# Euroopa Liidu C 415/15.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 415 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik15. november 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 415

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik15. november 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee |
| | 35. istung – Brüssel (Belgia), 18.–20. juuni 2018 |
| 2018/C 415/01 | Resolutsioon AKV-ELi Cotonou lepingu järgsete suhete ja nende tugeva parlamentaarse mõõtme kohta | 1 |
| 2018/C 415/02 | Resolutsioon taimekaitsevahendeid, seemneid ja muid põllumajandussisendeid hõlmava ebaseadusliku kaubanduse mõju kohta AKV riikide majandusele | 6 |
| 2018/C 415/03 | Resolutsioon linnastumise sotsiaalsete ja keskkonna-alaste tagajärgede kohta, eelkõige seoses tööstus- ja olmereovee keskkonnasäästliku käitlemisega AKV riikides | 11 |
| 2018/C 415/04 | Resolutsioon uute kiireloomuliste meetmete kohta rahvusvahelise terrorismi vastu võitlemiseks | 18 |
| 2018/C 415/05 | Resolutsioon Lõuna-Sudaani humanitaarkriisi kohta | 22 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee

35. istung – Brüssel (Belgia), 18.–20. juuni 2018

35. istung – Brüssel (Belgia), 18.–20. juuni 2018

2018/C 415/01

Resolutsioon AKV-ELi Cotonou lepingu järgsete suhete ja nende tugeva parlamentaarse mõõtme kohta

1

2018/C 415/02

Resolutsioon taimekaitsevahendeid, seemneid ja muid põllumajandussisendeid hõlmava ebaseadusliku kaubanduse mõju kohta AKV riikide majandusele

6

2018/C 415/03

Resolutsioon linnastumise sotsiaalsete ja keskkonna-alaste tagajärgede kohta, eelkõige seoses tööstus- ja olmereovee keskkonnasäästliku käitlemisega AKV riikides

11

2018/C 415/04

Resolutsioon uute kiireloomuliste meetmete kohta rahvusvahelise terrorismi vastu võitlemiseks

18

2018/C 415/05

Resolutsioon Lõuna-Sudaani humanitaarkriisi kohta

22

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee |
| | 35. istung – Brüssel (Belgia), 18.–20. juuni 2018 |
| 2018/C 415/06 | Komisjoni vastused kirjalikele küsimustele | 26 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee

35. istung – Brüssel (Belgia), 18.–20. juuni 2018

35. istung – Brüssel (Belgia), 18.–20. juuni 2018

2018/C 415/06

Komisjoni vastused kirjalikele küsimustele

26

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee

35. istung – Brüssel (Belgia), 18.–20. juuni 2018

| 15.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/1

---

RESOLUTSIOON (1)

AKV-ELi Cotonou lepingu järgsete suhete ja nende tugeva parlamentaarse mõõtme kohta

(2018/C 415/01)

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 18.–20. juunil 2018 Brüsselis (Belgia), |
| --- | --- |

—

mis kohtus 18.–20. juunil 2018 Brüsselis (Belgia),

| — | võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allakirjutatud partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (Cotonou leping) (2), ja selle läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allakirjutatud partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (Cotonou leping) (2), ja selle läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal (3),

| — | võttes arvesse 1975. aasta Georgetowni lepingut, millega loodi ametlikult Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühm, ja selle läbivaatamist 1992. aastal (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1975. aasta Georgetowni lepingut, millega loodi ametlikult Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühm, ja selle läbivaatamist 1992. aastal (4),

| — | võttes arvesse Aafrika ja ELi ühisstrateegiat, mille võtsid vastu Aafrika ja Euroopa riigipead ja valitsusjuhid 9. detsembril 2007 Lissaboni tippkohtumisel (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika ja ELi ühisstrateegiat, mille võtsid vastu Aafrika ja Euroopa riigipead ja valitsusjuhid 9. detsembril 2007 Lissaboni tippkohtumisel (5),

| — | võttes arvesse 13. ja 14. detsembril 2011. aastal Malabos toimunud AKV riikide riigipeade ja valitsusjuhtide 7. tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. ja 14. detsembril 2011. aastal Malabos toimunud AKV riikide riigipeade ja valitsusjuhtide 7. tippkohtumist,

| — | võttes arvesse oma 9. detsembri 2015. aasta resolutsiooni neljakümneaastase partnerluse kohta: hinnang AKV riikides kaubandusele ja arengule avaldatud mõju kohta ning AKV riikide ja Euroopa Liidu vaheliste kestvate suhete väljavaated (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. detsembri 2015. aasta resolutsiooni neljakümneaastase partnerluse kohta: hinnang AKV riikides kaubandusele ja arengule avaldatud mõju kohta ning AKV riikide ja Euroopa Liidu vaheliste kestvate suhete väljavaated (6),

| — | võttes arvesse oma resolutsioone AKV ja ELi suhete kohta, eriti 11. veebruari 2015. aasta resolutsiooni parlamentaarse ühisassamblee (edaspidi „ühisassamblee“) töö kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone AKV ja ELi suhete kohta, eriti 11. veebruari 2015. aasta resolutsiooni parlamentaarse ühisassamblee (edaspidi „ühisassamblee“) töö kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 21. detsembri 2016. aasta deklaratsiooni AKV ja ELi Cotonou lepingu järgsete suhete parlamentaarse mõõtme kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. detsembri 2016. aasta deklaratsiooni AKV ja ELi Cotonou lepingu järgsete suhete parlamentaarse mõõtme kohta (8),

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide 9. detsembri 2015. aasta ühisavaldust AKV ja ELi suhete tuleviku kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresidentide 9. detsembri 2015. aasta ühisavaldust AKV ja ELi suhete tuleviku kohta (9),

| — | võttes arvesse AKV ministrite nõukogu 103. ja 105. koosolekut, mis toimusid vastavalt 26. ja 27. aprillil 2016. aastal Dakaris ning 3. ja 4. mail 2017. aastal Brüsselis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV ministrite nõukogu 103. ja 105. koosolekut, mis toimusid vastavalt 26. ja 27. aprillil 2016. aastal Dakaris ning 3. ja 4. mail 2017. aastal Brüsselis,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni AKV ja ELi suhete tuleviku kohta pärast 2020. aastat (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni AKV ja ELi suhete tuleviku kohta pärast 2020. aastat (10),

| — | võttes arvesse 7. juunil 2017 Brüsselis vastu võetud Euroopa arengukonsensust (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. juunil 2017 Brüsselis vastu võetud Euroopa arengukonsensust (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 12. detsembril 2017 vastu võetud soovitust nõukogu otsuse kohta, millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise partnerluslepingu üle (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 12. detsembril 2017 vastu võetud soovitust nõukogu otsuse kohta, millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise partnerluslepingu üle (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 22. novembri 2016. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Uuendatud partnerlus Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega“ (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 22. novembri 2016. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Uuendatud partnerlus Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidega“ (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 6. oktoobri 2015. aasta ühist konsultatsioonidokumenti „Uue partnerluse suunas Euroopa Liidu ja Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahel pärast aastat 2020“ (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 6. oktoobri 2015. aasta ühist konsultatsioonidokumenti „Uue partnerluse suunas Euroopa Liidu ja Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahel pärast aastat 2020“ (14),

| — | võttes arvesse 12. mail 2016. aastal vastu võetud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust teemal „ELi edasised suhted AKV riikide rühmaga“ (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. mail 2016. aastal vastu võetud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust teemal „ELi edasised suhted AKV riikide rühmaga“ (15),

| — | võttes arvesse ÜRO säästva arengu teemalist tippkohtumist ja ÜRO Peaassamblee 25. septembril 2015. aastal vastu võetud lõppdokumenti „Säästva arengu tegevuskava aastani 2030 – „Muudame oma maailma““ (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO säästva arengu teemalist tippkohtumist ja ÜRO Peaassamblee 25. septembril 2015. aastal vastu võetud lõppdokumenti „Säästva arengu tegevuskava aastani 2030 – „Muudame oma maailma““ (16),

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu Komisjoni poolt 2015. aasta aprillis vastu võetud tegevuskava aastani 2063 (17) ning Barbadosel Bridgetownis 18.–19. mail 2017. aastal peetud Kariibi ühenduse (CARICOM) välissuhete ja ühendusesiseste suhete nõukogu (COFCOR) koosoleku kommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu Komisjoni poolt 2015. aasta aprillis vastu võetud tegevuskava aastani 2063 (17) ning Barbadosel Bridgetownis 18.–19. mail 2017. aastal peetud Kariibi ühenduse (CARICOM) välissuhete ja ühendusesiseste suhete nõukogu (COFCOR) koosoleku kommünikeed,

| — | võttes arvesse AKV ministrite nõukogu 29. mail 2018 Togos Lomés toimunud 107. istungjärgu ning AKV-ELi ministrite nõukogu 1. juunil 2018 toimunud 43. istungjärgu tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV ministrite nõukogu 29. mail 2018 Togos Lomés toimunud 107. istungjärgu ning AKV-ELi ministrite nõukogu 1. juunil 2018 toimunud 43. istungjärgu tulemusi,

| — | võttes arvesse Waigani kommünikeed AKV riikide rühma tulevikuväljavaadete kohta, mis võeti vastu AKV riikide riigipeade ja valitsusjuhtide 8. tippkohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Waigani kommünikeed AKV riikide rühma tulevikuväljavaadete kohta, mis võeti vastu AKV riikide riigipeade ja valitsusjuhtide 8. tippkohtumisel,

| — | võttes arvesse poliitikakomisjoni raportit (AKV-EL/102.400/fin.), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse poliitikakomisjoni raportit (AKV-EL/102.400/fin.),

| A. | arvestades, et Cotonou koostöölepinguga (edaspidi „koostööleping“) on suudetud luua ELi ja AKV riikide rühma vahel õiguslikult siduv vastastikune partnerlussuhe; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Cotonou koostöölepinguga (edaspidi „koostööleping“) on suudetud luua ELi ja AKV riikide rühma vahel õiguslikult siduv vastastikune partnerlussuhe;

| B. | arvestades, et koostöölepingu kohaselt on ühisassamblee ülesanne parandada ELi ja AKV riikide rahvaste vahelist mõistmist, suurendada üldsuse teadlikkust paljude teemade osas, edendada demokraatlikke protsesse dialoogi ja nõustamise abil, tagada koostöölepingu järjepidev seire ning suurendada AKV riikide parlamentide mõjuvõimu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et koostöölepingu kohaselt on ühisassamblee ülesanne parandada ELi ja AKV riikide rahvaste vahelist mõistmist, suurendada üldsuse teadlikkust paljude teemade osas, edendada demokraatlikke protsesse dialoogi ja nõustamise abil, tagada koostöölepingu järjepidev seire ning suurendada AKV riikide parlamentide mõjuvõimu;

| C. | arvestades, et tänu ühisassambleele on loodud parlamentaarsete debattide piiriülene ulatuslik raamistik ja see on vaatamata oma puudustele väärtuslik vahend üha enam omavahel seotud ja vastastikku sõltuvas maailmas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tänu ühisassambleele on loodud parlamentaarsete debattide piiriülene ulatuslik raamistik ja see on vaatamata oma puudustele väärtuslik vahend üha enam omavahel seotud ja vastastikku sõltuvas maailmas;

| D. | arvestades, et tulevased läbirääkimised AKV ja ELi suhete üle peavad võimaldama välja töötada visiooni ja anda suhetele poliitilise mõõtme; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tulevased läbirääkimised AKV ja ELi suhete üle peavad võimaldama välja töötada visiooni ja anda suhetele poliitilise mõõtme;

| E. | arvestades, et 7. juuni 1975. aasta Georgetowni leping tuleb üle vaadata, et laiendada ja tugevdada AKV riikide rühma aluseid, et oleks võimalik tegeleda 21. sajandi probleemidega ning reageerida geopoliitilistele murrangutele ja edendada mitmepoolsust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 7. juuni 1975. aasta Georgetowni leping tuleb üle vaadata, et laiendada ja tugevdada AKV riikide rühma aluseid, et oleks võimalik tegeleda 21. sajandi probleemidega ning reageerida geopoliitilistele murrangutele ja edendada mitmepoolsust;

| F. | arvestades, et Cotonou koostöölepingu nn kolme samba lähenemisviis on andnud vastandlikke tulemusi: see on toonud vaieldamatut edu arenguvaldkonnas ning aidanud selgelt kaasa aastatuhande arengueesmärkidele, kuid poliitilise koostöö osas on veel palju arenguruumi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Cotonou koostöölepingu nn kolme samba lähenemisviis on andnud vastandlikke tulemusi: see on toonud vaieldamatut edu arenguvaldkonnas ning aidanud selgelt kaasa aastatuhande arengueesmärkidele, kuid poliitilise koostöö osas on veel palju arenguruumi;

| G. | arvestades, et tulevane leping peab aitama tugevdada partnerlust ja edendada integratsiooni; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tulevane leping peab aitama tugevdada partnerlust ja edendada integratsiooni;

| H. | arvestades, et nii EL kui ka AKV riikide rühm on pärast Cotonou koostöölepingu ratifitseerimist teinud läbi olulise poliitilise ja majandusliku muutuse, eriti kuna AKV riikide rühm on ilmutanud üha suurenevat heterogeensust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nii EL kui ka AKV riikide rühm on pärast Cotonou koostöölepingu ratifitseerimist teinud läbi olulise poliitilise ja majandusliku muutuse, eriti kuna AKV riikide rühm on ilmutanud üha suurenevat heterogeensust;

| I. | arvestades, et ELi ja AKV riikide rühma vaheline Cotonou lepingu järgne leping peab olema kooskõlas laiemate ELi ja AKV strateegiatega, nagu Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia, kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja tegevuskava aastani 2063; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi ja AKV riikide rühma vaheline Cotonou lepingu järgne leping peab olema kooskõlas laiemate ELi ja AKV strateegiatega, nagu Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia, kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja tegevuskava aastani 2063;

| J. | arvestades, et uue partnerluse rahastamise küsimust tuleb käsitleda ja läbi rääkida prioriteedina ning selle hulka kuulub ka küsimus Euroopa Arengufondi lisamisest ELi eelarvesse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et uue partnerluse rahastamise küsimust tuleb käsitleda ja läbi rääkida prioriteedina ning selle hulka kuulub ka küsimus Euroopa Arengufondi lisamisest ELi eelarvesse;

| K. | arvestades, et ELi ja AKV uue partnerluse põhielement peaks olema ELi ja AKV rühma riikide parlamentaarse mõõtme tugevdamine ning selle juhtiva rolli edendamine otsuste tegemises; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi ja AKV uue partnerluse põhielement peaks olema ELi ja AKV rühma riikide parlamentaarse mõõtme tugevdamine ning selle juhtiva rolli edendamine otsuste tegemises;

| L. | arvestades, et ühisassamblee koosolekute sagedus ja mitmekesisus on võimaldanud pidevat dialoogi Euroopa Parlamendi ja AKV riikide vahel, kindlustades selle legitiimsust ja tugevdades parlamentaarset diplomaatiat, ning arvestades, et ühisassambleed on kasutatud parlamentaarse diplomaatia mudelina paljudel poliitilistel foorumitel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ühisassamblee koosolekute sagedus ja mitmekesisus on võimaldanud pidevat dialoogi Euroopa Parlamendi ja AKV riikide vahel, kindlustades selle legitiimsust ja tugevdades parlamentaarset diplomaatiat, ning arvestades, et ühisassambleed on kasutatud parlamentaarse diplomaatia mudelina paljudel poliitilistel foorumitel;

| M. | arvestades, ühisassamblee teabekogumismissioone ja ühiseid valimisvaatlusmissioone peetakse vahel poliitiliselt kasulikuks, kuna need hõlbustavad pariteedi tõttu ausat, tõhusat ja otsest partneritevahelist dialoogi muu hulgas demokraatia, õigusriigi põhimõte järgimise, hea valitsemistava ja inimõiguste üle; |
| --- | --- |

M.

arvestades, ühisassamblee teabekogumismissioone ja ühiseid valimisvaatlusmissioone peetakse vahel poliitiliselt kasulikuks, kuna need hõlbustavad pariteedi tõttu ausat, tõhusat ja otsest partneritevahelist dialoogi muu hulgas demokraatia, õigusriigi põhimõte järgimise, hea valitsemistava ja inimõiguste üle;

| N. | arvestades, et ühisassamblee eesmärk peaks olema üldsuse huvi äratamine, ning arvestades, et partnerluse parlamendiorganina ei peaks see olema riikide või geograafiliste piirkondade kokkupõrgete foorum, vaid konstruktiivse, läbipaistva, aruandva ja tõhusa koostöö foorum, eriti kuna riigid ja geograafilised piirkonnad ei ole alati kohane tasand paljude probleemide lahendamiseks, mistõttu on vaja parandada ühisassamblee otsuste rakendamise tõhusust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ühisassamblee eesmärk peaks olema üldsuse huvi äratamine, ning arvestades, et partnerluse parlamendiorganina ei peaks see olema riikide või geograafiliste piirkondade kokkupõrgete foorum, vaid konstruktiivse, läbipaistva, aruandva ja tõhusa koostöö foorum, eriti kuna riigid ja geograafilised piirkonnad ei ole alati kohane tasand paljude probleemide lahendamiseks, mistõttu on vaja parandada ühisassamblee otsuste rakendamise tõhusust;

| O. | arvestades, et Euroopa Parlamendi teatud liikmed ei ole ühisassamblee Brüsseli koosolekutel piisavalt osalenud ega ilmutanud piisavat hoolsust, mis on nõrgendanud ühisassamblee töö jätkumist ning koguni muutnud selle tähtsuse küsitavaks, mis on äärmiselt kahjulik; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Parlamendi teatud liikmed ei ole ühisassamblee Brüsseli koosolekutel piisavalt osalenud ega ilmutanud piisavat hoolsust, mis on nõrgendanud ühisassamblee töö jätkumist ning koguni muutnud selle tähtsuse küsitavaks, mis on äärmiselt kahjulik;

| P. | arvestades, et ühisassamblees valitseb märkimisväärne sooline ebavõrdsus ning noori liikmeid on silmatorkavalt vähe; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ühisassamblees valitseb märkimisväärne sooline ebavõrdsus ning noori liikmeid on silmatorkavalt vähe;

| Q. | arvestades, et AKV sekretariaadis on võrreldes Euroopa Parlamendi sekretariaadiga inim- ja rahaliste vahendite puudus, ning arvestades, et AKV riigid on kurtnud vähese mõjuvõimu üle ja soovi anda koostamisprotsessi sisukam panus; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et AKV sekretariaadis on võrreldes Euroopa Parlamendi sekretariaadiga inim- ja rahaliste vahendite puudus, ning arvestades, et AKV riigid on kurtnud vähese mõjuvõimu üle ja soovi anda koostamisprotsessi sisukam panus;

| 1. | kutsub üles koostama üldist õiguslikult siduvat AKV ja ELi raamistikku, et tulevased partnerlused saaksid tugineda varasematele saavutustele, ÜRO tegevuskavale aastani 2030 ning õiglase ja võrdse kaubanduse siduvatele juhistele, tagades samal ajal edasimineku, et edendada AKV riikides veelgi enam kestlikku majandusarengut; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on arvamusel, et AKV olemasolev raamistik peab jääma Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkondi hõlmava tulevase partnerluse raskuskeskmeks, tugevdades samal ajal nende kõigi rolli ja võttes nende suurenevaid eripärasid arvesse kavandatud õiguslikult siduvates piirkondlikes kokkulepetes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et on vaja tugevdada tulevase lepingu parlamentaarset mõõdet ning tagada tulevasele üldisele parlamentaarsele ühisassambleele reaalsed nõuandevolitused; nõuab, et ühisassambleele oleks tagatud õiguslik ja tegevuslik sõltumatus; nõuab, et assamblee oleks tihedalt seotud lepingu rakendamisega ja et assambleega konsulteeritaks regulaarselt kõigis partnerluse jaoks olulistes küsimustes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et Cotonou koostöölepingu poliitilise mõõtme tugevdamine peaks olema eeldus uue partnerluse loomiseks muu hulgas tugevdatud parlamentaarse kontrolli vormis koos piisava rahastamisega, mis võimaldaks parlamentaarset tegevust ellu viia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et tegevuskava 2030. aastani, kestliku arengu eesmärgid, Euroopa arengukonsensus ja tegevuskava aastani 2063 peavad olema ELi ja AKV uue partnerluse keskmes ning nende rakendamine peaks aktiivselt suunama ühisassamblee tegevust; usub, et ühisassamblee peaks korrapäraselt avaldama ajakohastatud teavet saavutuste kohta kestliku arengu eesmärkide poole pürgimisel, ning näeb ette parimate tavade jagamise mehhanismi loomise; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib AKV rühma piirkondlike organisatsioonide ja allpiirkondliku integratsiooni järjest suuremat olulisust ning usub, et see peaks kajastuma Cotonou lepingu järgse partnerluse struktuuris; peab sellega seoses vajalikuks sagedasemaid ühisassamblee piirkondlikke kohtumisi, et käsitleda piirkondlikke probleeme, tugevdada dialoogi piirkondlike ja allpiirkondlike institutsioonidega ning keskenduda veelgi enam iga piirkondliku ühenduse eripäradele ja tundlikkusele; rõhutab samas allpiirkondlike, piirkondlike ja globaalsete strateegiate vahelise ühtsuse ja vastastikuse täiendavuse vajadust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab, et ELi ja AKV riikide kohtumised piirkondlike kokkulepete tasandil toimuksid igas piirkonnas vähemalt kord aastas ning neid täiendaks foorum, kus osalevad naised ja noored; |
| --- | --- |

7.

| 8. | usub, et ühisassamblee peaks täiel määral osalema AKV ja ELi uuendatud 2020. aasta järgse poliitilise partnerluse läbirääkimistel ning ühisassamblee põhiroll ja õigused tuleks ümber sõnastada, et selle tõhusust maksimeerida ning tagada selle õiguslik ja tegevuslik autonoomia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde, et ühisassambleed tuleb viivitamata ja täielikult teavitada kõigil läbirääkimismenetluse etappidel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub üles tugevdama parlamentaarset diplomaatiat, seda eriti ühisassamblee teabekogumismissioonide ja valimisvaatlusmissioonide ning julgeolekuprobleemide ühiste vaatlusmissioonide kaudu, kuna need on demokraatliku suutlikkuse suurendamise põhilised vahendid, ning ergutab ühisassambleed paremini kasutama oma dialoogi- ja läbirääkimisvõimalusi, et edendada ühismeetmeid ning tõhusate AKV ja ELi koalitsioonide loomist rahvusvahelisel areenil; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub üles tulevast lepingut läbi rääkima ühtse üksusena, kus on ühisena esindatud nii Aafrika, Kariibi mere kui ka Vaikse ookeani riigid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on arvamusel, et parlamentaarset mõõdet saab tugevdada nii, et AKV-ELi ühisassamblee Euroopa riikide kabinettides oleksid kaasatud praktikandid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kinnitab oma pühendumust subsidiaarsuse põhimõttele, mis soodustab otsustusprotsessi toomist kodanikele võimalikult lähedale, vastutuse kõige asjakohasemale tasandile, olgu see kas riiklik, piirkondlik, kontinentaalne või AKV-ülene; rõhutab, et paljudes valdkondades tuleb vastutus võtta kõigil tasanditel alates kõige üldisemast, et tagada tõhusad ja võrdsed tingimused, kuni kõige kohalikumani, et eesmärgid oleksid praktikas saavutatavad; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toetab teabevahetuse ja sünkroonimise parandamist ELi ja AKV riikide rühma vahel ja sinna kuuluvate riikide vahel, tagades eelkõige, et mõlemaid partnereid abistaks sellekohane sekretariaat; rõhutab, et spetsiaalsete sekretariaatide kasutamine on tingitud praktilistest põhjustest ning see ei peegelda seda, et ELil ja AKV riikide rühmal oleksid põhjalikult erinevad huvid, mis vajaks halduslikku eraldamist; kutsub sellegipoolest üles sekretariaatide ja parlamendiliikmete vahelisele tihedale ja siirale koostööle; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab seetõttu, et uue lepinguga nähtaks ette parlamentaarse ühisassamblee täiskogu istung kaks korda aastas vahelduvalt Euroopa Liidu ja AKV riigis, ilma et assamblee sõltuks kokkukutsutavast nõukogust; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ergutab ellu viima reforme, mis suurendaks ühisassamblee läbipaistvust ja avalikku profiili ning tagaks ühisassamblee aruandekohustuslikkuse eri liikmesriikide kodanike ees; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on veendunud, et AKV ja ELi tasandi korrapärased kohtumised on vajalikud partnerluse jätkumise ja stabiilsuse tagamiseks ning korrapäraste aruannete ja vastastikuste eksperdihinnangute tegemiseks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | soovitab tungivalt AKV ja ELi liikmesriikidel püüelda oma ühisassamblee delegatsioonides soolise võrdsuse poole ning julgustab rohkem kaasama alla 40-aastaseid delegaate; soovitab tungivalt delegatsioonidel tagada opositsiooniparteide õiglane esindatus, et soodustada tõelist parteideülest parlamentaarset dialoogi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palub Euroopa Parlamendi liikmetel võtta kõigist ühisassamblee tegevustest aktiivselt osa; kutsub üles võtma kasutusele ranged reeglid, et tagada nende osalemine ühisassamblee koosolekutel ja hääletustel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub ühisassamblee liikmesriike üles tagama AKV parlamentaarse assamblee ja kaassekretariaadi pidev ja prognoositav rahastamine, et parandada ühisassamblee üldist võimekust; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub valitsusväliseid osalejaid, sh kodanikuühiskonna organisatsioone ning kohalikku ja piirkondlikku erasektorit üles võtma AKV-ELi otsustusprotsessist aktiivsemalt osa; nõuab, et uus ühisassamblee struktuur hõlmaks kodanikuühiskonna organisatsioonide formaalset osalemist piirkondlikul ning AKV-ELi tasandil; rõhutab, et neid osalejaid tuleks kooskõlas paljude sidusrühmade lähenemisega kaasata kõigisse AKV-ELi otsustesse ja tegevustesse; tuletab sellega seoses meelde vajadust tagada, et asjaomastes organisatsioonides peetaks kinni läbipaistvuse ja demokraatia põhimõtetest; kutsub ühisassambleed üles korraldama korrapäraseid ja spetsiifilisi üritusi, mis keskenduvad naistele ja noortele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et kuigi Euroopa Parlamendi esimeeste konverentsil on õigus vaidlustada Euroopa Parlamendi osalejate lähetusi ühisassamblee koosolekute, mis on õigustatav eelarvepiirangute või julgeolekukaalutlustega, võib see häirida ühisassamblee juriidilist ja tegevusautonoomiat; nõuab, et oleks tagatud ühisassamblee juriidiline autonoomia ning ühisassamblee kõigi ametlike tegevuste otsustusprotsessi läbivaatamist; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub rotatsiooni korras ELi nõukogu eesistujaks olevaid liikmesriike üles rohkem osalema ühisassamblee istungjärgu ettevalmistamisel, korraldamisel ja vastuvõtmisel praeguse Cotonou koostöölepingu kohaselt ning rõhutab lisaväärtust, mida pakub ühisassamblee istungjärkude korraldamine ELi liikmesriigis, kes on rotatsiooni korras ELi nõukogu eesistuja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Aafrika Liidule, AKV riikide piirkondlikele organisatsioonidele ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Vastu võetud 20. juunil 2018. aastal AKV–ELi parlamentaarsel ühisassambleel Brüsselis (Belgia).

(2)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

(3)  ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

(4)  http://www.epg.acp.int/fileadmin/user_upload/Georgetown_1992.pdf

(5)  http://www.africa-eu-partnership.org/sites/default/files/documents/eas2007_joint_strategy_en.pdf

(6)  ELT C 179, 18.5.2016, lk 29.

(7)  ELT C 310, 25.8.2016, lk 19.

(8)  ELT C 170, 30.5.2017, lk 36.

(9)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2015_acp2/pdf/1081264en.pdf

(10)  ELT C 314, 21.9.2017, lk 38.

(11)  Nõukogu dokument 9459/2017.

(12)  COM(2017) 763 final.

(13)  JOIN(2016) 52 final.

(14)  JOIN(2015) 0033.

(15)  http://www.eesc.europa.eu/our-work/opinions-information-reports/opinions/future-eus-relations-acp-group-countries-green-paper

(16)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/70/1.

(17)  http://www.un.org/en/africa/osaa/pdf/au/agenda2063.pdf

---

| 15.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/6

---

RESOLUTSIOON (1)

taimekaitsevahendeid, seemneid ja muid põllumajandussisendeid hõlmava ebaseadusliku kaubanduse mõju kohta AKV riikide majandusele

(2018/C 415/02)

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 18.–20. juunil 2018 Brüsselis (Belgia), |
| --- | --- |

—

mis kohtus 18.–20. juunil 2018 Brüsselis (Belgia),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allakirjutatud partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (Cotonou leping) (2), mida on muudetud 2005. ja 2010. aastal (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allakirjutatud partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (Cotonou leping) (2), mida on muudetud 2005. ja 2010. aastal (3),

| — | võttes arvesse ÜRO säästva arengu teemalist tippkohtumist ja ÜRO Peaassamblee 25. septembril 2015. aastal vastu võetud lõppdokumenti pealkirjaga „Säästva arengu tegevuskava aastani 2030: „Muudame oma maailma““ ning eelkõige kestliku arengu 2. eesmärki, nimelt kaotada nälg, saavutada toiduga kindlustatus ja parem toitumine ning toetada säästvat põllumajandust (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO säästva arengu teemalist tippkohtumist ja ÜRO Peaassamblee 25. septembril 2015. aastal vastu võetud lõppdokumenti pealkirjaga „Säästva arengu tegevuskava aastani 2030: „Muudame oma maailma““ ning eelkõige kestliku arengu 2. eesmärki, nimelt kaotada nälg, saavutada toiduga kindlustatus ja parem toitumine ning toetada säästvat põllumajandust (4),

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööri 8. märtsi 2011. aasta aruannet A/HRC/16/49 „Agroökoloogia ja õigus toidule“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööri 8. märtsi 2011. aasta aruannet A/HRC/16/49 „Agroökoloogia ja õigus toidule“,

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 21. detsembri 2016. aasta resolutsiooni põllumajandusliku pereettevõtluse ja väikepõllumajandustootmise probleemide kohta AKV riikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 21. detsembri 2016. aasta resolutsiooni põllumajandusliku pereettevõtluse ja väikepõllumajandustootmise probleemide kohta AKV riikides,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2017. aasta resolutsiooni madala riskiastmega bioloogiliste pestitsiidide kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2017. aasta resolutsiooni madala riskiastmega bioloogiliste pestitsiidide kohta (5),

| — | võttes arvesse punkti 56 Euroopa Parlamendi, nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate ning komisjoni 30. juuni 2017. aasta ühisavalduses uue Euroopa arengukonsensuse „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik“ kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse punkti 56 Euroopa Parlamendi, nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate ning komisjoni 30. juuni 2017. aasta ühisavalduses uue Euroopa arengukonsensuse „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik“ kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid (7),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet (12),

| — | võttes arvesse 5.–6. detsembril 2017. aastal toimunud AKV ministrite nõukogu 106. istungjärgul vastu võetud otsuseid, (13) resolutsioone ja deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5.–6. detsembril 2017. aastal toimunud AKV ministrite nõukogu 106. istungjärgul vastu võetud otsuseid, (13) resolutsioone ja deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni, ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsiooni 70/1, kestliku arengu tippkohtumise lõppdokumenti pealkirjaga „Muudame oma maailma. Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030“ ning eelkõige kestliku arengu 2. eesmärki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni, ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsiooni 70/1, kestliku arengu tippkohtumise lõppdokumenti pealkirjaga „Muudame oma maailma. Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030“ ning eelkõige kestliku arengu 2. eesmärki,

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelist taimekaitsekonventsiooni, mis võeti vastu 1952. aastal, et tõkestada taimedele kahjulike organismide sissetoomist ja levikut (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelist taimekaitsekonventsiooni, mis võeti vastu 1952. aastal, et tõkestada taimedele kahjulike organismide sissetoomist ja levikut (14),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioone tervise ja tööohutuse kohta põllumajandussektoris, konkreetselt konventsiooni nr 170, mis käsitleb kemikaalide tööl kasutamise turvalisust (15) ning konventsiooni nr 184, mis käsitleb tervist ja tööohutust põllumajandussektoris (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioone tervise ja tööohutuse kohta põllumajandussektoris, konkreetselt konventsiooni nr 170, mis käsitleb kemikaalide tööl kasutamise turvalisust (15) ning konventsiooni nr 184, mis käsitleb tervist ja tööohutust põllumajandussektoris (16),

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööri 24. jaanuari 2017. aasta aruannet A/HRC/34/48 (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööri 24. jaanuari 2017. aasta aruannet A/HRC/34/48 (17),

| — | võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ja Maailma Terviseorganisatsiooni rahvusvahelist tegevusjuhendit pestitsiidihalduse kohta „Guidelines on Highly Hazardous Pesticides“ (juhised väga kahjulike pestitsiidide kohta) (Rooma, märts 2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ja Maailma Terviseorganisatsiooni rahvusvahelist tegevusjuhendit pestitsiidihalduse kohta „Guidelines on Highly Hazardous Pesticides“ (juhised väga kahjulike pestitsiidide kohta) (Rooma, märts 2016),

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 1995. aasta sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingut (18) ning rahvusvahelist tegevusjuhendit taimekaitsevahendite, pestitsiidide, seemnete ja muude sisendite (PPPSIde) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 1995. aasta sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingut (18) ning rahvusvahelist tegevusjuhendit taimekaitsevahendite, pestitsiidide, seemnete ja muude sisendite (PPPSIde) kohta,

| — | võttes arvesse WTO 3.–6. detsembril 2013. aastal Balil toimunud 9. ministrite konverentsi deklaratsiooni, mis käsitles riigivaru loomist toiduga kindlustatuse tagamiseks (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO 3.–6. detsembril 2013. aastal Balil toimunud 9. ministrite konverentsi deklaratsiooni, mis käsitles riigivaru loomist toiduga kindlustatuse tagamiseks (19),

| — | võttes arvesse rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni 2009. aasta aruannet „Põllumajandus teelahkmel“ (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni 2009. aasta aruannet „Põllumajandus teelahkmel“ (20),

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) pestitsiidide ebaseaduslikku kaubandust käsitlevat võrgustikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) pestitsiidide ebaseaduslikku kaubandust käsitlevat võrgustikku,

| — | võttes arvesse majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee raportit (AKV–EL/xxxxxx), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee raportit (AKV–EL/xxxxxx),

| A. | arvestades, et põllumajandusel on tähtis koht AKV riikide kestlikus arengus, vaesuse vähendamises ja näljahäda kaotamises; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et põllumajandusel on tähtis koht AKV riikide kestlikus arengus, vaesuse vähendamises ja näljahäda kaotamises;

| B. | arvestades, et ÜRO eriraportööri 2011. aasta aruandes „Agroökoloogia ja õigus toidule“ toodud soovitused näitavad, et agroökoloogia suudab 10 aasta jooksul kahekordistada toidutootmist, leevendades samas kliimamuutust ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemist, ning vähendada maapiirkondade vaesust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO eriraportööri 2011. aasta aruandes „Agroökoloogia ja õigus toidule“ toodud soovitused näitavad, et agroökoloogia suudab 10 aasta jooksul kahekordistada toidutootmist, leevendades samas kliimamuutust ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemist, ning vähendada maapiirkondade vaesust;

| C. | arvestades, et intensiivse põllumajanduse arendamine sõltub teadusuuringutest – mida kontrollivad enamasti põllumajanduslike kemikaalide tööstus ja ravimitööstus – ning keemiliste ainete (nt taimekaitsevahendid, seemned ja muud põllumajandussisendid) kasutamisest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et intensiivse põllumajanduse arendamine sõltub teadusuuringutest – mida kontrollivad enamasti põllumajanduslike kemikaalide tööstus ja ravimitööstus – ning keemiliste ainete (nt taimekaitsevahendid, seemned ja muud põllumajandussisendid) kasutamisest;

| D. | arvestades, et rahvusvaheline kogukond on kasutusele võtnud mitu õigusakti, millega kehtestatakse rahvusvaheline konsensus kaubanduseks, toiduohutuse saavutamiseks ja inimtervise hoidmiseks vajalike PPPSIde kohta; arvestades samas, et toiduainetööstuse ebaseaduslike kaupade, eriti ebaseaduslike pestitsiidide kasutamine toiduainetes üle maailma kasvab ja sellesse on kaasatud väga keerukad kuritegelikud võrgustikud ja organiseeritud kuritegevus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rahvusvaheline kogukond on kasutusele võtnud mitu õigusakti, millega kehtestatakse rahvusvaheline konsensus kaubanduseks, toiduohutuse saavutamiseks ja inimtervise hoidmiseks vajalike PPPSIde kohta; arvestades samas, et toiduainetööstuse ebaseaduslike kaupade, eriti ebaseaduslike pestitsiidide kasutamine toiduainetes üle maailma kasvab ja sellesse on kaasatud väga keerukad kuritegelikud võrgustikud ja organiseeritud kuritegevus;

| E. | arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ning Maailma Terviseorganisatsiooni hinnangul ei vasta enam kui 30 % arenguriikidesse müüdavatest pestitsiididest rahvusvahelistele standarditele ning on sageli valesti märgistatud või tuvastamata; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ning Maailma Terviseorganisatsiooni hinnangul ei vasta enam kui 30 % arenguriikidesse müüdavatest pestitsiididest rahvusvahelistele standarditele ning on sageli valesti märgistatud või tuvastamata;

| F. | arvestades, et turul on palju ebaseaduslikke tooteid, sh kohalike ametiasutuste poolt heaks kiitmata ained ja võltsitud, aegunud või muudetud koostisega võltsitud pakendite või märgistusega tooted; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et turul on palju ebaseaduslikke tooteid, sh kohalike ametiasutuste poolt heaks kiitmata ained ja võltsitud, aegunud või muudetud koostisega võltsitud pakendite või märgistusega tooted;

| G. | arvestades, et taimekaitsevahendite, pestitsiidide, seemnete ja muude sisendite kontrollimata kasutamisel on asjaomaste riikide keskkonnale, inimtervisele ja majandusele kahjulik mõju; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et taimekaitsevahendite, pestitsiidide, seemnete ja muude sisendite kontrollimata kasutamisel on asjaomaste riikide keskkonnale, inimtervisele ja majandusele kahjulik mõju;

| H. | arvestades, et kõige ilmsemad on ohud inimeste tervisele, eriti kõrva-nina-kurguhaigused, nahka, kopse ja seedesüsteemi mõjutavad haigused ning vähk, kusjuures peamised ohvrid on noored ja naised, kuna nende osakaal on toiduainetööstuse nendes sektorites, kus PPPSIsid kasutatakse, kõige suurem; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kõige ilmsemad on ohud inimeste tervisele, eriti kõrva-nina-kurguhaigused, nahka, kopse ja seedesüsteemi mõjutavad haigused ning vähk, kusjuures peamised ohvrid on noored ja naised, kuna nende osakaal on toiduainetööstuse nendes sektorites, kus PPPSIsid kasutatakse, kõige suurem;

| I. | arvestades, et ÜRO eriraportööri õigust toidule käsitlev aruandes näidatakse, et PPPSId põhjustavad igal aastal 200 000 inimese surma ägeda mürgistuse läbi, kusjuures 99 % juhtumitest esineb arenguriikides; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜRO eriraportööri õigust toidule käsitlev aruandes näidatakse, et PPPSId põhjustavad igal aastal 200 000 inimese surma ägeda mürgistuse läbi, kusjuures 99 % juhtumitest esineb arenguriikides;

| J. | arvestades, et rahvusvahelistele standarditele mittevastavate pestitsiidide kasutamine vähendab ka usaldust põllumajandustoodete vastu ning seega ekspordi edasise suurendamise potentsiaali; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et rahvusvahelistele standarditele mittevastavate pestitsiidide kasutamine vähendab ka usaldust põllumajandustoodete vastu ning seega ekspordi edasise suurendamise potentsiaali;

| K. | arvestades, et seaduslikud põllumajanduskemikaalid, sh pestitsiidid kujutavad endast ohutusprobleeme ja terviseohte kogu olelusringi jooksul, kusjuures potentsiaalselt kõige kahjulikumad tagajärjed ilmnevad ladustamis-, transportimis- ja jaotus-, kasutus- ja kõrvaldamisetappides; arvestades, et AKV riikide valitsused puutuvad PPPSIde tõhusa õigusraamistiku väljaarendamisel kokku suurte piirangutega, nagu andmete puudumine, ebapiisav eelarve ja personal ning seaduste ebapiisav kohaldamine, mis põhjustab PPPSIde ulatuslikku salakaubandust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et seaduslikud põllumajanduskemikaalid, sh pestitsiidid kujutavad endast ohutusprobleeme ja terviseohte kogu olelusringi jooksul, kusjuures potentsiaalselt kõige kahjulikumad tagajärjed ilmnevad ladustamis-, transportimis- ja jaotus-, kasutus- ja kõrvaldamisetappides; arvestades, et AKV riikide valitsused puutuvad PPPSIde tõhusa õigusraamistiku väljaarendamisel kokku suurte piirangutega, nagu andmete puudumine, ebapiisav eelarve ja personal ning seaduste ebapiisav kohaldamine, mis põhjustab PPPSIde ulatuslikku salakaubandust;

| L. | arvestades, et ebaseaduslik kaubandus vähendab võimalikku maksutulu, häirib rahavoogude juhtimist ja vähendab usaldust avalik-õiguslike institutsioonide vastu, takistades juurdepääsu väliskapitalile ning põhjustades riigi vara investeeringute suuremaid riskipreemiaid ja aeglasemat majandusarengut; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ebaseaduslik kaubandus vähendab võimalikku maksutulu, häirib rahavoogude juhtimist ja vähendab usaldust avalik-õiguslike institutsioonide vastu, takistades juurdepääsu väliskapitalile ning põhjustades riigi vara investeeringute suuremaid riskipreemiaid ja aeglasemat majandusarengut;

| M. | arvestades, et enamikul AKV riikidel ei ole PPPSIde reguleerimiseks välja töötatud õigusakte ning riigid, kellel need on, ei ole suutnud nende toodete salakaubaveo ärahoidmiseks kehtestada sobivaid ja rangeid eeskirju; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et enamikul AKV riikidel ei ole PPPSIde reguleerimiseks välja töötatud õigusakte ning riigid, kellel need on, ei ole suutnud nende toodete salakaubaveo ärahoidmiseks kehtestada sobivaid ja rangeid eeskirju;

| N. | arvestades, et PPPSIde paljudel kasutajatel puudub koolitus- või haridustase, mis on vajalik nende toodete tehniliste omaduste mõistmiseks, ning nad ei mõista seetõttu nende kahulikku mõju tervisele, majandusele ja keskkonnale; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et PPPSIde paljudel kasutajatel puudub koolitus- või haridustase, mis on vajalik nende toodete tehniliste omaduste mõistmiseks, ning nad ei mõista seetõttu nende kahulikku mõju tervisele, majandusele ja keskkonnale;

| O. | arvestades, et põllumajandusturgude üleilmne liberaliseerimine, ebaseaduslike PPPSIde madal hind, kasutajate koolitamise ja teadmiste puudus, ebapiisavad õigusaktid ja AKV riikide ebapiisav järelevalve suudavad mingil määral selgitada nende ebaseaduslike toodete levikut AKV turgudele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et põllumajandusturgude üleilmne liberaliseerimine, ebaseaduslike PPPSIde madal hind, kasutajate koolitamise ja teadmiste puudus, ebapiisavad õigusaktid ja AKV riikide ebapiisav järelevalve suudavad mingil määral selgitada nende ebaseaduslike toodete levikut AKV turgudele;

| 1. | on seisukohal, et on vaja koostada selge strateegia PPPSIde ebaseadusliku kaubandusega võitlemiseks ja toiduga kindlustatuse edendamiseks, toetades tehnoloogilisi lahendusi, mis viiks iga klimaatilise või geograafilise piirkonna jaoks sobivate kohalike seemnete väljaarendamiseni ning mahe-PPPSIde tootmiseni; lisab, et see strateegia peaks põhinema agroökoloogia ja põllumajandusliku pereettevõtluse toetamisel, mis austaks keskkonda ning aitaks välja arendada sotsiaalset ja solidaarsusel põhinevat majandust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab, et EL ja liikmesriigid teeksid teoks Euroopa uues arengukonsensuses antud lubaduse toetada agroökoloogiat muu hulgas Euroopa investeerimiskava ja Euroopa Kestliku Arengu Fondi põllumajandusinvesteeringute kaudu ning kajastades seda lubadust järgmises mitmeaastases finantsraamistikus, et rakendada kestliku arengu tegevuskava aastani 2030. aastani ja Pariisi kliimakokkulepet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et PPPSIde abil pakutud võimalustega põllumajanduse arengule kasu toomiseks peaksid AKV riigid:






  a) | tutvuma PPPSIsid käsitlevate rahvusvaheliste ja riiklike õigusraamistikega; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

tutvuma PPPSIsid käsitlevate rahvusvaheliste ja riiklike õigusraamistikega;

| b) | lahendama mitu struktuurset probleemi, mis takistavad nende toodete seaduslikku ja tõhusat edendamist; |
| --- | --- |

b)

lahendama mitu struktuurset probleemi, mis takistavad nende toodete seaduslikku ja tõhusat edendamist;

| c) | tuvastama PPPSIdega seotud riskid, et PPPSIde ebaseaduslikku kaubandust ennetada, selle mõju hallata ja see lõpuks oma majandusest välja juurida; |
| --- | --- |

c)

tuvastama PPPSIdega seotud riskid, et PPPSIde ebaseaduslikku kaubandust ennetada, selle mõju hallata ja see lõpuks oma majandusest välja juurida;

| d) | keelustama fumigatsiooni ning kehtestama vee ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks ranged eeskirjad; |
| --- | --- |

d)

keelustama fumigatsiooni ning kehtestama vee ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks ranged eeskirjad;

| e) | kehtestama ranged eeskirjad PPPSIdega kokkupuutuvate töötajate tervise kaitseks – pöörates erilist tähelepanu naistele –, pidades silmas meditsiinitöötajatele PPPSIde tervisemõjusid käsitlevate koolituste pakkumist; |
| --- | --- |

e)

kehtestama ranged eeskirjad PPPSIdega kokkupuutuvate töötajate tervise kaitseks – pöörates erilist tähelepanu naistele –, pidades silmas meditsiinitöötajatele PPPSIde tervisemõjusid käsitlevate koolituste pakkumist;

| 4. | kutsub üles edendama maheväetiste kasutamist ja põllumajandustavasid, kus kasutatakse seaduslike PPPSIde mõistlikke koguseid; kutsub samas AKV riike üles mõtlema nende ainete kasutamise üle, mis on küll seaduslikud, aga millel on tõestatud kahjulik mõju keskkonnale, bioloogilisele mitmekesisusele ja inimeste tervisele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab vajadust konsolideerida ettevõtetest sõltumatut avaliku sektori oskusteavet, mis aitaks tuvastada PPPSIde ebaseadusliku kaubandusega tegelejaid, organiseeritud kuritegevuse rühmi ja võrgustikke, ning võtta konkreetseid meetmeid ebaseaduslike pestitsiidide importimise, müügi ja kasutamise ennetamiseks ning sellega võitlemiseks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab PPPSIde sobimatust kasutamisest põhjustatud välismõjude riikliku kontrollimise vajadust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub üles keelustama kõiki PPPSIsid, mis on kahjulikud mesilastele ja tolmlejatele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab PPPSIde müügilubade kriteeriumide põhjaliku läbivaatamise vajadust, tagades, et menetlus põhineb valdkonnast sõltumatutel andmetel ja teaduslikel tõenditel ning kõigis olukordades valitseb ettevaatuspõhimõte; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab vajadust kehtestada meetmed nende karistamiseks, kes on ettevõtetes ja ametiasutustes vastutavad müügilubade saamise eesmärgil andmete varjamise või muutmise eest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub üles võtma mõjusaid meetmeid salakaubanduse ja toiduga kindlustamatusega tegelemiseks tehnilise ja rahandusliku abi ning ELi liikmesriikide karmide meetmete näol, et võidelda võltsitud PPPSIde ekspordi või transiidi vastu nende territooriumil; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kordab, et kiiresti on vaja tõsta põllumajandustootjate, väiketootjate ja kauplejate teadlikkust ja neid koolitada, et nad mõistaksid ebaseaduslike PPPSIdega seotud probleemi, nende ebatõhusust ja ohtu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib PPPSIde kohta teabe levitamise olulisust, et tootjad, kasutajad ja tarbijad saaksid võtta kasutusele mõistlikke ohutustavasid; on arvamusel, et selleks peaks teadlikkuse tõstmine keskenduma kollektiivile, mitte vaid asjaomastele ekspertidele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et AKV riikide valitsused peavad võtma meetmeid õigusaktide edendamiseks ja tõhustamiseks, eelõige asjaomase süüteo sätestamisega, et õigusrikkujatele oleks võimalik määrata kriminaalkaristusi, kontrollida nii oma piirides kui ka väljaspool ebaseaduslike PPPSIde voogu ning luua riiklikul tasandil laboreid ja viljahoidlaid, mis on sobilikud kohalikule kliimale vastupidavate kohalike taimekasvatussaaduste hoiustamiseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | soovitab asjaomaseid tooteid tootvatel ja müüvatel ettevõtetel pakkuda neid AKV riikide põllumajandustootjatele mahu, kontsentratsiooni ja pakendite mõttes sobilikus vormis, et soodustada nende kasutamist, vähendada maksumust ning kokkupuute-, sissehingamis- ja allaneelamisohtu; soovitab nende eesmärkide saavutamiseks organiseerida tõhusad jäätmete kõrvaldamise meetmed; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et on vaja sisse seada tõeliselt hoiatavad kriminaalkaristused võltstoodete või kehtivatele õigusaktidele mittevastavate toodete jaotamise ja müügi eest; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub üles tegema tihedamat rahvusvahelist koostööd võltsitud või ebaseaduslike toodete tootmise, eksportimise või importimise eest ning intellektuaalse vara eeskirjade eiramise eest karmimate karistuste kehtestamiseks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub AKV riike ja ELi liikmesriike üles suurendama vastastikuseid tollivaldkonna haldustoetusi, et võimalikult selgelt tuvastada võltsitud või muudetud koostisega PPPSIde transporditeid ja ladustamiskohti ning võtta ühiseid meetmeid nende sulgemiseks näiteks tarnete jälgimise ja ühiste uurimismeeskondade loomise teel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toetab võltsimise vastase võitluse tõhustamiseks piirkondliku lähenemise tugevdamist, kuna AKV riikides tuleb luua piirkondlikke laboreid ning suurendada sama piirkonna AKV riikide tollivaldkonna piirkondlikku koostööd ja laiendada PPPSIde alase teabe vahetuse võrgustikke; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et piirkondlik koostöö, eriti kui sellega hõlmatakse tüübikinnituste vastastikkust tunnustamist, teeb võimalikuks turvalise ja usaldusväärse vaba liikumise, mis on piirkondliku ja kontinentaalse turu jaoks ülioluline; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toetab avaliku teadusuuringute fondi loomist AKV ja ELi vahelise koostöö osana, mille puhul on tagatud sõltumatus valdkonna ettevõtetest, ning agronoomia mitme sektori arendamist, sh põllumajandusalase keskhariduse ja kõrgharidusena, mida saab kasutada selleks, et tugevdada AKV riikide võimet kehtestada riiklikud PPPSIde heakskiitmise ja sertifitseerimise menetlused ning mahepõllukultuuride tootjate teavitus- ja koolituskavad; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub üles võtma kasutusele kohustuslik, tõhus ja range avaliku kvaliteedikontrolli süsteem ning hävitama rikutud kaup kooskõlas WHO ning ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni nõuetega, samuti võtma kasutusele PPPSIde jälgimismehhanism, et nende koostist ja päritolu määrata ning neid tuvastada; |
| --- | --- |

21.

| 22. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, piirkondlikele ja riikide parlamentidele ja AKV riikidega seotud piirkondlikele organisatsioonidele, Euroopa Investeerimispangale ja Maailmapangale. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Vastu võetud 20. juunil 2018. aastal AKV–ELi parlamentaarsel ühisassambleel Brüsselis (Belgia).

(2)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

(3)  ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

(4)  ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/70/1.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0042.

(6)  ELT C 210, 30.6.2017, lk 1.

(7)  ELT L 317, 23.11.2016, lk 4.

(8)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

(9)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

(10)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(11)  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

(12)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:02006R1907-20140410&from=EN

(13)  Otsus nr 12/CVI/18, mis käsitleb mittetariifseid tõkkeid

(14)  https://www.ippc.int/en/history-of-the-ippc/

(15)  http://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C170

(16)  http://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C184

(17)  http://www.cms.int/sites/default/files/document/UN-Human%20Rights%20Council_AHRC3448_Adversive%20effects%20of%20pesticides.pdf

(18)  https://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/spsagr_e.htm

(19)  https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/desci38_e.htm

(20)  http://www.fao.org/fileadmin/templates/est/Investment/Agriculture_at_a_Crossroads_Global_Report_IAASTD.pdf

---

| 15.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/11

---

RESOLUTSIOON (1)

linnastumise sotsiaalsete ja keskkonna-alaste tagajärgede kohta, eelkõige seoses tööstus- ja olmereovee keskkonnasäästliku käitlemisega AKV riikides

(2018/C 415/03)

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 18.–20. juunil 2018 Brüsselis (Belgia), |
| --- | --- |

—

mis kohtus 18.–20. juunil 2018 Brüsselis (Belgia),

| — | võttes arvesse 23. juunil 2000 Cotonous allakirjutatud partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (edaspidi „Cotonou leping“) ja Cotonou lepingu hilisemaid läbivaatamisi, mis on vastu võetud 2005. ja 2010. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juunil 2000 Cotonous allakirjutatud partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (edaspidi „Cotonou leping“) ja Cotonou lepingu hilisemaid läbivaatamisi, mis on vastu võetud 2005. ja 2010. aastal (2),

| — | võttes arvesse oma 20. detsembri 2017. aasta resolutsiooni sinise majanduse kohta: AKV riikide võimalused ja probleemid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. detsembri 2017. aasta resolutsiooni sinise majanduse kohta: AKV riikide võimalused ja probleemid,

| — | võttes arvesse AKV riikide ja piirkondade kehtestatud jäätmekäitlust käsitlevaid eeskirju, strateegiaid, akte ja määrusi, näiteks Vaikse ookeani piirkondliku keskkonnaprogrammi sekretariaat („Puhtam Vaikne ookean 2025“ (2016)), Rwanda (2015), Lõuna-Aafrika (2009), Nigeeria (2007), Jamaica (2002), Uganda (1999), Gambia (1994) ja Barbados (1985), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV riikide ja piirkondade kehtestatud jäätmekäitlust käsitlevaid eeskirju, strateegiaid, akte ja määrusi, näiteks Vaikse ookeani piirkondliku keskkonnaprogrammi sekretariaat („Puhtam Vaikne ookean 2025“ (2016)), Rwanda (2015), Lõuna-Aafrika (2009), Nigeeria (2007), Jamaica (2002), Uganda (1999), Gambia (1994) ja Barbados (1985),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2014. aasta määrust (EL) nr 1357/2014, millega asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid) III lisa (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2014. aasta määrust (EL) nr 1357/2014, millega asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid) III lisa (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2014. aasta otsust 2014/955/EL, millega muudetakse jäätmenimistut käsitlevat otsust 2000/532/EÜ vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/98/EÜ (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2014. aasta otsust 2014/955/EL, millega muudetakse jäätmenimistut käsitlevat otsust 2000/532/EÜ vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/98/EÜ (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. novembri 2011. aasta aruannet „ELi jäätmeseadusandluse rakendamine keskkonnasäästliku majanduskasvu soodustamiseks“ (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. novembri 2011. aasta aruannet „ELi jäätmeseadusandluse rakendamine keskkonnasäästliku majanduskasvu soodustamiseks“ (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 1. aprilli 2011. aasta aruannet „Keskkonda sattunud plastijäätmed“ (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. aprilli 2011. aasta aruannet „Keskkonda sattunud plastijäätmed“ (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/59/EÜ laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/59/EÜ laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates (9),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. mai 2000. aasta otsust 2000/532/EÜ, millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu) (teatavaks tehtud numbri C(2000) 1147 all) (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. mai 2000. aasta otsust 2000/532/EÜ, millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu) (teatavaks tehtud numbri C(2000) 1147 all) (10),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ prügilate kohta (11),

| — | võttes arvesse 22. mai 2001. aasta Stockholmi konventsiooni püsivate orgaaniliste saasteainete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. mai 2001. aasta Stockholmi konventsiooni püsivate orgaaniliste saasteainete kohta,

| — | võttes arvesse 10. septembril 1998. aastal sõlmitud teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlevat Rotterdami konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. septembril 1998. aastal sõlmitud teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlevat Rotterdami konventsiooni,

| — | võttes arvesse Bamako 30. jaanuari 1991. aasta konventsiooni, mis käsitleb Aafrikasse importimise keelustamist ning piiriülese liikumise kontrolli ja ohtlike jäätmekäitlemist Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bamako 30. jaanuari 1991. aasta konventsiooni, mis käsitleb Aafrikasse importimise keelustamist ning piiriülese liikumise kontrolli ja ohtlike jäätmekäitlemist Aafrikas,

| — | võttes arvesse 22. märtsil 1989. aastal sõlmitud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. märtsil 1989. aastal sõlmitud ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsiooni,

| — | võttes arvesse üleilmset tegevuskava merekeskkonna kaitsmiseks maismaategevuse eest, mille võtsid vastu 108 valitsust ja Euroopa Komisjon, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üleilmset tegevuskava merekeskkonna kaitsmiseks maismaategevuse eest, mille võtsid vastu 108 valitsust ja Euroopa Komisjon,

| — | võttes arvesse AKV, EÜ ja ÜRO Elukeskkonnaprogrammi 2. kolmepoolset konverentsi, millel käsitleti linnade vaesuse vähendamiseks kestlikku linnastumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV, EÜ ja ÜRO Elukeskkonnaprogrammi 2. kolmepoolset konverentsi, millel käsitleti linnade vaesuse vähendamiseks kestlikku linnastumist,

| — | võttes arvesse ÜRO Elukeskkonnaprogrammi 14. veebruari 2014. aasta teatist linnastumise probleemide, jäätmekäitluse ja arengu teemal (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Elukeskkonnaprogrammi 14. veebruari 2014. aasta teatist linnastumise probleemide, jäätmekäitluse ja arengu teemal (12),

| A. | arvestades, et valitsused ja rahvusvaheline kogukond on saaste ja selle kahjuliku mõju inimeste tervisele, keskkonnale ja planeedile sageli tähelepanuta jätnud, nii selle otsese mõju (näiteks õhusaaste mõju inimeste tervisele ja taimekaitsevahendite kasutamise mõju keskkonnale ja bioloogilisele mitmekesisusele) kui ka kaudse mõju (näiteks põllumajanduskultuuride aluse pinnase saastumine ja selle järelmõju inimeste tervisele); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et valitsused ja rahvusvaheline kogukond on saaste ja selle kahjuliku mõju inimeste tervisele, keskkonnale ja planeedile sageli tähelepanuta jätnud, nii selle otsese mõju (näiteks õhusaaste mõju inimeste tervisele ja taimekaitsevahendite kasutamise mõju keskkonnale ja bioloogilisele mitmekesisusele) kui ka kaudse mõju (näiteks põllumajanduskultuuride aluse pinnase saastumine ja selle järelmõju inimeste tervisele);

| B. | arvestades, et reostus on tänapäeval peamine haigusjuhtumeid ja surma põhjustav keskkonnafaktor, mille tõttu suri 2015. aastal enneaegselt üheksa miljonit inimest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et reostus on tänapäeval peamine haigusjuhtumeid ja surma põhjustav keskkonnafaktor, mille tõttu suri 2015. aastal enneaegselt üheksa miljonit inimest;

| C. | arvestades, et 92 % saastega seotud surmajuhtumitest leiab aset madala ja keskmise sissetulekuga riikides ja mõnes riigis on need näitajad väga muret tekitavad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 92 % saastega seotud surmajuhtumitest leiab aset madala ja keskmise sissetulekuga riikides ja mõnes riigis on need näitajad väga muret tekitavad;

| D. | arvestades, et ÜRO andmetel elas 2014. aastaks maailma elanikkonnast linnapiirkondades 54 % ning arvatakse, et 2050. aastaks jõuab see näitaja 66 %-ni; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO andmetel elas 2014. aastaks maailma elanikkonnast linnapiirkondades 54 % ning arvatakse, et 2050. aastaks jõuab see näitaja 66 %-ni;

| E. | arvestades, et Aafrika linnaelanikkond kasvab aastaks 2050 54 %; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Aafrika linnaelanikkond kasvab aastaks 2050 54 %;

| F. | arvestades, et linnarahvastiku kasv toob endaga kaasa palju probleeme, kuid sellel on ka potentsiaal suurendada heaolu ja arengut ning liita AKV riigid üleilmsete võrgustikega, suurendades sellega probleemidele lahenduste leidmise tõenäosust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et linnarahvastiku kasv toob endaga kaasa palju probleeme, kuid sellel on ka potentsiaal suurendada heaolu ja arengut ning liita AKV riigid üleilmsete võrgustikega, suurendades sellega probleemidele lahenduste leidmise tõenäosust;

| G. | arvestades, et 62 % Sahara-taguse Aafrika linnarahvastikust elab halbade tingimustega äärelinnades, mis asuvad sageli tundliku keskkonnaga piirkondades, kus ei ole juurdepääsu põhiteenustele, nagu vesi, kanalisatsioon, elekter, transport ja jäätmekäitussüsteemid; arvestades, et need inimesed puutuvad äärmiselt palju kokku saasteallikatega ning nende tagajärgedega keskkonnale ja tervisele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 62 % Sahara-taguse Aafrika linnarahvastikust elab halbade tingimustega äärelinnades, mis asuvad sageli tundliku keskkonnaga piirkondades, kus ei ole juurdepääsu põhiteenustele, nagu vesi, kanalisatsioon, elekter, transport ja jäätmekäitussüsteemid; arvestades, et need inimesed puutuvad äärmiselt palju kokku saasteallikatega ning nende tagajärgedega keskkonnale ja tervisele;

| H. | arvestades, et esmajärjekorras tuleks tegeleda jäätmete tootmise vähendamise strateegiatega ning jäätmete ringlussevõtt ja töötlemine peaks olema vaid varuvariandid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et esmajärjekorras tuleks tegeleda jäätmete tootmise vähendamise strateegiatega ning jäätmete ringlussevõtt ja töötlemine peaks olema vaid varuvariandid;

| I. | arvestades, et puudulikud jäätmete kogumisteenused ja ringlussevõtusüsteemid, ohtlike jäätmete mahakallamine ja keskkonnakahju ning eelnevast põhjustatud terviseohud mõjutavad AKV riikide miljonike elanike elusid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et puudulikud jäätmete kogumisteenused ja ringlussevõtusüsteemid, ohtlike jäätmete mahakallamine ja keskkonnakahju ning eelnevast põhjustatud terviseohud mõjutavad AKV riikide miljonike elanike elusid;

| J. | arvestades, et jäätmete puudulik käitlemine aeglustab AKV riikide, eriti slummide majanduslikku ja sotsiaalset arengut; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et jäätmete puudulik käitlemine aeglustab AKV riikide, eriti slummide majanduslikku ja sotsiaalset arengut;

| K. | arvestades, et tööstus- ja olmejäätmete käitlemise suutlikkuse puudumine mõjutab äärmiselt negatiivselt AKV riikide bioloogilist mitmekesisust, ökosüsteeme ning nendest sõltuvat taime- ja loomastikku; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tööstus- ja olmejäätmete käitlemise suutlikkuse puudumine mõjutab äärmiselt negatiivselt AKV riikide bioloogilist mitmekesisust, ökosüsteeme ning nendest sõltuvat taime- ja loomastikku;

| L. | arvestades, et mõnes AKV riigis puutuvad jäätmekäitlejad sobiva tehnoloogia puudumise tõttu kokku nakkuslike meditsiinijäätmetega ja mürgiste tööstusjäätmetega, mis põhjustavad neile palju ohte; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mõnes AKV riigis puutuvad jäätmekäitlejad sobiva tehnoloogia puudumise tõttu kokku nakkuslike meditsiinijäätmetega ja mürgiste tööstusjäätmetega, mis põhjustavad neile palju ohte;

| M. | arvestades, et puudulikud jäätmekäitlustavad koos tõhusa ja kestliku jäätmekäitlussüsteemi puudumisega (eriti maapiirkondades) põhjustavad pidevaid probleeme, nagu ebatõhus jäätmete kogumine, jäätmete sorteerimise puudulik järgimine ning jäätmete kontrollimata lahtine põletamine; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et puudulikud jäätmekäitlustavad koos tõhusa ja kestliku jäätmekäitlussüsteemi puudumisega (eriti maapiirkondades) põhjustavad pidevaid probleeme, nagu ebatõhus jäätmete kogumine, jäätmete sorteerimise puudulik järgimine ning jäätmete kontrollimata lahtine põletamine;

| N. | arvestades, et Vaikse ookeani saartel on spetsiifilisi probleeme töötlemata jäätmetega, eriti plastjäätmetega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Vaikse ookeani saartel on spetsiifilisi probleeme töötlemata jäätmetega, eriti plastjäätmetega;

| O. | arvestades, et jäätmete ulatuslik kaadamine ja kontrollimata kaadamispaigad suurendavad AKV riikide üldiselt ebasanitaarsete tingimuste probleemi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et jäätmete ulatuslik kaadamine ja kontrollimata kaadamispaigad suurendavad AKV riikide üldiselt ebasanitaarsete tingimuste probleemi;

| P. | arvestades, et lõhe AKV riikide jäätmekäitluseeskirjade ja õigusaktide ning tegelike jäätmekäitlustavade vahel suureneb pidevate suutlikkuspiirangute tõttu või eri jäätmevoogude käitlusrajatiste puudumise tõttu; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et lõhe AKV riikide jäätmekäitluseeskirjade ja õigusaktide ning tegelike jäätmekäitlustavade vahel suureneb pidevate suutlikkuspiirangute tõttu või eri jäätmevoogude käitlusrajatiste puudumise tõttu;

| Q. | arvestades, et elektri- ja elektroonikaseadmete üleilmne tarbimine on kasvamas; arvestades, et elektri- ja elektroonikaseadmete kogu olelusringi käsitlemine on 2030. aastani koostatud arengutegevuskava keskmes; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et elektri- ja elektroonikaseadmete üleilmne tarbimine on kasvamas; arvestades, et elektri- ja elektroonikaseadmete kogu olelusringi käsitlemine on 2030. aastani koostatud arengutegevuskava keskmes;

| R. | arvestades, et ELi liikmesriikide paljud linnad on minevikus pidanud tegelema jäätmete tootmise kasvu ja puuduliku jäätmekäitluse probleemidega ning on leidnud viisid, kuidas sellega koolituskampaaniate ning täiustatud ja paremini jõustatud õigusaktide abil toime tulla; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ELi liikmesriikide paljud linnad on minevikus pidanud tegelema jäätmete tootmise kasvu ja puuduliku jäätmekäitluse probleemidega ning on leidnud viisid, kuidas sellega koolituskampaaniate ning täiustatud ja paremini jõustatud õigusaktide abil toime tulla;

| S. | arvestades, et mitmed riigid, sh vahel ka ELi liikmesriigid, on oma ohtlikke ja mürgiseid jäätmeid alates 1970. aastatest AKV riikidesse eksportinud; arvestades, et selliste jäätmete eksportimisega tegelevate riikide vastutust tuleb käsitleda sama olulisena kui importivate riikide vastutust; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et mitmed riigid, sh vahel ka ELi liikmesriigid, on oma ohtlikke ja mürgiseid jäätmeid alates 1970. aastatest AKV riikidesse eksportinud; arvestades, et selliste jäätmete eksportimisega tegelevate riikide vastutust tuleb käsitleda sama olulisena kui importivate riikide vastutust;

| T. | arvestades, et linnakeskkonnad tekitavad sellist tüüpi jäätmeid, millel on inimeste tervisele ja keskkonna kestlikkusele suur mõju; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et linnakeskkonnad tekitavad sellist tüüpi jäätmeid, millel on inimeste tervisele ja keskkonna kestlikkusele suur mõju;

| U. | arvestades, et nagu juba märgiti 20. detsembri 2017. aasta resolutsioonis sinise majanduse kohta, tuleb jäätmekäitlust ja eriti merekeskkonna kaitsmist maismaategevuse eest käsitleva üleilmse tegevuskava soovituste rakendamist puudutavaid jõupingutusi suurendada, et säilitada sinise majanduse võimalikkus, kuna merereostus on suures osas põhjustatud maismaateguritest, nagu plastijäätmete kuhjumine; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et nagu juba märgiti 20. detsembri 2017. aasta resolutsioonis sinise majanduse kohta, tuleb jäätmekäitlust ja eriti merekeskkonna kaitsmist maismaategevuse eest käsitleva üleilmse tegevuskava soovituste rakendamist puudutavaid jõupingutusi suurendada, et säilitada sinise majanduse võimalikkus, kuna merereostus on suures osas põhjustatud maismaateguritest, nagu plastijäätmete kuhjumine;

| V. | arvestades, et AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 20. detsembri 2017. aasta resolutsioonis sinise majanduse saavutamiseks seatud eesmärgid hõlmavad keskkonna säilitamist AKV riikide ja erasektori sidusrühmade ühismeetmete abil paljudes valdkondades, sh nõuetekohane ja kestlik jäätmekäitlus; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 20. detsembri 2017. aasta resolutsioonis sinise majanduse saavutamiseks seatud eesmärgid hõlmavad keskkonna säilitamist AKV riikide ja erasektori sidusrühmade ühismeetmete abil paljudes valdkondades, sh nõuetekohane ja kestlik jäätmekäitlus;

| W. | arvestades, et looduskatastroofid (nt maavärinad ja orkaanid), mis AKV riike väga tihti tabavad – ning kliimamuutuste tõttu muutub orkaanide intensiivsus tõenäoliselt aina suuremaks –, võivad endaga kaasa tuua palju jäätmeid, mis võib rahvastikule põhjustada enneolematuid terviseohte; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et looduskatastroofid (nt maavärinad ja orkaanid), mis AKV riike väga tihti tabavad – ning kliimamuutuste tõttu muutub orkaanide intensiivsus tõenäoliselt aina suuremaks –, võivad endaga kaasa tuua palju jäätmeid, mis võib rahvastikule põhjustada enneolematuid terviseohte;

| X. | arvestades, et linnastumine ja puudulik jäätmekäitlus aitavad kaasa ka ookeanide saastumisele ja mõjutavad samuti mereressurssidest sõltuvat kohalikku tegevust (kalastamine, turism); |
| --- | --- |

X.

arvestades, et linnastumine ja puudulik jäätmekäitlus aitavad kaasa ka ookeanide saastumisele ja mõjutavad samuti mereressurssidest sõltuvat kohalikku tegevust (kalastamine, turism);

| Y. | arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kiiresti kasvav kasutamine ja tehnoloogia (eriti arvutite ja mobiiltelefonide) kiire ringlus loob elektroonikajäätmete (eriti haruldaste ja ohtlike metallide) kasvava voo, mille haldamiseks puudub veel kestliku jäätmekäitluse suutlikkus ja mis kuhjub mahakallamiskohtades koos olmejäätmetega; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kiiresti kasvav kasutamine ja tehnoloogia (eriti arvutite ja mobiiltelefonide) kiire ringlus loob elektroonikajäätmete (eriti haruldaste ja ohtlike metallide) kasvava voo, mille haldamiseks puudub veel kestliku jäätmekäitluse suutlikkus ja mis kuhjub mahakallamiskohtades koos olmejäätmetega;

| Z. | arvestades, et olukorda parandavad jõupingutused ei ole olnud piisavad, et kasvava rahvastikuarvu ja linnastumisega toime tulla; arvestades, et majanduse kasvades suureneb jäätmete teke inimese kohta; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et olukorda parandavad jõupingutused ei ole olnud piisavad, et kasvava rahvastikuarvu ja linnastumisega toime tulla; arvestades, et majanduse kasvades suureneb jäätmete teke inimese kohta;

| AA. | arvestades, et nagu märgiti 2017. aasta juunis toimunud ÜRO ookeanikonverentsil, on plasti kasutamine üks rannikupiirkondade ja saarte pakilisi probleeme; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et nagu märgiti 2017. aasta juunis toimunud ÜRO ookeanikonverentsil, on plasti kasutamine üks rannikupiirkondade ja saarte pakilisi probleeme;

| BB. | arvestades, et avaliku sektori asutused vastutavad kohase jäätmekäitlusteenuse pakkumise eest ja AKV riikide jäätmete kõrvaldamise peamine meetod seisneb selles, et inimesi kutsutakse jäätmeid seisvale veokile tooma, ning seda süsteemi hallatakse kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

BB.

arvestades, et avaliku sektori asutused vastutavad kohase jäätmekäitlusteenuse pakkumise eest ja AKV riikide jäätmete kõrvaldamise peamine meetod seisneb selles, et inimesi kutsutakse jäätmeid seisvale veokile tooma, ning seda süsteemi hallatakse kohalikul tasandil;

| CC. | arvestades, et paljudes AKV riikides on jäätmekäitlussüsteemid kitsendatud piiratud teadmistega liigiti kogumise alternatiivide ning segajäätmete kogumise suure kuluteguri osas, mis omakorda piirab taaskasutust, ringlussevõttu ja ümbertöötlemist; |
| --- | --- |

CC.

arvestades, et paljudes AKV riikides on jäätmekäitlussüsteemid kitsendatud piiratud teadmistega liigiti kogumise alternatiivide ning segajäätmete kogumise suure kuluteguri osas, mis omakorda piirab taaskasutust, ringlussevõttu ja ümbertöötlemist;

| DD. | arvestades, et AKV riikide enamike piirkondade praegused õigusnormid asetavad jäätmekäitlemise vastutuse omavalitsusüksustele, mis ei ole kogumise ja kõrvaldamise jaoks piisavalt varustatud, ning need õigusnormid takistavad nüüdseks erasektori jäätmekäitlust; |
| --- | --- |

DD.

arvestades, et AKV riikide enamike piirkondade praegused õigusnormid asetavad jäätmekäitlemise vastutuse omavalitsusüksustele, mis ei ole kogumise ja kõrvaldamise jaoks piisavalt varustatud, ning need õigusnormid takistavad nüüdseks erasektori jäätmekäitlust;

| EE. | arvestades, et mitteametliku jäätmekäitlusega tegelevaid kohaliku kodanikuühiskonna liikmeid tuleks julgustada oma tööd korrapäraseks ja ametlikuks muutma, et nad saaksid selles majandustegevuses täielikult ja ametlikult osaleda; |
| --- | --- |

EE.

arvestades, et mitteametliku jäätmekäitlusega tegelevaid kohaliku kodanikuühiskonna liikmeid tuleks julgustada oma tööd korrapäraseks ja ametlikuks muutma, et nad saaksid selles majandustegevuses täielikult ja ametlikult osaleda;

| FF. | arvestades, et mõnel juhul on erasektori ettevõtjate tulek parandanud tahkete jäätmete kogumist; arvestades aga, et piisavate ressurssidega avaliku sektori asutusel on igati õigus võtta jäätmete kogumise eest peamine vastutus; |
| --- | --- |

FF.

arvestades, et mõnel juhul on erasektori ettevõtjate tulek parandanud tahkete jäätmete kogumist; arvestades aga, et piisavate ressurssidega avaliku sektori asutusel on igati õigus võtta jäätmete kogumise eest peamine vastutus;

| GG. | arvestades, et ringlussevõtuks tehtavad jõupingutused suudavad parandada linnakeskkonda, luues samal ajal sissetulekuallikaid ja täiustades elatusvahendeid; |
| --- | --- |

GG.

arvestades, et ringlussevõtuks tehtavad jõupingutused suudavad parandada linnakeskkonda, luues samal ajal sissetulekuallikaid ja täiustades elatusvahendeid;

| HH. | arvestades, et kõikehõlmavad jäätmekäitlustavad riiklikul ja kohalikul tasandil vähendavad kahjulikku mõju inimeste tervisele ning aitavad terviseteenustel tulla toime nende probleemide kuludega; |
| --- | --- |

HH.

arvestades, et kõikehõlmavad jäätmekäitlustavad riiklikul ja kohalikul tasandil vähendavad kahjulikku mõju inimeste tervisele ning aitavad terviseteenustel tulla toime nende probleemide kuludega;

| II. | arvestades, et jäätmealaste eeskirjade ja konventsioonide rakendamist ja jõustamist piirab tõsiselt hea valitsemistava ja läbipaistvuse puudumine ning mõnel juhul korruptsiooni levik; |
| --- | --- |

II.

arvestades, et jäätmealaste eeskirjade ja konventsioonide rakendamist ja jõustamist piirab tõsiselt hea valitsemistava ja läbipaistvuse puudumine ning mõnel juhul korruptsiooni levik;

| 1. | kutsub ELi ja rahvusvahelist kogukonda üles aktiivselt toetama riiklike jäätmekäitlusstrateegiate ja ringmajanduse arengut piisava rahastuse ja seire, madalate ja keskmiste tuludega riikide suutlikkuse suurendamise ning abi (sh tehniline ja haldusalane oskusteave) pakkumise teel, eriti eesmärgiga tagada kõigile juurdepääs peamistele jäätmeteenustele, peatada jäätmete kontrollimatu mahakallamine ja põletamine, saada ohtlikud jäätmed kontrolli alla ja keskenduda jäätmete ennetamisele („vähendamine, korduvkasutamine ja ringlussevõtt“ – nn 3 R-i, inglise keeles „reduce, reuse, recycle“); kutsub riiklikke ametiasutusi üles võtma vastu Euroopa Liidu abiga sobiv strateegia töökohtade loomiseks spetsiaalse koolituse abil; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et selleks, et jäätmeseadusandlusel oleks maksimaalne mõju, tuleb eeskätt luua mõtteviis, et jäätmete ärahoidmine, vähendamine ja kogumine on olulised prioriteedid; soovitab sel eesmärgil korraldada koolides ja laste seas üldisemalt teadlikkus- ja koolituskampaaniaid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmete kohaselt on ebatervisliku keskkonnaga igal aastal seotud 12,6 miljonit surmajuhtumit ning see arv kasvab järgmistel aastatel järsult Aafrika demograafilise plahvatuse tõttu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et asjakohaste jäätmekäitlusteenuste pakkumise eest vastutavad avaliku sektori asutused; kutsub AKV riike üles looma võimaluse korral linnaarendus- ja keskkonnaministeeriumi, mis rakendaks linnaarenduseeskirju ning koostaks tihedas koostöös kohalike asutustega linnarenduse strateegilisi tegevuskavasid ja keskkonnaalaseid tegevuskavasid; rõhutab, et üleminek jäätmekäitluspoliitikalt ressursihalduspoliitikale tähendab tihedat koostööd valitsuse kõigi tasandite, eriti kohalike omavalitsuste vahel ning mitteametliku sektori aktiivset toetust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et kõige käegakatsutavamaid tulemusi on võimalik saavutada kohalikul tasandil kohalike eeskirjade ning kohalikele tingimustele kohandatud jäätmekogumis- ja jäätmetekkesüsteemide, samuti kodanike osalemise abil; tuletab meelde, et riikide valitsused peaksid oma kohustuste täitmiseks neid kohalikke, tihti alarahastatud ja kehvasti varustatud piirkondi aitama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub ELi üles koostama eeskirjad oma ettevõtjate jaoks, et need oleks keskkonnajuhtimisel tõhusad partnerid, investeeriks vastutustundlikult ja peaks silmas AKV riikide kestlikkust, arvestades nende investeeringute mõju jäätmetekkele ning võimalusi tekkinud jäätmete korduskasutamiseks ja ringlussevõtuks; rõhutab vajadust laiendada olemasolevaid väikeettevõtjate ringlussevõtusüsteeme, kaotades samal ajal ohtlikke töötavasid; rõhutab, et ettevõtjad peaks koostama tegevuskava oma tekitatud jäätmete käitlemiseks, eesmärgiga lisada käitlemisstrateegia oma investeerimisprojektidesse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab tõsiasja, et toodete (sh eriti IKT-toodete ja tarbijaseadmete) kiire arendamine, väiksemaks muutmine ja vahetamine aitab kaasa elektroonikaromude hulga suurenemisele; on mures selle pärast, et enamikus arengumaades valitseb sobimatu ja ebaseaduslik elektroonikaromude vedu, olenemata sellest, kas riiklik elektroonikaromude alane seadusandlus on olemas või mitte; nõuab rohkem koordineeritud lähenemist, mis hõlmaks elektroonikaromude üleilmse ennetamise, kogumise ja töötlemise kogu potentsiaali; kutsub ELi ja AKV riike üles rohkem kaasama erasektorit, et käsitleda ettevõtjate vastutust elektri- ja elektroonikaseadmete tootmises, eriti nende seadmete olelusringi varastes etappides, nagu toormaterjalide omandamine, seadmete kujundamine ja tootmine, parandamine, taaskasutamine ja uuendamine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et kogumata jäätmed kujutavad endast arengumaades tõsist ohtu rahvatervisele, eriti ilma jäätmekogumisteenuseta majapidamistes elavatele lastele, kusjuures ummistunud äravoolusüsteemid põhjustavad üleujutusi ja levitavad nakkushaigusi; on mures jäätmete mahakallamise ja lahtise põletamise pärast, millel on väga kahjulik mõju tervisele ja keskkonnale (tõsine maismaareostus ning magevee-, põhjavee- ja merereostus; kohalik õhureostus ja kliimamuutused); rõhutab asjaolu, et ÜRO Keskkonnaprogrammi Global Waste Management Outlooki (2015) kohaselt ületavad arengumaade tegevusetuse kulud (tervishoid, väiksem tootlikkus, üleujutuste tekitatud kahju, koristamiskulud jne) nõuetekohase jäätmekäitluse kulusid inimese kohta 5–10 korda; soovitab komisjonil seetõttu tungivalt kasutada sobivaid stiimuleid AKV riikide jäätmevoogude keskkonnahoidlikku käitlemisse tehtavateks avaliku sektori investeeringuteks; rõhutab, et erasektori kaasamist õhutavad stiimulid peaksid edendama jätkusuutlikkust, kõigi õigustega töökohtade loomist ning jõukuse loomist, mis tagab jätkusuutliku arengu; on arvamusel, et investeeringute stiimulid peaksid hõlmama sissemaksete alandamist, maksuvabastusi, (eriti noorte) värbamise stiimuleid, töötajate koolitamist ning heade tavade vahetamist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni üles korraldama koos AKV riikidega teadlikkuse tõstmise kampaaniaid jäätmete sortimise kohta ja plastkandekottide vastutustundliku kasutamise kohta, sealhulgas koolide haridusprogrammi kaudu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde, et riiklike jäätmekäitlusstrateegiate arendamisel tuleks arvestada kohalikku bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteeme, millel on oluline ökoloogiline, kultuuriline ja esteetiline väärtus ning millest AKV riigid toidu, vee, tervishoiu ja turismi tõttu ebaproportsionaalselt sõltuvad; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib murega, et ÜRO Keskkonnaprogrammi ja Interpoli andmete kohaselt on ohtlike jäätmete ebaseaduslik vedu üks keskkonnakuritegude viiest peamisest sektorist; julgustab AKV riike, kes veel ei ole Baseli (13), Bamako (14), Stockholmi (15) ja Rotterdami (16) konventsioonidele alla kirjutanud, seda tegema ja kõiki AKV riike algatama tõhusaid õigusakte, mis keelustaks ohtlike jäätmete impordi ja ekspordi ning karistaks selle valimatu mahakallamise eest, kriminaliseerides jäätmete ebaseadusliku veo; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles suurendama ametliku riigiabi osakaalu valitsemis- ja kohtusüsteemide reformi jaoks, et võidelda eriti arengumaade keskkonnaalaste kuritegudega ja neid ennetada; |
| --- | --- |

11.

| 12. | soovitab tungivalt AKV riikidel ametlikult keelata keskkonda tõsiselt kahjustavate biolagunematute plastkandekottide importimine, tootmine ja müük oma territooriumil, kui nad pole seda veel teinud; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub AKV riike, Euroopa Liitu ja rahvusvahelist kogukonda üles laiendama meetmeid merekeskkonna kaitsmist maismaategevuse eest käsitleva üleilmse tegevuskava soovituste rakendamiseks, säilitades sinise majanduse võimalikkuse, et järk-järgult vähendada AKV riikide, sh väikeste saareriikide elatusvahendeid ohustavaid ohte, kuna need piirkonnad sõltuvad oma ellujäämises suuresti sellest sektorist, ning toetama nende riikide riiklikke jätkusuutlikkuse sotsiaal-majanduslikke arengukavasid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et õigusrikkujate heidutamiseks peavad karistused olema tõsiselt mõjusad ja neid tuleb kohaldada; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub AKV riike üles koostama integreeritud jäätmekäitlusstrateegiaid, mis võimaldaks teha korrapärast järelevalvet ja jälgida asjakohaseid jäätmekäitlussüsteeme; kutsub ELi ja teisi asjakohaseid rahvusvahelisi organisatsioone üles arendama välja riigipõhiseid sihtotstarbelisi mõõdetavaid kriteeriume, mille abil AKV riigid saaksid oma jäätmekäitlussüsteeme parandada; soovitab avaldada jäätmete kõrvaldamist käsitlevaid aastaaruandeid, et olemasolevaid abimeetmeid saaks hinnata tulemuste põhjal; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub AKV riike üles kasutama oma fonde ja ressursse jäätmekäitlusalaste katseprojektide käivitamiseks ning püüdma nii luua mudelit, mida saab kasutada ka teistes valdkondades; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub AKV riike üles investeerima ringlussevõttu ja hügieeni puudutavasse haridusse ning kohalike töötajate koolitamisse turvalise ja keskkonnahoidliku jäätmekäitluse alal; kutsub üles andma teavet mitte ainult töötajatele, vaid ka tervele rahvastikule, alates koolilastest, et tõsta teadlikkust keskkonda ja jäätmekäitlust puudutava jätkusuutliku lähenemise vajaduse kohta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab igapäevase ja lihtsae jäätmekäitlustegevuse olulisust; kutsub AKV riike üles investeerima kohalikul tasandil lihtsatesse pikaajalistesse taristutesse, et anda kogukondadele ja naaberaladele võimalus oma jäätmekäitlust täiustada ning kasutada nende süsteemide kõrvalsaadusi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub ELi üles pakkuma AKV riikidele tehnilist, rahalist, logistilist ja halduslikku abi ning oskusteavet jäätmekäitluse ja ringmajanduse alal, et edendada parimaid tavasid ja oskusteavet ning tehnoloogia, tehnilise materjali ja varustuse siiret, sealhulgas plasti ning radioaktiivsete, bioloogiliste, keemiliste ja biomeditsiiniliste jäätmete valdkonnas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde positiivset mõju, mida võib parimate tavade vahetamisele avaldada ELi ja AKV linnade vaheline partnerlus, ning kutsub linnapäid ja kohalikke omavalitsusi üles aktiivselt uusi partnerlussuhteid otsima ning olemasolevaid tugevdama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub nii ELi kui ka AKV riikide keskkonnalase tegevusega ja ressursitõhususega tegelevaid kodanikuühiskonna organisatsioone üles parandama partnerlussuhteid, looma ühiseid programme ja jagama oma teadmisi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kustub ELi üles AKV riikidele pakkuma tehnoloogilist oskusteavet jäätmete, eriti plasti ja alumiiniumi ringlussevõtu alal; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub ELi koostöös AKV riikidega üles koostama loendit paikadest ja geograafilistest piirkondadest, kus jäätmekäitlus on eriti tundlik teema, eesmärgiga koostada tõhus ja tulemuslik sekkumisstrateegia; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub EKV riike üles kiiresti looma piirkondlikke hädaolukordadele reageerimise süsteeme keskkonnahoidliku jäätmekäitluse saavutamiseks ning kanalisatsioonile juurdepääsu võimaldamiseks humanitaarkriiside, näiteks konfliktide või loodusõnnetuste korral, et need riigid saaksid kiiresti tavaolukorda naasta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tuletab meelde, et jäätmekäitlus sõltub heast valitsemistavast, ning rõhutab, et jäätmekäitlus ja ressurssihaldus peaksid olema osa kliimamuutuste leevendamise strateegiast; kutsub AKV riike üles looma koostööplatvorme sidusrühmade ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et parandada lähenemist „vähendamine, korduvkasutamine ja ringlussevõtt“; kutsub üles looma sarnaseid platvorme ka AKV ja ELi liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde, et keskkonnahoidlikud jäätmete energiakasutuse algatused aitavad lahendada nii jäätmete kui ka energiapuudusega seotud probleeme; kutsub AKV riike ja ELi üles tegema selles küsimuses tihedamat koostööd, kavandades tõhusamaid jäätmekogumisprogramme, et energiatootmisrajatiste jaoks toormaterjali koguda; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab jäätmetest energia tootmise edendamise vajadust; tuletab meelde, et jäätmehoidla on võimsa kasvuhoonegaasi metaani peamine allikas; tuletab meelde, et biogaasisüsteemid töötlevad orgaanilisi jäätmeid biogaasi tootmiseks, et katta energiavajadust, vähendades samal ajal tervisele kahjulike gaaside eraldumist atmosfääri; soovitab seepärast, et eriti tuleks toetada ja rahastada selliste tehnoloogiate kohandamist kasutamiseks halbade tingimustega äärelinnades; |
| --- | --- |

27.

| 28. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, AKV riikide ja ELi liikmesriikide piirkondlikele ja riikide parlamentidele ning AKV riikide piirkondlikele organisatsioonidele. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Vastu võetud 20. juunil 2018. aastal AKV–ELi parlamentaarsel ühisassambleel Brüsselis (Belgia).

(2)  ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

(3)  ELT L 365, 19.12.2014, lk 89.

(4)  ELT L 370, 30.12.2014, lk 44.

(5)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/study.pdf

(6)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/plastics.pdf

(7)  ELT L 312, 22.11.2008, lk 3.

(8)  ELT L 190, 12.7.2006, lk 1.

(9)  EÜT L 332, 28.12.2000, lk 81.

(10)  EÜT L 226, 6.9.2000, lk 3.

(11)  EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1.

(12)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2014_mauritius/pdf/un_habitat_presentation_en.pdf

(13)  http://www.basel.int/Portals/4/Basel%20Convention/docs/text/BaselConventionText-e.pdf

(14)  https://au.int/sites/default/files/treaties/7774-treaty-0015_-_bamako_convention_on_hazardous_wastes_e.pdf

(15)  http://www.pops.int/Portals/0/download.aspx?d=UNEP-POPS-TREATY-NOTIF-CN681-2015.En.pdf

(16)  http://www.pic.int/Portals/5/download.aspx?d=UNEP-FAO-RC-CONVTEXT-2015.English.pdf

---

| 15.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/18

---

RESOLUTSIOON (1)

uute kiireloomuliste meetmete kohta rahvusvahelise terrorismi vastu võitlemiseks

(2018/C 415/04)

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 18.–20. juunil 2018 Brüsselis (Belgia), |
| --- | --- |

—

mis kohtus 18.–20. juunil 2018 Brüsselis (Belgia),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2,

| — | võttes arvesse 2000. aasta Cotonou lepingut ja selle läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2000. aasta Cotonou lepingut ja selle läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal,

| — | võttes arvesse 30. novembril 2017. aastal Abidjanis (Côte d’Ivoire’i Vabariik) Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu 5. tippkohtumise ühisdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. novembril 2017. aastal Abidjanis (Côte d’Ivoire’i Vabariik) Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu 5. tippkohtumise ühisdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 1. märtsi 2018. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile Euroopa välisteenistusele džihadistide sissetulekuallikate ja terrorismi rahastamise tõkestamise kohta (2017/2203(INI)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 1. märtsi 2018. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile Euroopa välisteenistusele džihadistide sissetulekuallikate ja terrorismi rahastamise tõkestamise kohta (2017/2203(INI)),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (2),

| — | võttes arvesse ELi terrorismivastase võitluse strateegiat, mille nõukogu võttis vastu 2005. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi terrorismivastase võitluse strateegiat, mille nõukogu võttis vastu 2005. aastal,

| — | võttes arvesse radikaliseerumise ja terroristide värbamise vastast Euroopa Liidu strateegia, mille võttis vastu justiits- ja siseasjade komisjon oma 19. mai 2014. aasta koosolekul ja kiitis heaks nõukogu oma 5.-6. juunil 2014. aasta koosolekul (9956/14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse radikaliseerumise ja terroristide värbamise vastast Euroopa Liidu strateegia, mille võttis vastu justiits- ja siseasjade komisjon oma 19. mai 2014. aasta koosolekul ja kiitis heaks nõukogu oma 5.-6. juunil 2014. aasta koosolekul (9956/14),

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu terrorismivastast raamistikku, mis hõlmab Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni ja Aafrika Liidu terrorismi tõkestamise ja sellega võitlemise konventsiooni, mis võeti vastu juulis 1999 ja mille lisaprotokoll võeti vastu juulis 2004, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu terrorismivastast raamistikku, mis hõlmab Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni ja Aafrika Liidu terrorismi tõkestamise ja sellega võitlemise konventsiooni, mis võeti vastu juulis 1999 ja mille lisaprotokoll võeti vastu juulis 2004,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 2396 (2017), 2395 (2017) ja 2178 (2014) ning kõiki teisi terrorismiga võitlemist käsitlevaid resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 2396 (2017), 2395 (2017) ja 2178 (2014) ning kõiki teisi terrorismiga võitlemist käsitlevaid resolutsioone,

| — | võttes arvesse 2006. aastal vastuvõetud ÜRO ülemaailmse terrorismivastase võitluse strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2006. aastal vastuvõetud ÜRO ülemaailmse terrorismivastase võitluse strateegiat,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 2016. aasta resolutsiooni 70/291 ÜRO ülemaailmse terrorismivastase võitluse strateegia viienda läbivaatamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 2016. aasta resolutsiooni 70/291 ÜRO ülemaailmse terrorismivastase võitluse strateegia viienda läbivaatamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 15. juuni 2017. aasta resolutsiooni 71/291, millega luuakse ÜRO terrorismivastase võitluse büroo, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 15. juuni 2017. aasta resolutsiooni 71/291, millega luuakse ÜRO terrorismivastase võitluse büroo,

| — | võttes arvesse ÜRO terrorismivastase komitee 28. aprilli 2017. aasta ettepanekut (S/2017/375) luua kõikehõlmav rahvusvaheline raamistik terrorismipropaganda vastu võitlemiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO terrorismivastase komitee 28. aprilli 2017. aasta ettepanekut (S/2017/375) luua kõikehõlmav rahvusvaheline raamistik terrorismipropaganda vastu võitlemiseks,

| — | võttes arvesse 25. septembril 2015. aastal New Yorgis toimunud ÜRO Peaassambleel vastu võetud kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. septembril 2015. aastal New Yorgis toimunud ÜRO Peaassambleel vastu võetud kestliku arengu tegevuskava aastani 2030,

| — | võttes arvesse terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni (14445/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni (14445/2017),

| — | võttes arvesse 1981. aasta juunis vastu võetud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta juunis vastu võetud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse ELi põhiõiguste hartat, Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3 ja 6 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu asjaomaseid artikleid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi põhiõiguste hartat, Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3 ja 6 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu asjaomaseid artikleid,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| A. | arvestades, et paljudes Aafrika ja ELi riikides on viimastel aastatel toimunud mitut elu nõudvaid terroriakte, mistõttu on see ELi ja AKV riikide ühine probleem; arvestades, et terrorism on olenemata selle motiividest kriminaalne ja õigustamatu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paljudes Aafrika ja ELi riikides on viimastel aastatel toimunud mitut elu nõudvaid terroriakte, mistõttu on see ELi ja AKV riikide ühine probleem; arvestades, et terrorism on olenemata selle motiividest kriminaalne ja õigustamatu;

| B. | arvestades, et Euroopa ja AKV riikide ühiskondi ähvardavat terrorismiohtu põhjustavad suures osas kodumaised terroristid, mitte välismaalased; arvestades, et terrorismi ja rände vahel ei ole seost kindlaks tehtud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa ja AKV riikide ühiskondi ähvardavat terrorismiohtu põhjustavad suures osas kodumaised terroristid, mitte välismaalased; arvestades, et terrorismi ja rände vahel ei ole seost kindlaks tehtud;

| C. | arvestades, et 90 % kõigist terrorirünnakutest on toimunud vägivaldsetes konfliktides osalevates riikides ning neid teravdab ulatuslik juurdepääs relvadele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 90 % kõigist terrorirünnakutest on toimunud vägivaldsetes konfliktides osalevates riikides ning neid teravdab ulatuslik juurdepääs relvadele;

| D. | arvestades, et 2017. aastal toimus Aafrikas üksi umbes 1 800 terrorirünnakut, millest pooled pani toime Al-Shababi terrorirühmitus; arvestades, et pärast ISISe suuri kaotusi Iraagis ja Süürias otsib see Aafrika mandril uusi lahinguvälju; arvestades, et Al-Qaida loob üha enam võrgustikke Lääne- ja Kesk-Aafrikas, eelkõige Nigeris, Burkina Fasos ja Nigeerias; arvestades, et džihaaditerroristide ohvrid on ülekaalukalt olnud muslimid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2017. aastal toimus Aafrikas üksi umbes 1 800 terrorirünnakut, millest pooled pani toime Al-Shababi terrorirühmitus; arvestades, et pärast ISISe suuri kaotusi Iraagis ja Süürias otsib see Aafrika mandril uusi lahinguvälju; arvestades, et Al-Qaida loob üha enam võrgustikke Lääne- ja Kesk-Aafrikas, eelkõige Nigeris, Burkina Fasos ja Nigeerias; arvestades, et džihaaditerroristide ohvrid on ülekaalukalt olnud muslimid;

| E. | arvestades, et Saheli piirkonna terroriorganisatsioonid saavad kasu piirkonna riikide ebakindlusest ning piiride pikkusest ja auklikkusest, mis võimaldavad ligipääsu Liibüa relvaarsenalidele; arvestades, et piirkonnas ei saa taastada rahu ilma Liibüa seisukorra, sotsiaalse korra ja üldise stabiilsuse taastamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Saheli piirkonna terroriorganisatsioonid saavad kasu piirkonna riikide ebakindlusest ning piiride pikkusest ja auklikkusest, mis võimaldavad ligipääsu Liibüa relvaarsenalidele; arvestades, et piirkonnas ei saa taastada rahu ilma Liibüa seisukorra, sotsiaalse korra ja üldise stabiilsuse taastamist;

| F. | arvestades, et terrorismile on kõige haavatavamad olnud naised ja lapsed ning ebaproportsionaalselt on kannatanud lapsed; arvestades, et toimunud on lugematud vägistamis- ja lapseröövijuhtumeid ning laste ja naiste sundvärbamist ja radikaliseerimist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et terrorismile on kõige haavatavamad olnud naised ja lapsed ning ebaproportsionaalselt on kannatanud lapsed; arvestades, et toimunud on lugematud vägistamis- ja lapseröövijuhtumeid ning laste ja naiste sundvärbamist ja radikaliseerimist;

| G. | arvestades, et kapitali suurenev liikumine, rahanduse uued arengud, nagu krüptoraha ja ühisrahastamine, lüngad maksu- ja tolliseadustes ning hoolsuskohustuse nõuete puudumine üleilmsel turul on võimaldanud terrorivõrgustikel kuhjata kokku rikkust ja säilitada oma olemasolu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kapitali suurenev liikumine, rahanduse uued arengud, nagu krüptoraha ja ühisrahastamine, lüngad maksu- ja tolliseadustes ning hoolsuskohustuse nõuete puudumine üleilmsel turul on võimaldanud terrorivõrgustikel kuhjata kokku rikkust ja säilitada oma olemasolu;

| H. | arvestades, et kliimamuutused põhjustavad vee, toidu ja muude ressursside järjest suuremat nappust, mis põhjustavad konflikte maa üle, süvendab vaesust ja on terrorismi kasvulava; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kliimamuutused põhjustavad vee, toidu ja muude ressursside järjest suuremat nappust, mis põhjustavad konflikte maa üle, süvendab vaesust ja on terrorismi kasvulava;

| I. | arvestades, et välja on arenenud välisvõitlejate fenomen; arvestades, et tuhanded välisriikide kodanikud on reisinud terrorirühmituste ja konfliktidega ühinema; arvestades seda, et ISISe territooriumikaotuse tõttu soovivad paljud tõenäoliselt oma koduriikidesse naasta; arvestades, et see kujutab endast neile riikidele tõsist turvariski; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et välja on arenenud välisvõitlejate fenomen; arvestades, et tuhanded välisriikide kodanikud on reisinud terrorirühmituste ja konfliktidega ühinema; arvestades seda, et ISISe territooriumikaotuse tõttu soovivad paljud tõenäoliselt oma koduriikidesse naasta; arvestades, et see kujutab endast neile riikidele tõsist turvariski;

| J. | arvestades, et on järjest enam tõendeid terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse (sh kauplemine relvade, õli, loodusvarade, tubaka, alkoholi, narkootikumide, ohustatud liikide ja kultuuriväärtustega ning inimkaubandus) võrgustike kattumise kohta; arvestades, et need on suuresti kaasa aidanud terrorismi rahastamisele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et on järjest enam tõendeid terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse (sh kauplemine relvade, õli, loodusvarade, tubaka, alkoholi, narkootikumide, ohustatud liikide ja kultuuriväärtustega ning inimkaubandus) võrgustike kattumise kohta; arvestades, et need on suuresti kaasa aidanud terrorismi rahastamisele;

| K. | arvestades, et interneti, pimeveebi, suhtlusmeedia ja IKT kasutamise näol on terroriorganisatsioonid leidnud viisi levitada propagandat, saada rahastust ja muutuda tõeliselt üleilmseteks võrgustikeks ilma füüsilise baasi vajaduseta; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et interneti, pimeveebi, suhtlusmeedia ja IKT kasutamise näol on terroriorganisatsioonid leidnud viisi levitada propagandat, saada rahastust ja muutuda tõeliselt üleilmseteks võrgustikeks ilma füüsilise baasi vajaduseta;

| L. | arvestades, et mõjutatud piirkondades on rahuvalvemissioonid üha enam kaasa aidanud terrorismivastastele tegudele, sh tsiviilisikute kaitse ja võimalike ohtude eest hoiatamine; arvestades, et on tuntud muret, et sõjalist abi võidakse pakkuda arenguabi kulul; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mõjutatud piirkondades on rahuvalvemissioonid üha enam kaasa aidanud terrorismivastastele tegudele, sh tsiviilisikute kaitse ja võimalike ohtude eest hoiatamine; arvestades, et on tuntud muret, et sõjalist abi võidakse pakkuda arenguabi kulul;

| M. | arvestades, et terrorismi ja vägivaldset äärmuslust ei saa võita vaid sõjalise jõu või politsei abil; arvestades, et terrorismivastase võitluse jõupingutused saavad tõhusad olla vaid juhul, kui need on osa laiaulatuslikumast lähenemisest, mis ühendab kriisiohjamise ja -ennetamise, vahendamise ja poliitilise dialoogi, suutlikkuse ja institutsioonide ülesehitamise ning arenguga seotud jõupingutused; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et terrorismi ja vägivaldset äärmuslust ei saa võita vaid sõjalise jõu või politsei abil; arvestades, et terrorismivastase võitluse jõupingutused saavad tõhusad olla vaid juhul, kui need on osa laiaulatuslikumast lähenemisest, mis ühendab kriisiohjamise ja -ennetamise, vahendamise ja poliitilise dialoogi, suutlikkuse ja institutsioonide ülesehitamise ning arenguga seotud jõupingutused;

| N. | arvestades, et terrorismiga võitlemise ennetusstrateegiad peaks keskenduma terrorismi ja radikaliseerumise algpõhjuste käsitlemisele, sh halb valitsemistava, korruptsioon, õigusriigi põhimõtete puudumine, karistamatus ning sotsiaal-majanduslikud tegurid, nagu vaesus, toiduga kindlustamatus, äärmine sotsiaalne ja majanduslik ebavõrdsus, haridusele juurdepääsu puudumine, töötus, diskrimineerimine rassi või etnilise päritolu põhjal ning sotsiaalne tõrjutus; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et terrorismiga võitlemise ennetusstrateegiad peaks keskenduma terrorismi ja radikaliseerumise algpõhjuste käsitlemisele, sh halb valitsemistava, korruptsioon, õigusriigi põhimõtete puudumine, karistamatus ning sotsiaal-majanduslikud tegurid, nagu vaesus, toiduga kindlustamatus, äärmine sotsiaalne ja majanduslik ebavõrdsus, haridusele juurdepääsu puudumine, töötus, diskrimineerimine rassi või etnilise päritolu põhjal ning sotsiaalne tõrjutus;

| O. | arvestades, et arengukoostööl on põhiline roll tingimuste käsitlemises, millest terroristide juhid kasu saavad ja mida ära kasutavad; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et arengukoostööl on põhiline roll tingimuste käsitlemises, millest terroristide juhid kasu saavad ja mida ära kasutavad;

| P. | arvestades, et põhiõiguste austamine ning repressiivsete meetmete, ennetamise ja rehabiliteerimise vaheline sobiv tasakaal on eduka terrorismivastase võitluse poliitika peamised elemendid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et põhiõiguste austamine ning repressiivsete meetmete, ennetamise ja rehabiliteerimise vaheline sobiv tasakaal on eduka terrorismivastase võitluse poliitika peamised elemendid;

| 1. | mõistab rangelt hukka kõik terroriaktid ja nende toimepanijad; avaldab kaastunnet terroriaktide ohvritele; rõhutab, et terroriohvrite eest hoolitsemine on valitsuste oluline kohustus; kordab, et terroriaktidele või terroriaktide ja -võrgustike toetamisele ja rahastamisele pole õigustust, olenemata sotsiaalsetest, majanduslikest, usulistest või poliitilistest motiividest; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab erakordselt oluliseks, et ELi ja AKV riigid rakendaksid laiaulatuslikku strateegiat, mis käsitleks terrorismi algpõhjuseid tõhusa ja sõltumatu kohtusüsteemi abil ning toetudes asjakohastele eeskirjadele kriminaalõiguse, hariduse, majandusliku ja sotsiaalse kaasatuse, õiguskaitse ja riigikontrolli alal, tagades sidususe julgeoleku, kaitse, kaubanduse, majandusarengu ja humanitaarpoliitika valdkondades; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde tugevat seost arengu ja julgeoleku vahel; tuletab meelde kiireloomulist vajadust vähendada majanduslikku ebavõrdsust ning asetada riigid olukorda, kus nad saavad täita oma riiklikke kohustusi, sealhulgas tagada juurdepääsu haridusele, tööhõivele, õiguskaitsele ja tervishoiule, andes nii partnerriikide noortele positiivse tulevikuperspektiivi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | juhib erilist tähelepanu terrorismist ja ebastabiilsusest kõige enam mõjutatud riikide hea valitsemistava, riigi ülesehitamise, karistamatuse ja inimõiguste probleemidele; julgustab kõiki partnereid tegema koostööd ebastabiilsuse (mis võib põhjustada konflikte) algpõhjustega võitlemisel ning arendama välja sidusa strateegia, mille eesmärk on parandada valitsemistavasid, õigusriigi põhimõtete järgimist ning riigi ja piirkondlike institutsioonide aruandluskohustust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et radikaliseerumine ja inimeste värbamine terrorivõrgustike poolt on üleilmne nähtus; kutsub ELi ja AKV riike üles tugevdama oma jõupingutusi radikaliseerumisega võitlemisel, tegeledes selle algpõhjustega, kasutades hariduslikku ja sotsiaalset integratsiooni ning etnilisi ja usuvähemusi ning tõrjutud kogukondi jõustavaid programme; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kinnitab, et usuline äärmuslus loob moonutatud narratiivi, mis tõukab võõrandunud inimesi terrorismi poole; rõhutab vajadust luua AKV ja ELi riikides, eriti noortele suunatud võimsa vastupropaganda ja meetmed, mis edendavad uskudevahelist dialoogi, et suurendada vastastikust mõistmist ja austust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | usub, et naised, noored, kodanikuühiskond ja kohalikud kogukonnad peaksid aktiivselt osalema terrorismivastastes jõupingutustes, eriti deradikaliseerimises ja radikaliseerumise ennetamises; rõhutab usujuhtide positiivset rolli deradikaliseerumises, nagu on näha Kamerunis ja Mauritaanias; kutsub ELi ja AKV riike üles nendest algatustest juhinduma saama ja selles valdkonnas parimaid tavasid vahetama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kordab, et meie kriminaalõigussüsteemide eesmärk peaks olema inimeste rehabiliteerimine, nii et nad ühiskonda naastes seda enam ei ohustaks; kutsub seetõttu üles looma rehabilitatsiooni- ja taasintegratsioonistrateegiaid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab tõsist muret radikaliseerumise üle vanglates ning kutsub ELi ja AKV riike üles lahendama seda probleemi vanglasüsteemide suurema rahastamise teel, vältides vanglate ülerahvastatust ja parandades haldussüsteeme, et radikaliseerunud kinnipeetavaid tuvastada, radikaliseerumisprotsesse jälgida ja ennetada, pakkuda vanglatöötajatele asjakohast koolitust ning koostada deradikaliseerumise tagamiseks haridusprogramme ja pakkuda radikaliseerumisohus endistele õigusrikkujatele paremat sotsiaalset rehabilitatsiooni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab kooskõlas direktiiviga (EL) 2017/541 ja Euroopa Parlamendi soovitustega vajadust terrorismi rahastamist ennetada, sellega võidelda ja seda karistada; on arvamusel, et finantstehingute suurem kontroll ja jälgimine, tihedam koostöö ja õiguskaitsealase teabe vahetamine aitab vähendada terrorismiga seotud tegevuse rahastamist ning tuvastada terrorivõrgustikke ja tugistruktuure; rõhutab, et rahapesu, ebaseaduslik kaubandus, maksupettus ja muud maksukuriteod on terrorismi rahastuse peamised allikad ning nende jälgimine ja nendega võitlemine peab olema esmatähtis; kiidab ELi ja AKV riikide algatusi relvade, narkootikumide, kultuuriväärtuste jms ebaseadusliku kaubanduse (mille tuluga rahastatakse sageli terrorismi) peatamiseks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub ELi ja AKV riike üles tugevdama võitlust riikidevahelise organiseeritud kuritegevuse, sh rändajate smugeldamise ning inimkaubanduse, narkootikumide ja relvade kaubandusega tegelevate kriminaalsete võrgustike vastu; on eelkõige veendunud, et koostööd teabevahetuse vallas ning keelatud relvade jälgimisel ja hävitamisel tuleb veelgi tugevdada; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub ELi ja AKV riike üles tugevdama koostööd, et tegeleda terroristide poolt IKT kasutamise probleemiga, eeskätt võideldes propaganda ja värbamise vastu suhtlusmeedias; ergutab valitsusi kaasama sellesse erasektorit; tunnustab tööstuse juhitava üleilmse terrorismivastase võitlemise internetifoorumit (Global Internet Forum to Counter Terrorism); kutsub komisjoni üles uuendama 2013. aasta küberjulgeoleku strateegiat ja vaatama läbi olemasolevad küberkuritegusid käsitlevad õigusaktid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab terrorismivastases võitluses piirkondliku ja piirkondadevahelise koostöö vajadust ning väljendab suurt toetust regionaalsete algatustele, näiteks Aafrika Liidu terrorismivastasele raamistikule; kiidab Saheli G5 poliitilist juhtimist ning kutsub ELi üles tugevdama ELi ja Saheli G5 partnerlussuhteid kõigis valdkondades, kus G5 kavatseb poliitikameetmeid integreerida, eriti rahastuse ja suutlikkuse suurendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub üles täiustama ELi-AKV ja piirkondlikku koostööd, sh paremini vahetama teavet ja parimaid tavasid karistamatuse ennetamise ja õigusriigi põhimõtete edendamise ning politsei ja kohtute suutlikkuse laiendamise osas; kutsub ELi ja selle liikmesriike ning AKV riike üles rohkem investeerima suutlikkuse suurendamisse, et piiriülese terrorismitegevusega võitlemiseks riigikontrolliasutuste vahel paremini teavet ja parimaid tavasid vahetada; kutsub rahvusvahelist kogukonda üles toetama algatust, mis põhineb 3. aprillil 2018. aastal Niameys toimunud Liibüa, Nigeri, Sudaani, ja Tšaadi kohtumisel tehtud otsusel kontrollida nende ühiseid piire; |
| --- | --- |

14.

| 15. | usub, et rahvusvaheline kogukond ja piirkondlikud partnerid peaksid oma tegevuses keskenduma terrorismist kõige enam mõjutatud piirkondades (eriti Sahel, Tšaadi järve ja Aafrika Sarve piirkond) riigivõimu taastamise toetamisele; on veendunud, et ELil peaks olema vahendav roll ja ta peaks aitama kaasa konfliktide rahumeelsele lahendamisele; kutsub Aafrika Liitu, Euroopa Liitu ja ÜROd üles oma jõud ühendama ja seadma sisse rahvusvahelise koordinatsiooni, et aidata Liibüal lõpetada riigis valitsev kaootiline olukord, kaasates ka teisi olulisi osalisi, nagu Araabia Riikide Liiga, USA ja Magribi riigid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub ELi ja AKV riike üles tegema igakülgset koostööd ÜROga ja terrorismivastase võitlusega tegelevate piirkondlike organitega; kutsub ELi ja AKV riike üles allkirjastama ja ratifitseerima ÜRO 19 terrorismivastase võitluse konventsiooni; kiidab heaks 2018. aasta juunis peetava ÜRO esimese terrorismivastase võitluse ametite tippkohtumise, mille ÜRO peasekretär kuulutas välja jaanuaris Aafrika Liidu ja ÜRO vahelisel tippkohtumisel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab AKV ja ELi riikide vajadust tugineda terrorismivastases võitluses, nagu ka muude kuritegude vastasel võitluses õigusriigi põhimõtetele ja põhiõiguste austamisele; rõhutab, et terrorismivastast võitlust käsitlevad eeskirjad on vaja demokraatlikult ja kohtulikult üle vaadata ning nende tõhusust ja proportsionaalsust korrapäraselt hinnata; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde, et ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni kohaselt tuleb piinamine igas olukorras keelata; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab kindlalt, et terrorismivastased tegevuskavad ei tohi õõnestada humanitaarabi osutajate võimet abi osutada; juhib tähelepanu asjaolule, et selleks, et humanitaarabi jõuaks abivajajateni, ei peaks see mitte ainult olema neutraalne, vaid ka selliselt tajutav; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, AKV nõukogule, Aafrika Liidule ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Vastu võetud 20. juunil 2018. aastal AKV–ELi parlamentaarsel ühisassambleel Brüsselis (Belgia).

(2)  ELT L 88, 31.3.2017, lk 6.

---

| 15.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/22

---

RESOLUTSIOON (1)

Lõuna-Sudaani humanitaarkriisi kohta

(2018/C 415/05)

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | mis kohtus 18.–20. juunil 2018 Brüsselis (Belgia), |
| --- | --- |

—

mis kohtus 18.–20. juunil 2018 Brüsselis (Belgia),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eksperdirühma 12. aprilli 2018. aasta lõpparuannet Lõuna-Sudaani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eksperdirühma 12. aprilli 2018. aasta lõpparuannet Lõuna-Sudaani kohta,

| — | võttes arvesse 26. märtsi 2018. aasta kommünikeed Ida-Aafrika Arenguühenduse (IGAD) ministrite nõukogu 61. erakorralise istungjärgu põhjal, mis käsitleb Lõuna-Sudaani olukorda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. märtsi 2018. aasta kommünikeed Ida-Aafrika Arenguühenduse (IGAD) ministrite nõukogu 61. erakorralise istungjärgu põhjal, mis käsitleb Lõuna-Sudaani olukorda,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 2406 Lõuna-Sudaani kohta (2018) ning selle kõiki varasemaid resolutsioone Lõuna-Sudaani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 2406 Lõuna-Sudaani kohta (2018) ning selle kõiki varasemaid resolutsioone Lõuna-Sudaani kohta,

| — | võttes arvesse nn troika (Norra, Ühendkuningriik ja USA) ja Euroopa Liidu 8. mai 2017. aasta avaldust julgeolekuolukorra kohta Lõuna-Sudaanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nn troika (Norra, Ühendkuningriik ja USA) ja Euroopa Liidu 8. mai 2017. aasta avaldust julgeolekuolukorra kohta Lõuna-Sudaanis,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 16. aprilli 2018. aasta järeldusi Lõuna-Sudaani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 16. aprilli 2018. aasta järeldusi Lõuna-Sudaani kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu presidendi 23. märtsi ja 14. detsembri 2017. aasta avaldusi Lõuna-Sudaani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu presidendi 23. märtsi ja 14. detsembri 2017. aasta avaldusi Lõuna-Sudaani kohta,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu, IGADi ja ÜRO 29. jaanuari 2017. aasta ühist pressiteadet Lõuna-Sudaani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu, IGADi ja ÜRO 29. jaanuari 2017. aasta ühist pressiteadet Lõuna-Sudaani kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsiooni Lõuna-Sudaani kohta (2017/2683(RSP)) ning selle kõiki varasemaid resolutsioone Lõuna-Sudaani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsiooni Lõuna-Sudaani kohta (2017/2683(RSP)) ning selle kõiki varasemaid resolutsioone Lõuna-Sudaani kohta,

| — | võttes arvesse sõjategevuse lõpetamise, tsiviilisikute kaitse ja humanitaarabi juurdepääsu lepingu allkirjastamist 21. detsembril 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sõjategevuse lõpetamise, tsiviilisikute kaitse ja humanitaarabi juurdepääsu lepingu allkirjastamist 21. detsembril 2017,

| — | võttes arvesse Ida-Aafrika Arenguühenduse 17. augusti 2015. aasta Lõuna-Sudaani Vabariigis konflikti lahendamist käsitlevat kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ida-Aafrika Arenguühenduse 17. augusti 2015. aasta Lõuna-Sudaani Vabariigis konflikti lahendamist käsitlevat kokkulepet,

| — | võttes arvesse 2018. aasta toidukriiside üldist aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2018. aasta toidukriiside üldist aruannet,

| — | võttes arvesse muudetud Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse muudetud Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse relvakaubanduslepingut, mis reguleerib tavarelvastuse rahvusvahelist kaubandust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse relvakaubanduslepingut, mis reguleerib tavarelvastuse rahvusvahelist kaubandust,

| A. | arvestades, et alates detsembrist 2013 on Lõuna-Sudaan olnud kodusõjas presidendi Salva Kiiri vägede ja endise asepresidendi Riek Machari mässuliste vahel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates detsembrist 2013 on Lõuna-Sudaan olnud kodusõjas presidendi Salva Kiiri vägede ja endise asepresidendi Riek Machari mässuliste vahel;

| B. | arvestades, et kõik konfliktis osalejad jätkavad sõjategevust, rikkudes 2015. aasta augustis allkirjastatud Lõuna-Sudaani Vabariigis konflikti lahendamist käsitlevat kokkulepet; arvestades, et täielikult ignoreeritakse rahvusvahelisi inimõigusi ja humanitaarõigust ning puudub vastutusele võtmine konfliktis korda saadetud rikkumiste ega väärkohtlemiste eest, isegi kui tegemist sõjakuritegudega, ning samuti arvestades, et konflikt on üha kiiremini muutumas tõeliseks etniliseks sõjaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõik konfliktis osalejad jätkavad sõjategevust, rikkudes 2015. aasta augustis allkirjastatud Lõuna-Sudaani Vabariigis konflikti lahendamist käsitlevat kokkulepet; arvestades, et täielikult ignoreeritakse rahvusvahelisi inimõigusi ja humanitaarõigust ning puudub vastutusele võtmine konfliktis korda saadetud rikkumiste ega väärkohtlemiste eest, isegi kui tegemist sõjakuritegudega, ning samuti arvestades, et konflikt on üha kiiremini muutumas tõeliseks etniliseks sõjaks;

| C. | arvestades, et püüdlused taaselustada 2015. aasta rahukokkulepe viis sõjategevuse lõpetamise, tsiviilisikute kaitse ja humanitaarabi juurdepääsu lepingu allkirjastamiseni 2017. aasta detsembris, kuid relvarahu on rikkunud kõik osalised; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et püüdlused taaselustada 2015. aasta rahukokkulepe viis sõjategevuse lõpetamise, tsiviilisikute kaitse ja humanitaarabi juurdepääsu lepingu allkirjastamiseni 2017. aasta detsembris, kuid relvarahu on rikkunud kõik osalised;

| D. | arvestades, et ÜRO andmetel vajab 2018. aastal humanitaarabi 7 miljonit lõunasudaanlast; arvestades, et alates 2017. aasta algusest on pidevalt antud näljahädahoiatusi, kusjuures kuni 2,4 miljonit inimest on nälgimise äärel, üle 260 000 lapse tõsiselt alatoidetud ja tõsise toiduga kindlustamatuse all kannatab 2018. aastal kuni 7,1 miljonit inimest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO andmetel vajab 2018. aastal humanitaarabi 7 miljonit lõunasudaanlast; arvestades, et alates 2017. aasta algusest on pidevalt antud näljahädahoiatusi, kusjuures kuni 2,4 miljonit inimest on nälgimise äärel, üle 260 000 lapse tõsiselt alatoidetud ja tõsise toiduga kindlustamatuse all kannatab 2018. aastal kuni 7,1 miljonit inimest;

| E. | arvestades, et toiduga kindlustamatuse suurenemist põhjustab peamiselt jätkuv konflikt ja ümberasustamised, mis on tinginud taimekasvatustoodangu vähenemise; arvestades, et näljahäda on täielikult inimese põhjustatud ja sõjataktika tulemus, nagu rõhutati ka ÜRO aruandes; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et toiduga kindlustamatuse suurenemist põhjustab peamiselt jätkuv konflikt ja ümberasustamised, mis on tinginud taimekasvatustoodangu vähenemise; arvestades, et näljahäda on täielikult inimese põhjustatud ja sõjataktika tulemus, nagu rõhutati ka ÜRO aruandes;

| F. | arvestades, et konflikti tagajärjel on praegu naaberriikides üle 2,4 miljoni lõunasudaanlasest pagulase ning riigisiseseid põgenikke on veel 2 miljonit, kellest hinnanguliselt 85 % on naised ja lapsed; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et konflikti tagajärjel on praegu naaberriikides üle 2,4 miljoni lõunasudaanlasest pagulase ning riigisiseseid põgenikke on veel 2 miljonit, kellest hinnanguliselt 85 % on naised ja lapsed;

| G. | arvestades, et ÜRO missiooni raames on praegu Lõuna-Sudaani lähetatud rohkem kui 14 000 sõdurit ning politsei-, julgeoleku- ja tsiviiltöötajat; arvestades, et 2018. aasta veebruaris kaitses ÜRO missioon Lõuna-Sudaanis kodanikukaitse aladel 204 247 riigisisest põgenikku; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO missiooni raames on praegu Lõuna-Sudaani lähetatud rohkem kui 14 000 sõdurit ning politsei-, julgeoleku- ja tsiviiltöötajat; arvestades, et 2018. aasta veebruaris kaitses ÜRO missioon Lõuna-Sudaanis kodanikukaitse aladel 204 247 riigisisest põgenikku;

| H. | arvestades, et ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo andmete kohaselt töötab Lõuna-Sudaanis konflikti tõttu vaid 22 % meditsiiniasutustest; arvestades, et koolera, malaaria ja teised haigused on äärmise vaesuse ja tervishoiule ligipääsu puudumise tõttu põhjustanud juba paljude inimeste surma; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo andmete kohaselt töötab Lõuna-Sudaanis konflikti tõttu vaid 22 % meditsiiniasutustest; arvestades, et koolera, malaaria ja teised haigused on äärmise vaesuse ja tervishoiule ligipääsu puudumise tõttu põhjustanud juba paljude inimeste surma;

| I. | arvestades, et kõik konfliktiosalised on püüdnud takistada humanitaarabi jagamist ning kogunud humanitaarpartneritelt makse ja tasusid, mis on viimaste tegevust häirinud ja õhutab sõjategevust; arvestades, et alates 2013. aastast on tapetud vähemalt 101 humanitaartöötajat; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõik konfliktiosalised on püüdnud takistada humanitaarabi jagamist ning kogunud humanitaarpartneritelt makse ja tasusid, mis on viimaste tegevust häirinud ja õhutab sõjategevust; arvestades, et alates 2013. aastast on tapetud vähemalt 101 humanitaartöötajat;

| J. | arvestades, et hoolimata neist raskustest on peamiselt ÜRO missiooniga Lõuna-Sudaanis jõudnud humanitaarabi 2017. aastal umbes 5,4 miljoni inimeseni, kusjuures abivajavate inimeste arv oli hinnanguliselt 6,2 miljonit; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et hoolimata neist raskustest on peamiselt ÜRO missiooniga Lõuna-Sudaanis jõudnud humanitaarabi 2017. aastal umbes 5,4 miljoni inimeseni, kusjuures abivajavate inimeste arv oli hinnanguliselt 6,2 miljonit;

| K. | arvestades, et konflikt mõjutab kõige enam naisi ja lapsi; arvestades, et vägistamist ja seksuaalvägivalda on sõjarelvana kasutanud kõik osalejad; arvestades, et koolis ei saa käia 70 % lastest; arvestades, et lapseröövide arv relvarühmade poolt on suurenemas; arvestades, et sõjavägi ja sõjalised rühmitused on värvanud või kasutavad sõduritena hinnanguliselt 19 000 last, kellest enamik on poisid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et konflikt mõjutab kõige enam naisi ja lapsi; arvestades, et vägistamist ja seksuaalvägivalda on sõjarelvana kasutanud kõik osalejad; arvestades, et koolis ei saa käia 70 % lastest; arvestades, et lapseröövide arv relvarühmade poolt on suurenemas; arvestades, et sõjavägi ja sõjalised rühmitused on värvanud või kasutavad sõduritena hinnanguliselt 19 000 last, kellest enamik on poisid;

| L. | arvestades, et Lõuna-Sudaanis on naiste esindatus äärmiselt väike ning naistel ei ole rahukõnelustes mingit rolli; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Lõuna-Sudaanis on naiste esindatus äärmiselt väike ning naistel ei ole rahukõnelustes mingit rolli;

| M. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on Lõuna-Sudaani humanitaarrahastusest andnud rohkem kui 43 %; arvestades, et 2017. aastal võttis komisjon kasutusele 248 miljonit eurot, et aidata kaasa Lõuna-Sudaani ja selle naabruses olevate varjupaigariikide kriisi lahendamisele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on Lõuna-Sudaani humanitaarrahastusest andnud rohkem kui 43 %; arvestades, et 2017. aastal võttis komisjon kasutusele 248 miljonit eurot, et aidata kaasa Lõuna-Sudaani ja selle naabruses olevate varjupaigariikide kriisi lahendamisele;

| N. | arvestades, et Euroopa Kaitsefondi rahastatud Aafrika rahutagamisrahastu on peamine allikas, mis rahastab Aafrika Liidu ja Aafrika piirkondlike majandusühenduste jõupingutusi rahu ja julgeoleku valdkonnas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Kaitsefondi rahastatud Aafrika rahutagamisrahastu on peamine allikas, mis rahastab Aafrika Liidu ja Aafrika piirkondlike majandusühenduste jõupingutusi rahu ja julgeoleku valdkonnas;

| O. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu ei ole suutnud relvaembargot kehtestada; arvestades, et EL kehtestas sellise embargo 2011. aastal; arvestades, et ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vahendajad, sh riigile kuuluvad ettevõtted, on konflikti eri rühmitustele andnud helikoptereid, automaatrelvi, mortiire ja muid relvi, rikkudes sellega ELi embargot ja relvakaubanduslepingut, pikendades sõjategevust ja suurendades selle hävitavust; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu ei ole suutnud relvaembargot kehtestada; arvestades, et EL kehtestas sellise embargo 2011. aastal; arvestades, et ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide vahendajad, sh riigile kuuluvad ettevõtted, on konflikti eri rühmitustele andnud helikoptereid, automaatrelvi, mortiire ja muid relvi, rikkudes sellega ELi embargot ja relvakaubanduslepingut, pikendades sõjategevust ja suurendades selle hävitavust;

| P. | arvestades, et Lõuna-Sudaan ei ole Cotonou lepingu muudetud versiooni ratifitseerinud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Lõuna-Sudaan ei ole Cotonou lepingu muudetud versiooni ratifitseerinud;

| 1. | väljendab sügavat muret jätkuva konflikti ja halvenevate humanitaartingimuste pärast Lõuna-Sudaanis; kutsub kõiki osapooli üles sõjategevust viivitamatult lõpetama, täitma oma kohustusi, mis neil on Lõuna-Sudaani Vabariigis konflikti lahendamist käsitleva kokkuleppe ning sõjategevuse lõpetamise, tsiviilisikute kaitse ja humanitaarabi juurdepääsu lepingu kohaselt ning jätkama dialoogi riikliku leppimise üle; rõhutab, et konfliktile ei ole sõjalist lahendust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et selleks, et üleriigiline dialoog oleks tähenduslik ja kaasav, peab seda juhtima neutraalne juhtkond ning kaasata tuleb opositsioonirühmitused, naiste esindus ja riigist väljaspool asuvad Lõuna-Sudaani kodanikud; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et Aafrika Liidul peab ELi ja liikmesriikide toetusel olema aktiivne roll poliitilise lahenduse otsimisel, et saavutada Lõuna-Sudaanis püsiv rahu, ning selleks tuleb Aafrika Liidu eriesindajale Lõuna-Sudaanis eraldada rohkem vahendeid; soovitab ELil ja selle liikmesriikidel laiendada mittesõjalist humanitaarabi, pidades peamiseks prioriteediks on vastata ÜRO rahastamispalvele ja peatada toiduga kindlustamatus, tehes seda kooskõlas ÜRO meetmete ja kestliku arengu eesmärkidega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kiidab heaks hübriidkohtu hiljutise asutamise Lõuna-Sudaanis ja tuletab meelde, et see on 2016. aasta rahukokkuleppe oluline osa ning sõjakurjategijate kohtu ette toomise seisukohast möödapääsmatu; kutsub Aafrika Liitu üles oma loomist ÜRO ja ELi abiga lõpule viima, seades esmatähtsaks uurimisharu kiireloomulise sisseseadmise; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mõistab hukka konflikti kõigi osalejate poolt toimepandud inimõiguste rikkumised, sh tapmised, vägistamised ja muud seksuaalvägivalla teod, lapseröövid, koolide ründamised ning laste sundvärbamise ja väärkohtlemise; rõhutab, et konflikti osaliste poolt laste värbamine ja sõjarelvana kasutatav vägistamine on rahvusvahelise õigusega karistatavad sõjakuriteod; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunnustab naaberriikide panust humanitaarkoridoride võimaldamisel; nõuab kõigile aladele vaba, turvalise ja takistamatu juurdepääsu võimaldamist kooskõlas rahvusvahelise õigusega, mis on 2018. aastal näljahäda ärahoidmiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab hukka humanitaartöötajate ja -asutuste vastu suunatud rünnakud ning kutsub kõiki Lõuna-Sudaani konflikti osapooli üles tagama turvalist ja ohutut keskkonda, mis võimaldaks humanitaarabi osutada; kutsub kõiki abiandjaid, ÜRO ameteid ja vabaühendusi üles reageerima süstemaatilisemal ja kindlameelsemal viisil; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub ametivõimudel tagada, et riigisiseste põgenike tagasipöördumine või ümberasumine toimuks ohutult ja inimväärselt; nõuab sihipäraste sanktsioonide kasutamist inimõigusi rikkuvate juhtpoliitikute ja -sõjaväelaste vastu nii valitsuses kui ka opositsioonis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kiidab heaks Ida-Aafrika Arenguühenduse (IGAD) ministrite nõukogu 61. erakorralise istungjärgu 26. märtsi 2018. aasta otsuse karistada sõjategevuse lõpetamise, tsiviilisikute kaitse ja humanitaarabi juurdepääsu lepingu rikkujaid sihipäraste sanktsioonidega ning julgustab Aafrika Liitu seda otsust rakendama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kahetseb sügavalt, et ÜRO Julgeolekunõukogu relvaembargo kehtestamise katsed on luhtunud; kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu liikmeid üles seda keeldu toetama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub ELi üles jätkama oma relvaembargot Lõuna-Sudaani suhtes; mõistab hukka ELis või selle partnerite territooriumidel toimunud relvade ja tehnika rahastamise või edastamise Lõuna-Sudaani võitlevatele pooltele; nõuab liikmesriikidelt eelmainituga seotud süüdistuste uurimist ja süüdlaste asjakohast karistamist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kiidab heaks ÜRO Julgeolekunõukogu otsuse tugevdada ÜRO missiooni volitusi Lõuna-Sudaanis ja suurendada selleks töötajate arvu ja ressursse, sh piirkonnapolitseid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub Euroopa välisteenistust ja ELi liikmesriike üles suurendama jõupingutis ühise välis- ja julgeolekupoliitika, ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning IGAD+ ühenduse raames, et leida konfliktile lahendus, sh tugevdades ÜRO missiooni suutlikkust Lõuna-Sudaanis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mõistab jõuliselt hukka konflikti õhutava ulatusliku korruptsiooni ja ebaseaduslikud rahavood; kutsub Sudaani ametiasutusi üles võtma meetmeid finantsaruandluse ja läbipaistvuse parandamiseks, eriti naftasektoris, rahvusvaheliste finantsnormide täitmiseks ning vastutustundlikuks suhtluseks piirkondliku ja rahvusvahelise rahandussektoriga ning ergutab Lõuna-Sudaani ühinema Ida- ja Lõuna-Aafrika rahapesu vastase võitluse töörühmaga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa Komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretärile ja peaassamblee presidendile, Aafrika Liidule, AKV-ELi nõukogule ning Lõuna-Sudaani valitsusele. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Vastu võetud 20. juunil 2018. aastal AKV–ELi parlamentaarsel ühisassambleel Brüsselis (Belgia).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee

35. istung – Brüssel (Belgia), 18.–20. juuni 2018

| 15.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 415/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 415/26

---

Komisjoni vastused kirjalikele küsimustele

(2018/C 415/06)

Küsimused 1–11

KÜSIMUS 2/COM 1

Michela Giuffrida

Teema: AKV-ELi suhted

Meie partnerlus on tugev ja põhjapanevalt tähtis nii AKV kui ka ELi riikide kasvu seisukohast, kuid ma tahan rõhutada, et eelkõige keskenduvad meie suhted majanduslikule aspektile. Tundlikke küsimusi, nagu inimõiguste austamine, demokraatia, rändevoogude haldamine, jätkusuutlik majanduskasv ja vaesuse vähendamine, peetakse sageli vähem oluliseks kui majandusteemasid.

Kas komisjon kaalub seetõttu vajadust ulatuslikuma kokkuleppe järele, milles pööratakse tähelepanu mitte ainult majanduskasvule, vaid võetakse tingimuslikkuse põhimõtet järgides rohkem arvesse ka eespool mainitud elemente?

VASTUS KÜSIMUSELE 2/COM 1

Uut kokkulepet kavandatakse laiahaardelise kokkuleppena, mis käsitleb ELi ja 79 AKV riigi vaheliste suhete mitut tahku, sealhulgas majandusmõõdet.

Küsimused, mis on seotud inimõiguste, põhivabaduste, demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja hea valitsemistavaga ning samuti rände ja liikuvusega, on jätkuvalt partnerluses kesksel kohal, nagu on näidanud ELi läbirääkimisvolitused, kus need on välja toodud strateegiliste prioriteetidena.

Meie arvamuse kohaselt peaks leping sisaldama sätteid, millega lepinguosalised kinnitavad, et neil on kindel soov edendada, kaitsta ja järgida inimõigusi ning põhivabadusi, mis on universaalsed ja jagamatud, samuti demokraatiat, head valitsemistava ja õigusriiki ning mittediskrimineerimise, võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtteid. Lisaks kohustuvad osapooled muutma rände ja liikuvuse võimalusteks ja käsitlema üheskoos selle valdkonna probleeme.

KÜSIMUS 3/COM 2

Sabine Lösing

Teema: Majanduspartnerluslepingute tulevane ülesehitus ja rakendamine

Majanduspartnerluslepingud on ELi ja AKV riikide vahelise Cotonou lepingu keskne tahk. Kuid majanduspartnerluslepingute tingimused edendavad ELi huve ja on sageli kahjulikud partnerriikide majandusele. Jätkusuutliku arengu edendamiseks on otsustava tähtsusega, et kehtiksid õiglased kaubandustingimused, millega lihtsustatakse AKV riikides lisaväärtust loovate kohalike tarneahelate esilekerkimist. Ajalooliselt ei ole mitte ükski riik välja kujunenud kaubanduse liberaliseerimise põhjal – kujul, mida nõuab EL.

Kas komisjon püüdleb majanduspartnerluslepingute ülesehituse ja täitmise raamistiku läbivaatamise poole, et tagada AKV riikidele õiglased kaubandustingimused?

VASTUS KÜSIMUSELE 3/COM 2

Cotonou lepinguga kehtestatakse vaesuse likvideerimise ja jätkusuutliku arengu üldeesmärgid ning demokraatia, inimõiguste ja õigusriiki põhimõtte peamised elemendid. Cotonou raamistikuga sätestatakse ka arengukoostöö, sealhulgas kaubandusabi. Komisjon on teinud ettepaneku, et need elemendid kuuluksid jätkuvalt majanduspartnerluslepingute raamistikku.

Komisjon jagab eesmärke edendada tarnesuutlikkust ja lisaväärtuse loomist AKV riikides ja piirkondades. Majanduspartnerluslepingud annavad sellesse oma osa, luues kaubanduse ja investeerimise võimalusi, paindlikke päritolureegleid ja suunatud arengutoetust. Kui ka kaubanduslepingud saavad seada õigeid stiimuleid, ei saa nad siiski iseenesest luua majandustegevust. See on põhjus, miks vastavalt uuele Euroopa arengukonsensusele ja ajakohastatud ELi kaubandusabi strateegiale kujundatakse riikide ja piirkondade tasandil laiahaardelised lähenemisviisid jätkusuutlikule investeerimisele ja töökohtade loomisele.

Selleks et näha, kuidas neid eesmärke täidetakse, seirab komisjon majanduspartnerluslepingute rakendamist. Samamoodi kehtivad ka sätted majanduspartnerluslepingute korrapäraseks läbivaatamiseks, et uurida nende täitmist. Neid teostatakse meie partnerriikidega ja sidusrühmade kaasamisega.

KÜSIMUS 7/COM 3

Jo Leinen

Teema: Hiina algatus „Üks vöönd, üks tee“ ja ELi-AKV suhted

Nüüd kui Hiina vööndi ja tee algatuse ülesehitus ja eesmärgid on selgemaks saamas, töötab komisjon sellele vastukaaluks välja ühenduvusstrateegiat Aasia suhtes.

Kas komisjonil, kui arvestada, et vööndi ja tee algatus on ühtlasi selgesti suunatud Aafrika riikidele ja et sellel on seetõttu mõju AKV-ELi suhetele, kavandab samasugust strateegiat Aafrika suhtes? Kui jah, siis milliste eesmärkidega?

Kui ei, siis milliseid samme võetakse, et leevendada algatuse mõjusid asjaomastele riikidele või neid hoopis ära kasutada?

VASTUS KÜSIMUSELE 7/COM 3

ELi üldise strateegiaga (1) tunnistati Aasia kasvavat majanduslikku kaalu ja kutsuti üles kujundama sidusat lähenemisviisi Hiina läände suunatud ühenduvustaotlustele.

EL on töötanud ELi Euroopa ja Aasia ühenduvuse strateegia suunas esmalt ühisteatise abil, millele peaksid järgnema nõukogu järeldused.

Strateegiaga esitatakse Euroopa nägemus piirkonnaga ühenduvuse ja partnerluse kohta reguleerimisest poliitikadialoogini ning tehnilisest toetusest finantsabini transpordi, elektrivõrkude, digisidemete ja isikutevahetuse valdkondades. Strateegiaga taotletakse jätkusuutlikku ühenduvust, aidates riikidel vastata kestliku arengu eesmärkidele ning Pariisi kliimakokkuleppe eesmärkidele.

Nende eesmärkide saavutamiseks kehtestatakse finantsmehhanismid, mis ühendavad poliitikadialoogi avalike finantsstiimulitega ja erakapitali rakendamisega.

Geograafiliselt keskendutakse ühisteatises Euroopale ja Aasiale, kuid see mõjutab ka laiemat maailma: paremal majanduse juhtimisel ja jätkusuutlikumal investeerimisel kohapeal on positiivne mõju üle maailma.

Hiina algatusega „Üks vöönd, üks tee“ kutsuti esile suuri ootusi Aafrikas võimaliku stardiplatvormina mitme olulise taristuprojekti jaoks vastavalt Aafrika Liidu enda 2063. aasta tegevuskavale, et edendada kontinendi arengut.

Kuna puudub Hiina ja Aafrika seotust reguleeriv tegevuskava ja asjakohane teave, on jätkuv probleem algatuse Aafrikale avaldatava mõju hindamine ja Hiina kaasamine kehtestatud kooskõlastamismehhanismidesse. EL tugevdab oma partnerlusi erinevate osalejatega, et tõhustada koostööalaseid lähenemisviise ühenduvusele ja pakkuda uusi töövahendeid, et käsitleda nt võlariski ja investeerimisprojektide mõjuhinnanguid.

Samal ajal viib EL kahepoolselt ellu konstruktiivset suhtlust Hiinaga arengudialoogi kavandatud loomise küsimustes ja EL on taasalgatanud Aafrika-alase dialoogi. See võimaldab üksikasjalikumaid arvamustevahetusi vastavate lähenemisviiside üle arengule ja Aafrikale.

KÜSIMUS 1/COM 4

Thierry Cornillet

Teema: Vajadus parandada ELi rahastamise alast teabevahetust ja koolitada kohalikke sidusrühmi oma projektide jaoks taotluste tegemise kohta

Töödokumendid, mille komisjon on loonud osana välisrahastamisvahendite vahekokkuvõtte tegemisest, näitavad, et suurt osa eraldatud rahastamisvahenditest ei ole veel välja makstud. Kuigi on ellu viidud teatud tasemel ühtlustamine, on menetlused jätkuvalt kohmakad. See olukord võib viia ELi usutavuse kadumiseni: meie partnerid arvavad mõnikord, et meie kavatsus on eraldatud rahastamisvahendeid mitte välja maksta.

Kas komisjon võiks järgmises mitmeaastases finantsraamistikus teha ettepaneku teabevahetus- ja koolitusprogrammi kohta, mis on suunatud kohalikele sidusrühmadele, keskendudes sellele, kuidas taotlusi koostada? See seaks nad paremasse olukorda asjaomaste kriteeriumide järgimiseks ja suurendaks võimalusi, et nende projektid vastu võetakse.

VASTUS KÜSIMUSELE 1/COM 4

Komisjoni aruandes välisrahastamisvahendite vahekokkuvõtte tegemise kohta leitakse, et eelarve täitmine on tõhus. Konkreetsemalt leitakse – nagu Euroopa Arengufondi käsitlevas komisjoni talituste töödokumendis on märgitud –, et selle täitmine on tõhus, kusjuures 50 % selle eelarvest on eraldatud, 31 % kohta on leping sõlmitud ja 13 % on väljamakstud (2017. aasta juuni seisuga), ning arvestades tõsiasja, et 11. EAF jõudis oma täiskiiruseni alles 2016. aasta lõpus.

Arengukoostöö rahastamisvahendi kodanikuühiskonna organisatsioonide temaatilise programmi raames korraldavad ELi delegatsioonid rohujuuretasandi kohalike osalejate jaoks sageli teavitussessioone asjaomaste konkursikutsete, nende eesmärkide ja taotluse esitamise nõuete kohta.

Seda täiendavad kohandatud konkreetsed koolitussessioonid. EL kavatseb neid jõupingutusi 2018./2020. aasta perioodi vältel jätkata.

Lisaks sellele pakub rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi akadeemia (2) alates 16. aprillist 2018 tasuta juurdepääsu rahvusvahelise koostöö ja arengu veebikoolitusele, sealhulgas kursustele rahanduse ja lepingute haldamise kohta.

Mis puudutab mitmeaastast finantsraamistikku, siis komisjon võtab esitatud soovitused selgelt teadmiseks ja kaalub kõige tõhusamaid viise, kuidas parandada partnerriikide kohalike osalejate jaoks ette nähtud teavitustegevuse, informeerimise ja koolitamise meetmeid, ning teeb nende kohta ettepaneku.

KÜSIMUS 4/COM 5

Nathalie Griesbeck

Teema: Stabiilsuse ja arengu toomine Saheli piirkonda

23. veebruaril 2018 Brüsselis toimunud Saheli alasel kõrgetasemelisel konverentsil eraldati 414 miljonit eurot abiks G5 Saheli ühisüksusele. G5 üksus on pühendunud piirkonda stabiilsuse toomisele, võideldes terrorismi ja organiseeritud kuritegevusega.

Kuidas me saame tagada, et kõnealune rahaline abi aitab kaasa mitte ainult piirkonna julgeolekule, vaid ka Saheli jätkusuutlikule arengule – Sahel on viljakas pinnas vägivaldsete ekstremistlike ideoloogiate kasvule?

VASTUS KÜSIMUSELE 4/COM 5

EL on juba väga pühendunud Saheli piirkonnale, keskendudes eriti ebakindlatele ja piiriülestele aladele. Üldine ELi arenguabi, mida osutatakse G5 Saheli riikidele, ulatub 3,8 miljardi euroni (2014–2020), sealhulgas 1,7 miljardit eurot eelarvetoena. Koos oma liikmesriikide toetusega ulatub ELi piirkonnale ette nähtud arenguabi 8 miljardi euroni.

Julgeolekuolukord Saheli piirkonnas halveneb jätkuvalt, nagu hiljuti näitasid suurem terrorirünnak Ouagadougou südames 2. märtsil ning jätkuvad rünnakud kaitse- ja julgeolekujõudude vastu Burkina Faso, Mali ja Nigeri piirikolmnurgas ning operatsiooni Barkhane ning MINUSMA (ÜRO mitmemõõtmeline integreeritud stabiliseerimismissioon Malis) vastu. Riigivõim puudub jätkuvalt Mali suurtes kesk- ja põhjaosades ning samuti Burkina Faso põhjaosas. Kohalikul elanikkonnal puudub juurdepääs põhilistele sotsiaalteenustele. Sellele suundumusele annavad hoogu ebastabiilsuse, eriti nõrga poliitilise, rahandusliku ja julgeoleku juhtimise algpõhjused.

Viimaste aastate jooksul on EL nende probleemide lahendamisele kaasaaitamiseks töötanud välja laiahaardelise lähenemisviisi ning seejärel integreeritud lähenemisviisi, ühendades julgeoleku ja arengu tahkusid. ELi Saheli strateegia ja piirkondliku tegevuskava raamistikus on Sahel olnud tõeliseks katselaboriks selliste integreeritud ELi poliitikasuundade ja strateegiate arendamiseks, mis kasutavad kogu diplomaatia, arengu, stabiliseerimise, humanitaarabi ja julgeolekupoliitika diapasooni vahendeid ja meetmeid.

EL tunneb suurt heameelt 23. veebruaril 2018 Brüsselis toimunud Saheli konverentsi tulemuse üle. G5 Saheli ühisüksuse jaoks lubatud 414 miljoni euro suuruse kogusummaga kujutas konverents endast teetähist meie Saheli jaoks toetuse mobiliseerimise integreeritud jõupingutuste osas. EL eraldas G5 Saheli ühisüksuse toetuseks Aafrika rahutagamisrahastust 100 miljonit eurot.

Selleks et tagada piirkonnas pikas plaanis stabiliseerumine ja jätkusuutlik areng, on ELi eesmärk kombineerida julgeolekumeetmeid jätkuvate arenguabi jõupingutustega, seda eelkõige ebakindlates piirkondades.

KÜSIMUS 9/COM 6

Alpha Ousmane (Burkina Faso)

Teema: Euroopa Arengufondi tulevik

Praegu on ettevalmistamisel kolm konkreetset vastastikuse mõistmise memorandumit AKV riikidega. Kuid mis saab Euroopa Arengufondist (EAF)?

Euroopa Liidu lähenemisviis tõstatab kolm järgmist mureküsimust.

| 1. | Kus hakkavad piirkondlikud soovituskavad baseeruma ja kuidas neid hakatakse haldama? |
| --- | --- |

1.

Kus hakkavad piirkondlikud soovituskavad baseeruma ja kuidas neid hakatakse haldama?

| 2. | Kas kõigi riikide jaoks on ette nähtud Aafrika Liidu poolt juhitav piirkondlik soovituskava või iga piirkond säilitab oma piirkondliku soovituskava? |
| --- | --- |

2.

Kas kõigi riikide jaoks on ette nähtud Aafrika Liidu poolt juhitav piirkondlik soovituskava või iga piirkond säilitab oma piirkondliku soovituskava?

| 3. | Kuidas hakatakse haldama olukorda Magrebis, millel vaatamata sellele, et sellel on konkreetne kokkulepe Euroopa Liiduga, ei ole piirkondlikku soovituskava? |
| --- | --- |

3.

Kuidas hakatakse haldama olukorda Magrebis, millel vaatamata sellele, et sellel on konkreetne kokkulepe Euroopa Liiduga, ei ole piirkondlikku soovituskava?

VASTUS KÜSIMUSELE 9/COM 6

Komisjon võttis hiljuti vastu oma 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku ja avaldab oma valdkondlikud välismeetmete ettepanekud 14. juunil.

Välismeetmete, sh arengukoostöö jaoks, näeb komisjon ette olulist lihtsustamist, selleks et saavutada rohkem sidusust ja tõhusust, alandamata väärtust, mis teeb koostöö ELi ja selle partnerite vahel nii eriliseks: selle prognoositavus, selle poliitikapõhine laad ja selle rahastamistase.

Kõnealuses üldises sidusust suurendavas ettevõtmises on kavandatud, et Euroopa Arengufond (EAF) integreeritakse ELi eelarve kohasesse laia naabruskonna, arengu ja koostöö vahendisse ning põhijooni tuleks edendada kogu laia vahendi piires.

Kavandatud laial vahendil oleks domineeriv geograafiline komponent, mis oleks jagatud maailma piirkondade põhjal.

Piirkondlike meetmete rahastamist ehk seda, mis praegu on tuntud piirkondlike soovituskavadena, käsitletakse programmitöö faasis.

Ilma eelseisvate arutelude ja otsuste kohta eelnevat hinnangut tegemata võiks jätkata partnerriikide vahelise piirkondliku integratsiooni ja koostöö toetamist eri tasanditel. Tulevastes õigusaktides ette nähtud allkomponentide piires võiks kujundada piirkondlikke programme, tagades Aafrika jaoks kontinentaalse sidususe.

Laia vahendi alusel hõlmaks Magrebit „naabruskonna“ komponent. Ka siin puudutab piirkondliku programmitöö küsimus peamiselt programmitööd, mis tuleb hilisemal etapil kindlaks määrata.

KÜSIMUS 10/COM 7

Marlene Mizzi

Teema: Kestliku arengu eesmärgid

Kestliku arengu eesmärgid on eesmärgid, milles on kokku leppinud 193 riiki, sealhulgas on kõigi nende poolt võetud kohustus vastata 169 sihiga 17 eesmärgile.

Kas komisjon saab seda arvesse võttes selgitada oma kavatsusi investeerida kestliku arengu eesmärkide rakendamisse nii ELi tasandil kui ka partnerriikide vahel?

Küsimus on veelgi olulisem, arvestades seda, et nende eesmärkidega käsitletakse enamat kui üksnes majanduspoliitikat, sest need käsitlevad ka sotsiaalse ebavõrdsuse probleeme, vajadust rohelisema majanduse järele ja ohutumat keskkonda kõigi põlvkondade jaoks.

VASTUS KÜSIMUSELE 10/COM 7

Komisjon on valinud rakendamiseks järgmise kahesammulise lähenemisviisi: i) lõimida kestliku arengu eesmärgid Euroopa poliitikaraamistikku ja komisjoni prioriteetidesse; ning ii) kaalutleda meie pikemaajalise nägemuse ja valdkondlikele poliitikameetmetele keskendumise üle 2020. aasta järel. Aruteludokumenti „Euroopa kestliku arengu saavutamine aastaks 2030“ ÜRO kestva arengu eesmärkide järelmeetmete, sealhulgas kliimamuutusi käsitleva Pariisi kokkuleppe kohta, on oodata 2018. aasta teises pooles. See moodustab osa arutelust Euroopa tuleviku üle ja seda toetab analüüs, milles käsitletakse vahemaad kestliku arengu eesmärkide saavutamiseni, ning ELi kestliku arengu eesmärkideni jõudmise hindamine. Loodud on mitme sidusrühma platvorm, et jälgida ja vahetada kestliku arengu eesmärkide täitmise parimaid tavasid, ning lisana liidetakse ka nende osaluse ja sisendi ülevaade.

Mis puudutab konkreetselt kestliku arengu eesmärkide täitmist arengukoostöö abil, siis EL ja selle liikmesriigid leppisid 2017. aasta juunis kokku uue Euroopa arengukonsensuse osas. Selles sätestatakse ELi institutsioonide ja liikmesriikide arengupoliitika uus ühisraamistik, kusjuures keskendutakse jätkuvalt vaesuse likvideerimisele, tunnistades samal ajal seost arengupoliitika ja humanitaarabi, keskkonna-, kliimamuutuste, rände- ja julgeolekupoliitika vahel. Jõupingutused suunatakse ebavõrdsuse käsitlemisele, tagamaks, et kedagi ei jäeta maha. Euroopa konsensus on juba teada andnud nõukogu ettepanekutest läbirääkimiste direktiivide kohta, mis käsitlevad uuendatud partnerlust AKV riikidega.

Võetavatele poliitilistele kohustustele peaksid järgnema investeeringud. Selles suhtes juhivad kestliku arengu eesmärgid ELi mõtlemist järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ja tuleviku vahendite osas. Komisjon juba investeerib kestliku arengu eesmärkide saavutamisse partnerriikides mitmesuguste erinevate algatuste abil. Eelmisel aastal käivitati ELi-ÜRO nn valgusvihu algatus ligikaudu 500 miljoni euro suuruse ELi osamaksega, et likvideerida kõik naiste ja tütarlaste vastase vägivalla vormid. Eeldatakse, et ELi välisinvesteeringute kava kutsub 2020. aastaks esile enam kui 44 miljardi euro suuruseid investeeringuid partnerriikides, Aafrikas ja ELi naabruskonnas koos komisjoni 4,1 miljardi suuruse osamaksega. Lisaks sellele panustab komisjon 30 miljonit eurot uude ÜRO ühisfondi ja 2030. aasta tegevuskavasse.

Tulevikku vaadates on komisjon kestliku arengu eesmärkide põhjal pühendunud oma poliitikadialoogi tugevdamisele partnerriikidega ja partnerriikide 2030. aasta tegevuskava eesmärkide täitmisele riiklikul tasandil, sealhulgas viies nende riiklikud arengukavad vastavusse kestliku arengu eesmärkidega.

KÜSIMUS 6/COM 8

Catherine Bearder

Teema: Elusloodusega kaubitsemine ja AKV-ELi suhted

Komisjon võttis kaks aastat tagasi vastu looduslike liikidega kaubitsemise vastase tegevuskava, mille eesmärgis 3.2 nõutakse tugevdatud üleilmseid partnerlusi, mis hõlmavad päritolu-, transiidi- ja turustamisriike.

Millised AKV riigid on komisjon määranud kindlaks looduslike liikidega kaubitsemist käsitleva tõhustatud dialoogi ja tehnilise koostöö loomiseks prioriteetsete riikidena?

Milliseid samme on tehtud selleks, et lõimida teema kõrgetasemelistesse kohtumistesse piirkondlike organisatsioonidega, nagu Aafrika Liit, Lõuna-Aafrika Arenguühendus ja Ida-Aafrika Ühendus?

Milliseid edusamme on tehtud looduslike liikidega kaubitsemise vastaste meetmete puhul kaubandusvahendite kasutamise suunas? Kas praegused ja tulevased AKV-ELi vabakaubanduslepingu alased läbirääkimised hõlmavad selliseid sätted?

VASTUS KÜSIMUSELE 6/COM 8

Osana looduslike liikidega kaubitsemise vastase 2016. aasta tegevuskava täitmisest investeerivad EL ja selle liikmesriigid märkimisväärseid ressursse päritolu-, transiidi- ja turustamisriike tugevdavaid partnerlusi hõlmavate meetmete hüvanguks. Näiteks ligikaudu 340 miljonit eurot ELi välisarengu koostöö vahenditest eraldati 2016. ja 2017. aastal ning see aitab otseselt kaasa tegevuskava eesmärkide saavutamisele.

Kuna looduslike liikidega kaubitsemist esineb kõigis AKV riikides erinevate toodete kujul (elevandiluu, palisander, soomuslased, kilpkonnalised, linnud jne), on kõik riigid saanud konkreetset tuge võitluses kõnealuse kuriteo vastu, kuid prioriteedid on keskendunud peamistele tarnepiirkondadele: Madagaskar, Kesk-Aafrika, Ida-Aafrika, Lääne-Aafrika ja Lõuna-Aafrika.

Looduslike liikidega kaubitsemise vastu mobiliseeritud programmid hõlmavad tuge rahvusvahelistele organisatsioonidele (nagu looduslike liikidega seotud kuritegevuse vastase võitluse rahvusvaheline konsortsium), mis spetsialiseeruvad võitlusele looduslike liikidega seotud kuritegevusele. Kohalike kogukondade eluslooduse kaitsmisel täidetava ülesande edendamine on ühtlasi olnud ELi ja selle liikmesriikide prioriteet. Programmid kaasavad seetõttu mitmeid partnereid üleilmsel, piirkondlikul, riiklikul ja kohalikul tasandil ning hõlmavad tervet meetmete spektrumi: kaitsealade jätkusuutlik haldamine, kohalike kogukondade elatise parandamine majandustegevuse ja ökosüsteemi teenuste osutamise abil (vesi, energia, rohelised töökohad, looduslike ulukite liha jne), kuritegelike võrgustike likvideerimine.

EL on olnud väga aktiivne AKV riikide kaasamisel kohtumistele piirkondlike osalejatega, nagu Aafrika Liit, Kagu-Aasia Maade Assotsiatsioon, Lõuna-Aafrika Arenguühendus, Kesk-Aafrika Riikide Majandusühendus, aga ka foorumid, nagu Kongo jõe metsade partnerlus. Lisaks sellele hõlmab keskkonna ja elusloodusega seotud piirkondlik programmitöö partnerlusi asjaomaste piirkondlike ametiasutustega ja nende kaasamist.

Keskkonnagarantiid ja jätkusuutlikkus on ELi puudutavate kaubandus- ja majanduspartnerluslepingute arutelude lahutamatu osa. EL tagab näiteks enama keskendumise ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni järgimisele.

KÜSIMUS 5/COM 9

György Hölvenyi

Teema: Usukogukondade osa konfliktihaldamises AKV riikides

Usukogukondadel on asendamatu potentsiaal konfliktihaldamise jaoks kriisi all kannatavates AKV riikides. Usukogukonnad ja -institutsioonid on vajalikud sidusrühmad, mitte ainuüksi vaimselt, vaid ka oluliste panustajatena sotsiaalsesse stabiilsusse oma juhirolli ja legitiimsuse tõttu, nagu on osutanud hiljutised näited, nagu Kongo katoliku piiskoppide konverents peamise vahendajana läbirääkimistel poliitilise ülemineku nimel Kongo Demokratlikus Vabariigis.

Kuidas tagab komisjon usukogukondade osaluse ELi konfliktihaldamise jõupingutustes? Kuidas ta kaalub nende soovitusi välismeetmete rakendamisel? Kas usuorganisatsioonid osalevad pikas plaanis ELi-AKV koostööstruktuurides ja poliitikadialoogis?

VASTUS KÜSIMUSELE 5/COM 9

Usukogukonnad ja laiemalt usk võivad täita olulist osa konfliktide ennetamisel, haldamisel ja lahendamisel. Neil on sageli ainulaadsed vaimsed, moraalsed, sotsiaalsed ja mõnikord poliitilised väärtused, mida nad saavad lisada tegevusse rahuprotsessi raames.

Euroopa välisteenistus ja Euroopa Komisjoni talitused teevad nendega seega sageli koostööd, et aidata kaasa konfliktide ennetamise, haldamise ja lahendamise jõupingutustele.

AKV riikides on komisjon kontaktis mitmesuguste erinevate vahendamist toetavate organisatsioonidega, osalejatega ja sidusrühmadega, mis muu hulgas töötavad religioosse mõõtme vallas, sellised nagu usuliste ja traditsiooniliste rahusobitajate võrgustik, Kuningas Abdullah Bin Abdulazizi Rahvusvaheline Uskudevahelise ja Kultuuridevahelise Dialoogi Keskus ning samuti Islami Koostöö Organisatsioon. Näiteks suhtleme Sant’Egidio kogukonnaga Kesk-Aafrika Vabariigis.

Mõnel juhul, nagu Kongo Demokraatlikus Vabariigis, täitis Katoliku Piiskoppide Konverents tõepoolest olulist osa kokkuleppele jõudmisel, samas kui teistel juhtudel võidakse usuliidrite osa üle tähtsustada või isegi väärkasutada.

Sõltuvalt olukorrast ja kohalikust kontekstist võib komisjon toetada usukogukondade osalust dialoogides ja konsultatsioonides. Komisjon saab ühtlasi osutada tehnilist tuge usulistele osalejatele, kes osalevad rahuprotsessides.

Kuid usulist mõõdet tuleb hinnata kaalul olevate küsimuste ja osalejate hoolika analüüsiga. EL peab tagama, et usu osa hindamine ELi poolt hõlmab piisavalt nüansse, et tunnistada keerulist suhet kõigi konflikti mõjurite ja nende arengumustrite vahel. Nagu on rõhutatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni usu- ja veendumusvabaduse raportööri 2015. aasta aruandes, on eriti oluline mõista inimese osa usu ärakasutamisel poliitilistel eesmärkidel.

Konkreetsemalt, programmi „Kultuuridevaheline dialoog ja kultuur“ (arengukoostöö rahastamisvahend) abil suurendatakse valitud AKV riikides kultuurilist pluralismi ja kultuuridevahelist üksteisemõistmist, sealhulgas tahkusid, mis on seotud usu või veendumustega. Välja valiti viis projekti ja nende elluviimist alustati 2018. aasta alguses; projektide kogusumma on 10 miljonit eurot.

Prioriteedina käsitleti meetmeid hapra olukorraga riikides või riikides, mida mõjutavad olulised ümberasustatud isikute või ebaseaduslike rändajate vood: väljavalitud ettepanekud leiavad aset Beninis, Burkina Fasos, Burundis, Kamerunis, Côte d’Ivoire’is, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Egiptuses, Kenyas, Malis, Nigeris, Nigeerias, Rwandas, Senegalis, Lõuna-Sudaanis, Tansaanias, Togos, Ugandas ja Zimbabwes; Süürias, Iraagis ja Liibanonis.

Projektid võimendavad usuliidrite mõju kultuurilise mitmekesisuse ja kõigi meeste ning naiste võrdse inimväärikuse austamise edendamiseks uskudevahelise ja kultuuridevahelise dialoogi ning koostöö abil. Sellistena kuuluvad usuliidrid ja -kogukonnad suutlikkuse suurendamise meetmete sihtrühmade hulka.

Lisaks sellele on demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kohase käimasoleva konkursikutse eesmärk suurendada „erinevat usku või mitteusklike inimeste vastastikust mõistmist ja austamist, andes oma osa kaasavatesse kogukondadesse ja ühiskondadesse, mis aktsepteerivad mitmekesisust ja on suutelised käsitlema potentsiaalseid konflikte rahumeelselt“. AKV riikidele suunatud kodanikuühiskonna meetmed on toetuskõlblikud. Projektid valitakse välja 2018. aasta jooksul (hinnanguline summa 5 miljonit eurot).

KÜSIMUS 8/COM 10

Laura Agea

Teema: Tulevane ühise põllumajanduspoliitika reform ja mõju AKV riikides

Mitmed uuringud kinnitavad ELi ühise põllumajanduspoliitika mõju AKV riikides. Kahjuks ei ole mõju alati positiivne. EL täidab olulist osa seoses rahvusvahelise põllumajandusturu ja üleilmse toiduga kindlustatusega kõige olulisema põllumajandustoodete importijana AKV riikidest. Meie peamine väljakutse on viia ühise põllumajanduspoliitika reform vastavusse ELi kohustustega jätkusuutliku arengu üleilmse tegevuskava alusel (kestliku arengu eesmärgid, Pariisi kokkulepe jne).

Millised vahendid on ette nähtud tulevases ühise põllumajanduspoliitika ülesehituses selleks, et parandada positiivset mõju arenguriikidele ja austada edaspidigi meie võetud jätkusuutliku arengu ja eelkõige toiduga kindlustatuse kohustusi?

VASTUS KÜSIMUSELE 8/COM 10

2017. aasta juuni uue Euroopa arengukonsensusega kinnitati poliitikavaldkondade arengusidususe olulisust kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks.

Põllumajandus on loomuldasa seotud küsimustega, nagu töökohad, toiduained, õhk, kliimamuutused, vesi, pinnas ja bioloogiline mitmekesisus, ning täidab seega olulist rolli 2030. aasta tegevuskavas. Pikk teekond kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks on just alanud ja põllumajandussektoril on võimalus tõendada, et ta võib olla osaks lahendusest.

Ühise põllumajanduspoliitika järjestikused reformid viimase 25 aasta jooksul on järk-järgult suurendanud ühise põllumajanduspoliitika turule suunatust (3), parandades samas selle keskkonna- ja kliimasuutlikkust (4). Nende reformidega on rõhutatud ühise põllumajanduspoliitika põhieesmärke, milleks on elujõulise toiduainete tootmise, loodusvarade säästva majandamise ja kliimameetmete tagamine ning tasakaalustatud territoriaalne areng Euroopa Liidu piires.

Ühise põllumajanduspoliitika praeguse versiooni eesmärk on ühtlasi aidata veelgi kaasa ELi rahvusvaheliste kohustuste täitmisele. 2017. aasta novembri teatises „Toidutootmise ja põllumajanduse tulevik“ sätestati laiad poliitilised suunad (5), sealhulgas ühise põllumajanduspoliitika rahvusvahelise mõõtme kohta. Neid täpsustatakse lähemalt 2020. aasta järgse ühise põllumajanduspoliitika alases seadusandlikus ettepanekus, mille komisjon hiljuti vastu võttis.

EL on selgelt pühendunud sellele kaasaaitamisele, et arenguriigid lõimiksid oma põllumajandussektorid maailma kaubandussüsteemi ja jagaksid maailmamajanduse hüvesid (6). EL teab, et see saab toimuda ainult siis, kui partnerriigid on juhikohal. EL töötab praegu enam kui 60 partnerriigiga jätkusuutliku põllumajanduse ja toiduga kindlustatuse valdkonnas (7). Fookus Aafrikas on poliitika toetamisel, vastutustundlike investeeringute edendamisel maapiirkondades ja põllumajanduslike toiduainete sektori toetamisel, et lõppkokkuvõttes aidata Aafrika riikidel rakendada oma põllumajandussektori potentsiaali ning vastata oma kodanike vajadustele.

Aprillis lõi komisjon ühtlasi rakkerühma, mis koosneb ELi ja Aafrika ekspertidest, et anda nõu ja esitada soovitusi, tugevdamaks partnerlust ELi ja Aafrika Liidu vahel toiduainetööstuse ja põllumajanduse valdkonnas ning tõhustamaks ELi osa Aafrika töökohti loovas arengus põllumajanduses, põllumajanduslikus äris ja põllumajandustööstuses.

KÜSIMUS 11/COM 11

Neena Gill

Teema: Humanitaarabi Kongo Demokraatlikule Vabariigile

Humanitaarabi Kongo Demokraatlikule Vabariigile oli 2017. aastal möödunud aastakümne kõige madalamal tasemel.

ELi humanitaarabi sellele riigile oli möödunud aastal 4 miljoni euro võrra väiksem kui 2016. aastal.

2017. aasta oktoobris käivitas ÜRO Kongo Demokraatlikus Vabariigis ametlikult 3. taseme hädaolukorra, mille geograafiline kese oli Kasaï, Tanganyika ja Lõuna-Kivu piirkonnas.

| 1. | Milline on praegune Kongo Demokraatliku Vabariigi humanitaarolukorra ülemaailmse rahastamise puudujääk? |
| --- | --- |

1.

Milline on praegune Kongo Demokraatliku Vabariigi humanitaarolukorra ülemaailmse rahastamise puudujääk?

| 2. | Kas komisjon on võtnud meetmeid, et suurendada alates 2017. aasta oktoobrist humanitaarabi Kongo Demokraatlikule Vabariigile? |
| --- | --- |

2.

Kas komisjon on võtnud meetmeid, et suurendada alates 2017. aasta oktoobrist humanitaarabi Kongo Demokraatlikule Vabariigile?

VASTUS KÜSIMUSELE 11/COM 11

Arvestades halvenevat humanitaarolukorda Kongo Demokraatlikus Vabariigis, peeti Genfis 13. aprillil 2018. aastal maailma esimene rahvusvaheline Kongo Demokraatliku Vabariigi humanitaarkonverents. Konverentsi korraldasid ühiselt ÜRO, EL ja Madalmaad. Osales 101 delegatsiooni, sealhulgas 22 ELi liikmesriiki. Selle tulemuseks olid 528,1 miljoni USA dollari suurused lubadused ja avaldused humanitaarreageerimiseks Kongo Demokraatlikus Vabariigis 2018. aastal. Komisjon teadustas 77,1 miljoni euro suurusest abist Kongo Demokraatlikule Vabariigile 2018. aastal ja ELi liikmesriigid teadustasid veel 246 miljoni USA dollari suurusest toetusest, nii et ELi lubatud toetus vastab kokku kahele kolmandikule kogusummast.

Kongo Demokraatliku Vabariigi 2018. aasta humanitaarreageerimise kava vajab 1,68 miljardit USA dollarit, kusjuures 13,1 miljonit inimest vajavad ÜRO andmetel abi.

„3. taseme“ hädaolukorrale reageerimise – see on kõige kõrgem võimalik reageerimine – käivitas ÜRO 20. oktoobril 2017. aastal kuueks kuuks geograafilise keskmega Lõuna-Kivu, Tanganyika ja Kasaide provintsides. 3. taseme staatus deaktiveeriti 20. aprillil 2018. aastal, sest ÜRO andmetel saavutati suuresti humanitaartoe laiendamisele suunatud rahvusvahelise suutlikkuse tõhusa mobiliseerimise võrdlusalused.

Komisjon on toetanud humanitaaroperatsioone Kongo Demokraatlikus Vabariigis alates 1994. aastast ja teeb seda jätkuvalt. Komisjon toetab reageerimist põhiliste humanitaarvajaduste osas, sealhulgas toitlusabi, toitumine, tervishoiuteenused, kaitse, varjupaik, vesi, kanalisatsioon ja hügieen, hädaolukordades toimimise alane koolitus, aga ka logistika ja humanitaarabi kooskõlastamine. Seda täiendatakse 2018. aastal vahendamise, lepitamise ja vastupanuvõime suurendamise meetmetega, mida rahastatakse muude vahendite abil, mis on komisjoni käsutuses, lisaks juba praegu märkimisväärsele arengu rahastamisele Kongo Demokraatlikus Vabariigis.

---

(1)  https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/pages/files/eugs_review_web_13.pdf

(2)  https://webgate.ec.europa.eu/devco-academy/

(3)  See on saavutatud selliste meetmete miinimumini viimisega, millel on tootmist ja kaubandust moonutavad mõjud. Praegu ei ole 90 % toetusest, mida EL põllumajandustootjatele annab, enam seotud kvantiteedi või toodetud tootega ning seetõttu ei ole sellel kaubandusele mingit moonutavat mõju. Turumeetmed on piiratud ohutuse netotasemetega ainult kriisi jaoks ja eksporditoetused on likvideeritud alates 2015. aasta detsembrist.

(4)  Konkreetsed ühise põllumajanduspoliitika vahendid, millega käsitletakse jätkusuutlikku toiduainete tootmist, hõlmavad nii kohustuslikke (nõuetele vastavus, rohestamine) kui ka vabatahtlikke meetmeid (maaelu arengu poliitika alusel). ELi põllumajandustootjatele antav toetus kajastab seetõttu nende jõupingutusi ja selliste meetmete rakendamist, millega tagatakse jätkusuutlik põllumajandus.

(5)  See sisaldab samuti selget viidet sellele, et tulevasel ühisel põllumajanduspoliitikal peab olema suurem osa Valletta tippkohtumise tulemuse elluviimisel, käsitledes rände algpõhjuseid. Näiteks kasutada ära teadmisi ja innovatsiooni ning süvendada koostööd põllumajanduse alaste teadusuuringute ja innovatsiooni vallas, uurida koolitus- ja arvamuste vahetamise projekte ning tõhustada strateegilist poliitikakoostööd ning dialoogi Aafrika Liiduga küsimustes, mis on seotud põllumajanduse ja maaelu arenguga.

(6)  EL annab tollimaksuvaba ja kvoodivaba juurdepääsu kõigile vähim arenenud riikidele ja majanduspartnerluse lepingud võimaldavad partnerriikidel kaitsta oma tundlikke põllumajandustooteid liberaliseerimise eest, kas jättes nad täiel määral välja või võimaldades jõulisi kaitsemeetmeid, mida saab kasutada, et kaitsta impordi äkilise suurenemise eest.

(7)  Sel eesmärgil eraldati 2014.–2020. aasta perioodil 8,5 miljardit eurot ELi arenguabi.

---