānošanas periodu finansēšanas nosacījums lieliem projektiem ir sīki izstrādāta izmaksu un ieguvumu analīze, ko veic dalībvalstis un pēc tam to novērtē un apstiprina Komisija (93). Laika gaitā Komisija ir izstrādājusi kopīgus standartus šādai izmaksu un ieguvumu analīzei (94). Ar Komisijas KNR priekšlikumu ir atceltas visas novērtēšanas prasības, kas attiecas uz lieliem projektiem. Tā vietā dalībvalstīm ir izvirzīta prasība tikai sniegt Komisijai informācija par “stratēģiskas nozīmes darbībām”, kas definētas kā darbības, kuras sniedz būtisku devumu programmas mērķu sasniegšanā, bet nav sniegts sīkāks skaidrojums (95). |
| --- | --- |

92.

| 93. | Vairākos iepriekšējos ziņojumos mēs esam norādījuši, ka izmaksu un ieguvumu analīzes trūkums un/vai stingras izmantošanas trūkums rada īpašu risku pareizai finanšu pārvaldībai. Piemēram, dalībvalstu līmenī mēs esam konstatējuši nepilnības izmaksu un ieguvumu analīzes piemērošanas kvalitātes jomā, kas tieši ietekmē turpmākos lēmumus par finansējumu (96). Attiecībā uz apstiprināšanas procesu, ko veica Komisija, mēs esam konstatējuši vairākus trūkumus neatkarīgu ekspertu veiktajā lielo projektu kvalitātes pārbaudē (97), vienlaikus arī norādot, ka šāds papildu novērtējums pozitīvi ietekmēja to kvalitāti (98). |
| --- | --- |

93.

| 94. | Ņemot vērā iepriekš minēto, mēs esam nobažījušies par to, ka, lai gan atceļot visas īpašās novērtēšanas prasības attiecībā uz lieliem projektiem, tiek samazināts vispārējais administratīvais slogs, risks, ka līdzfinansētie ieguldījumi neradīs labāko cenas un vērtības attiecību, ir lielāks. |
| --- | --- |

94.

Projekti, kas rada ienākumus

| 95. | Pašreizējā plānošanas periodā ES atbalsts projektiem, kas rada ienākumus, ir ierobežots. Dalībvalstis var veikt ad-hoc analīzi, lai noteiktu finansējuma nepilnības, vai arī tās var izmantot noteiktas vienotas likmes no 20 % līdz 30 % atkarībā no nozares (99). KNR priekšlikumā ir atcelts šis ES finansējuma ierobežojums šādiem projektiem, tāpēc visas izmaksas, kas saistītas ar projektiem, kuri rada ienākumus, var atbilst ES atbalsta saņemšanai. Tā vietā priekšlikumā noteikts, ka šiem projektiem tiks piemērotas zemākas ES līdzfinansējuma likmes. Tas arī liecina, ka finanšu instrumenti varētu kļūt par galveno īstenošanas mehānismu projektiem, kas rada ieņēmumus (KNR 9. lpp.). |
| --- | --- |

95.

| 96. | Šis priekšlikums pēc būtības atceļ “bezpeļņas principu” – līdzīgi kā tas izdarīts nesen pārskatītajā Finanšu regulā. Atzinumā par Finanšu regulas pārskatīšanu mēs uzsvērām, ka nesaskatām vajadzību atcelt “bezpeļņas” principu (100). Komisija norāda uz iespējamiem ietaupījumiem, ko zemākas līdzfinansējuma likmes rada visiem projektiem, kas ierosināti KNR projektā (106. pants), un tā ir aplēsusi, ka, atceļot pašreizējos noteikumus attiecībā uz projektiem, kas rada ienākumus, kopējo administratīvo slogu varētu samazināt par 1 % (101). Mēs uzskatām, ka zemākas līdzfinansējuma likmes un iespējamais administratīvā sloga samazinājums nekompensēs ES budžetam būtiskās papildu izmaksas, kas varētu rasties, atceļot pašreizējo atbalsta maksimālo robežvērtību. Piemēram, saskaņā ar jauno priekšlikumu autoceļu projekts, kura kopējās izmaksas ir 10 miljoni EUR, mazāk attīstītā reģionā varētu piesaistīt ES līdzfinansējumu 7 miljonu EUR apmērā, kas ir par aptuveni 4,5 miljoniem EUR vairāk salīdzinājumā ar noteikumiem 2014.–2020. gada periodam (102). |
| --- | --- |

96.

| 97. | Komisijai un likumdevējiem jāapsver:








  45) | vai atkārtoti ieviest KNR obligātu neatkarīgu novērtējumu un kopīgus obligātos novērtēšanas standartus, piemēram, izmaksu un ieguvumu analīzi, atlasot finansiāli nozīmīgas darbības, kurām ir vislabākā cenas un vērtības attiecība; |
| --- | --- | --- |

97.

45)

vai atkārtoti ieviest KNR obligātu neatkarīgu novērtējumu un kopīgus obligātos novērtēšanas standartus, piemēram, izmaksu un ieguvumu analīzi, atlasot finansiāli nozīmīgas darbības, kurām ir vislabākā cenas un vērtības attiecība;

| 46) | ES ieguldījumu ierobežošana attiecībā uz projektiem, kas rada ienākumus, vajadzīgajā apmērā, no jauna ieviešot vienotas likmes, kas ierobežo kopējos attiecināmos izdevumus, vai izmantojot finanšu instrumentus kā vēlamo risinājumu tādu projektu līdzfinansēšanai, kas rada ieņēmumus. |
| --- | --- |

46)

ES ieguldījumu ierobežošana attiecībā uz projektiem, kas rada ienākumus, vajadzīgajā apmērā, no jauna ieviešot vienotas likmes, kas ierobežo kopējos attiecināmos izdevumus, vai izmantojot finanšu instrumentus kā vēlamo risinājumu tādu projektu līdzfinansēšanai, kas rada ieņēmumus.

PĀRSKATATBILDĪBAS NOTEIKUMI

Pārvaldības un kontroles sistēmu uzdevumi un atbildība

| 98. | KNR projektā ierosināta esošo vadības un kontroles sistēmu saglabāšana. Principā mēs to vērtējam atzinīgi: ir lietderīgi ņemt vērā iepriekšējos panākumus iekšējās kontroles pastiprināšanā un pārņemt tos pašreizējā plānošanas perioda elementus, kuri labi darbojas jaunajā periodā (103). Mēs vēlamies norādīt, ka 72. pants attiecas uz vajadzību ietvert revīzijas stratēģijā “jaunieceltu vadošo iestāžu un iestāžu, kas atbild par grāmatvedības funkciju, sistēmas revīziju”. Mēs uzskatām, ka šī prasība būtu jāattiecina uz visām būtiskām izmaiņām sistēmās, kas varētu ietekmēt to darbību, piemēram, izmaiņām pieejā attiecībā uz pārvaldības verifikāciju. |
| --- | --- |

98.

| 99. | KNR priekšlikumā ir ieviesta arī iespēja aizstāt bijušo sertifikācijas iestādi ar jaunu grāmatvedības funkciju, kurai ir mazāk pienākumu (66. panta 2. punkts un 70. pants). Tas atbilst vajadzībai precizēt pārvaldes un sertifikācijas iestāžu darbības jomu, kā mēs esam norādījuši informatīvajā dokumentā par vienkāršošanu (104). Mēs norādām, ka sertifikācijas iestādes veidoja būtisku ex-ante kontroles līmeni un palielināja koriģējošo spēju dalībvalstu līmenī. Aizstājot šīs iestādes ar jauno grāmatvedības funkciju, ja tā ir izvēlēta iespēja, lielāka atbildība tiek uzlikta vadošajām iestādēm, kurām būs jāuzņemas to pienākumi. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Pašreizējā 2014.–2020. gada plānošanas periodā dalībvalstu process iestāžu “iecelšanai” konkrētu uzdevumu veikšanas nolūkā bija salīdzinoši apgrūtinošs (105). Mēs esam ziņojuši par saikni starp būtisku kavēšanos iecelšanas procesā dalībvalstīs un to spēju pieprasīt ES finansējumu (106). Tāpēc mēs atzinīgi vērtējam to, ka priekšlikumā nav paredzēts iecelšanas process. Tā vietā dalībvalstīm ir tikai jānorāda vadošā iestāde un revīzijas iestāde (65. pants). |
| --- | --- |

100.

| 101. | Dalībvalstīm jāsagatavo pārvaldības un kontroles sistēmas apraksts, izmantojot pielikumā pievienoto veidni (63. panta 9. punkts un XIV pielikums). Galvenās prasības sistēmām ir noteiktas X pielikumā. Salīdzinājumā ar pašreizējo periodu KNR ir ierosināts ievērojami samazināt aprakstā iekļaujamo saturu. Lai gan tas rada lielāku brīvību un mazina birokrātiju dalībvalstīm, mēs esam pieredzējuši, ka ir risks, ka neskaidrība var radīt nenoteiktību, kas parasti neveicina efektīvu vienkāršošanu (107). Mēs uzskatām, ka norādījumu un skaidrojumu par kontroles prasībām samazināšana apdraud veikto pārbaužu kvalitāti. Priekšlikumā, piemēram, vairāki pamatjēdzieni nav definēti, piemēram, “atbilstoša pārvaldības verifikācija” un “jauniecelta iestāde”. Vēl viens svarīgs iztrūkstošs elements ir revīzijas stratēģiju izstrādes termiņš. |
| --- | --- |

101.

| 102. | KNR projektā ir ietverts atsevišķs pants (74. pants) par vienotas revīzijas kārtību. Tas ir saistīts ar principu, ka Komisijai un revīzijas iestādēm jāizvairās no revīzijas dublēšanās saistībā ar vieniem un tiem pašiem izdevumiem nolūkā samazināt revīzijas izmaksas un administratīvo slogu saņēmējiem. Mēs atbalstām šos mērķus, ja to pamatā ir regulējums, kas nodrošina izdevumu pārbaudi saskaņā ar tiem pašiem standartiem un to, ka revīzijas rezultāti tiek precīzi paziņoti (108). |
| --- | --- |

102.

| 103. | Lai gan šis jēdziens netika izmantots, vienotas revīzijas koncepcija daļēji tika piemērota iepriekšējos plānošanas periodos, tomēr tā aptvēra tikai attiecības starp revīzijas iestādēm un Komisiju. Galvenās izmaiņas priekšlikumā ir tādas, ka vienotas revīzijas kārtība aptvers attiecības starp revīzijas un pārvaldības iestādēm: revīzijas iestādes, ja vien iespējams, nepieprasa saņēmējiem dokumentus, bet izmanto dokumentus, kuri jau ir pieejami vadošajai iestādei, tostarp pārvaldības verifikācijas. Tādēļ revīzijas iestādēm vajadzētu pieprasīt no saņēmējiem tikai papildu dokumentus un pierādījumus, “ja revīzijas iestāde, pamatojoties uz savu profesionālo vērtējumu, secina, ka nav iespējams sagatavot derīgu revīzijas atzinumu” (74. panta 1. punkts). Neatkarīgi no šīs klauzulas, pamatojoties uz mūsu ilgo revīzijas pieredzi šajā jomā, mēs uzskatām, ka pastāv risks, ka uz revīzijas iestādēm var izdarīt nevajadzīgu spiedienu, lai vadošo iestāžu darbs netiktu pārbaudīts pārāk rūpīgi. Neatkarīga valsts revīzija ir galvenais ES izdevumu pārredzamības un pārskatatbildības elements (109). Tāpēc mēs uzsveram, ka ir svarīgi, lai revīzijas iestādes varētu veikt revīziju saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem, un Komisijai būtu jādara viss iespējamais, lai to veicinātu. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Komisijai un likumdevējiem jāapsver:








  47) | skaidras norādes, attiecībā uz kādām izmaiņām sistēmās revīzijas iestādēm obligāti jāveic revīzija (KNR priekšlikuma 72. pants). Sk. arī precīzākus ierosinājumus pielikumā; |
| --- | --- | --- |

104.

47)

skaidras norādes, attiecībā uz kādām izmaiņām sistēmās revīzijas iestādēm obligāti jāveic revīzija (KNR priekšlikuma 72. pants). Sk. arī precīzākus ierosinājumus pielikumā;

| 48) | pārvaldības un kontroles sistēmas apraksta (KNR projekta XIV pielikums) papildināšana ar pārvaldības verifikācijas aprakstu un attiecīgiem kritērijiem, kas ļauj revīzijas iestādēm pārbaudīt, vai ir izpildītas kontroles pamatprasības, kas noteiktas KNR projekta X pielikumā; |
| --- | --- |

48)

pārvaldības un kontroles sistēmas apraksta (KNR projekta XIV pielikums) papildināšana ar pārvaldības verifikācijas aprakstu un attiecīgiem kritērijiem, kas ļauj revīzijas iestādēm pārbaudīt, vai ir izpildītas kontroles pamatprasības, kas noteiktas KNR projekta X pielikumā;

| 49) | neskaidro definīciju un nenoteikto vai neīstenojamo laka grafiku precizēšana (piemēram, “jaunieceltas iestādes” un “pirmais darbības gads”) sistēmas aprakstā (KNR projekta XIV pielikums) un KNR projekta 72. pantā. |
| --- | --- |

49)

neskaidro definīciju un nenoteikto vai neīstenojamo laka grafiku precizēšana (piemēram, “jaunieceltas iestādes” un “pirmais darbības gads”) sistēmas aprakstā (KNR projekta XIV pielikums) un KNR projekta 72. pantā.

Standarta pārvaldības un kontroles sistēma

Pārvaldības verifikācijas

| 105. | Pārvaldības verifikācija ir pārvaldības un kontroles sistēmas galvenā sastāvdaļa. KRN projektā pārvaldības verifikācija definēta kā administratīvā verifikācija, kas attiecas uz saņēmēju maksājuma pieprasījumiem, un darbību verifikācija uz vietas. Atšķirībā no iepriekšējiem plānošanas periodiem administratīvās verifikācijas vairs nav obligātas, bet tām jābūt balstītām uz risku (68. panta 2. punkts). Tas nozīmē, ka attiecībā uz dažiem saņēmēju maksājuma pieprasījumiem var neveikt pārvaldības verifikācijas. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Principā mēs atzinīgi vērtējam pāreju uz pieeju, kas balstīta uz risku. Ja tas ir veikts pareizi, ir iespējas samazināt administratīvo slogu un uzlabot pārbaužu efektivitāti. Mēs regulāri esam norādījuši, ka pārvaldības verifikācijas ir elements, kas jāpastiprina saistībā ar attiecināmo izdevumu verifikāciju (110). Mēs jau iepriekš esam konstatējuši, ka pašreizējās pārvaldības verifikācijas tvērums un intensitāte dalībvalstīs ievērojami atšķiras, norādot uz to, ka prasības tiek atšķirīgi interpretētas (111). Mēs uzskatām, ka riska novērtējumā attiecībā uz pārvaldības verifikācijām vajadzētu precīzi uzsvērt regularitāti, un tās būtu jāattiecina uz visiem pieprasījumiem; pārvaldības verifikācijas jāveic pirms maksājuma pieprasījumu iesniegšanas Komisijai. |
| --- | --- |

106.

Revīzijas

| 107. | Saskaņā ar KNR projektu revīzijas iestādes varēs izmantot darbības izlasi no ERAF, Kohēzijas fonda un ESF+ programmu grupām (73. panta 2. punkts). Parasti šādai izlasei jābūt reprezentatīvai un balstītai uz statistiskas atlases metodēm. Tomēr saskaņā ar KNR priekšlikumu var izmantot nestatistiskas atlases metodi, ja revīzijas kopu veido mazāk nekā 300 izlases vienības; šādā gadījumā izlasē būtu jāietver vismaz 10 % izlases vienību, kas atlasītas pēc nejaušas izvēles principa (73. panta 2. punkts). Jēdziena “izlases vienība” interpretācijai ir būtiska ietekme uz izlases vienību atlasi pēc nejaušības principa, bet šis termins nav precīzi definēts. Pamatojoties uz mūsu plašo pieredzi dalībvalstu prakses novērošanā, mēs uzskatām, ka nestatiskas atlases izmantošana rada risku, ka iegūtā izlase nav pietiekami liela, lai tā būtu reprezentatīva, tādējādi iespējami radot kļūdu īpatsvaru un revīzijas atzinumus, kas nav uzticami. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Regulā par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg) ietverto programmu revidēšanas nolūkā Komisija atlasīs darbību kopizlasi, kas aptver visas programmas (112). Tas varētu vienkāršot minētās revīzijas. Tomēr, tāpat kā KNR priekšlikumā minētās atlases gadījumā ir risks, ka šāda kopizlase nav reprezentatīva attiecībā uz atsevišķām programmām, tādējādi mazinot revīzijas atzinumu uzticamību attiecībā uz sistēmu darbību atsevišķās programmās. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Attiecībā uz revīzijas iestāžu veikto revīziju tvērumu finanšu instrumentu ziņā esam vērsuši uzmanību uz to, ka revīzijas iestāžu darbā galvenā uzmanība tika pievērsta avansa maksājumiem finanšu instrumentos, un tajos ir ievērojami mazāka kļūdu iespējamība. Mēs iesakām Komisijai nodrošināt, ka revīzijas aptver izmaksas galasaņēmējiem, t. i., attiecināmos izdevumus (113). Mēs atzinīgi vērtējam to, ka saskaņā ar KNR priekšlikumu dalībvalstīm maksājuma pieteikumā jānorāda gan avansa maksājums, gan galasaņēmējiem izmaksātās summas (86. panta 2. punkts). Tomēr KNR priekšlikumā nav definēti attiecināmie izdevumi, ko revidē revīzijas iestādes, un tajā arī nav noteikts, ka, aprēķinot atlikušo kļūdu īpatsvaru, jāņem vērā tikai galasaņēmējiem izmaksātās summas. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Laikposmam pēc 2020. gada ieviesta jauna iespēja, ka var segt attiecināmos izdevumus, kas dalībvalstīm radušies ārpus programmas teritorijas vai ārpus ES (57. panta 4. punkts). KNR projektā nav paredzēti nekādi noteikumi attiecībā uz revīzijas iestādei, Komisijai vai Revīzijas palātai vajadzīgo revīzijas tiesību aizsardzību šādos apstākļos (114). Tā ir būtiska pārskatatbildības nepilnība šajā priekšlikumā. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Komisijai un likumdevējiem jāapsver:








  50) | prasību precizēšana, izmantojot deleģēto aktu vai vadlīnijas, uz risku balstītai pieejai attiecībā uz pārvaldības verifikāciju. Sk. pielikumā plašāku komentāru par KNR projekta 68. panta 2. punktu; |
| --- | --- | --- |

111.

50)

prasību precizēšana, izmantojot deleģēto aktu vai vadlīnijas, uz risku balstītai pieejai attiecībā uz pārvaldības verifikāciju. Sk. pielikumā plašāku komentāru par KNR projekta 68. panta 2. punktu;

| 51) | kritēriju noteikšana programmu grupēšanai (tostarp ticamības pakāpi) un mazām izlases kopām, lai nodrošinātu reprezentatīvu izlases kopu, pieņemot deleģēto aktu, kā minēts KNR 73. panta 4. punktā. Šis apsveramais jautājums attiecas arī uz revīzijas izlasi saskaņā ar uzlabotiem pasākumiem (115. punkts turpmāk); |
| --- | --- |

51)

kritēriju noteikšana programmu grupēšanai (tostarp ticamības pakāpi) un mazām izlases kopām, lai nodrošinātu reprezentatīvu izlases kopu, pieņemot deleģēto aktu, kā minēts KNR 73. panta 4. punktā. Šis apsveramais jautājums attiecas arī uz revīzijas izlasi saskaņā ar uzlabotiem pasākumiem (115. punkts turpmāk);

| 52) | vairāku izlašu ieviešana Interreg programmu grupām vai vienas izlases ar līdzīgiem raksturlielumiem ieviešana (ETS regulas projekta 48. pants); |
| --- | --- |

52)

vairāku izlašu ieviešana Interreg programmu grupām vai vienas izlases ar līdzīgiem raksturlielumiem ieviešana (ETS regulas projekta 48. pants);

| 53) | precizēšana KNR projekta 73. pantā, ka darbības revīzijā attiecībā uz finanšu instrumentiem jāietver attiecināmie izdevumi, kā noteikts 62. pantā, un jāizslēdz avansa maksājumi finanšu instrumentos; |
| --- | --- |

53)

precizēšana KNR projekta 73. pantā, ka darbības revīzijā attiecībā uz finanšu instrumentiem jāietver attiecināmie izdevumi, kā noteikts 62. pantā, un jāizslēdz avansa maksājumi finanšu instrumentos;

| 54) | skaidru revīzijas tiesību nodrošināšana attiecībā uz izdevumiem ārpus ES, sniedzot skaidrojumu KNR 57. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

54)

skaidru revīzijas tiesību nodrošināšana attiecībā uz izdevumiem ārpus ES, sniedzot skaidrojumu KNR 57. panta 4. punktā.

Uzlaboti samērīgi pasākumi attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmām

Pasākumi

| 112. | KNR projektā ierosinātās fundamentālās izmaiņas ir tādas, ka, ņemot vērā konkrētu nosacījumu izpildi, dalībvalstis var piemērot programmām uzlabotus samērīgus pasākumus. Saskaņā ar šiem pasākumiem valsts procedūras vajadzētu izmantot kā pārvaldības verifikācijas, revīzijas iestādes revīzijas būtu jāierobežo līdz 30 izlases vienībām, neveicot sistēmas revīzijas, un Komisijas veiktās revīzijas attiektos tikai uz revīzijas iestādes darba pārbaudi (77. pants). |
| --- | --- |

112.

| 113. | Attiecībā uz šo priekšlikumu mums ir bažas par elementiem, kas izklāstīti turpmākajos punktos. Mūsu vispārīgais apsvērums ir tāds, ka, neveicot ietekmes novērtējumu (5. punkts), nav pierādījumu, ka saistītie riski ir lielāki par iespējamiem ieguvumiem, ko sniedz vienkāršošana, samazinot administratīvās izmaksas un administratīvo slogu saņēmējiem. Tādējādi priekšlikums ir pretrunā mūsu viedoklim, ka “ikvienam administratīvās vienkāršošanas priekšlikumam ir jābūt balstītam uz pārliecinošiem pierādījumiem” (115). Mēs arī vēlamies norādīt, ka pastiprinātie pārskatatbildības noteikumi kohēzijas politikai 2007.–2013. gada plānošanas periodā ļāva būtiski samazināt kļūdu īpatsvaru, par kuru mēs ziņojam (116). |
| --- | --- |

113.

| 114. | Attiecībā uz trim uzlaboto pasākumu elementiem mēs norādām, ka 77. panta a) punkta formulējums attiecībā uz pārvaldības verifikāciju nav pietiekami skaidrs, ņemot vērā šā tiesību akta iespējamo ietekmi. Vēl svarīgāk ir tas, ka, ņemot vērā, ka pārvaldības verifikācija saskaņā ar KNR projektu var būt balstīta uz risku (105. punkts), nav skaidrs, kāda ir šā noteikuma pievienotā vērtība – vadošā iestāde varētu izmantot standarta pasākumus, lai iegūtu priekšrocības, kādas paredzētas uzlabotajos pasākumos. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Priekšlikuma otrais elements ir samazinātais revīzijas iestādes revīzijas tvērums. Mūs satrauc iespējamais revīzijas iestādes izlases lieluma ierobežojums līdz 30 izlases vienībām no programmu grupas (sk. arī 107. punktu). Priekšlikuma 77. panta b) punkts rada risku, ka revīzijas iestādes to var interpretēt pārāk brīvi, un tādējādi šāds izlases lielums nav pietiekami reprezentatīvs un rezultātā paziņotais kļūdu īpatsvars nebūs ticams. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Priekšlikuma trešais elements attiecas uz Komisijas veiktās revīzijas ierobežošanu. Saskaņā ar priekšlikumu Komisijas veiktajās revīzijās būs skaidri aizliegts pārsniegt revīzijas iestādes pilnvaras attiecībā pret saņēmējiem, ja vien nav aizdomas “par būtiskiem trūkumiem revīzijas iestādes darbā”. Šāda pieeja ir raksturīga vienotas revīzijas principam (103. punkts), un tādēļ tai nav jāpiemēro šāds regulējums – starptautiskajos revīzijas standartos jau ir noteikta prasība revidentiem iegūt vajadzīgos pierādījumus pārliecinošu revīzijas atzinumu izstrādāšanai. |
| --- | --- |

116.

Nosacījumi

| 117. | Nosacījumi attiecībā uz minētajiem pasākumiem ir noteikti 78. pantā. Galvenais kritērijs (117) ir tas, ka Komisija savos publicētajos gada darbības pārskatos par pēdējiem diviem gadiem apstiprina, ka programmas pārvaldības un kontroles sistēma funkcionē rezultatīvi un ka kopējais kļūdu īpatsvars ik gadu nepārsniedz 2 %. Tas nozīmē, ka:






  — | nav nekādas garantijas, ka sistēma, kuras darbība līdz šim tika novērtēta kā efektīva, būs tāda pati kā sistēma, kas darbojas saskaņā ar jaunajiem uzlabotajiem pasākumiem – it īpaši ņemot vērā pāreju no viena plānošanas perioda uz nākamo. Mēs vēlamies norādīt, ka revīzijas iestādēm nevajadzēs veikt sistēmu revīziju pirms uzlaboto pasākumu piemērošanas, riskējot, ka sistēma nebūs atbilstīga ES prasībām, |
| --- | --- | --- |

117.

—

nav nekādas garantijas, ka sistēma, kuras darbība līdz šim tika novērtēta kā efektīva, būs tāda pati kā sistēma, kas darbojas saskaņā ar jaunajiem uzlabotajiem pasākumiem – it īpaši ņemot vērā pāreju no viena plānošanas perioda uz nākamo. Mēs vēlamies norādīt, ka revīzijas iestādēm nevajadzēs veikt sistēmu revīziju pirms uzlaboto pasākumu piemērošanas, riskējot, ka sistēma nebūs atbilstīga ES prasībām,

| — | KNR projektā nav skaidri formulēts, vai attiecībā uz kļūdas koeficientu, ko izmanto, lai novērtētu atbilstību uzlabotajiem pasākumiem, Komisija veiks likumības un pareizības pārbaudes. Komisijas gada darbības pārskatos paziņotais kļūdas īpatsvars ir kļūdas īpatsvars, par ko ziņo revīzijas iestādes. Minētais kļūdas īpatsvars varētu būt novērtēts pārāk zemu, jo tajā netiek ņemtas vērā korekcijas, kas tiks veiktas pēc Komisijas veiktajām likumības un pareizības pārbaudēm (118). Novērtējot, vai programma varētu atbilst uzlabotajiem pasākumiem, pamatojoties uz neuzticamu pasākumu, tikai palielinās saistītos riskus, |
| --- | --- |

—

KNR projektā nav skaidri formulēts, vai attiecībā uz kļūdas koeficientu, ko izmanto, lai novērtētu atbilstību uzlabotajiem pasākumiem, Komisija veiks likumības un pareizības pārbaudes. Komisijas gada darbības pārskatos paziņotais kļūdas īpatsvars ir kļūdas īpatsvars, par ko ziņo revīzijas iestādes. Minētais kļūdas īpatsvars varētu būt novērtēts pārāk zemu, jo tajā netiek ņemtas vērā korekcijas, kas tiks veiktas pēc Komisijas veiktajām likumības un pareizības pārbaudēm (118). Novērtējot, vai programma varētu atbilst uzlabotajiem pasākumiem, pamatojoties uz neuzticamu pasākumu, tikai palielinās saistītos riskus,

| — | nav skaidrs, kā tiks piemērots papildu kritērijs sadarbībai ar Eiropas Prokuratūru. |
| --- | --- |

—

nav skaidrs, kā tiks piemērots papildu kritērijs sadarbībai ar Eiropas Prokuratūru.

Uzlaboto pasākumu pabeigšana

| 118. | Vēl viens problemātisks jautājums ir saistīts ar šādu uzlaboto pasākumu (turpmāk “pielāgošana”) pārtraukšanas kārtību un standarta kārtības atjaunošanu (79. pants). Šis process ilgs vairākus gadus, kuros nāksies veikt papildu revīzijas, nākamā gada kontroles ziņojuma analīzi un sistēmu revīziju, un dalībvalstīm vajadzēs laiku, kurā iesniegt izskatīšanai savu gadījumu. Šajā laikposmā, kamēr dalībvalstis, iespējams, izmanto nosacīti neuzticamu sistēmu ar vienkāršotu pārvaldību un kontroli, nepārprotami ir lielāks kļūdas rašanās risks. Tomēr ierosinātie pasākumi būtiski kavē korektīvo darbību funkcijas. |
| --- | --- |

118.

| 119. | informatīvajā apskatā par vienkāršošanu mēs vērsām uzmanību uz stingrākiem pārskatatbildības noteikumiem, kas ir spēkā pašreizējā un iepriekšējos plānošanas periodos, un Komisija sniedz apstiprinājumu par izdevumu pareizību, paļaujoties uz pārbaudēm, ko veic dalībvalstu revīzijas iestādes (119). Standarta kārtība, kādā padarīt pārvaldības verifikācijas pārbaudes par pārbaudēm, kas balstītas uz risku, samazina administratīvo slogu sistēmām, kuras darbojas pareizi. Ierosinātie uzlabotie pasākumi draud būtiski pavājināt Komisijas gūto pārliecību. Mēs uzskatām, ka saskaņā ar standarta kārtību ierosinātās izmaiņas sniedz pietiekamu iespēju samazināt administratīvo slogu. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Komisijai un likumdevējiem jāapsver:








  55) | vai uzlabotajiem pasākumiem raksturīgie riski ir lielāki nekā vienkāršošanas sniegtās iespējamās priekšrocības (KNR projekta 77.–79. pants). |
| --- | --- | --- |

120.

55)

vai uzlabotajiem pasākumiem raksturīgie riski ir lielāki nekā vienkāršošanas sniegtās iespējamās priekšrocības (KNR projekta 77.–79. pants).

Pārskatu iesniegšana un finanšu korekcijas

| 121. | Saskaņā ar KNR priekšlikumu attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu Komisija sākotnēji atlīdzina 90 % dalībvalstu starpposma maksājumu prasību un galīgo summu maksā pēc pārskatu izskatīšanas (87. un 94. pants) (120). Lai Komisija varētu apstiprināt pārskatus atlīdzināšanas nolūkā, tai jābūt pārliecinātai, ka pārskati ir pilnīgi, precīzi un patiesi un ka atlikušo kļūdu īpatsvars, par ko ziņo revīzijas iestāde, nepārsniedz 2 % (93. pants). Komisija izmaksā atlikušo summu arī tad, ja revīzijas iestādes atzinumā konstatēti sistēmas darbības trūkumi un/vai nepilnības pamatā esošo darījumu likumības un pareizības ziņā, ja pārskati ir novērtēti kā pilnīgi, precīzi un patiesi (95. un 96. pants). |
| --- | --- |

121.

| 122. | Komisija var veikt likumības un pareizības pārbaudes tikai pēc pārskatu sākotnējās izskatīšanas un kontu slēgšanas un galīgās summas izmaksas. Tādējādi priekšlikumā paredzētajā procesā nav ņemtas vērā nekādas turpmākās finanšu korekcijas, ko veic Komisija, kā arī vajadzība attiecīgi koriģēt kļūdu īpatsvaru. Tas nozīmē, ka pārskatu akceptēšana, ko veic Komisija, nenodrošina saņēmējiem noteiktību, jo saistītajiem izdevumiem piemēro papildu pārbaudes, ko Komisija veic pēc faktiskās kontu slēgšanas. Mēs vēršam uzmanību uz šo jautājumam mūsu atzinumā par KNR priekšlikumu 2014.–2020. gada plānošanas periodam (121). Mēs nesen ieteicām Komisijai veikt pietiekamas pārbaudes, lai izdarītu secinājumus par revīzijas iestāžu darba efektivitāti un gūtu pamatotu pārliecību par izdevumu pareizību, vēlākais, tā gada darbības pārskatos, kurus publicē nākamajā gadā pēc pārskatu pieņemšanas gada (122). Vienlīdz svarīgi ir tas, lai KNR priekšlikumā 2021.–2027. gada plānošanas periodam būtu noteikti precīzi laika grafiki galīgā lēmuma pieņemšanai. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Pārskatu sistēmas efektivitāte ir atkarīga no dalībvalstu radītā stimula atgūt nepareizos maksājumus un ieviest uzlabojumus sistēmās (123). Šajā saistībā mēs atzinīgi vērtējam to, ka KNR priekšlikumā ir saglabāta iespēja piemērot neto finanšu korekcijas neatbilstoši veiktiem izdevumiem, ko Komisija konstatējusi akceptētajos pārskatos iekļautajos izdevumos (98. pants). Mēs uzskatām, ka priekšlikumā vajadzētu būt arī atsaucei uz pārkāpumiem, ko šajā saistībā konstatējusi Revīzijas palāta, kā tas ir regulējumā, ko piemēro pašreizējā plānošanas periodā (124). Tomēr priekšlikumā ir atceltas neto finanšu korekcijas, pamatojoties uz būtiskiem trūkumiem pārvaldības sistēmas darbībā – iespēja, kas ir pieejama 2014.–2020. gada plānošanas periodā. Saskaņā ar KNR priekšlikumu dalībvalstis varētu aizstāt kļūdainos izdevumus (125). Mūsuprāt, tas būtiski mazina stimulu dalībvalstīm uzlabot savas sistēmas. |
| --- | --- |

123.

| 124. | Pārvaldības deklarācijas vērtība būs atkarīga no vadošās iestādes veiktā darba. Mēs norādām, ka pārvaldības deklarācijas veidne, kas ir viens no četriem apliecinājumu paketes elementiem (121. punkts iepriekš), kas noteikts priekšlikuma XV pielikumā, neietver kontroles sistēmas pareizu darbību, kā tas prasīts Finanšu regulā (126). Šāda neatbilstība ietekmē revīzijas iestādes revīzijas atzinumu, jo tā izstrādā revīzijas atzinumu par sistēmas darbību, pamatojoties uz pārvaldības deklarāciju. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Komisijai un likumdevējiem jāapsver:








  56) | skaidri noteikta laika grafika ieviešana Komisijas veikto pārskatu likumības un pareizības pārbaužu pabeigšanai (KNR projekta 93.–96. pants). Komisijai jāveic pietiekamas pareizības pārbaudes, lai izdarītu secinājumus par izdevumu pareizību, vēlākais, Ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatā pēc pārskatu pieņemšanas gada; |
| --- | --- | --- |

125.

56)

skaidri noteikta laika grafika ieviešana Komisijas veikto pārskatu likumības un pareizības pārbaužu pabeigšanai (KNR projekta 93.–96. pants). Komisijai jāveic pietiekamas pareizības pārbaudes, lai izdarītu secinājumus par izdevumu pareizību, vēlākais, Ģenerāldirektorāta gada darbības pārskatā pēc pārskatu pieņemšanas gada;

| 57) | to iemeslu papildināšana, kādēļ Komisijai nevajadzētu pieņemt iesniegtos pārskatus, ar revīzijas iestādes sniegtu atzinumu ar iebildēm vai negatīvu revīzijas atzinumu par sistēmu efektīvu darbību un likumību un pareizību (KNR 95. un 96. pants); |
| --- | --- |

57)

to iemeslu papildināšana, kādēļ Komisijai nevajadzētu pieņemt iesniegtos pārskatus, ar revīzijas iestādes sniegtu atzinumu ar iebildēm vai negatīvu revīzijas atzinumu par sistēmu efektīvu darbību un likumību un pareizību (KNR 95. un 96. pants);

| 58) | neto finanšu korekcijas atkārtota ieviešana attiecībā uz būtiskiem trūkumiem sistēmas darbībā (KNR 98. panta 1. un 4. punkts). |
| --- | --- |

58)

neto finanšu korekcijas atkārtota ieviešana attiecībā uz būtiskiem trūkumiem sistēmas darbībā (KNR 98. panta 1. un 4. punkts).

Nosacījumi apliecinājumam, ko sniedz Palāta

| 126. | Stratēģijā 2018.–2020. gada plānošanas periodam mēs ziņojām par savu nodomu piemērot jaunu pieeju deklarācijai par pārskatu ticamību, pēc iespējas vairāk pārliecinoties, ka informācija, ko snieguši revidenti, ir likumīga un pareiza, kā pasākumu virzībā uz deklarācijas par pārskatu ticamību pārveidi par “apliecinājuma uzdevumu”. Tas nozīmētu, ka mēs novērtējam, vai atlikušo kļūdu īpatsvars, ko konstatējusi Komisija, pamatojoties uz revīzijas iestāžu noteiktajām likmēm, ir ticama aplēse. Saskaņā ar šo pieeju mēs ņemtu vērā pārskatīto kohēzijas politikas kontroles un pārliecības iegūšanas sistēmu un censtos izmantot citu iesaistīto revidentu – revīzijas iestāžu un attiecīgā gadījumā Komisijas – darbu nolūkā samazināt mūsu revīzijas darba apjomu un tādējādi kopējo revīzijas slogu. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Izmēģinājuma projektā, lai noteiktu, vai jauna pieeja varētu būt īstenojama, 2017. gada deklarācija par pārskatu ticamību attiecībā uz DFS 1.b izdevumu apakškategoriju (ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija), kas ietverta mūsu gada pārskata par 2017. gadu 6. nodaļā, bija balstīta uz tādas darījumu izlases pārbaudi, ko jau bija pārbaudījušas revīzijas iestādes. |
| --- | --- |

127.

| 128. | Novērtējot šā izmēģinājuma projekta rezultātus, mēs konstatējām četrus nosacījumus, lai mēs varētu veikt apliecinājuma uzdevumu:






  i) | atlikušo kļūdu īpatsvars, kura pareizību mēs varam apliecināt; |
| --- | --- | --- |

128.

i)

atlikušo kļūdu īpatsvars, kura pareizību mēs varam apliecināt;

| ii) | kļūdu īpatsvars atbilst mērķim (stabils un ticams); |
| --- | --- |

ii)

kļūdu īpatsvars atbilst mērķim (stabils un ticams);

| iii) | Komisija laikus sniedz mums vajadzīgo informāciju; |
| --- | --- |

iii)

Komisija laikus sniedz mums vajadzīgo informāciju;

| iv) | ir izpildīti nosacījumi attiecībā uz citu revidentu darba izmantošanu (neatkarība, profesionālā kompetence, darba apjoms, izmaksu lietderība, revīzijas secinājumi, pamatojoties uz pietiekamiem pierādījumiem). |
| --- | --- |

iv)

ir izpildīti nosacījumi attiecībā uz citu revidentu darba izmantošanu (neatkarība, profesionālā kompetence, darba apjoms, izmaksu lietderība, revīzijas secinājumi, pamatojoties uz pietiekamiem pierādījumiem).

| 129. | Turpmāk tabulā sniegts mūsu kopsavilkuma novērtējums par to, vai šie nosacījumi tika izpildīti 2017. gada izmēģinājuma projektā attiecībā uz deklarāciju par pārskatu ticamību. Tajā mēs arī sniedzam atzinumu par to, vai KNR var novērst mūsu konstatētos trūkumus un vai šie trūkumi ir faktiski izskatīti KNR priekšlikumā.








  Nosacījums | Galvenie trūkumi, kas konstatēti 2017. gadā deklarācijā par pārskatu ticamību | Vai KNR var novērst šos trūkumus? | Vai tie ir izskatīti KNR? |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| i) | Atlikušo kļūdu īpatsvars, kura pareizību mēs varam apliecināt |

129.

Nosacījums

Galvenie trūkumi, kas konstatēti 2017. gadā deklarācijā par pārskatu ticamību

Vai KNR var novērst šos trūkumus?

Vai tie ir izskatīti KNR?

i)

Atlikušo kļūdu īpatsvars, kura pareizību mēs varam apliecināt

Nav kopējā atlikušo kļūdu īpatsvara, kas atbilst DFS apakškategorijai. Komisija apkopo rādītājus tikai par ģenerāldirektorātiem. Turklāt gada darbības pārskatā minētais kļūdu īpatsvars attiecas uz izdevumiem, attiecībā uz kuriem nav veikts pilns pārbaužu cikls.

Nē (attiecas uz Finanšu regulu)

Neattiecas

| ii) | Atlikušo kļūdu īpatsvars atbilst mērķim |
| --- | --- |

ii)

Atlikušo kļūdu īpatsvars atbilst mērķim

Galvenais trūkums ir tas, ka konkrētajā grāmatvedības gadā, ko mēs pārbaudām, atlikušo kļūdu īpatsvars var ietvert avansa maksājumu finanšu instrumentos un valsts atbalsta projektus. Šajā gadījumā atlikušo kļūdu īpatsvars var būt novērtēts pārāk zemu.

Jā

Daļēji

| iii) | Komisija laikus sniedz informāciju |
| --- | --- |

iii)

Komisija laikus sniedz informāciju

Komisijas aplēstais kļūdu īpatsvars 2017. gada darbības pārskatā attiecībā uz izdevumiem, kas ietverti pārskatos, ko tā akceptējusi 2017. gada maijā, ir nepilnīgs, jo tajā joprojām var veikt korekcijas.

Jā

Nē

| iv) | Ir izpildīti nosacījumi citu revidentu darba izmantošanai |
| --- | --- |

iv)

Ir izpildīti nosacījumi citu revidentu darba izmantošanai

Trūkumi izlasē un dokumentācijā

Daļēji

Daļēji

| 130. | Mēs uzskatām, ka KNR nav iespējams izskatīt visus attiecīgos apliecinājuma nosacījumus. Lai novērstu minētos trūkumus, dalībvalstīm un Komisijai vajadzētu izstrādāt pasākumus jomās, kas ir to kompetencē. Kopumā KNR projektā nav izskatītas visas nepilnības, kas tika konstatētas 2017. gada izmēģinājuma projektā attiecībā uz deklarāciju par pārskatu ticamību un ko tajā varētu izskatīt. Tādējādi mēs secinām, ka KNR projekts tikai daļēji atbilst apliecinājuma uzdevuma nosacījumiem attiecībā uz standarta vai uzlabotajiem pasākumiem. Šajā saistībā mēs vēlamies norādīt, ka KNR mērķis nav vienkāršot mainīto pieeju mūsu revīzijai. Neatbilstība starp mūsu vajadzībām attiecībā uz apliecinājuma uzdevumu un ierosinātā tiesību akta noteikumiem nav radusies izstrādes procesā, bet gan dažādo mērķu dēļ. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Mēs esam uzsvēruši riskus, kurus saskatām ierosinātajos jaunajos pasākumos, kas vājinās kontroles vidi, it īpaši uzlabotajos pasākumos. Tas savukārt vājina Komisijas gūto pārliecību un attiecīgi – apliecinājuma nosacījumus. Apliecinājuma uzdevumu var pamatoti piemērot standarta pārvaldības un kontroles sistēmām. Jāveic vismaz šādi pielāgojumi.






  — | Ar izlasi saistītā riska mazināšana, ierosinot deleģētajā aktā standartizētas statistikas atlases metodes, ko revīzijas iestādes konsekventi piemēro īpašos apstākļos. Šajā priekšlikumā varētu arī izvirzīt prasību Komisijai pirms galīgās izlases izraudzīšanas apstiprināt revīzijas iestāžu atlases metodi. |
| --- | --- | --- |

131.

—

Ar izlasi saistītā riska mazināšana, ierosinot deleģētajā aktā standartizētas statistikas atlases metodes, ko revīzijas iestādes konsekventi piemēro īpašos apstākļos. Šajā priekšlikumā varētu arī izvirzīt prasību Komisijai pirms galīgās izlases izraudzīšanas apstiprināt revīzijas iestāžu atlases metodi.

| — | Pielāgot 73. pantu, lai nodrošinātu, ka finanšu instrumentu gadījumā darbības revīzijas attiecas tikai uz radītajiem izdevumiem, nevis avansa maksājumiem finanšu instrumentos. |
| --- | --- |

—

Pielāgot 73. pantu, lai nodrošinātu, ka finanšu instrumentu gadījumā darbības revīzijas attiecas tikai uz radītajiem izdevumiem, nevis avansa maksājumiem finanšu instrumentos.

| — | Apspriežoties ar Revīzijas palātu, jāparedz revīzijas iestādēm minimālās prasības attiecībā uz veicamā revīzijas darba apjomu un tā dokumentēšanas veidu. |
| --- | --- |

—

Apspriežoties ar Revīzijas palātu, jāparedz revīzijas iestādēm minimālās prasības attiecībā uz veicamā revīzijas darba apjomu un tā dokumentēšanas veidu.

| — | Saskaņā ar mūsu ieteikumu 2017. gada pārskatā (127) Komisijai atbilstības ziņojumos galvenā uzmanība jāvelta izdevumiem, attiecībā uz kuriem ir veiktas visas kontroles. KNR vajadzētu izvirzīt prasību Komisijai veikt pietiekamas pareizības pārbaudes, lai izdarītu secinājumus par revīzijas iestāžu darba efektivitāti un gūtu pamatotu pārliecību par izdevumu pareizību, vēlākais, tā gada darbības pārskatos, kurus publicē nākamajā gadā pēc pārskatu pieņemšanas gada. |
| --- | --- |

—

Saskaņā ar mūsu ieteikumu 2017. gada pārskatā (127) Komisijai atbilstības ziņojumos galvenā uzmanība jāvelta izdevumiem, attiecībā uz kuriem ir veiktas visas kontroles. KNR vajadzētu izvirzīt prasību Komisijai veikt pietiekamas pareizības pārbaudes, lai izdarītu secinājumus par revīzijas iestāžu darba efektivitāti un gūtu pamatotu pārliecību par izdevumu pareizību, vēlākais, tā gada darbības pārskatos, kurus publicē nākamajā gadā pēc pārskatu pieņemšanas gada.

| 132. | Ierosinātie uzlabotie samērīgie pasākumi vēl vairāk sarežģī Revīzijas palātas apliecinājuma uzdevuma prasības (sk. 112.–120. punktu iepriekš). Tie būtu jāprecizē līdz ar vajadzību veikt iepriekšējā punktā minētos pielāgojumus, pirms apliecinājuma uzdevuma veikšanas. Turklāt priekšlikums par uzlabotiem pasākumiem radītu situāciju, ka tad, ja Komisija vai revīzijas iestādes neveic pārvaldības verifikāciju un revīziju, Revīzijas palātai būtu jāpārbauda tikai valsts iestāžu sistēmas, kurām būtu jāsagatavo visa dokumentācija, kas mums vajadzīga Līgumā noteikto pienākumu izpildei. |
| --- | --- |

132.

NOBEIGUMA PIEZĪMES

| 133. | Kopumā Komisijas likumdošanas priekšlikumā ir izdevies vienkāršot formulējumu. Tomēr tajā nav pievērsta lielāka uzmanība saimnieciskumam un ir būtiski pavājināta daļa pārskatatbildības nodrošināšanas pasākumu. |
| --- | --- |

133.

| 134. | Priekšlikuma teksts pēc būtības ir ievērojami saīsināts, un tajā ir lietderīgi ietverti galvenie dokumenti un veidnes, kas dalībvalstīm vajadzīgas plānošanā. Turklāt tajā lielā mērā saglabāta iepriekšējos plānošanas periodos ieviestā plānošanas sistēma. Tādējādi noteikumiem vajadzētu būt stabiliem un sekmēt vienmērīgāku plānošanu. Tomēr vairāki noteikumi ir neskaidri, un tas var izraisīt atšķirīgu interpretāciju, kas ietekmē juridisko noteiktību. |
| --- | --- |

134.

| 135. | Priekšlikumā paredzēts lielāks elastīgums līdzekļu piešķiršanā un pārvietošanā, piemēram, divu posmu plānošana (5 + 2) un finanšu instrumentu apvienošana ar dotācijām. Tas palielina spēju reaģēt uz mainīgiem apstākļiem. Tomēr ir risks, ka lielāks elastīgums, it īpaši divu posmu plānošana, būtiski palielinās administratīvo slogu. |
| --- | --- |

135.

| 136. | Attiecībā uz orientēšanos uz veikumu atšķirībā no iepriekšējiem plānošanas periodiem priekšlikums nav iekļauts kopējā ES mēroga stratēģijā. Tādējādi priekšlikumā nav formulēts skaidrs redzējums par to, ko ES vēlas sasniegt, izstrādājot savu politiku. Turklāt vienkāršošanas nolūkā priekšlikumā nav iekļauti daudzi elementi, kas paredzēti, lai mērķtiecīgāk piešķirtu līdzekļus atbilstīgi rezultātiem, piemēram, programmu ex-ante novērtējums, izpildes rezerve un kopīgi novērtēšanas standarti attiecībā uz lieliem projektiem. |
| --- | --- |

136.

| 137. | Pozitīvais aspekts ir tāds, ka priekšlikuma projekts piedāvā daudzus vienkāršotus atbalsta veidus (piemēram, vienkāršotas izmaksu iespējas un finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām), kas, ja tos pareizi piemēro, var samazināt administratīvo slogu un pārorientēt uzmanību no ieguldījumiem uz izlaidi un rezultātiem. Mēs arī atzinīgi vērtējam Komisijas mērķi stiprināt pārvaldību un citus nosacījumus, kas paredzēti, lai radītu labvēlīgu vidi kohēzijas izdevumiem, piemēram, saikne ar Eiropas pusgada procesu un ex ante nosacījumu aizstāšana ar veicinošiem nosacījumiem. Šajā saistībā mēs ierosinām Komisijai un likumdevējiem vairākus apsvērumus, lai palīdzētu tiem pilnībā izmantot ierosināto izmaiņu sniegtās iespējas. |
| --- | --- |

137.

| 138. | Priekšlikuma mērķis ir racionalizēt pārskatatbildības pasākumus. Piemēram, ierobežotās pārvaldības verifikācijas tajā ir aizstātas ar verifikācijām, kas balstītas uz risku. Lai gan mēs atbalstām šos mērķus, uzskatām, ka dažviet ir iespējams pastiprināt pārvaldības un kontroles sistēmu. |
| --- | --- |

138.

| 139. | Priekšlikumā ir arī paredzēta iespēja būtiskāk vienkāršot sistēmas, kuras sekmīgi darbojas (“uzlaboti samērīgi pasākumi”), kurās Komisija ievērojami samazinātu uzraudzību un vairāk paļautos uz valstu veiktajām pārbaudēm. Šāda koncepcija ir pretrunā pēdējos gadu desmitos izveidotā Komisijas pārliecības gūšanas modeļa pamatelementiem un tādējādi mazina pārliecības gūšanas iespēju. Tas arī rada sarežģījumus saistībā ar to, kā mēs veicam revīzijas ticamības deklarācijas vajadzībām. |
| --- | --- |

139.

Šo atzinumu Revīzijas palāta pieņēma 2018. gada 25. oktobra sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu, COM(2018) 375 final.

1

(2)  Līgums par Eiropas Savienības darbību, 322. panta 1. punkta a) apakšpunkts. Revīzijas palāta 2018. gada 21. jūnijā saņēma vēstules no Eiropas Parlamenta un Eiropas Savienības Padomes ar lūgumu sniegt atzinumus.

2

(3)  COM(2018) 375 final, paskaidrojuma raksts, 5. iedaļa.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

4

(5)  COM(2018) 375 final, paskaidrojuma raksts, 3. iedaļa.

5

(6)  COM(2018) 372 final; COM(2018) 382 final; COM(2018) 390 final; COM(2018) 472 final; COM(2018) 473 final un COM(2018) 471 final.

6

(7)  COM(2018) 375 final, paskaidrojuma raksts, 5. iedaļa.

7

(8)  Gada pārskats par 2012. finanšu gadu, 10.4. punkts (OV C 331, 14.11.2013., 1. lpp.). Sk. arī Atzinumu Nr. 7/2011 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par ERAF, ESF, KF, ELFLA, EJZF, uz kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un vispārīgus noteikumus par ERAF, ESF un KF (OV C 47, 17.2.2012., 1. lpp.), 4. punkts.

8

(9)  Īpašais ziņojums Nr. 2/2017 “Komisijas sarunas par 2014.–2020. gada partnerības nolīgumiem un programmām kohēzijas politikas jomā”, 67.–80. punkts.

9

(10)  Gada pārskats par 2014. finanšu gadu (OV C 373, 10.11.2015., 1. lpp.), 3. nodaļa.

10

(11)  COM(2018) 375 final, paskaidrojuma raksts, 5. iedaļa.

11

(12)  Gada pārskats par 2014. finanšu gadu, 3.8. punkts, un gada pārskats par 2015. finanšu gadu (OV C 375, 13.10.2016., 1. lpp.), 3.21. punkts.

12

(13)  Īpašajā ziņojumā Nr. 31/2016 “Vismaz piektdaļas ES budžeta novirzīšana klimata rīcībai: notiek vērienīgs darbs, bet pastāv nopietns risks, ka iecerēto neizdosies sasniegt” mēs ziņojām par ES rīcības klimata jomā integrēšanu dažādos finansēšanas instrumentos.

13

(14)  LESD, 174. pants.

14

(15)  “Viedāka Eiropa”; “zaļāka Eiropa ar zemām oglekļa emisijām”; “ciešāk savienota Eiropa”; “sociālāka Eiropa”; “iedzīvotājiem tuvāka Eiropa”.

15

(16)  Informatīvais apskats “ES finanšu nākotne un vajadzība pārskatīt ES budžeta darbību”, 33. punkts; informatīvais apskats “Komisijas priekšlikums attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam”, 26. punkts.

16

(17)  Eiropas Komisija “Vienkāršošanas rokasgrāmata”, 2018. gads, 2. lpp.

17

(18)  Atzinums Nr. 7/2011 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus, 5. punkts.

18

(19)  Gada pārskats par 2014. finanšu gadu, 3.39. punkts.

19

(20)  Eiropas Komisija “Vienkāršošanas rokasgrāmata (2018. gads)”, 2. lpp., un COM(2018) 375 final, paskaidrojuma raksts, 7. lpp.: “Šī vienkāršošana veicina konkrēta mērķa dažādo sadaļu sinerģiju un elastību un novērš mākslīgo nošķīrumu starp dažādām politikas jomām, kas kalpo viena mērķa sasniegšanai”.

20

(21)  Īpašais ziņojums Nr. 36/2016 “Novērtējums par 2007.–2013. gada kohēzijas un lauku attīstības programmu slēgšanas kārtību”, 129. un 130. punkts un 4. ieteikums.

21

(22)  Īpašais ziņojums Nr. 17/2018 “Komisijas un dalībvalstu darbības 2007.–2013. gada plānošanas perioda pēdējos gados palielināja līdzekļu apguvi, bet nekoncentrējās uz rezultātiem”, 4. attēls.

22

(23)  Īpašais ziņojums Nr. 3/2018 “Makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras (MNNP) revīzija”, 35.–43. punkts.

23

(24)  Īpašais ziņojums Nr. 18/2018 “Vai ir sasniegts Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas galvenais mērķis”, 121.–125. punkts un 6. ieteikums.

24

(25)  Īpašais ziņojums Nr. 15/2017 “Ex ante nosacījumi un izpildes rezerve kohēzijas jomā: inovatīvi, taču vēl neefektīvi instrumenti”, 1.a ieteikums.

25

Ex ante

(26)  Īpašais ziņojums Nr. 15/2017 “Ex ante nosacījumi un izpildes rezerve kohēzijas jomā: inovatīvi, taču vēl neefektīvi instrumenti”, 1.c ieteikums.

26

Ex ante

(27)  Īpašais ziņojums Nr. 15/2017 “Ex ante nosacījumi un izpildes rezerve kohēzijas jomā: inovatīvi, taču vēl neefektīvi instrumenti”, 1.b ieteikums.

27

Ex ante

(28)  Regula (ES) Nr. 1303/2013, 58. panta 1. punkts.

28

(29)  Reformu atbalsta programma ir izstrādāta, lai sniegtu finanšu stimulus strukturālajām reformām un tehnisko atbalstu dalībvalstu administratīvās spējas palielināšanai. Programmas sniegtais atbalsts ir paredzēts kā papildinājums atbalstam, ko sniedz fondi, kurus reglamentē KNR. Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Reformu atbalsta programmas izveidi, COM(2018) 391 final.

29

(30)  Gada pārskats par 2014. finanšu gadu, 3.63. punkts; Atzinums Nr. 7/2011 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus, 17. un 18. punkts; gada pārskats par 2013. finanšu gadu, 10.14.–10.16. punkts (OV C 398, 12.11.2014., 1. lpp.).

30

(31)  Īpašais ziņojums Nr. 15/2017 “Ex ante nosacījumi un izpildes rezerve kohēzijas jomā: inovatīvi, taču vēl neefektīvi instrumenti”, 2. ieteikums.

31

Ex ante

(32)  Informatīvais apskats “Kohēzijas politikas vienkāršošana pēc 2020. gada” (OV C 322, 28.9.2017., 1. lpp.), 50. punkts.

32

(33)  Informatīvais apskats “Kohēzijas politikas vienkāršošana pēc 2020. gada”, 60.–72. punkts.

33

(34)  Informatīvais apskats “Kohēzijas politikas vienkāršošana pēc 2020. gada”, 24. punkts.

34

(35)  Informatīvais apskats “Kohēzijas politikas vienkāršošana pēc 2020. gada”, 14. punkts.

35

(36)  Īpašais ziņojums Nr. 2/2017 “Komisijas sarunas par 2014.–2020. gada partnerības nolīgumiem un programmām kohēzijas politikas jomā”, 143. punkts.

36

(37)  Īpašais ziņojums Nr. 17/2018 “Komisijas un dalībvalstu darbības 2007.–2013. gada plānošanas perioda pēdējos gados palielināja līdzekļu apguvi, bet nekoncentrējās uz rezultātiem”, 82. punkts un 1. ieteikums.

37

(38)  Īpašais ziņojums Nr. 2/2017 “Komisijas sarunas par 2014.–2020. gada partnerības nolīgumiem un programmām kohēzijas politikas jomā”, 60. punkts.

38

(39)  Gada ziņojums par 2014. finanšu gadu, 3.57. punkts.

39

(40)  “Nepilnības, pārklāšanās un problēmas: ES pārskatatbildības un publiskā sektora revīzijas pasākumu vispārējā stāvokļa apskats”, 2014. gads, 14. punkts.

40

(41)  Īpašais ziņojums Nr. 2/2017 “Komisijas sarunas par 2014.–2020. gada partnerības nolīgumiem un programmām kohēzijas politikas jomā”, 5. un 83. punkts.

41

(42)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.), 34. pants.

42

(43)  Atzinums Nr. 1/2017 par priekšlikumu Finanšu regulas pārskatīšanai (OV C 91, 23.3.2017., 1. lpp.), 89. punkts.

43

(44)  Izņemot tehnisko palīdzību un konkrēto mērķi novērst materiālo nenodrošinātību (12. panta 2. punkts, COM(2018) 375 final).

44

(45)  Īpašais ziņojums Nr. 2/2017 “Komisijas sarunas par 2014.–2020. gada partnerības nolīgumiem un programmām kohēzijas politikas jomā”, 3. ieteikums.

45

(46)  Komisijas dienestu 2017. gada 7. jūlija darba dokuments, SWD(2017) 350, 49. lpp.

46

(47)  Regula (ES, Euratom) 2018/1046, 2. panta 56. punkts.

47

(48)  ESF+ regulas priekšlikuma 2. panta 1. punkta 5. un 6. apakšpunkts. “Kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji” ir kopējie rezultātu rādītāji, kas aptver ietekmi četru nedēļu laikposmā no dienas, kad dalībnieks pārtrauc darbību (izstāšanās datums); “kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji” ir kopējie rezultātu rādītāji, kas aptver ietekmi sešu mēnešu laikposmā pēc tam, kad dalībnieks ir pārtraucis darbību.

48

(49)  Gada pārskats par 2014. finanšu gadu 3.50. punkts.

49

(50)  “Nepilnības, pārklāšanās un problēmas: ES pārskatatbildības un publiskā sektora revīzijas pasākumu vispārējā stāvokļa apskats”, 13. lpp., un informatīvais apskats “ES finanšu nākotne un vajadzība pārskatīt ES budžeta darbību”, 6. punkts, 2018. gads.

50

(51)  Īpašais ziņojums Nr. 2/2017 “Komisijas sarunas par 2014.–2020. gada partnerības nolīgumiem un programmām kohēzijas politikas jomā”, 103. un 150. punkts.

51

(52)  Īpašais ziņojums Nr. 2/2017 “Komisijas sarunas par 2014.–2020. gada partnerības nolīgumiem un programmām kohēzijas politikas jomā”, 103. un 150. punkts.

52

(53)  Īpašais ziņojums Nr. 2/2017 “Komisijas sarunas par 2014.–2020. gada partnerības nolīgumiem un programmām kohēzijas politikas jomā”, 92.– 99. punkts.

53

(54)  Regula (ES, Euratom) 2018/1046, 33. panta 3. punkts. “Attiecīgā gadījumā definē (..) atbilstīgus, apstiprinātus, uzticamus, vienkāršus un stabilus rādītājus.”

54

(55)  Informatīvs paziņojums “ES finanšu nākotne: jāpārskata ES budžeta darbība”, 38. pants, 2018. gads.

55

(56)  Īpašais ziņojums Nr. 2/2017 “Komisijas sarunas par 2014.–2020. gada partnerības nolīgumiem un programmām kohēzijas politikas jomā”, 147. punkts un 4. ieteikums.

56

(57)  I pielikums priekšlikuma projektā regulai par ERAF/KF, COM/2018/372 final; ESF+, COM/2018/382 final; un EJZF, COM/2018/390 final. VIII pielikums priekšlikuma projektā regulai par AMIF, COM/2018/471 final; IDF, COM/2018/472 final; un BMVI, COM/2018/473 final.

57

AMIF

BMVI

(58)  Tā vietā dalībvalstīm jāziņo pamatinformācija par programmas īstenošanu, iesniedzot Komisijai gada veikuma ziņojumu par programmām, kuras atbalsta no EJZF, AMIF, ISF un BMVI (COM(2018) 375, 36. panta 6. punkts), un galīgo veikuma ziņojumu par ERAF, ESF+ un KF līdz 2031. gada 15. februārim (COM(2018) 375 final, 38. pants).

58

AMIF

BMVI

(59)  Attiecībā uz programmām, kuras atbalsta no AMIF, IDF un BMVI, izvērtēšanas sanāksmi rīko vismaz divas reizes plānošanas periodā.

59

AMIF

BMVI

(60)  Atzinums Nr. 1/2017 par priekšlikumu Finanšu regulas pārskatīšanai (OV C 91, 23.3.2017., 1. lpp.), 89. punkts.

60

(61)  Komisijas Regula (ES) Nr. 1303/2013, 38. pants, un Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 480/2014 (OV L 138, 13.5.2014., 5. lpp.), 7. pants.

61

(62)  Īpašais ziņojums Nr. 19/2016 “ES budžeta izpilde, izmantojot finanšu instrumentus, – gūtā pieredze 2007.–2013. gada plānošanas periodā”, 47.–52. punkts.

62

(63)  Regula (ES) Nr. 1303/2013, 46. pants.

63

(64)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1310/2011 (OV L 337, 20.12.2011., 1. lpp.).

64

(65)  Pārskats par 2017. finanšu gadu (OV C 357, 4.10.2018., 1. lpp.), 2.35. punkts.

65

(66)  Atzinums Nr. 1/2017 par priekšlikumu Finanšu regulas pārskatīšanai, 40. punkts: “revīzijas vai pārbaudes nolīgumi neierobežo mūsu piekļuvi informācijai, kas vajadzīga Savienības līdzekļu revīzijai”.

66

(67)  Regula (ES) Nr. 1303/2013, 40. panta 3. punkts.

67

(68)  Gada pārskats par 2017. finanšu gadu, 6. nodaļa, 6.62. punkts.

68

(69)  Īpašais ziņojums Nr. 19/2016, 152. punkts un 3. ieteikums.

69

(70)  Īpašais ziņojums Nr. 19/2016 “ES budžeta izpilde, izmantojot finanšu instrumentus – gūtā pieredze 2007.–2013. gada plānošanas periodā”, VIII kopsavilkums.

70

(71)  Atzinums Nr. 1/2017 par priekšlikumu Finanšu regulas pārskatīšanai, 84. punkts.

71

(72)  Regula (ES) Nr. 1303/2013 (KNR), 104. pants.

72

(73)  Informatīvais apskats “Kohēzijas politikas vienkāršošana pēc 2020. gada”, 79. punkts, 2018. gada maijs.

73

(74)  Īpašais ziņojums Nr. 15/2017 “Ex ante nosacījumi un izpildes rezerve kohēzijas jomā: inovatīvi, taču vēl neefektīvi instrumenti”, 106. punkts.

74

Ex ante

(75)  Gada pārskats par 2011. finanšu gadu (OV C 344, 12.11.2012., 1. lpp.), 6. nodaļa, 30. punkts; gada pārskats par 2012. finanšu gadu, 6. nodaļa, 42. punkts; gada pārskats par 2014. finanšu gadu, 6. nodaļa, 79. punkts.

75

(76)  Informatīvais apskats “Kohēzijas politikas vienkāršošana pēc 2020. gada”, 75. punkts, 2018. gada maijs; gada pārskats par 2016. finanšu gadu, 6.12. punkts.

76

(77)  Informatīvais apskats “Kohēzijas politikas vienkāršošana pēc 2020. gada”, IV punkts, 2018. gada maijs.

77

(78)  Īpašais ziņojums Nr. 11/2018 “Jaunas iespējas lauku attīstības projektu finansēšanai: vienkāršākas, bet nav vērstas uz rezultātiem”, 81. punkts, 4. ieteikums.

78

(79)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.), 181. panta 2. punkts.

79

(80)  Regula (ES) Nr. 1303/2013, 67. panta 4. punkts.

80

(81)  COM(2018) 375 final, 88. panta 3. punkts.

81

(82)  Īpašais ziņojums Nr. 20/2014 “Vai ERAF atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem e-komercijas jomā ir bijis efektīvs”; Īpašais ziņojums Nr. 7/2014 “Vai biznesa inkubatoru attīstība ar ERAF atbalstu ir bijusi sekmīga”; Īpašais ziņojums Nr. 6/2014 “Kohēzijas politikas līdzekļu piešķiršana atjaunojamās enerģijas ražošanai – vai sasniegti labi rezultāti”.

82

(83)  Īpašais ziņojums Nr. 21/2018 “ERAF un ESF projektu atlase un uzraudzība 2014.–2020. gada periodā joprojām vērsta galvenokārt uz tiešajiem rezultātiem”, 23. un 24. punkts.

83

(84)  Informatīvais apskats “Kohēzijas politikas vienkāršošana pēc 2020. gada”, 2018. gada maijs, 60.–69. punkts.

84

(85)  Gada pārskats par 2017. finanšu gadu, 6.4. izcēlums; gada pārskats par 2016. finanšu gadu (OV C 322, 28.9.2017., 1. lpp.), 6.2. izcēlums; gada pārskats par 2015. finanšu gadu, 6.2. attēls; gada pārskats par 2014. finanšu gadu, 6.2. diagramma.

85

(86)  Informatīvais apskats “Kohēzijas politikas vienkāršošana pēc 2020. gada”, 2018. gada maijs, 62. punkts.

86

(87)  Gada pārskats par 2017. finanšu gadu, 6. nodaļa, 2. ieteikums.

87

(88)  Gada pārskats par 2017. finanšu gadu, 6.40.–6.42. punkts, ERP (2016. gads); gada pārskats par 2015. finanšu gadu, 6.31.–6.35. punkts.

88

(89)  Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (Finanšu regula), 186. panta 4. punkta c) apakšpunkts. Šie noteikumi, piemēram, 186. panta 4. punkta c) apakšpunkts, ir piemērojami InvestEU, “Apvārsnis Eiropa”, starpreģionālām investīcijām inovācijā un tehniskajai palīdzībai pēc Komisijas iniciatīvas.

89

InvestEU

(90)  Informatīvais apskats “Kohēzijas politikas vienkāršošana pēc 2020. gada”, 2018. gada maijs, 52. punkts. Konkrētāk, ir risks, ka priekšlikums radīs papildu administratīvo slogu projektiem, kuriem piemēro valsts atbalsta noteikumus, ja iestādēm būs jāņem vērā attiecināmais PVN, nosakot atbalsta intensitāti un pēc tam to pārraugot.

90

(91)  Gada pārskats par 2017. finanšu gadu, 6.40.–6.42. punkts un 6.78. punkts, 2. ieteikums.

91

(92)  ERP analīze par Komisijas dalītas līdzekļu pārvaldības kopējās sistēmas datubāzi.

92

(93)  Regula (ES) Nr. 1303/2013, 101. un 102. pants; Regula (ES) Nr. 480/2014, III nodaļa; Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/207 (OV L 38, 13.2.2015., 1. lpp.), II un III pielikums.

93

(94)  Piemēram, Eiropas Komisija (2004. gads) “Vadlīnijas lielo projektu izmaksu un ieguvumu analīzes veikšanai saistībā ar Eiropas Komisijas reģionālo politiku”; Eiropas Komisija (2014. gads) “Vadlīnijas ieguldījumu projektu izmaksu un ieguvuma analīzei, 2014.–2020. gada kohēzijas politikas ekonomiskā novērtējuma instruments”, 2014. gada decembris.

94

(95)  COM(2018) 375 final, 2. panta 4. punkts un 67. panta 6. punkts. Saskaņā ar priekšlikumu stratēģiskas nozīmes darbības jānosaka darbības programmās, ko pārbauda Uzraudzības komiteja un ko veicina saņēmēji, izmantojot saziņas līdzekļus (COM(2018) 375 final, 17., 35. un 45. pants).

95

(96)  Piemēram, Īpašais ziņojums Nr. 1/2008 par procedūrām, ko piemēroja 1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada lielo ieguldījumu projektu ex ante un ex post vērtēšanā, Īpašais ziņojums Nr. 8/2010 “Transporta darbības rezultātu uzlabošana Eiropas dzelzceļa pārvadājumu asīs. Vai ieguldījumi ES dzelzceļa infrastruktūrā ir bijuši efektīvi?”; Īpašais ziņojums Nr. 5/2013 “Vai ES kohēzijas politikas līdzekļi tiek lietderīgi izmantoti ceļu vajadzībām?”; Īpašais ziņojums Nr. 6/2014 “Kohēzijas politikas līdzekļu piešķiršana atjaunojamās enerģijas ražošanai – vai sasniegti labi rezultāti”; Īpašais ziņojums Nr. 21/2014 “Vāja ieguldīto līdzekļu atdeve ES finansētajās lidostu infrastruktūrās”; Īpašais ziņojums Nr. 19/2018 – “Ātrgaitas dzelzceļš Eiropā – nav ES tīkla un rodas neefektīva sadrumstalotība”.

96

ex ante

ex post

(97)  JASPERS – Kopēja palīdzība projektu sagatavošanai Eiropas reģionos.

97

JASPERS

(98)  Īpašais ziņojums Nr. 1/2018 “Kopēja palīdzība projektu sagatavošanai Eiropas reģionos (JASPERS) – laiks to novirzīt mērķtiecīgāk”.

98

JASPERS

(99)  Regula (ES) Nr. 1303/2013, 61. pants 3. punkts.

99

(100)  Atzinums Nr. 1/2017 par priekšlikumu Finanšu regulas pārskatīšanai, 34. punkts.

100

(101)  Komisijas dienestu darba dokuments – ietekmes novērtējums, kas pievienots dokumentam “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ERAF un KF”, SWD(2018) 282 final, 66. lpp.

101

(102)  Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013, 61. pants un V pielikums.

102

(103)  Informatīvais apskats “Kohēzijas politikas vienkāršošana pēc 2020. gada”, IV princips, 2018. gada maijs.

103

(104)  Informatīvais apskats “Kohēzijas politikas vienkāršošana pēc 2020. gada”, 88. punkts, 2018. gada maijs.

104

(105)  Regula (ES) Nr. 1303/2013, 123. un 124. pants.

105

(106)  Gada pārskats par 2016. finanšu gadu, 6.30. punkts.

106

(107)  Informatīvais apskats “Kohēzijas politikas vienkāršošana pēc 2020. gada”, 49. punkts, 2018. gada maijs.

107

(108)  Īpašais ziņojums Nr. 16/2013 “Vienotās revīzijas (single audit) novērtējums un Komisijas paļaušanās uz dalībvalstu revīzijas iestāžu darbu kohēzijas jomā”, 5. ieteikums.

108

single audit

(109)  Informatīvais apskats “Komisijas priekšlikums attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam”, 32. punkts, 2018. gada jūlijs.

109

(110)  Gada pārskats par 2016. finanšu gadu, 6.19. punkts un Komisijas atbilde; gada pārskats par 2015. finanšu gadu, 6.36. punkts; gada pārskats par 2014. finanšu gadu, 6.44. punkts.

110

(111)  Informatīvais apskats “Kohēzijas politikas vienkāršošana pēc 2020. gada”, 42. lpp., 2018. gada maijs.

111

(112)  COM(2018) 374 final, Priekšlikums regulai par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem, 48. pants.

112

Interreg

(113)  Gada pārskats par 2016. finanšu gadu (OV C 322, 28.9.2017., 1. lpp.), 6.35. punkts un 2. ieteikums; gada pārskats par 2015. finanšu gadu (OV C 375, 13.10.2016., 1. lpp.), 6.59.–6.61. punkts un 5. ieteikums.

113

(114)  XI pielikumā sniegta plašāka informācija par revīzijas takas elementiem, tomēr tā ir vispārīga un neattiecas uz konkrētu gadījumu, kad darbība tiek veikta ārpus ES.

114

(115)  Informatīvais apskats “Kohēzijas politikas vienkāršošana pēc 2020. gada”, 19., 86. punkts un III pielikums, 2018. gada maijs.

115

(116)  Informatīvais apskats “Kohēzijas politikas vienkāršošana pēc 2020. gada”, 39. punkts, 2018. gada maijs.

116

(117)  Otrs kritērijs attiecas tikai uz dalībvalsts “dalību ciešākā sadarbībā attiecībā uz Eiropas Prokuratūru”.

117

(118)  Mūsu veiktās revīzijas liecina, ka pārskatu akceptēšana, ko veic Komisija un publicētais kļūdas īpatsvars neatspoguļo tā izdevumu likumības un pareizības novērtējumu. Tādējādi varētu būt vajadzīgs veikt publicētā kļūdu īpatsvara korekciju pēc novērtējuma veikšanas, ko var atrisināt tikai turpmāko trīs gadu laikā. Sk. gada pārskatu par 2017. finanšu gadu 6. nodaļas 6.68. punktu.

118

(119)  Informatīvais apskats “Kohēzijas politikas vienkāršošana pēc 2020. gada”, 39.–40. punkts, 2018. gada maijs.

119

(120)  Pārskati ir viens no apliecinājumu paketes elementiem, kas dalībvalstīm katru gadu jāiesniedz Komisijai kopā ar vadošās iestādes pārvaldības deklarācijām, revīzijas atzinumiem un gada kontroles ziņojumiem, ko sagatavojusi revīzijas iestāde (92. pants).

120

(121)  Atzinums Nr. 7/2011 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus, 31.–33. punkts.

121

(122)  Sk. gada pārskata par 2017. finanšu gadu 6. nodaļas 7. ieteikumu.

122

(123)  Atzinums Nr. 7/2011 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus, 36. punkts.

123

(124)  Regula (ES) Nr. 1303/2013, 145. panta 7. punkts.

124

(125)  Regula (ES) Nr. 1303/2013, 145. panta 7. punkts.

125

(126)  Regula (ES, Euratom) 2018/1046, 63. panta 6. punkts.

126

(127)  Gada pārskats par 2017. finanšu gadu, 6.78. punkts, 6. ieteikums.

127

---

PIELIKUMS

Sīkākas piezīmes un redakcionāli ieteikumi (komentāri un redakcionāli ieteikumi attiecībā uz KNR pantiem)

Turpmākie redakcionālie ieteikumi atspoguļo dažus, bet ne visus apsvērumus, kas izvirzīti šajā atzinumā. Komisijai un likumdevējiem šie apsvērumi jāņem vērā un jāatspoguļo attiecīgajos ierosinātās KNR un/vai konkrētu fondu regulu pantos

| Priekšlikuma teksts | Palātas ierosinājums | Piezīmes |
| --- | --- | --- |
| Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu


  (COM(2018) 375 final) |
| Satura rādītājs | | Ierosinātajā regulā jānorāda satura rādītājs, ievērojot tās struktūru. |
| tā kā:
  (..)






  (2) | Lai turpinātu pilnveidot to, ka koordinēti un saskaņoti tiek apgūti dalītā pārvaldībā īstenotie Savienības fondi, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fonds (“ERAF”), Eiropas Sociālais fonds Plus (“ESF+”), Kohēzijas fonds, un dalītā pārvaldībā finansētie pasākumi, ko īsteno Eiropas Jūrniecības un zivsaimniecības fonds (“EJZF”), Patvēruma un migrācijas fonds (“AMIF”), Iekšējās drošības fonds (“IDF”) un Integrētās robežu pārvaldības fonds (“BMVI”), pamatojoties uz LESD 322. pantu, visiem šiem fondiem (“fondi”) būtu jānosaka finanšu noteikumi, skaidri norādot attiecīgo noteikumu piemērošanas jomu. Turklāt, pamatojoties uz LESD 177. pantu, būtu jānosaka kopīgi nosacījumi, kas aptver ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un EJZF rīcībpolitikas konkrētos noteikumus. |

Priekšlikuma teksts

Palātas ierosinājums

Piezīmes

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu

(COM(2018) 375 final)

Satura rādītājs

Ierosinātajā regulā jānorāda satura rādītājs, ievērojot tās struktūru.

tā kā:

(..)

(2)

Lai turpinātu pilnveidot to, ka koordinēti un saskaņoti tiek apgūti dalītā pārvaldībā īstenotie Savienības fondi, proti, Eiropas Reģionālās attīstības fonds (“ERAF”), Eiropas Sociālais fonds Plus (“ESF+”), Kohēzijas fonds, un dalītā pārvaldībā finansētie pasākumi, ko īsteno Eiropas Jūrniecības un zivsaimniecības fonds (“EJZF”), Patvēruma un migrācijas fonds (“AMIF”), Iekšējās drošības fonds (“IDF”) un Integrētās robežu pārvaldības fonds (“BMVI”), pamatojoties uz LESD 322. pantu, visiem šiem fondiem (“fondi”) būtu jānosaka finanšu noteikumi, skaidri norādot attiecīgo noteikumu piemērošanas jomu. Turklāt, pamatojoties uz LESD 177. pantu, būtu jānosaka kopīgi nosacījumi, kas aptver ERAF, ESF+, Kohēzijas fonda un EJZF rīcībpolitikas konkrētos noteikumus.

Ierosinātajos 2. punkta noteikumos pēc pirmā teikuma jāprecizē, ko nozīmē “finanšu noteikumi”, ņemot vērā, ka ierosinātajā regulā ir ietverti nefinanšu noteikumi, ko piemēro visiem fondiem.

2. punkta beigās jāpievieno atsauce uz EJZF, jo minētais LESD 177. pants attiecas tikai uz struktūrfondiem.

2. pants

Definīcijas

Sk. 22. un 37. apsvērumu.

4. pants

Politikas mērķi

Sk. 1. apsvērumu.

Komisijai un likumdevējiem īpaši jāapsver precīzu mērķu noteikšana attiecībā uz rīcības klimata jomā izdevumiem trijos kohēzijas fondos saskaņā ar 25 % mērķi šādiem izdevumiem ES kopējā budžetā.

7. pants

Partnerības nolīgumu sagatavošana un iesniegšana

Sk. 18. apsvērumu.

8. pants

Partnerības nolīguma saturs

Sk. 16., 19. un 20. apsvērumu.

11. pants

Veicinošie nosacījumi

11. pants

Veicinošie nosacījumi

Sk. 9., 10. un 11. apsvērumu.

1.   Šajā regulā izklāstīti priekšnosacījumi katra konkrētā mērķa rezultatīvai un efektīvai īstenošanai (“veicinošie nosacījumi”).

III pielikumā izklāstīti horizontālie veicinošie nosacījumi, kas piemērojami visiem konkrētajiem mērķiem, un kritēriji to izpildes novērtēšanai.

IV pielikumā izklāstīti tematiskie veicinošie nosacījumi attiecībā uz ERAF, Kohēzijas fondu un ESF+ un kritēriji to izpildes novērtēšanai.

1.   Šajā regulā izklāstīti priekšnosacījumi katra konkrētā mērķa vai atbalsta jomas, vai darbības veida rezultatīvai un efektīvai īstenošanai (“veicinošie nosacījumi”).

III pielikumā izklāstīti horizontālie veicinošie nosacījumi, kas piemērojami visiem konkrētajiem mērķiem vai atbalsta jomām, vai darbības veidam, un kritēriji to izpildes novērtēšanai.

IV pielikumā izklāstīti tematiskie veicinošie nosacījumi attiecībā uz ERAF, Kohēzijas fondu un ESF+ un kritēriji to izpildes novērtēšanai.

2.   Sagatavojot programmu vai programmas grozījuma ietvaros ieviešot jaunu konkrētu mērķi, dalībvalsts novērtē, vai ir izpildīti ar izvēlēto konkrēto mērķi saistītie veicinošie nosacījumi. Veicinošais nosacījums ir izpildīts, ja ir izpildīti visi saistītie kritēriji. Dalībvalsts katrā programmā vai programmas grozījumā nosaka izpildītos un neizpildītos veicinošos nosacījumus, un, ja tā uzskata, ka veicinošais nosacījums ir izpildīts, tā sniedz pamatojumu.

2.   Sagatavojot programmu vai programmas grozījuma ietvaros ieviešot jaunu konkrētu mērķi vai atbalsta jomu, vai darbības veidu, dalībvalsts novērtē, vai ir izpildīti ar izvēlēto konkrēto mērķi vai atbalsta jomu, vai darbības veidu saistītie veicinošie nosacījumi, ņemot vērā valstu ziņojumus un konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kuri izriet no Eiropas pusgada procesa. Veicinošais nosacījums ir izpildīts, ja ir izpildīti visi saistītie kritēriji. Dalībvalsts katrā programmā vai programmas grozījumā nosaka izpildītos un neizpildītos veicinošos nosacījumus, un, ja tā uzskata, ka veicinošais nosacījums ir izpildīts, tā sniedz pamatojumu.

3.   Ja veicinošais nosacījums programmas vai programmas grozījuma apstiprināšanas laikā nav izpildīts, dalībvalsts, norādot pamatojumu, informē Komisiju, tiklīdz tā uzskata, ka veicinošais nosacījums ir izpildīts.

3.   Ja veicinošais nosacījums programmas vai programmas grozījuma apstiprināšanas laikā nav izpildīts, dalībvalsts, norādot pamatojumu, informē Komisiju, tiklīdz tā uzskata, ka veicinošais nosacījums ir izpildīts.

4.   Komisija trīs mēnešu laikā pēc 3. punktā minētās informācijas saņemšanas veic novērtējumu un informē dalībvalsti, ja tā piekrīt izpildei.

Ja Komisija nepiekrīt dalībvalsts novērtējumam, tā attiecīgi informē dalībvalsti un dod tai iespēju viena mēneša laikā iesniegt apsvērumus.

4.   Komisija trīs mēnešu laikā pēc 3. punktā minētās informācijas saņemšanas veic novērtējumu, ņemot vērā valstu ziņojumus un konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kuri izriet no Eiropas pusgada procesa un informē dalībvalsti, ja tā piekrīt izpildei.

Ja Komisija nepiekrīt dalībvalsts novērtējumam, tā attiecīgi informē dalībvalsti un dod tai iespēju viena mēneša laikā iesniegt apsvērumus.

5.   Izdevumus par darbībām, kas saistītas ar konkrēto mērķi, nevar iekļaut maksājuma pieteikumos, kamēr Komisija nav informējusi dalībvalsti par veicinošā nosacījuma izpildi atbilstoši 4. punktam.

Pirmā daļa neattiecas uz darbībām, kas palīdz nodrošināt attiecīgā veicinošā nosacījuma izpildi.

5.   Izdevumus par darbībām, kas saistītas ar konkrēto mērķi vai atbalsta jomu, vai darbības veidu, nevar iekļaut maksājuma pieteikumos, kamēr Komisija nav informējusi dalībvalsti par veicinošā nosacījuma izpildi atbilstoši 4. punktam.

Pirmā daļa neattiecas uz darbībām, kas palīdz nodrošināt attiecīgā veicinošā nosacījuma izpildi.

6.   Dalībvalsts nodrošina, ka veicinošie nosacījumi tiek izpildīti un piemēroti visā plānošanas periodā. Tā informē Komisiju par jebkādiem grozījumiem, kas ietekmē veicinošo nosacījumu izpildi.

Ja Komisija uzskata, ka veicinošais nosacījums vairs netiek pildīts, tā informē dalībvalsti un dod tai iespēju viena mēneša laikā iesniegt apsvērumus. Ja Komisija secina, ka veicinošā nosacījuma neizpilde turpinās, izdevumus par attiecīgo konkrēto mērķi nevar iekļaut maksājuma pieteikumos no dienas, kad Komisija attiecīgi informē dalībvalsti.

6.   Dalībvalsts nodrošina, ka veicinošie nosacījumi tiek izpildīti un piemēroti visā plānošanas periodā. Tā informē Komisiju par jebkādiem grozījumiem, kas ietekmē veicinošo nosacījumu izpildi.

Ja Komisija uzskata, ka veicinošais nosacījums vairs netiek pildīts, tā informē dalībvalsti un dod tai iespēju viena mēneša laikā iesniegt apsvērumus. Ja Komisija secina, ka veicinošā nosacījuma neizpilde turpinās, izdevumus par attiecīgo konkrēto mērķi vai atbalsta jomu, vai darbības veidu nevar iekļaut maksājuma pieteikumos no dienas, kad Komisija attiecīgi informē dalībvalsti.

7.   IV pielikumu nepiemēro programmām, ko atbalsta no EJZF.

7.   IV pielikumu nepiemēro programmām, ko atbalsta no EJZF.

12. pants

12. pants

Veikuma satvars

Veikuma satvars

12. pants

12. pants

Veikuma satvars

Veikuma satvars

1.   Dalībvalsts izveido veikuma satvaru, kas ļauj veikt ar programmas veikumu saistīto uzraudzību, ziņošanu un novērtēšanu tās īstenošanas laikā, un dod ieguldījumu fondu vispārējā veikuma novērtēšanā.

Veikuma satvarā ietilpst:

1.   Dalībvalsts izveido veikuma satvaru, kas ļauj veikt ar programmas veikumu saistīto uzraudzību, ziņošanu un novērtēšanu tās īstenošanas laikā, un dod ieguldījumu fondu vispārējā veikuma novērtēšanā.

Veikuma satvarā ietilpst:

| a) | izlaides un rezultātu rādītāji, kas saistīti ar konkrētiem mērķiem, kuri noteikti konkrētu fondu regulās; |
| --- | --- |

a)

izlaides un rezultātu rādītāji, kas saistīti ar konkrētiem mērķiem, kuri noteikti konkrētu fondu regulās;

| a) | izlaides un rezultātu rādītāji, kas saistīti ar konkrētiem mērķiem vai atbalsta jomu, vai darbības veidu, kuri noteikti konkrētu fondu regulās; |
| --- | --- |

a)

izlaides un rezultātu rādītāji, kas saistīti ar konkrētiem mērķiem vai atbalsta jomu, vai darbības veidu, kuri noteikti konkrētu fondu regulās;

vai atbalsta jomu, vai darbības veidu

| b) | starpposma mērķrādītāji, kas jāsasniedz līdz 2024. gada beigām attiecībā uz izlaides rādītājiem; |
| --- | --- |

b)

starpposma mērķrādītāji, kas jāsasniedz līdz 2024. gada beigām attiecībā uz izlaides rādītājiem;

| b) | starpposma mērķrādītāji, kas jāsasniedz līdz 2024. gada beigām attiecībā uz izlaides un rezultātu rādītājiem; un |
| --- | --- |

b)

starpposma mērķrādītāji, kas jāsasniedz līdz 2024. gada beigām attiecībā uz izlaides un rezultātu rādītājiem; un

un rezultātu

| c) | mērķrādītāji, kas jāsasniedz līdz 2029. gada nogalei attiecībā uz izlaides un rezultātu rādītājiem. |
| --- | --- |

c)

mērķrādītāji, kas jāsasniedz līdz 2029. gada nogalei attiecībā uz izlaides un rezultātu rādītājiem.

| c) | mērķrādītāji, kas jāsasniedz līdz 2029. gada nogalei attiecībā uz izlaides un rezultātu rādītājiem. Mērķrādītājus pamato ar perioda kopējā finanšu piešķīruma reālo aplēsi. |
| --- | --- |

c)

mērķrādītāji, kas jāsasniedz līdz 2029. gada nogalei attiecībā uz izlaides un rezultātu rādītājiem. Mērķrādītājus pamato ar perioda kopējā finanšu piešķīruma reālo aplēsi.

Mērķrādītājus pamato ar perioda kopējā finanšu piešķīruma reālo aplēsi.

2.   Starpposma un galīgos mērķrādītājus nosaka attiecībā uz katru konkrēto programmas mērķi, izņemot tehnisko palīdzību un konkrēto mērķi novērst materiālo nenodrošinātību, kā izklāstīts ESF+ regulas 4. panta c) punkta vii) apakšpunktā.

2.   Starpposma un galīgos mērķrādītājus nosaka attiecībā uz katru konkrēto programmas mērķi vai atbalsta jomu, vai darbības veidu, izņemot tehnisko palīdzību un konkrēto mērķi novērst materiālo nenodrošinātību, kā izklāstīts ESF+ regulas [4. panta c) punkta vii) apakšpunktā].

3.   Starpposma un galīgie mērķrādītāji ļauj Komisijai un dalībvalstīm novērtēt progresu virzībā uz konkrēto mērķu sasniegšanu. Tie atbilst prasībām, kas noteiktas Finanšu regulas 33. panta 3. punktā.

(..)

3.   Starpposma un galīgie mērķrādītāji ļauj Komisijai un dalībvalstīm novērtēt progresu virzībā uz konkrēto mērķu vai atbalsta jomas, vai darbības veida sasniegšanu. Tie atbilst prasībām, kas noteiktas Finanšu regulas [33. panta 3. punktā].

(..)

14. pants

14. pants

Vidusposma pārskatīšana

Vidusposma pārskatīšana

Sk. 14. un 15. apsvērumu.

15. pants

15. pants

Pasākumi, kas fondu rezultativitāti saista ar pareizu ekonomikas pārvaldību

Pasākumi, kas fondu rezultativitāti saista ar pareizu ekonomikas pārvaldību

(..)

Sk. 4., 5. un 6. apsvērumu.

13.   Šā panta 1.–12. punktu nepiemēro prioritātēm vai programmām, uz ko attiecas ESF+ regulas 4. panta c) punkta v) apakšpunkta ii) punkts.

Šā panta 13. punktā jāveic pielāgojums atsaucei uz ESF+ regulas noteikumiem.

16. pants

16. pants

Programmu sagatavošana un iesniegšana

Programmu sagatavošana un iesniegšana

Sk. 21. apsvērumu.

17. pants

17. pants

Programmu saturs

Programmu saturs

Sk. 3. un 16. apsvērumu.

19. pants

19. pants

Programmu grozīšana

Programmu grozīšana

Sk. 2. apsvērumu.

21. pants

21. pants

Resursu pārvietošana

Resursu pārvietošana

Sk. 2. apsvērumu.

29. pants

29. pants

Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas

Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas

Sk. 12. apsvērumu.

30. pants

30. pants

Dalībvalstu tehniskā palīdzība

Dalībvalstu tehniskā palīdzība

Sk. 12. apsvērumu.

31. pants

31. pants

Vienotas likmes finansējums dalībvalstu tehniskajai palīdzībai

Vienotas likmes finansējums dalībvalstu tehniskajai palīdzībai

Sk. 13. apsvērumu.

32. pants

32. pants

Finansējums, kas nav saistīts ar dalībvalstu tehniskās palīdzības izmaksām

Finansējums, kas nav saistīts ar dalībvalstu tehniskās palīdzības izmaksām

Sk. 13. apsvērumu.

35. pants

Uzraudzības komitejas funkcijas

1.   Uzraudzības komiteja jo īpaši pārbauda:

(..)

35. pants

Uzraudzības komitejas funkcijas

1.   Uzraudzības komiteja jo īpaši pārbauda:

(..)

| j) | progresu to darbību īstenošanā, kas saistītas ar administratīvā sloga samazināšanu saņēmējiem |
| --- | --- |

j)

progresu to darbību īstenošanā, kas saistītas ar administratīvā sloga samazināšanu saņēmējiem

(..)

3.   Uzraudzības komiteja var iesniegt vadošajai iestādei apsvērumus par 1. un 2. punktā ietvertajiem elementiem, tostarp darbībām, kas saistītas ar administratīvā sloga mazināšanu saņēmējiem. Uzraudzības komiteja uzrauga darbības, kas veiktas, pamatojoties uz tās apsvērumiem.

Ierosinātajā regulā jānosaka prasība uzraudzības komitejai pārbaudīt panākumus saistībā ar administratīvā sloga samazināšanu.

Jaunais punkts saskaņo 35. pantu un 69. panta b) punktu.

36. pants

36. pants

Ikgadējā veikuma izvērtēšana

Ikgadējā veikuma izvērtēšana

Sk. 29. apsvērumu.

37. pants

37. pants

Datu nosūtīšana

Datu nosūtīšana

Sk. 26. un 28. apsvērumu.

Komisijai un likumdevējiem jāapsver prasība par rīcības klimata jomā izdevumu, kā arī plānoto izdevumu līmeņa uzraudzību un ziņojumu sniegšanu šajā saistībā, kā arī par plānotajiem izdevumiem.

39. pants

39. pants

Dalībvalsts sagatavoti izvērtējumi

Dalībvalsts sagatavoti izvērtējumi

40. pants

40. pants

Komisijas sagatavots izvērtējums

Komisijas sagatavots izvērtējums

Sk. 30. apsvērumu.

49. pants

49. pants

Vienotas likmes finansējums netiešajām izmaksām attiecībā uz dotācijām

Vienotas likmes finansējums netiešajām izmaksām attiecībā uz dotācijām

50. pants

50. pants

Tiešās personāla izmaksas attiecībā uz dotācijām

Tiešās personāla izmaksas attiecībā uz dotācijām

51. pants

51. pants

Vienotas likmes finansējums attiecināmajām izmaksām, kuras nav tiešās personāla izmaksas, attiecībā uz dotācijām

Vienotas likmes finansējums attiecināmajām izmaksām, kuras nav tiešās personāla izmaksas, attiecībā uz dotācijām

49. pants

49. pants

Vienotas likmes finansējums netiešajām izmaksām attiecībā uz dotācijām

Vienotas likmes finansējums netiešajām izmaksām attiecībā uz dotācijām

50. pants

Tiešās personāla izmaksas attiecībā uz dotācijām

Darbības tiešās personāla izmaksas var aprēķināt, izmantojot vienotu likmi līdz 20 % apmērā no tiešajām izmaksām, kas nav minētās darbības tiešās personāla izmaksas, neprasot attiecīgajai dalībvalstij veikt nekādu aprēķinu piemērojamās likmes noteikšanai, ar nosacījumu, ka darbības tiešās izmaksas neietver publiskus būvdarbu līgumus vai piegādes vai pakalpojumu līgumus, kuru vērtība pārsniedz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24/ES 4. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES 15. pantā noteiktās robežvērtības.

Attiecībā uz AMIF, IDF un BMVI visas izmaksas, uz kurām attiecas publiskais iepirkums, un minētās darbības tiešās personāla izmaksas izslēdz no vienotās likmes aprēķina bāzes.

51. pants

51. pants

Vienotas likmes finansējums attiecināmajām izmaksām, kuras nav tiešās personāla izmaksas, attiecībā uz dotācijām

Vienotas likmes finansējums attiecināmajām izmaksām, kuras nav tiešās personāla izmaksas, attiecībā uz dotācijām

Sk. arī 39. un 40. apsvērumu.

52. pants

52. pants

Finanšu instrumenti

Finanšu instrumenti

Sk. 31. apsvērumu.

53. pants

53. pants

Finanšu instrumentu īstenošana

Finanšu instrumentu īstenošana

Sk. 32. un 33. apsvērumu.

57. pants

57. pants

Attiecināmība

Attiecināmība

Sk. 54. apsvērumu.

58. pants

Neattiecināmās izmaksas

(..)

| c) | pievienotās vērtības nodoklis (“PVN”), izņemot darbības, kuru kopējās izmaksas ir mazākas nekā 5 000 000  EUR. |
| --- | --- |

c)

pievienotās vērtības nodoklis (“PVN”), izņemot darbības, kuru kopējās izmaksas ir mazākas nekā 5 000 000  EUR.

Sk. 44. apsvērumu.

65. pants

65. pants

Programmas iestādes

Programmas iestādes

65. pants

65. pants

Programmas iestādes

Programmas iestādes

1.   Finanšu regulas [63]. panta [3]. punkta piemērošanas nolūkā dalībvalsts norāda katras programmas vadošo iestādi un revīzijas iestādi. Ja dalībvalsts izmanto 66. panta 2. punktā minēto iespēju, attiecīgo iestādi norāda kā programmas iestādi. Tās pašas iestādes var būt atbildīgas par vairākām programmām.

(..)

1.   Finanšu regulas [63]. panta [3]. punkta piemērošanas nolūkā dalībvalsts norāda
  ieceļ katras programmas vadošo iestādi un revīzijas iestādi. Ja dalībvalsts izmanto 66. panta 2. punktā minēto iespēju, attiecīgo iestādi norāda
  ieceļ kā programmas iestādi. Tās pašas iestādes var būt atbildīgas par vairākām programmām.

(..)

3.   Vadošā iestāde var norādīt vienu vai vairākas starpniekstruktūras konkrētu uzdevumu veikšanai tās atbildībā. Vienošanās starp vadošo iestādi un starpniekstruktūrām noformē rakstveidā.

(..)

3.   Vadošā iestāde var norādīt
  iecelt vienu vai vairākas starpniekstruktūras konkrētu uzdevumu veikšanai tās atbildībā. Vienošanās starp vadošo iestādi un starpniekstruktūrām noformē rakstveidā.

(..)

5.   Struktūru, kas īsteno programmas kopfinansējumu, kā minēts Regulas (ES) ... [Programmas “Apvārsnis Eiropa” dalības noteikumi] [11]. pantā, attiecīgās programmas vadošā iestāde norāda kā starpniekstruktūru saskaņā ar 3. punktu.

5.   Struktūru, kas īsteno programmas kopfinansējumu, kā minēts Regulas (ES) ... [Programmas “Apvārsnis Eiropa” dalības noteikumi] [11]. pantā, attiecīgās programmas vadošā iestāde norāda
  ieceļ kā starpniekstruktūru saskaņā ar 3. punktu.

66. pants

Vadošās iestādes funkcijas

1.   Vadošā iestāde ir atbildīga par programmas pārvaldību nolūkā sasniegt programmas mērķus. Tai jo īpaši ir šādas funkcijas:

(..)

66. pants

Vadošās iestādes funkcijas

1.   Vadošā iestāde ir atbildīga par programmas pārvaldību saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu nolūkā sasniegt programmas mērķus. Tai jo īpaši ir šādas funkcijas:

(..)

67. pants

67. pants

Vadošās iestādes veikta darbību atlase

Vadošās iestādes veikta darbību atlase

(..)

2.   Pēc Komisijas pieprasījuma vadošā iestāde apspriežas ar Komisiju un tās apsvērumus ņem vērā pirms atlases kritēriju sākotnējās iesniegšanas uzraudzības komitejai un pirms jebkādām turpmākām šo kritēriju izmaiņām.

67. pants

67. pants

Vadošās iestādes veikta darbību atlase

Vadošās iestādes veikta darbību atlase

(..)

2.   Pēc Komisijas pieprasījuma vadošā iestāde apspriežas ar Komisiju un tās apsvērumus ņem vērā pirms atlases kritēriju sākotnējās iesniegšanas uzraudzības komitejai un pirms jebkādām turpmākām šo kritēriju izmaiņām.

Komisija nosaka nevajadzīgi apgrūtinošās prasības un sniedz dalībvalstīm ieteikumus par to novērtēšanu.

Sk. arī 42. un 43. apsvērumu.

68. pants

68. pants

Vadošās iestādes veikta programmas pārvaldība

Vadošās iestādes veikta programmas pārvaldība

(..)

2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā pārvaldības verifikācija ir uz risku balstīta un samērīga ar konstatētajiem riskiem, kā noteikts riska pārvaldības stratēģijā.

Pārvaldības verifikācija ietver administratīvo verifikāciju, kas attiecas uz saņēmēju maksājuma pieprasījumiem, un darbību verifikāciju uz vietas. To veic ne vēlāk kā pirms pārskatu sagatavošanas saskaņā ar 92. pantu.

(..)

68. pants

68. pants

Vadošās iestādes veikta programmas pārvaldība

Vadošās iestādes veikta programmas pārvaldība

(..)

2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā pārvaldības verifikācija ir uz risku balstīta un samērīga ar konstatētajiem riskiem, kā noteikts riska pārvaldības stratēģijā.

Pārvaldības verifikācija ietver administratīvo verifikāciju, kas attiecas uz saņēmēju maksājuma pieprasījumiem, un darbību verifikāciju uz vietas. To veic ne vēlāk kā pirms pārskatu sagatavošanas saskaņā ar 92. pantu.

(..)

Sk. arī 50. apsvērumu.

72. pants

Revīzijas stratēģija

1.   (..) Revīzijas stratēģija ietver jaunieceltu vadošo iestāžu un iestāžu, kas atbild par grāmatvedības funkciju, sistēmas revīziju deviņu mēnešu laikā pēc to pirmā darbības gada. (..)

72. pants

Revīzijas stratēģija

1.   (..) Revīzijas stratēģija ietver jaunieceltu vadošo iestāžu un iestāžu, kas atbild par grāmatvedības funkciju, kā arī izmaiņām pārvaldības verifikāciju reglamentējošajā metodoloģijā un IT sistēmās, revīziju deviņu mēnešu laikā pēc to pirmā darbības gada.

(..)

Sk. arī 47. un 49. apsvērumu.

73. pants

Darbību revīzija

1.   Darbību revīzija aptver izdevumus, kas grāmatvedības gadā deklarēti Komisijai, un revīziju veic izlasei. Izlase ir reprezentatīva un pamatojas uz statistiskas atlases metodēm.

73. pants

Darbību revīzija

1.   Darbību revīzija aptver izdevumus, kas grāmatvedības gadā deklarēti Komisijai, un revīziju veic izlasei. Izlase ir reprezentatīva un pamatojas uz statistiskas atlases metodēm. Izņēmuma kārtā finanšu instrumentu darbību revīzijas gadījumā ietver attaisnotos izdevumus, kā noteikts 62. pantā.

Sk. arī 51. un 53. apsvērumu.

75. pants

75. pants

(..)

4.   Revīzijas iestāde neveic revīziju EIB vai citās starptautiskās finanšu iestādēs, kurās dalībvalsts ir akciju turētāja, attiecībā uz to īstenotajiem finanšu instrumentiem.

Tomēr EIB vai citas starptautiskās finanšu iestādes, kurās dalībvalsts ir akciju turētāja, līdz katra kalendārā gada beigām iesniedz Komisijai un revīzijas iestādei gada revīzijas ziņojumu, kuru sagatavojuši ārējie revidenti. Šis ziņojums aptver XVII pielikumā iekļautos elementus.

75. pants

75. pants

(..)

4.   Revīzijas iestāde neveic revīziju EIB vai citās starptautiskās finanšu iestādēs, kurās dalībvalsts ir akciju turētāja, attiecībā uz to īstenotajiem finanšu instrumentiem

Tomēr EIB vai citas starptautiskās finanšu iestādes, kurās dalībvalsts ir akciju turētāja, līdz katra kalendārā gada beigām iesniedz Komisijai un revīzijas iestādei gada revīzijas ziņojumu, kuru sagatavojuši ārējie revidenti. Šis ziņojums aptver XVII pielikumā iekļautos elementus.

Revīzijas vai verifikācijas nolīgumi starp EIB un ārējiem revidentiem neierobežo Revīzijas palātas piekļuvi informācijai, kas vajadzīga Savienības fondu revīzijas nolūkā.

Sk. arī 34., 35. un 36. apsvērumu.

77. pants

77. pants

Uzlaboti samērīgi pasākumi

Uzlaboti samērīgi pasākumi

78. pants

78. pants

Uzlabotu samērīgu pasākumu piemērošanas nosacījumi

Uzlabotu samērīgu pasākumu piemērošanas nosacījumi

79. pants

Pielāgošana plānošanas periodā

1.   Ja Komisija vai revīzijas iestāde, pamatojoties uz veikto revīziju un gada kontroles ziņojumu, secina, ka 78. pantā izklāstītie nosacījumi vairs nav izpildīti, Komisija pieprasa revīzijas iestādei veikt papildu revīzijas darbu saskaņā ar 63. panta 3. punktu un veikt korektīvas darbības.

77. pants

77. pants

Uzlaboti samērīgi pasākumi

Uzlaboti samērīgi pasākumi

78. pants

78. pants

Uzlabotu samērīgu pasākumu piemērošanas nosacījumi

Uzlabotu samērīgu pasākumu piemērošanas nosacījumi

79. pants

Pielāgošana plānošanas periodā

1.   Ja Komisija vai revīzijas iestāde, pamatojoties uz veikto revīziju un gada kontroles ziņojumu, secina, ka 78. pantā izklāstītie nosacījumi vairs nav izpildīti, Komisija pieprasa revīzijas iestādei veikt papildu revīzijas darbu saskaņā ar 63. panta 3. punktu. un
  Vadošā iestāde veic korektīvas darbības. un ziņo uzraudzības komitejai un Komisijai par plānotajām korektīvajām darbībām un to iznākumu.

Sk. arī 55. apsvērumu

88. pants

88. pants

(..)

88. panta 3. punkts

88. panta 3. punkts

(..)

Komisijas vai dalībvalstu revīzijas vienīgais mērķis ir pārbaudīt, vai ir izpildīti Komisijas veiktās atlīdzināšanas nosacījumi.

88. pants

88. pants

(..)

88. panta 3. punkts

88. panta 3. punkts

(..)

Komisijas vai dalībvalstu revīzijas vienīgais mērķis ir pārbaudīt, vai ir izpildīti Komisijas veiktās atlīdzināšanas nosacījumi.

Izņēmuma kārtā, ja darbība vai projekts, kas ir darbības daļa, tiek īstenots, izmantojot publisko iepirkumu, revīzija attiecas arī uz atbilstību publiskā iepirkuma noteikumiem.

Izņēmuma kārtā, ja darbība vai projekts, kas ir darbības daļa, tiek īstenots, izmantojot publisko iepirkumu, revīzija attiecas arī uz atbilstību publiskā iepirkuma noteikumiem.

Sk. 41. apsvērumu.

93. pants

93. pants

Pārskatu izskatīšana

Pārskatu izskatīšana

94. pants

94. pants

Atlikuma aprēķināšana

Atlikuma aprēķināšana

95. pants

95. pants

Pārskatu izskatīšanas procedūra

Pārskatu izskatīšanas procedūra

96. pants

96. pants

Ierunu procedūra pārskatu izskatīšanai

Ierunu procedūra pārskatu izskatīšanai

Sk. 56. un 57. apsvērumu.

98. pants

98. pants

Komisijas veiktas finanšu korekcijas

Komisijas veiktas finanšu korekcijas

Sk. 58. apsvērumu.

Sk. 25. apsvērumu.

Komisijai un likumdevējiem jāapsver arī iespēja samazināt koeficientu, ar ko aprēķina atbalstu klimata pārmaiņu mērķu sasniegšanai līdz 40 % attiecībā uz tikko uzbūvētiem dzelzceļiem un līdz 0 % attiecībā uz autotransporta digitalizāciju.

Sk. 16. apsvērumu.

Sk. 7. un 8. apsvērumu.

IV PIELIKUMS

IV PIELIKUMS

Tematiskie veicinošie nosacījumi, ko piemēro ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondam – 11. panta 1. punkts

Tematiskie veicinošie nosacījumi, ko piemēro ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondam – 11. panta 1. punkts

(..)

[Aile “Konkrētie mērķi”]

[Aile “Konkrētie mērķi”]

(..)

| 2.2. | Atjaunojamo energoresursu enerģijas veicināšana, investējot ražošanas jaudā |
| --- | --- |

2.2.

Atjaunojamo energoresursu enerģijas veicināšana, investējot ražošanas jaudā

IV PIELIKUMS

IV PIELIKUMS

Tematiskie veicinošie nosacījumi, ko piemēro ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondam – 11. panta 1. punkts

Tematiskie veicinošie nosacījumi, ko piemēro ERAF, ESF+ un Kohēzijas fondam – 11. panta 1. punkts

(..)

[Aile “Konkrētie mērķi”]

[Aile “Konkrētie mērķi”]

(..)

| 2.2. | Atjaunojamo energoresursu enerģijas veicināšana, investējot ražošanas jaudā |
| --- | --- |

2.2.

Atjaunojamo energoresursu enerģijas veicināšana, investējot ražošanas jaudā

, investējot ražošanas jaudā

Sk. arī 7. un 8. apsvērumu.

ERAF un Kohēzijas fonds.

| 2.2. | Atjaunojamo energoresursu enerģijas veicināšana, investējot ražošanas jaudā
  (..) |
| --- | --- |

2.2.

Atjaunojamo energoresursu enerģijas veicināšana, investējot ražošanas jaudā

(..)

ERAF un Kohēzijas fonds.

| 2.2. | Atjaunojamo energoresursu enerģijas veicināšana, investējot ražošanas jaudā

  (..) |
| --- | --- |

2.2.

Atjaunojamo energoresursu enerģijas veicināšana, investējot ražošanas jaudā

, investējot ražošanas jaudā

(..)

ERAF un Kohēzijas fonds.

| 2.5. | Veicināt ūdensefektivitāti |
| --- | --- |

2.5.

Veicināt ūdensefektivitāti

ERAF un Kohēzijas fonds.

| 2.5. | Veicināt ūdensefektivitāti
  ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu |
| --- | --- |

2.5.

Veicināt ūdensefektivitāti
  ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu

ūdensefektivitāti

ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu

ERAF un Kohēzijas fonds.

| 2.6. | Attīstīt (pāriet uz) aprites ekonomiku, investējot atkritumu nozarē un resursu efektivitātē |
| --- | --- |

2.6.

Attīstīt (pāriet uz) aprites ekonomiku, investējot atkritumu nozarē un resursu efektivitātē

ERAF un Kohēzijas fonds.

| 2.6. | Attīstīt (pāriet
  Veicināt pāreju uz) aprites ekonomiku, investējot atkritumu nozarē un resursu efektivitātē |
| --- | --- |

2.6.

Attīstīt (pāriet
  Veicināt pāreju uz) aprites ekonomiku, investējot atkritumu nozarē un resursu efektivitātē

Attīstīt (pāriet

Veicināt pāreju

, investējot atkritumu nozarē un resursu efektivitātē

ERAF un Kohēzijas fonds.

| 2.6. | Veicināt zaļo infrastruktūru pilsētvidē un samazināt piesārņojumu |
| --- | --- |

2.6.

Veicināt zaļo infrastruktūru pilsētvidē un samazināt piesārņojumu

(..)

ERAF un Kohēzijas fonds.

| 2.7
  6. | Veicināt
  Uzlabot bioloģisko daudzveidību un zaļo infrastruktūru pilsētvidē un samazināt piesārņojumu; |
| --- | --- |

2.7
  6.

7

6

Veicināt
  Uzlabot bioloģisko daudzveidību un zaļo infrastruktūru pilsētvidē un samazināt piesārņojumu;

Veicināt

Uzlabot bioloģisko daudzveidību un

(..)

| 3.3. | Attīstīt ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valstu, reģionu un vietējā līmenī, ietverot uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti |
| --- | --- |

3.3.

Attīstīt ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valstu, reģionu un vietējā līmenī, ietverot uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti

(..)

| 3.3. | Attīstīt ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valstu, reģionu un vietējā līmenī, ietverot uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti |
| --- | --- |

3.3.

Attīstīt ilgtspējīgu, klimatnoturīgu, intelektisku un intermodālu mobilitāti valstu, reģionu un vietējā līmenī, ietverot uzlabotu piekļuvi TEN-T un pārrobežu mobilitāti

Attīstīt

(..)

ESF

| 4.1.1. | Uzlabot visu darba meklētāju, tostarp jauniešu, un neaktīvu personu piekļuvi nodarbinātībai un veicināt pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku; |
| --- | --- |

4.1.1.

Uzlabot visu darba meklētāju, tostarp jauniešu, un neaktīvu personu piekļuvi nodarbinātībai un veicināt pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku;

ESF

| 4.1.1. | Uzlabot visu darba meklētāju, tostarp jauniešu un darbvietu pieejamību visiem darba meklētājiem, jo īpaši jauniešiem, ilgstošajiem bezdarbniekiem un neaktīvu personu piekļuvi nodarbinātībai ekonomiski neaktīvajām personām, un veicināt pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku; |
| --- | --- |

4.1.1.

Uzlabot visu darba meklētāju, tostarp jauniešu un darbvietu pieejamību visiem darba meklētājiem, jo īpaši jauniešiem, ilgstošajiem bezdarbniekiem un neaktīvu personu piekļuvi nodarbinātībai ekonomiski neaktīvajām personām, un veicināt pašnodarbinātību un sociālo ekonomiku;

visu darba meklētāju, tostarp jauniešu un

jo īpaši

ilgstošajiem bezdarbniekiem

neaktīvu personu piekļuvi nodarbinātībai

| 4.1.2. | Modernizēt darba tirgus iestādes un pakalpojumus, lai nodrošinātu savlaicīgu un individuāli pielāgotu palīdzību un atbalstu atbilstībai starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū, pārmaiņām darba tirgū un darba tirgus mobilitātei; |
| --- | --- |

4.1.2.

Modernizēt darba tirgus iestādes un pakalpojumus, lai nodrošinātu savlaicīgu un individuāli pielāgotu palīdzību un atbalstu atbilstībai starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū, pārmaiņām darba tirgū un darba tirgus mobilitātei;

(..)

| 4.1.2. | Modernizēt darba tirgus iestādes un pakalpojumus dienestus tā, lai tie varētu novērtēt un prognozēt vajadzīgās prasmes,
  nodrošinātu nodrošināt savlaicīgu individuāli pielāgotu palīdzību un atbalstu atbilstībai starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū, pārmaiņām darba tirgū un, kas individuāli pielāgots darba tirgus mobilitātei vajadzībām, kā arī sekmēt pāreju un mobilitāti |
| --- | --- |

4.1.2.

Modernizēt darba tirgus iestādes un pakalpojumus dienestus tā, lai tie varētu novērtēt un prognozēt vajadzīgās prasmes,
  nodrošinātu nodrošināt savlaicīgu individuāli pielāgotu palīdzību un atbalstu atbilstībai starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū, pārmaiņām darba tirgū un, kas individuāli pielāgots darba tirgus mobilitātei vajadzībām, kā arī sekmēt pāreju un mobilitāti

pakalpojumus

novērtēt un prognozēt vajadzīgās prasmes,

nodrošinātu

atbilstībai starp piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū, pārmaiņām darba tirgū un

mobilitātei

(..)

ESF

| 4.1.3. | Veicināt darba un privātās dzīves līdzsvaru, tostarp piekļuvi bērnu aprūpes pakalpojumiem, veselīgu un labi pielāgotu darba vidi, kas mazina veselības riskus, darba ņēmēju pielāgošanos pārmaiņām un veselīgas un aktīvas vecumdienas; |
| --- | --- |

4.1.3.

Veicināt darba un privātās dzīves līdzsvaru, tostarp piekļuvi bērnu aprūpes pakalpojumiem, veselīgu un labi pielāgotu darba vidi, kas mazina veselības riskus, darba ņēmēju pielāgošanos pārmaiņām un veselīgas un aktīvas vecumdienas;

(..)

ESF

| 4.1.3. | Veicināt sieviešu līdzdalību darba tirgū, labāk līdzsvarot darba un privātās dzīves līdzsvaruģimenes dzīvi, tostarp uzlabot piekļuvibērnu aprūpes pakalpojumiem, veselīgu un tādas veselīgas un labi pielāgotupielāgotas darba vidi vides pieejamību, kas mazinakurā ņemti vērā veselības riskusapdraudējumi, darba ņēmēju, uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanos pārmaiņām un aktīvas un veselīgas vecumdienas |
| --- | --- |

4.1.3.

Veicināt sieviešu līdzdalību darba tirgū, labāk līdzsvarot darba un privātās dzīves līdzsvaruģimenes dzīvi, tostarp uzlabot piekļuvibērnu aprūpes pakalpojumiem, veselīgu un tādas veselīgas un labi pielāgotupielāgotas darba vidi vides pieejamību, kas mazinakurā ņemti vērā veselības riskusapdraudējumi, darba ņēmēju, uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanos pārmaiņām un aktīvas un veselīgas vecumdienas

sieviešu līdzdalību darba tirgū

privātās dzīves līdzsvaru

piekļuvi

pakalpojumiem, veselīgu

pielāgotu

vidi

kas mazina

riskus

, uzņēmumu un uzņēmēju

aktīvas un

(..)

ESF

| 4.2.1. | Uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti, efektivitāti un atbilstību darba tirgum; |
| --- | --- |

4.2.1.

Uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti, efektivitāti un atbilstību darba tirgum;

(..)

ESF

| 4.2.1. | Uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti, efektivitāti un atbilstību darba tirgum, lai sekmētu galveno kompetenču, tostarp digitālo prasmju, apguvi; |
| --- | --- |

4.2.1.

Uzlabot izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti, efektivitāti un atbilstību darba tirgum, lai sekmētu galveno kompetenču, tostarp digitālo prasmju, apguvi;

, lai sekmētu galveno kompetenču, tostarp digitālo prasmju, apguvi

(..)

| 4.2.3. | Veicināt kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības un apmācības vienlīdzīgu pieejamību, sākot no agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes līdz pat vispārējai un profesionālajai izglītībai un apmācībai un terciārajam līmenim, jo īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām; |
| --- | --- |

4.2.3.

Veicināt kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības un apmācības vienlīdzīgu pieejamību, sākot no agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes līdz pat vispārējai un profesionālajai izglītībai un apmācībai un terciārajam līmenim, jo īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām;

(..)

| 4.2.3. | Veicināt kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības un apmācības vienlīdzīgu pieejamību, sākot no agrīnās, lai visiem, it īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, būtu vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai, no agrīnāspirmsskolas izglītības un aprūpes līdz pat vispārējai un profesionālajai
  arodizglītībai un apmācībai un terciālajam līmenim, jo īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām
  augstākajai izglītībai, un lai šī izglītība tiktu iegūta, kā arī veicināt pieaugušo izglītību un apmācību, tostarp mācīšanās mobilitāti |
| --- | --- |

4.2.3.

Veicināt kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības un apmācības vienlīdzīgu pieejamību, sākot no agrīnās, lai visiem, it īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, būtu vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai, no agrīnāspirmsskolas izglītības un aprūpes līdz pat vispārējai un profesionālajai
  arodizglītībai un apmācībai un terciālajam līmenim, jo īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām
  augstākajai izglītībai, un lai šī izglītība tiktu iegūta, kā arī veicināt pieaugušo izglītību un apmācību, tostarp mācīšanās mobilitāti

kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības un apmācības vienlīdzīgu pieejamību, sākot no agrīnās

lai visiem, it īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, būtu vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai,

agrīnās

pat

profesionālajai

arodizglītībai

terciālajam līmenim, jo īpaši nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām

augstākajai izglītībai, un lai šī izglītība tiktu iegūta, kā arī veicināt pieaugušo izglītību un apmācību, tostarp mācīšanās mobilitāti

(..)

ESF

| 4.3.1. | Veicināt aktīvu iekļaušanu, tostarp lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību un uzlabotu nodarbināmību; |
| --- | --- |

4.3.1.

Veicināt aktīvu iekļaušanu, tostarp lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību un uzlabotu nodarbināmību;

ESF

| 4.3.1. | Veicināt
  Sekmēt aktīvu iekļaušanu, tostarp lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību un uzlabotu nodarbināmību |
| --- | --- |

4.3.1.

Veicināt
  Sekmēt aktīvu iekļaušanu, tostarp lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas un aktīvu līdzdalību un uzlabotu nodarbināmību

Veicināt

Sekmēt

ESF

| 4.3.2. | Veicināt marginalizēto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju; |
| --- | --- |

4.3.2.

Veicināt marginalizēto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju;

(..)

ESF

| 4.3.2. | Veicināt trešo valstu valstspiedrīgo un marginalizēto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju. |
| --- | --- |

4.3.2.

Veicināt trešo valstu valstspiedrīgo un marginalizēto kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju.

trešo valstu valstspiedrīgo un

(..)

ESF

| 4.3.4. | Uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un izmaksu ziņā pieejamiem pakalpojumiem; uzlabot veselības aprūpes sistēmu pieejamību, efektivitāti un izturētspēju; uzlabot piekļuvi ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem |
| --- | --- |

4.3.4.

Uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un izmaksu ziņā pieejamiem pakalpojumiem; uzlabot veselības aprūpes sistēmu pieejamību, efektivitāti un izturētspēju; uzlabot piekļuvi ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem

(..)

ESF

| 4.3.4. | Uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un izmaksu ziņā pieejamiem pakalpojumiem; modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp veicinot piekļuvi sociālajai aizsardzība; uzlabot veselības aprūpes sistēmu pieejamību, efektivitāti un izturētspēju; uzlabot piekļuvi
  un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiempakalpojumus |
| --- | --- |

4.3.4.

Uzlabot vienlīdzīgu un savlaicīgu piekļuvi kvalitatīviem, ilgtspējīgiem un izmaksu ziņā pieejamiem pakalpojumiem; modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp veicinot piekļuvi sociālajai aizsardzība; uzlabot veselības aprūpes sistēmu pieejamību, efektivitāti un izturētspēju; uzlabot piekļuvi
  un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiempakalpojumus

modernizēt sociālās aizsardzības sistēmas, tostarp veicinot piekļuvi sociālajai aizsardzība;

uzlabot piekļuvi

un

pakalpojumiem

(..)

V PIELIKUMS

V PIELIKUMS

Veidne programmām, ko atbalsta no ERAF (mērķis “Ieguldījums nodarbinātībai un izaugsmei”), ESF+, Kohēzijas fonda un EJZF – 16. panta 3. punkts

Veidne programmām, ko atbalsta no ERAF (mērķis “Ieguldījums nodarbinātībai un izaugsmei”), ESF+, Kohēzijas fonda un EJZF – 16. panta 3. punkts

V PIELIKUMS

V PIELIKUMS

Veidne programmām, ko atbalsta no ERAF (mērķis “Ieguldījums nodarbinātībai un izaugsmei”), ESF+, Kohēzijas fonda un EJZF – 16. panta 3. punkts

Veidne programmām, ko atbalsta no ERAF (mērķis “Ieguldījums nodarbinātībai un izaugsmei”), ESF+, Kohēzijas fonda un EJZF – 16. panta 3. punkts

Sk. arī 14. un 16. apsvērumu.

| 2.1.1.2. | Rādītāji

  [3. tabula. Rezultātu rādītāji] |
| --- | --- |

2.1.1.2.

2.1.1.2.

Rādītāji

[3. tabula. Rezultātu rādītāji]

[3. tabula. Rezultātu rādītāji]

Turklāt ierosinātās regulas V pielikuma 2.1.1.2. tabulā jāietver rezultātu rādītājiem paredzēti starpposma mērķrādītāji saskaņā ar ESF+ regulas projekta 15. panta 3. punktu.

(..)

4. iedaļa. Veicinošie nosacījumi

4.

Veicinošie nosacījumi

Atsauce: 19. panta 3. punkta h) apakšpunkts

Atsauce: 19. panta 3. punkta h) apakšpunkts

(..)

(..)

4. iedaļa. Veicinošie nosacījumi

4.

Veicinošie nosacījumi

Atsauce: 19
  17. panta 3. punkta h) apakšpunkts

Atsauce: 19

17. pant

(..)

Ierosinātās regulas VII pielikumā jāietver skaidrojums par to, kādu informāciju nosūta attiecībā uz programmām, ko atbalsta no ESF+, AMIF, IDF un BMVI.

AMIF

BMVI

Šajā pielikumā jāietver arī informācija par “finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām”, saskaņā ar prasībām, kas noteiktas Finanšu regulas 125. panta 3. punktā.

Sk. 48. apsvērumu.

Sk. 48. un 49. apsvērumu.

XV PIELIKUMS

XV PIELIKUMS

Veidne pārvaldības deklarācijai – 68. panta 1. punkta f) apakšpunkts

Veidne pārvaldības deklarācijai – 68. panta 1. punkta f) apakšpunkts

Es/mēs, apakšā parakstījies(-ušies) (..) ar šo apliecinu/apliecinām, ka:

(..)

XV PIELIKUMS

XV PIELIKUMS

Veidne pārvaldības deklarācijai – 68. panta 1. punkta f) apakšpunkts

Veidne pārvaldības deklarācijai – 68. panta 1. punkta f) apakšpunkts

Es/mēs, apakšā parakstījies(-ušies) (..) ar šo apliecinu/apliecinām, ka:

(..)

Sk. 124. punktu.

| b) | pārskatos iekļautie izdevumi atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem un ir izmantoti paredzētajam mērķim. |
| --- | --- |

b)

pārskatos iekļautie izdevumi atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem un ir izmantoti paredzētajam mērķim.

| b) | pārskatos iekļautie izdevumi atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem un ir izmantoti paredzētajam mērķim; |
| --- | --- |

b)

pārskatos iekļautie izdevumi atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem un ir izmantoti paredzētajam mērķim;

| c) | ieviestās kontroles sistēmas nodrošina pamatā esošo darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

c)

c)

ieviestās kontroles sistēmas nodrošina pamatā esošo darījumu likumību un pareizību.

ieviestās kontroles sistēmas nodrošina pamatā esošo darījumu likumību un pareizību.

Es/mēs apstiprinu/apstiprinām, ka galīgajos revīzijas un kontroles ziņojumos konstatētie pārkāpumi saistībā ar grāmatvedības gadu pārskatos ir atbilstoši izvērtēti, jo īpaši, lai izpildītu 92. panta prasības par pārskatu iesniegšanu, apliecinot, ka pārkāpumi nepārsniedz 2 % būtiskuma slieksni.

Es/mēs apstiprinu/apstiprinām, ka galīgajos revīzijas un kontroles ziņojumos konstatētie pārkāpumi saistībā ar grāmatvedības gadu pārskatos ir atbilstoši izvērtēti, jo īpaši, lai izpildītu 92. panta prasības par pārskatu iesniegšanu, apliecinot, ka pārkāpumi nepārsniedz 2 % būtiskuma slieksni.

Noteikumi, kuri patlaban nav ietverti priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (COM(2018) 375 final)

Noteikumi, kuri patlaban nav ietverti priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (COM(2018) 375 final)

Neattiecas

Ierosinātajā KNR atkārtoti jāievieš obligāts neatkarīgs novērtējums un kopīgi obligāti novērtēšanas standarti, piemēram, izmaksu un ieguvumu analīze, atlasot finansiāli nozīmīgas darbības, kurām ir vislabākā cenas un vērtības attiecība.

Sk. 45. apsvērumu.

Neattiecas

Ierosinātajā regulā ES ieguldījums jāattiecina uz projektiem, kas rada ienākumus, no jauna jāievieš vienotas likmes, kas ierobežo kopējos attiecināmos izdevumus projektiem, kas rada ieņēmumus, sadalījumā pa nozarēm, pamatojoties uz pieejamo pierādījumu analīzi vai izmantojot finanšu instrumentus kā vēlamo risinājumu projektu, kas rada ieņēmumus, līdzfinansēšanai.

Sk. 46. apsvērumu.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu

(COM(2018) 372 final)

(COM(2018) 372 final)

7. pants

Rādītāji

1.   Kopīgos izlaides un rezultātu rādītājus, kas ERAF un Kohēzijas fondam noteikti I pielikumā, un vajadzības gadījumā programmām specifiskos izlaides un rezultātu rādītājus izmanto saskaņā ar Regulas (ES) 2018/xxxx [jaunā KNR] [12. panta 1. punkta] otrās daļas a) apakšpunktu, [17. panta 3. punkta] d) apakšpunkta ii) punktu un [37. panta 2. punkta] b) apakšpunktu.

(..)

7. pants

Rādītāji

1.   Kopīgos izlaides un rezultātu rādītājus, kas ERAF un Kohēzijas fondam noteikti I pielikumā, un vajadzības gadījumā programmām specifiskos izlaides un rezultātu rādītājus izmanto saskaņā ar Regulas (ES) 2018/xxxx [jaunā KNR] [12. panta 1. punkta] otrās daļas a) apakšpunktu, [17. panta 3. punkta] d) apakšpunkta ii) punktu un [37. panta 2. punkta] b) apakšpunktu.

(..)

Sk. 24. un 27. apsvērumu.

Sk. 22., 23. un 24. apsvērumu.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+)

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+)

(COM(2018) 382 final)

(COM(2018) 382 final)

2. pants

2. pants

Definīcijas

Definīcijas

Sk. 22. apsvērumu.

15. pants

15. pants

Rādītāji un ziņošana

Rādītāji un ziņošana

Sk. arī 24. un 27. apsvērumu.

1.   Lai uzraudzītu, kā noris īstenošana, programmās, kuras saņem vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, izmanto kopējos izlaides rādītājus un kopējos rezultātu rādītājus, kā izklāstīts šīs regulas I pielikumā. Programmās var izmantot arī programmu īpašos rādītājus.

1.   Lai uzraudzītu, kā noris īstenošana, programmās, kuras saņem vispārējo atbalstu no dalīti pārvaldītās ESF+ sadaļas, izmanto kopējos izlaides rādītājus un kopējos rezultātu rādītājus, kā izklāstīts šīs regulas I pielikumā. Programmās var izmantot arī programmu īpašos rādītājus.

2.   Kopējo izlaides rādītāju un programmu īpašo izlaides rādītāju atsauces vērtība ir nulle. Ja tas atbilst atbalstīto darbību raksturam, kumulatīvos kvantificētos starpposma mērķrādītājus un to mērķvērtības izsaka absolūtos skaitļus. Paziņotās izlaides rādītāju vērtības izsaka absolūtos skaitļos.

(..)

2.   Kopējo izlaides rādītāju un programmu īpašo izlaides rādītāju atsauces vērtība ir nulle. Ja tas atbilst atbalstīto darbību raksturam, kumulatīvos kvantificētos starpposma mērķrādītājus un to mērķvērtības izsaka absolūtos skaitļos. Paziņotās izlaides rādītāju vērtības izsaka absolūtos skaitļos.

(..)

I –III PIELIKUMS

I –III PIELIKUMS

Sk. 24. apsvērumu.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg), kas saņem atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un ārējās finansēšanas instrumentiem

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (Interreg

(COM(2018) 374 final)

(COM(2018) 374 final)

33. pants

33. pants

Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa (Interreg) rādītāji

Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa (

) rādītāji

Sk. 27. apsvērumu.

1.   Kopīgos izlaides un kopīgos rezultātu rādītājus, kas izklāstīti Regulas (ES) [jaunā KNR] [I] pielikumā, un vajadzības gadījumā programmām specifiskos izlaides un rezultātu rādītājus izmanto saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [12. panta 1. punktu un šīs regulas 17. panta 3. punkta d) apakšpunkta ii) punktu un 31. panta 2. punkta b) apakšpunktu].

1.   Kopīgos izlaides un kopīgos rezultātu rādītājus, kas izklāstīti Regulas (ES) [jaunā KNR] [I] pielikumā, un vajadzības gadījumā programmām specifiskos izlaides un rezultātu rādītājus izmanto saskaņā ar Regulas (ES) [jaunā KNR] [12. panta 1. punktu un šīs regulas 17. panta 3. punkta d) apakšpunkta ii) punktu un 31. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

48. pants

48. pants

Darbību revīzija

Darbību revīzija

Sk. 52. apsvērumu.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014

(COM(2018) 390 final)

(COM(2018) 390 final)

Noteikumos jāizvirza prasība izmantot terminu “izlaides rādītāji” un “rezultātu rādītāji”. Tajos arī jāprecizē kopīgie rādītāji, ko dalībvalstis izmanto katra atbalsta jomai vai darbības veidam, un jānosaka šo rādītāju paziņošana par obligātu.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Patvēruma un migrācijas fonda izveidi

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Patvēruma un migrācijas fonda izveidi

(COM(2018) 471 final)

(COM(2018) 471 final)

Noteikumos jāizvirza prasība izmantot terminu “izlaides rādītāji” un “rezultātu rādītāji”. Tajos arī jāparedz obligāta ziņojumu sniegšana par visiem izlaides un rezultātu rādītājiem attiecībā uz konkrētu mērķi.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko tiek izveidots finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzām, kurš ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko tiek izveidots finansiāla atbalsta instruments robežu pārvaldībai un vīzām, kurš ir daļa no Integrētas robežu pārvaldības fonda

(COM(2018) 473 final)

(COM(2018) 473 final)

Noteikumos jāizvirza prasība izmantot terminu “izlaides rādītāji” un “rezultātu rādītāji”. Tajos arī jāparedz obligāta ziņojumu sniegšana par visiem izlaides un rezultātu rādītājiem attiecībā uz konkrētu mērķi.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Iekšējās drošības fonda izveidi

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Iekšējās drošības fonda izveidi

(COM(2018) 472 final)

(COM(2018) 472 final)

Noteikumos jāizvirza prasība izmantot terminu “izlaides rādītāji” un “rezultātu rādītāji”. Tajos arī jāparedz obligāta ziņojumu sniegšana par visiem izlaides un rezultātu rādītājiem attiecībā uz konkrētu mērķi.

---