# Europos Sąjungos C 458/2018

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 458 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 61 metai2018m. gruodžio 19d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 458

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

61 metai2018m. gruodžio 19d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2017–2018 M. SESIJA2018 m. sausio 15–18 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 207, 2018 6 14 .
  PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2017–2018 M. SESIJA2018 m. sausio 15–18 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 207, 2018 6 14 .
  PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 207, 2018 6 14 .

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2018 m. sausio 16 d., antradienis |
| 2018/C 458/01 | 2018 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES makroregioninių strategijų įgyvendinimo (2017/2040(INI)) | 2 |
| 2018/C 458/02 | 2018 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų ateities darbotvarkė atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslus iki 2030 m. (2017/2055(INI)) | 9 |
| 2018/C 458/03 | 2018 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų, lyčių lygybės ir su klimatu susijusio teisingumo (2017/2086(INI)) | 34 |
| | 2018 m. sausio 18 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 458/04 | 2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Nigerijos (2018/2513(RSP)) | 43 |
| 2018/C 458/05 | 2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių aktyvistų Wu Gano, Xie Yango, Lee Mingo-che, Tashi Wangchuko ir Tibeto vienuolio Choekyi bylos (2018/2514(RSP)) | 47 |
| 2018/C 458/06 | 2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kongo Demokratinės Respublikos (2018/2515(RSP)) | 52 |
| 2018/C 458/07 | 2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jaunimo užimtumo iniciatyvos įgyvendinimo valstybėse narėse (2017/2039(INI)) | 57 |
| 2018/C 458/08 | 2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 2005/36/EB įgyvendinimo, susijusio su profesinių paslaugų reglamentavimu ir poreikiu vykdyti jų reformą (2017/2073(INI)) | 70 |
| | NUOMONĖS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2018 m. sausio 18 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 458/09 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti Komisijos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 389/2013, kuriuo įsteigiamas Sąjungos registras, projektui (D054274-02 – 2017/3013(RPS)) | 76 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2018 m. sausio 16 d., antradienis

2018/C 458/01

2018 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES makroregioninių strategijų įgyvendinimo (2017/2040(INI))

2

2018/C 458/02

2018 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų ateities darbotvarkė atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslus iki 2030 m. (2017/2055(INI))

9

2018/C 458/03

2018 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų, lyčių lygybės ir su klimatu susijusio teisingumo (2017/2086(INI))

34

2018 m. sausio 18 d., ketvirtadienis

2018/C 458/04

2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Nigerijos (2018/2513(RSP))

43

2018/C 458/05

2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių aktyvistų Wu Gano, Xie Yango, Lee Mingo-che, Tashi Wangchuko ir Tibeto vienuolio Choekyi bylos (2018/2514(RSP))

47

2018/C 458/06

2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kongo Demokratinės Respublikos (2018/2515(RSP))

52

2018/C 458/07

2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jaunimo užimtumo iniciatyvos įgyvendinimo valstybėse narėse (2017/2039(INI))

57

2018/C 458/08

2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 2005/36/EB įgyvendinimo, susijusio su profesinių paslaugų reglamentavimu ir poreikiu vykdyti jų reformą (2017/2073(INI))

70

NUOMONĖS

Europos Parlamentas

2018 m. sausio 18 d., ketvirtadienis

2018/C 458/09

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti Komisijos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 389/2013, kuriuo įsteigiamas Sąjungos registras, projektui (D054274-02 – 2017/3013(RPS))

76

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2018 m. sausio 16 d., antradienis |
| 2018/C 458/10 | 2018 m. sausio 16 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (SPRFMO) valdomame konvencijos rajone (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD)) | 78 |
| 2018/C 458/11 | 2018 m. sausio 16 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1098/2007 bei (EB) Nr. 1224/2009, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1343/2011 bei (ES) Nr. 1380/2013 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD)) | 87 |
| | 2018 m. sausio 17 d., trečiadienis |
| 2018/C 458/12 | 2018 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio Sąjungos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų, techninės pagalbos ir tranzito kontrolės režimą (nauja redakcija) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD)) | 187 |
| 2018/C 458/13 | 2018 m. sausio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Evą Lindström Audito Rūmų nare (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE)) | 224 |
| 2018/C 458/14 | 2018 m. sausio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Tony Jamesą Murphy Audito Rūmų nariu (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE)) | 225 |
| 2018/C 458/15 | 2018 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (nauja redakcija) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD)) | 226 |
| 2018/C 458/16 | 2018 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD)) | 341 |
| 2018/C 458/17 | 2018 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl energetikos sąjungos valdymo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 94/22/EB, Direktyva 98/70/EB, Direktyva 2009/31/EB, Reglamentas (EB) Nr. 663/2009, Reglamentas (EB) Nr. 715/2009, Direktyva 2009/73/EB, Tarybos direktyva 2009/119/EB, Direktyva 2010/31/ES, Direktyva 2012/27/ES, Direktyva 2013/30/ES ir Tarybos direktyva (ES) 2015/652 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD)) | 391 |
| | 2018 m. sausio 18 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 458/18 | 2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Marakešo sutarties dėl geresnių sąlygų susipažinti su paskelbtais kūriniais sudarymo akliems, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turintiems asmenims sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE)) | 498 |
| 2018/C 458/19 | 2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl jurisdikcijos ir sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis bei tarptautiniu vaikų grobimu, pripažinimo ir vykdymo (nauja redakcija) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS)) | 499 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2018 m. sausio 16 d., antradienis

2018/C 458/10

2018 m. sausio 16 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (SPRFMO) valdomame konvencijos rajone (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD))

78

2018/C 458/11

2018 m. sausio 16 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1098/2007 bei (EB) Nr. 1224/2009, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1343/2011 bei (ES) Nr. 1380/2013 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD))

87

2018 m. sausio 17 d., trečiadienis

2018/C 458/12

2018 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio Sąjungos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų, techninės pagalbos ir tranzito kontrolės režimą (nauja redakcija) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD))

187

2018/C 458/13

2018 m. sausio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Evą Lindström Audito Rūmų nare (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE))

224

2018/C 458/14

2018 m. sausio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Tony Jamesą Murphy Audito Rūmų nariu (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE))

225

2018/C 458/15

2018 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (nauja redakcija) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD))

226

2018/C 458/16

2018 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD))

341

2018/C 458/17

2018 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl energetikos sąjungos valdymo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 94/22/EB, Direktyva 98/70/EB, Direktyva 2009/31/EB, Reglamentas (EB) Nr. 663/2009, Reglamentas (EB) Nr. 715/2009, Direktyva 2009/73/EB, Tarybos direktyva 2009/119/EB, Direktyva 2010/31/ES, Direktyva 2012/27/ES, Direktyva 2013/30/ES ir Tarybos direktyva (ES) 2015/652 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD))

391

2018 m. sausio 18 d., ketvirtadienis

2018/C 458/18

2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Marakešo sutarties dėl geresnių sąlygų susipažinti su paskelbtais kūriniais sudarymo akliems, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turintiems asmenims sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE))

498

2018/C 458/19

2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl jurisdikcijos ir sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis bei tarptautiniu vaikų grobimu, pripažinimo ir vykdymo (nauja redakcija) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS))

499

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

19.12.2018

| 19.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 458/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 458/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2017–2018 M. SESIJA

2018 m. sausio 15–18 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 207, 2018 6 14.

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2018 m. sausio 16 d., antradienis

| 19.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 458/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 458/2

---

P8_TA(2018)0002

ES makroregioninių strategijų įgyvendinimas

2018 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES makroregioninių strategijų įgyvendinimo (2017/2040(INI))

(2018/C 458/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo SESV), ypač į jos XVIII antraštinę dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo SESV), ypač į jos XVIII antraštinę dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1) (toliau – BNR), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (1) (toliau – BNR),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1302/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atsižvelgiant į patikslintas, supaprastintas ir pagerintas tokių grupių steigimo ir jų veiksmų įgyvendinimo sąlygas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1302/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atsižvelgiant į patikslintas, supaprastintas ir pagerintas tokių grupių steigimo ir jų veiksmų įgyvendinimo sąlygas (3),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 25 d. Tarybos išvadas dėl ES makroregioninių strategijų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 25 d. Tarybos išvadas dėl ES makroregioninių strategijų įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos ataskaitą dėl ES makroregioninių strategijų įgyvendinimo (COM(2016)0805) ir Komisijos tarnybų lydimąjį darbinį dokumentą (SWD(2016)0443), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 16 d. Komisijos ataskaitą dėl ES makroregioninių strategijų įgyvendinimo (COM(2016)0805) ir Komisijos tarnybų lydimąjį darbinį dokumentą (SWD(2016)0443),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos (COM(2009)0248), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos (COM(2009)0248),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 8 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos strategija dėl Dunojaus regiono“ (COM(2010)0715), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 8 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos strategija dėl Dunojaus regiono“ (COM(2010)0715),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 17 d. Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos strategijos Adrijos ir Jonijos jūrų regione (COM(2014)0357), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 17 d. Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos strategijos Adrijos ir Jonijos jūrų regione (COM(2014)0357),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 28 d. Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos Alpių regiono strategijos (COM(2015)0366), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 28 d. Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos Alpių regiono strategijos (COM(2015)0366),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 20 d. Komisijos ataskaitą dėl makroregioninių strategijų valdymo (COM(2014)0284), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 20 d. Komisijos ataskaitą dėl makroregioninių strategijų valdymo (COM(2014)0284),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 14 d. Komisijos komunikatą „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas“ (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 14 d. Komisijos komunikatą „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas“ (COM(2015)0639),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos Dunojaus regiono strategijos įgyvendinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos Dunojaus regiono strategijos įgyvendinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. liepos 3 d. rezoliuciją dėl ES makroregioninių strategijų vystymo: šiuo metu taikoma praktika ir ateities perspektyvos, ypač Viduržemio jūros regione (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. liepos 3 d. rezoliuciją dėl ES makroregioninių strategijų vystymo: šiuo metu taikoma praktika ir ateities perspektyvos, ypač Viduržemio jūros regione (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl ES Atlanto vandenyno regiono sanglaudos politikos strategijos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl ES Atlanto vandenyno regiono sanglaudos politikos strategijos (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 28 d. rezoliuciją dėl ES Adrijos ir Jonijos jūrų regiono strategijos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 28 d. rezoliuciją dėl ES Adrijos ir Jonijos jūrų regiono strategijos (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl ES strategijos dėl Alpių regiono (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl ES strategijos dėl Alpių regiono (8),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. sausio mėn. tyrimą „Naujas makroregionų vaidmuo užtikrinant Europos teritorinį bendradarbiavimą“, kurį paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (B teminis skyrius. Struktūrinė ir sanglaudos politika), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. sausio mėn. tyrimą „Naujas makroregionų vaidmuo užtikrinant Europos teritorinį bendradarbiavimą“, kurį paskelbė jo Vidaus politikos generalinis direktoratas (B teminis skyrius. Struktūrinė ir sanglaudos politika),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario mėn. INTERACT ataskaitą „Makroregioninių strategijų pridėtinė vertė. Programos ir projekto perspektyva“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario mėn. INTERACT ataskaitą „Makroregioninių strategijų pridėtinė vertė. Programos ir projekto perspektyva“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0389/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0389/2017),

| A. | kadangi makroregioną galima apibrėžti kaip geografinę teritoriją, kurią sudaro skirtingų šalių regionai, susiję su viena ar daugiau bendrų ypatybių ar uždavinių (9); |
| --- | --- |

A.

kadangi makroregioną galima apibrėžti kaip geografinę teritoriją, kurią sudaro skirtingų šalių regionai, susiję su viena ar daugiau bendrų ypatybių ar uždavinių (9);

| B. | kadangi makroregioninės strategijos nustatytos srityse, atspindinčiose natūralią ES evoliuciją tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje; kadangi jos yra svarbios, nes gali sutelkti viešojo ir privačiojo sektoriaus subjektus, pilietinę visuomenę ir akademinę bendruomenę bei sutelkti išteklius siekiant bendrų ES politikos tikslų; |
| --- | --- |

B.

kadangi makroregioninės strategijos nustatytos srityse, atspindinčiose natūralią ES evoliuciją tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje; kadangi jos yra svarbios, nes gali sutelkti viešojo ir privačiojo sektoriaus subjektus, pilietinę visuomenę ir akademinę bendruomenę bei sutelkti išteklius siekiant bendrų ES politikos tikslų;

| C. | kadangi makroregioninės strategijos suteikia platformą, kuri padeda plėtoti gilesnius ir platesnius ES valstybių narių ir kaimyninių šalių ryšius tarpsektoriniu, regioniniu ir tarpvalstybiniu lygmeniu siekiant spręsti bendrus uždavinius, vykdyti bendrą planavimą ir skatinti įvairių partnerių ir politikos sektorių, įskaitant partnerius ir politiką aplinkos ir biologinės įvairovės apsaugos, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos strategijų, atliekų tvarkymo ir vandens tiekimo, jūrinių teritorijų planavimo ir integruoto pakrančių zonų valdymo sistemų srityse, bendradarbiavimą ir gerinant jų integraciją; atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina pastangas skatinti ESI fondų ir ESIF bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi makroregioninės strategijos suteikia platformą, kuri padeda plėtoti gilesnius ir platesnius ES valstybių narių ir kaimyninių šalių ryšius tarpsektoriniu, regioniniu ir tarpvalstybiniu lygmeniu siekiant spręsti bendrus uždavinius, vykdyti bendrą planavimą ir skatinti įvairių partnerių ir politikos sektorių, įskaitant partnerius ir politiką aplinkos ir biologinės įvairovės apsaugos, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos strategijų, atliekų tvarkymo ir vandens tiekimo, jūrinių teritorijų planavimo ir integruoto pakrančių zonų valdymo sistemų srityse, bendradarbiavimą ir gerinant jų integraciją; atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina pastangas skatinti ESI fondų ir ESIF bendradarbiavimą;

| D. | kadangi makroregionai dalyvauja įgyvendinant atitinkamą ilgalaikę, tarpusavyje susijusią ir kompleksinę politinę veiklą, kadangi šie makroregionai dėl į jų veiksmų programas įtrauktų dėl makroregioninių strategijų tikslų yra susiję su sanglaudos politika ir rengia projektus pagal pažangiąją sąveiką; kadangi makregionai taip prisideda prie efektyvesnio makroregioninių strategijų tikslų įgyvendinimo, pritraukia privačias investicijas, parodo pasitikėjimą ir užtikrina dialogą, tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir solidarumą; |
| --- | --- |

D.

kadangi makroregionai dalyvauja įgyvendinant atitinkamą ilgalaikę, tarpusavyje susijusią ir kompleksinę politinę veiklą, kadangi šie makroregionai dėl į jų veiksmų programas įtrauktų dėl makroregioninių strategijų tikslų yra susiję su sanglaudos politika ir rengia projektus pagal pažangiąją sąveiką; kadangi makregionai taip prisideda prie efektyvesnio makroregioninių strategijų tikslų įgyvendinimo, pritraukia privačias investicijas, parodo pasitikėjimą ir užtikrina dialogą, tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir solidarumą;

| E. | kadangi makroregioninės strategijos pagrįstos „trijų NE“ principu, pagal kurį esamoje ES politikos sistemoje neturi būti jokio naujo finansavimo, jokių naujų institucijų ir jokių naujų teisės aktų; |
| --- | --- |

E.

kadangi makroregioninės strategijos pagrįstos „trijų NE“ principu, pagal kurį esamoje ES politikos sistemoje neturi būti jokio naujo finansavimo, jokių naujų institucijų ir jokių naujų teisės aktų;

| F. | kadangi ES lygmeniu ir tarp valstybių narių taikant jau esamas bendradarbiavimo priemones sudaromos palankesnės sąlygos įgyvendinti makroregionines strategijas, ypač ankstyvuosiuose etapuose; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES lygmeniu ir tarp valstybių narių taikant jau esamas bendradarbiavimo priemones sudaromos palankesnės sąlygos įgyvendinti makroregionines strategijas, ypač ankstyvuosiuose etapuose;

| G. | kadangi Komisija kas dvejus metus priima bendrą visų keturių esamų ES makroregioninių strategijų įgyvendinimo ataskaitą, kurioje nurodo jų pasiekimus ir tolesnius patobulinimu, kuriuos reikia padaryti, o kita ataskaita bus parengta iki 2018 m. pabaigos; kadangi Parlamentas mano, kad šioje ataskaitoje reikia įvertinti su aplinka susijusius aspektus, nes tai kaip vienas iš tvaraus vystymosi ramsčių; |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisija kas dvejus metus priima bendrą visų keturių esamų ES makroregioninių strategijų įgyvendinimo ataskaitą, kurioje nurodo jų pasiekimus ir tolesnius patobulinimu, kuriuos reikia padaryti, o kita ataskaita bus parengta iki 2018 m. pabaigos; kadangi Parlamentas mano, kad šioje ataskaitoje reikia įvertinti su aplinka susijusius aspektus, nes tai kaip vienas iš tvaraus vystymosi ramsčių;

Makroregioninės strategijos – bendradarbiavimo ir koordinavimo platformos

| 1. | pažymi, kad makroregioninių strategijų aktualumas išryškėjo vykstant globalizacijos procesui, dėl kurio atskiros šalys tapo tarpusavyje priklausomos ir atsirado būtinybė spręsti susijusias tarpvalstybines problemas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripažįsta, kad įvairiu mastu kylančias įgyvendinimo kokybę lemiančias problemas, susijusias su, pavyzdžiui, įsipareigojimu, atsakomybe, ištekliais ir valdymu, tebėra sunku išspręsti siekiant iš anksto nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad makroregioninės strategijos ir toliau neįkainojamai ir novatoriškai prisideda prie tarpvalstybinio, tarpsektorinio ir įvairių lygmenų bendradarbiavimo Europoje, ir kad šio indėlio teikiamomis galimybėmis dar nepakankamai pasinaudota gerinant regionų ir valstybių sąsajas ir stiprinant jų ekonominius ryšius ir žinių perdavimą; tačiau pastebi, kad makroregioninių strategijų projektams vis dar sunku gauti ES lėšų dėl to, kad dėl bendrų veiksmų susitariama keliais lygmenimis ir kelių šalių ir (arba) regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad makroregioninės strategijos ir susijusios aplinkos apsaugos programos yra naudingos priemonės užtikrinti, jog europinio bendradarbiavimo nauda būtų akivaizdi piliečiams, todėl ragina šalis visapusiškai įsipareigoti įgyvendinti šias strategijas ir atlikti savo vaidmenį jas įgyvendinant; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad daugiapakopis valdymas, kuriame regionai vaidintų tinkamą vaidmenį, turėtų būti kiekvienos makroregioninėe strategijos kertinis akmuo nuo pat jos įgyvendinimo pradžios, į procesą įtraukiant regionų ir vietos bendruomenes, viešojo ir privačiojo sektoriaus subjektus bei trečiuosius subjektus; todėl skatina valstybes nares ir susijusius regionus parengti tinkamas valdymo struktūras ir darbo tvarką, siekiant supaprastinti bendradarbiavimą, įskaitant bendrą planavimą, finansavimo galimybių gerinimą ir principą „iš apačios į viršų“; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina ES, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu užtikrinti geresnį tiek vertikalų, tiek horizontalų įvairių viešojo ir privačiojo sektorių veikėjų, akademinės bendruomenės, NVO ir šioje srityje veikiančių tarptautinių organizacijų, taip pat įvairių politikos krypčių koordinavimą ir jų partnerystes, kad būtų palengvintas ir pagerintas makroregioninių strategijų ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo įgyvendinimas; ragina Komisiją skatinti šiuos suinteresuotuosius subjektus dalyvauti, be kita ko, makroregioninių strategijų valdymo organuose, užtikrinant kad visada būtų taikomi ES principai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti pakankamai žmogiškųjų išteklių ir kompetentingų nacionalinių ir regioninių institucijų administracinius pajėgumus siekiant užtikrinti, kad politiniai įsipareigojimai būtų vykdomi ir strategijos būtų veiksmingai įgyvendinamos; atsižvelgdamas į tai atkreipia dėmesį į struktūrinių reformų rėmimo programos, kuria naudojantis valstybės narės prašymu gali būti padedama didinti pajėgumus ir užtikrinama veiksminga parama makroregioninių strategijų projektų kūrimui ir finansavimui, vertę; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai skatinti sėkmingo makroregioninių strategijų įgyvendinimo gerosios administravimo praktikos ir patirties sklaidą ir taikymą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad makroregioninės strategijos turi būti pakankamai lanksčios, jog jas būtų galima pakoreguoti ir jas įgyvendinant būtų galima efektyviai reaguoti į nenumatytus įvykius ir poreikius, kurie gali turėti poveikį susijusiems regionams, valstybėms narėms ir visai ES; mano, kad įgyvendinant makroregionines strategijas reikia atsižvelgti į ypatingas regionines ir vietos sąlygas; pabrėžia, jog šiuo klausimu Komisija turi atlikti koordinavimo vaidmenį, be kita ko siekiant patikslinti kiekvienos strategijos konkrečius tikslus; |
| --- | --- |

8.

ES Baltijos jūros regiono strategija

| 9. | teigiamai vertina rezultatus, pasiektus nuo strategijos įgyvendinimo pradžios 2009 m., visų pirma susijusius su ne tik dalyvaujančių regionų ir šalių tarpusavio bendradarbiavimo (t. y. Taryboje ir atitinkamuose ministrų posėdžiuose) mechanizmais, bet ir mechanizmais pačiuose regionuose ir šalyse, pvz., parlamentuose ar vyriausybėse; pažymi, kad ES Baltijos jūros regiono strategija yra tvirtas bendradarbiavimo pagrindas, kurį sudaro daugiau kaip 100 pavyzdinių iniciatyvų ir naujų tinklų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į dar neišspręstus uždavinius, visų pirma susijusius su aplinka ir ryšiais; primygtinai ragina dalyvaujančias šalis dėti daugiau pastangų sprendžiant Baltijos jūros taršos problemas (t. y. vandens ir oro kokybės bei eutrofikacijos klausimus), kadangi ji yra viena iš labiausiai užterštų jūrų pasaulyje; pažymi, kad vienas svarbiausių šios srities politikos veiksmų tikslų yra iki 2020 m. pasiekti gerą aplinkos būklę; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, jog svarbi yra galimybė Baltijos jūros regioną sujungti su energetikos tinklais, kad būtų sumažintas ir panaikintas energijos nepriteklius ir padidintas energetinis saugumas ir tiekimo saugumas. |
| --- | --- |

11.

ES strategija dėl Dunojaus regiono

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad ši strategija turėjo teigiamą poveikį dalyvaujančių šalių ir regionų bendradarbiavimui – pagerėjo judumas ir buvo patobulintos visų transporto rūšių jungtys, buvo skatinama švarios energijos vartojimo kultūra veikla ir tvarus turizmas ir visų pirma pagerinti tiesioginiai žmonių ryšiai bei pasiekta didesnė strategijoje dalyvaujančių regionų ir šalių sanglauda; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad projektas „EURO ACCESS“, iniciatyva „Švarus Dunojus“ ir Dunojaus dialogas finansavimo klausimais yra akivaizdūs teigiami pavyzdžiai, rodantys, kaip įveikti finansavimo sunkumus ir kliūtis, su kuriomis dažnai susiduriama įgyvendinant tarpvalstybinės ir tarptautinės svarbos projektus; mano, kad šis dialogas galėtų padėti dar labiau sumažinti Dunojaus baseino regionų vystymosi skirtumai; taip pat mano, kad atnaujinus Dunojaus strateginio centro veiklą galėtų būti prisidedama prie sklandesnio strategijos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad didelių potvynių daromos žalos prevencija tebėra vienas didžiausių aplinkos srities uždavinių Dunojaus makroregiono šalyse; atkreipia dėmesį į tai, kad turėtų būti svarstomos papildomos bendros priemonės tarpvalstybinės taršos prevencijai užtikrinti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena, kad strateginiai projektai yra reikalingi ir pabrėžia, kad itin svarbu išsaugoti aukšto lygio politinę paramą ir užtikrinti didesnius kompetentingų valstybės institucijų išteklius ir pajėgumus siekiant išspręsti likusius uždavinius; pabrėžia, kad todėl reikia išlaikyti ES strategijos dėl Dunojaus regiono politinį impulsą ir užtikrinti, kad ES strategijos dėl Dunojaus regiono iniciatyvinė grupė dirbtų gerai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kadangi Dunojus ir Juodoji jūra yra natūraliai tarpusavyje susiję, ragina dalyvaujančiąsias šalis stiprinti ES strategijos dėl Dunojaus regiono ir Juodosios jūros regiono tarpvalstybinio bendradarbiavimo koordinavimą ir glaudžiai bendradarbiauti siekiant išspręsti bendrus socialinius ir ekonominius, aplinkos apsaugos ir transporto sektoriaus uždavinius; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad labiau integruotas požiūris į judumą ir daugiarūšio transporto naudojimą Dunojaus regione taip pat būtų naudingas aplinkai; |
| --- | --- |

17.

ES strategija dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES strategija dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono dėl galimų šalių dalyvių ir šalių kandidačių skaičiaus yra išskirtinė, ir mano, kad šis bendradarbiavimo formatas gali teikti didelių galimybių visam regionui; mano, kad ES strategija dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono galėtų suteikti naują postūmį plėtros ir integracijos procesui; |
| --- | --- |

18.

| 19. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į nuolatines problemas, kylančias dėl to, kad turimi ištekliai, valdymas ir atsakomybė nėra veiksmingai susieti, neleidžiančias visapusiškai įgyvendinti ES strategijos dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono tikslų; ragina dalyvaujančias šalis kompetentingoms valdžios institucijoms teikti paramą ir pritaikytas priemones šiai strategijai įgyvendinti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad šis regionas pastaraisiais metais buvo migracijos krizės centre; mano, kad ES strategija dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono galėtų padėti įveikti šiuos iššūkius, jeigu jai bus skirtos reikiamos priemonės ir ištekliai; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Komisijos pastangas mobilizuoti finansinius išteklius, skirtus su migracija susijusiai veiklai, įskaitant bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mano, kad Adrijos ir Jonijos jūrų regiono tvaraus turizmo ramstis yra pozityvi priemonė tvariam ekonomikos augimui šiame regione užtikrinti, taip pat informuotumui apie aplinkosaugos uždavinius ir makroregionines strategijas didinti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina susijusias šalis pirmenybę teikti pagrindinių ES strategijos dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono įgyvendintojų ir už su šia strategija susijusias veiksmų programas atsakingų institucijų pajėgumų didinimui; |
| --- | --- |

22.

ES strategija dėl Alpių regiono

| 23. | mano, kad ES strategija dėl Alpių regiono yra įrodymas, kad makroregiono sąvoka taip pat gali būti sėkmingai pritaikyta labiau išsivysčiusiems regionams; ragina strategijos suinteresuotuosius subjektus skatinti su aplinka susijusias investicijas, kuriomis švelninami klimato kaitos padariniai; taip pat pabrėžia, kad Alpių regionas yra svarbus regioninis transporto mazgas ir kartu viena iš didžiausių unikalių gamtos ir poilsio teritorijų, kurią reikia išsaugoti; todėl pabrėžia, kad reikia kurti tvaraus ir tarpusavyje susieto transporto strategijas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina šiuo metu įgyvendinamą šios strategijos valdymo struktūrą, kadangi pirmieji strategijos įgyvendinimo etapai buvo sunkūs ir buvo valdomi skirtingų struktūrų pagal skirtingas sistemas ir kalendorius; todėl ragina dalyvaujančias šalis toliau laikytis savo įsipareigojimų ir remti ES strategijos dėl Alpių regiono veiklos grupės narius; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad ES strategija dėl Alpių regiono gali būti geras teritorinės sanglaudos pavyzdinės strategijos pavyzdys, nes ji tuo pat metu apima skirtingas ypatingas teritorijas, gamybos vietoves, kalnų ir kaimo vietoves ir kai kuriuos svarbiausius ir labiausiai išsivysčiusius ES miestus, ir ji teikia platformą bendrai spręsti šių teritorijų problemas (klimato kaita, demografiniai pokyčiai, biologinė įvairovė, migracija, globalizacija, tvarus turizmas ir žemės ūkis, energijos tiekimas, transportas ir judumas, skaitmeninė atskirtis); ragina dalyvaujančiąsias šalis ir regionus sprendžiant bendrų prioritetų klausimus atkreipti deramą dėmesį į naudojimąsi INTERREG programa „Alpių erdvė“ ir kitais susijusiais fondais; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad Alpių regione daug valstybių sienų ir kad šių kliūčių panaikinimas yra viena iš pagrindinių sėkmingo bendradarbiavimo sąlygų, visų pirma darbo rinkoje ir ekonominėje veikloje, susijusioje su MVĮ; pažymi, kad ES strategija dėl Alpių regiono taip pat gali sudaryti galimybę stiprinti greta esančių regionų, miestų ir vietos bendruomenių tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir megzti žmonių ryšius ir tinklus, be kita ko, ir transporto jungčių bei skaitmeninės aprėpties srityse; taip pat atkreipia dėmesį į šio regiono aplinkos pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

26.

Makroregionų Europa po 2020 m.?

| 27. | atkreipia dėmesį į tai, kad makroregioninės strategijos duoda rezultatų, jei jos įtvirtintos ilgalaikėje politinėje perspektyvoje ir yra organizuojamos taip, kad nuo pat pradžių veiksmingai atstovaujama visiems viešiems suinteresuotiesiems subjektams, ypač regionų ir vietos valdžios institucijoms, bei privačiojo sektoriaus suinteresuotiesiems subjektams ir pilietinei visuomenei, o tam reikia užtikrinti, kad tarp makroregionų ir jų regioninių ir vietos valdžios institucijų būtų veiksmingai keičiamasi informacija, geriausia patirtimi, praktine patirtimi ir sukaupta patirtimi; mano, kad būtina stiprinti daugiapakopį makroregioninių strategijų valdymą, kuris turi būti skaidrus, jį vykdant turi būti pasitelkiami veiksmingesni koordinavimo ir viešųjų ryšių palaikymo mechanizmai, kad makroregioninės strategijos taptų žinomos ir būtų užtikrinta, kad jos būtų palaikomos vietos ir regionų bendruomenėse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad strategijos įgyvendinimas gali būti sėkmingas, tik jei jis bus grindžiamas ilgalaike vizija, veiksmingomis koordinavimo ir bendradarbiavimo struktūromis ir bendru ilgalaikiu visų susijusių institucinių lygmenų politiniu įsipareigojimu ir jei jis bus deramai finansuojamas; todėl pabrėžia, kad reikia didinti investicijų efektyvumą siekiant regioninį ir nacionalinį finansavimą suderinti su ES finansavimo priemonėmis ir jų sąveikos bei papildomumo, kadangi, šiomis priemonėmis ne tik gerinamos Europos teritorinio bendradarbiavimo programos, bet ir skatinami tarpvalstybiniai projektai iš skiriant lėšas iš ESI fondų ir ESIF arba jas skiriant tiesiogiai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad supaprastinus fondus ir naudojimosi jais pagal makroregionines strategijas procedūras būtų padidinamas jų efektyvumas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | siūlo užtikrinti, kad dalyvaujančios šalys aiškiai įsipareigotų nuo pat pradžių teikti finansavimą ir skirti reikiamus žmogiškuosius išteklius makroregioninių strategijų įgyvendinimui; ragina Komisiją padėti geriau koordinuoti makroregioninių strategijų vidaus darbą, skleisti gerąją patirtį ir skurti iniciatyvas, kuriomis būtų skatinamas visų susijusių suinteresuotųjų subjektų aktyvus dalyvavimas ir koordinavimas, be kita ko, siekiant sustiprinti ES politikos ir makroregioninių strategijų įgyvendinimo sąsajas; be to, ragina makroregioninėse strategijose naudoti žaliuosius viešuosius pirkimus siekiant skatinti ekologines inovacijas, bioekonomiką, plėtoti naujus verslo modelius ir naudoti antrines žaliavas, kaip tai daroma žiedinėje ekonomikoje, kad būtų galima pasiekti geresnio lygio aplinkos ir sveikatos apsaugą ir plėtoti glaudžius gamintojų ir vartotojų ryšius; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad, siekiant pagrįsti išteklių investavimą, kuris savo ruožtu turėtų atitikti nustatytus tikslus ir atspindėti tikruosius susijusių teritorijų poreikius, ir kurti planus, darančius realų poveikį teritorijai, būtina labiau orientuotis į rezultatus ir įvykdyti konkrečius uždavinius, įskaitant aplinkos apsaugos srities uždavinius; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina spręsti bet kokius su makroregioninėmis strategijomis susijusius klausimus, pvz., atsakomybės ir būtinų politinių paskatų klausimus, laikantis iš anksto tarp visų suinteresuotų regionų suderinto modus operandi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad reikia didinti makroregionų veiklos ir pasiektų rezultatų matomumą ir gerinti viešąją nuomonę dėl tokios veiklos ir rezultatų tiksliniuose regionuose, vykdant informavimo kampanijas ir keičiantis geriausia patirtimi, įskaitant tokių kampanijų vykdymą internetinėse platformose ir socialiniuose tinkluose, kad visuomenė galėtų jas lengvai pasiekti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad būsima daugiametės finansinės programos (DFP) peržiūra yra proga kartu peržiūrėti makroregioninių strategijų tikslus siekiant sustiprinti jų sąsają su ES prioritetais ir įtvirtinti su jomis susijusius finansinius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją, atliekant būsimą sanglaudos politikos nuostatų peržiūrą, pateikti pasiūlymų, kaip būtų galima geriau įgyvendinti makroregionines strategijas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją, rengiant būsimą makroregioninių strategijų įgyvendinimo ataskaitą, kuri turi būti baigta 2018 m., atlikti išsamesnę analizę ir, be kita ko, įvertinti:






  a) | Europos teritorinio bendradarbiavimo tarpvalstybinių programų veiksmingumą teikiant finansavimą ir strategines paskatas makroregioninėms strategijoms; |
| --- | --- | --- |

36.

a)

Europos teritorinio bendradarbiavimo tarpvalstybinių programų veiksmingumą teikiant finansavimą ir strategines paskatas makroregioninėms strategijoms;

| b) | rodiklius, kuriuos būtų galima integruoti į kiekvieną makroregioninę strategiją siekiant užtikrinti geresnį orientavimąsi į rezultatus, stebėseną ir vertinimą; |
| --- | --- |

b)

rodiklius, kuriuos būtų galima integruoti į kiekvieną makroregioninę strategiją siekiant užtikrinti geresnį orientavimąsi į rezultatus, stebėseną ir vertinimą;

| c) | sąsajos su ES prioritetais stiprinimo priemones; |
| --- | --- |

c)

sąsajos su ES prioritetais stiprinimo priemones;

| d) | finansavimo planų įgyvendinimo ir integravimo supaprastinimą; |
| --- | --- |

d)

finansavimo planų įgyvendinimo ir integravimo supaprastinimą;

| e) | regionų ir vietos valdžios sektoriaus dalyvavimo makroregioninių strategijų įgyvendinimo veikloje kokybę; |
| --- | --- |

e)

regionų ir vietos valdžios sektoriaus dalyvavimo makroregioninių strategijų įgyvendinimo veikloje kokybę;

| 37. | pabrėžia, kad raginant rengti naujas strategijas, pvz., Karpatų, Atlanto, Viduržemio jūros arba Iberijos pusiasalio regionų strategijas, neturėtų būti atitraukiamas dėmesys nuo pagrindinio tikslo – geriau ir išsamiau įgyvendinti esamas makroregionines strategijas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pritaria „trijų NE“ principo (jokių naujų ES teisės aktų, jokio naujo ES finansavimo, jokių naujų ES struktūrų) taikymui makroregioninėms strategijoms; tačiau siūlo Komisijai savo kitoje įgyvendinimo ataskaitoje įvertinti šio principo poveikį iš ESI fondų remiamoms programoms; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad reikia taikyti naują teritorinį požiūrį į bendradarbiavimo veiklą kiekvienu atskiru atveju, kadangi makroregioninės strategijos yra kuriamos siekiant spręsti teritorinius uždavinius, kurie gali būti efektyviau sprendžiami bendrais veiksmais; pabrėžia, kad svarbu siekti įvairių teritorinio bendradarbiavimo pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo programas ir pagal makroregionines strategijas sudėtinių dalių sąveikos ir konvergencijos, siekiant sustiprinti transnacionalinių programų poveikį, sutelkti išteklius, supaprastinti makroregioninių strategijų finansavimą ir pagerinti jų įgyvendinimo rezultatus ir investuotų išteklių efektyvumą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pakartoja, kad ES yra tvirtai įsipareigojusi siekti darnaus vystymosi tikslų; pabrėžia, kad svarbu makroregioninių strategijų tikslus suderinti su pavyzdinėmis ES iniciatyvomis, pvz., energetikos sąjunga, Paryžiaus susitarimu dėl klimato kaitos ir mėlynuoju augimu jūrų makroregionuose; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia valdyti riziką aplinkai, pvz., išsaugoti gamtą, biologinę įvairovę, žuvininkystės išteklius ir kovoti su į jūrą išmestomis šiukšlėmis, taip pat plėtoti tvarų ir ekologišką turizmą; ragina bendradarbiauti atsinaujinančiosios energijos srityje; todėl ragina naudoti pažangiosios specializacijos strategijas (S3), stiprinti MVĮ ir kurti kokybiškas darbo vietas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad Parlamentas, remdamas bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, makroregionines strategijas rėmė nuo pat pradžių; be to, pabrėžia Baltijos jūros regione sukauptą patirtį, kuri rodo, kad makroregioninis bendradarbiavimas ir toliau turėtų būti grindžiamas ilgalaikiu planavimu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją pakviesti Parlamentą stebėtojo teisėmis dalyvauti Aukšto lygio darbo grupės makroregioninių strategijų klausimais veikloje; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos regionų komitetui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir makroregioninėse strategijose dalyvaujančių valstybių narių ir trečiųjų šalių vyriausybėms ir nacionaliniams bei regioniniams parlamentams. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 259.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 303.

(4)  OL C 188 E, 2012 6 28, p. 30.

(5)  OL C 349 E, 2013 11 29, p. 1.

(6)  OL C 353 E, 2013 12 3, p. 122.

(7)  OL C 355, 2017 10 20, p. 23.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0336.

(9)  Schmitt et al (2009), EU macro-regions and macro-regional strategies – A scoping study („ES makroregionai ir makroregioninės strategijos. Apimties tyrimas“), NORDREGIO, elektroninis darbinis dokumentas 2009:4.

---

| 19.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 458/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 458/9

---

P8_TA(2018)0004

Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų ateities darbotvarkė atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslus iki 2030 m.

2018 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų ateities darbotvarkė atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslus iki 2030 m.“ (2017/2055(INI))

(2018/C 458/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 10 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ (JOIN(2016)0049), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 10 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ (JOIN(2016)0049),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadų „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadų „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ projektą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl bendro komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ (JOIN(2016)0049) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl bendro komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų darnaus valdymo darbotvarkė“ (JOIN(2016)0049) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų (JT) Generalinės Asamblėjos patvirtintą dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ ir į jį įtrauktus 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų (JT) Generalinės Asamblėjos patvirtintą dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ ir į jį įtrauktus 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT),

| — | kadangi Jungtinių Tautų 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkėje nustatytas 14-asis darnaus vystymosi tikslas (14 DVT) išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius; |
| --- | --- |

—

kadangi Jungtinių Tautų 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkėje nustatytas 14-asis darnaus vystymosi tikslas (14 DVT) išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius;

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC), kuris įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d., ir į pagal jį numatomus nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus (INDC), kuriais siekiama mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC), kuris įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d., ir į pagal jį numatomus nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus (INDC), kuriais siekiama mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį,

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. gruodžio 29 d. įsigaliojusią Biologinės įvairovės konvenciją ir į Aičio biologinės įvairovės tikslus, išdėstytus 2010 m. spalio mėn. priimtame 2011–2020 m. strateginiame biologinės įvairovės išsaugojimo plane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. gruodžio 29 d. įsigaliojusią Biologinės įvairovės konvenciją ir į Aičio biologinės įvairovės tikslus, išdėstytus 2010 m. spalio mėn. priimtame 2011–2020 m. strateginiame biologinės įvairovės išsaugojimo plane,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS), kurią papildo susitarimas dėl UNCLOS nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, į Jungtinių Tautų atsakingos žuvininkystės kodeksą ir į Europos Sąjungos bendrą žuvininkystės politiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS), kurią papildo susitarimas dėl UNCLOS nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, į Jungtinių Tautų atsakingos žuvininkystės kodeksą ir į Europos Sąjungos bendrą žuvininkystės politiką,

| — | atsižvelgdamas į 1973 m. kovo 3 d. Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją (CITES), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1973 m. kovo 3 d. Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją (CITES),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 9 d. Niujorke vykusioje JT konferencijoje dėl vandenynų priimtą dokumentą „Mūsų vandenynas, mūsų ateitis. Raginimas imtis veiksmų“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 9 d. Niujorke vykusioje JT konferencijoje dėl vandenynų priimtą dokumentą „Mūsų vandenynas, mūsų ateitis. Raginimas imtis veiksmų“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/30/ES dėl naftos ir dujų operacijų jūroje saugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/30/ES dėl naftos ir dujų operacijų jūroje saugos,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 2 d. Komisijos komunikatą „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“ (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 2 d. Komisijos komunikatą „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“ (COM(2015)0614),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 14 d. derybų įgaliojimus dėl atliekų dokumentų rinkinio (2) (pasiūlymai, kuriais iš dalies keičiamos 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (3), 1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (4), 1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (5), 2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių (6), 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/66/EB dėl baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų ir Direktyvos 91/157/EEB panaikinimo (7) ir 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/19/ES dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 14 d. derybų įgaliojimus dėl atliekų dokumentų rinkinio (2) (pasiūlymai, kuriais iš dalies keičiamos 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (3), 1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (4), 1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (5), 2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių (6), 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/66/EB dėl baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų ir Direktyvos 91/157/EEB panaikinimo (7) ir 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/19/ES dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų) (8),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. integruotą jūrų politiką Europos Sąjungai (COM(2007)0575) ir jos 2012 m. pažangos ataskaitą (COM(2012)0491), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. integruotą jūrų politiką Europos Sąjungai (COM(2007)0575) ir jos 2012 m. pažangos ataskaitą (COM(2012)0491),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1255/2011, kuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programa (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1255/2011, kuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programa (9),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 15 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos integruotos jūrų politikos tarptautinio lygmens plėtojimas“ (COM(2009)0536), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 15 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos integruotos jūrų politikos tarptautinio lygmens plėtojimas“ (COM(2009)0536),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1625, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1625, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą (10),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/89/ES, kuria nustatoma jūrinių teritorijų planavimo sistema (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/89/ES, kuria nustatoma jūrinių teritorijų planavimo sistema (11),

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2014 m. birželio 24 d. priimtą Europos Sąjungos jūrų saugumo strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2014 m. birželio 24 d. priimtą Europos Sąjungos jūrų saugumo strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/757 dėl jūrų transporto išmetamo anglies dioksido kiekio stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/757 dėl jūrų transporto išmetamo anglies dioksido kiekio stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 15 d. derybų įgaliojimus dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB siekiant ekonomiškai efektyviai dar labiau sumažinti išmetamų teršalų kiekį ir paskatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 15 d. derybų įgaliojimus dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB siekiant ekonomiškai efektyviai dar labiau sumažinti išmetamų teršalų kiekį ir paskatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 16 d. rezoliuciją dėl integruotos Europos Sąjungos Arkties politikos (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 16 d. rezoliuciją dėl integruotos Europos Sąjungos Arkties politikos (14),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/33/ES, kuria dėl sieros kiekio jūriniame kure iš dalies keičiama Tarybos direktyva 1999/32/EB, ir į šiuo metu atliekamą sieros teršalų išmetimo kontrolės rajonų išplėtimo Europos vandenyse poveikio vertinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/33/ES, kuria dėl sieros kiekio jūriniame kure iš dalies keičiama Tarybos direktyva 1999/32/EB, ir į šiuo metu atliekamą sieros teršalų išmetimo kontrolės rajonų išplėtimo Europos vandenyse poveikio vertinimą,

| — | atsižvelgdamas į Baltijos jūros ir Šiaurės jūros šalių pasiūlymą Tarptautinei jūrų organizacijai (IMO) nustatyti specialius azoto teršalų išmetimo kontrolės rajonus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Baltijos jūros ir Šiaurės jūros šalių pasiūlymą Tarptautinei jūrų organizacijai (IMO) nustatyti specialius azoto teršalų išmetimo kontrolės rajonus,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/59/EB dėl uosto priėmimo įrenginių, skirtų laivuose susidarančioms atliekoms ir krovinių likučiams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/59/EB dėl uosto priėmimo įrenginių, skirtų laivuose susidarančioms atliekoms ir krovinių likučiams,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją dėl atsakomybės ir kompensacijų už naftos ir dujų operacijas jūroje bei jų finansinio užtikrinimo (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją dėl atsakomybės ir kompensacijų už naftos ir dujų operacijas jūroje bei jų finansinio užtikrinimo (15),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 28 d. Europos akademijų patariamosios tarybos mokslo klausimais politikos ataskaitą „Marine sustainability in an age of changing oceans and seas“ (liet. „Jūrų tvarumas vandenynų ir jūrų kitimo laikais“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 28 d. Europos akademijų patariamosios tarybos mokslo klausimais politikos ataskaitą „Marine sustainability in an age of changing oceans and seas“ (liet. „Jūrų tvarumas vandenynų ir jūrų kitimo laikais“),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio mėn. Parlamento Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto prašymu parengtą tyrimą „Emission Reduction Targets for International Aviation and Shipping“ (liet. „Išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslai tarptautinės aviacijos ir laivybos sektoriams“) (PE 569.964), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio mėn. Parlamento Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto prašymu parengtą tyrimą „Emission Reduction Targets for International Aviation and Shipping“ (liet. „Išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslai tarptautinės aviacijos ir laivybos sektoriams“) (PE 569.964),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikato „Švari energija visiems europiečiams“ priedą „Perėjimo prie švarios energijos skatinimo veiksmai“ (COM(2016)0860); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikato „Švari energija visiems europiečiams“ priedą „Perėjimo prie švarios energijos skatinimo veiksmai“ (COM(2016)0860);

| — | atsižvelgdamas į ketvirtąją konferenciją „Mūsų vandenynas“, kurią Europos Sąjungą surengė 2017 m. spalio 5–6 d. Maltoje; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ketvirtąją konferenciją „Mūsų vandenynas“, kurią Europos Sąjungą surengė 2017 m. spalio 5–6 d. Maltoje;

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 21 d. rezoliuciją „Integruota jūrų politika (IJP). Padarytos pažangos vertinimas ir nauji uždaviniai“ (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 21 d. rezoliuciją „Integruota jūrų politika (IJP). Padarytos pažangos vertinimas ir nauji uždaviniai“ (16),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 20 d. Komisijos komunikatą „ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo plėtojant pakrančių ir jūrų turizmą strategija“ (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 20 d. Komisijos komunikatą „ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo plėtojant pakrančių ir jūrų turizmą strategija“ (COM(2014)0086),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas „ES jūrų transporto politikos iki 2020 m. prioritetai: konkurencingumas, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, skaitmeninimas siekiant užtikrinti pasaulines jungtis, veiksmingą vidaus rinką ir pasaulinio lygio jūrų ūkio klasterį“ (9976/17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas „ES jūrų transporto politikos iki 2020 m. prioritetai: konkurencingumas, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, skaitmeninimas siekiant užtikrinti pasaulines jungtis, veiksmingą vidaus rinką ir pasaulinio lygio jūrų ūkio klasterį“ (9976/17),

| — | atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros (EAA) ataskaitą „Marine protected areas in Europe’s seas“ (liet. „Saugomi jūrų rajonai Europos jūrose“, EEA 3/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos aplinkos agentūros (EAA) ataskaitą „Marine protected areas in Europe’s seas“ (liet. „Saugomi jūrų rajonai Europos jūrose“, EEA 3/2015),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo mėn. Komisijos tyrimą „Atokiausių regionų potencialo realizavimas siekiant tvaraus mėlynojo augimo“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo mėn. Komisijos tyrimą „Atokiausių regionų potencialo realizavimas siekiant tvaraus mėlynojo augimo“,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. sausio 17 d. įsigaliojusią 1992 m. Helsinkio konvenciją dėl Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos, 2007 m. visų pakrantės valstybių priimtą Helsinkio komisijos Baltijos jūros veiksmų planą ir ES Baltijos jūros regiono strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. sausio 17 d. įsigaliojusią 1992 m. Helsinkio konvenciją dėl Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos, 2007 m. visų pakrantės valstybių priimtą Helsinkio komisijos Baltijos jūros veiksmų planą ir ES Baltijos jūros regiono strategiją,

| — | kadangi 2015 m. birželio mėn. JT Generalinė Asamblėja priėmė rezoliuciją 69/292 dėl tarptautinės teisiškai privalomos priemonės dėl jūrų biologinės įvairovės išsaugojimo ir tausaus naudojimo nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose rajonuose parengimo; |
| --- | --- |

—

kadangi 2015 m. birželio mėn. JT Generalinė Asamblėja priėmė rezoliuciją 69/292 dėl tarptautinės teisiškai privalomos priemonės dėl jūrų biologinės įvairovės išsaugojimo ir tausaus naudojimo nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose rajonuose parengimo;

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 13 d. Europos Komisijos komunikatą „Mėlynasis augimas. Tvaraus jūrų ir jūrininkystės sektoriaus augimo galimybės“ (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 13 d. Europos Komisijos komunikatą „Mėlynasis augimas. Tvaraus jūrų ir jūrininkystės sektoriaus augimo galimybės“ (COM(2012)0494),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 20 d. Komisijos komunikatą „Mėlynoji energija. Europos jūrų ir vandenynų energijos potencialo išnaudojimo veiksmai iki 2020 m. ir vėliau“ (COM(2014)0008), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 20 d. Komisijos komunikatą „Mėlynoji energija. Europos jūrų ir vandenynų energijos potencialo išnaudojimo veiksmai iki 2020 m. ir vėliau“ (COM(2014)0008),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 2 d. rezoliuciją „Mėlynasis augimas. Tvaraus augimo ES jūrų, jūrų transporto ir turizmo sektoriuose skatinimas“ (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 2 d. rezoliuciją „Mėlynasis augimas. Tvaraus augimo ES jūrų, jūrų transporto ir turizmo sektoriuose skatinimas“ (17),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto bei Žuvininkystės komiteto nuomones (A8-0399/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto bei Žuvininkystės komiteto nuomones (A8-0399/2017),

| A. | kadangi plačiai sutariama, jog vandenynų aplinkos būklei iškilo didelė grėsmė ir rizika, kad jai bus negrįžtamai pakenkta, jeigu pasaulio bendruomenė nedės tikslinių ir koordinuojamų pastangų; |
| --- | --- |

A.

kadangi plačiai sutariama, jog vandenynų aplinkos būklei iškilo didelė grėsmė ir rizika, kad jai bus negrįžtamai pakenkta, jeigu pasaulio bendruomenė nedės tikslinių ir koordinuojamų pastangų;

| B. | kadangi į jūrą išmestų šiukšlių sankaupos ir sklaida gali būti vienos iš sparčiausiai didėjančių grėsmių pasaulio vandenynų būklei; kadangi mikroplastikas kelia itin didelį susirūpinimą, nes dėl mažo dydžio jis gali patekti į daugelį organizmų (jūros paukščius, žuvis, moliuskus, smiltkirmius ir zooplanktoną); kadangi manoma, kad pasaulio vandenynuose yra 150 milijonų tonų plastiko sankaupų, dėl kurių daroma didelė žala aplinkai ir ekonomikai, įskaitant pakrančių bendruomenes, turizmą, laivybą ir žuvininkystę; |
| --- | --- |

B.

kadangi į jūrą išmestų šiukšlių sankaupos ir sklaida gali būti vienos iš sparčiausiai didėjančių grėsmių pasaulio vandenynų būklei; kadangi mikroplastikas kelia itin didelį susirūpinimą, nes dėl mažo dydžio jis gali patekti į daugelį organizmų (jūros paukščius, žuvis, moliuskus, smiltkirmius ir zooplanktoną); kadangi manoma, kad pasaulio vandenynuose yra 150 milijonų tonų plastiko sankaupų, dėl kurių daroma didelė žala aplinkai ir ekonomikai, įskaitant pakrančių bendruomenes, turizmą, laivybą ir žuvininkystę;

| C. | kadangi dabartinis neigiamas poveikis jūros aplinkai apima žalą buveinėms ir ekosistemoms, patvariąsias pavojingąsias medžiagas nuosėdose ir vandens telkiniuose, koralų rifų nykimą, invazines rūšis, taršą ir maisto medžiagų daugėjimą, jūrų laivybą, taip pat žaliavų naudojimą ir pernelyg didelį jūrų gyvūnų naudojimo mastą, rūgštėjimą ir klimato kaitos nulemtą vandens temperatūros kilimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi dabartinis neigiamas poveikis jūros aplinkai apima žalą buveinėms ir ekosistemoms, patvariąsias pavojingąsias medžiagas nuosėdose ir vandens telkiniuose, koralų rifų nykimą, invazines rūšis, taršą ir maisto medžiagų daugėjimą, jūrų laivybą, taip pat žaliavų naudojimą ir pernelyg didelį jūrų gyvūnų naudojimo mastą, rūgštėjimą ir klimato kaitos nulemtą vandens temperatūros kilimą;

| D. | kadangi vien 2010 m. į jūrą pateko maždaug 4,8–12,7 milijonų tonų plastiko šiukšlių, tokių kaip maisto pakuotės ir plastikiniai buteliai (18), ir tai sudaro apie 1,5–4,5 proc. viso pasaulyje pagaminto plastiko, o dėl suminio atliekų kiekio iki 2020 m. bendras į jūrą išmetamo plastiko kiekis išaugs dešimteriopai; |
| --- | --- |

D.

kadangi vien 2010 m. į jūrą pateko maždaug 4,8–12,7 milijonų tonų plastiko šiukšlių, tokių kaip maisto pakuotės ir plastikiniai buteliai (18), ir tai sudaro apie 1,5–4,5 proc. viso pasaulyje pagaminto plastiko, o dėl suminio atliekų kiekio iki 2020 m. bendras į jūrą išmetamo plastiko kiekis išaugs dešimteriopai;

| E. | kadangi terminu „šiukšlės“ įvardijamos visuomenei prieinamose teritorijose tyčia ar dėl aplaidumo į aplinką (sausumoje, į gėlą vandenį ir jūrą) netinkamai išmestos atliekos; |
| --- | --- |

E.

kadangi terminu „šiukšlės“ įvardijamos visuomenei prieinamose teritorijose tyčia ar dėl aplaidumo į aplinką (sausumoje, į gėlą vandenį ir jūrą) netinkamai išmestos atliekos;

| F. | kadangi daugiau kaip 100 mln. tonų plastiko atliekų ir mikroplastikas teršia mūsų vandenynus ir kelia grėsmę jų išlikimui; |
| --- | --- |

F.

kadangi daugiau kaip 100 mln. tonų plastiko atliekų ir mikroplastikas teršia mūsų vandenynus ir kelia grėsmę jų išlikimui;

| G. | kadangi, neįvykus reikšmingiems pokyčiams, iki 2100 m. daugiau nei pusė pasaulio jūrų gyvūnų rūšių gali atsidurti ties išnykimo riba; |
| --- | --- |

G.

kadangi, neįvykus reikšmingiems pokyčiams, iki 2100 m. daugiau nei pusė pasaulio jūrų gyvūnų rūšių gali atsidurti ties išnykimo riba;

| H. | kadangi plastikas vis dažniau naudojamas vartojimo prekių gamyboje ir praėjus pusei amžiaus nuo tada, kai ši medžiaga pradėta plačiai naudoti, jo gamyba nuolat didėja, taigi 2015 m. visame pasaulyje buvo pagaminta maždaug 322 mln. tonų plastiko; kadangi dėl didėjančios gamybos ir besikeičiančių plastiko naudojimo būdų bei demografinių pokyčių į mūsų vandenynus išmetama daugiau plastiko šiukšlių; kadangi, Jungtinių Tautų aplinkos programos (UNEP) duomenimis, jei ši tendencija tęsis ir ateityje, iki 2050 m. bus susikaupę maždaug 33 milijardai tonų plastiko; |
| --- | --- |

H.

kadangi plastikas vis dažniau naudojamas vartojimo prekių gamyboje ir praėjus pusei amžiaus nuo tada, kai ši medžiaga pradėta plačiai naudoti, jo gamyba nuolat didėja, taigi 2015 m. visame pasaulyje buvo pagaminta maždaug 322 mln. tonų plastiko; kadangi dėl didėjančios gamybos ir besikeičiančių plastiko naudojimo būdų bei demografinių pokyčių į mūsų vandenynus išmetama daugiau plastiko šiukšlių; kadangi, Jungtinių Tautų aplinkos programos (UNEP) duomenimis, jei ši tendencija tęsis ir ateityje, iki 2050 m. bus susikaupę maždaug 33 milijardai tonų plastiko;

| I. | kadangi 80 proc. į jūrą išmestų šiukšlių ten patenka iš sausumos ir todėl į jūrą išmestų šiukšlių problemos negalima ilgainiui veiksmingai išspręsti nepradėjus visų pirma taikyti veiksmingos politikos ir nesiėmus veiksmų siekiant sumažinti sausumoje esančių šiukšlių kiekį ir neleisti joms patekti į jūrą; |
| --- | --- |

I.

kadangi 80 proc. į jūrą išmestų šiukšlių ten patenka iš sausumos ir todėl į jūrą išmestų šiukšlių problemos negalima ilgainiui veiksmingai išspręsti nepradėjus visų pirma taikyti veiksmingos politikos ir nesiėmus veiksmų siekiant sumažinti sausumoje esančių šiukšlių kiekį ir neleisti joms patekti į jūrą;

| J. | kadangi dažniausiai pasitaikančios šiukšlės yra cigarečių filtrai, plastikiniai maišeliai, žvejybos įranga, pvz., tinklai, ir visų rūšių pakuotės; kadangi 60–90 proc. į jūrą išmestų šiukšlių pagamintos naudojant vieną ar daugiau plastiko polimerų, tokių kaip polietilenas (PE), polietileno tereftalatas (PET), polipropilenas (PP) ir polivinilchloridas (PVC), kurie visi skyla labai ilgą laiką; kadangi dėl to dauguma šiuo metu gaminamo plastiko visiškai išnyks tik per kelis dešimtmečius ar net šimtmečius; |
| --- | --- |

J.

kadangi dažniausiai pasitaikančios šiukšlės yra cigarečių filtrai, plastikiniai maišeliai, žvejybos įranga, pvz., tinklai, ir visų rūšių pakuotės; kadangi 60–90 proc. į jūrą išmestų šiukšlių pagamintos naudojant vieną ar daugiau plastiko polimerų, tokių kaip polietilenas (PE), polietileno tereftalatas (PET), polipropilenas (PP) ir polivinilchloridas (PVC), kurie visi skyla labai ilgą laiką; kadangi dėl to dauguma šiuo metu gaminamo plastiko visiškai išnyks tik per kelis dešimtmečius ar net šimtmečius;

| K. | kadangi dėl plastiko atliekų jūrų gyvūnai nugaišta ir suserga – uždūsta, į jas įsipainioja ir jomis apsinuodija; kadangi bangų ir saulės šviesos suardytas plastikas, virstantis mažesnėmis nei 5 mm diametro dalelėmis, patenka į jūrų gyvūnų, tokių kaip moliuskai, kirmėlės ir zooplanktonas, skrandžius, o vos pusės milimetro dydžio nanoplastikas pažeidžia nedidelių jūrų gyvūnų ląstelių membranas ir branduolius; kadangi plika akimi nematomos plastiko šiukšlės patenka į maisto grandinę pačioje jos pradžioje; |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl plastiko atliekų jūrų gyvūnai nugaišta ir suserga – uždūsta, į jas įsipainioja ir jomis apsinuodija; kadangi bangų ir saulės šviesos suardytas plastikas, virstantis mažesnėmis nei 5 mm diametro dalelėmis, patenka į jūrų gyvūnų, tokių kaip moliuskai, kirmėlės ir zooplanktonas, skrandžius, o vos pusės milimetro dydžio nanoplastikas pažeidžia nedidelių jūrų gyvūnų ląstelių membranas ir branduolius; kadangi plika akimi nematomos plastiko šiukšlės patenka į maisto grandinę pačioje jos pradžioje;

| L. | kadangi, anot UNEP, manoma, kad dėl į jūrą išmestų plastiko šiukšlių gamtiniam kapitalui per metus padaroma žalos už maždaug 8 milijardus dolerių (19), o žvejybos, jūrų transporto, turizmo ir laisvalaikio pramonė yra tik keli iš daugelio verslo sektorių, kuriems jūrų tarša daro poveikį; |
| --- | --- |

L.

kadangi, anot UNEP, manoma, kad dėl į jūrą išmestų plastiko šiukšlių gamtiniam kapitalui per metus padaroma žalos už maždaug 8 milijardus dolerių (19), o žvejybos, jūrų transporto, turizmo ir laisvalaikio pramonė yra tik keli iš daugelio verslo sektorių, kuriems jūrų tarša daro poveikį;

| M. | kadangi kol tarptautiniu lygmeniu nebus susitarta dėl termino „biologinis skaidumas“ (jūros aplinkoje) apibrėžties, plastiko gaminius pradėjus ženklinti ženklu „biologiškai skaidus“ reikšmingai nesumažės nei į vandenynus patenkančio plastiko kiekis, nei fizinio ir cheminio poveikio jūros aplinkai rizika; |
| --- | --- |

M.

kadangi kol tarptautiniu lygmeniu nebus susitarta dėl termino „biologinis skaidumas“ (jūros aplinkoje) apibrėžties, plastiko gaminius pradėjus ženklinti ženklu „biologiškai skaidus“ reikšmingai nesumažės nei į vandenynus patenkančio plastiko kiekis, nei fizinio ir cheminio poveikio jūros aplinkai rizika;

| N. | kadangi dėl taršos maisto medžiagomis (eutrofikacijos) iš įvairių šaltinių, tokių kaip nuotėkis žemės ūkyje, kanalizacija ir nuotekų išleidimas, jūros aplinka perpildoma didelėmis azoto, fosforo ir kitų maisto medžiagų sankaupomis, todėl gali atsirasti didelių dumblių žydėjimo plotų, kuriuose yrant negyviems dumbliams naudojamas deguonis ir atsiranda hipoksinės, arba mažai deguonies turinčios, vadinamosios mirties zonos, kuriose negali tarpti žuvys ir kita jūrų gyvūnija; kadangi manoma, kad pasaulyje šiuo metu yra 500 mirties zonų ir daugelyje kitų vietovių juntami neigiami didelės taršos maisto medžiagomis padariniai; |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl taršos maisto medžiagomis (eutrofikacijos) iš įvairių šaltinių, tokių kaip nuotėkis žemės ūkyje, kanalizacija ir nuotekų išleidimas, jūros aplinka perpildoma didelėmis azoto, fosforo ir kitų maisto medžiagų sankaupomis, todėl gali atsirasti didelių dumblių žydėjimo plotų, kuriuose yrant negyviems dumbliams naudojamas deguonis ir atsiranda hipoksinės, arba mažai deguonies turinčios, vadinamosios mirties zonos, kuriose negali tarpti žuvys ir kita jūrų gyvūnija; kadangi manoma, kad pasaulyje šiuo metu yra 500 mirties zonų ir daugelyje kitų vietovių juntami neigiami didelės taršos maisto medžiagomis padariniai;

| O. | kadangi jūros gyvūnams, kurių pagrindinės gyvybinės funkcijos, tokios kaip maisto ar poravimosi partnerių paieška, itin priklauso nuo povandeninių garsų, pavojų kelia laivų, seisminių tyrimų ir įprastų pratybų metu naudojamų hidrolokatorių skleidžiamas pramoninis triukšmas, galintis pažeisti gyvūnų klausą, užgožti jų bendravimo ir navigacijos signalus, taip pat sukelti fiziologinių ir reprodukcinių problemų, ir kadangi nėra jokių apsaugos nuo tokių garsų mechanizmų; |
| --- | --- |

O.

kadangi jūros gyvūnams, kurių pagrindinės gyvybinės funkcijos, tokios kaip maisto ar poravimosi partnerių paieška, itin priklauso nuo povandeninių garsų, pavojų kelia laivų, seisminių tyrimų ir įprastų pratybų metu naudojamų hidrolokatorių skleidžiamas pramoninis triukšmas, galintis pažeisti gyvūnų klausą, užgožti jų bendravimo ir navigacijos signalus, taip pat sukelti fiziologinių ir reprodukcinių problemų, ir kadangi nėra jokių apsaugos nuo tokių garsų mechanizmų;

| P. | kadangi nykstant jūrų biologinei įvairovei silpnėja vandenyno ekosistema ir mažėja jos gebėjimas atsilaikyti prieš trikdžius, prisitaikyti prie klimato kaitos ir atlikti ekologinio ir klimato reguliuotojos pasaulyje vaidmenį; kadangi žmonių veiklos sukelta klimato kaita daro tiesioginį poveikį jūrų gyvūnams, nes dėl jos kinta jų gausa, įvairovė ir pasiskirstymas ir daromas poveikis jų maitinimuisi, vystymuisi ir dauginimuisi, taip pat santykiams tarp rūšių; |
| --- | --- |

P.

kadangi nykstant jūrų biologinei įvairovei silpnėja vandenyno ekosistema ir mažėja jos gebėjimas atsilaikyti prieš trikdžius, prisitaikyti prie klimato kaitos ir atlikti ekologinio ir klimato reguliuotojos pasaulyje vaidmenį; kadangi žmonių veiklos sukelta klimato kaita daro tiesioginį poveikį jūrų gyvūnams, nes dėl jos kinta jų gausa, įvairovė ir pasiskirstymas ir daromas poveikis jų maitinimuisi, vystymuisi ir dauginimuisi, taip pat santykiams tarp rūšių;

| Q. | kadangi vandenynai neturi sienų, vadinasi, veiklos ir jos neigiamo poveikio aplinkai klausimu reikalingas bendras visų jūrinių regionų vyriausybių darbas, kad būtų užtikrintas bendrų išteklių tvarumas; kadangi dėl vandenynų valdymo priemonių gausos ir sudėtingumo reikia plataus diapazono praktinės tarpdalykės patirties ir regioninio bei tarptautinio bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

Q.

kadangi vandenynai neturi sienų, vadinasi, veiklos ir jos neigiamo poveikio aplinkai klausimu reikalingas bendras visų jūrinių regionų vyriausybių darbas, kad būtų užtikrintas bendrų išteklių tvarumas; kadangi dėl vandenynų valdymo priemonių gausos ir sudėtingumo reikia plataus diapazono praktinės tarpdalykės patirties ir regioninio bei tarptautinio bendradarbiavimo;

| R. | kadangi Europos Sąjungos valstybių narių išskirtinės ekonominės zonos (IEZ) driekiasi 25,6 mln. km2 plote ir beveik visos yra atokiausiuose regionuose ir užjūrio šalyse bei teritorijose, todėl Europos Sąjunga yra didžiausia jūrinė teritorija pasaulyje; kadangi dėl to Europos Sąjunga turi atlikti lyderės vaidmenį nustatant veiksmingą plataus užmojo tarptautinį vandenynų valdymą; |
| --- | --- |

R.

kadangi Europos Sąjungos valstybių narių išskirtinės ekonominės zonos (IEZ) driekiasi 25,6 mln. km2 plote ir beveik visos yra atokiausiuose regionuose ir užjūrio šalyse bei teritorijose, todėl Europos Sąjunga yra didžiausia jūrinė teritorija pasaulyje; kadangi dėl to Europos Sąjunga turi atlikti lyderės vaidmenį nustatant veiksmingą plataus užmojo tarptautinį vandenynų valdymą;

| S. | kadangi moksliniai tyrimai parodė, kad tiesioginis naftos išsiliejimo poveikis jūrų organizmams ir biologinėms sistemoms bei procesams gali apimti jūros gyvūnų elgesio sutrikimus ir žūtį, mikrobinį žydėjimą, hipoksiją (deguonies koncentracijos vandenyje mažėjimas), toksinį naftos cheminių dispergentų poveikį ir giliavandenių koralų žūtį; |
| --- | --- |

S.

kadangi moksliniai tyrimai parodė, kad tiesioginis naftos išsiliejimo poveikis jūrų organizmams ir biologinėms sistemoms bei procesams gali apimti jūros gyvūnų elgesio sutrikimus ir žūtį, mikrobinį žydėjimą, hipoksiją (deguonies koncentracijos vandenyje mažėjimas), toksinį naftos cheminių dispergentų poveikį ir giliavandenių koralų žūtį;

| T. | kadangi jūrų transportas dėl išmetamo CO2 ir išmetamųjų teršalų, įskaitant azoto oksidus, sieros oksidus, metaną, kietąsias daleles ir juodąją anglį, daro įtaką pasaulio klimatui ir oro kokybei; |
| --- | --- |

T.

kadangi jūrų transportas dėl išmetamo CO2 ir išmetamųjų teršalų, įskaitant azoto oksidus, sieros oksidus, metaną, kietąsias daleles ir juodąją anglį, daro įtaką pasaulio klimatui ir oro kokybei;

| U. | kadangi dėl po jūros dugnu esančių naftos ir dujų atsargų paieškos, gręžimo ir transportavimo daugelyje pasaulio regionų gali būti padaryta didelė žala pažeidžiamiems jūrų rajonams ir būti trikdomi jūrų gyvūnai; kadangi daugeliu atveju naftos ir dujų telkinių žvalgymą ir gręžimą leidžiama vykdyti saugomuose jūrų rajonuose arba netoliese; |
| --- | --- |

U.

kadangi dėl po jūros dugnu esančių naftos ir dujų atsargų paieškos, gręžimo ir transportavimo daugelyje pasaulio regionų gali būti padaryta didelė žala pažeidžiamiems jūrų rajonams ir būti trikdomi jūrų gyvūnai; kadangi daugeliu atveju naftos ir dujų telkinių žvalgymą ir gręžimą leidžiama vykdyti saugomuose jūrų rajonuose arba netoliese;

| V. | kadangi SESV 191 straipsniu Sąjunga įpareigojama savo aplinkos politika siekti aukšto apsaugos lygio, be kita ko, taikant atsargumo principą ir principą „teršėjas moka“; |
| --- | --- |

V.

kadangi SESV 191 straipsniu Sąjunga įpareigojama savo aplinkos politika siekti aukšto apsaugos lygio, be kita ko, taikant atsargumo principą ir principą „teršėjas moka“;

| W. | kadangi rizika, kurią kelia Arkties jūrų transporte naudojamas mazutas, yra įvairi: jam išsiliejus labai tirštos konsistencijos degalai virsta emulsija, nusėda ir gali būti pernešami itin ilgais nuotoliais, jeigu įstringa lede; išsiliejęs mazutas kelia didžiulę riziką Arkties čiabuvių bendruomenių, kurios pragyvena žvejodamos ir medžiodamos, apsirūpinimo maistu saugumui; deginant mazutą išsiskiria sieros oksidai ir sunkieji metalai, taip pat didelis kiekis juodosios anglies, kuri, nusėdusi ant Arkties ledo, skatina šilumos sugertį ledo masėje ir taip paspartina tirpimo procesą, ir daro poveikį klimato kaitai; kadangi Tarptautinė jūrų organizacija (IMO) yra uždraudusi vežti mazutą Antarktį supančiais vandenimis ir jį ten naudoti; |
| --- | --- |

W.

kadangi rizika, kurią kelia Arkties jūrų transporte naudojamas mazutas, yra įvairi: jam išsiliejus labai tirštos konsistencijos degalai virsta emulsija, nusėda ir gali būti pernešami itin ilgais nuotoliais, jeigu įstringa lede; išsiliejęs mazutas kelia didžiulę riziką Arkties čiabuvių bendruomenių, kurios pragyvena žvejodamos ir medžiodamos, apsirūpinimo maistu saugumui; deginant mazutą išsiskiria sieros oksidai ir sunkieji metalai, taip pat didelis kiekis juodosios anglies, kuri, nusėdusi ant Arkties ledo, skatina šilumos sugertį ledo masėje ir taip paspartina tirpimo procesą, ir daro poveikį klimato kaitai; kadangi Tarptautinė jūrų organizacija (IMO) yra uždraudusi vežti mazutą Antarktį supančiais vandenimis ir jį ten naudoti;

| X. | kadangi azoto oksidai daugiausia išmetami dėl jūrų transporto, ypač uostamiesčiuose ir pakrančių rajonuose, ir tai yra didelė visuomenės sveikatos ir aplinkos apsaugos problema Europoje; kadangi bendras ES jūrų transporto sektoriuje išmetamas azoto oksidų kiekis ir toliau beveik nereguliuojamas ir skaičiuojama, jog jis viršys sausumoje išmetamą azoto oksidų kiekį jau 2020 m., jeigu nebus mažinamas (20); |
| --- | --- |

X.

kadangi azoto oksidai daugiausia išmetami dėl jūrų transporto, ypač uostamiesčiuose ir pakrančių rajonuose, ir tai yra didelė visuomenės sveikatos ir aplinkos apsaugos problema Europoje; kadangi bendras ES jūrų transporto sektoriuje išmetamas azoto oksidų kiekis ir toliau beveik nereguliuojamas ir skaičiuojama, jog jis viršys sausumoje išmetamą azoto oksidų kiekį jau 2020 m., jeigu nebus mažinamas (20);

| Y. | kadangi uostuose prisišvartavusiuose laivuose dažniausiai naudojami pagalbiniai varikliai, gaminantys elektros energiją, vartojamą ryšiams, apšvietimui, vėdinimui ir kitai laivo įrangai; kadangi toks kuro deginimas susijęs su daugelio teršalų, tokių kaip sieros dioksidas (SO2), azoto oksidai (NOx), juodoji anglis ir kietosios dalelės, išmetimu; |
| --- | --- |

Y.

kadangi uostuose prisišvartavusiuose laivuose dažniausiai naudojami pagalbiniai varikliai, gaminantys elektros energiją, vartojamą ryšiams, apšvietimui, vėdinimui ir kitai laivo įrangai; kadangi toks kuro deginimas susijęs su daugelio teršalų, tokių kaip sieros dioksidas (SO2), azoto oksidai (NOx), juodoji anglis ir kietosios dalelės, išmetimu;

| Z. | kadangi tiekiant elektrą nuo kranto prisišvartavę laivai sujungiami su uosto elektros tinklu; kadangi daugelyje vietovių dėl energijos rūšių derinio, naudojamo gaminant nuo kranto tiekiamą elektros energiją, išmetama mažiau teršalų nei deginant kurą pačiuose laivuose (21); kadangi galiojančiais teisės aktais, tokiais kaip Sieros direktyva (Direktyva (ES) 2016/802), aiškiai pripažįstama, kad nuo kranto tiekiamos elektros naudojimas yra alternatyva reikalavimui naudoti mažai sieros turintį jūrinį kurą, o Direktyvoje 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo valstybėms narėms keliamas reikalavimas užtikrinti, kad iki 2025 m. gruodžio 31 d. elektros tiekimo nuo kranto įranga prioritetine tvarka būtų sumontuota TNT-T pagrindiniame tinkle esančiuose uostuose ir kituose uostuose; |
| --- | --- |

Z.

kadangi tiekiant elektrą nuo kranto prisišvartavę laivai sujungiami su uosto elektros tinklu; kadangi daugelyje vietovių dėl energijos rūšių derinio, naudojamo gaminant nuo kranto tiekiamą elektros energiją, išmetama mažiau teršalų nei deginant kurą pačiuose laivuose (21); kadangi galiojančiais teisės aktais, tokiais kaip Sieros direktyva (Direktyva (ES) 2016/802), aiškiai pripažįstama, kad nuo kranto tiekiamos elektros naudojimas yra alternatyva reikalavimui naudoti mažai sieros turintį jūrinį kurą, o Direktyvoje 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo valstybėms narėms keliamas reikalavimas užtikrinti, kad iki 2025 m. gruodžio 31 d. elektros tiekimo nuo kranto įranga prioritetine tvarka būtų sumontuota TNT-T pagrindiniame tinkle esančiuose uostuose ir kituose uostuose;

| AA. | kadangi, kaip matyti iš mokslinių įrodymų, kurie buvo pateikti 2014 m. Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) penktojoje vertinimo ataskaitoje (VA5), vyksta neabejotinas klimato sistemos atšilimas ir klimato kaita ir žmogaus veikla buvo pagrindinė nuo 20-ojo amžiaus vidurio fiksuojamo atšilimo priežastis, jo platus ir didelis poveikis klimato kaitai jau akivaizdus visų žemynų ir vandenynų gamtos ir žmonių sistemose; |
| --- | --- |

AA.

kadangi, kaip matyti iš mokslinių įrodymų, kurie buvo pateikti 2014 m. Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) penktojoje vertinimo ataskaitoje (VA5), vyksta neabejotinas klimato sistemos atšilimas ir klimato kaita ir žmogaus veikla buvo pagrindinė nuo 20-ojo amžiaus vidurio fiksuojamo atšilimo priežastis, jo platus ir didelis poveikis klimato kaitai jau akivaizdus visų žemynų ir vandenynų gamtos ir žmonių sistemose;

| AB. | kadangi beveik 90 proc. pasaulio vėjo energijos yra susikaupę oro sūkuriuose virš pasaulio vandenynų, o vėjas, bangos ir srovės kartu paėmus turi 300 kartų daugiau energijos nei šiuo metu suvartoja žmonės; kadangi Europos vandenynų energijos asociacijos (EU OEA) 2010 m. ataskaitos duomenimis iki 2030 m. vandenynų energijos įrenginiuose pagamintos energijos kiekis galėtų pasiekti 3,6 GW, iki šimtmečio vidurio šis kiekis išaugtų beveik iki 188 GW, o 2050 m. dėl pasaulyje pirmaujančios Europos vandenynų energijos pramonės per metus į atmosferą būtų išmetama 136,3 milijonų tonų mažiau CO2 ir būtų sukurta 470 000 naujų žaliųjų darbo vietų; |
| --- | --- |

AB.

kadangi beveik 90 proc. pasaulio vėjo energijos yra susikaupę oro sūkuriuose virš pasaulio vandenynų, o vėjas, bangos ir srovės kartu paėmus turi 300 kartų daugiau energijos nei šiuo metu suvartoja žmonės; kadangi Europos vandenynų energijos asociacijos (EU OEA) 2010 m. ataskaitos duomenimis iki 2030 m. vandenynų energijos įrenginiuose pagamintos energijos kiekis galėtų pasiekti 3,6 GW, iki šimtmečio vidurio šis kiekis išaugtų beveik iki 188 GW, o 2050 m. dėl pasaulyje pirmaujančios Europos vandenynų energijos pramonės per metus į atmosferą būtų išmetama 136,3 milijonų tonų mažiau CO2 ir būtų sukurta 470 000 naujų žaliųjų darbo vietų;

| AC. | kadangi 2015 m. IPCC teigė, jog siekiant, kad iki šio amžiaus pabaigos klimatas atšiltų ne daugiau kaip 2 oC, reikėtų nepanaudoti trečdalio naftos išteklių, pusės dujų išteklių ir daugiau kaip 80 proc. anglių išteklių; |
| --- | --- |

AC.

kadangi 2015 m. IPCC teigė, jog siekiant, kad iki šio amžiaus pabaigos klimatas atšiltų ne daugiau kaip 2 oC, reikėtų nepanaudoti trečdalio naftos išteklių, pusės dujų išteklių ir daugiau kaip 80 proc. anglių išteklių;

| AD. | kadangi Paryžiaus susitarimo tikslas yra kuo greičiau pasiekti aukščiausią pasaulyje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ribą, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoniniu lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1.5 oC; kadangi Pasaulio meteorologijos organizacija neseniai paskelbė, kad 2016 m. pasaulio temperatūra padidėjo net 1,1 oC, palyginti su ikipramoniniu lygiu; |
| --- | --- |

AD.

kadangi Paryžiaus susitarimo tikslas yra kuo greičiau pasiekti aukščiausią pasaulyje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ribą, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoniniu lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1.5 oC; kadangi Pasaulio meteorologijos organizacija neseniai paskelbė, kad 2016 m. pasaulio temperatūra padidėjo net 1,1 oC, palyginti su ikipramoniniu lygiu;

| AE. | kadangi nepasiekus Paryžiaus susitarimo tikslo užtikrinti, kad vidutinė temperatūra pakiltų gerokai mažiau nei 2 oC, poveikis aplinkai ir ekonominės sąnaudos būtų nepaprastai dideli, įskaitant, be kita ko, didesnę tikimybę, kad bus pasiektas kritinis taškas, nuo kurio dėl temperatūros būtų ribojamas gamtos gebėjimas absorbuoti anglį vandenynuose; |
| --- | --- |

AE.

kadangi nepasiekus Paryžiaus susitarimo tikslo užtikrinti, kad vidutinė temperatūra pakiltų gerokai mažiau nei 2 oC, poveikis aplinkai ir ekonominės sąnaudos būtų nepaprastai dideli, įskaitant, be kita ko, didesnę tikimybę, kad bus pasiektas kritinis taškas, nuo kurio dėl temperatūros būtų ribojamas gamtos gebėjimas absorbuoti anglį vandenynuose;

| AF. | kadangi, reikėtų pažymėti, kad jūrų vėjo energija ir vandenynų energija (bangų energija, potvynių energija, jūrų šiluminė energija) teikia švarios energijos gamybos galimybių, su sąlyga, kad bus tausojama aplinka ir esamos ekosistemos; kadangi ši švari energija suteikia ES galimybę ne tik skatinti ekonomikos augimą ir kurti kvalifikuoto darbo vietas, bet ir didinti energijos tiekimo saugumą, taip pat galimybę tapti konkurencingesne dėl technologinių inovacijų; |
| --- | --- |

AF.

kadangi, reikėtų pažymėti, kad jūrų vėjo energija ir vandenynų energija (bangų energija, potvynių energija, jūrų šiluminė energija) teikia švarios energijos gamybos galimybių, su sąlyga, kad bus tausojama aplinka ir esamos ekosistemos; kadangi ši švari energija suteikia ES galimybę ne tik skatinti ekonomikos augimą ir kurti kvalifikuoto darbo vietas, bet ir didinti energijos tiekimo saugumą, taip pat galimybę tapti konkurencingesne dėl technologinių inovacijų;

| AG. | kadangi geresnis vandenynų valdymas padės pasaulio mastu sudaryti vienodas sąlygas verslui, įskaitant Europos vandenynų energijos sektorių; |
| --- | --- |

AG.

kadangi geresnis vandenynų valdymas padės pasaulio mastu sudaryti vienodas sąlygas verslui, įskaitant Europos vandenynų energijos sektorių;

| AH. | kadangi jūros tarša, pvz., tiesioginis ar netiesioginis atliekų, medžiagų ir energijos šalinimas, įskaitant dėl žmogaus veiklos atsirandančius triukšmo po vandeniu šaltinius, daro arba gali daryti neigiamą poveikį gyviesiems ištekliams ir jūrų ekosistemoms, dėl jos gali nykti biologinė įvairovė, kilti pavojus žmonių sveikatai, atsirasti kliūčių su jūra susijusiai veiklai ir pakisti vandens kokybė; |
| --- | --- |

AH.

kadangi jūros tarša, pvz., tiesioginis ar netiesioginis atliekų, medžiagų ir energijos šalinimas, įskaitant dėl žmogaus veiklos atsirandančius triukšmo po vandeniu šaltinius, daro arba gali daryti neigiamą poveikį gyviesiems ištekliams ir jūrų ekosistemoms, dėl jos gali nykti biologinė įvairovė, kilti pavojus žmonių sveikatai, atsirasti kliūčių su jūra susijusiai veiklai ir pakisti vandens kokybė;

| AI. | kadangi ES turi atlikti lyderės vaidmenį vykdant diskusijas ir vedant derybas tarptautiniuose forumuose, kad visi dalyviai prisiimtų įsipareigojimus sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ar teršalų kiekį ir kad būtų galima atremti vis aktualesnius tausaus išteklių valdymo iššūkius; |
| --- | --- |

AI.

kadangi ES turi atlikti lyderės vaidmenį vykdant diskusijas ir vedant derybas tarptautiniuose forumuose, kad visi dalyviai prisiimtų įsipareigojimus sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ar teršalų kiekį ir kad būtų galima atremti vis aktualesnius tausaus išteklių valdymo iššūkius;

| AJ. | kadangi panaudojant atsinaujinančiųjų jūros išteklių energiją galima padėti užtikrinti mažų ES salų energetinį savarankiškumą; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi panaudojant atsinaujinančiųjų jūros išteklių energiją galima padėti užtikrinti mažų ES salų energetinį savarankiškumą;

| AK. | kadangi skaidrumas tarptautinėse organizacijose yra pagrindinė savybė siekiant užtikrinti demokratinę atskaitomybę ir įtraukumą; |
| --- | --- |

AK.

kadangi skaidrumas tarptautinėse organizacijose yra pagrindinė savybė siekiant užtikrinti demokratinę atskaitomybę ir įtraukumą;

| AL. | kadangi jūros ir vandenynai gali tapti svarbiais švarios energijos šaltiniais; kadangi tokia atsinaujinančioji jūros energija suteikia ES galimybę ne tik skatinti ekonomikos augimą ir kurti kvalifikuoto darbo vietas, bet ir didinti energijos tiekimo saugumą, taip pat galimybę tapti konkurencingesne dėl technologinių inovacijų; kadangi salų valstybėms ir regionams, būtent atokiausiems regionams, ypač svarbu išnaudoti šį vietinį išteklių, nes vandenyno energijos ištekliai gali padėti užsitikrinti energetinį savarankiškumą ir atsisakyti brangios dyzelinių elektrinių gaminamos elektros energijos; |
| --- | --- |

AL.

kadangi jūros ir vandenynai gali tapti svarbiais švarios energijos šaltiniais; kadangi tokia atsinaujinančioji jūros energija suteikia ES galimybę ne tik skatinti ekonomikos augimą ir kurti kvalifikuoto darbo vietas, bet ir didinti energijos tiekimo saugumą, taip pat galimybę tapti konkurencingesne dėl technologinių inovacijų; kadangi salų valstybėms ir regionams, būtent atokiausiems regionams, ypač svarbu išnaudoti šį vietinį išteklių, nes vandenyno energijos ištekliai gali padėti užsitikrinti energetinį savarankiškumą ir atsisakyti brangios dyzelinių elektrinių gaminamos elektros energijos;

Tarptautinio vandenynų valdymo sistemos tobulinimas

| 1. | primena esminį vandenynų ir jūrų vaidmenį palaikant gyvybę Žemėje, užtikrinant darnų vystymąsi, užimtumą ir inovacijas, taip pat jų naudojimą rekreaciniams ir pramoginiams tikslams; taip pat yra vis labiau susirūpinęs dėl veiksmingesnio ir labiau integruoto vandenynų valdymo ir apsaugos būtinybės; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina Bendrą komunikatą dėl tarptautinio vandenynų valdymo ir siūlomus veiksmus, iš kurių matyti ES įsipareigojimas pasiekti, kad vandenynai, jūros ir jūrų ištekliai būtų išsaugoti ir tausiai naudojami, kaip apibrėžta JT darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. 14 DVT; pripažįsta, kad tema yra kompleksinio pobūdžio ir reikia taikyti koordinuotą ir integruotą požiūrį siekiant užtikrinti geresnį vandenynų valdymą; ragina ES, kaip pasaulinio masto veikėją, imtis lyderės vaidmens stiprinant tarptautinį vandenynų valdymą ir užpildyti spragas remiantis patirtimi, įgyta plėtojant darnaus vandenynų valdymo metodą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad visi darnaus vystymosi tikslai, kaip ir jų tarpusavio ryšiai bei sinergija, sudaro visumą ir yra nedalomi, ir dar kartą pabrėžia, kad itin svarbu visus ES veiksmus priimti vadovaujantis Darbotvarke iki 2030 m., įskaitant joje dar kartą patvirtintus principus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją nustatyti aiškius terminus, atitinkamais atvejais pateikti pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ir dirbti su valstybėmis narėmis siekiant pagerinti bendradarbiavimą tokiose srityse kaip vandenynų moksliniai tyrimai, gebėjimų stiprinimas ir technologijų perdavimas, taip pat užtikrinti nuolatinį ES lygmens stebėjimą ir vertinimą, kad būtų galima sėkmingai įgyvendinti bendrame komunikate išvardytus veiksmus; atkreipia dėmesį į Sutarties nuostatas dėl atsargumo principo ir principo „teršėjas moka“ ir reikalauja, kad visiems ES vandenynų valdymo veiksmams būtų taikomas ekosisteminis metodas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | dar karta atkreipia dėmesį į svarų darnaus vystymosi tikslų jūrinį aspektą, visų pirma (tačiau ne vien tik) į 14 tikslą (išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius); |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina ir visapusiškai pritaria dokumentui „Mūsų vandenynai, mūsų ateitis. Raginimas imtis veiksmų“, priimtą 2017 m. birželio mėnesio JT konferencijoje dėl vandenynų siekiant paremti 14 DVT – išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūros išteklius darnaus vystymosi tikslais – įgyvendinimą; su dideliu pasitenkinimu pažymi, kad vyriausybės, kitos tarpvyriausybinės ir pilietinės visuomenės organizacijos, privatusis sektorius, akademinės ir mokslinių tyrimų institucijos ir mokslininkų bendruomenė savanoriškai prisiėmė 1 328 įsipareigojimus, susijusius su vandenynų išsaugojimu ir informuotumo apie vandenynų svarbą žmonijos išlikimui didinimu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad Europos Sąjunga turi atskiriems vandenynų valdymo elementams skirtų visapusiškų teisės aktų ir valdymo priemonių, tačiau ES regioninės jūros tebėra kritinės būklės – jose pereikvojami ištekliai, organiniai ir neorganiniai teršalai daro poveikį vandenynų sveikatai ir produktyvumui, nyksta biologinė įvairovė, prastėja buveinių būklė, įsikuria invazinės rūšys, menksta pakrančių bendruomenės ir kyla konfliktai tarp jūrų sektorių; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Europos Komisiją pratęsti darbą, pradėtą Bendru komunikatu dėl tarptautinio vandenynų valdymo, paskelbiant pažangos, pasiektos persvarstant priemones, ataskaitą ir tikslų būsimų priemonių grafiką ir susiejant šias priemones su dabartinėmis ES iniciatyvomis ir esamomis tarptautinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją atitinkamais atvejais pasiūlyti Tarybai iniciatyvas dėl vandenynų valdymo partnerysčių su pagrindiniais tarptautiniais partneriais kūrimo siekiant skatinti geresnio pasaulinio valdymo ir politikos suderinamumo tikslą ir vystyti esamas dvišalio bendradarbiavimo sistemas, tokias kaip aukšto lygio dialogai žuvininkystės ir jūrų reikalų klausimais; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripažįsta esminį Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS) vaidmenį siekiant sukurti pagrindinę teisinę sistemą, pagal kurią būtų koordinuojamos pastangos ir užtikrinamas nuoseklumas sprendžiant pasaulines su vandenynais susijusias problemas; primygtinai ragina pakrančių valstybes nares laikytis savo prievolių pagal UNCLOS – apsaugoti ir išsaugoti jūros aplinką ir jos gyvuosius išteklius ir toliau laikytis savo prievolių kontroliuoti jūros taršą; pažymi, kad valstybės narės yra atsakingos už žalą, kilusią pažeidus tarptautinius įsipareigojimus dėl kovos su tokia tarša; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prašo valstybių tobulinti savo teisines vandenynų apsaugos sistemas; prašo tarptautiniu mastu pripažinti dėl jūros taršos padarytos ekologinės žalos sąvoką, kad nustačius pažeidimą būtų galima reikalauti atlyginti žalą; ragina įdiegti atsakomybės grandinės principą, kurio tikslas – visoje vadovavimo grandinėje nustatyti asmenis, atsakingus už žalą aplinkai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, jog ES turėtų siekti užtikrinti, kad nuostatos dėl žuvininkystės taptų svarbia dalimi būsimos UNCLOS grindžiamos teisiškai privalomos priemonės dėl jūrų biologinės įvairovės išsaugojimo ir tausaus naudojimo nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose rajonuose; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primygtinai ragina visas valstybes prisidėti prie atitinkamų žuvininkystės priemonių, ypač Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) priemonių laikymosi susitarimo, Jungtinių Tautų susitarimo dėl kelių valstybių teritorijoje esančių išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių ir Susitarimo dėl uosto valstybės priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, taip pat visapusiškai įgyvendinti šių priemonių ir kitų tarptautinių FAO veiksmų planų nuostatas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina ES padarytą pažangą, susijusią su BŽP išorės aspektu; pabrėžia, kad šis aspektas, įskaitant tarptautinius ir partnerystės susitarimus, yra svarbi ES aplinkosaugos ir socialinių standartų ir nuostatų dėl kovos su NNN žvejyba skatinimo tarptautiniu lygmeniu priemonė; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad Skaidrumo žvejybos srityje iniciatyva (angl. FITI) neseniai patvirtino savo visuotinį standartą; ragina valstybes teikti paraiškas dėl prisijungimo prie Skaidrumo žvejybos srityje iniciatyvos; ragina ES ir valstybes nares remti šią iniciatyvą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad ypač svarbu užtikrinti vienodas sąlygas ES žvejybos laivynams, pirmiausia atsižvelgiant į aukštus ES aplinkos apsaugos ir tvarumo standartus, kuriuos turi taikyti šie laivai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primygtinai tvirtina, kad tarptautiniuose forumuose ir vykdant dvišalį bendradarbiavimą ES turėtų skatinti laikytis tokių pačių žvejybai taikomų aplinkos apsaugos standartų, kokių turi laikytis ES laivai, kad mūsų laivynai neatsidurtų nepalankioje padėtyje aplinkos tvarumo atžvilgiu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena 1970 m. gruodžio 17 d. JTO 2749 (XXV) rezoliuciją, kurioje pripažįstama, kad „jūrų ir vandenynų dugnas bei jo gelmės, esantys už nacionalinės jurisdikcijos ribų, taip pat jų ištekliai yra bendras žmonijos paveldas“, o Montego Bėjaus konvencijos 136 straipsnyje nurodoma, kad „jūrų ir vandenynų dugnas, esantis už nacionalinės jurisdikcijos ribų, kaip ir jo ištekliai, yra bendras žmonijos paveldas“; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją paskatinti valstybes nares nebesubsidijuoti naudingųjų iškasenų žvalgymo ir gavybos licencijų nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose rajonuose ir nebesuteikti leidimų gavybai žemyniniame šelfe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | be to, pažymi, kad, turint mintyje tarptautinę teisę dėl oro taršos, pagal UNCLOS valstybėms narėms neleidžiama tikrinti laivų net tais atvejais, kai esama patikimų pažeidimo įrodymų; todėl ragina JT šalis stiprinti UNCLOS teisinę sistemą, siekiant užpildyti visas esamas valdymo spragas ir parengti tvirtus mechanizmus, kad būtų užtikrintas tarptautinės teisės aplinkos apsaugos srityje laikymasis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina tarptautiniu mastu reglamentuoti kovos su branduolinių atliekų laikymu ir branduoline tarša vandenynų ir jūrų dugne priemones, kad būtų galima įgyvendinti praktines priemones, siekiant sumažinti poveikį aplinkai ir sveikatai bei jūrų dugno taršą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad skaidrumo užtikrinimas, įskaitant visuomenės prieigą prie informacijos, suinteresuotųjų subjektų įtraukimas, visuomenės dalyvavimas priimant sprendimus ir teisė kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais, kaip reikalaujama Orhuso konvencijoje, taip pat JT organizacijų teisėtumas, įskaitant šalių atstovų tarptautinėse organizacijose, tokiose kaip Tarptautinė jūrų organizacija (IMO) ir Tarptautinė jūros dugno institucija (ISA), viešąją atskaitomybę, yra prioritetas šalinant esamus valdymo trūkumus; ragina valstybes nares ir Komisiją dirbti su ISA siekiant užtikrinti, kad ji laikytųsi skaidrių darbo metodų ir gebėtų veiksmingai įvertinti poveikį aplinkai, taip pat siekiant užtikrinti, kad jūros aplinka būtų veiksmingai apsaugota nuo žalingo poveikio, ir apsaugoti bei išsaugoti jūros aplinką, kaip reikalaujama JT jūrų teisės konvencijos XI ir XII dalyse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina valstybes nares tarptautinėse institucijose imtis aktyvaus ir pažangaus vaidmens siekiant pateikti skaidrumo reformas ir padidinti bendrus įgyvendinamų veiksmų aplinkos apsaugos užmojus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad tobulinant vandenynų valdymo sistemą reikės dėti daugiau regioninių ir pasaulinių pastangų propaguojant daugiašales priemones, dėl kurių jau buvo susitarta, ir strategijas, ir skatinant geriau jas įgyvendinti; ragina Komisiją skatinti glaudesnį tarptautinį bendradarbiavimą jūrų srityje, visų pirma jūrų mokslų ir technologijų srityje, kaip siūlo EBPO; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad būtina sustiprinti bendradarbiavimą, politikos suderinamumą ir koordinavimą tarp visų lygmenų vyriausybių ir institucijų, įskaitant tarptautines organizacijas, regionines ir subregionines organizacijas ir institucijas, susitarimus ir programas; šiuo klausimu pažymi, kad svarbus veiksmingų ir skaidrių daugiašalių suinteresuotųjų subjektų partnerysčių vaidmuo, taip pat pažymi aktyvų vyriausybių bendradarbiavimą su pasaulinėmis, regioninėmis ir subregioninėmis institucijomis, mokslininkų bendruomenėmis, privačiuoju sektoriumi, paramos teikėjų bendruomene, NVO, bendruomenės grupėmis, akademinėmis institucijomis ir kitais susijusiais dalyviais; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina griežtinti regionines jūrų aplinkos valdymo sistemas, konkrečiai siekiant įgyvendinti 14-ąjį DVT; ragina ES ir tarptautines organizacijas, skiriant konkrečią oficialią paramą vystymuisi, remti šias regionines sistemas ir 14-ojo DVT įgyvendinimą trečiosiose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad priartinant vandenynų valdymą prie ES piliečių svarbu įtraukti pakrančių vietos valdžios institucijas ir atokiausius regionus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad reikia kurti visapusiškas informuotumo apie vandenynų svarbą gamtai ir kultūrai didinimo strategijas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad reikalingas konkretus ir apčiuopiamas su ES įsipareigojimais Arktyje susijęs veiksmų planas, kurio išeities taškas turėtų būti tikslas išsaugoti pažeidžiamas Arkties ekosistemas ir padidinti jų atsparumą klimato kaitos padariniams; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primena, kad Arkties vandenyno centrinės dalies neapima tarptautinės išsaugojimo ar valdymo sistemos; pabrėžia, kad ES ir jos valstybės narės turi taikyti suderintą požiūrį į nereglamentuojamos žvejybos Arkties vandenyne prevenciją; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pakartoja 2017 m. kovo 16 d. rezoliucijoje dėl integruotos Europos Sąjungos Arkties politikosKomisijai ir valstybėms narėms išreikštą raginimą imtis visų priemonių, reikalingų siekiant atlikti aktyvų vaidmenį sudarant galimybes įgyvendinti draudimą Arktyje plaukiojančiuose laivuose naudoti ir jų degalų bakuose vežti mazutą vadovaujantis Tarptautinės konvencijos dėl teršimo iš laivų prevencijos (MARPOL), kuri šiuo metu taikoma reglamentuojant Antarktį supančius vandenis, nuostatomis; ragina Komisiją įtraukti mazuto naudojimo keliamą riziką aplinkai, socialinę riziką, riziką sveikatai ir klimatui į savo poziciją dėl tarptautinio vandenynų valdymo; kadangi nėra tinkamų tarptautinių priemonių, ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl taisyklių, taikytinų į ES uostus prieš keliones per Arkties vandenis įplaukiantiems laivams, siekiant uždrausti naudoti ir vežti mazutą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai dirbti, kad būtų greitai pabaigtas jau kurį laiką rengiamas IMO darbo planas, skirtas juodosios anglies, kurią išmeta Arktyje plaukiojantys laivai, kiekiui mažinti, siekiant sulėtinti spartų temperatūros kilimą ir greitą poliarinio ledo tirpimą regione; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją remti lygias galimybes darbo rinkoje jūrų srityje ir užtikrinti vienodą požiūrį, veiksmingai taikant atitinkamas tarptautines konvencijas, kaip antai TDO Konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje ir Konvenciją dėl darbo jūrų laivyboje, ir jūrų laivyboje ES vandenyse įdiegiant suderintą socialinės apsaugos sistemą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | reikalauja parengti naują tarptautinį susitarimą dėl darbo sąlygų, susijusių su jūrų sektoriumi; primena reikalavimą panaikinti visų formų vergiją, kuri vis dar pasitaiko laivuose, ir pabrėžia poveikį, kurį netinkamos darbo sąlygos gali turėti asmenims, ekonominės veiklos vykdytojams ir jūrų aplinkai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją daugiakultūrio bendradarbiavimo mechanizmų ar dvišalių dialogų forma vystyti vandenynų valdymo partnerystes su pagrindiniais veikėjais siekiant užtikrinti geresnį koordinavimą ir bendradarbiavimą siekiant sėkmingai įgyvendinti su vandenynais susijusius DVT, skatinti tvarų mėlynąjį augimą, taip pat jūrų ekosistemų ir biologinės įvairovės apsaugą, išsaugojimą ir atkūrimą, taip pat sumažinti neigiamą poveikį vandenynams ir jūroms ir sukurti sąlygas darniai mėlynajai ekonomikai; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją sustiprinti bendradarbiavimą jūrų klausimais ir labiau stiprinti gebėjimus naudojantis savo išorės politikos sistema tokiose srityje, kaip vystomasis bendradarbiavimas ir prekybos susitarimai, visų pirma tausios žvejybos partnerystės susitarimai, kad būtų stiprinami gebėjimai siekiant pažaboti klimato kaitos poveikį, kovoti su šiukšlių išmetimu į jūrą ir skatinti geresnį vandenynų valdymą ir tvaresnį mėlynąjį augimą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina ES laikytis principo, pagal kurį žuvininkystės išteklių paskirstymu būtų atsižvelgiama į poveikį aplinkai ir socialinį poveikį bei į besivystančių šalių aprūpinimo maistu poreikius, taip pat į tų šalių siekius pačioms vystyti savo žuvininkystę, kartu užtikrinant tausų žvejybos lygį, kuriuo nebūtų pereikvojami žvejybos pajėgumai, remiantis 14-uoju darnaus vystymosi tikslu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina ES, atsižvelgiant į bendrą žuvininkystės politiką (BŽP), mažinti akvakultūros poveikį aplinkai, užtikrinant tvarų pašarų tiekimą, ir skatinti mokslinius tyrimus, kuriais daugiausia dėmesio būtų skiriama pašarų gamybai naudojamų laukinių žuvų išteklių patiriamam spaudimui mažinti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pažymi, kad ES yra didžiausia žuvininkystės produktų importuotoja pasaulyje ir kad tam tikra žvejybos laimikio dalis importuojama iš teritorijų, kuriose žvejyba, palyginti su ES, yra daug mažiau tausi; ragina ES šiuo atžvilgiu pasinaudoti savo pozicija ir skatinti didesnį tvarumą visuose jūrų baseinuose; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Komisiją paraginti valstybes nares nebeteikti paramos giliavandenės kasybos žvalgymo ir eksploatavimo nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose rajonuose licencijoms ir neišduoti giliavandenės kasybos valstybių narių žemyniniame šelfe leidimų; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją remti tarptautinių kovos su prekyba žmonėmis gabenant juos jūra iniciatyvų skatinimą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją ir valstybes nares palaikyti tarptautinį komercinės giliavandenės kasybos eksploatavimo licencijų moratoriumą, kol nebus tinkamai išnagrinėtas ir moksliškai ištirtas giliavandenės kasybos poveikis jūrų aplinkai, biologinei įvairovei ir žmonių veiklai jūroje ir kol nebus suvokta visa galima rizika; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į Europos Sąjungos jūrų saugumo strategijos (ESJSS) svarbą ir ragina Komisiją įtraukti jūrų saugumą į išorės politiką, atsižvelgiant į tai, kad didelė dalis prekybos vyksta prekes gabenant jūra ir kad virš 70 proc. išorės sienų yra jūrų sienos, taigi būtina užtikrinti per Sąjungos uostus vykstančių keleivių saugumą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad svarbu toliau skatinti Europos jūrų saugumo agentūros (EMSA), agentūros FRONTEX ir Europos žuvininkystės kontrolės agentūros (EŽKA) bendradarbiavimą, kiekvienai iš šių agentūrų vykdant savo įgaliojimus, siekiant remti valstybių narių nacionalines valdžios institucijas, kurioms pavesta atlikti pakrančių apsaugos funkcijas, taip pat kad svarbu skatinti jūrų ir laivybos saugumą, kovoti su tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir saugoti aplinką užkertant kelią jūroje esančių dujų ir naftos įrenginių sukeliamai taršai bei ją mažinant; laikosi nuomonės, jog, esant galimybių, minėtosioms agentūroms turėtų būti skiriamas didesnis ES finansavimas, kad jos galėtų vykdyti šias naujas užduotis; pabrėžia, kad svarbu toliau vystyti skaitmeninius sprendimus, pvz., palengvinti laivybos sektoriaus veiklą taikant supaprastintas formalumų tvarkymo procedūras, ir daugiau investuoti į bendrą Europos masto dalijimosi duomenimis infrastruktūrą, kuri būtų patogi visoms valstybių narių institucijoms, atliekančioms pakrančių apsaugos funkcijas, bei į pažangias jūrų technologijas, pvz., į EMSA integruotas jūrines paslaugas, siekiant gerinti jūrinės veiklos priežiūros ir stebėjimo veiklą, taip pat į kitas programas, pvz., į bendrą keitimosi informacija aplinką (BKIA) jūrų stebėjimui vykdyti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad siekiant sukurti darnią jūrų ekonomiką ir sumažinti neigiamą poveikį jūrų aplinkai reikia imtis veiksmų klimato kaitos, jūrų ir vandenynų taršos iš sausumoje esančių šaltinių, jūros taršos ir eutrofikacijos, jūrų ekosistemų ir biologinės įvairovės apsaugos, išsaugojimo ir atkūrimo ir tausaus jūrų išteklių naudojimo srityse; |
| --- | --- |

45.

| 46. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad, remiantis neseniai Europos Parlamento atliktu tyrimu, nors mėlynoji ekonomika galėtų daryti teigiamą socialinį ir ekonominį poveikį (užimtumas, pajamos, bendroji pridėtinė vertė), jos poveikis aplinkai paprastai yra neigiamas, jeigu kalbėtume apie pakrančių dinamikos pokyčius, jūros taršą, eutrofikaciją, jūros dugno morfologiją, buveinių / ekosistemų / biologinės įvairovės pokyčius; nuogąstauja, kad bendra poveikio aplinkai našta gali turėti neigiamų pasekmių žuvininkystei; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina, įgyvendinant mėlynąją ekonomiką, stengtis atkurti pakrančių bendruomenių atsparumą, kad, siekiant prisidėti prie aprūpinimo maistu, skurdo panaikinimo ir tvaraus gyvųjų vandens išteklių valdymo, būtų atkurtas gamybos potencialas žuvininkystės srityje; primena, kad, prieš pradedant įgyvendinti bet kokią mėlynosios ekonomikos sektorių veiklą, reikia užtikrinti, kad būtų atliktas poveikio vertinimas, visi suinteresuotieji subjektai gautų išsamią informaciją ir jiems būtų suteikta galimybė dalyvauti; primygtinai tvirtina, kad mėlynąja ekonomika turi būti padedama siekti 14-ojo darnaus vystymosi tikslo, susijusio su vandenynų ir jūrų išteklių išsaugojimu ir tausiu naudojimu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mano, kad investicijos į mėlynąją ekonomiką neturėtų būti grindžiamos tik ribotais ištekliais, tačiau turėtų būti nukreiptos į ekologinę inovaciją, neviršijant natūralių regeneracijos rodiklių, į gamtos išsaugojimą, klimato kaitos švelninimą ir adaptaciją; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina valstybes nares toliau dėti pastangas siekiant laiku įgyvendinti Jūrų strategijos pagrindų direktyvą, kad iki 2020 m. būtų užtikrinta gera jūrų vandenų būklė, visų pirma įsipareigojant pasiekti, kad visa jūrų tarša, įskaitant taršą maisto medžiagomis, į jūrą išmestos šiukšlės nedarytų žalos pakrančių ir jūrų aplinkai, taip pat panaikinti žalingas subsidijas, skatinančias netausiąją žvejybą, ir sustiprinti visuotinę kovą su į jūrą išmestomis šiukšlių ir plastiko išmetimu į jūrą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mano, kad kova su vandenynų teršimu plastiko atliekomis, jų naudojimas ir perdirbimas yra svarbus tarptautinio lygmens uždavinys, ir ragina Komisiją imtis priemonių, pvz., labiau remti mokslinius tyrimus ir šį klausimą įtraukti į tvarios „mėlynosios ekonomikos“ spektrą, siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjunga taptų inovatyvių sprendimų varomąja jėga ir viena iš šios srities lyderių pasaulyje; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina valstybes nares skubiai įgyvendinti pagrindų direktyvą, kuria nustatoma jūrinių teritorijų planavimo ir integruoto pakrančių zonų valdymo sistema, siekiant visapusiškai ir darniai plėtoti įvairią jūrinę veiklą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją griežtai integruoti vandenynų valdymo klausimus į savo pagalbos ir vystymosi politiką; |
| --- | --- |

52.

| 53. | primena, kad žuvininkystės sektorius – viena iš pagrindinių tradicinių žmogaus veiklos rūšių jūrose – yra itin svarbus ir todėl yra pagrindinė integruotos jūrų politikos kryptis; atkreipia dėmesį į tai, kad žuvininkystės sektorius yra labiausiai veikiamas įvairaus jūrų naudojimo ir jose vykdomos veiklos, pavyzdžiui, jūrų transporto ir turizmo, miestų ir pakrančių plėtros, žaliavų ir atsinaujinančiosios energijos išteklių naudojimo ir jūros dugno kasybos, taip pat aplinkos reiškinių, kaip antai jūrų taršos (plastiko šiukšlės, išmesti žvejybos tinklai, naftos išsiliejimas, triukšmo tarša, balastinio vandens išpylimas, nekontroliuojama naftos ir dujų gavyba ir žvalgyba ir t. t.) ir klimato kaitos (kylantis jūros lygis, didėjanti jūros paviršiaus temperatūra, pakrančių užtvindymas, didėjantis vandenynų rūgštingumas ir t. t.); |
| --- | --- |

53.

| 54. | pažymi, kad moterys jūros produktų pramonėje atlieka svarbų vaidmenį – Maisto ir žemės ūkio organizacijos duomenimis, daugiau nei pusė šio sektoriaus darbuotojų yra moterys; ragina ES skatinti ir apsaugoti žvejybos veikloje ir su žuvimi susijusiose pramonės srityse dirbančias moteris raginant taikyti tinkamas perdirbtų žuvies produktų kainas, suteikiant žuvininkystės veikloje dalyvaujančioms moterims daugiau galimybių naudotis viešąja parama ir finansiniais ištekliais, be kita ko, vykdant derybas su trečiosiomis šalimis dėl naudojimosi sektorine parama tausiosios žvejybos partnerystės susitarimuose, rengiant pagalbos priemones bei įvairiuose tarptautiniuose forumuose; |
| --- | --- |

54.

| 55. | laukia, kada Komisija pateiks strategiją dėl plastiko ir bet kurias kitas priemones, įskaitant neseniai paskelbtą veiksmų planą, kuriomis siekiama kovoti su šiukšlių išmetimu į jūrą; ragina užtikrinti, kad strategija dėl plastiko žiedinėje ekonomikoje būtų plataus užmojo, siekiant tinkamai pažaboti į jūrą išmetamų šiukšlių problemos priežastis, ir ragina Komisiją pasiūlyti konkrečių teisėkūros veiksmų ir privalomų priemonių šioje srityje, ypač plastiko ir mikroplastiko ekologinio projektavimo klausimais, ir imtis veiksmų siekiant sumažinti sausumoje išmetamų naudotų produktų kiekį, ypač netoliese upių ir kitų vandens kelių ir pakrančių; reiškia didelį susirūpinimą dėl problemos masto; ragina Komisiją ir valstybes nares prisijungti prie 2016 m. lapkričio mėn. Marakeše vykusioje 22-ojoje Klimato kaitos konferencijoje suburtos tarptautinės koalicijos, siekiančios sumažinti plastikinių maišelių taršą, ir ją remti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pakartoja, kad reikalinga apgalvota produktų politika, kurią įgyvendinant būtų padidintas numatomas gaminių gyvavimo laikas, ilgaamžiškumas ir pakartotinio naudojimo bei perdirbimo galimybės, kaip pabrėžiama 2015 m. liepos 9 d. Europos Parlamento rezoliucijoje „Efektyvus išteklių naudojimas. Žiedinės ekonomikos kūrimas“ (22), ir pabrėžia, kad rengiamoje strategijoje dėl plastiko reikia skubiai pradėti taikyti šią politiką plastikiniams gaminiams ir pakuotėms, atsižvelgiant į šių produktų, virtusių į jūrą išmestomis šiukšlėmis, aplinkai keliamą žalą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Komisiją padėti kurti regioninius sprendimus ir skatinti nacionalinius veiksmus, kuriais siekiama spręsti į jūrą išmetamų šiukšlių problemą, siekiant panaikinti šį reiškinį; taip pat ragina Komisiją padėti parengti bandomuosius į jūrą išmestų šiukšlių rinkimo valant paplūdimius ir vykdant šiukšlių žvejybos kampanijas projektus ir Europos žvejams teikti finansinę paramą, kad jie rinktų į jūrą išmestas šiukšles; |
| --- | --- |

57.

| 58. | prašo Komisijos pasiūlyti naujus teisės aktus, skirtus kovai su visų formų tarša mikroplastiku konkrečiai uždraudžiant visuose asmeninės priežiūros produktuose naudoti sudedamąsias dalis iš mikroplastiko ir užtikrinant, kad visos plastiko gamybos granules tvarkančios įmonės įgyvendintų tinkamus granulių patekimo į aplinką mažinimo protokolus; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mano, kad teršimas vienkartiniais plastikiniais buteliais yra pagrindinė jūrų taršos priežastis, ir ragina Komisiją apsvarstyti galimybę remiantis Vokietijos pavyzdžiu sukurti ES lygmens vienkartinių gėrimų pakuočių užstato sistemą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina ES ir valstybes nares prisijungti prie tarptautinės koalicijos, siekiančios sumažinti taršą plastikiniais maišeliais, ir ją remti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | palankiai vertina tai, kad Komisija ketina skatinti tarptautiniu mastu priimtą planą dėl kovos su vandenynų šiltėjimo, jūros lygio kilimo ir rūgštėjimo padariniais; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina valstybes nares skatinti efektyviai naudoti išteklius, perdirbti atliekas ir didinti informuotumą apie jūrų teršimą šiukšlėmis rengiant nacionalines informuotumo kampanijas, įgyvendinant švietimo programas ir plėtojant mokyklų ir universitetų bendradarbiavimą šiais klausimais; |
| --- | --- |

62.

| 63. | primena savo poziciją pritarti plataus užmojo žiedinės ekonomikos dokumentų rinkiniui, apimančiam ES tikslus sumažinti į jūrą išmetamų šiukšlių kiekį 2025 m. ir 2030 m. atitinkamai 30 ir 50 proc. ir didesnius tikslinius perdirbimo rodiklius, taikomus plastikinėms pakuotėms; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina valstybes nares laikytis tokio pat užmojo tikslo mažinti į jūrą išmestų šiukšlių kiekį kaip ir ES; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina Komisiją dėti daugiau pastangų kovojant su jūrų teršimu šiukšlėmis Europoje ir pasaulyje, skiriant dėmesį sausumoje ir jūroje esantiems šaltiniams, t. y. spręsti neteisėto atliekų, pvz., žvejybos įrankių, išmetimo problemą ir finansiškai remti į jūrą išmestų šiukšlių rinkimą; ragina Komisiją sumažinti į jūrą laivų išmetamų šiukšlių kiekį, visų pirma persvarstytoje Direktyvoje 2000/59/EB dėl uosto priėmimo įrenginių, skirtų laivuose susidarančioms atliekoms ir krovinių likučiams, skatinant taikyti suderintą su šiukšlėmis susijusių išlaidų kompensavimo sistemą visuose Europos uostuose; ragina skirti didesnį finansavimą į jūrą išmetamų šiukšlių pasiskirstymo ir poveikio bei tarptautinių, regioninių ir subregioninių kovos su jūrų teršimu šiukšlėmis ir kitais teršalais strategijų veiksmingumo moksliniams tyrimams; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pabrėžia, kad Sąjungos atsargumo principą reikia taikyti kiekvienu atveju, kai galimai bus vykdomas giliavandenės kasybos žvalgymas; yra sunerimęs dėl Komisijos atkaklumo giliavandenę kasybą laikant vienu prioritetinių Sąjungos mėlynojo augimo sektorių, nors yra mokslinių įrodymų, kad dėl giliavandenės kasybos aplinkai kyla didelė ir nepataisoma rizika; yra susirūpinęs dėl to, kad toliau skatinant giliavandenę kasybą gali atsirasti neigiamų padarinių veiksmams, kurių būtina imtis pagal 12 DVT (perėjimas prie tvaraus vartojimo ir gamybos); |
| --- | --- |

66.

| 67. | pabrėžia, kad besikuriančiam giliavandenės kasybos sektoriui būtina taikyti atsargumo principą ir kad, atsižvelgus į mokslininkų perspėjimus dėl didelės ir galimai nepataisomos žalos aplinkai, ES, užuot teikusi paramą šios pramonės šakos vystymui, turėtų investuoti į tvarias alternatyvas, ypač į perėjimą prie tvaraus vartojimo ir gamybos, kaip raginama Darbotvarkės iki 2030 m. 12 DVT; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pabrėžia, kad saugomuose jūrų rajonuose ir pažeidžiamuose ir didelės išliekamosios vertės rajonuose ar netoliese jų nereikėtų leisti žvalgyti naftą ir dujas ir vykdyti gręžimo darbus; |
| --- | --- |

68.

| 69. | palankiai vertina ES žiedinės ekonomikos veiksmų planą ir ragina Komisiją pasiūlyti griežtas priemones, skirtas užkirsti kelią smulkiųjų ir stambiųjų dalelių išmetimui į jūrų aplinką, be kita ko, iki 2020 m. 50 proc. sumažinant į aplinką patenkančių atliekų kiekį, pramonei skirtas teisėkūros priemones, tokias kaip draudimas plastiką naudoti vieną kartą (jeigu yra natūralių alternatyvų), ir galimai tarptautinę teisinę priemonę; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina valstybes nares ir vietos ir regionų valdžios institucijas paremti inovatyvias technologijų ir finansų iniciatyvas, kuriomis siekiama spręsti vandenynų ir jūrų taršos problemas bei taip populiarinti veiksmingas kompensacijų už laivybos sektoriuje išmetamas – ypač plastiko – šiukšles sistemas uostuose, didinti sąmoningumą laivybos sektoriuje informuojant apie plastiko šiukšlių išmetimo į jūrą pasekmes ir įveikti didžiausias MARPOL konvencijos įgyvendinimo kliūtis; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pabrėžia, kad ES turėtų vadovauti pasaulinei stebėti ir iš esmės sumažinti į jūrą išmetamų šiukšlių stebėjimo ir jų kiekio vandenynuose sumažinimo iniciatyvai; pažymi, kad valstybės narės įsipareigojo siekti Direktyvos 2008/56/EB (Jūrų strategijos pagrindų direktyva), kurioje nurodoma, kad dėl į jūrą išmestų šiukšlių savybių ir kiekio neturi kilti žala pakrančių ir jūrų aplinkai (10 deskriptorius), tikslų; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ragina kovoti su visais vandenynų ir jūrų dugno taršos, įskaitant triukšmo taršą, šaltiniais ir įgyvendinti praktines tarptautines vandenynų ir jūrų dugno taršos mažinimo priemones; |
| --- | --- |

72.

| 73. | teigiamai vertina Komisijos pasiryžimą imtis tarptautinio masto veiksmų siekiant stebėti vandenynų šilimo, jūrų lygio kilimo ir vandens rūgštėjimo poveikį; ragina skatinti ir plėtoti tarptautines mokslines vandenynų temperatūros, druskingumo ir gebėjimo absorbuoti šilumą stebėjimo programas, taip pat sukurti pasaulinį vandenynų stebėsenos tinklą, siekiant patobulinti pasaulinio masto vandenynų pokyčių stebėseną ir geriau prognozuoti klimato kaitos poveikį vandenynų funkcionavimui, anglies dioksido absorbavimui ir gyvųjų jūrų išteklių valdymui; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pabrėžia, kad svarbu plastikiniams gaminiams taikyti gyvavimo ciklo metodą, be kita ko, atsižvelgiant į skirtingų polimerų skaidymą ir suirimo lygį (jūros aplinkoje), – tai įmanoma internalizavus dėl gaminių susidariusias aplinkos apsaugos ir socialines sąnaudas (sąnaudų internalizavimas), tobulinant uždaro ciklo kūrimo procesą kuriant gaminį ir procesą, taip pat gamyboje ir plastikinių gaminių gyvavimo ciklo grandinėse, ilginant gaminių naudojimo laiką, skatinant žaliuosius viešuosius ir privačiuosius pirkimus, populiarinant, be kita ko, žaliosios inžinerijos principus ir sistemas, ekologinį projektavimą ir ekologinį ženklinimą, taip pat stiprinant privačių dalyvių, įskaitant VMĮ, gebėjimus pradėti taikyti aplinkai mažiau kenkiančius gamybos procesus; |
| --- | --- |

74.

| 75. | palankiai vertina tai, kad savo veiksmų programoje dėl vandenynų valdymo Komisija įsipareigojo kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba; ragina Komisiją ir toliau kovoti su NNN žvejyba visose regioninės žuvininkystės valdymo organizacijose ir kituose susijusiuose forumuose; mano, kad reikia paskelbti viešą NNN žvejybą vykdančių laivų, plaukiojančių su ES valstybės narės vėliava, sąrašą, kaip nurodyta NNN reglamente; ragina ES daryti spaudimą trečiosioms šalims, kad jos imtųsi veiksmų siekdamos neleisti žuviai, sugautai vykdant NNN žvejybą, patekti į rinką; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ragina regionines žuvininkystės valdymo organizacijas glaudžiau bendradarbiauti tarpusavyje ir primygtinai skatina jų susitariančiąsias šalis užtikrinti, kad jos turėtų pakankamai išteklių ir būtų sustiprintos; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ragina regionines žuvininkystės valdymo organizacijas:






  a) | ir toliau nuolat vykdyti nepriklausomas veiklos rezultatų peržiūras ir visapusiškai įgyvendinti po tokių veiklos rezultatų peržiūrų pateiktas rekomendacijas; |
| --- | --- | --- |

77.

a)

ir toliau nuolat vykdyti nepriklausomas veiklos rezultatų peržiūras ir visapusiškai įgyvendinti po tokių veiklos rezultatų peržiūrų pateiktas rekomendacijas;

| b) | visapusiškai įgyvendinti antrosios atnaujintos Jungtinių Tautų susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių peržiūros konferencijos rekomendacijas; |
| --- | --- |

b)

visapusiškai įgyvendinti antrosios atnaujintos Jungtinių Tautų susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių peržiūros konferencijos rekomendacijas;

| c) | suderinti priemones, visų pirma stebėseną, kontrolę, priežiūrą ir vykdymo užtikrinimo priemones, be kita ko, susitariant dėl atgrasomųjų nuobaudų ir sankcijų; |
| --- | --- |

c)

suderinti priemones, visų pirma stebėseną, kontrolę, priežiūrą ir vykdymo užtikrinimo priemones, be kita ko, susitariant dėl atgrasomųjų nuobaudų ir sankcijų;

| 78. | ragina valstybes nares priimti Parlamento ir Komisijos peržiūrint Direktyvą 2008/98/EB dėl atliekų pateiktą reikšmingą pasiūlymų rinkinį – ši direktyva ir rinkinys kartu sudaro naują suderintą ES politiką dėl visų suinteresuotųjų subjektų dalijimosi atsakomybe dėl šiukšlių ir šiukšlinimo sausumoje ir jūrų aplinkoje prevencijos; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ragina Komisiją nustatyti veiksmingą prisitaikymo prie klimato kaitos pakrančių ir jūrų zonose, visų pirma imantis konkrečių pakrančių ir jūrų ekosistemų apsaugos priemonių, politiką; |
| --- | --- |

79.

| 80. | primena, kad nuo 2016 m. sausio mėn., siekiant lengviau atpažinti laivus ir taip kovoti su NNN žvejyba, visi ES vandenyse žvejojantys ES laivai, kurių bendrasis ilgis viršija 24 metrus, o bendroji talpa siekia 100 tonų ar daugiau, taip pat visi ne ES vandenyse žvejojantys ES laivai, kurių bendrasis ilgis viršija 15 metrų, privalo turėti Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) numerį; ragina ES įvesti reikalavimą, kad ne ES laivai privalėtų turėti IMO numerį, laikantis ES laivams taikomų reikalavimų (bendrasis ilgis didesnis nei 15 metrų), šį numerį nurodant importuojamo sužvejotų žuvų kiekio sertifikate, siekiant užtikrinti, kad būtų sudaromos vienodos sąlygos ir padėti valstybėms narėms vykdyti importo kontrolę; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti ekonomiškai efektyvią veiklą ir priemones, taip pat bendradarbiavimą visais lygmenimis, susijusį su rizika grindžiama ir aplinkai nekenkiančia į jūrą išmestų šiukšlių valymo upėse, pakrančių ir jūrų teritorijose veikla, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes; šiuo klausimu ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti palankias sąlygas teikti finansavimą, plėtoti viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystę ir užtikrinti gebėjimų stiprinimą, taip pat kurti tarptautinius bendrų šiukšlių šalinimo veiksmų, valymo ir atkūrimo kriterijus, be kita ko, atsižvelgiant į kiekius, gyventojus, ekosistemos jautrumą ir adekvatumą, ir šiuos kriterijus naudoti; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pabrėžia, kad į pasaulinę vandenynų valdymo sistemą reikia integruoti darbo jūroje ir žmogaus teisių aspektus; ragina Komisiją imtis tikslinių pastangų siekiant skatinti deramo darbo standartus viso pasaulio žuvininkystės įmonėse, taip pripažįstant, kad yra ryšys tarp darbo ir žmogaus teisių pažeidimų ir netvarių ir žalingų žvejybos būdų, ypač – NNN žvejybos; ragina Komisiją imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad į ES rinką nepatektų jūrų produktai, sužvejoti darbuotojų, įsigytų iš prekeivių žmonėmis ar patiriančių kitų darbo ar žmogaus teisių pažeidimų, ir bendradarbiauti su pramonės subjektais skatinant naudoti deramo patikrinimo mechanizmus, kad jie galėtų tikrinti iš jų tiekimo grandinių gautus jūrų produktus; ragina valstybes nares į nacionalinę teisę perkelti ir įgyvendinti TDO Konvenciją Nr. C188 (Konvencija dėl darbo žvejybos sektoriuje); |
| --- | --- |

82.

| 83. | pabrėžia, kad sprendžiant į jūrą išmetamų šiukšlių problemą svarbiausia geriau surinkti ir perdirbti šiukšles sausumoje, nes dauguma į jūrą išmestų šiukšlių ten patenka iš sausumos; be to, mano, kad ES turėtų skatinti suderintą požiūrį į atliekų tvarkymą visuose įmanomuose tarptautiniuose forumuose, susitarimuose ir institucijose; todėl ragina valstybes nares kuo greičiau baigti rengti žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinį ir neatidėliojant įgyvendinti plataus užmojo perdirbimo tikslus ir ES į jūrą išmetamų šiukšlių kiekio mažinimo tikslus; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ragina Komisiją dirbti tarptautiniuose forumuose tam, kad būtų sukurta aiški biologiškai skaidaus plastiko visų tipų natūralioje aplinkoje sistema, įskaitant apibrėžtis ir standartus; |
| --- | --- |

84.

| 85. | mano, kad tiek valstybės narės, tiek Komisija turi imtis ryžtingesnių veiksmų siekiant pažaboti neteisėtą plastiko atliekų eksportą ir išmetimą, be kita ko, griežčiau užtikrinant ES atliekų vežimo reglamentų įgyvendinimą ir vykdant griežtesnes stebėjimo bei patikrų programas uostuose ir visuose atliekų tvarkymo įrenginiuose, tikslingai stebint įtariamus neteisėtus pervežimus ir kovojant su pakartotinai panaudojamų atliekų (daugiausia nebetinkamų naudoti transporto priemonių ir EEĮA) eksportu, ir kad jos privalo užtikrinti, jog eksportuojamos atliekos patektų tik į tuos įrenginius, kurie atitinka aplinkos tvarkymo saugiu būdu reikalavimus, kaip nustatyta Atliekų vežimo reglamento 49 straipsnyje; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ragina valstybes nares sustiprinti švietimo ir informuotumo apie į jūrą išmetamas šiukšles, plastiko naudojimą ir atskirų vartotojų elgsenos poveikio aplinkai didinimo priemones, elementus įtraukiant į visų lygių švietimo programas, teikiant konkrečioms interesų grupėms ir konkretaus amžiaus žmonėms skirtas švietimo ir informuojamojo darbo priemones siekiant skatinti elgsenos pokyčius, taip pat organizuoti didelio masto informavimo kampanijas piliečiams; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pabrėžia, kad reikia sumažinti azoto ir fosforo nutekėjimą į vandenynus, taip, iš esmė pakeitus Europos žemės ūkio modelį, sumažinant žmonių veiklos sukeltą eutrofikaciją, be kita ko, ribojant trąšų naudojimą, optimizuojant maisto medžiagų naudojimą pagal kultūriniams augalams reikalingą kiekį, atsargiai planuojant trąšų naudojimą ir sukuriant tvaresnes žemės ūkio formas, taip pat sumažinant ore esančių azoto šaltinių, geriau valant kanalizaciją ir nuotėkų vandenį, taip pat vykdant geresnę miestuose esančių pasklidžiųjų maisto medžiagų šaltinių, tokių kaip nuotekos nuo gatvių ir lietaus vandens kolektoriai, kontrolę, ir atlikti bendros žemės ūkio politikos laikotarpio vidurio peržiūrą siekiant kovoti su jūrų ekosistemoms daromu neigiamu poveikiu; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis visų tinkamų priemonių, kad būtų lengviau priimti tarptautines taisykles dėl pramonės veiklos, kaip antai laivybos ir seisminių tyrimų, sukeliamo garso ribojimo, ypač biologiškai pažeidžiamose buveinėse, pvz., pasinaudoti MARPOL priedu dėl garso taršos, panašų į neseniai pridėtą priedą dėl oro taršos; |
| --- | --- |

88.

| 89. | pažymi, kad prisiėmus Paryžiaus susitarimu nustatytus įsipareigojimus, naujų iškastinio kuro šaltinių eksploatacija yra nepagrįsta ir gali duoti priešingų rezultatų, ypač jei šaltiniai yra ekologiškai pažeidžiamuose rajonuose; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pabrėžia, kad dėl jūrų gręžybos siekiant išgauti iškastinį kurą kyla žala visiems vandenims; pabrėžia, kad naudojant iškastinį kurą bus toliau prisidedama prie mūsų planetai grėsmę keliančios klimato kaitos, ir ji bus spartinama; mano, kad ES turi bendradarbiauti su tarptautiniais partneriais siekdama užtikrinti, kad bus tinkamai pereinama nuo jūrų gręžybos ir taip prisidėti įgyvendinant mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos kūrimo tikslą; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pabrėžia, kad visos naujos naftos ar dujų žvalgymo licencijos turėtų atitikti griežtus atsargumo principu grindžiamus reguliavimo standartus aplinkos apsaugos ir saugos žvalgant naftą ar dujas, vykdant jų paiešką ar jas išgaunant srityje, taip pat šiomis licencijomis turėtų būti nustatomi privalomi įsipareigojimai, susiję su žvalgymo infrastruktūros, kurios gyvavimo laikas paprastai ribotas, eksploatavimo nutraukimu; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pažymi, kad iš tekančių jūros bangų ir srovių arba jūrų ir vandenynų terminių ir druskingumo gradientų išgaunama energija teikia daug galimybių; pažymi, kad ilguoju laikotarpiu vandenynų energija gali tapti viena konkurencingiausių ir ekonomiškiausių energijos gamybos formų; |
| --- | --- |

92.

| 93. | palankiai vertina pažangą, kurią valstybės narės yra padariusios jūrinių teritorijų planavimo rengimo srityje; pakartoja, jog būtina toliau stengtis nuosekliai įgyvendinti Direktyvą 2014/89/ES, kad būtų parodytas visuotinio jūrinių teritorijų planavimo taikymo pavyzdys; todėl ragina valstybes nares vėliausiai iki 2021 m. kovo 31 d. parengti savo jūrinių teritorijų planus; atkreipia ypatingą dėmesį į tarptautinį ir tarpvalstybinį aspektą ir ragina Komisiją pradėti pasiūlymų dėl tarptautinių gairių rengimo darbą atsižvelgiant į sausumos ir jūros sąveikos svarbą bei susijusius procesus, pvz., į integruotą pakrančių valdymą, bei vadovauti jūrinių teritorijų planavimo forumui, kuris apimtų susijusias suinteresuotąsias šalis ir trečiąsias valstybes, viešinti informaciją apie jūrinių teritorijų planavimą visame pasaulyje ir užtikrinti geriausią praktiką, siekiant skatinti tarptautinį bendradarbiavimą, gerinti vandenynų valdymą, išsaugojimą ir naudojimąsi jais, taip pat didinti skaidrumą bei stiprinti švietimą ir mokymą; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pažymi, kad suaktyvėjus veiklai pakrantėse ir jūrų vandenyse vis dažniau reikalaujama įgyvendinti jūrinių teritorijų planavimą; ragina Komisiją parengti tarptautines jūrinių teritorijų planavimo gaires ir padėti išplėsti saugomas jūrų teritorijas visame pasaulyje, naudojantis finansavimu, teikiamu pagal programas „Horizontas 2020“ ir LIFE; |
| --- | --- |

94.

| 95. | primygtinai ragina Komisiją remti tarptautines pastangas apsaugoti jūrų biologinę įvairovę, visų pirma vykstant deryboms dėl naujos teisiškai privalomos jūrų biologinės įvairovės išsaugojimo ir tausaus jos naudojimo nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose rajonuose priemonės; ragina Komisiją pasiūlyti griežtesnius teisės aktus, kuriais būtų siekiama išsaugoti ir tausiai naudoti jūrų biologinę įvairovę valstybių narių jurisdikcijai priskirtuose rajonuose; |
| --- | --- |

95.

| 96. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą remti Biologinės įvairovės konvenciją ir CITES ir pabrėžia būtinybę taikyti suderintą požiūrį įgyvendinant pagal šias konvencijas priimtus sprendimus dėl jūrų gyvūnų ir biologinės įvairovės apsaugos bei labiau derinti tarptautinio masto darbus su ES lygmens darbais; pabrėžia, kad svarbu siekti geriau apsaugoti jūrų gyvūnus pagal CITES ir būtina griežtai jos laikytis pagal šią konvenciją jau saugomų jūrų gyvūnų rūšių apsaugos srityje; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pažymi biologinės įvairovės – mūsų vandenynų kertinio akmens – svarbą, nes ji atlieka itin svarbų vaidmenį išsaugant jūrų ekosistemų produktyvumą ir funkcionalumą; |
| --- | --- |

97.

| 98. | pažymi, jog įgyvendinant BŽP turėtų būti užtikrinama, kad mirtingumo dėl žvejybos koeficientas būtų toks, kad žuvų ištekliai galėtų atsikurti, o jų kiekis ir toliau viršytų kiekius, kuriems galima taikyti didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principą; pabrėžia, kad reikia taikyti tausiosios žvejybos valdymo praktiką įgyvendinant valdymo priemones, vykdant stebėseną ir kontrolę ir užtikrinant vykdymą remiantis geriausiomis mokslinėmis konsultacijomis; mano, kad tolesnės priemonės galėtų apimti paramą žuvų, gautų iš tausiai valdomos žvejybos ir laikantis atsargumo principo bei į ekosistemas orientuoto požiūrio, vartojimui; teigiamai vertina žuvininkystės sektoriaus tvarias inovacijas, taip pat investicijas į atrankinius žvejybos metodus, šių metodų plėtojimą ir diegimą; |
| --- | --- |

98.

| 99. | primena, kad, siekiant veiksmingai kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba (NNN) žvejyba, itin svarbu užtikrinti, kad jokios iš šios veiklos gaunami žuvininkystės produktai nepatektų į rinkas; ragina ES vykdant visas savo partnerystes bei visuose tarptautiniuose forumuose skatinti kuo daugiau rinkų uždrausti iš NNN žvejybos gautus žuvininkystės produktus, taip mažinant šios veiklos pelningumą; |
| --- | --- |

99.

| 100. | pabrėžia, kad, siekiant veiksmingai kovoti su NNN žvejyba ir pereikvojimu, reikia tęsti ir plėsti dvišales partnerystes, nes kitu atveju ES veiksmai gali turėti tik nedidelę įtaką dabartinei padėčiai; |
| --- | --- |

100.

| 101. | siūlo, kad valstybės narės ir trečiosios šalys nuosekliau ir veiksmingiau tikrintų laimikio dokumentavimą (žvejybos laimikio sertifikatus) ir krovinius, siekiant patikrinti, ar žuvys buvo sužvejotos legaliai; ragina valstybes imtis priemonių, kad būtų užtikrintas geresnis kovos su NNN žvejyba, prekybos ir rinkos politikos koordinavimas; pabrėžia, kad ES visose tarptautinėse srityse turėtų skatinti, remti ir įgyvendinti veiksmus, reikalingus NNN žvejybai panaikinti; |
| --- | --- |

101.

| 102. | teigiamai vertina vadovaujamąjį ES vaidmenį tarptautiniu mastu užtikrinant konkrečią pažangą kovoje su NNN žvejyba ir tvirtą jos įsipareigojimą įgyvendinti veiksmingas kovos su šiuo reiškiniu priemones; primena ES pastangas dvišaliu, regioniniu ir daugiašaliu lygmenimis stiprinti tarptautinius kovos su NNN žvejyba veiksmus, be kita ko, tęsiant dvišalius dialogus su trečiųjų šalių partneriais, naudojantis laivų stebėjimo priemonėmis ir užtikrinant, kad būtų stiprinamas svarbių tarptautinių agentūrų, pvz., Interpolo, vaidmuo; ragina valstybių narių valdžios institucijas aktyviai remti Komisiją jai kuriant elektroninę žvejybos laimikio sertifikatų valdymo priemonę; |
| --- | --- |

102.

| 103. | pažymi, kad ES reguliavimu, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (NNN žvejybos reglamentas), padaryta pažanga, tačiau įgyvendinimas turėtų būti pagerintas visose valstybėse narėse, be to, reikia geresnio koordinavimo su trečiosiomis šalimis, siekiant užtikrinti, kad į Europos rinką neteisėtai nepatektų sužvejotų žuvų; taip pat primygtinai ragina ES daryti spaudimą trečiosioms šalims, kad jos imtųsi veiksmų neleisti žuviai, gautai iš NNN žvejybos, patekti į jų rinkas; |
| --- | --- |

103.

| 104. | pabrėžia, kad reikia greitai imtis veiksmų dėl invazinių rūšių, atsižvelgiant į jų didėjantį poveikį žuvininkystei, vandenynų produktyvumui ir biologinei įvairovei, taip pat į jų keliamą riziką ir vaidmenį ardant natūralias ekosistemas; ragina valstybes nares stiprinti tarpusavio bendradarbiavimą, taip pat bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, be kita ko, imantis suderintų ir bendradarbiavimu grindžiamų veiksmų ir keičiantis informacija, duomenimis ir geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

104.

| 105. | teigia, kad balastinių vandenų keitimas – galimas metodas norint išvengti svetimų invazinių rūšių įvežimo; pabrėžia, kad netrukus įsigalios IMO Balastinių vandenų konvencija, pagal kurią ketinama kontroliuoti ir valdyti šią problemą, tačiau jos sėkmingas įgyvendinimas priklausys nuo didesnio masto ratifikavimo; |
| --- | --- |

105.

| 106. | ragina Komisiją imtis lyderės vaidmens ir pasauliniu mastu skatinti ekosistema grindžiamą jūrinių teritorijų planavimą siekiant sumažinti poveikį jūrų aplinkai ir palengvinti tvarios mėlynosios ekonomikos vystymąsi; |
| --- | --- |

106.

| 107. | primygtinai ragina Komisiją intensyvinti darbą ir sustiprinti bendradarbiavimą ir koordinavimą dėl sąveikių laimikio dokumentavimo sistemų ir žuvininkystės produktų atsekamumo vystymo; |
| --- | --- |

107.

| 108. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis ryžtingų veiksmų siekiant uždrausti tam tikras subsidijų žvejybai formas, kuriomis prisidedama prie perteklinių pajėgumų ir peržvejojimo, panaikinti subsidijas, kuriomis prisidedama prie NNN žvejybos ir susilaikyti nuo bet kokių naujų subsidijų įvedimo, be kita ko, spartinant derybų šiuo klausimu PPO baigtį, kartu pripažįstant, kad tinkamas ir veiksmingas specialus ir diferencinis režimas, skirtas besivystančioms ir mažiausiai išsivysčiusioms šalims, yra neatskiriama šių derybų dalis; |
| --- | --- |

108.

| 109. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą sudaryti finansavimo galimybių siekiant sukurti saugomus jūrų rajonus ir keistis geriausia patirtimi, kaip indėlį siekiant visuotinio tikslo iki 2020 m. 10 proc. jūrų ir pakrančių teritorijų paskelbti saugomais jūrų rajonais (SJR), kaip nurodyta 14.5 DVT; pažymi, kad saugomi jūrų rajonai teikia ekologinę ir socialinę bei ekonominę naudą ir yra svarbi žvejybos veiklos valdymo ir nerštaviečių apsaugos užtikrinimo priemonė; visų pirma primena ekologiniu ir biologiniu požiūriais svarbias teritorijas, kaip apibrėžta Biologinės įvairovės konvencijoje, ir poreikį išsaugoti šias svarbias teritorijas, kad jomis būtų remiami geros būklės, funkcionuojantys vandenynai ir daugelis jais teikiamų paslaugų; palankiai vertina Komisijos ketinimą remti ir griežtinti saugomų jūrų rajonų valdymo priemones, visų pirma plėtojant nuoseklius ir sujungtus tokių rajonų tinklus; |
| --- | --- |

109.

| 110. | ragina ES ir valstybes nares įsipareigoti investuoti į socialinį kapitalą siekiant užtikrinti geresnę vandenynų ir pakrančių išteklių priežiūrą; visų pirma primygtinai ragina į mokymų apie vandenynus programas ir į vandenynų klausimais suinteresuotųjų subjektų konsultacijas įtraukti moteris ir jaunimą; |
| --- | --- |

110.

| 111. | pažymi, kad Komisija turi pasiūlyti priemones, kuriomis pagal programą „Horizontas 2020“ ir ją pakeisiančią programą toliau būtų stiprinami jūrų ir jūrininkystės moksliniai tyrimai ir inovacijų veikla; |
| --- | --- |

111.

| 112. | ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad būtų įgyvendintas ir užtikrintas holistinis požiūris, siekiant garantuoti saugomų jūrų rajonų tinklų ekologinį nuoseklumą ir junglumą ir jų veiksmingą planavimą, valdymą ir vertinimą vykstant veiksmingo teritorijų planavimo procesui, kad visas jų potencialas būtų išnaudotas jūrų ir pakrančių biologinės įvairovės apsaugai; apgailestauja, kad šiuo metu visapusiškai saugomi jūrų rajonai sudaro mažiau nei 3 proc. pasaulio vandenynų teritorijos; ragina valstybes nares padidinti saugomais paskelbtų jūrų rajonų skaičių, atsižvelgiant į 14-ąjį DVT ir siekiant užtikrinti, kad būtų išsaugota ne mažiau kaip 10 proc. jūrų ir pakrančių zonų; ragina valstybes nares išplėtoti nuoseklius ir sujungtus saugomų jūrų rajonų tinklus; ragina Komisiją ir Tarybą panaudoti biologinės įvairovės mokslinių tyrimų rezultatus, susijusius su saugomų jūrų rajonų nustatymo kriterijais, vedant derybas dėl biologinės įvairovės išsaugojimo ir tausaus panaudojimo nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose rajonuose; galiausiai ragina valstybes nares užtikrinti, kad priemonės papildytų viena kitą, ir tobulinti jūrinių teritorijų planavimą, siekiant geriau derinti saugomų jūrų rajonų priemonę su kitomis veiksmingomis išsaugojimo priemonėmis; |
| --- | --- |

112.

| 113. | pabrėžia, kad laikantis 14.5 DVT svarbu išsaugoti biologinę įvairovę užtikrinant, kad iki 2020 m. veiksmingai valdomas ir ekologiškai nuoseklus saugomų jūrų rajonų, apsaugos zonų ir „Natura 2000“ jūrų teritorijų tinklas apimtų bent 10 proc. visų Europos jūrų ir jūrų rajonų; ragina esant galimybėms daryti pažangą siekiant įgyvendinti Tarptautinės gamtos apsaugos sąjungos (IUCN) ir Pasaulio parkų kongreso nustatytą gairę, kad iki 2030 m. 30 proc. jūrų rajonų taptų saugomais; |
| --- | --- |

113.

| 114. | ragina aktyviau kurti jūros aplinkai skirtą „Natura 2000“ tinklą, nustatant ir valdant tokias teritorijas, ypač atviroje jūroje; dar kartą ragina lygiavertėmis sąlygomis įdiegti specialias ir tvarias biologinės įvairovės apsaugos priemones atokiausiuose Prancūzijos regionuose; |
| --- | --- |

114.

| 115. | ragina dėti daugiau pastangų siekiant Europoje pagilinti žinias apie vandenynus vykdant tvirtesnį tyrėjų, suinteresuotųjų subjektų, sprendimus priimančių subjektų ir visuomenės bendradarbiavimą ir mainus, daug dėmesio skiriant švietimo apie vandenynų ir jūrų svarbą programoms ir informacijai apie karjerą mėlynosios ekonomikos srityje; |
| --- | --- |

115.

| 116. | ragina valstybes nares didinti jūrų ir pakrančių ekosistemų, ypač koralų rifų ir mangrovių, apsaugą ir atsparumą ir, atsižvelgdamas į tai, ragina įsipareigoti remti tarptautinę iniciatyvą dėl koralų rifų; |
| --- | --- |

116.

| 117. | ragina valstybes nares teikti paramą mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir ypač – mažoms besivystančioms salų valstybėms siekiant geriau įgyvendinti MARPOL konvenciją ir taip apsaugoti uostų teritorijose gyvenančių žmonių aplinką ir pragyvenimo šaltinius; |
| --- | --- |

117.

| 118. | ragina Komisiją ir valstybes nares, siekiant atskleisti visą Europos jūrų potencialą, pasinaudoti įvairiais ES fondais ir investuoti lėšas, reikalingas siekiant sukurti aplinką, kuri būtų palanki atsinaujinančiųjų jūros išteklių energetikos plėtrai; |
| --- | --- |

118.

| 119. | ragina Komisiją tarptautiniu mastu dėti daugiau pastangų tam, kad būtų sukurta nuosekli giliavandenių mineralinių išteklių žvalgymo ir eksploatavimo reglamentavimo sistema, kuri turėtų būti grindžiama atsargumo principu; |
| --- | --- |

119.

| 120. | ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijoje patvirtintus prioritetinius veiksmus jūrų ir pakrančių biologinės įvairovės srityje; |
| --- | --- |

120.

| 121. | mano, kad turėtų būti paskelbtas saugios laivybos dokumentų rinkinys „Erika IV“, kad būtų išvengta kitų didelių nelaimių jūrose, ir kad šiame dokumentų rinkinyje turėtų būti skiriama dėmesio ekologinės žalos, padarytos jūroms taikant galiojančius ES teisės aktus, pripažinimui; |
| --- | --- |

121.

| 122. | ragina Komisiją užtikrinti, kad ES teisės aktais būtų pripažinta daroma ekologinė žala, nesusijusi su ekonomine, materialine ar nematerialine žala, ir prisidėti, kad tokia žala būtų pripažinta tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

122.

| 123. | ragina Komisiją nuosekliau derinti savo vidaus ir išorės politiką išteklių, biologinės įvairovės ir vandenynų valdymo bei apsaugos srityje; |
| --- | --- |

123.

| 124. | pabrėžia, kad atsinaujinančiųjų jūros išteklių energijos plėtojimas salų teritorijose yra ne tik iš tikrųjų puikus būdas užtikrinti tvarią šių teritorijų plėtrą, bet ir didelis ES ir kitų pasaulio šalių potencialo šaltinis; ragina Komisiją inicijuoti salų teritorijoms skirtą pasaulinę strategiją siekiant sukurti naują ekonominį modelį, kuris atitiktų jų ypatumus ir būtų grindžiamas jų energetiniu savarankiškumu bei atsinaujinančiųjų jūros išteklių energijos naudojimo plėtra; |
| --- | --- |

124.

| 125. | ragina valstybes nares ir Komisiją įvairių ES fondų lėšomis paremti reikalingas investicijas į salų bei atokiausius regionus, siekiant išvystyti atsinaujinančiųjų jūros išteklių energijos naudojimą ir taip prisidėti prie šių teritorijų energetinio savarankiškumo; |
| --- | --- |

125.

| 126. | ragina Komisiją remti ir skatinti su darnia mėlynąja ekonomika susijusių naujų profesijų mokymą ir įgūdžių įgijimą, ypač regionuose, turinčiuose didelį šios srities potencialą, kaip antai jūrų, salų ir atokiausiuose regionuose; |
| --- | --- |

126.

| 127. | ragina kurti bendrą integruotą ES vandenynų politiką, sudarytą iš vidinio ir išorinio skyrių, kuri aprėptų visas su vandenynais susijusias politikos sritis (mokslinius tyrimus, energetiką, transportą, žuvininkystę, sanglaudos politiką, kaimynystės politiką, tarptautinę prekybą ir t. t.) ir būtų grindžiama pamatiniais tikslais išsaugoti jūrų aplinką ir užtikrinti tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

127.

Jūrų transporto išmetamo teršalų kiekio didėjimo problemos sprendimas

| 128. | pažymi, kad jau 2014 m. 3-iajame Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) šiltnamio efektą sukeliančių dujų tyrime teigiama, jog, priklausomai nuo būsimos ekonomikos ir energetikos raidos, numatoma, kad laikotarpiu iki 2050 m. jūrų transporto išmetamo CO2 kiekis padidės nuo 50 iki 250 proc., o 2015 m. Parlamento tyrime „Išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslai tarptautinės aviacijos ir laivybos sektoriams“ teigiama, kad tuo atveju, jei IMO kovos su klimato kaita veiksmų planas bus ir toliau atidėliojamas, jūrų transporto sektoriaus išmetamo CO2 kiekio dalis bendrame ŠESD kiekyje iki 2050 m. galėtų labai išaugti (iki 17 proc.); todėl pabrėžia, kad vien dėl laivybos sektoriaus būtų prarasta didelė dalis šiltnamio efektą sukeliančių dujų biudžeto lėšų, skirtų užtikrinti, kad temperatūra pakiltų žymiai mažiau nei 2 Celsijaus laipsniais; |
| --- | --- |

128.

| 129. | pabrėžia, kad pasauliniu mastu reikia skubiai imtis veiksmų siekiant sušvelninti neigiamus padarinius vandenynų ekosistemoms ir sveiktai, kylančius dėl atmosferoje didėjančio anglies dioksido lygio, ypač atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal JT bendrąją klimato kaitos konvenciją; nurodo, kad be kitų neigiamų padarinių didėja vandenynų temperatūra, rūgštėja pakrantės ir vandenynai, kyla jūros lygis, keičiasi vandenynų cirkuliacija ir vyksta pakrančių erozija, taip pat dažnėja ekstremalūs oro reiškiniai, poliarinis ledas užima vis mažesnę teritoriją, kinta vandens druskingumas, mažėja maistinių medžiagų ir deguonies, be to, šie padariniai gali būti sudėtinio pobūdžio; pabrėžia, kad siekiant padidinti vandenynų atsparumą, svarbu, kad gerai veiktų ekosistemos; pakartoja, kad reikia skubiai kovoti su padariniais, dėl kurių sutrinka labai svarbus vandenynų, kaip klimato reguliatorių, anglies dioksido absorbatorių, biologinės įvairovės šaltinių ir pagrindinių maisto medžiagų, pragyvenimo, energijos ir ekosistemos paslaugų teikėjų, vaidmuo; |
| --- | --- |

129.

| 130. | primena, kad, remiantis Paryžiaus susitarimu, visi ekonomikos sektoriai turi prisidėti prie išmetamo CO2 kiekio mažinimo; primygtinai ragina IMO iki 2018 m. patvirtinti aiškų išmetamųjų teršalų kiekio tikslą ir artimiausiu laikotarpiu neatidėliotinas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo priemones, kad tarptautinio jūrų transporto išmetamas CO2 kiekis būtų sumažintas pasaulio mastu, atsižvelgiant į Paryžiaus susitarime nustatytus tikslus; be to, pažymi, kad nesant palyginamos IMO struktūroje veikiančios sistemos, Sąjungos uostuose ir reisų į Sąjungos uostus, į kuriuos įplaukiama laivo kelionės metu, ir iš jų metu išmetamas CO2 kiekis apskaitomas taikant ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą arba panašų patikimą kainų nustatymo mechanizmą, kuris turėtų pradėti veikti kaip įmanoma greičiau, bet ne vėliau kaip 2023 m.; |
| --- | --- |

130.

| 131. | primena, kad reikėtų skatinti naudoti biologines suskystintas gamtines dujas (SGD) kaip priemonę, kuri padėtų mažinti laivininkystės sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro, ir kad laivininkystės sektorius transportui labiausiai turėtų naudoti biodujas, nes biologinės SGD yra pažangus iš atsinaujinančių išteklių pagamintas kuras; mano, kad Direktyvoje 2014/94/ES numatyta infrastruktūros plėtra turėtų būti pritaikyta prie biologinių SGD naudojimo jūrų sektoriuje, kuriame šiuo metu yra ribotos kitų atsinaujinančių išteklių galimybės; |
| --- | --- |

131.

| 132. | pabrėžia, kad gamtinės dujos, o ypač suskystintos gamtinės dujos (SGD), gali atlikti svarbų vaidmenį pereinant prie transporto sektoriaus, visų pirma – laivininkystės sektoriaus, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, nes naudojant šias dujas į atmosferą gali būti išmetami mažesni CO2 ir oro teršalų kiekiai; |
| --- | --- |

132.

| 133. | ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti ir skatinti greičio apribojimų laivams taikymą IMO lygmeniu, kad būtų mažinamas išmetamų teršalų kiekis, atsižvelgiant į energijos vartojimo efektyvumo dizaino rodiklį (angl. EEDI) ir Laivų energijos vartojimo efektyvumo valdymo planą bei į tai, kad sausumos kelių ir geležinkelių sektoriuose greičio apribojimai yra įprastas dalykas; pabrėžia, kad mažesnio laivų greičio vidaus ir išorės ekonominė nauda atsveria sąnaudas; pažymi, kad lėtą plaukimą santykinai lengva stebėti ir užtikrinti, o administracinė našta, kuri tektų suinteresuotosioms šalims nebūtų didelė; |
| --- | --- |

133.

| 134. | pabrėžia, kad iš kranto tiekiama elektra gali atlikti svarbiausią vaidmenį kuriant žalesnį laivininkystės sektorių, nes naudodami tokią elektrą laivai gali išjungti variklius ir prisijungti prie elektros tinklo, kuriame pagamintą elektrą uoste esantis arba prisišvartavęs laivas gali naudoti aptarnavimo, iškrovimo ir pakrovimo veiklai; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant raginti visus į Europos uostus atvykstančius laivus naudoti iš kranto tiekiamą elektrą ir teikti paramą jos naudojimui, tokiu būdu stabdant teršalų iš laivų variklių išmetimą į uosto vandenis, sumažinant išmetamų teršalų ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, taip pat sumažinant triukšmą, vibraciją ir variklių nusidėvėjimą; |
| --- | --- |

134.

| 135. | ragina sukurti visuotinį rinkos mechanizmą, pvz., kainų už išmetamus teršalus apskaičiavimo mechanizmą IMO sistemoje, kad būtų sprendžiama tarptautinio jūrų sektoriaus išmetamų teršalų problema, visų pirma atsižvelgiant į regionus, kurie visapusiškai priklauso nuo jūrų transporto, ir ypač į atokiausius ir salų regionus ir valstybes; |
| --- | --- |

135.

| 136. | prašo, atsižvelgiant į tai, kad mokslo žinių apie jūrų transporto išmetamo CO2 ir kitų teršalų poveikį pasaulio klimatui sparčiai daugėja, kad IPCC kartu su IMO atliktų jūrų transporto poveikio vertinimą, taikydama metodą, panašų į taikytąjį rengiant aviacijos sektoriui skirtą IPCC specialiąją ataskaitą „Aviation and the Global Atmosphere“ (liet. „Aviacijos sektorius ir pasaulio atmosfera“); |
| --- | --- |

136.

| 137. | ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai dirbti, kad būtų greitai pabaigtas jau kurį laiką rengiamas IMO darbo planas, skirtas juodosios anglies, kurią išmeta Arktyje plaukiojantys laivai, kiekiui mažinti, siekiant sulėtinti spartų temperatūros kilimą poliariniuose regionuose; |
| --- | --- |

137.

| 138. | ragina Komisiją vėliausiai iki 2020 m. parengti pasiūlymą dėl iš kranto tiekiamos elektros naudojimo ES uostuose prisišvartavusiuose laivuose ir tokios elektros įrengimų, siekiant sumažinti uostų teritorijose išmetamų teršalų kiekį; |
| --- | --- |

138.

| 139. | pabrėžia, kad svarbu peržiūrėti Uosto priėmimo įrenginių direktyvą (2000/59/EB), ir ragina valstybes nares ir Komisiją kartu su IMO, trečiosiomis valstybėmis ir sektoriaus atstovais patvirtinti jūrų sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo strategiją, kuri būtų orientuota į Paryžiaus susitarimo tikslus, taip pat pabrėžia būtinybę sukurti tarptautinę sistemą išmetamam ŠESD kiekiui stebėti, apie jį informuoti ir jam tikrinti; |
| --- | --- |

139.

| 140. | primygtinai ragina Komisiją propaguoti būtinas mokestines sąlygas siekiant skatinti, kad laivai ES uostuose naudotų iš kranto tiekiamą elektrą, o jūrininkystės sektoriuje, ypač trumpųjų nuotolių jūrų transporte, būtų naudojamos atsinaujinančių energijos išteklių technologijos, visų pirma – burės, akumuliatoriai ir kuro elementai; |
| --- | --- |

140.

| 141. | ragina atsakingas institucijas visoje ES suvienodinti sieros oksidų ir azoto oksidų išmetimo sąlygas, atitinkamas ribines vertes prilyginant žemiausiems galiojantiems rodikliams; |
| --- | --- |

141.

| 142. | ragina Komisiją nagrinėti ir pasiūlyti priemones, skirtas reikšmingai sumažinti esamo laivų parko išmetamą azoto oksidų kiekį, įskaitant galimai įvestinos azoto oksido rinkliavos ir lėšų sistemos, skirtos greitai ir veiksmingai pasiekti, kad reikšmingai sumažėtų išmetamų azoto oksidų kiekis, poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

142.

| 143. | ragina valstybes nares ir Komisiją pasiūlyti teisines ir technines priemones, skirtas toliau mažinti išmetamų kietųjų dalelių ir juodosios anglies kiekius; |
| --- | --- |

143.

| 144. | atkreipia ypatingą dėmesį į atokiausių regionų svarbą jūrų kontekste, visų pirma turint galvoje jų padėtį Atlanto ir Indijos vandenynuose: tai laboratorijos, kuriose tyrinėjamas klimato kaitos poveikis biologinei įvairovei ir jūrų ekosistemoms bei su juo kovojama, be to, jie užtikrina didžiulį atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mėlynųjų biotechnologijų vystymo potencialą; pabrėžia, kad būtina kurti inovatyvias programas ir skirti deramą finansavimą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros centrams atokiausiuose regionuose steigti; šiuo tikslu ragina sukurti atokiausių regionų jūrų klasterį; |
| --- | --- |

144.

Tarptautinių vandenynų mokslinių tyrimų ir duomenų apie vandenynus rinkimo stiprinimas

| 145. | pabrėžia naujoviškų viešiesiems ir privatiesiems subjektams skirtų paslaugų, tokių kaip žinių centrai ir tinklai, plėtojimo svarbą siekiant gauti tinkamų žinių apie jūrų vandenų aplinkos būklę, siekiant išplėsti dalijimąsi moksliniais duomenimis, geriausia patirtimi ir praktine patirtimi ir visapusiškai įgyvendinti Žinių apie jūras 2020 m. plane (SWD(2014)0149) numatytus veiksmus; atsižvelgdamas į tai, džiaugiasi, kad „Copernicus“ jūros aplinkos stebėsenos paslauga ir tarpvyriausybinė Žemės stebėjimo grupė (GEO) veikia visu pajėgumu; primygtinai ragina Komisiją sukurti programa „Copernicus“ pagrįstus pajėgumus išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų, įskaitant išmetamą CO2, kiekiui stebėti, nes taip būtų sukuriama didelė pridėtinė vertė kovai su klimato kaita; |
| --- | --- |

145.

| 146. | laukia Komisijos pasiūlymų, kaip koordinuoti ES mokslinių tyrimų ir stebėjimo veiklą su tarptautiniais partneriais ir išnagrinėti būdus gerinti mokslinių tyrimų kokybę, be kita ko, plečiant esamų ES mokslinių tyrimų ir stebėjimo priemonių ir veiklos mastą, įskaitant Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklą (EDMOnet), siekiant sukurti bendrą duomenų bazę, įgyvendinti Europos Žemės stebėjimo programą („Copernicus“), įdiegti Europos pasaulinę vandenynų stebėjimo sistemą („EuroGOOS“) ir įgyvendinti bendrą programavimo iniciatyvą „Sveikos ir produktyvios jūros bei vandenynai“ („JPI Oceans“) – visu tuo siekiama sukurti tarptautinį jūrų ir laivybos duomenų tinklą; |
| --- | --- |

146.

| 147. | ragina, kad teisės aktuose Europos lygmeniu būtų visiškai autorizuoti ir į juos integruoti visi naujoviški ir įrodymais pagrįsti atrankiniai žvejybos metodai, kurių stebėsena turi būti vykdoma glaudžiai bendradarbiaujant su mokslo institucijomis ir be nacionalinio protekcionizmo; |
| --- | --- |

147.

| 148. | ragina daugiau investuoti į mokslinius tyrimus, siekiant geriau suprasti mūsų vandenynus; pažymi, kad šiuo metu 95 proc. šios srities vis dar neištirta; |
| --- | --- |

148.

| 149. | pabrėžia, kad reikia dalytis mokslinių tyrimų ir jūrų mokslo teikiamais duomenimis bei technologijomis su trečiųjų šalių mokslo bendruomenėmis; pabrėžia, kad siekiant vystyti tausesnę žvejybą, užtikrinti geresnį jūrų valdymą ir spręsti bendras su vandenynais susijusias problemas, itin svarbu skatinti papildomas investicijas į jūrų mokslą trečiosiose šalyse ir kurti tarptautinius tinklus, kuriais naudojantis būtų galima dalytis rezultatais ir informacija; |
| --- | --- |

149.

| 150. | susirūpinęs pažymi, kad pakarančių erozija mažoms saloms kelia didelį pavojų, nes dėl klimato kaitos kylantis jūros lygis, vandens ciklo ir jūrų ekosistemos tendencijos gali smarkiai paveikti šių salų pakrančių aplinką; pabrėžia, kad esamuose dideliuose Europos duomenų rinkimo centruose nėra duomenų rinkinių apie nuosėdų masės balansą, reikalingų norint suprasti mažose salose vykstančius pakrančių pokyčius ir eroziją; todėl pabrėžia, kad reikia nedelsiant sukurti ir naudoti pažangiausias technologijas, skirtas rinkti, įvertinti ir stebėti mažų ES salų pakrančių erozijos, pakrančių ir jūros sąlygų ir aplinkos parametrus; prašo Komisijos ir valstybių narių teikti paramą tokiems projektams; |
| --- | --- |

150.

| 151. | pabrėžia, kad svarbu leisti pažinti jūrų dugną, jūrų gyvūnų bei augalų rūšis ir buveines ir gauti vandenynų geologinių, batimetrinių, seisminių, vulkanologinių, cheminių, hidrologinių, atmosferinių ir meteorologinių duomenų, pirmiausia siekiant vystyti atsinaujinančiųjų jūros išteklių energetiką ir nustatyti saugomus jūrų rajonus; todėl ragina vykdyti vandenynų mokslinę stebėseną ir tyrimą, nekenkiant aplinkai ir jūrų ekosistemoms bei siekiant darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

151.

| 152. | pažymi, kad nepaprastai svarbu užtikrinti tikslių duomenų rinkimą žuvininkystės sektoriuje, – tai yra būtina išankstinė sąlyga norint pasiekti, kad vandenynai būtų valdomi tinkamai; pabrėžia, kad norint užtikrinti šių tikslų įgyvendinimą, turi būti skiriami reikiami ir realūs finansiniai ištekliai; mano, kad būtina gerinti bendradarbiavimą ir koordinavimą su tarptautiniais partneriais, remiantis EMODnet pavyzdžiu ir atsižvelgiant į Didžiojo septyneto Cukubos komunikatą; |
| --- | --- |

152.

| 153. | ragina skirti daugiau išteklių žinioms apie jūrą ir suvokimui apie vandenynus gilinti, ypač jūrų moksliniams tyrimams, naujų duomenų rinkimui ir dalijimosi žiniomis ir duomenimis platformoms, taip pat skatinti kurti politiką ir priimti sprendimus remiantis geriausiais turimais moksliniais įrodymais; pakartoja, kad nesant tinkamų mokslinių įrodymų, svarbu laikytis atsargumo principu grindžiamo požiūrio; |
| --- | --- |

153.

| 154. | ragina valstybes nares ir Komisiją skatinti mokslinį pažinimą, keitimąsi duomenimis ir technologijų perdavimą, siekiant padėti apsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus; ragina aktyviau pasauliniu mastu įgyvendinti iniciatyvas, bendradarbiauti ir investuoti į jūrų mokslinius tyrimus ir inovacijas; |
| --- | --- |

154.

| 155. | pabrėžia, kad vandenynų valdymas turėtų būti grindžiamas geriausiomis turimomis žiniomis, todėl ragina atlikti daugiau mokslinių tyrimų ir diegti daugiau inovacijų siekiant valdyti vandenynus ir jų išteklius užtikrinant, kad jūrų ekosistemos bus apsaugotos ir atkurtos, be kita ko tausiai naudojant vandenynų išteklius; |
| --- | --- |

155.

| 156. | pabrėžia, kad reikia ir toliau vykdyti katastrofiniu mastu išsiliejusios naftos keliamos grėsmės ir dažnesnių išsiliejusios naftos atvejų sukeltų sudėtinių padarinių vandenynų aplinkai mokslinius tyrimus siekiant užtikrinti, kad sprendimai vykdyti žvalgybos ir gavybos jūroje veiklą būtų grindžiama tiksliomis ir naujausiomis mokslinėmis žiniomis; |
| --- | --- |

156.

| 157. | ragina Komisiją ir valstybes nares intensyvinti mokslinius tyrimus ir skatinti daugiadalykį požiūrį bei remti verslo ir viešojo sektorių partnerystę, siekiant plėsti mokslines žinias apie vandenynus; |
| --- | --- |

157.

| 158. | pabrėžia, kad reikia skirti daugiau išteklių jūrų moksliniams tyrimams, tokiems kaip tarpdisciplininiai moksliniai tyrimai ir nuolatinis vandenynų ir pakrančių stebėjimas, taip pat duomenų ir žinių rinkimui ir sklaidai, įskaitant tradicinius būdus, siekiant pagilinti mūsų žinias apie vandenynus, geriau suprasti ryšius tarp klimato ir vandenynų produktyvumo ir sveikatos, stiprinti koordinuotų ankstyvojo perspėjimo dėl ekstremalių oro sąlygų ir reiškinių sistemų kūrimą, skatinti priimti sprendimus remiantis geriausiomis turimomis mokslo žiniomis, skatinti mokslo ir technologijų inovacijas ir padidinti jūrų biologinės įvairovės indėlį į besivystančių šalių, ypač – besivystančių mažų salų valstybių ir mažiausiai išsivysčiusių šalių, vystymąsi; |
| --- | --- |

158.

| 159. | ragina Komisiją ES mastu diegti ir tarptautiniu mastu skatinti mokslinius tyrimus, stebėjimą, duomenų rinkimą ir mainus, susijusius su vulkaninių salų ir povandeninių ugnikalnių aktyvumu bei jų sąsajomis su vandenynais; pabrėžia, kad atokiausieji regionai gali tapti šios srities lyderiais; |
| --- | --- |

159.

| 160. | nurodo, kad iš jūrų ir vandenynų išgauta atsinaujinančiąja energija galima reikšmingai prisidėti siekiant įgyvendinti klimato ir energetikos srities tikslus ir įvairinti energijos šaltinius; pabrėžia, kad reikia toliau vykdyti bangų, srovių ir vandens druskingumo mokslinius tyrimus, taip pat sukurti tinkamus aplinkos tvarumo kriterijus; |
| --- | --- |

160.

| 161. | primena, kad vienas iš „mėlynojo augimo“ strategijos tikslų – gerinti okeanografines žinias; ragina Komisiją ir valstybes nares siūlyti užmegzti partnerystes jūrų mokslinių tyrimų ir mokslo srityse su kitais tarptautiniais subjektais ir stiprinti jau esamas partnerystes, kaip antai BLUMED; |
| --- | --- |

161.

| 162. | palankiai vertina ES paramą jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų programoms ir inovacijoms, finansuojamoms pagal bendrąją programą; prašo Komisijos ir toliau teikti tokią paramą; |
| --- | --- |

162.

| 163. | ragina skirti pakankamai lėšų siekiant teikti paramą jūrų ir jūrininkystės moksliniams tyrimams ir inovacijų veiksmams, ypač vykdomiems tarp sektorių įgyvendinant konkrečias vandenynų mokslinių tyrimų ir inovacijų programas; |
| --- | --- |

163.

| 164. | palankiai vertina tai, kad toliau laikomasi 2013 m. Golvėjaus pareiškimo nuostatų, ir ragina sukurti panašias bendradarbiavimo formas su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

164.

| 165. | pabrėžia, kad tolimesnis investicijų į jūrų mokslą kartu su trečiosiomis šalimis, kaip nurodoma 2013 m. Golvėjaus pareiškime, taip pat investicijų į bendruosius mokslinių tyrimų projektus besivystančiose šalyse ir tarptautinių tinklų, kuriais naudojantis galima dalytis rezultatais ir informacija, kūrimą skatinimas yra itin svarbus kuriant geresnę ir tausesnę žvejybą ir jūrų ekosistemos valdymą, taip pat kovojant su bendrais iššūkiais, susijusiais su vandenynais; |
| --- | --- |

165.

| 166. | primena, kad svarbu dirbti kartu su tarptautiniais partneriais siekiant sustiprinti kartografavimą, stebėjimą ir mokslinius tyrimus Viduržemio jūroje, Juodojoje jūroje ir Atlanto vandenyne, laikantis BLUEMED iniciatyvos ir Belemo ir Golvėjaus pareiškimų, taip pat su pasauliniais ar regioniniais aljansais, pvz., Belmonto forumu; |
| --- | --- |

166.

| 167. | palankiai vertina tai, kad Komisija įsipareigojo iki 2018 m. pasiūlyti Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklą (EMODnet) priderinti prie kitos tarptautinės jūros duomenų rinkimo veiklos; primena, kad šiomis aplinkybėmis svarbus Sąjungos įsipareigojimas įgyvendinti JT darnaus vystymosi tikslus, o ypač – 14.A ir 14.A.1 DVT, taip pat G 7 mokslo ir technologijų ministrų Cukubos komunikatą; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares priminti tarptautiniams partneriams apie jų įsipareigojimus skatinti prieinamą, sąveikų ir atvirą mokslą; ragina Komisiją reguliariai teikti Parlamentui ataskaitas apie pažangą kuriant iš tiesų pasaulinio masto vandenynų stebėjimo platformas; |
| --- | --- |

167.

| 168. | atsižvelgdamas į JT dokumente „Mūsų vandenynas, mūsų ateitis“ išsakytą raginimą imtis veiksmų, ragina nuodugniai įvertinti vandenynų padėtį remiantis mokslinėmis ir tradicinėmis žinių sistemomis; |
| --- | --- |

168.

| 169. | pabrėžia, kad, vadovaujantis Cukubos komunikatu, reikia daryti pažangą kuriant paskirtį atitinkančias vandenynų stebėjimo sistemas, užtikrinant prieigą prie jūrų srities duomenų ir tvarkant didelius duomenų kiekius (įskaitant mėlynąją debesiją); |
| --- | --- |

169.

| 170. | ragina skirti daugiau išteklių žinioms apie jūrą ir suvokimui apie vandenynus gilinti, ypač jūrų moksliniams tyrimams, naujų duomenų rinkimui ir dalijimosi žiniomis ir duomenimis platformoms, taip pat skatinti kurti politiką ir priimti sprendimus remiantis geriausiais turimais moksliniais įrodymais; pakartoja, kad nesant tinkamų mokslinių įrodymų, svarbu laikytis atsargumo principu grindžiamo požiūrio; |
| --- | --- |

170.

| 171. | ragina valstybes nares, taip pat regionų ir vietos valdžios institucijas bei privačias įstaigas dėmesį pirmiausia skirti inovacijų projektams, mėlynosioms biotechnologijoms ir švarios energijos naudojimui, siekiant skatinti ir geriau suderinti ekologišką infrastruktūrą ir jūrų transportą bei apsaugoti vandenynų ekosistemą ir biologinę įvairovę naudojantis Europos strateginių investicijų fondu (ESIF), programa „Horizontas 2020“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemone (EITP); be to, ragina valstybes nares skirti dėmesio alternatyviajam ir netradiciniam laivų kurui, pvz., SGD, ir SGD mėlynųjų koridorių, jungiančių salas, projektui, kad tokios infrastruktūros, kaip SGD terminalai, būtų skatinamos ir taikomos kaip tarpinės technologijos, naudojantis pirmiau minėtu turimu finansavimu; ragina Komisiją plėtoti vandenynų partnerystes su pagrindinėmis vandenynų klausimais suinteresuotomis šalimis – tai būtų priemonė, kuria būtų skatinamas bendradarbiavimas, nuosekli politika ir koordinavimas bendros svarbos klausimais vandenynų valdymo požiūriu svarbiausiose – pvz., mėlynojo augimo ir geriausios praktikos mainų – srityse; |
| --- | --- |

171.

| 172. | pažymi, kad jūrų sektoriaus automatizavimas ir skaitmeninimas reiškia geresnius skaitmeninius įgūdžius ir kvalifikacijas, ir pabrėžia, kad tai suteikia galimybę pritraukti jaunimo; ragina Komisiją siūlyti iniciatyvas šioje srityje: parengti bendras kvalifikacijų pripažinimo iniciatyvas ir populiarinti įvairią su jūra ir jūrininkyste susijusią veiklą; |
| --- | --- |

172.

| 173. | apgailestauja, kad bendrame komunikate dėl tarptautinio vandenynų valdymo nekalbama apie pakrančių ir jūrų turizmą, turint galvoje jo poveikį pakrančių, salų ir atokiausiems regionams bei vietos turizmui, su kuriuo daugiausia susijusios MVĮ; ragina įgyvendinti Europos turizmo strategiją Tarptautinio vandenynų forumo veiklos pagrindu, regionus ir pakrančių zonų vietos valdžios institucijas įtraukiant į Europos masto dialogą, siekiant keistis geriausia praktika pažangaus pakrančių ir jūrų turizmo valdymo srityje; primygtinai ragina užtikrinti, kad Komisijos strategijoje plastiko ir kitų į jūrą išmetamų šiukšlių klausimu nebūtų pamirštos pakrančių zonos, kadangi kenkimas jūrų aplinkai nepaprastai neigiamai veikia vietos patrauklumą turistams, be to, ekonominį ir su klimatu susijusį poveikį neišvengiamai patiria visa atokiausiuose regionuose vykdoma veikla; |
| --- | --- |

173.

| 174. | ragina labiau stengtis stiprinti mokslinius tyrimus ir inovacijas, kad būtų galima gerinti vandenynų valdymą užtikrinant jūrų ekosistemų išsaugojimą ir atkūrimą, įskaitant šių išteklių tvarumą, taip pat supratimą apie vandenynų padėtį tiek Europoje, tiek visame pasaulyje užtikrinant glaudesnį mokslininkų, suinteresuotųjų šalių, sprendimų priėmėjų ir visuomenės bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija, siekiant gerinti švietimą vandenynų srityje ir karjeros mėlynosios ekonomikos sektoriuje galimybes; ragina nuodugniai įvertinti vandenynų padėtį remiantis mokslinėmis ir tradicinėmis žinių sistemomis, kaip nustatyta JT dokumente „Mūsų vandenynas, mūsų ateitis. Raginimas imtis veiksmų“; |
| --- | --- |

174.

| 175. | pabrėžia, kad į tarptautinio vandenynų valdymo priartinimo prie ES piliečių procesą svarbu įtraukti pakrančių ir atokiausių regionų vietos valdžios institucijas; |
| --- | --- |

175.

o

o o

| 176. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

176.

---

(1)  OL C 209, 2017 6 30, p. 60.

(2)  Žr. Priimti tekstai, P8_TA(2017)0069, P8_TA(2017)0070, P8_TA(2017)0071 ir P8_TA(2017)0072.

(3)  OL L 312, 2008 11 22, p. 3.

(4)  OL L 365, 1994 12 31, p. 10.

(5)  OL L 182, 1999 7 16, p. 1.

(6)  OL L 269, 2000 10 21, p. 34.

(7)  OL L 266, 2006 9 26, p. 1.

(8)  OL L 197, 2012 7 24, p. 38.

(9)  OL L 321, 2011 12 5, p. 1.

(10)  OL L 251, 2016 9 16, p. 77.

(11)  OL L 257, 2014 8 28, p. 135.

(12)  OL L 123, 2015 5 19, p. 55.

(13)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0035.

(14)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0093.

(15)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0478.

(16)  OL C 70 E, 2012 3 8, p. 70.

(17)  OL C 75, 2016 2 26, p. 24.

(18)  „Plastic waste inputs from land into the ocean“, Jenna R. Jambeck, Roland Geyer, Chris Wilcox, Theodore R. Siegler, Miriam Perryman, Anthony Andrady, Ramani Narayan, Kara Lavender Law, Science, Vol. 347, Issue 6223, 2015 m. vasario 13 d., p. 768–771.

(19)  „Marine Plastic Debris and Microplastics“, UNEP: https://wedocs.unep.org/rest/bitstreams/11700/retrieve

(20)  Europos aplinkos agentūra, „The impact of international shipping on European air quality and climate forcing“, 2013 m.

(21)  Winkel, R., Weddige, U., Johnson, D., Hoen, V., ir Papaefthimiou, S. (2015), „Shore Side Electricity in Europe: Potential and environmental benefits“, Energy Policy, DOI: http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0301421515300240

(22)  OL C 265, 2017 8 11, p. 65.

---

| 19.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 458/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 458/34

---

P8_TA(2018)0005

Moterys, lyčių lygybė ir su klimatu susijęs teisingumas

2018 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų, lyčių lygybės ir su klimatu susijusio teisingumo (2017/2086(INI))

(2018/C 458/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir į Jungtinių Tautų žmogaus teisių konvencijas bei jų fakultatyvius protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir į Jungtinių Tautų žmogaus teisių konvencijas bei jų fakultatyvius protokolus,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, priimtas per Ketvirtąją pasaulinę konferenciją, visų pirma į jų esminę susirūpinimą keliančią sritį K („Moterys ir aplinka“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, priimtas per Ketvirtąją pasaulinę konferenciją, visų pirma į jų esminę susirūpinimą keliančią sritį K („Moterys ir aplinka“),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų gyventojų fondo parengtą demografinį tyrimą prisitaikymo prie klimato kaitos klausimu, kuriame duomenys apie gyventojus derinami su geografiniais duomenimis apie klimato keliamą pavojų ir siūloma nelaimių rizikos mažinimo politikos priemonė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų gyventojų fondo parengtą demografinį tyrimą prisitaikymo prie klimato kaitos klausimu, kuriame duomenys apie gyventojus derinami su geografiniais duomenimis apie klimato keliamą pavojų ir siūloma nelaimių rizikos mažinimo politikos priemonė,

| — | atsižvelgdamas į 1996 m. gruodžio mėn. įsigaliojusią Jungtinių Tautų konvenciją dėl kovos su dykumėjimu, visų pirma į bendrųjų nuostatų 5 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1996 m. gruodžio mėn. įsigaliojusią Jungtinių Tautų konvenciją dėl kovos su dykumėjimu, visų pirma į bendrųjų nuostatų 5 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 26 d. – gruodžio 8 d. Dohoje (Kataras) vykusią 18-ąją Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) šalių konferenciją (COP 18) (Sprendimas Nr. 23/CP.18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 26 d. – gruodžio 8 d. Dohoje (Kataras) vykusią 18-ąją Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) šalių konferenciją (COP 18) (Sprendimas Nr. 23/CP.18),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 1–12 d. Limoje (Peru) vykusią 20-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 20), visų pirma į Limos darbo programą lyčių klausimais (Sprendimas Nr. 18/CP.20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 1–12 d. Limoje (Peru) vykusią 20-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 20), visų pirma į Limos darbo programą lyčių klausimais (Sprendimas Nr. 18/CP.20),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 11 d. Paryžiuje (Prancūzija) vykusią 21-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 11 d. Paryžiuje (Prancūzija) vykusią 21-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 21),

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimo 8 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimo 8 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 7–18 d. Marakeše (Marokas) vykusią 22-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 22) ir joje priimtą sprendimą dėl lyčių ir klimato kaitos, kuriuo išplečiama 2014 m. Limos darbo programa lyčių klausimais (Sprendimas Nr. 21/CP.22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 7–18 d. Marakeše (Marokas) vykusią 22-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 22) ir joje priimtą sprendimą dėl lyčių ir klimato kaitos, kuriuo išplečiama 2014 m. Limos darbo programa lyčių klausimais (Sprendimas Nr. 21/CP.22),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo mėn. priimtą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., kuri įsigaliojo 2016 m. sausio 1 d., ypač į 1, 4, 5 ir 13 darnaus vystymosi tikslus (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo mėn. priimtą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., kuri įsigaliojo 2016 m. sausio 1 d., ypač į 1, 4, 5 ir 13 darnaus vystymosi tikslus (DVT),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 22 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. 35/20 dėl žmogaus teisių ir klimato kaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 22 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. 35/20 dėl žmogaus teisių ir klimato kaitos,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 2 ir 5 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 2 ir 5 dalis,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 25 d. Tarybos išvadas „Lyčių lygybė ir aplinka. Pagerintas sprendimų priėmimas, kvalifikacijos ir konkurencingumas klimato kaitos švelninimo politikos ES srityje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 25 d. Tarybos išvadas „Lyčių lygybė ir aplinka. Pagerintas sprendimų priėmimas, kvalifikacijos ir konkurencingumas klimato kaitos švelninimo politikos ES srityje“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 26 d. Tarybos patvirtintą 2016–2020 m. ES lyčių lygybės veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 26 d. Tarybos patvirtintą 2016–2020 m. ES lyčių lygybės veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl 2014 m. JT klimato kaitos konferencijos (COP 20) Limoje, Peru (2014 m. gruodžio 1–12 d.) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl 2014 m. JT klimato kaitos konferencijos (COP 20) Limoje, Peru (2014 m. gruodžio 1–12 d.) (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 14 d. rezoliuciją „Siekiant naujo tarptautinio klimato kaitos susitarimo Paryžiuje“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 14 d. rezoliuciją „Siekiant naujo tarptautinio klimato kaitos susitarimo Paryžiuje“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. balandžio 20 d. rezoliuciją dėl moterų ir klimato kaitos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. balandžio 20 d. rezoliuciją dėl moterų ir klimato kaitos (3),

| — | atsižvelgdamas į „Pozicijos dokumentą 2015 m. naujojo susitarimo dėl klimato klausimu“ (angl. Position Paper on the 2015 New Climate Agreement), kurį 2015 m. birželio 1 d. paskelbė organizacija „Women and Gender Constituency“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į „Pozicijos dokumentą 2015 m. naujojo susitarimo dėl klimato klausimu“ (angl. Position Paper on the 2015 New Climate Agreement), kurį 2015 m. birželio 1 d. paskelbė organizacija „Women and Gender Constituency“ (4),

| — | atsižvelgdamas į ataskaitą „Lytis sprendžiant aplinkos ir klimato kaitos klausimus“ (angl. Gender in environment and climate change) (5), kurią 2017 m. sausio 26 d. paskelbė Europos lyčių lygybės institutas (EIGE), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ataskaitą „Lytis sprendžiant aplinkos ir klimato kaitos klausimus“ (angl. Gender in environment and climate change) (5), kurią 2017 m. sausio 26 d. paskelbė Europos lyčių lygybės institutas (EIGE),

| — | atsižvelgdamas į Ženevoje prisiimtą įsipareigojimą užtikrinti žmogaus teises įgyvendinant klimato politiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ženevoje prisiimtą įsipareigojimą užtikrinti žmogaus teises įgyvendinant klimato politiką,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto bei Vystymosi komiteto nuomones (A8-0403/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto bei Vystymosi komiteto nuomones (A8-0403/2017),

| A. | kadangi klimato kaita vyksta visame pasaulyje, tačiau pražūtingą jos poveikį labiau patiria šalys ir bendruomenės, kurių indėlis į visuotinį atšilimą mažiausias; kadangi didesnį poveikį patiria gyventojai, kurių pragyvenimas labiausiai priklauso nuo gamtos išteklių ir (arba) kurie yra mažiausiai pajėgūs imtis atsakomųjų veiksmų susidūrus su tokiais gamtiniais pavojais, kaip sausros, nuošliaužos, potvyniai ir uraganai; kadangi tie, kurie yra mažiau pajėgūs prisitaikyti finansiškai, nukentės labiausiai ir patirs didžiausią klimato kaitos poveikį; |
| --- | --- |

A.

kadangi klimato kaita vyksta visame pasaulyje, tačiau pražūtingą jos poveikį labiau patiria šalys ir bendruomenės, kurių indėlis į visuotinį atšilimą mažiausias; kadangi didesnį poveikį patiria gyventojai, kurių pragyvenimas labiausiai priklauso nuo gamtos išteklių ir (arba) kurie yra mažiausiai pajėgūs imtis atsakomųjų veiksmų susidūrus su tokiais gamtiniais pavojais, kaip sausros, nuošliaužos, potvyniai ir uraganai; kadangi tie, kurie yra mažiau pajėgūs prisitaikyti finansiškai, nukentės labiausiai ir patirs didžiausią klimato kaitos poveikį;

| B. | kadangi moterys ir vyrai klimato kaitos poveikį patiria skirtingai; kadangi moterys labiau pažeidžiamos ir joms tenka didesnė rizika bei našta, o tai lemia įvairios priežastys – pradedant nevienodomis galimybėmis naudotis ištekliais, lavintis ir įsidarbinti bei įgyti žemės naudojimo teises, baigiant socialinėmis ir kultūrinėmis normomis bei įvairia tarpsektorine patirtimi; |
| --- | --- |

B.

kadangi moterys ir vyrai klimato kaitos poveikį patiria skirtingai; kadangi moterys labiau pažeidžiamos ir joms tenka didesnė rizika bei našta, o tai lemia įvairios priežastys – pradedant nevienodomis galimybėmis naudotis ištekliais, lavintis ir įsidarbinti bei įgyti žemės naudojimo teises, baigiant socialinėmis ir kultūrinėmis normomis bei įvairia tarpsektorine patirtimi;

| C. | kadangi moterys yra ypač pažeidžiamos klimato kaitos ir patiria neproporcingai didelį jos poveikį dėl savo socialinių vaidmenų, pvz., pareigos aprūpinti šeimą vandeniu, maistu ir degiosiomis medžiagomis bei rūpintis kitais; kadangi visame pasaulyje moterims tenka per 70 proc. su vandens ištekliais susijusių namų ūkio ir tvarkymo darbų; kadangi didžiausią klimato kaitos poveikį patiriančiuose regionuose 70 proc. visų moterų dirba žemės ūkio sektoriuje, tačiau retai dalyvauja formuojant klimato politiką; |
| --- | --- |

C.

kadangi moterys yra ypač pažeidžiamos klimato kaitos ir patiria neproporcingai didelį jos poveikį dėl savo socialinių vaidmenų, pvz., pareigos aprūpinti šeimą vandeniu, maistu ir degiosiomis medžiagomis bei rūpintis kitais; kadangi visame pasaulyje moterims tenka per 70 proc. su vandens ištekliais susijusių namų ūkio ir tvarkymo darbų; kadangi didžiausią klimato kaitos poveikį patiriančiuose regionuose 70 proc. visų moterų dirba žemės ūkio sektoriuje, tačiau retai dalyvauja formuojant klimato politiką;

| D. | kadangi, JT vertinimu, 781 mln. 15 metų amžiaus ir vyresnių asmenų – iš jų beveik du trečdaliai moterų – tebėra neraštingi (6), o galimybė gauti informacijos ir lavintis naudojantis deramais ryšio kanalais yra gyvybiškai svarbi moters savarankiškumui užtikrinti, ypač gaivalinės nelaimės metu; |
| --- | --- |

D.

kadangi, JT vertinimu, 781 mln. 15 metų amžiaus ir vyresnių asmenų – iš jų beveik du trečdaliai moterų – tebėra neraštingi (6), o galimybė gauti informacijos ir lavintis naudojantis deramais ryšio kanalais yra gyvybiškai svarbi moters savarankiškumui užtikrinti, ypač gaivalinės nelaimės metu;

| E. | kadangi Afrikos žemės ūkio sektoriuje moterys pagamina per 90 proc. pagrindinių maisto produktų, nors tuo pat metu joms priklauso tik apie 1 proc. ariamosios žemės; |
| --- | --- |

E.

kadangi Afrikos žemės ūkio sektoriuje moterys pagamina per 90 proc. pagrindinių maisto produktų, nors tuo pat metu joms priklauso tik apie 1 proc. ariamosios žemės;

| F. | kadangi gaivalinės nelaimės turi didelio poveikio švietimui, sveikatai, struktūriniam skurdui ir gyventojų perkėlimui; |
| --- | --- |

F.

kadangi gaivalinės nelaimės turi didelio poveikio švietimui, sveikatai, struktūriniam skurdui ir gyventojų perkėlimui;

| G. | kadangi, JT vertinimu, 70 proc. iš 1,3 mlrd. skurstančių viso pasaulio žmonių sudaro moterys; kadangi skurstantieji dažniau gyvena paribio vietovėse, kurioms grėsmę kelia potvyniai, kylantis jūros lygis ir audros; kadangi moterys ir vaikai 14 kartų labiau rizikuoja netekti gyvybės gaivalinės nelaimės atveju negu vyrai; |
| --- | --- |

G.

kadangi, JT vertinimu, 70 proc. iš 1,3 mlrd. skurstančių viso pasaulio žmonių sudaro moterys; kadangi skurstantieji dažniau gyvena paribio vietovėse, kurioms grėsmę kelia potvyniai, kylantis jūros lygis ir audros; kadangi moterys ir vaikai 14 kartų labiau rizikuoja netekti gyvybės gaivalinės nelaimės atveju negu vyrai;

| H. | kadangi dėl klimato kaitos poveikio lyčių nelygybė stiprėja tokiais atžvilgiais, kaip diskriminacija, grėsmė sveikatai, pragyvenimo šaltinio netekimas, perkėlimas, migracija, skurdas, prekyba žmonėmis, smurtas, seksualinis išnaudojimas, maisto stygius ir prieiga prie infrastruktūros bei pagrindinių paslaugų; kadangi būtinas požiūris, pagal kurį būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą ir kuriuo vadovaujantis klimato poveikio analizė būtų siejama su kritiškais vartojimo modelių ir jų poveikio klimato kaitai apmąstymais; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl klimato kaitos poveikio lyčių nelygybė stiprėja tokiais atžvilgiais, kaip diskriminacija, grėsmė sveikatai, pragyvenimo šaltinio netekimas, perkėlimas, migracija, skurdas, prekyba žmonėmis, smurtas, seksualinis išnaudojimas, maisto stygius ir prieiga prie infrastruktūros bei pagrindinių paslaugų; kadangi būtinas požiūris, pagal kurį būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą ir kuriuo vadovaujantis klimato poveikio analizė būtų siejama su kritiškais vartojimo modelių ir jų poveikio klimato kaitai apmąstymais;

| I. | kadangi nevienodas moterų dalyvavimas sprendimų priėmimo procesuose ir darbo rinkose pagilina nelygybę ir dažnai užkerta moterims kelią visapusiškai prisidėti ir dalyvauti formuojant, planuojant ir įgyvendinant klimato politiką; kadangi moterys yra ne tik aukos, bet ir veiksminga pokyčių varomoji jėga – pvz., klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos strategijų kūrimo jų bendruomenėse bei su sprendimų priėmimu susijusių pareigų atlikimo kontekste – ir turi būti įgalimos ja būti; |
| --- | --- |

I.

kadangi nevienodas moterų dalyvavimas sprendimų priėmimo procesuose ir darbo rinkose pagilina nelygybę ir dažnai užkerta moterims kelią visapusiškai prisidėti ir dalyvauti formuojant, planuojant ir įgyvendinant klimato politiką; kadangi moterys yra ne tik aukos, bet ir veiksminga pokyčių varomoji jėga – pvz., klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos strategijų kūrimo jų bendruomenėse bei su sprendimų priėmimu susijusių pareigų atlikimo kontekste – ir turi būti įgalimos ja būti;

| J. | kadangi 1995 m. Pekino veiksmų platformoje aiškiai nustatytas ryšys tarp lyties, aplinkos ir darnaus vystymosi ir patvirtinta, kad moterys atlieka strateginį vaidmenį vystant darnius ir ekologiniu požiūriu priimtinus vartojimo bei gamybos modelius, įskaitant tai, kad moterys turi vienodomis sąlygomis dalyvauti priimant sprendimus dėl aplinkos visais lygmenimis; |
| --- | --- |

J.

kadangi 1995 m. Pekino veiksmų platformoje aiškiai nustatytas ryšys tarp lyties, aplinkos ir darnaus vystymosi ir patvirtinta, kad moterys atlieka strateginį vaidmenį vystant darnius ir ekologiniu požiūriu priimtinus vartojimo bei gamybos modelius, įskaitant tai, kad moterys turi vienodomis sąlygomis dalyvauti priimant sprendimus dėl aplinkos visais lygmenimis;

| K. | kadangi Jungtinių Tautų konvencijos dėl kovos su dykumėjimu bendrųjų nuostatų 5 straipsnyje pripažįstamas moterų vaidmuo kaimo bendruomenėse ir nuo dykumėjimo bei sausrų labiausiai nukenčiančiuose regionuose, o vyrai ir moterys raginami vienodai dalyvauti kovojant su dykumėjimu ir sausrų padariniais; |
| --- | --- |

K.

kadangi Jungtinių Tautų konvencijos dėl kovos su dykumėjimu bendrųjų nuostatų 5 straipsnyje pripažįstamas moterų vaidmuo kaimo bendruomenėse ir nuo dykumėjimo bei sausrų labiausiai nukenčiančiuose regionuose, o vyrai ir moterys raginami vienodai dalyvauti kovojant su dykumėjimu ir sausrų padariniais;

| L. | kadangi, norint užtikrinti lyčių pusiausvyrą ir prasmingą moterų dalyvavimą bet kuriame procese, galiausiai būtina koreguoti lyčių nelygybės struktūrinį pagrindą; |
| --- | --- |

L.

kadangi, norint užtikrinti lyčių pusiausvyrą ir prasmingą moterų dalyvavimą bet kuriame procese, galiausiai būtina koreguoti lyčių nelygybės struktūrinį pagrindą;

| M. | kadangi UNFCCC šalys, posėdžiaudamos COP 18, nutarė (sprendimas Nr. 23/CP.18) patvirtinti tikslą užtikrinti lyčių pusiausvyrą pagal Konvenciją ir Kioto protokolą įsteigtuose organuose, siekiant gerinti moterų dalyvavimą, užtikrinti veiksmingesnę kovos su klimato kaita politiką, kurią įgyvendinant būtų vienodai atsižvelgiama į moterų ir vyrų poreikius, ir stebėti pažangą, daromą siekiant lyčių pusiausvyros tikslo, toliau įgyvendinant klimato politiką, pagal kurią būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

M.

kadangi UNFCCC šalys, posėdžiaudamos COP 18, nutarė (sprendimas Nr. 23/CP.18) patvirtinti tikslą užtikrinti lyčių pusiausvyrą pagal Konvenciją ir Kioto protokolą įsteigtuose organuose, siekiant gerinti moterų dalyvavimą, užtikrinti veiksmingesnę kovos su klimato kaita politiką, kurią įgyvendinant būtų vienodai atsižvelgiama į moterų ir vyrų poreikius, ir stebėti pažangą, daromą siekiant lyčių pusiausvyros tikslo, toliau įgyvendinant klimato politiką, pagal kurią būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą;

| N. | kadangi moterims iki šiol nepakankamai atstovaujama ES valstybių narių nacionalinio lygmens organuose, kuriuose priimami sprendimai dėl klimato kaitos, užtat susijusiuose Komisijos GD – pvz., Klimato politikos GD ir Energetikos GD – moterys užima 40 proc. postų; |
| --- | --- |

N.

kadangi moterims iki šiol nepakankamai atstovaujama ES valstybių narių nacionalinio lygmens organuose, kuriuose priimami sprendimai dėl klimato kaitos, užtat susijusiuose Komisijos GD – pvz., Klimato politikos GD ir Energetikos GD – moterys užima 40 proc. postų;

| O. | kadangi COP 20 priimtoje Limos darbo programoje lyčių klausimais (sprendimas Nr. 18/CP.20) šalys raginamos pažangiai siekti lyčių pusiausvyros tarp savo atstovų ir skatinti atsižvelgti į lyčių aspektą rengiant ir įgyvendinant kovos su klimato kaita politiką; kadangi šalys raginamos remti moterų ir vyrų delegatų mokymus ir sąmoningumo didinimą su lyčių pusiausvyra ir klimato kaita susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

O.

kadangi COP 20 priimtoje Limos darbo programoje lyčių klausimais (sprendimas Nr. 18/CP.20) šalys raginamos pažangiai siekti lyčių pusiausvyros tarp savo atstovų ir skatinti atsižvelgti į lyčių aspektą rengiant ir įgyvendinant kovos su klimato kaita politiką; kadangi šalys raginamos remti moterų ir vyrų delegatų mokymus ir sąmoningumo didinimą su lyčių pusiausvyra ir klimato kaita susijusiais klausimais;

| P. | kadangi Paryžiaus susitarime (COP 21) nustatyta, kad šalys, imdamosi veiksmų, kuriais įgyvendinant susitarimą siekiama kovoti su klimato kaita, turėtų atsižvelgti į savo atitinkamas prievoles, be kita ko, susijusias su žmogaus teisių ir lyčių lygybės klausimais; |
| --- | --- |

P.

kadangi Paryžiaus susitarime (COP 21) nustatyta, kad šalys, imdamosi veiksmų, kuriais įgyvendinant susitarimą siekiama kovoti su klimato kaita, turėtų atsižvelgti į savo atitinkamas prievoles, be kita ko, susijusias su žmogaus teisių ir lyčių lygybės klausimais;

| Q. | kadangi prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo priemonių, skirtų nuostolių ir žalos ar perkėlimo dėl klimato kaitos problemoms spręsti, finansavimo mechanizmai bus veiksmingesni, jei apims visapusišką moterų – įskaitant paprastas moteris – dalyvavimą kūrimo procesuose, priimant sprendimus ir juos įgyvendinant; kadangi naudojantis moterų žiniomis – įskaitant apie vietą ir čiabuvius – gali būti pažangiau valdomos nelaimės, padidėti biologinė įvairovė, pagerėti vandentvarka, sustiprėti aprūpinimas maistu, apsisaugoma nuo dykumėjimo, saugomi miškai, užtikrinamas greitas perėjimas prie atsinaujinančiosios energijos technologijų ir gerinama visuomenės sveikata; |
| --- | --- |

Q.

kadangi prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo priemonių, skirtų nuostolių ir žalos ar perkėlimo dėl klimato kaitos problemoms spręsti, finansavimo mechanizmai bus veiksmingesni, jei apims visapusišką moterų – įskaitant paprastas moteris – dalyvavimą kūrimo procesuose, priimant sprendimus ir juos įgyvendinant; kadangi naudojantis moterų žiniomis – įskaitant apie vietą ir čiabuvius – gali būti pažangiau valdomos nelaimės, padidėti biologinė įvairovė, pagerėti vandentvarka, sustiprėti aprūpinimas maistu, apsisaugoma nuo dykumėjimo, saugomi miškai, užtikrinamas greitas perėjimas prie atsinaujinančiosios energijos technologijų ir gerinama visuomenės sveikata;

| R. | kadangi Paryžiaus susitarimo šalys yra pripažinusios, kad klimato kaita yra bendras žmonijos rūpestis; kadangi šalys, imdamosi veiksmų klimato kaitos problemai spręsti, turėtų gerbti, propaguoti savo atitinkamus įsipareigojimus, susijusius su žmogaus teisėmis, teise į sveikatos apsaugą, čiabuvių tautų, vietos bendruomenių, migrantų, vaikų, neįgaliųjų ir asmenų, kurių padėtis pažeidžiama, teisėmis, taip pat su teise į vystymąsi, lyčių lygybe, moterų įgalėjimu bei kartų lygybe, ir į jas atsižvelgti; |
| --- | --- |

R.

kadangi Paryžiaus susitarimo šalys yra pripažinusios, kad klimato kaita yra bendras žmonijos rūpestis; kadangi šalys, imdamosi veiksmų klimato kaitos problemai spręsti, turėtų gerbti, propaguoti savo atitinkamus įsipareigojimus, susijusius su žmogaus teisėmis, teise į sveikatos apsaugą, čiabuvių tautų, vietos bendruomenių, migrantų, vaikų, neįgaliųjų ir asmenų, kurių padėtis pažeidžiama, teisėmis, taip pat su teise į vystymąsi, lyčių lygybe, moterų įgalėjimu bei kartų lygybe, ir į jas atsižvelgti;

| S. | kadangi su klimatu susijęs teisingumas susieja žmogaus teises ir vystymąsi apsaugant pažeidžiamiausiųjų teises ir užtikrinant vienodą su klimato kaita ir jos poveikiu susijusios naštos ir naudos pasidalijimą; |
| --- | --- |

S.

kadangi su klimatu susijęs teisingumas susieja žmogaus teises ir vystymąsi apsaugant pažeidžiamiausiųjų teises ir užtikrinant vienodą su klimato kaita ir jos poveikiu susijusios naštos ir naudos pasidalijimą;

| T. | kadangi DVT pripažįstamas ryšys tarp lyčių lygybės užtikrinimo ir visų DVT, įskaitant 13 tikslą (kova su klimato kaita), įgyvendinimo, numatant galimybę spręsti klausimą dėl esminių silpnesnės moterų socialinės ir ekonominės padėties priežasčių ir taip sustiprinant jų atsparumą klimato kaitai; |
| --- | --- |

T.

kadangi DVT pripažįstamas ryšys tarp lyčių lygybės užtikrinimo ir visų DVT, įskaitant 13 tikslą (kova su klimato kaita), įgyvendinimo, numatant galimybę spręsti klausimą dėl esminių silpnesnės moterų socialinės ir ekonominės padėties priežasčių ir taip sustiprinant jų atsparumą klimato kaitai;

| U. | kadangi dėl klimato kaitos poveikio tokiuose regionuose, kaip Užsachario Afrika ir Pietų Azija, iki 2030 m. ypač dideliame skurde gali atsidurti daugiau nei 100 mln. žmonių, o tai, savo ruožtu, gali paskatinti konfliktus ir persikėlimą; kadangi, remiantis Konvencijoje dėl kovos su dykumėjimu pateikiamu vertinimu, iki 2045 m. dėl dykumėjimo gali būti perkelta 135 mln. žmonių; kadangi JT Tarptautinės migracijos organizacijos įrodymų vertinime pažymima, kad iki 2050 m. dėl klimato persikėlusių žmonių skaičius galėtų svyruoti tarp 25 mln. ir 1 mlrd., o dažniausiai minima prognozė – 200 mln. žmonių; |
| --- | --- |

U.

kadangi dėl klimato kaitos poveikio tokiuose regionuose, kaip Užsachario Afrika ir Pietų Azija, iki 2030 m. ypač dideliame skurde gali atsidurti daugiau nei 100 mln. žmonių, o tai, savo ruožtu, gali paskatinti konfliktus ir persikėlimą; kadangi, remiantis Konvencijoje dėl kovos su dykumėjimu pateikiamu vertinimu, iki 2045 m. dėl dykumėjimo gali būti perkelta 135 mln. žmonių; kadangi JT Tarptautinės migracijos organizacijos įrodymų vertinime pažymima, kad iki 2050 m. dėl klimato persikėlusių žmonių skaičius galėtų svyruoti tarp 25 mln. ir 1 mlrd., o dažniausiai minima prognozė – 200 mln. žmonių;

| V. | kadangi lyčių lygybė, socialinis teisingumas ir teisė į vystymąsi neatsiejama nuo su klimatu susijusio teisingumo sampratos; kadangi klimato kaitos našta tenka visai visuomenei, tačiau didžiausią perkėlimo dėl klimato kaitos poveikį patiria būtent moterys; |
| --- | --- |

V.

kadangi lyčių lygybė, socialinis teisingumas ir teisė į vystymąsi neatsiejama nuo su klimatu susijusio teisingumo sampratos; kadangi klimato kaitos našta tenka visai visuomenei, tačiau didžiausią perkėlimo dėl klimato kaitos poveikį patiria būtent moterys;

| W. | kadangi dėl klimato kaitos didėja gaivalinių nelaimių mastas ir dažnumas, o dėl to gali būti sunaikinamas turtas, netenkama ekonomines pajamas generuojančios veiklos ir galimybių naudotis gyvybiškai svarbiomis sveikatos priežiūros paslaugomis bei išaugti smurto dėl lyties rizika; kadangi moterų gebėjimui atsilaikyti gaivalinės nelaimės poveikio akivaizdoje dažnai pakenkia įsigalėjusi nelygybė; kadangi tikėtina, kad dėl klimato kaitos ši nelygybė didės ir, savo ruožtu, lems dar didesnį pažeidžiamumą ir perkėlimą; |
| --- | --- |

W.

kadangi dėl klimato kaitos didėja gaivalinių nelaimių mastas ir dažnumas, o dėl to gali būti sunaikinamas turtas, netenkama ekonomines pajamas generuojančios veiklos ir galimybių naudotis gyvybiškai svarbiomis sveikatos priežiūros paslaugomis bei išaugti smurto dėl lyties rizika; kadangi moterų gebėjimui atsilaikyti gaivalinės nelaimės poveikio akivaizdoje dažnai pakenkia įsigalėjusi nelygybė; kadangi tikėtina, kad dėl klimato kaitos ši nelygybė didės ir, savo ruožtu, lems dar didesnį pažeidžiamumą ir perkėlimą;

| X. | kadangi daugelio iš šių padarinių vis dar būtų galima išvengti įgyvendinus greitą, įtraukią vystymosi darbotvarkę, pagal kurią būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą ir kurioje didžiausias dėmesys būtų skiriamas kintančių klimato sąlygų švelninimui ir prisitaikymui prie jų; |
| --- | --- |

X.

kadangi daugelio iš šių padarinių vis dar būtų galima išvengti įgyvendinus greitą, įtraukią vystymosi darbotvarkę, pagal kurią būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą ir kurioje didžiausias dėmesys būtų skiriamas kintančių klimato sąlygų švelninimui ir prisitaikymui prie jų;

| Y. | kadangi numatoma, kad dėl klimato kaitos poveikio bus paskatintas didesnis, pagal esamas tarptautines sistemas nustatytų ribų neatitinkantis, žmonių perkėlimas; kadangi atsakas į perkėlimą dėl klimato kaitos bus itin didelės svarbos iššūkis, pareikalausiantis kompleksinės ir išsamios, pagarba žmogaus teisėms pagrįstos strategijos; |
| --- | --- |

Y.

kadangi numatoma, kad dėl klimato kaitos poveikio bus paskatintas didesnis, pagal esamas tarptautines sistemas nustatytų ribų neatitinkantis, žmonių perkėlimas; kadangi atsakas į perkėlimą dėl klimato kaitos bus itin didelės svarbos iššūkis, pareikalausiantis kompleksinės ir išsamios, pagarba žmogaus teisėms pagrįstos strategijos;

| Z. | kadangi JT žmogaus teisių tarybos 2017 m. priimtas dokumentas „Svarbiausios idėjos, susijusios su žmogaus teisėmis ir klimato kaita“ (angl. Key Messages on Human Rights and Climate Change) yra svarbus žingsnis pirmyn sprendžiant neigiamo poveikio, su kuriuo susiduriama siekiant visapusiškai ir veiksmingai naudotis žmogaus teisėmis, klausimą; kadangi Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimas suteikia pasaulio lyderiams kompleksinį norminį pagrindą sistemai, pagal kurią būtų galima veiksmingai spręsti perkėlimo dėl klimato kaitos klausimą naudojantis esamomis JT priemonėmis, parengti; |
| --- | --- |

Z.

kadangi JT žmogaus teisių tarybos 2017 m. priimtas dokumentas „Svarbiausios idėjos, susijusios su žmogaus teisėmis ir klimato kaita“ (angl. Key Messages on Human Rights and Climate Change) yra svarbus žingsnis pirmyn sprendžiant neigiamo poveikio, su kuriuo susiduriama siekiant visapusiškai ir veiksmingai naudotis žmogaus teisėmis, klausimą; kadangi Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimas suteikia pasaulio lyderiams kompleksinį norminį pagrindą sistemai, pagal kurią būtų galima veiksmingai spręsti perkėlimo dėl klimato kaitos klausimą naudojantis esamomis JT priemonėmis, parengti;

| AA. | kadangi ES turi aiškią teisinę sistemą, pagal kurią reikalaujama, kad įgyvendindama savo vidaus ir išorės politiką ji gerbtų ir skatintų lyčių lygybę bei žmogaus teises; kadangi ES klimato politika gali turėti didelio poveikio žmogaus teisių apsaugai ir klimato politikos, kurią įgyvendinant būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą, skatinimui visame pasaulyje; |
| --- | --- |

AA.

kadangi ES turi aiškią teisinę sistemą, pagal kurią reikalaujama, kad įgyvendindama savo vidaus ir išorės politiką ji gerbtų ir skatintų lyčių lygybę bei žmogaus teises; kadangi ES klimato politika gali turėti didelio poveikio žmogaus teisių apsaugai ir klimato politikos, kurią įgyvendinant būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą, skatinimui visame pasaulyje;

| AB. | kadangi ES, laikydamasi Sutartimis nustatytų įgaliojimų, gali veiksmingai tobulinti teisinę ir politikos aplinką su klimatu susijusiam teisingumui paremti ir aktyviai dalyvauti rengiant tarptautinę sistemą, pagal kurią būtų saugomos dėl klimato perkeltų asmenų žmogaus teisės; pažymi, kad ES ir valstybės narės yra įsipareigojusios įtraukti lyčių aspektu grindžiamą požiūrį į būsimą Pasaulinį susitarimą dėl saugios, tvarkingos ir teisėtos migracijos; |
| --- | --- |

AB.

kadangi ES, laikydamasi Sutartimis nustatytų įgaliojimų, gali veiksmingai tobulinti teisinę ir politikos aplinką su klimatu susijusiam teisingumui paremti ir aktyviai dalyvauti rengiant tarptautinę sistemą, pagal kurią būtų saugomos dėl klimato perkeltų asmenų žmogaus teisės; pažymi, kad ES ir valstybės narės yra įsipareigojusios įtraukti lyčių aspektu grindžiamą požiūrį į būsimą Pasaulinį susitarimą dėl saugios, tvarkingos ir teisėtos migracijos;

| AC. | kadangi į 1951 m. Konvenciją dėl pabėgėlių statuso neįtraukta pabėgėlių dėl klimato kaitos kategorija; |
| --- | --- |

AC.

kadangi į 1951 m. Konvenciją dėl pabėgėlių statuso neįtraukta pabėgėlių dėl klimato kaitos kategorija;

| 1. | pripažįsta, kad lyčių lygybė yra darnaus vystymosi ir veiksmingo klimatu kaitos iššūkių valdymo prielaida; pabrėžia, kad moterys yra ne tik aukos, bet ir galinga pokyčių varomoji jėga: visapusiškai dalyvaudamos, jos gali rengti ir vykdyti veiksmingas klimato strategijas ir (arba) sprendimus, susijusius su prisitaikymu prie klimato kaitos ir jos švelninimu, bei ugdyti atsparumą klimato kaitai, kaip savo patirties įvairiose srityse ir praktinių žinių apie įvairiausius sektorius nuo žemės ūkio, miškininkystės ir žuvininkystės iki energetikos infrastruktūros ir darnių miestų produktą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad moterų dalyvavimas kaimo vietovių darbo rinkoje apima platų darbų spektrą, kuris neapsiriboja tradiciniu žemės ūkiu, ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad moterys kaimo vietovėse gali būti pokyčių varomoji jėga pereinant prie darnaus ir geros ekologinės būklės žemės ūkio bei atlikti svarbų vaidmenį kuriant žaliąsias darbo vietas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją įgyvendinti programas, pagal kurias perduodant šiuolaikines technologijas ir praktinę patirtį būtų galima padėti besivystančioms bendruomenėms ir regionams prisitaikyti prie klimato kaitos, kartu dirbant su moterimis, sudarančioms 70 proc. žemės ūkio darbo jėgos šalyse, kuriose yra didelė nelaimių tikimybė; |
| --- | --- |

3.

| 4. | yra įsitikinęs, kad moterų įgalėjimas kaimo vietovėse nepaprastai svarbus tokiais požiūriais, kaip prieiga prie žemės, galimybė gauti kreditą ir naudotis tvariais ūkininkavimo metodais, siekiant ugdyti atsparumą klimato kaitai, įskaitant ekosistemų, vandens išteklių ir dirvožemio derlingumo apsaugą; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad įgyvendinant jų vystymosi politiką būtų atsižvelgiama į šiuos aspektus – taip pat ir rengiant viešųjų investicijų planus bei tvirtinant patikimas privačias investicijas vadovaujantis tokiais dokumentais, kaip JT Pasaulinio susitarimo verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai ir JT prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) veiksmų planas, skirtas investicijoms į DVT; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripažįsta, kad moterys ir mergaitės yra geriausias žinių apie savo pačių padėtį ir poreikius šaltinis, todėl su jomis turėtų būti konsultuojamasi visais joms svarbiais klausimais; pripažįsta, kad, pasak EIGE, statistiškai moterims klimato kaita kelia didesnį susirūpinimą; pripažįsta, kad moterys, kaip novatorės, vadovės, organizatorės, pedagogės ir globėjos, šimtmečiais rasdavo būdų sudėtingomis aplinkybėmis aprūpinti savo šeimą ir pasirūpinti jos poreikiais bei kad jų potencialas būti novatorėmis ir ateityje – didžiulis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją atsižvelgti į savo vykdomos prekybos ir užsienio vystymosi politikos socialinį poveikį ir poveikį aplinkai, įskaitant šios politikos veiksmų poveikį moterims; be to, ragina Komisiją primygtinai siekti, kad į prekybos susitarimų, dėl kurių ji derasi, skyrius dėl darnaus vystymosi įtrauktos socialinės ir aplinkos apsaugos normos būtų privalomo statuso; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripažįsta, kad, neskaitant aplinkos politikos, vystymosi politika sveikatos, švietimo ir įgalėjimo srityse yra nepaprastai svarbi siekiant užtikrinti darnų vystymąsi ir galiausiai išspręsti klimato kaitos problemą; pripažįsta, kad klimato kaitą labai paveiks tai, kaip šių sričių politika įtraukiama sprendžiant stiprėjančių tendencijų, pvz., urbanizacijos, klausimus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal 13 DVT (skubūs kovos su klimato kaita ir jos poveikiu veiksmai) sprendžiamas moterų dalyvavimo įgyvendinant klimato politiką klausimas, o 13b tikslas apibrėžiamas kaip siekis skatinti mechanizmus, kuriais būtų stiprinami veiksmingo kovos su klimato kaita planavimo ir valdymo pajėgumai mažiausiai išsivysčiusiose šalys, įskaitant ypatingą dėmesį moterims, jaunimui ir vietos bei marginalizuotoms bendruomenėms; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja, kad visas UNFCCC šalių indėlis į darbą lyčių klausimais yra savanoriškas; ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis dar kartą patvirtinti, kad jos remia UNFCCC lyčių lygybės veiksmų plano, kurį papildys išsami daugiametė darbo programa, apimanti finansavimą, prioritetines veiksmų sritis, tvarkaraščius, pagrindinius laimėjimų rodiklius, atsakingų subjektų įvardijimą ir stebėsenos bei peržiūros mechanizmus, parengimą, priėmimą ir finansavimą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją ir valstybes nares būti pavyzdžiu ir priimti tikslus bei tvarkaraščius lyčių pusiausvyros UNFCCC delegacijose tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad, norint pažangiai siekti lyčių pusiausvyros pagal UNFCCC ir Kioto protokolą įsteigtuose formaliuose ir neformaliuose organuose, būtina imtis specialių laikinųjų priemonių; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad, laikantis ES įsipareigojimų lyčių lygybės ir žmogaus teisių srityse, į tolesnius ES nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus būtų įtraukiamas nuoseklus ataskaitų klausimais, susijusiais su lyčių lygybės ir žmogaus teisių aspektais, teikimas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina valstybes nares įgyvendinti Sprendimą Nr. 21/CP.22 dėl lyčių ir klimato kaitos, kuriuo šalys raginamos paskirti nacionalinį kontaktinį asmenį lyčių klausimais derybų dėl klimato kaitos, įgyvendinimo ir stebėsenos tikslais bei jį remti, taip pat teikti paramą trečiosiose šalyse ir (arba) šalyse partnerėse dirbantiems kontaktiniams asmenims lyčių klausimais; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pripažįsta, kad moterys ne tik atlieka didžiąją dalį nemokamų namų ruošos ir priežiūros darbų, bet ir priima daugumą kasdienių su vartojimu susijusių sprendimų, todėl, turėdamos tinkamą informaciją ir galimybes, savo pasirinkimais gali daryti poveikį tvarumui; pažymi, jog, pvz., moksliniai tyrimai yra parodę, kad, pasirinkdami vietos maisto produktus, vartotojai iki 5 proc. sumažintų savo išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prisimena savo 2011 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją dėl klimato kaitos konferencijos Durbane (COP 17) (7) ir joje suformuluotą įsipareigojimą siekti, kad visose susijusiose klimato politikos finansavimo įstaigose dirbtų bent 40 proc. moterų; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją ir valstybes nares vadovautis požiūriu, kuriuo būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą ir kuris būtų grindžiamas žmogaus teisėmis, vykdant Varšuvos darbo grupės perkėlimo klausimais veiklą – UNFCCC (COP 22) yra įgaliojusi šia darbo grupę parengti rekomendacijas dėl integruotų principų siekiant išvengti perkėlimo dėl neigiamo klimato kaitos poveikio, sumažinti jo mastą ir spręsti su tuo susijusias problemas – bei remiantis juo pripažinti, kad moterys ir mergaitės priklauso pažeidžiamiausioms gyventojų grupėms, perkeliamoms dėl klimato kaitos, taigi jos ypač pažeidžiamos prekybos žmonėmis ir smurto dėl lyties požiūriais; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją įtraukti klimato kaitą į visas vystymosi programas visais lygmenimis; be to, ragina užtikrinti aktyvesnį kaimo ir čiabuvių moterų dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose ir planavimo bei įgyvendinimo veikloje, taip pat rengiant politiką ir vystymosi programas, susijusias su klimato kaita; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis užtikrinti vadovavimąsi požiūriu, kuriuo būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą, atliekant darbą, susijusį su Perkėlimo įvykus nelaimei platforma (vadinamoji Nanseno iniciatyva) ir Asmenų, dėl nelaimių ir klimato kaitos perkeltų iš vienos valstybės į kitą, apsaugos darbotvarke; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją ir valstybes nares planuojant, įgyvendinant, stebinti ir vertinant kovos su klimato kaita politiką, programas ir projektus parengti rodiklius ir rinkti pagal lytį suskirstytus duomenis naudojantis tokiomis priemonėmis, kaip lyčių analizė, poveikio lytims vertinimai, biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą bei aplinkos ir lyties indeksas (angl. Environment and Gender Index – EGI) – taip pat ir stiprinant EIGE veiklą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją ir valstybes nares prisidėti prie Pasaulinio susitarimo dėl saugios, tvarkingos ir teisėtos migracijos, kad, pripažįstant, jog klimato kaita yra migracijos varomoji jėga, užtikrinant žmogaus teisėmis grindžiamą indėlį ir į visą susitarimą integruojant lyčių lygybės aspektą, būtų užtikrintas su klimatu susijęs teisingumas atsižvelgiant į asmenų, perkeltų dėl klimato, poreikius; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prisimena 4-ajį pagrindinį įsipareigojimą iš įsipareigojimų, kuriuos ES prisiėmė pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais tikslu, t. y. užtikrinti, kad humanitarinis programavimas apimtų lyčių aspektą; ragina Komisiją užtikrinti, kad į šį įsipareigojimą būtų atsižvelgiama įgyvendinant Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijų (ECHO) GD pasirengimo nelaimėms programą (DIPECHO) ir 2013–2020 m. atsparumo didinimo veiksmų planą šalyse, kuriose gali kilti krizė, bei Atsparumo žymenį; |
| --- | --- |

21.

| 22. | griežtai smerkia seksualinio smurto naudojimą prieš perkeltas moteris ir moteris migrantes; mano, jog ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas migrantėms moterims ir mergaitėms, kentusioms smurtą per visą savo kelionę, užtikrinant, kad jos galėtų gauti naudotis psichologinės ir medicininės pagalbos paslaugomis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją ir valstybes nares skirti reikiamas programas nelaimių nuniokotoms vietovėms, dėti daugiau pastangų siekiant teikti pagalbą tiems regionams ir imtis veiksmų siekiant spręsti nelaimių ten sukeltas problemas, ypatingą dėmesį atkreipiant į moterų ir vaikų, kurie labiausiai kenčia dėl gaivalinių nelaimių padarinių, padėtį; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina visas suinteresuotąsias šalis skatinti moterų įgalėjimą ir sąmoningumą išsamiau jas informuojant apie apsaugą prieš įvykstant su klimatu susijusiai nelaimei, jos metu ir po jos, taip pat aktyviai jas įtraukti į veiklą, susijusią su nelaimių numatymu, ankstyvojo perspėjimo sistemomis ir rizikos prevencija, nes tai svarbi jų vaidmens ugdant atsparumą nelaimės atveju dalis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją ir valstybes nares dirbant kartu su vietos pilietinės visuomenės organizacijomis remti, stiprinti ir įgyvendinti stebėsenos mechanizmus perkeltųjų asmenų ir migrantų priėmimo centruose, kur ne visuomet sudaromos būtinos minimalios smurto dėl lyties prevencijos sąlygos, kad būtų sustabdytas bet koks priekabiavimas prie moterų ir mergaičių; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją dirbti kartu su pilietinės visuomenės ir žmogaus teisių organizacijomis, kad priėmimo centruose būtų užtikrinamos pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų – visų pirma pažeidžiamų moterų ir mergaičių – žmogaus teisės; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pripažįsta, kad esama galimybių integruoti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos bei moterų ekonominio įgalėjimo tikslus, visų pirma besivystančiose šalyse; ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinant susijusius projektus ir mechanizmus, pvz., JT dėl miškų naikinimo susidarančių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo programą (REDD), išsiaiškinti, kaip moterims galėtų būti siūlomos mokamo darbo galimybės teikti aplinkos apsaugos – miško atsodinimo, išvalytų žemės plotų apželdinimo mišku ir gamtos išteklių išsaugojimo – paslaugas, kurias jos šiuo metu teikia savanoriškai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | siekiant toliau gerinti moterų atstovavimą per UNFCCC derybas, ragina ES ir valstybes nares teikti finansavimą moterų delegačių mokymams ir dalyvavimui; ragina Komisiją skatinti ir remti moterų organizacijų tinklaveiką ir pilietinės visuomenės veiklą kovos su klimato kaita politikos vystymo ir įgyvendinimo srityje; ragina Komisiją užtikrinti, kad moterys lygiateisiškai dalyvautų visoje veikloje, apimančioje konsultacijas, programas ir finansavimą kovos su klimato kaita srityje, kuri padedant ES organizuojama nacionaliniu ir vietos lygmenimis, bei ja naudotųsi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją ir generalinius direktoratus, atitinkamai atsakingus už lyčių lygybę, vystymąsi ir energetiką bei veiksmus klimato srityje, struktūriškai ir sistemingai įtraukti lyčių lygybę į savo kovos su klimato kaita ir energetikos politiką, skirtą ES, ir dėmesį skirti ne tik išorės aspektui; ragina visų pirma Teisingumo ir vartotojų reikalų GD bei Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi (DEVCO) GD labiau domėtis lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo klausimais bei dėti daugiau pastangų dirbant šioje srityje, nes ji svarbi su klimatu susijusio teisingumo požiūriu; pabrėžia, jog būtina, kad Klimato politikos (CLIMA) GD skirtų išteklių kontaktinio asmens lyčių klausimais darbo vietai sukurti; ragina ES ir jos valstybes nares apibrėžti su klimatu susijusio teisingumo principą; tvirtai laikosi nuomonės, kad didžiausia mūsų nesugebėjimo veiksmingai kovoti su klimato kaita skriauda tektų žalingą poveikį patiriančioms skurstančioms šalims ir gyventojams, visų pirma moterims; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją ir valstybes nares savo visuotinio periodinio vertinimo ataskaitose JT žmogaus teisių tarybai informuoti apie poveikį lytims ir žmogaus teisėms bei klimato politiką; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pažymi, kad ES finansiniai įsipareigojimai lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo srityje padidėjo, tačiau žmogiškųjų išteklių pajėgumai didėjančiam darbo krūviui valdyti – ne; pabrėžia, kad ES turi parodyti, jog instituciniu požiūriu yra tvirtai įsipareigojusi spręsti lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo klausimą kovos su klimato kaitos kontekste, visų pirma kaip numatyta pagal visa apimančią politiką, kuria reglamentuojamas vystomasis bendradarbiavimas, t. y. pagal DVT ir ES lyčių lygybės veiksmų planą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | apgailestauja, kad lyčių lygybė ir kova su klimato kaita nėra prioritetinė II ES lyčių lygybės veiksmų plano, skirto lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo klausimui spręsti, sritis; pažymi, kad nebuvo tinkamai sukurti ar į rezultatų ataskaitas įtraukti rodikliai, kuriais būtų atsižvelgiama į lyties aspektą, taip pat kad vidaus atskaitomybė už rezultatus, pasiektus sprendžiant lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo klausimą, bei jų finansavimas tebėra menki; pažymi, kad mažiausia pažanga padaryta siekiant II ES lyčių lygybės veiksmų plano 20 tikslo, susijusio su vienodomis moterų teisėmis dalyvauti sprendimų dėl klimato ir aplinkos klausimų priėmimo procesuose ir daryti jiems įtaką, bei ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant įgyvendinti šį tikslą; primena, kad II ES lyčių lygybės veiksmų plane pateikiama ES užsienio politikos darbotvarkė, grindžiama keturiais teminiais ramsčiais, įskaitant horizontalųjį ramstį, pagal kurį numatyti Komisijos tarnybų ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) institucinės kultūros pokyčiai, siekiant veiksmingiau vykdyti ES įsipareigojimus visapusiškai laikantis lyčių lygybės principo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pripažįsta, kad, siekiant ES veiksmingumo lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo srityje pokyčių, vien techninių gairių patobulinimo nepakaks; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Komisiją imtis iniciatyvos ir parengti išsamų komunikatą „Lyčių lygybė ir klimato kaita: atsparumo ugdymas ir su klimatu susijusio teisingumo skatinimas pagal klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos strategijas“, kad būtų imtasi veiksmų atsižvelgiant į jos tvirtą institucinį įsipareigojimą lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo klausimu bei esamus institucinio koordinavimo trūkumus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina savo parlamentinius komitetus stiprinti lyčių aspekto integravimą sprendžiant kompleksinius kovos su klimato kaita, darnaus vystymosi ir žmogaus teisių klausimus savo kompetencijos srityse; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad finansuojant tiek prisitaikymą prie klimato kaitos, tiek jos poveikio švelninimą būtina atsižvelgti į lyčių aspektą; palankiai vertina pastarojo meto pažangą, lyčių politikos požiūriu padarytą daugiašalių finansinių priemonių srityje; taip pat palankiai vertina privačiojo sektoriaus iniciatyvas, kuriomis siekiama stiprinti įmonių socialinę atsakomybę, numatant premijas tvarumo kriterijus atitinkantiems projektams, įskaitant moterų pragyvenimo šaltinių ir švietimo galimybių skatinimą; tačiau pažymi, kad, remiantis JT vystymosi programa (UNDP), tik 0,01 proc. viso finansavimo pasaulyje skiriama projektams, kuriais sprendžiami kovos su klimato kaita ir moterų teisių klausimai, paremti; ragina ES ir jos valstybes nares užtikrinti, kad jų kovos su klimato kaita programos atitiktų aukščiausius tarptautinius žmogaus teisių standartus ir nedarytų neigiamo poveikio lyčių lygybei; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad taikant tris pagal UNFCCC numatytus finansinius mechanizmus – Žaliąjį klimato fondą, Pasaulio aplinkos fondą (PAF) ir Prisitaikymo fondą – turėtų atsirasti papildomų lėšų investicijų klimato srityje politikai, kuria būtų labiau atsižvelgiama į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pirmiausia primygtinai ragina ES paramą vystymuisi skirti su sąlyga, kad bus įtraukti žmogaus teisėmis pagrįsti kriterijai, ir nustatyti naujus kovos su klimato kaita politikos, kuria būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą, kriterijus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina imtis veiksmų, kuriais būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą, siekiant užtikrinti, kad moterys būtų laikomos ne tik klimato politikos naudos gavėjomis, bet ir švarios energijos technologijas naudojančiomis verslininkėmis; teigiamai vertina Komisijos raginimą teikti pasiūlymus dėl moterų ir tvariosios energijos, skiriant 20 mln. EUR veiklai, kuria skatinamas moterų verslumas besivystančių šalių tvariosios energijos sektoriuje, įgyvendinti, bei ragina Komisiją ateityje padidinti šią sumą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina rengti mokymus, kurių metų ypatingas dėmesys būtų skiriamas lyčių lygybei, ES pareigūnams, ypač tiems, kurie sprendžia vystymosi ir klimato politikos klausimus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | prašo rimtai atsižvelgti į perkėlimo dėl klimato kaitos problemą; yra pasirengęs diskutuoti migracijos dėl klimato kaitos nuostatos apibrėžimo klausimu; ragina sukurti ekspertų komisiją, kuri nagrinėtų šį klausimą tarptautiniu lygmeniu, ir primygtinai ragina migracijos dėl klimato kaitos klausimą įtraukti į tarptautinę darbotvarkę; ragina stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą, siekiant užtikrinti atsparumą klimato kaitai; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palankiai vertina JT moterų pavyzdinių programų rengimo iniciatyvas ir Pasaulinio kovos su klimato kaita aljanso projektus bei programas, kuriais sukuriamas horizontalusis lyčių aspekto ir kovos su klimato kaitos ryšys; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina JT specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių ir aplinkos apsaugos klausimais ir JT žmogaus teisių tarybos darbą šioje srityje bei ragina Komisiją ir valstybes nares remti šias pastangas – taip pat ir skiriant finansinę pagalbą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  OL C 289, 2016 8 9, p. 27.

(2)  OL C 349, 2017 10 17, p. 67.

(3)  OL C 258 E, 2013 9 7, p. 91.

(4)  http://womengenderclimate.org/wp-content/uploads/2015/06/WGC_FINAL_1June.pdf

(5)  http://eige.europa.eu/rdc/eige-publications/gender-environment-and-climate-change

(6)  Jungtinės Tautos, „Pasaulio moterys 2015“ (angl. The World's Women 2015), https://unstats.un.org/unsd/gender/chapter3/chapter3.html.

(7)  OL C 153 E, 2013 5 31, p. 83.

---

2018 m. sausio 18 d., ketvirtadienis

| 19.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 458/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 458/43

---

P8_TA(2018)0013

Nigerija

2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Nigerijos (2018/2513(RSP))

(2018/C 458/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Nigerijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Nigerijos,

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią Nigerija ratifikavo 1983 m. birželio 22 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, kurią Nigerija ratifikavo 1983 m. birželio 22 d.,

| — | atsižvelgdamas į Nigerijos Federacinės Respublikos Konstituciją, ypač į jos nuostatas dėl religijos laisvės apsaugos, išdėstytas IV skyriuje „Teisė į minties, sąžinės ir religijos laisvę“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Nigerijos Federacinės Respublikos Konstituciją, ypač į jos nuostatas dėl religijos laisvės apsaugos, išdėstytas IV skyriuje „Teisė į minties, sąžinės ir religijos laisvę“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl pagrobimų Nigerijoje ir 2015 m. vasario 9 d. išvadas dėl rinkimų Nigerijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl pagrobimų Nigerijoje ir 2015 m. vasario 9 d. išvadas dėl rinkimų Nigerijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 3 d. prezidento Muhammadu Buhari kreipimąsi į Europos Parlamentą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 3 d. prezidento Muhammadu Buhari kreipimąsi į Europos Parlamentą,

| — | atsižvelgdamas į sprendimą įtraukti grupuotę „Boko Haram“ į ES paskelbtą teroristinių organizacijų sąrašą priėmus 2014 m. gegužės 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 583/2014, kuriuo 214-ą kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, nustatantis tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu, ir kuris įsigaliojo 2014 m. gegužės 29 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į sprendimą įtraukti grupuotę „Boko Haram“ į ES paskelbtą teroristinių organizacijų sąrašą priėmus 2014 m. gegužės 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 583/2014, kuriuo 214-ą kartą iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 881/2002, nustatantis tam tikras specialias ribojančias priemones, taikomas tam tikriems asmenims ir subjektams, susijusiems su Al-Qaida tinklu, ir kuris įsigaliojo 2014 m. gegužės 29 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 7 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini pareiškimą dėl „Boko Haram“ pagrobtų mergaičių išlaisvinimo Nigerijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 7 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini pareiškimą dėl „Boko Haram“ pagrobtų mergaičių išlaisvinimo Nigerijoje,

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. Jungtinių Tautų deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos dėl religijos ir tikėjimo panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. Jungtinių Tautų deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos dėl religijos ir tikėjimo panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Nigerija ratifikavo 1993 m. spalio 29 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Nigerija ratifikavo 1993 m. spalio 29 d.,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. Jungtinių Tautų Vaiko teisių konvenciją, kurią Nigerija ratifikavo 1991 m. balandžio mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. Jungtinių Tautų Vaiko teisių konvenciją, kurią Nigerija ratifikavo 1991 m. balandžio mėn.,

| — | atsižvelgdamas į antrą kartą persvarstytą Kotonu susitarimą, kurį Nigerija ratifikavo 2010 m. rugsėjo 27 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į antrą kartą persvarstytą Kotonu susitarimą, kurį Nigerija ratifikavo 2010 m. rugsėjo 27 d.,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2005 m. Europos Parlamento Sacharovo premija už minties laisvę paskirta žmogaus teisių gynėjai Hauwai Ibrahim, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2005 m. Europos Parlamento Sacharovo premija už minties laisvę paskirta žmogaus teisių gynėjai Hauwai Ibrahim,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo mėn. surengtų Nigerijos prezidento rinkimų rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo mėn. surengtų Nigerijos prezidento rinkimų rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi, Jungtinių Tautų duomenimis, Nigerija, daugiausia gyventojų turinti ir įvairiausia kultūrų požiūriu Afrikos šalis (jos gyventojų skaičius nuo 33 milijonų 1950 m. išaugo iki maždaug 190 milijonų šiandien), 2050 m. taps trečia pagal gyventojų skaičių pasaulio šalimi ir ją pralenks tik Kinija ir Indija; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Jungtinių Tautų duomenimis, Nigerija, daugiausia gyventojų turinti ir įvairiausia kultūrų požiūriu Afrikos šalis (jos gyventojų skaičius nuo 33 milijonų 1950 m. išaugo iki maždaug 190 milijonų šiandien), 2050 m. taps trečia pagal gyventojų skaičių pasaulio šalimi ir ją pralenks tik Kinija ir Indija;

| B. | kadangi Nigerijoje gyvena daugiausia Afrikos krikščionių; |
| --- | --- |

B.

kadangi Nigerijoje gyvena daugiausia Afrikos krikščionių;

| C. | kadangi Nigerijoje gyvena beveik lygiai tiek pat musulmonų, kiek krikščionių; |
| --- | --- |

C.

kadangi Nigerijoje gyvena beveik lygiai tiek pat musulmonų, kiek krikščionių;

| D. | kadangi šiaurinėje Nigerijoje gyvena apie 30 milijonų krikščionių ir jie sudaro didžiausią religinę mažumą tame itin musulmoniškame regione; |
| --- | --- |

D.

kadangi šiaurinėje Nigerijoje gyvena apie 30 milijonų krikščionių ir jie sudaro didžiausią religinę mažumą tame itin musulmoniškame regione;

| E. | kadangi 2017 m. lapkričio mėn. Jungtinių Tautų Humanitarinių reikalų koordinavimo biuras (OCHA) pranešė, kad šiaurinėje Nigerijoje 8,5 mln. žmonių reikia gyvybiškai svarbios pagalbos ir kad 2017 m. 6,9 mln. žmonių reikėjo humanitarinės pagalbos; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2017 m. lapkričio mėn. Jungtinių Tautų Humanitarinių reikalų koordinavimo biuras (OCHA) pranešė, kad šiaurinėje Nigerijoje 8,5 mln. žmonių reikia gyvybiškai svarbios pagalbos ir kad 2017 m. 6,9 mln. žmonių reikėjo humanitarinės pagalbos;

| F. | kadangi šalies Vidurio Ruožo regionas kenčia nuo daugybę metų besitęsiančios ekonominės ir politinės įtampos tarp etninių ir religinių bendruomenių, o pastarojo meto smurtą pakurstė gyvulių augintojų ir žemdirbių bendruomenių konkurencija dėl valdžios ir galimybių naudotis žeme; |
| --- | --- |

F.

kadangi šalies Vidurio Ruožo regionas kenčia nuo daugybę metų besitęsiančios ekonominės ir politinės įtampos tarp etninių ir religinių bendruomenių, o pastarojo meto smurtą pakurstė gyvulių augintojų ir žemdirbių bendruomenių konkurencija dėl valdžios ir galimybių naudotis žeme;

| G. | kadangi grėsmę taikai ir stabilumui šiaurinėje Nigerijoje kelia besitęsiantys išpuoliai, žudymai ir grobimai, kuriuos islamistų grupuotė „Boko Haram“ vykdo nuo 2009 m.; |
| --- | --- |

G.

kadangi grėsmę taikai ir stabilumui šiaurinėje Nigerijoje kelia besitęsiantys išpuoliai, žudymai ir grobimai, kuriuos islamistų grupuotė „Boko Haram“ vykdo nuo 2009 m.;

| H. | kadangi nuo tada, kai „Boko Haram“ pradėjo išpuolius, nužudyta daugiau kaip 20 000 ir priversti migruoti, taip pat ir į kaimynines šalis, daugiau kaip 2 milijonai žmonių; |
| --- | --- |

H.

kadangi nuo tada, kai „Boko Haram“ pradėjo išpuolius, nužudyta daugiau kaip 20 000 ir priversti migruoti, taip pat ir į kaimynines šalis, daugiau kaip 2 milijonai žmonių;

| I. | kadangi 2014 m. balandžio mėn. „Boko Haram“ pagrobė 276 mergaites iš mokyklos Čibuke (šiaurinė Nigerija) – dalis jų grįžo į savo šeimą, tačiau nemažai jų vis dar yra nežinomoje vietoje; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2014 m. balandžio mėn. „Boko Haram“ pagrobė 276 mergaites iš mokyklos Čibuke (šiaurinė Nigerija) – dalis jų grįžo į savo šeimą, tačiau nemažai jų vis dar yra nežinomoje vietoje;

| J. | kadangi „Boko Haram“ moteris ir mergaites pavertė vergėmis, prievartavo, radikalizavo ir privertė „tuoktis“; kadangi daug išgyvenusiųjų šią siaubingą patirtį dabar nėščios nuo prievartautojų; |
| --- | --- |

J.

kadangi „Boko Haram“ moteris ir mergaites pavertė vergėmis, prievartavo, radikalizavo ir privertė „tuoktis“; kadangi daug išgyvenusiųjų šią siaubingą patirtį dabar nėščios nuo prievartautojų;

| K. | kadangi saugumo pajėgos taip pat kaltinamos nutraukusios taikius protestus ir mitingus ir kai kuriais atvejais padariusios tai smurtu ir panaudojusios pernelyg didelę jėgą; |
| --- | --- |

K.

kadangi saugumo pajėgos taip pat kaltinamos nutraukusios taikius protestus ir mitingus ir kai kuriais atvejais padariusios tai smurtu ir panaudojusios pernelyg didelę jėgą;

| L. | kadangi praėjusiais metais pagrobta nemažai kunigų ir vienuolių, įskaitant šešias Eucharistinės Jėzaus Širdies kongregacijos seseris, pagrobtas Iguoriakyje 2017 m. lapkričio 13 d. ir neseniai išlaisvintas; |
| --- | --- |

L.

kadangi praėjusiais metais pagrobta nemažai kunigų ir vienuolių, įskaitant šešias Eucharistinės Jėzaus Širdies kongregacijos seseris, pagrobtas Iguoriakyje 2017 m. lapkričio 13 d. ir neseniai išlaisvintas;

| M. | kadangi Omoku daugiau kaip 14 žmonių nužudyta ir daug kitų sužeista, kai jie ėjo iš pamaldų anksti rytą naujųjų metų išvakarėse; kadangi pastaruoju metu daugėja krikščionių ir musulmonų mirties atvejų, o tai didina susirūpinimą dėl abiejų konfesijų atstovų padėties šalyje; |
| --- | --- |

M.

kadangi Omoku daugiau kaip 14 žmonių nužudyta ir daug kitų sužeista, kai jie ėjo iš pamaldų anksti rytą naujųjų metų išvakarėse; kadangi pastaruoju metu daugėja krikščionių ir musulmonų mirties atvejų, o tai didina susirūpinimą dėl abiejų konfesijų atstovų padėties šalyje;

| N. | kadangi per pastarąjį dešimtmetį Nigerijoje padaugėjo gyvulių augintojų ir žemdirbių konfliktų, jie išplito, suintensyvėjo ir šiandien kelia grėsmę tautų išlikimui; kadangi suintensyvėjus žudynėms ir naikinimui nužudyta tūkstančiai žmonių, sunaikintos ištisos bendruomenės, daug žemdirbių ir gyvulių augintojų prarado gyvybę ir turtą – tai ne tik griauna gyvenimus, bet ir ardo nacionalinę sanglaudą; |
| --- | --- |

N.

kadangi per pastarąjį dešimtmetį Nigerijoje padaugėjo gyvulių augintojų ir žemdirbių konfliktų, jie išplito, suintensyvėjo ir šiandien kelia grėsmę tautų išlikimui; kadangi suintensyvėjus žudynėms ir naikinimui nužudyta tūkstančiai žmonių, sunaikintos ištisos bendruomenės, daug žemdirbių ir gyvulių augintojų prarado gyvybę ir turtą – tai ne tik griauna gyvenimus, bet ir ardo nacionalinę sanglaudą;

| O. | kadangi laikui bėgant dėl didelio gyventojų skaičiaus augimo, žemdirbystės plėtros, ganyklų ir gyvulių judėjimo kelių praradimo klajokliniam gyvulių auginimui kyla išnykimo grėsmė; kadangi tuo pačiu metu klajoklinis gyvulių auginimas negali būti nutrauktas ar uždraustas, nes esama svarių kultūrinių, politinių ir ekonominių priežasčių jam egzistuoti; |
| --- | --- |

O.

kadangi laikui bėgant dėl didelio gyventojų skaičiaus augimo, žemdirbystės plėtros, ganyklų ir gyvulių judėjimo kelių praradimo klajokliniam gyvulių auginimui kyla išnykimo grėsmė; kadangi tuo pačiu metu klajoklinis gyvulių auginimas negali būti nutrauktas ar uždraustas, nes esama svarių kultūrinių, politinių ir ekonominių priežasčių jam egzistuoti;

| P. | kadangi Tarptautinis baudžiamasis teismas (TTT) yra nustatęs, kad esama pakankamo pagrindo manyti, kad Nigerijoje „Boko Haram“ yra padariusi nusikaltimų žmoniškumui, kaip apibrėžta Romos statuto 7 straipsnyje, įskaitant žudynes ir persekiojimą; |
| --- | --- |

P.

kadangi Tarptautinis baudžiamasis teismas (TTT) yra nustatęs, kad esama pakankamo pagrindo manyti, kad Nigerijoje „Boko Haram“ yra padariusi nusikaltimų žmoniškumui, kaip apibrėžta Romos statuto 7 straipsnyje, įskaitant žudynes ir persekiojimą;

| Q. | kadangi Nigerijoje taikoma sudėtinga teisinė sistema, susidedanti iš bendrosios teisės, paprotinės teisės ir religinės teisės ir kelių valdžios pakopų, ir dėl to pasidaro labai sudėtinga iš tikrųjų užtikrinti žmogaus teises; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Nigerijoje taikoma sudėtinga teisinė sistema, susidedanti iš bendrosios teisės, paprotinės teisės ir religinės teisės ir kelių valdžios pakopų, ir dėl to pasidaro labai sudėtinga iš tikrųjų užtikrinti žmogaus teises;

| R. | kadangi atskaitomybė, teisingumas, teisinė valstybė ir kova su nebaudžiamumu yra esminiai elementai, kuriais remiasi taika ir konfliktų sprendimas, susitaikymo ir atkūrimo pastangos; |
| --- | --- |

R.

kadangi atskaitomybė, teisingumas, teisinė valstybė ir kova su nebaudžiamumu yra esminiai elementai, kuriais remiasi taika ir konfliktų sprendimas, susitaikymo ir atkūrimo pastangos;

| S. | kadangi Nigerijoje galioja mirties bausmė; kadangi 2016 m. Nigerijoje mirties bausmė skirta 527 žmonėms – tai tris kartus daugiau nei 2015 m.; kadangi nuo 2006 m. de facto galioja mirties bausmės moratoriumas, nors moratoriumas ir buvo nutrauktas 2013 ir 2016 m.; |
| --- | --- |

S.

kadangi Nigerijoje galioja mirties bausmė; kadangi 2016 m. Nigerijoje mirties bausmė skirta 527 žmonėms – tai tris kartus daugiau nei 2015 m.; kadangi nuo 2006 m. de facto galioja mirties bausmės moratoriumas, nors moratoriumas ir buvo nutrauktas 2013 ir 2016 m.;

| T. | kadangi Nigerijos nepriklausoma nacionalinė rinkimų komisija paskelbė, kad 2019 m. vasario 16 d. vyks prezidento ir nacionalinės asamblėjos rinkimai; |
| --- | --- |

T.

kadangi Nigerijos nepriklausoma nacionalinė rinkimų komisija paskelbė, kad 2019 m. vasario 16 d. vyks prezidento ir nacionalinės asamblėjos rinkimai;

| U. | kadangi organizacija „Transparency International“, sudarydama 2016 m. korupcijos suvokimo indeksą, skyrė Nigerijai 136 vietą iš 175 šalių; |
| --- | --- |

U.

kadangi organizacija „Transparency International“, sudarydama 2016 m. korupcijos suvokimo indeksą, skyrė Nigerijai 136 vietą iš 175 šalių;

| V. | kadangi pagal Kotonu susitarimo 8 straipsnį ES vykdo reguliarų politinį dialogą su Nigerija dėl žmogaus teisių ir demokratinių principų, įskaitant etninę, religinę ir rasinę diskriminaciją; |
| --- | --- |

V.

kadangi pagal Kotonu susitarimo 8 straipsnį ES vykdo reguliarų politinį dialogą su Nigerija dėl žmogaus teisių ir demokratinių principų, įskaitant etninę, religinę ir rasinę diskriminaciją;

| 1. | yra labai susirūpinęs dėl augančių etninių konfliktų tarp gyvulių augintojų ir žemdirbių Vidurio Ruožo regione, dėl kurių dar labiau padidėjo Nigerijos patiriamos saugumo problemos, ir apgailestauja, kad jas sprendžiant nedaroma tikra pažanga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | griežtai smerkia Nigerijoje didėjantį smurtą prieš krikščionis ir musulmonus, taip pat prieš religines institucijas ir maldininkus, tokį kaip neseniai įvykusios mažiausiai 48 krikščionių žudynės Plynaukštės valstijos kaimuose ir mečetės šiaurės rytų Nigerijoje, Mubyje, susprogdinimas, per kurį žuvo mažiausiai 50 žmonių; ragina prezidentą M. Buhari ir Nigerijos vyriausybę dėti daugiau pastangų sustabdyti smurtą, ginti Nigerijos gyventojų teisę laisvai išpažinti savo religiją ir griežčiau apsaugoti visų savo piliečių teises, laikantis šalies įstatymų ir Konstitucijos; reiškia užuojautą visų tebesitęsiančio smurto aukų šeimoms; be to, primena, kad iki XX a. 8-ojo dešimtmečio gyvulių augintojai ir žemdirbiai sugyveno taikiai, ir apgailestauja dėl to, kad dabartinis smurtas, susijęs su galimybe naudotis žeme ir paaštrėjęs išnykus veiksmingoms tarpininkavimo sistemoms, yra apibūdinamas kaip religinis konfliktas, nes tai problemą pernelyg supaprastina; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina vyriausybę sutelkti dėmesį į žmogaus teisių ir orumo užtikrinimą visose politikos srityse, siekiant užtikrinti taikų piliečių sambūvį nepriklausomai nuo jų religijos, įsitikinimų ir politinių pažiūrų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Nigerijos vyriausybę vesti derybas dėl nacionalinės politikos sistemos, kuri apsaugotų žemdirbių ir gyvulių augintojų interesus, ir ragina tarptautinius partnerius daugiau investuoti į gyvulių augintojų ir žemdirbių bendruomenių tarpusavio konfliktų prevenciją ir sprendimą, remiant bendradarbiavimą, kai vykdomos bendros ekonominės ir gamtos išteklių valdymo iniciatyvos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja dėl Nigerijos šiaurėje besitęsiančio smurto ir išpuolių, kurių taikinys – krikščionių bendruomenės; atkreipia dėmesį į tai, kad grupuotė „Boko Haram“ nesirinkdama rengė išpuolius prieš musulmonų, krikščionių ir kitų konfesijų atstovus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad Nigerijos karinės pajėgos vėl atsiėmė grupuotės „Boko Haram“ užgrobtą teritoriją ir sulaikė kai kuriuos jos narius, bet vyriausybės nekarinės pastangos sustabdyti grupuotę „Boko Haram“ vis dar telkiamos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina M. Buhari vyriausybę apginti savo piliečius nuo terorizmo, tačiau primygtinai tvirtina, kad tokie veiksmai turi būti vykdomi visapusiškai paisant žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų; teigiamai vertina M. Buhari vyriausybės padarytą pažangą sprendžiant Nigerijos saugumo problemas ir kovojant su korupcija; siūlo savo paramą siekiant šio tikslo ir siekiant sutraukyti korupcinės veiklos ir terorizmo saitus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vis dėlto primena, kad vyriausybės veiksmai prieš grupuotę „Boko Haram“ ir kitas teroristines organizacijas turėtų nekurstyti tolesnio smurto; atsižvelgdamas į tai, ragina reformuoti Nigerijos valstybines saugumo pajėgas, įskaitant policiją, ir atlikti asmenų, atsakingų už žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant neteismines egzekucijas, kankinimą, savavališkus suėmimus ir su turto prievartavimu susijusį smurtą, veiklos tyrimus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Nigerijos vyriausybę šalinti pagrindines smurto priežastis, visiems piliečiams užtikrinant lygias teises ir nediskriminacinius teisės aktus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smerkia seksualinį smurtą ir smurtą dėl lyties prieš moteris ir mergaites, ir tai, kad grupuotė „Boko Haram“ ir kitos teroristinės grupės grobia moteris ir vaikus, priverčia juos tuoktis, juos žagina ir naudojasi kaip savižudžiais sprogdintojais; be to, reiškia susirūpinimą, kad, nepakankama humanitarinė pagalba pabėgėlių stovyklose taip pat lemia plataus masto išnaudojimą ir seksualinę prievartą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Nigerijos valdžios institucijas teikti reikalingą psichologinę ir socialinę pagalbą nukentėjusiesiems nuo radikalizacijos, ypač moterims, vaikams ir jaunimui, prieš juos reintegruojant į visuomenę; ragina visus tarptautinius subjektus dėti bendras pastangas siekiant užkirsti kelią radikalizacijai, dėl kurios kyla smurtinio ekstremizmo pavojus, ir rengti reabilitacijos ir deradikalizacijos programas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | skatina daryti didesnę pažangą kovojant su dešimtmečius Nigerijos visuomenę žlugdančia korupcija, ir mano, kad jei nebus imtasi ryžtingų veiksmų siekiant išnaikinti tokius nusikaltimus, M. Buhari vyriausybės platesnės politinės, ekonominės ir socialinės darbotvarkės įvykdyti nepavyks; ragina Nigerijos valdžios institucijas sustiprinti kovos su korupcija priemones ir pabrėžia, kad to nepadarius ilgus metus vyraus skurdas, nelygybė, bloga šalies reputacija, mažos išorės investicijos ir menkesnės jos piliečių gyvenimo galimybės; primena, kad dėl korupcijos kyla nepasitenkinimas viešosiomis institucijomis ir piliečių akyse mažėja vyriausybių teisėtumas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina didinti Nigerijos teismų sistemos efektyvumą ir nepriklausomumą, kad būtų galima veiksmingai panaudoti baudžiamąją teisę kovai su smurtu, terorizmu ir korupcija; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Nigerijos valdžios institucijas įgyvendinti mirties bausmės moratoriumą siekiant ją panaikinti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena Nigerijos vyriausybei jos pareigą užtikrinti, kad rinkimai būtų rengiami laikantis jos tarptautinių įsipareigojimų žmogaus teisių srityje, ir imtis visų būtinų priemonių siekiant užtikrinti laisvus, skaidrius ir patikimus rinkimus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją, Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir valstybes nares stebėti iš Libijos grįžtančių Nigerijos piliečių reintegraciją ir užtikrinti, kad numatytas ES finansavimas būtų veiksmingai naudojamas; ragina Komisiją pranešti Parlamentui apie šias reintegracijos priemones; |
| --- | --- |

16.

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Nigerijos Federacinės Respublikos prezidentui, Afrikos Sąjungos pirmininkui, AKR ir ES jungtinei parlamentinei asamblėjai, Panafrikos Parlamentui ir Vakarų Afrikos valstybių ekonominės bendrijos (ECOWAS) atstovams. |
| --- | --- |

17.

---

| 19.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 458/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 458/47

---

P8_TA(2018)0014

Žmogaus teisių aktyvistų Wu Gan, Xie Yang, Lee Ming-che, Tashi Wangchuk ir Tibeto vienuolio Choekyi bylos

2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žmogaus teisių aktyvistų Wu Gano, Xie Yango, Lee Mingo-che, Tashi Wangchuko ir Tibeto vienuolio Choekyi bylos (2018/2514(RSP))

(2018/C 458/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kinijos, visų pirma į 2014 m. kovo 13 d. rezoliuciją „ES prioritetai 25-ojoje JT Žmogaus teisių tarybos sesijoje“ (1), 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos santykių (2), 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl Gui Minhai, Kinijoje kalinamo leidėjo, atvejo (3), 2016 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl Larung Garo tibetiečių budistų akademijos ir Ilhamo Tohti atvejų (4) ir 2017 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl Nobelio premijos laureato Liu Xiaobo ir Lee Ming-che atvejų (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kinijos, visų pirma į 2014 m. kovo 13 d. rezoliuciją „ES prioritetai 25-ojoje JT Žmogaus teisių tarybos sesijoje“ (1), 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl ES ir Kinijos santykių (2), 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl Gui Minhai, Kinijoje kalinamo leidėjo, atvejo (3), 2016 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl Larung Garo tibetiečių budistų akademijos ir Ilhamo Tohti atvejų (4) ir 2017 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl Nobelio premijos laureato Liu Xiaobo ir Lee Ming-che atvejų (5),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. inicijuotą ES ir Kinijos strateginę partnerystę ir į 2016 m. birželio 22 d. Europos Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Naujos ES strategijos dėl Kinijos elementai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. inicijuotą ES ir Kinijos strateginę partnerystę ir į 2016 m. birželio 22 d. Europos Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Naujos ES strategijos dėl Kinijos elementai“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 1 ir 2 d. Briuselyje įvykusį ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 1 ir 2 d. Briuselyje įvykusį ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2015 m. liepos 1 d. Kinijos Nacionalinio Liaudies Kongreso Nuolatinis komitetas priėmė naują įstatymą dėl nacionalinio saugumo, o 2015 m. gegužės 5 d. buvo paskelbtas antrasis naujo įstatymo dėl užsienio NVO valdymo projektas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2015 m. liepos 1 d. Kinijos Nacionalinio Liaudies Kongreso Nuolatinis komitetas priėmė naują įstatymą dėl nacionalinio saugumo, o 2015 m. gegužės 5 d. buvo paskelbtas antrasis naujo įstatymo dėl užsienio NVO valdymo projektas,

| — | atsižvelgdamas į Kinijos Liaudies Respublikos konstitucijos 36 straipsnį, kuriuo visiems piliečiams užtikrinama religijos laisvė, ir jos 4 straipsnį, kuriuo remiamos tautinių mažumų teisės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kinijos Liaudies Respublikos konstitucijos 36 straipsnį, kuriuo visiems piliečiams užtikrinama religijos laisvė, ir jos 4 straipsnį, kuriuo remiamos tautinių mažumų teisės,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. prasidėjusį ES ir Kinijos dialogą dėl žmogaus teisių ir į 2017 m. birželio 22 ir 23 d. Briuselyje įvykusį jo 35-ąjį raundą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. prasidėjusį ES ir Kinijos dialogą dėl žmogaus teisių ir į 2017 m. birželio 22 ir 23 d. Briuselyje įvykusį jo 35-ąjį raundą,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad jo Sacharovo premija už minties laisvę 1996 m. ir 2008 m. buvo skirta atitinkamai Wei Jingshengui ir Hu Jia, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad jo Sacharovo premija už minties laisvę 1996 m. ir 2008 m. buvo skirta atitinkamai Wei Jingshengui ir Hu Jia,

| — | atsižvelgdamas į Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai užsienio reikalų ir saugumo politikos Europos kaimynystės politikos ir plėtros derybų klausimais 2017 m. gruodžio 27 d. pareiškimą dėl Wu Ganui ir Xie Yangui Kinijoje paskelbtų nuosprendžių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai užsienio reikalų ir saugumo politikos Europos kaimynystės politikos ir plėtros derybų klausimais 2017 m. gruodžio 27 d. pareiškimą dėl Wu Ganui ir Xie Yangui Kinijoje paskelbtų nuosprendžių,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos delegacijos 2017 m. gruodžio 8 d. pareiškimą vietos lygmeniu dėl Tarptautinės žmogaus teisių dienos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos delegacijos 2017 m. gruodžio 8 d. pareiškimą vietos lygmeniu dėl Tarptautinės žmogaus teisių dienos,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdama į 1966 m. gruodžio 16 d. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1966 m. gruodžio 16 d. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi visuotinių žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės skatinimas ir pagarba joms turėtų likti ilgalaikių ES ir Kinijos santykių pagrindas, vadovaujantis ES įsipareigojimu remti tas pačias vertybes vykdant savo išorės veiksmus ir Kinijos parodytu suinteresuotumu jų laikytis įgyvendinant savo pačios vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo veiklą; |
| --- | --- |

A.

kadangi visuotinių žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės skatinimas ir pagarba joms turėtų likti ilgalaikių ES ir Kinijos santykių pagrindas, vadovaujantis ES įsipareigojimu remti tas pačias vertybes vykdant savo išorės veiksmus ir Kinijos parodytu suinteresuotumu jų laikytis įgyvendinant savo pačios vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo veiklą;

| B. | kadangi, valdžią perėmus Prezidentui Xi Jinpingui, žmogaus teisių padėtis Kinijoje dar labiau blogėjo, įskaitant tai, kad auga vyriausybės priešiškumas taikių protestų, saviraiškos ir religijos laisvių bei teisinės valstybės atžvilgiu; kadangi Kinijos valdžios institucijos yra sulaikiusios ir baudžiamąja tvarka persekioja šimtus žmogaus teisių gynėjų, teisininkų ir žurnalistų; |
| --- | --- |

B.

kadangi, valdžią perėmus Prezidentui Xi Jinpingui, žmogaus teisių padėtis Kinijoje dar labiau blogėjo, įskaitant tai, kad auga vyriausybės priešiškumas taikių protestų, saviraiškos ir religijos laisvių bei teisinės valstybės atžvilgiu; kadangi Kinijos valdžios institucijos yra sulaikiusios ir baudžiamąja tvarka persekioja šimtus žmogaus teisių gynėjų, teisininkų ir žurnalistų;

| C. | kadangi 2017 m. gruodžio 26 d. Tiandzino teismas aštuoneriems metams kalėjimo nuteisė aktyvistą Wu Ganą, kuris buvo apkaltintas ardomąja veikla valstybės atžvilgiu; kadangi Wu Gan reguliariai rengė interneto ir ne interneto kampanijas opiais klausimais, susijusiais su vyriausybės piktnaudžiavimu valdžia; kadangi, pasak jo advokato, Wu Gan atmetė susitarimą su valdžios institucijomis, pagal kurį jam pripažinus kaltę jo nuosprendžio vykdymas būtų atidėtas; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2017 m. gruodžio 26 d. Tiandzino teismas aštuoneriems metams kalėjimo nuteisė aktyvistą Wu Ganą, kuris buvo apkaltintas ardomąja veikla valstybės atžvilgiu; kadangi Wu Gan reguliariai rengė interneto ir ne interneto kampanijas opiais klausimais, susijusiais su vyriausybės piktnaudžiavimu valdžia; kadangi, pasak jo advokato, Wu Gan atmetė susitarimą su valdžios institucijomis, pagal kurį jam pripažinus kaltę jo nuosprendžio vykdymas būtų atidėtas;

| D. | kadangi tą pačią dieną Hunano provincijoje buvo nuteistas ir žmogaus teisių srityje dirbantis teisininkas Xie Yang: jis nuo baudžiamųjų sankcijų buvo atleistas, nes anksčiau prisipažino vykdęs ardomąją veiklą valstybės atžvilgiu; kadangi Wu Gan buvo suimtas likus keliems mėnesiams iki precedento neturinčio 2015 m. susidorojimo su žmogaus teisių srityje dirbančiais teisininkais ir žmogaus teisių gynėjais, per kurį šimtai žmonių, įskaitant Xie Yangą, ne vieną savaitę buvo apklausiami arba sulaikomi visoje šalyje; kadangi esama įtarimų, jog Xie Yang buvo kankinamas, mušamas tardytojų ir kad jie jam grasino; |
| --- | --- |

D.

kadangi tą pačią dieną Hunano provincijoje buvo nuteistas ir žmogaus teisių srityje dirbantis teisininkas Xie Yang: jis nuo baudžiamųjų sankcijų buvo atleistas, nes anksčiau prisipažino vykdęs ardomąją veiklą valstybės atžvilgiu; kadangi Wu Gan buvo suimtas likus keliems mėnesiams iki precedento neturinčio 2015 m. susidorojimo su žmogaus teisių srityje dirbančiais teisininkais ir žmogaus teisių gynėjais, per kurį šimtai žmonių, įskaitant Xie Yangą, ne vieną savaitę buvo apklausiami arba sulaikomi visoje šalyje; kadangi esama įtarimų, jog Xie Yang buvo kankinamas, mušamas tardytojų ir kad jie jam grasino;

| E. | kadangi 2017 m. lapkričio 28 d. Yueyango tarpinis teismas penkeriems metams kalėjimo nuteisė kovotoją už demokratiją Lee Mingą-che, pripažinęs jį kaltu dėl ardomosios veiklos valstybės atžvilgiu, ir dvejiems metams atėmė iš jo galimybę naudotis visomis politinėmis teisėmis Kinijoje; kadangi tikėtina, kad viešas Lee Mingo-che prisipažinimas buvo išgautas Kinijos valdžios institucijoms naudojant spaudimą; kadangi 2017 m. kovo 19 d. Lee Ming-che dingo kirtęs Makao ir Čžuhai savivaldybės, esančios Guangdongo provincijoje, sieną; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2017 m. lapkričio 28 d. Yueyango tarpinis teismas penkeriems metams kalėjimo nuteisė kovotoją už demokratiją Lee Mingą-che, pripažinęs jį kaltu dėl ardomosios veiklos valstybės atžvilgiu, ir dvejiems metams atėmė iš jo galimybę naudotis visomis politinėmis teisėmis Kinijoje; kadangi tikėtina, kad viešas Lee Mingo-che prisipažinimas buvo išgautas Kinijos valdžios institucijoms naudojant spaudimą; kadangi 2017 m. kovo 19 d. Lee Ming-che dingo kirtęs Makao ir Čžuhai savivaldybės, esančios Guangdongo provincijoje, sieną;

| F. | kadangi Tashi Wangchuk, krautuvininkas ir kalbos teisių gynėjas iš Tibeto, buvo sulaikytas 2016 m. sausio 27 d. po to, kai pasirodė „The New York Times“ vaizdo įraše, kuriame gynė tibetiečių teisę mokytis savo gimtosios kalbos ir ją tyrinėti; kadangi 2016 m. kovo mėn. Tashi Wangchuk buvo apkaltintas separatizmo kurstymu ir jam gresia iki 15 metų kalėjimo, nors jis laikraščio atstovams aiškiai pasakė, kad neagituoja už Tibeto nepriklausomybę; |
| --- | --- |

F.

kadangi Tashi Wangchuk, krautuvininkas ir kalbos teisių gynėjas iš Tibeto, buvo sulaikytas 2016 m. sausio 27 d. po to, kai pasirodė „The New York Times“ vaizdo įraše, kuriame gynė tibetiečių teisę mokytis savo gimtosios kalbos ir ją tyrinėti; kadangi 2016 m. kovo mėn. Tashi Wangchuk buvo apkaltintas separatizmo kurstymu ir jam gresia iki 15 metų kalėjimo, nors jis laikraščio atstovams aiškiai pasakė, kad neagituoja už Tibeto nepriklausomybę;

| G. | kadangi 2015 m. Tibeto vienuolis Choekyi iš Phurbu vienuolyno, esančio Sičuano provincijos Sedos apskrityje, buvo įkalintas už tai, kad paminėjo ištremtojo dvasinio lyderio Dalai Lamos gimtadienį; kadangi pateikus kaltinimus Choekyi kurį laiką buvo laikomas Gandzi prefektūros Kandino apskrities kalėjime, kol galiausiai buvo išsiųstas į Sičuano Mianyango kalėjimą atlikti ketverių metų bausmės; kadangi, remiantis žiniasklaidos šaltiniais, Choekyi sirgo gelta, turėjo su inkstais susijusių bei kitų sveikatos problemų ir kad kalint jo būklė pablogėjo; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2015 m. Tibeto vienuolis Choekyi iš Phurbu vienuolyno, esančio Sičuano provincijos Sedos apskrityje, buvo įkalintas už tai, kad paminėjo ištremtojo dvasinio lyderio Dalai Lamos gimtadienį; kadangi pateikus kaltinimus Choekyi kurį laiką buvo laikomas Gandzi prefektūros Kandino apskrities kalėjime, kol galiausiai buvo išsiųstas į Sičuano Mianyango kalėjimą atlikti ketverių metų bausmės; kadangi, remiantis žiniasklaidos šaltiniais, Choekyi sirgo gelta, turėjo su inkstais susijusių bei kitų sveikatos problemų ir kad kalint jo būklė pablogėjo;

| H. | kadangi žmogaus teisių srityje dirbantys teisininkai toliau bauginami ir kalinami: tai liudija garsių teisininkų Li Yuhano, nuo 2017 m. lapkričio laikomo be teisės susirašinėti, ir Wango Quanzhango, kuris buvo suimtas 2015 m. liepą, daugiau nei 800 dienų laikytas be teisės susirašinėti ir, kaip pranešama, buvo kankinamas, pavyzdžiai; kadangi už teisę teikti peticijas kovojantiems žmogaus teisių gynėjams, kurie vyksta į didžiuosius miestus siekdami kelti vietos klausimus, gresia sulaikymas ir kalinimas, pvz., Li Xiaoling yra sulaikyta nuo 2017 m. birželio mėn., nors ir toliau kenčia dėl itin sunkaus glaukomos atvejo; kadangi žmogaus teisių gynėjai, užtikrinantys platformą peticijų teikėjams ir kitiems žmogaus teisių gynėjams, pvz., Ding Lingjie, Liu Feiyue ir Zhen Jianghua, taip pat sulaikyti; |
| --- | --- |

H.

kadangi žmogaus teisių srityje dirbantys teisininkai toliau bauginami ir kalinami: tai liudija garsių teisininkų Li Yuhano, nuo 2017 m. lapkričio laikomo be teisės susirašinėti, ir Wango Quanzhango, kuris buvo suimtas 2015 m. liepą, daugiau nei 800 dienų laikytas be teisės susirašinėti ir, kaip pranešama, buvo kankinamas, pavyzdžiai; kadangi už teisę teikti peticijas kovojantiems žmogaus teisių gynėjams, kurie vyksta į didžiuosius miestus siekdami kelti vietos klausimus, gresia sulaikymas ir kalinimas, pvz., Li Xiaoling yra sulaikyta nuo 2017 m. birželio mėn., nors ir toliau kenčia dėl itin sunkaus glaukomos atvejo; kadangi žmogaus teisių gynėjai, užtikrinantys platformą peticijų teikėjams ir kitiems žmogaus teisių gynėjams, pvz., Ding Lingjie, Liu Feiyue ir Zhen Jianghua, taip pat sulaikyti;

| I. | kadangi Kinijos vyriausybė priėmė naujus įstatymus, t. y. įstatymus dėl valstybės saugumo, dėl kovos su terorizmu, dėl kibernetinio saugumo ir dėl užsienio NVO valdymo, kuriais remiantis pilietinis aktyvumas ir taiki kritika vyriausybės atžvilgiu priskiriama valstybės saugumo grėsmėms, griežtinama cenzūra ir asmenų bei grupių kontrolė, pagaliau žmonės atgrasomi nuo kampanijų už žmogaus teises rengimo; |
| --- | --- |

I.

kadangi Kinijos vyriausybė priėmė naujus įstatymus, t. y. įstatymus dėl valstybės saugumo, dėl kovos su terorizmu, dėl kibernetinio saugumo ir dėl užsienio NVO valdymo, kuriais remiantis pilietinis aktyvumas ir taiki kritika vyriausybės atžvilgiu priskiriama valstybės saugumo grėsmėms, griežtinama cenzūra ir asmenų bei grupių kontrolė, pagaliau žmonės atgrasomi nuo kampanijų už žmogaus teises rengimo;

| J. | kadangi ES strateginėje programoje ir veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje Taryba patvirtina, kad ES rems demokratiją, teisinę valstybę ir „žmogaus teises visose be išimties savo išorės veiksmų srityse“ ir kad „kad žmogaus teisės bus jos santykių su visomis trečiosiomis šalimis, įskaitant strategines partneres, pagrindinis klausimas“; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES strateginėje programoje ir veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje Taryba patvirtina, kad ES rems demokratiją, teisinę valstybę ir „žmogaus teises visose be išimties savo išorės veiksmų srityse“ ir kad „kad žmogaus teisės bus jos santykių su visomis trečiosiomis šalimis, įskaitant strategines partneres, pagrindinis klausimas“;

| 1. | tebėra labai susirūpinęs dėl Kinijos vyriausybės požiūrio į žmogaus teisių gynėjus, aktyvistus ir teisininkus; primena Kinijai jos, kaip pasaulio supervalstybės, atsakomybę ir ragina Pekino valdžios institucijas bet kokiomis aplinkybėmis užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms pagal Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir tarptautinius bei regioninius žmogaus teisių aktus, kuriuos Kinija yra pasirašiusi arba ratifikavusi; be to, ragina Pekino valdžios institucijas nutraukti bet kokius žmogaus teisių gynėjams šalyje taikomus persekiojimo veiksmus, kad jie galėtų netrukdomi dirbti savo darbą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primygtinai ragina Kinijos valdžios institucijas nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus žmogaus teisių gynėjus, aktyvistus, teisininkus, peticijų teikėjus, kurie kalinami už savo darbą žmogaus teisių srityje, ir nutraukti prieš juos taikomas represijas, kurios pasireiškia sulaikymo, teisminio persekiojimo ir bauginimo forma; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybę nedelsiant ir besąlygiškai paleisti Wu Ganą, nes jis buvo įkalintas vien už tai, kad taikiai naudojosi savo saviraiškos ir susirinkimų laisve, ir, kol laukiama jo išlaisvinimo, užtikrinti, kad jis galėtų reguliariai ir nevaržomas bendrauti su šeima ir paties pasirinktais advokatais ir kad nebūtų kankinamas ar su juo nebūtų kitaip netinkamai elgiamasi; ragina greitai, veiksmingai ir nešališkai išnagrinėti kankinimo atvejus Kinijoje ir patraukti atsakingus asmenis baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad būtina ištirti įtarimus dėl Xie Yango kankinimo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Kinijos valdžios institucijas nedelsiant ir besąlygiškai paleisti Lee Mingą-che, o kol laukiama jo išlaisvinimo – užtikrinti, kad jis nebūtų kankinamas ir nepatirtų kitokio netinkamo elgesio, kad galėtų bendrauti su šeimos nariais, paties pasirinktais advokatais ir gautų tinkamą medicininę priežiūrą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reiškia didžiulį susirūpinimą dėl Tashi Wangchuko suėmimo ir tolesnio kalinimo, taip pat dėl jo apribotų teisių turėti advokatą, įrodymų prieš jį trūkumo ir pažeidimų vykdant baudžiamosios veikos tyrimą; ragina nedelsiant ir be jokių sąlygų paleisti Tashi Wangchuką; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Kinijos valdžios institucijas nedelsiant ir besąlygiškai paleisti Tibeto vienuolį Choekyi; primygtinai ragina Kinijos vyriausybę leisti jo šeimos nariams ir paties pasirinktiems advokatams jį aplankyti ir visų pirma suteikti jam tinkamą medicininę priežiūrą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Kinijos vyriausybę gerbti savo pačios konstituciją, ypač jos 4 straipsnį, pagal kurį užtikrinama tautinių mažumų apsauga, 35 straipsnį, kuriuo užtikrinamos žodžio, spaudos, susirinkimų, asociacijų, eitynių ir demonstracijų laisvės, 36 straipsnį, kuriuo visiems piliečiams užtikrinama religijos laisvė, ir 41 straipsnį, kuriuo užtikrinama teisė kritikuoti ir teikti pasiūlymus dėl bet kurio valstybės organo ar pareigūno; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena savo raginimą Kinijos vyriausybei bendradarbiauti su Jo Šventenybe Dalai Lama ir jo atstovais ir išreiškia paramą taikiam Tibeto klausimo sprendimui vykdant dialogą ir derybas siekiant, kad Tibetui būtų suteikta tikra Kinijos Konstitucijoje įtvirtinta autonomija; |
| --- | --- |

9.

| 10. | taip pat smerkia prieš budizmą nukreiptas kampanijas naudojantis „patriotinio švietimo“ metodu, įskaitant priemones, kuriomis valstybė valdo Tibeto budistų vienuolynus; yra susirūpinęs dėl to, kad Kinijos baudžiamąja teise piktnaudžiaujama persekiojant tibetiečius ir budistus, kurių religinė veikla prilyginama separatizmui; apgailestauja dėl to, kad sąlygos praktikuoti budizmą Tibete labai pablogėjo po 2008 m. kovo mėn. tibetiečių protestų, nes Kinijos vyriausybė pradėjo taikyti griežtesnį požiūrį į „patriotinį švietimą“; |
| --- | --- |

10.

| 11. | yra susirūpinęs dėl saugumo įstatymų paketo priėmimo ir jo poveikio Kinijoje gyvenančioms mažumoms, ypač dėl kovos su terorizmu įstatymo, kuriuo remiantis gali būti taikoma baudžiamoji atsakomybė už tibetiečių kultūros ir religijos išpažinimą, ir dėl tarptautinių NVO valdymo įstatymo, pagal kurį žmogaus teisių gynėjų grupėms bus taikoma griežta vyriausybės kontrolė – taip išskirtinai įgyvendinamas metodas „iš viršaus į apačią“ užuot skatinus vietos bei centrinės valdžios ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad Kinijos valdžios institucijos turi užtikrinti visų izoliuotų asmenų galimybes nedelsiant susisiekti su šeimomis ir advokatais, taip pat užtikrinti, kad visų kalinamų asmenų gyvenimo sąlygos atitiktų 1988 m. gruodžio 9 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje 43/173 „Bet kokia forma sulaikytų ar įkalintų visų asmenų apsaugos principų sąvadas“ nustatytus standartus, įskaitant galimybę naudotis medicinine priežiūra; |
| --- | --- |

12.

| 13. | yra labai susirūpinęs dėl įtariamų žmogaus teisių aktyvistų kankinimo atvejų; todėl ragina Kinijos vyriausybę visapusiškai ir be jokių išlygų įgyvendinti absoliutų kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio arba baudimo draudimą, kaip nustatyta JT konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą, kurią Kinija ratifikavo 1988 m. spalio 4 d., 2 ir 16 straipsniuose; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Kinijos vyriausybę, artėjant 20-osioms Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto pasirašymo metinėms, jį ratifikuoti ir užtikrinti visapusišką jo įgyvendinimą, taip pat panaikinti bet kokią piktnaudžiavimo praktiką ir prireikus pritaikyti savo teisės aktus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena, jog svarbu, kad ES visuose politiniuose ir žmogaus teisių dialoguose su Kinijos valdžios institucijomis, įskaitant kasmetinius dialogus žmogaus teisių klausimais, keltų klausimą dėl žmogaus teisių pažeidimų Kinijoje, ypač Tibeto ir Sindziango mažumų atveju, laikydamasi įsipareigojimo tvirtai, aiškiai ir vieningai reikšti savo požiūrį į šią šalį; vis dėlto apgailestauja, kad kasmetiniai ES ir Kinijos žmogaus teisių dialogai neduoda konkrečių rezultatų; taip pat primena, kad Kinija, joje vykstant reformų procesui ir stiprėjant jos dalyvavimui pasauliniuose procesuose, prisijungė prie tarptautinės žmogaus teisių sistemos pasirašydama įvairias tarptautines žmogaus teisių sutartis; todėl ragina vykdyti dialogą su Kinija siekiant įgyvendinti šiuos įsipareigojimus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina visas ES valstybes nares laikytis tvirtos ir vertybėmis grindžiamos strategijos Kinijos atžvilgiu ir tikisi, kad jos nesiims vienašalių iniciatyvų ar veiksmų, kurie galėtų pakenkti ES veiksmų darnai, veiksmingumui ir nuoseklumui; labai apgailestaudamas primena, kad JT Žmogaus teisių tarybos 2017 m. birželio mėn. posėdyje Ženevoje ES nepateikė pareiškimo dėl žmogaus teisių Kinijoje; palankiai vertina kitoje sesijoje priimtą pareiškimą ir tikisi, kad ES ir toliau sieks atkreipti dėmesį į Kiniją kaip į valstybę, kurią Žmogaus teisių taryba turėtų stebėti tol, kol ji galiausiai imsis prasmingų teisių reformų; taip pat ragina ES ir jos valstybes nares per būsimą visuotinį periodinį Kinijos vertinimą iškelti pagrįstas problemas ir visų pirma užtikrinti, kad Kinijos pilietinė visuomenė galėtų laisvai dalyvauti procese; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją bei valstybes nares patvirtinti Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl Kinijos, kuriose pabrėžiama ypatinga žmogaus teisių svarba ES ir Kinijos santykiuose ir išreiškiamas aiškus susirūpinimas dėl negatyvių tendencijų Kinijoje šioje srityje, kartu išreiškia viltį, kad Kinijos valdžios institucijos kaip atsako imsis konkrečių priemonių; pabrėžia, kad tokiomis išvadomis būtų galima pasinaudoti įpareigojant 28 ES valstybes nares ir ES institucijas laikytis bendros pozicijos ir požiūrio žmogaus teisių Kinijoje aspektu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  OL C 378, 2017 11 9, p. 239.

(2)  OL C 399, 2017 11 24, p. 92.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0444.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0505.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0308.

---

| 19.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 458/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 458/52

---

P8_TA(2018)0015

Kongo Demokratinė Respublika

2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Kongo Demokratinės Respublikos (2018/2515(RSP))

(2018/C 458/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kongo Demokratinės Respublikos (KDR), ypač į 2017 m. birželio 14 d. (1), 2017 m. vasario 2 d. (2) ir 2016 m. gruodžio 1 d. rezoliucijas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kongo Demokratinės Respublikos (KDR), ypač į 2017 m. birželio 14 d. (1), 2017 m. vasario 2 d. (2) ir 2016 m. gruodžio 1 d. rezoliucijas (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini ir jos atstovo spaudai pareiškimus dėl padėties KDR, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini ir jos atstovo spaudai pareiškimus dėl padėties KDR,

| — | atsižvelgdamas į EIVT atstovo spaudai 2017 m. lapkričio 9 d. pareiškimą dėl rinkimų Kongo Demokratinėje Respublikoje tvarkaraščio paskelbimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EIVT atstovo spaudai 2017 m. lapkričio 9 d. pareiškimą dėl rinkimų Kongo Demokratinėje Respublikoje tvarkaraščio paskelbimo,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos 2017 m. rugsėjo 29 d. priimtą rezoliuciją dėl techninės pagalbos ir pajėgumų stiprinimo žmogaus teisių srityje Kongo Demokratinėje Respublikoje ir 2017 m. spalio mėn. generalinio sekretoriaus ataskaitą dėl Jungtinių Tautų Organizacijos stabilizavimo misijos Kongo Demokratinėje Respublikoje (MONUSCO), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos 2017 m. rugsėjo 29 d. priimtą rezoliuciją dėl techninės pagalbos ir pajėgumų stiprinimo žmogaus teisių srityje Kongo Demokratinėje Respublikoje ir 2017 m. spalio mėn. generalinio sekretoriaus ataskaitą dėl Jungtinių Tautų Organizacijos stabilizavimo misijos Kongo Demokratinėje Respublikoje (MONUSCO),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 9 d. ketvirtojo periodinio vertinimo, kaip KDR įgyvendina JT tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, baigiamąsias pastabas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 9 d. ketvirtojo periodinio vertinimo, kaip KDR įgyvendina JT tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, baigiamąsias pastabas,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 2348 (2017) dėl MONUSCO įgaliojimų pratęsimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 2348 (2017) dėl MONUSCO įgaliojimų pratęsimo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2017/2282, kuriuo iki 2018 m. gruodžio 12 d. pratęsiamas sankcijų taikymas asmenims, vykdžiusiems smurtą ir sunkius žmogaus teisių pažeidimus KDR, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 11 d. Tarybos sprendimą (BUSP) 2017/2282, kuriuo iki 2018 m. gruodžio 12 d. pratęsiamas sankcijų taikymas asmenims, vykdžiusiems smurtą ir sunkius žmogaus teisių pažeidimus KDR,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 6 d. ir gruodžio 11 d. Tarybos išvadas dėl Kongo Demokratinės Respublikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 6 d. ir gruodžio 11 d. Tarybos išvadas dėl Kongo Demokratinės Respublikos,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 19 d. Tarybos išvadas dėl ES bendradarbiavimo su pilietinės visuomenės organizacijomis išorės santykių srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 19 d. Tarybos išvadas dėl ES bendradarbiavimo su pilietinės visuomenės organizacijomis išorės santykių srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 15 d. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl padėties prieš rinkimus ir saugumo padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 15 d. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl padėties prieš rinkimus ir saugumo padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2014 m. Europos Parlamento Sacharovo premija už minties laisvę paskirta dr. Denisui Mukwegei, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2014 m. Europos Parlamento Sacharovo premija už minties laisvę paskirta dr. Denisui Mukwegei,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Kotonu susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kotonu susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės mėn. Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos gaires dėl susirinkimų ir asociacijų laisvės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės mėn. Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos gaires dėl susirinkimų ir asociacijų laisvės,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. vasario 18 d. priimtą Kongo Demokratinės Respublikos Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. vasario 18 d. priimtą Kongo Demokratinės Respublikos Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi praėjus vieniems metams nuo tada, kai 2016 m. gruodžio 31 d. buvo pasirašytas Šv. Silvestro susitarimas, bendra padėtis visoje KDR ir toliau blogėja: vykdomos smurtinės represijos, žudymai ir plačiai paplitę žmogaus teisių pažeidimai; kadangi 2017 m. buvo vieni iš smurtiškiausių metų KDR pastarojo meto istorijoje; |
| --- | --- |

A.

kadangi praėjus vieniems metams nuo tada, kai 2016 m. gruodžio 31 d. buvo pasirašytas Šv. Silvestro susitarimas, bendra padėtis visoje KDR ir toliau blogėja: vykdomos smurtinės represijos, žudymai ir plačiai paplitę žmogaus teisių pažeidimai; kadangi 2017 m. buvo vieni iš smurtiškiausių metų KDR pastarojo meto istorijoje;

| B. | kadangi pagal JT klasifikaciją šiuo metu KDR yra 3 lygmens (aukščiausio lygmens) ekstremalioji humanitarinė situacija; kadangi 2017 m. kovo 8 d. JT vyriausiasis žmogaus teisių komisaras Zeid Ra’ad Al Hussein paragino įsteigti tyrimo komisiją, kuri nagrinėtų smurto atvejus Kasajaus provincijoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal JT klasifikaciją šiuo metu KDR yra 3 lygmens (aukščiausio lygmens) ekstremalioji humanitarinė situacija; kadangi 2017 m. kovo 8 d. JT vyriausiasis žmogaus teisių komisaras Zeid Ra’ad Al Hussein paragino įsteigti tyrimo komisiją, kuri nagrinėtų smurto atvejus Kasajaus provincijoje;

| C. | kadangi politinė krizė pagilėjo po to, kai baigiantis Konstitucijoje numatytai kadencijai prezidentas J. Kabila 2016 m. pabaigoje atsisakė užleisti savo pareigas; kadangi pagal Šv. Silvestro susitarimą, pasiektą remiant Kongo nacionalinei vyskupų konferencijai (CENCO), buvo sutarta rinkimus surengti iki 2017 m. gruodžio mėn.; kadangi šio termino nebuvo laikytasi ir kadangi Nepriklausoma nacionalinė rinkimų komisija (CENI) paskelbė, kad rinkimai vyks 2018 m. gruodžio 23 d.; |
| --- | --- |

C.

kadangi politinė krizė pagilėjo po to, kai baigiantis Konstitucijoje numatytai kadencijai prezidentas J. Kabila 2016 m. pabaigoje atsisakė užleisti savo pareigas; kadangi pagal Šv. Silvestro susitarimą, pasiektą remiant Kongo nacionalinei vyskupų konferencijai (CENCO), buvo sutarta rinkimus surengti iki 2017 m. gruodžio mėn.; kadangi šio termino nebuvo laikytasi ir kadangi Nepriklausoma nacionalinė rinkimų komisija (CENI) paskelbė, kad rinkimai vyks 2018 m. gruodžio 23 d.;

| D. | kadangi CENI vykdo logistinį pasirengimą rinkimams, be kita ko, imdamasi biudžeto priemonių ir rengdama rinkėjų sąrašus; |
| --- | --- |

D.

kadangi CENI vykdo logistinį pasirengimą rinkimams, be kita ko, imdamasi biudžeto priemonių ir rengdama rinkėjų sąrašus;

| E. | kadangi vyriausybės remiamos pajėgos itin brutaliai reagavo į protestus prieš politinę padėtį; |
| --- | --- |

E.

kadangi vyriausybės remiamos pajėgos itin brutaliai reagavo į protestus prieš politinę padėtį;

| F. | kadangi Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras (OHCHR) atkreipė dėmesį į saugumo pajėgų „sąmoningą ketinimą suvaržyti pilietines ir politines teises“, be kita ko, naudojant kovinius šaudmenis, ašarines dujas ir gumines kulkas prieš civilius gyventojus, įskaitant per mišias patarnaujančius berniukus, neleidžiant JT patekti į ligonines, morgus ir kalinimo įstaigas ir trukdant JT stebėti protestus; |
| --- | --- |

F.

kadangi Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras (OHCHR) atkreipė dėmesį į saugumo pajėgų „sąmoningą ketinimą suvaržyti pilietines ir politines teises“, be kita ko, naudojant kovinius šaudmenis, ašarines dujas ir gumines kulkas prieš civilius gyventojus, įskaitant per mišias patarnaujančius berniukus, neleidžiant JT patekti į ligonines, morgus ir kalinimo įstaigas ir trukdant JT stebėti protestus;

| G. | kadangi KDR dar nėra ratifikavusi Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartijos; |
| --- | --- |

G.

kadangi KDR dar nėra ratifikavusi Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartijos;

| H. | kadangi ir toliau vyksta, ypač Kasajaus provincijoje, Kongo armijos ir vietos karinių grupuočių ginkluoti susirėmimai; kadangi dėl tokios padėties kilo itin sunki humanitarinė krizė: žudomi, kankinami ir žaginami žmonės, griaunami namai, gydymo įstaigos ir mokyklos, o Kasajaus provincijoje aptikta 40 masinių kapaviečių; kadangi nepasiekta jokios pažangos, kad kaltininkai būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

H.

kadangi ir toliau vyksta, ypač Kasajaus provincijoje, Kongo armijos ir vietos karinių grupuočių ginkluoti susirėmimai; kadangi dėl tokios padėties kilo itin sunki humanitarinė krizė: žudomi, kankinami ir žaginami žmonės, griaunami namai, gydymo įstaigos ir mokyklos, o Kasajaus provincijoje aptikta 40 masinių kapaviečių; kadangi nepasiekta jokios pažangos, kad kaltininkai būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn;

| I. | kadangi Kongo Demokratinėje Respublikoje yra užregistruota daugiausia pasaulyje naujų šalies viduje dėl konflikto perkeltų asmenų; kadangi nuo 2017 m. sausio mėn. Kongo Demokratinėje Respublikoje buvo perkelta viduje daugiau kaip 1,9 mln. žmonių, taigi bendras šalies viduje perkeltų asmenų skaičius siekia 4,25 mln., daugiausia jų Kasajaus, Tanganikos ir Kivu provincijose; kadangi KDR taip pat priima pabėgėlius iš Burundžio, Centrinės Afrikos Respublikos ir Pietų Sudano; kadangi ES skyrė 5 mln. EUR neatidėliotinos pagalbos nukentėjusiesiems nuo smurto Kasajaus provincijoje; |
| --- | --- |

I.

kadangi Kongo Demokratinėje Respublikoje yra užregistruota daugiausia pasaulyje naujų šalies viduje dėl konflikto perkeltų asmenų; kadangi nuo 2017 m. sausio mėn. Kongo Demokratinėje Respublikoje buvo perkelta viduje daugiau kaip 1,9 mln. žmonių, taigi bendras šalies viduje perkeltų asmenų skaičius siekia 4,25 mln., daugiausia jų Kasajaus, Tanganikos ir Kivu provincijose; kadangi KDR taip pat priima pabėgėlius iš Burundžio, Centrinės Afrikos Respublikos ir Pietų Sudano; kadangi ES skyrė 5 mln. EUR neatidėliotinos pagalbos nukentėjusiesiems nuo smurto Kasajaus provincijoje;

| J. | kadangi 2017 m. kovo mėn. buvo sumažintos MONUSCO karinės pajėgos, o 2017 m. birželio mėn. buvo 8 proc. sumažintas jai skirtas biudžetas; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2017 m. kovo mėn. buvo sumažintos MONUSCO karinės pajėgos, o 2017 m. birželio mėn. buvo 8 proc. sumažintas jai skirtas biudžetas;

| K. | kadangi KDR valdžios institucijos nuolat persekioja pilietinės visuomenės organizacijas ir žmogaus teisių gynėjus, tarp jų judėjimą „Lutte pour le Changement“ (LUCHA), judėjimą „Filimbi“, katalikų bažnyčią ir Pasaulietinį koordinavimo komitetą (pranc. Comité de Coordination (CLC)); kadangi, žmogaus teisių grupių duomenimis, KDR kalinama ne mažiau kaip 358 politiniai kaliniai; |
| --- | --- |

K.

kadangi KDR valdžios institucijos nuolat persekioja pilietinės visuomenės organizacijas ir žmogaus teisių gynėjus, tarp jų judėjimą „Lutte pour le Changement“ (LUCHA), judėjimą „Filimbi“, katalikų bažnyčią ir Pasaulietinį koordinavimo komitetą (pranc. Comité de Coordination (CLC)); kadangi, žmogaus teisių grupių duomenimis, KDR kalinama ne mažiau kaip 358 politiniai kaliniai;

| L. | kadangi 2017 m. gruodžio 29 ir 30 d. buvo suimti ir be arešto orderio kalinami septyni žmogaus teisių gynėjai – Carbone Beni, Mino Bompomi, Roger Katanga Mwenyemali, Bony Dickson Mputu, Grâce Tshiunza, Cedrick Kalonji and Arciel Beni (visi priklauso pilietinės visuomenės judėjimui „Filimbi“) ir kadangi nežinoma, kur yra kitas žmogaus teisių gynėjas Kabeya Palmer; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2017 m. gruodžio 29 ir 30 d. buvo suimti ir be arešto orderio kalinami septyni žmogaus teisių gynėjai – Carbone Beni, Mino Bompomi, Roger Katanga Mwenyemali, Bony Dickson Mputu, Grâce Tshiunza, Cedrick Kalonji and Arciel Beni (visi priklauso pilietinės visuomenės judėjimui „Filimbi“) ir kadangi nežinoma, kur yra kitas žmogaus teisių gynėjas Kabeya Palmer;

| M. | kadangi daugėja pagalbą teikiančių darbuotojų ir taikos palaikymo pajėgų narių pagrobimų ir išpuolių prieš juos, o dėl to humanitarinės organizacijos priverstos atidėti pagalbos teikimą ir sustabdyti savo veiklą; |
| --- | --- |

M.

kadangi daugėja pagalbą teikiančių darbuotojų ir taikos palaikymo pajėgų narių pagrobimų ir išpuolių prieš juos, o dėl to humanitarinės organizacijos priverstos atidėti pagalbos teikimą ir sustabdyti savo veiklą;

| N. | kadangi Kongo Nacionalinėje Asamblėjoje pateikti trys įstatymų projektai – dėl nevyriausybinių organizacijų reglamentavimo, dėl žmogaus teisių gynėjų ir dėl kovos su terorizmu – tokie, kokie jie yra, neatitinka regiono ir tarptautinių žmogaus teisių normų ir kelia precedento neturinčią grėsmę nepriklausomam pilietinės visuomenės veikimui Konge; |
| --- | --- |

N.

kadangi Kongo Nacionalinėje Asamblėjoje pateikti trys įstatymų projektai – dėl nevyriausybinių organizacijų reglamentavimo, dėl žmogaus teisių gynėjų ir dėl kovos su terorizmu – tokie, kokie jie yra, neatitinka regiono ir tarptautinių žmogaus teisių normų ir kelia precedento neturinčią grėsmę nepriklausomam pilietinės visuomenės veikimui Konge;

| O. | kadangi ES iki 2018 m. gruodžio mėn. pratęsė asmenims taikomas ribojamąsias priemones, kurių buvo imtasi atsakant į trukdymus vykdyti rinkimų procesą ir žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

O.

kadangi ES iki 2018 m. gruodžio mėn. pratęsė asmenims taikomas ribojamąsias priemones, kurių buvo imtasi atsakant į trukdymus vykdyti rinkimų procesą ir žmogaus teisių pažeidimus;

| 1. | pakartoja, jog yra labai susirūpinęs dėl Kongo Demokratinėje Respublikoje blogėjančios humanitarinės, politinės ir saugumo padėties; griežtai smerkia visus žmogaus teisių pažeidimus ir prievartą, visų pirma prieš taikius demonstrantus, įskaitant draudimą rengti taikias viešas demonstracijas ir kitaip manančių bauginimo, areštų ir suiminėjimo politiką; ragina Kongo valdžios institucijas nedelsiant besąlygiškai paleisti visus sąžinės kalinius ir atlikti nepriklausomą smurtinių represijų prieš 2017 m. gruodžio mėn. demonstracijas ir aptiktų masinių kapų tyrimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad KDR vyriausybei tenka pagrindinė atsakomybė už tai, kad jos teritorijoje ir jos jurisdikcijoje būtų apsaugoti civiliai gyventojai, be kita ko, nuo nusikaltimų žmoniškumui ir karo nusikaltimų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reiškia didelį susirūpinimą dėl žmogaus teisių organizacijų liudijimų, visų pirma pateiktų 2017 m. gruodžio mėn. Tarptautinės žmogaus teisių federacijos (FIDH) tyrimo ataskaitoje dėl žudynių Kasajaus regione, pasak kurių, Kongo saugumo pajėgos ir vyriausybės remiamos nereguliarios karinės pajėgos Kasajaus provincijoje vykdo „sąmoningą teroro ir naikinimo strategiją darydamos nusikaltimus žmoniškumui“; ragina Tarptautinį baudžiamąjį teismą (TBT) ir JT ištirti šiuos liudijimus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reiškia susirūpinimą dėl moterų ir vaikų padėties KDR; griežtai smerkia prievartavimus, seksualinį smurtą ir kankinimus; yra sunerimęs dėl įtarimų, jog Kongo remiamos nereguliarios karinės pajėgos neteisėtai verbuoja ir kaip karius naudoja vaikus, ir mano, kad Kongo valdžios institucijos ir tarptautinė bendruomenė pirmenybės tvarka turi siekti, kad vaikai nebebūtų naudojami kaip kariai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | labai apgailestauja dėl to, kad per 2017 m. nebuvo surengti rinkimai; primena, kad Kongo valdžiai ir institucijoms tenka atsakomybė veiksmingai įgyvendinti naują rinkimų tvarkaraštį vadovaujantis Kongo konstitucija ir Šventojo Silvestro susitarimu; reikalauja 2018 m. gruodžio 23 d. surengti skaidrius, laisvus ir sąžiningus prezidento ir parlamento rinkimus; primena, kad Nepriklausoma nacionalinė rinkimų komisija (CENI) turi būti nepriklausoma, nešališka ir įtrauki institucija, ir ragina KDR vyriausybę užtikrinti, kad jai būtų suteikti pakankami ištekliai; be to, prašo CENI ir vyriausybę nustatyti rinkimų tvarkaraščio ketvirčio metų terminus, kad būtų galima stebėti pažangą – tai būtų akivaizdus ženklas, kad vyriausybė yra įsipareigojusi surengti rinkimus; primena, kad vienintelis būdas krizei įveikti yra patikimi rinkimai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad tremtyje esantiems oponentams turi būti užtikrinta galimybė saugiai ir besąlygiškai grįžti į šalį ir kad kiekvienam piliečiui turi būti užtikrinta teisė iškelti savo kandidatūrą rinkimuose; teigiamai vertina tai, kad dalyvaujant Afrikos Sąjungai (AS), organizacijai „Organisation internationale de la Francophonie“, Pietų Afrikos vystymosi bendrijai (PAVB) ir JT buvo įsteigta koordinuojama ekspertų grupė, atsakinga už paramą vykdant rinkimų procesą ir telkiant finansinę, logistinę ir techninę pagalbą Kongo Demokratinei Respublikai; remia ES indėlį į KDR rinkimų procesą ir ragina ES užtikrinti, kad rinkimams skirtas finansavimas būtų teikiamas, tik jei Kongo vyriausybė įgyvendins konkrečias priemones ir taip pademonstruos politinę valią 2018 m. gruodžio 23 d. surengti rinkimus, be kita ko, paskelbs realistišką rinkimų biudžetą ir garantuos visoms politinėms partijoms ir pilietinės visuomenės organizacijoms visas pagrindines teises ir laisves; |
| --- | --- |

6.

| 7. | griežtai smerkia bet kokio pobūdžio persekiojimą ir grasinimus pilietinės visuomenės ir NVO atžvilgiu; labai susirūpinęs dėl paskutinių žinių apie grasinimus mirtimi Tarptautinės žmogaus teisių federacijos ir susijusių organizacijų atstovams; ragina KDR valdžios institucijas ir saugumo pajėgas visapusiškai laikytis reikalavimų, nustatytų Kotonu susitarime ir Šv. Silvestro susitarime, ypač gerbti asmenų teisę naudotis žodžio laisve ir susirinkimų ir demonstracijų laisvę; ragina Kongo valdžios institucijas, atsiradus pirmai galimybei, ratifikuoti Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smerkia Kongo Nacionalinėje Asamblėjoje pateiktus įstatymų projektus dėl NVO reglamentavimo, dėl žmogaus teisių gynėjų ir dėl kovos su terorizmu; ragina Kongo valdžios institucijas visapusiškai laikytis tinkamo teisėkūros proceso principo ir suderinti įstatymų projektus su tarptautinėmis ir regioninėmis žmogaus teisių apsaugos ir skatinimo normomis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina ES, jos valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę didinti paramą žmogaus teisių gynėjams ir ginti juos; ragina KDR valdžios institucijas atlikti tyrimus ir patraukti atsakomybėn tuos, kurie puola žmogaus teisių gynėjus ir slopina demokratiškus protestus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teigiamai vertina tai, kad Jungtinių Tautų generalinis sekretorius paskelbė, jog bus atliekamas 2017 m. gruodžio 7 d. Jungtinių demokratinių pajėgų kovotojų ataka prieš MONUSCO pajėgas Šiaurės Kivu provincijoje, per kurią žuvo 15 taikdarių; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad neseniai JT sumažino karių skaičių ir biudžetą; ragina JT Saugumo Tarybą ir JT valstybes nares užtikrinti, kad MONUSCO gautų tinkamą finansavimą ir galėtų vykdyti įgaliojimais jai patikėtas užduotis; primena, kad MONUSCO įgaliojimai apima pagalbą apsaugant civilius gyventojus ir paramą įgyvendinant politinį susitarimą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina ES ir jos valstybes nares pirmenybę teikti žmogaus teisių vertybėms; primena, kad svarbu patraukti asmenis atsakomybėn už žmogaus teisių pažeidimus ir kitus veiksmus, kuriais trukdoma rasti taikų konflikto Kongo Demokratinėje Respublikoje sprendimą; todėl teigiamai vertina tikslines ES sankcijas ir ragina ES svarstyti galimybę taikyti papildomas priemones, kaip numatyta Kotonu susitarime, jei padėtis toliau blogės ir nebus pasiekta reikšminga pažanga siekiant taikiai išspręsti konfliktą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad 2015 m. balandžio mėn. JT Aplinkos apsaugos programos vykdomojo direktoriaus pavaduotojas Ibrahim Thiaw pareiškė, jog naudojant gamtos išteklius per metus gaunama daugiau nei 1 mlrd. JAV dolerių ir didžioji dalis pelno – iki 98 proc. – atitenka tarptautinėms bendrovėms, o likę 2 proc. panaudojami vidaus ginkluotoms grupuotėms finansuoti; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis būtinų priemonių prieš Europos įmones, kurios nesilaiko tarptautinių standartų arba kurios nepakankamai atlygina žalą asmenims, nukentėjusiems nuo žmogaus teisių pažeidimų, už kuriuos jos tiesiogiai ar netiesiogiai atsakingos; ragina greitai įgyvendinti 2016 m. birželio 15 d. valstybių narių pasiektą susitarimą dėl ES reglamento dėl konfliktų zonų naudingųjų iškasenų (Reglamentas (ES) 2017/821 (4)) ir tęsti veiklą ES ir JT lygmeniu, siekiant išplėtoti tarptautinius teisės aktus šiuo klausimu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | dar kartą reiškia paramą AS, organizacijai „Organisation internationale de la Francophonie“ ir PAVB, taip pat Angolai, kurios tarpininkauja politiniam dialogui KDR ir visame regione; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reiškia susirūpinimą dėl plintančios choleros epidemijos ir ragina teikti didesnę humanitarinę pagalbą siekiant suvaldyti šios ligos protrūkį; ragina ES ir jos valstybes nares padidinti finansinę ir humanitarinę pagalbą, teikiamą per patikimas organizacijas, kad būtų patenkinti skubūs gyventojų poreikiai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, AKR ir ES ministrų tarybai ir jungtinei parlamentinei asamblėjai, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui ir Kongo Demokratinės Respublikos prezidentui, ministrui pirmininkui ir parlamentui. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0264.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0017.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0479.

(4)  OL L 130, 2017 5 19, p. 1.

---

| 19.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 458/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 458/57

---

P8_TA(2018)0018

Jaunimo užimtumo iniciatyvos įgyvendinimas valstybėse narėse

2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jaunimo užimtumo iniciatyvos įgyvendinimo valstybėse narėse (2017/2039(INI))

(2018/C 458/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (1),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/779, kuriuo dėl papildomos pradinio išankstinio finansavimo, skiriamo pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą remiamoms veiksmų programoms, sumos iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1304/2013 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/779, kuriuo dėl papildomos pradinio išankstinio finansavimo, skiriamo pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą remiamoms veiksmų programoms, sumos iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1304/2013 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 4 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo garantijų iniciatyva ir Jaunimo užimtumo iniciatyva – padėtis po trejų metų“ (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 4 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo garantijų iniciatyva ir Jaunimo užimtumo iniciatyva – padėtis po trejų metų“ (COM(2016)0646),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo mėn. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 3/2015 „ES Jaunimo garantijų iniciatyva: žengti pirmieji žingsniai, bet iškyla rizika jos įgyvendinimui“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo mėn. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 3/2015 „ES Jaunimo garantijų iniciatyva: žengti pirmieji žingsniai, bet iškyla rizika jos įgyvendinimui“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo mėn. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 5/2017 „Jaunimo nedarbas – ar kas pasikeitė įgyvendinus ES politikas? Jaunimo garantijų iniciatyvos ir Jaunimo užimtumo iniciatyvos vertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo mėn. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 5/2017 „Jaunimo nedarbas – ar kas pasikeitė įgyvendinus ES politikas? Jaunimo garantijų iniciatyvos ir Jaunimo užimtumo iniciatyvos vertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl išlaidų valdymo ir ES Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo išlaidų efektyvumo stebėsenos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl išlaidų valdymo ir ES Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo išlaidų efektyvumo stebėsenos (4),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 3 d. Biudžeto reikalų teminio skyriaus išsamią analizę „Jaunimo užimtumo iniciatyvos vertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 3 d. Biudžeto reikalų teminio skyriaus išsamią analizę „Jaunimo užimtumo iniciatyvos vertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl Įgūdžių garantijos iniciatyvos nustatymo (COM(2016)0382), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl Įgūdžių garantijos iniciatyvos nustatymo (COM(2016)0382),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl Jaunimo galimybių iniciatyvos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. gegužės 24 d. rezoliuciją dėl Jaunimo galimybių iniciatyvos (5),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 10 d. Tarybos rekomendaciją dėl Europos stažuočių kokybės sistemos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 10 d. Tarybos rekomendaciją dėl Europos stažuočių kokybės sistemos,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinę chartiją, jos papildomą protokolą ir pataisytą versiją, kuri įsigaliojo 1999 m. liepos 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinę chartiją, jos papildomą protokolą ir pataisytą versiją, kuri įsigaliojo 1999 m. liepos 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. JT patvirtintus 2030 m. darnaus vystymosi tikslus (DVT), kurių siekia visas pasaulis, įskaitant ES, ypač tikslą Nr. 8, pagal kurį siekiama skatinti ilgalaikį, įtraukų ir tvarų ekonomikos augimą, visišką ir produktyvų užimtumą ir deramą darbą visiems; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. JT patvirtintus 2030 m. darnaus vystymosi tikslus (DVT), kurių siekia visas pasaulis, įskaitant ES, ypač tikslą Nr. 8, pagal kurį siekiama skatinti ilgalaikį, įtraukų ir tvarų ekonomikos augimą, visišką ir produktyvų užimtumą ir deramą darbą visiems;

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. Jeano-Claude’o Junckerio pranešimą, parengtą glaudžiai bendradarbiaujant su Donaldu Tusku, Jeroenu Dijsselbloemu, Mario Draghi ir Martinu Schulzu, dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo (penkių pirmininkų pranešimas), 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos diskusijoms skirtus dokumentus dėl Europos socialinio matmens ir 2017 m. gegužės 31 d. dokumentą dėl Europos pinigų sąjungos stiprinimo, taip pat į 2017 m. kovo 1 d. Baltąją knygą dėl Europos ateities; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. Jeano-Claude’o Junckerio pranešimą, parengtą glaudžiai bendradarbiaujant su Donaldu Tusku, Jeroenu Dijsselbloemu, Mario Draghi ir Martinu Schulzu, dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo (penkių pirmininkų pranešimas), 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos diskusijoms skirtus dokumentus dėl Europos socialinio matmens ir 2017 m. gegužės 31 d. dokumentą dėl Europos pinigų sąjungos stiprinimo, taip pat į 2017 m. kovo 1 d. Baltąją knygą dėl Europos ateities;

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą (COM(2017)0250) dėl Europos socialinių teisių ramsčio sukūrimo ir į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos rekomendaciją (ES) 2017/761 dėl Europos socialinių teisių ramsčio (6); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą (COM(2017)0250) dėl Europos socialinių teisių ramsčio sukūrimo ir į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos rekomendaciją (ES) 2017/761 dėl Europos socialinių teisių ramsčio (6);

| — | atsižvelgdamas į „Eurofound“, „Cedefop“, Tarptautinės darbo organizacijos (TDO), Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO), Europos profesinių sąjungų konfederacijos (ETUC) ir Europos profesinių sąjungų instituto (ETUI), Europos verslo konfederacijos (BUSINESSEUROPE), Europos amatų, mažų ir vidutinių įmonių asociacijos (UEAPME), Europos viešąsias paslaugas teikiančių darbdavių ir įmonių centro (CEEP), EUROCITIES ir Europos jaunimo forumo atliktą darbą ir tyrimus; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į „Eurofound“, „Cedefop“, Tarptautinės darbo organizacijos (TDO), Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO), Europos profesinių sąjungų konfederacijos (ETUC) ir Europos profesinių sąjungų instituto (ETUI), Europos verslo konfederacijos (BUSINESSEUROPE), Europos amatų, mažų ir vidutinių įmonių asociacijos (UEAPME), Europos viešąsias paslaugas teikiančių darbdavių ir įmonių centro (CEEP), EUROCITIES ir Europos jaunimo forumo atliktą darbą ir tyrimus;

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos Pirmininko J.-C. Junckerio pranešimą apie Sąjungos padėtį, veiksmų gaires siekiant vieningesnės, stipresnės ir demokratiškesnės Sąjungos (Komisijos darbo programos iki 2018 m. pabaigos projektas) ir 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos ketinimų raštą Parlamento Pirmininkui Antonio Tajani ir Estijos Ministrui Pirmininkui Juri Ratasui; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos Pirmininko J.-C. Junckerio pranešimą apie Sąjungos padėtį, veiksmų gaires siekiant vieningesnės, stipresnės ir demokratiškesnės Sąjungos (Komisijos darbo programos iki 2018 m. pabaigos projektas) ir 2017 m. rugsėjo 13 d. Komisijos ketinimų raštą Parlamento Pirmininkui Antonio Tajani ir Estijos Ministrui Pirmininkui Juri Ratasui;

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A8-0406/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A8-0406/2017),

| A. | kadangi dėl finansų ir ekonomikos krizės jaunimo nedarbo lygis, kuris 2008 m. siekė 15 proc., 2013 m. pradžioje padidėjo iki rekordinių 24 proc., tačiau pateikiant šį vidutinį rodiklį nematyti didžiulių įvairių valstybių narių ir regionų skirtumų; kadangi jaunimo nedarbas Austrijoje, Vokietijoje ir Nyderlanduose 2013 m. laikėsi apie 10 proc., o Kroatijoje, Graikijoje, Italijoje ir Ispanijoje šoktelėjo beveik iki 40 proc. arba viršijo šį skaičių; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl finansų ir ekonomikos krizės jaunimo nedarbo lygis, kuris 2008 m. siekė 15 proc., 2013 m. pradžioje padidėjo iki rekordinių 24 proc., tačiau pateikiant šį vidutinį rodiklį nematyti didžiulių įvairių valstybių narių ir regionų skirtumų; kadangi jaunimo nedarbas Austrijoje, Vokietijoje ir Nyderlanduose 2013 m. laikėsi apie 10 proc., o Kroatijoje, Graikijoje, Italijoje ir Ispanijoje šoktelėjo beveik iki 40 proc. arba viršijo šį skaičių;

| B. | kadangi priemonės, kuriomis buvo siekiama mažinti viešąsias išlaidas, padarė tiesioginį neigiamą poveikį, ypač jaunimui, nes sumažintos lėšos švietimui, mokymui, darbo vietų kūrimui ir paramos paslaugoms; |
| --- | --- |

B.

kadangi priemonės, kuriomis buvo siekiama mažinti viešąsias išlaidas, padarė tiesioginį neigiamą poveikį, ypač jaunimui, nes sumažintos lėšos švietimui, mokymui, darbo vietų kūrimui ir paramos paslaugoms;

| C. | kadangi politika, kuria daromas poveikis jaunimui, buvo formuojama nedalyvaujant susijusiems asmenims ir jaunimo atstovams; |
| --- | --- |

C.

kadangi politika, kuria daromas poveikis jaunimui, buvo formuojama nedalyvaujant susijusiems asmenims ir jaunimo atstovams;

| D. | kadangi ilgą laiką nerasdami darbo jaunuoliai gali pradėti jaustis nuošalyje, atskirti nuo visuomenės, izoliuoti, prarasti bendrumo jausmą. Tai gali padaryti ilgalaikį žalingą poveikį, nes yra didesnė tikimybė, kad jaunuoliai vėl taps bedarbiais, o darbinės veiklos laikotarpiu gaus mažesnį darbo užmokestį ir turės mažiau karjeros galimybių; kadangi paliekant jaunimą nuošalyje prarandama labai daug viešųjų ir privačių investicijų, o tai sukelia didžiulį darbo nesaugumą ir dėl to prarandami įgūdžiai, nes įgyta kvalifikacija nepanaudojama ir ji prastėja; |
| --- | --- |

D.

kadangi ilgą laiką nerasdami darbo jaunuoliai gali pradėti jaustis nuošalyje, atskirti nuo visuomenės, izoliuoti, prarasti bendrumo jausmą. Tai gali padaryti ilgalaikį žalingą poveikį, nes yra didesnė tikimybė, kad jaunuoliai vėl taps bedarbiais, o darbinės veiklos laikotarpiu gaus mažesnį darbo užmokestį ir turės mažiau karjeros galimybių; kadangi paliekant jaunimą nuošalyje prarandama labai daug viešųjų ir privačių investicijų, o tai sukelia didžiulį darbo nesaugumą ir dėl to prarandami įgūdžiai, nes įgyta kvalifikacija nepanaudojama ir ji prastėja;

| E. | kadangi 2012 m. trečdalis darbuotojų Europoje buvo arba per didelės, arba nepakankamos kvalifikacijos savo darbui (7); kadangi įprasta, jog jauni darbuotojai dažniau formaliai yra per aukštos kvalifikacijos, o vyresni darbuotojai dažniau dirba mažiau jų įgūdžius atitinkantį darbą; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2012 m. trečdalis darbuotojų Europoje buvo arba per didelės, arba nepakankamos kvalifikacijos savo darbui (7); kadangi įprasta, jog jauni darbuotojai dažniau formaliai yra per aukštos kvalifikacijos, o vyresni darbuotojai dažniau dirba mažiau jų įgūdžius atitinkantį darbą;

| F. | kadangi jauniems darbuotojams kyla didesnė mažų garantijų darbo rizika; kadangi tikimybė, jog jaunesni nei 25 metų amžiaus darbuotojai gaus įvairiais aspektais nepalankią darbo vietą, yra dvigubai didesnė, palyginti su 50 metų amžiaus ar vyresniais darbuotojais (8); |
| --- | --- |

F.

kadangi jauniems darbuotojams kyla didesnė mažų garantijų darbo rizika; kadangi tikimybė, jog jaunesni nei 25 metų amžiaus darbuotojai gaus įvairiais aspektais nepalankią darbo vietą, yra dvigubai didesnė, palyginti su 50 metų amžiaus ar vyresniais darbuotojais (8);

| G. | kadangi sėkmingas perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką, taip pat sėkmingas įsidarbinimas po neaktyvaus laikotarpio ir pirmoji tikra darbo vieta suteikia jaunuoliams galių ir juos motyvuoja, padeda tobulinti savo asmeninius ir profesinius įgūdžius ir tapti nepriklausomais bei savimi pasitikinčiais piliečiais ir duoda gerą pradžią profesinei veiklai; |
| --- | --- |

G.

kadangi sėkmingas perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką, taip pat sėkmingas įsidarbinimas po neaktyvaus laikotarpio ir pirmoji tikra darbo vieta suteikia jaunuoliams galių ir juos motyvuoja, padeda tobulinti savo asmeninius ir profesinius įgūdžius ir tapti nepriklausomais bei savimi pasitikinčiais piliečiais ir duoda gerą pradžią profesinei veiklai;

| H. | kadangi jaunimo nedarbo lygis, kuris 2013 m. 28 ES valstybėse narėse pasiekė rekordinius 24 proc., vis mažėjo, ir 2017 m. nukrito iki mažiau kaip 17 proc.; kadangi jaunimo nedarbo lygis išlieka aukštas, nes tik kelių valstybių narių (Austrijos, Čekijos Respublikos, Nyderlandų, Maltos, Vengrijos ir Vokietijos) jaunimo nedarbo rodiklis siekia mažiau kaip 11 proc., o tarp kitų valstybių narių yra didžiulių skirtumų; |
| --- | --- |

H.

kadangi jaunimo nedarbo lygis, kuris 2013 m. 28 ES valstybėse narėse pasiekė rekordinius 24 proc., vis mažėjo, ir 2017 m. nukrito iki mažiau kaip 17 proc.; kadangi jaunimo nedarbo lygis išlieka aukštas, nes tik kelių valstybių narių (Austrijos, Čekijos Respublikos, Nyderlandų, Maltos, Vengrijos ir Vokietijos) jaunimo nedarbo rodiklis siekia mažiau kaip 11 proc., o tarp kitų valstybių narių yra didžiulių skirtumų;

| I. | kadangi pagal lytį suskirstyta darbo visą ir ne visą darbo laiką Europoje analizė rodo, jog 2007–2017 m. ir toliau vyravo lyčių nelygybė, nes vyrai ir toliau sudarė apie 60 proc. visą darbo laiką dirbančių 15–24 metų amžiaus asmenų ir tebesudarė apie 40 proc. ne visą darbo laiką dirbančių to paties amžiaus grupės asmenų; |
| --- | --- |

I.

kadangi pagal lytį suskirstyta darbo visą ir ne visą darbo laiką Europoje analizė rodo, jog 2007–2017 m. ir toliau vyravo lyčių nelygybė, nes vyrai ir toliau sudarė apie 60 proc. visą darbo laiką dirbančių 15–24 metų amžiaus asmenų ir tebesudarė apie 40 proc. ne visą darbo laiką dirbančių to paties amžiaus grupės asmenų;

| J. | kadangi apgailestaujant tenka pripažinti, jog statistiškai ir ekonomikos augimo, ir nuosmukio laikotarpiais jaunimo nedarbo lygis paprastai maždaug dvigubai viršija bendrą nedarbo lygio vidurkį; |
| --- | --- |

J.

kadangi apgailestaujant tenka pripažinti, jog statistiškai ir ekonomikos augimo, ir nuosmukio laikotarpiais jaunimo nedarbo lygis paprastai maždaug dvigubai viršija bendrą nedarbo lygio vidurkį;

Jaunimo užimtumo ir Jaunimo garantijų iniciatyvos

| K. | kadangi 2013 m. balandžio 22 d. Taryba savo rekomendacija patvirtino Jaunimo garantijų iniciatyvą, kurią įgyvendindamos valstybės narės įsipareigoja užtikrinti, kad per keturis mėnesius po darbo netekimo arba po formaliųjų mokslų baigimo jaunuoliai gautų kokybišką darbo pasiūlymą arba jiems būtų suteiktos galimybės toliau mokytis arba gauti pameistrystės ar stažuotės pasiūlymą; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2013 m. balandžio 22 d. Taryba savo rekomendacija patvirtino Jaunimo garantijų iniciatyvą, kurią įgyvendindamos valstybės narės įsipareigoja užtikrinti, kad per keturis mėnesius po darbo netekimo arba po formaliųjų mokslų baigimo jaunuoliai gautų kokybišką darbo pasiūlymą arba jiems būtų suteiktos galimybės toliau mokytis arba gauti pameistrystės ar stažuotės pasiūlymą;

| L. | kadangi turint omenyje tai, kad daug valstybių narių nepasiekė didelės sėkmės kovodamos su jaunimo nedarbu pagal ligi šiol galiojančius reglamentus ir naudodamosi esamomis galimybėmis, jos turėtų daugiau dėmesio skirti veiksmingam lėšų ir priemonių, prieinamų pagal Europos socialinį fondą (ESF), panaudojimui; |
| --- | --- |

L.

kadangi turint omenyje tai, kad daug valstybių narių nepasiekė didelės sėkmės kovodamos su jaunimo nedarbu pagal ligi šiol galiojančius reglamentus ir naudodamosi esamomis galimybėmis, jos turėtų daugiau dėmesio skirti veiksmingam lėšų ir priemonių, prieinamų pagal Europos socialinį fondą (ESF), panaudojimui;

| M. | kadangi 2013 m. vasario mėn. Taryba pritarė, kad reikia kurti Jaunimo užimtumo iniciatyvą; ji buvo pradėta įgyvendinti kaip pagrindinė su ESF siejama ES biudžetinė priemonė, skirta padėti valstybių narių regionams, kuriuose yra ypač didelis jaunimo nedarbas, visų pirma įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvos programas; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2013 m. vasario mėn. Taryba pritarė, kad reikia kurti Jaunimo užimtumo iniciatyvą; ji buvo pradėta įgyvendinti kaip pagrindinė su ESF siejama ES biudžetinė priemonė, skirta padėti valstybių narių regionams, kuriuose yra ypač didelis jaunimo nedarbas, visų pirma įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvos programas;

| N. | kadangi Jaunimo garantijų iniciatyvą įgyvendinti įsipareigota ES mastu, o Jaunimo užimtumo iniciatyva skirta toms valstybėms narėms ir regionams, kuriuose jaunimo nedarbo lygis viršija 25 proc. – šį kriterijų iš dalies arba visiškai atitinka 20 valstybių narių; |
| --- | --- |

N.

kadangi Jaunimo garantijų iniciatyvą įgyvendinti įsipareigota ES mastu, o Jaunimo užimtumo iniciatyva skirta toms valstybėms narėms ir regionams, kuriuose jaunimo nedarbo lygis viršija 25 proc. – šį kriterijų iš dalies arba visiškai atitinka 20 valstybių narių;

| O. | kadangi laikotarpio pradžioje telkiant asignavimus siekta greitai sutelkti lėšų 2014 ir 2015 m. Jaunimo užimtumo iniciatyvos biudžetui, kad būtų kuo labiau padidintas įgyvendinant Jaunimo užimtumo iniciatyvą finansuojamų priemonių poveikis; kadangi šis greitas lėšų telkimas prarado prasmę dėl vėluojančio įgyvendinimo nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu; kadangi 2015 m. išankstinio finansavimo rodiklis buvo sąlygiškai padidintas nuo 1 iki 30 proc. ir didžioji dalis reikalavimus atitinkančių valstybių narių sėkmingai taikė šią priemonę; |
| --- | --- |

O.

kadangi laikotarpio pradžioje telkiant asignavimus siekta greitai sutelkti lėšų 2014 ir 2015 m. Jaunimo užimtumo iniciatyvos biudžetui, kad būtų kuo labiau padidintas įgyvendinant Jaunimo užimtumo iniciatyvą finansuojamų priemonių poveikis; kadangi šis greitas lėšų telkimas prarado prasmę dėl vėluojančio įgyvendinimo nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu; kadangi 2015 m. išankstinio finansavimo rodiklis buvo sąlygiškai padidintas nuo 1 iki 30 proc. ir didžioji dalis reikalavimus atitinkančių valstybių narių sėkmingai taikė šią priemonę;

| P. | kadangi pagrindinis Jaunimo užimtumo ir Jaunimo garantijų iniciatyvų tikslas yra padėti nesimokantiems ir nedirbantiems (NEET) jaunuoliams, nes jiems kyla didžiausia atskirties grėsmė, kartu atsižvelgiant į tai, kad terminas NEET apima įvarius jaunimo, turinčio skirtingų poreikių, pogrupius; |
| --- | --- |

P.

kadangi pagrindinis Jaunimo užimtumo ir Jaunimo garantijų iniciatyvų tikslas yra padėti nesimokantiems ir nedirbantiems (NEET) jaunuoliams, nes jiems kyla didžiausia atskirties grėsmė, kartu atsižvelgiant į tai, kad terminas NEET apima įvarius jaunimo, turinčio skirtingų poreikių, pogrupius;

| Q. | kadangi Jaunimo garantijų iniciatyva siekiama užtikrinti tvarią NEET jaunuolių integraciją į darbo rinką taikant asmeniniams poreikiams pritaikytą požiūrį, nes tada galima teikti kokybiškus darbo pasiūlymus ir didinti jaunimo įsidarbinamumą, o platesniu mastu – remti jaunimą pereinant iš švietimo sistemos į darbo rinką ir padėti spręsti įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties problemą darbo rinkoje; kadangi šiomis aplinkybėmis būtinos valstybių narių tinkamos informavimo veiklos strategijos; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Jaunimo garantijų iniciatyva siekiama užtikrinti tvarią NEET jaunuolių integraciją į darbo rinką taikant asmeniniams poreikiams pritaikytą požiūrį, nes tada galima teikti kokybiškus darbo pasiūlymus ir didinti jaunimo įsidarbinamumą, o platesniu mastu – remti jaunimą pereinant iš švietimo sistemos į darbo rinką ir padėti spręsti įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties problemą darbo rinkoje; kadangi šiomis aplinkybėmis būtinos valstybių narių tinkamos informavimo veiklos strategijos;

| R. | kadangi 2015 m. TDO apskaičiavo, jog Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo visose 28 ES valstybėse narėse išlaidos siekė 45 mlrd. EUR; kadangi 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu Jaunimo užimtumo iniciatyvai buvo numatytas nedidelis 6,4 mlrd. EUR biudžetas, siekiant papildyti nacionalinį finansavimą, tačiau jo nepakeisti; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2015 m. TDO apskaičiavo, jog Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo visose 28 ES valstybėse narėse išlaidos siekė 45 mlrd. EUR; kadangi 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu Jaunimo užimtumo iniciatyvai buvo numatytas nedidelis 6,4 mlrd. EUR biudžetas, siekiant papildyti nacionalinį finansavimą, tačiau jo nepakeisti;

| S. | kadangi Komisija pasiūlė tikslinant 2017–2020 m. daugiametę finansinę programą padidinti Jaunimo užimtumo iniciatyvai skirtas lėšas 1 mlrd. EUR, kurie būtų papildyti 1 mlrd. ESF įsipareigojimų; kadangi, Parlamentui ir Tarybai pasiekus susitarimą, šis skaičius buvo padidintas iki 1,2 mlrd.; kadangi 2017 m. rugsėjo 5 d. Parlamentas patvirtino Taisomojo biudžeto Nr. 3/2017 projektą, kad 2017 m. Jaunimo užimtumo iniciatyvai būtų skirta papildoma 500 mln. EUR suma, kuri būtų finansuojama panaudojant bendrąją įsipareigojimų maržą, ir tuo pat metu apgailestavo dėl to, kad dėl Tarybos blokuojamo DFP laikotarpio vidurio tikslinimo ir vėlyvo patvirtinimo vėluojama vykdyti 2017 m. biudžeto procedūrą; |
| --- | --- |

S.

kadangi Komisija pasiūlė tikslinant 2017–2020 m. daugiametę finansinę programą padidinti Jaunimo užimtumo iniciatyvai skirtas lėšas 1 mlrd. EUR, kurie būtų papildyti 1 mlrd. ESF įsipareigojimų; kadangi, Parlamentui ir Tarybai pasiekus susitarimą, šis skaičius buvo padidintas iki 1,2 mlrd.; kadangi 2017 m. rugsėjo 5 d. Parlamentas patvirtino Taisomojo biudžeto Nr. 3/2017 projektą, kad 2017 m. Jaunimo užimtumo iniciatyvai būtų skirta papildoma 500 mln. EUR suma, kuri būtų finansuojama panaudojant bendrąją įsipareigojimų maržą, ir tuo pat metu apgailestavo dėl to, kad dėl Tarybos blokuojamo DFP laikotarpio vidurio tikslinimo ir vėlyvo patvirtinimo vėluojama vykdyti 2017 m. biudžeto procedūrą;

| T. | kadangi savo pirmoje specialiojoje ataskaitoje dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos Europos Audito Rūmai išreiškė susirūpinimą dėl iniciatyvos finansavimo (ES ir nacionaliniu lygmenimis) tinkamumo, kokybiško darbo pasiūlymo apibrėžties, strategijos, kurioje būtų nustatyti aiškūs orientyrai ir tikslai, stokos ir stebėsenos bei pasiektų rezultatų ataskaitų; kadangi Audito Rūmai taip pat išreiškė susirūpinimą dėl to, kad plėtojant Jaunimo garantijų iniciatyvą sėkmingai netaikomas partnerystės požiūris, kaip įtvirtinta 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacijoje; |
| --- | --- |

T.

kadangi savo pirmoje specialiojoje ataskaitoje dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos Europos Audito Rūmai išreiškė susirūpinimą dėl iniciatyvos finansavimo (ES ir nacionaliniu lygmenimis) tinkamumo, kokybiško darbo pasiūlymo apibrėžties, strategijos, kurioje būtų nustatyti aiškūs orientyrai ir tikslai, stokos ir stebėsenos bei pasiektų rezultatų ataskaitų; kadangi Audito Rūmai taip pat išreiškė susirūpinimą dėl to, kad plėtojant Jaunimo garantijų iniciatyvą sėkmingai netaikomas partnerystės požiūris, kaip įtvirtinta 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacijoje;

| U. | kadangi reikia iš tiesų veiksmingų mechanizmų, kad būtų galima aptarti ir spręsti sunkumus, su kuriais susiduriama įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvos programas, taip pat tvirto valstybių narių ryžto visapusiškai įgyvendinti tai, kas numatyta pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą, ypač atsižvelgiant į vietos sąlygas, ir sudaryti galimybes tobulinti įgūdžius, taip pat kurti deramas ir lanksčias vertinimo struktūras; |
| --- | --- |

U.

kadangi reikia iš tiesų veiksmingų mechanizmų, kad būtų galima aptarti ir spręsti sunkumus, su kuriais susiduriama įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvos programas, taip pat tvirto valstybių narių ryžto visapusiškai įgyvendinti tai, kas numatyta pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą, ypač atsižvelgiant į vietos sąlygas, ir sudaryti galimybes tobulinti įgūdžius, taip pat kurti deramas ir lanksčias vertinimo struktūras;

| V. | kadangi Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatyti tam tikri bendri kriterijai, apibrėžiantys kokybišką darbo pasiūlymą (Slovakija šią apibrėžtį laiko teisiškai privaloma), apimantys nuostatas dėl minimalaus darbo laiko ir užimtumo tvarumo baigus teikti paramą pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą, taip pat atsižvelgiant į paramos gavėjo sveikatos būklę; |
| --- | --- |

V.

kadangi Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatyti tam tikri bendri kriterijai, apibrėžiantys kokybišką darbo pasiūlymą (Slovakija šią apibrėžtį laiko teisiškai privaloma), apimantys nuostatas dėl minimalaus darbo laiko ir užimtumo tvarumo baigus teikti paramą pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą, taip pat atsižvelgiant į paramos gavėjo sveikatos būklę;

| W. | kadangi savo neseniai paskelbtoje antroje specialiojoje ataskaitoje dėl Jaunimo užimtumo ir Jaunimo garantijų iniciatyvų, parengtoje nagrinėjant septynias atrinktas valstybes nares, Europos Audito Rūmai išreiškė susirūpinimą, kad sunku gauti išsamių duomenų ir kad įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą padaryta nedidelė pažanga, o pasiekti rezultatai neatitinka pradinių lūkesčių; kadangi Jaunimo užimtumo ir Jaunimo garantijų iniciatyvos vis dar yra vienos iš novatoriškiausių ir didžiausio užmojo politinių reagavimo į ekonomikos krizės sukeltą jaunimo nedarbą priemonių, todėl jas turi ir toliau remti ES, nacionalinės ir regioninės institucijos, kad ateityje būtų pasiekta lauktų rezultatų; |
| --- | --- |

W.

kadangi savo neseniai paskelbtoje antroje specialiojoje ataskaitoje dėl Jaunimo užimtumo ir Jaunimo garantijų iniciatyvų, parengtoje nagrinėjant septynias atrinktas valstybes nares, Europos Audito Rūmai išreiškė susirūpinimą, kad sunku gauti išsamių duomenų ir kad įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą padaryta nedidelė pažanga, o pasiekti rezultatai neatitinka pradinių lūkesčių; kadangi Jaunimo užimtumo ir Jaunimo garantijų iniciatyvos vis dar yra vienos iš novatoriškiausių ir didžiausio užmojo politinių reagavimo į ekonomikos krizės sukeltą jaunimo nedarbą priemonių, todėl jas turi ir toliau remti ES, nacionalinės ir regioninės institucijos, kad ateityje būtų pasiekta lauktų rezultatų;

| X. | kadangi Jaunimo užimto iniciatyvos įgyvendinimo išlaidų efektyvumą ir pagrindinį Jaunimo garantijų iniciatyvos tikslą – užtikrinti tvarų jaunimo užimtumą – galima pasiekti tik tada, jei vykdomi veiksmai yra tinkamai prižiūrimi remiantis patikimais ir palyginamais duomenimis, programos orientuotos į rezultatus, o tais atvejais, kai aptinkama neefektyvių ir brangiai kainuojančių priemonių – atliekami pakeitimai; |
| --- | --- |

X.

kadangi Jaunimo užimto iniciatyvos įgyvendinimo išlaidų efektyvumą ir pagrindinį Jaunimo garantijų iniciatyvos tikslą – užtikrinti tvarų jaunimo užimtumą – galima pasiekti tik tada, jei vykdomi veiksmai yra tinkamai prižiūrimi remiantis patikimais ir palyginamais duomenimis, programos orientuotos į rezultatus, o tais atvejais, kai aptinkama neefektyvių ir brangiai kainuojančių priemonių – atliekami pakeitimai;

| Y. | kadangi valstybės narės turi dėti daugiau pastangų siekdamos remti jaunuolius, kurie yra labiausiai arba visiškai atskirti nuo darbo rinkos, pvz., neįgalius jaunuolius, ir teikti jiems konkrečią paramą; |
| --- | --- |

Y.

kadangi valstybės narės turi dėti daugiau pastangų siekdamos remti jaunuolius, kurie yra labiausiai arba visiškai atskirti nuo darbo rinkos, pvz., neįgalius jaunuolius, ir teikti jiems konkrečią paramą;

| Z. | kadangi Jaunimo užimtumo iniciatyvos ir Jaunimo garantijų iniciatyvos tikslas – atlikti pagrindinį vaidmenį siekiant užtikrinti pagrindinius Europos socialinių teisių ramsčio principus; |
| --- | --- |

Z.

kadangi Jaunimo užimtumo iniciatyvos ir Jaunimo garantijų iniciatyvos tikslas – atlikti pagrindinį vaidmenį siekiant užtikrinti pagrindinius Europos socialinių teisių ramsčio principus;

| AA. | kadangi Komisijos pirmininkas Jean-Claude Juncker savo 2017 m. pranešime apie Sąjungos padėtį visiškai neužsiminė apie vis dar nerimą keliančią jaunimo nedarbo padėtį Europoje; kadangi prie 2017 m. pranešimo apie Sąjungos padėtį pridėtame ketinimų rašte pripažintas Jaunimo garantijų iniciatyvos vaidmuo padedant kurti darbo vietas ES; kadangi kova su nedarbu ir ypač jaunimo nedarbu turėtų ir toliau būti ES veiksmų prioritetas; |
| --- | --- |

AA.

kadangi Komisijos pirmininkas Jean-Claude Juncker savo 2017 m. pranešime apie Sąjungos padėtį visiškai neužsiminė apie vis dar nerimą keliančią jaunimo nedarbo padėtį Europoje; kadangi prie 2017 m. pranešimo apie Sąjungos padėtį pridėtame ketinimų rašte pripažintas Jaunimo garantijų iniciatyvos vaidmuo padedant kurti darbo vietas ES; kadangi kova su nedarbu ir ypač jaunimo nedarbu turėtų ir toliau būti ES veiksmų prioritetas;

| AB. | kadangi pranešama apie pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą finansuojamų priemonių vėluojančius mokėjimus, skirtus jaunimui, kurių priežastis dažnai yra vėluojantis valdymo institucijų steigimas arba nepakankami nacionalinių ar regioninių valdžios institucijų administraciniai pajėgumai; |
| --- | --- |

AB.

kadangi pranešama apie pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą finansuojamų priemonių vėluojančius mokėjimus, skirtus jaunimui, kurių priežastis dažnai yra vėluojantis valdymo institucijų steigimas arba nepakankami nacionalinių ar regioninių valdžios institucijų administraciniai pajėgumai;

| AC. | kadangi Jaunimo užimtumo iniciatyvos ir Jaunimo garantijų iniciatyvos priemonės, pvz., stažuotės ir mokomoji praktika, turėtų padėti pereiti į darbo rinką ir niekada neturėtų pakeisti įprastų darbo sutarčių; |
| --- | --- |

AC.

kadangi Jaunimo užimtumo iniciatyvos ir Jaunimo garantijų iniciatyvos priemonės, pvz., stažuotės ir mokomoji praktika, turėtų padėti pereiti į darbo rinką ir niekada neturėtų pakeisti įprastų darbo sutarčių;

| AD. | kadangi dėl neįforminto darbo arba nesiregistravimo darbo biržoje statistiniai duomenys apie jaunas moteris kaimo vietovėse yra netikslūs ir dėl to atsiranda pensijų skirtumų; kadangi ši praktika daro neigiamą poveikį visai visuomenei ir ypač moterų gerovei, kitoms jų socialinio draudimo formoms ir karjeros pokyčių arba įsidarbinimo ateityje galimybėms; |
| --- | --- |

AD.

kadangi dėl neįforminto darbo arba nesiregistravimo darbo biržoje statistiniai duomenys apie jaunas moteris kaimo vietovėse yra netikslūs ir dėl to atsiranda pensijų skirtumų; kadangi ši praktika daro neigiamą poveikį visai visuomenei ir ypač moterų gerovei, kitoms jų socialinio draudimo formoms ir karjeros pokyčių arba įsidarbinimo ateityje galimybėms;

| AE. | kadangi 16 mln. NEET jaunuolių įsitraukė į Jaunimo garantijų iniciatyvos priemones, o Jaunimo užimtumo iniciatyva suteikė tiesioginę pagalbą daugiau kaip 1,6 mln. jaunuolių ES; |
| --- | --- |

AE.

kadangi 16 mln. NEET jaunuolių įsitraukė į Jaunimo garantijų iniciatyvos priemones, o Jaunimo užimtumo iniciatyva suteikė tiesioginę pagalbą daugiau kaip 1,6 mln. jaunuolių ES;

| AF. | kadangi pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą valstybės narės priėmė daugiau kaip 132 jaunimui skirtų darbo rinkos priemonių; |
| --- | --- |

AF.

kadangi pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą valstybės narės priėmė daugiau kaip 132 jaunimui skirtų darbo rinkos priemonių;

| AG. | kadangi valstybės narės paskyrė 75 proc. viso Jaunimo užimtumo iniciatyvos biudžeto, o 19 proc. jau investavo, todėl šios iniciatyvos biudžeto įgyvendinimo lygis tarp Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) yra aukščiausias; |
| --- | --- |

AG.

kadangi valstybės narės paskyrė 75 proc. viso Jaunimo užimtumo iniciatyvos biudžeto, o 19 proc. jau investavo, todėl šios iniciatyvos biudžeto įgyvendinimo lygis tarp Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) yra aukščiausias;

| AH. | kadangi kelios Jaunimo užimtumo iniciatyvos įgyvendinimo ataskaitos rodo, jog, nepaisant susirūpinimo dėl finansavimo tinkamumo ir apskaičiuotų būtinų bendrų investicijų, turimi ištekliai sėkmingai skiriami regioniniams poreikiams tenkinti, nukreipiant juos į konkrečius regionus ir paramos gavėjų grupes; |
| --- | --- |

AH.

kadangi kelios Jaunimo užimtumo iniciatyvos įgyvendinimo ataskaitos rodo, jog, nepaisant susirūpinimo dėl finansavimo tinkamumo ir apskaičiuotų būtinų bendrų investicijų, turimi ištekliai sėkmingai skiriami regioniniams poreikiams tenkinti, nukreipiant juos į konkrečius regionus ir paramos gavėjų grupes;

| AI. | kadangi 1997 m. pradėjus vykdyti Europos užimtumo strategiją Komisija parėmė tam tikras priemones, kuriomis siekiama pagerinti jaunimo užimtumo ir švietimo perspektyvas (9); kadangi prasidėjus krizei ES savo pastangas ypač sutelkė į Jaunimo garantijų iniciatyvą ir Jaunimo užimtumo iniciatyvą; |
| --- | --- |

AI.

kadangi 1997 m. pradėjus vykdyti Europos užimtumo strategiją Komisija parėmė tam tikras priemones, kuriomis siekiama pagerinti jaunimo užimtumo ir švietimo perspektyvas (9); kadangi prasidėjus krizei ES savo pastangas ypač sutelkė į Jaunimo garantijų iniciatyvą ir Jaunimo užimtumo iniciatyvą;

| AJ. | kadangi Jaunimo garantijų iniciatyva yra finansuojama iš ESF, nacionalinių biudžetų ir Jaunimo užimtumo iniciatyvos biudžeto, o pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą galima finansuoti tiesioginį darbo, pameistrystės, praktikos ar tęstinio mokymosi suteikimą Jaunimo užimtumo iniciatyvos tikslinei grupei reikalavimus atitinkančiuose regionuose; kadangi veiksmų pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą trukmė nėra nustatyta, o vykdant Jaunimo garantijų iniciatyvą reikalaujama, kad pasiūlymas būtų pateiktas per keturis mėnesius; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi Jaunimo garantijų iniciatyva yra finansuojama iš ESF, nacionalinių biudžetų ir Jaunimo užimtumo iniciatyvos biudžeto, o pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą galima finansuoti tiesioginį darbo, pameistrystės, praktikos ar tęstinio mokymosi suteikimą Jaunimo užimtumo iniciatyvos tikslinei grupei reikalavimus atitinkančiuose regionuose; kadangi veiksmų pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą trukmė nėra nustatyta, o vykdant Jaunimo garantijų iniciatyvą reikalaujama, kad pasiūlymas būtų pateiktas per keturis mėnesius;

| AK. | kadangi Jaunimo garantijų iniciatyva valstybėse narėse paskatino įgyvendinti struktūrines reformas, kuriomis visų pirma siekiama priderinti švietimo ir mokymo modelius prie darbo rinkos reikalavimų, kad būtų pasiekti Jaunimo garantijų iniciatyvos tikslai; |
| --- | --- |

AK.

kadangi Jaunimo garantijų iniciatyva valstybėse narėse paskatino įgyvendinti struktūrines reformas, kuriomis visų pirma siekiama priderinti švietimo ir mokymo modelius prie darbo rinkos reikalavimų, kad būtų pasiekti Jaunimo garantijų iniciatyvos tikslai;

| AL. | kadangi išorės veiksniai, pavyzdžiui, konkreti ekonominė padėtis arba savitas kiekvieno regiono gamybos modelis, daro įtaką nustatytų Jaunimo garantijų iniciatyvos tikslų siekimui; |
| --- | --- |

AL.

kadangi išorės veiksniai, pavyzdžiui, konkreti ekonominė padėtis arba savitas kiekvieno regiono gamybos modelis, daro įtaką nustatytų Jaunimo garantijų iniciatyvos tikslų siekimui;

Įvadas

| 1. | mano, kad Jaunimo garantijų iniciatyva turi būti pirmasis žingsnis siekiant įgyvendinti jaunimo užimtumo poreikius; primena, kad darbdaviai privalo dalyvauti jaunimui prieinamų profesinio mokymo programų, pirmos pakopos darbo vietų ir kokybiškų stažuočių teikimo procesuose; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad negali būti kompromisų dėl jaunimui skirtų deramo darbo vietų kokybės aspekto; pabrėžia, kad visais atvejais pagrindiniai darbo standartai ir kiti standartai, susiję su darbo vietų kokybe, pvz., darbo laikas, minimalus darbo užmokestis, socialinė apsauga ir darbuotojų sauga ir sveikata, turėtų būti pagrindiniai klausimai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į didelius ekonominės veiklos rezultatų – ekonomikos ir užimtumo augimo srityse – skirtumus 28 ES valstybėse narėse; jiems šalinti reikia ryžtingo politinio atsako; pripažįsta, kad kai kurios valstybės narės atsilieka įgyvendindamos struktūrines reformas; pažymi, kad darbo vietas galima kurti tik vykdant patikimą ekonominę, užimtumo ir investicijų politiką, už kurias galiausiai atsako valstybės narės; reiškia susirūpinimą dėl ilgalaikio poveikio regionų, kurie patiria aukštąjį išsilavinimą turinčių asmenų protų nutekėjimą, ekonominei plėtrai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvos įgyvendinimo taisykles valstybės narės turėjo pasirinkti, kaip vykdyti programą (kaip specialią programą, kaip prioritetą pagal esamą veiklos programą arba kaip kelių skirtingų prioritetų linijų dalį); pažymi, kad atsižvelgiant į įvairias įgyvendinimo galimybes ir remiantis pasiektais rezultatais, siekiant juos perkelti į kitus programos etapus, reikalingi gerosios patirties mainai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | susirūpinęs pažymi, kad Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 5/2017 teigiama, jog yra rizikos, kad ES finansavimas paprasčiausiai pakeičia nacionalinį finansavimą, bet nesuteikia pridėtinės vertės; primena, kad pagal papildomumo principą Jaunimo užimtumo iniciatyva siekiama papildyti nacionalinį finansavimą, bet nepakeisti valstybių narių politikos ir finansavimo, skirtų kovai su nedarbu; pabrėžia, jog siekiant užtikrinti, kad per keturis mėnesius po darbo netekimo arba po formaliųjų mokslų baigimo visi jaunuoliai gautų kokybiškus darbo, tolesnių studijų arba pameistrystės ar stažuotės pasiūlymus, negalima kliautis vien Jaunimo užimtumo iniciatyvai skirtu biudžetu ir niekada nebuvo planuota to daryti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad Jaunimo užimtumo iniciatyva turi būti visų pirma politikos reformų ir geresnio koordinavimo užimtumo ir švietimo srityse varomoji jėga, ypač tose valstybėse narėse, kuriose yra didelis jaunimo nedarbas, siekiant užtikrinti, kad tose valstybėse narėse, užuot taikius įvairias nenuoseklias (esamas) politikos priemones, būtų taikomi integruoti, visapusiški ir ilgalaikiai kovos su jaunimo nedarbu metodai, kuriais būtų suteikiama daugiau galimybių ir kurie padėtų užtikrinti tvarų jaunimo užimtumą; mano, kad Jaunimo užimtumo ir Jaunimo garantijų iniciatyvos yra veiksmingos kovos su labiausiai atskirtų jaunuolių grupių socialine atskirtimi priemonės; mano, kad svarbu siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų užimtumo, mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo ir socialinės atskirties srityse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad pagal Tarybos rekomendaciją dėl Jaunimo garantijų nustatymo apibrėžtos šešios gairės, kurių turėtų būti laikomasi kuriant Jaunimo garantijų programas: turi būti taikomi partneryste grindžiami požiūriai, vykdomos ankstyvos intervencijos ir aktyvavimas, integracijos į darbo rinką paramos priemonės, panaudojamos Sąjungos lėšos, atliekamas programų vertinimas ir nuolatinis jų tobulinimas ir spartus įgyvendinimas; pabrėžia, kad, kaip nurodyta vertinimo ataskaitose, labai mažai valstybių narių pateikė duomenis apie šiuos aspektus ir visapusiškus jų vertinimus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad siekiant sumažinti jaunimo nedarbo lygį ir išspręsti įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties problemą turėtų būti daugiau investuojama į judumą šalyje ir tarp valstybių; ragina geriau suderinti darbo ir įgūdžių paklausą ir pasiūlą sudarant palankesnes judumo sąlygas tarp regionų (įskaitant pasienio regionus); pripažįsta, kad valstybės narės privalo skirti daugiau dėmesio siekdamos užtikrinti tvirtesnį pasienio regionų švietimo sistemų ir darbo rinkų ryšį, pvz., skatinant švietimą kaimyninių šalių kalbomis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad aukštus jaunimo nedarbo rodiklius lemia: pasaulinės ekonomikos krizės pasekmės darbo rinkoms, ankstyvas pasitraukimas iš švietimo sistemos neįgijus pakankamos kvalifikacijos, tinkamų įgūdžių ir darbo patirties stoka, vis labiau plintantis įvairių formų trumpalaikis darbas be garantijų, po kurio eina nedarbo laikotarpiai, ribotos mokymosi galimybės ir nepakankamos ar netinkamos aktyviosios darbo rinkos programos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad Jaunimo užimtumo iniciatyvos stebėsena turi būti paremta patikimais duomenimis; mano, jog šiuo metu turimų stebėsenos duomenų ir rezultatų nepakanka, kad būtų galima bendrai įvertinti Jaunimo užimtumo iniciatyvos, kaip pagrindinės Jaunimo garantijų iniciatyvai skirtos ES finansinės priemonės, įgyvendinimo rezultatus, ypač dėl to, kad pradžioje valstybės narės vėlavo pradėti rengti veiksmų programas, ir dėl to, kad jos vis dar yra gana ankstyvame iniciatyvos įgyvendinimo etape; primygtinai tvirtina, kad reikia ir toliau jaunimo užimtumą laikyti ES veiksmų prioritetu; tačiau yra susirūpinęs dėl naujausios Europos Audito Rūmų ataskaitos išvadų dėl Jaunimo užimtumo ir Jaunimo garantijų iniciatyvų kaip Sąjungos kovos su jaunimo nedarbu politikos priemonių, poveikio, nors ataskaitos apimtis teritoriniu ir laiko požiūriu yra ribota; |
| --- | --- |

10.

| 11. | laikosi nuomonės, jog siekiant, kad jaunimo užimtumo didinimo strategija būtų tikrai veiksminga, ją rengiant reikalingos apvalaus stalo diskusijos su suinteresuotaisiais subjektais, reikia atsižvelgti į teritorinį kontekstą, kuriame ta strategija bus taikoma, ir į ją turi būti įtrauktos nuostatos dėl tikslingo mokymo, atitinkančio įmonių poreikius, susiejant juos su jaunuolių lūkesčiais ir kompetencija; pabrėžia, kad toji strategija turėtų apimti kokybišką mokymą ir visišką skaidrumą skiriant lėšas švietimo veikėjams, ir joje turėtų būti numatyta griežta lėšų naudojimo kontrolė; |
| --- | --- |

11.

| 12. | apgailestauja dėl to, kad pagal Tarybos rekomendaciją valstybės narės pasirinko įsipareigoti taikyti tik neprivalomą priemonę; atkreipia dėmesį į tai, kad Jaunimo garantijų iniciatyvos tikslas toli gražu nepasiektas daugelyje valstybių narių; |
| --- | --- |

12.

Pagalba labiausiai atskirtiems jaunuoliams

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad esama rizikos, jog neįgalūs jaunuoliai nepateks nei į Jaunimo užimtumo iniciatyvos, nei į Jaunimo garantijų iniciatyvos taikymo sritį; ragina Komisiją ir valstybes nares pritaikyti savo veiksmų programas siekiant užtikrinti, kad Jaunimo užimtumo ir Jaunimo garantijų iniciatyvų priemonėmis iš tikrųjų galėtų pasinaudoti visi neįgalieji ir kad jauniems neįgaliesiems būtų suteiktos vienodos galimybės, atsižvelgiant į asmeninius poreikius; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad norint išspręsti NEET jaunimo problemą reikalingos reikšmingos nuolatinės nacionalinių valdžios institucijų pastangos ir sektorių bendradarbiavimas, nes NEET jaunuoliai yra nevienalytė skirtingų poreikių ir įgūdžių turinti grupė; todėl pabrėžia, kad reikia surinkti daugiau ir išsamesnių duomenų apie visus NEET jaunimo kategorijai priskiriamus asmenis, turint tikslą juos užregistruoti ir veiksmingiau teikti pagalbą, nes labiau suskirstyti duomenys, įskaitant pagal regionus, galėtų padėti nustatyti, kurioms grupėms turėtų būti skiriama daugiau dėmesio ir kaip būtų galima geriau pritaikyti užimtumo iniciatyvas tiems, kam jos skirtos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad Jaunimo garantijų iniciatyva ir Jaunimo užimtumo iniciatyva negali pakeisti makroekonominių priemonių ir kitų politikos priemonių, kuriomis skatinamas jaunimo užimtumas; pažymi, kad vertinant Jaunimo garantijų iniciatyvos taikymą ir poveikį svarbu atsižvelgti į skirtingą valstybių narių makroekonomikos ir biudžeto padėtį; mano, kad ilguoju laikotarpiu būtų reikalinga Jaunimo užimtumo iniciatyvos struktūrinė reforma, jeigu norima pratęsti šios programos trukmę; pabrėžia, kad tikrai reikia labiau koordinuoti skirtingų valstybių narių veiklą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pritaria tam, kad būtų steigiami vieno langelio principu veikiantys centrai, kurie galėtų užtikrinti, kad jaunimas galėtų vienoje vietoje lengvai pasinaudoti visomis paslaugomis ir rekomendacijomis ir jas nemokamai gauti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | yra susirūpinęs dėl pirminių išvadų, iš kurių matyti, kad reikia tobulinti visų NEET jaunuolių, ypač neaktyvių NEET jaunuolių ir tų, kuriems sunku iš naujo integruotis, registravimo sistemas ir informavimo veiklą; ragina valstybes nares parengti tinkamas ir konkretiems poreikiams pritaikytas strategijas, kad būtų pasiekti visi NEET jaunuoliai ir būtų taikomas integruotas požiūris siekiant teikti labiau individualią paramą ir paslaugas jaunimui, kuris susiduria su daugeliu kliūčių; primygtinai ragina valstybes nares ypatingą dėmesį skirti pažeidžiamų NEET jaunuolių poreikiams ir pašalinti šališką ir neigiamą požiūrį į juos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad siekiant padidinti priemonių poveikį jas reikia pritaikyti prie vietos aplinkybių; ragina valstybes nares taikyti specialias jaunimo užimtumo priemones kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina valstybes nares skubiai gerinti informavimą apie esamas paramos programas, kuriomis gali naudotis jaunimas, ypač labiausiai nuo darbo rinkos nutolusios grupės, rengiant informuotumo kampanijas, pasitelkiant tiek tradicinius, tiek šiuolaikiškus žiniasklaidos kanalus, pvz., socialinius tinklus; |
| --- | --- |

19.

Pasiūlymų pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą kokybės užtikrinimas

| 20. | pripažįsta, kad reikia apibrėžti kokybiško darbo pasiūlymo sąvoką Jaunimo užimtumo iniciatyvos kontekste; pabrėžia, kad reikia pateikti išsamią kokybiško darbo pasiūlymo apibrėžtį, dėl kurios sutartų visos valstybės narės ir pagal kurią būtų atsižvelgiama į Užimtumo komiteto bendradarbiaujant su Komisija, TDO ir susijusiais suinteresuotaisiais subjektais atliekamą darbą; pažymi, kad kokybiškas darbo pasiūlymas yra daugialypė priemonė, kurios rezultatas – tvari ir tinkama dalyvių integracija į darbo rinką – šis tikslas pasiekiamas ugdant įgūdžius; kokybiškas darbo pasiūlymas turėtų atitikti dalyvio kvalifikacijos lygį ir profilį ir būti teikiamas atsižvelgiant į užimtumo paklausą; primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad tinkama socialinė apsauga, su darbo sąlygomis ir darbo užmokesčiu susijusios taisyklės būtų taikomos visiems dalyviams; atkreipia dėmesį į kokybės standartus, minimus Komisijos 2015 m. paskelbtose Jaunimo užimtumo iniciatyvos vertinimo rekomendacijose, kuriose nurodoma, kad darbo pasiūlymų ypatumai, tinkamumas dalyvio poreikių požiūriu, dėl pasiūlymų gauti darbo rinkos rezultatai ir nepriimtų arba pernelyg anksti atmestų darbo pasiūlymų dalis yra svarūs rodikliai siekiant įvertinti darbo kokybę; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena, kad TDO deramo darbo apibrėžtyje deramas darbas apibūdinamas kaip produktyvus darbas, užtikrinantis sąžiningas pajamas, saugią darbo vietą ir socialinę šeimų apsaugą, geresnes asmeninio tobulėjimo ir socialinės integracijos perspektyvas, asmens laisvę kelti jam rūpimus klausimus, organizuotis ir dalyvauti, kai priimami sprendimai, kurie daro poveikį jo gyvenimui, lygias visų moterų ir vyrų galimybes ir vienodą požiūrį į juos; taip pat primena, kad šio būtiniausio standarto ir toliau nesilaikoma jaunimo užimtumo atveju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | laikosi nuomonės, kad jaunimas irgi turėtų dalyvauti stebint pasiūlymų kokybę; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad kokybiška stažuotės sutartis turi atitikti kokybės sistemą, pagal kurią numatomos šios garantijos: stažuotę turi reglamentuoti rašytinė sutartis, kurioje turi būti pateikta skaidri informacija apie susitariančiųjų šalių teises ir pareigas, nurodyti konkretūs kokybiško mokymo tikslai ir turinys; turi būti paskirtas kuratorius arba vadovas stažuotojo veiklos rezultatams įvertinti stažuotės pabaigoje; turi būti nustatyta konkreti stažuotės trukmė ir stažuočių pas tą patį darbdavį maksimali trukmė, sutartyje turi būti aiškiai nurodytos socialinės apsaugos sistemos taisyklės ir atlyginimas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina valstybes nares, dalyvaujant socialiniams partneriams ir jaunimo organizacijoms, palaipsniui atnaujinti ir persvarstyti savo Jaunimo užimtumo iniciatyvos veiksmų programas, kad jų veiksmai būtų pritaikyti faktiniams jaunimo ir darbo rinkos poreikiams; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad nustatyti, ar Jaunimo užimtumo iniciatyvos biudžetas yra tinkamai naudojamas ir ar siekiama pagrindinio Jaunimo užimtumo iniciatyvos tikslo – užtikrinti tvarų bedarbių jaunuolių užimtumą, galima tik tada, jei vykdomi veiksmai yra tinkamai prižiūrimi atsižvelgiant į patikimus ir palyginamus duomenis ir jei valstybės narės, kurios nepadarė pažangos, rimtai stengsis ištaisyti šią padėtį; ragina valstybes nares skubiai pagerinti stebėseną, ataskaitų teikimą ir duomenų kokybę, taip pat užtikrinti, kad būtų surinkti ir laiku bei dažniau nei reikalaujama pagal metinius ataskaitų teikimo įpareigojimus, apibrėžtus ESF reglamento 19 straipsnio 2 dalyje, teikiami patikimi ir palyginami Jaunimo užimtumo iniciatyvos įgyvendinimo duomenys ir skaičiai; ragina Komisiją persvarstyti savo gaires dėl duomenų rinkimo, atsižvelgiant į Audito Rūmų rekomendaciją, siekiant sumažinti pavojų, kad rezultatai bus išpūsti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį į pasiūlymus ir įvairaus pobūdžio programas, kuriuos valstybės narės parengė pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą; mano, kad kai kuriose valstybėse narėse nacionaliniai teisės aktai buvo neaiškūs tikslų ir metodų požiūriu, jų formulavimas buvo neaiškus ir jie neapėmė plataus užimtumo skatinimo galimybių spektro; mano, kad didelė veiksmų laisvė ir aiškių priežiūros mechanizmų nebuvimas lėmė tai, kad darbo vietos kartais buvo keičiamos pasiūlymais, teikiamais pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | reiškia susirūpinimą dėl pranešimų apie netinkamą pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą finansuojamų priemonių naudojimą, įskaitant vėluojančius mokėjimus jaunimui arba piktnaudžiavimą stažuotėmis, pavyzdžiui, pernelyg didelį jų naudojimą; išreiškia pasiryžimą kovoti su tokia praktika; laikosi nuomonės, kad Jaunimo garantijų iniciatyva neturi būti sistemiškai naudojama tikslais, kurie prieštarauja aktyvumo darbo rinkoje skatinimo dvasiai ir siekiui užtikrinti ilgalaikę integraciją į darbo rinką; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti ir skleisti geriausią patirtį, taip pat ja keistis siekiant skatinti tarpusavio mokymąsi, kaip formuoti politiką, ir prisidėti rengiant ir įgyvendinant įrodymais grindžiamą politiką; pabrėžia, kad atsižvelgiant į darbo rinkos pokyčius ir ekonomikos skaitmeninimą reikalingas naujas požiūris į jaunimo užimtumo politiką; pažymi, kad Jaunimo užimtumo iniciatyva turi būti įgyvendinama naudojant veiksmingas jaunimo nedarbą mažinančias priemones, o ne pakartotinai taikant neveiksmingą užimtumo politiką; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pakartoja, kad Tarybos rekomendacijoje dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo partneryste pagrįsti požiūriai laikomi esminiu veiksniu siekiant įgyvendinti Jaunimo garantijų programas, kad jos pasiektų NEET jaunuolius; ragina valstybes nares laikytis partneryste pagrįsto požiūrio aktyviai nustatant ir įtraukiant atitinkamus suinteresuotuosius subjektus ir labiau skatinant įgyvendinti Jaunimo garantijų iniciatyvos programą įmonėse, visų pirma MVĮ ir mažesnėse, šeimoms priklausančiose įmonėse; pabrėžia, jog iš valstybių narių, kurios jau pradėjo taikyti į Jaunimo garantijų iniciatyvą panašius metodus, nors programos jose dar nepradėtos vykdyti, gautų duomenų matyti, kad siekiant sėkmingai įgyvendinti iniciatyvą svarbu sėkmingai taikyti bendradarbiavimu su suinteresuotaisiais subjektais pagrįstą požiūrį; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia svarbų jaunimo organizacijų kaip tarpininkų tarp jaunuolių ir valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) vaidmenį; šiomis aplinkybėmis ragina valstybes nares nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis glaudžiai bendradarbiauti su jaunimo organizacijomis informuojant, planuojant, įgyvendinant ir vertinant Jaunimo užimtumo iniciatyvos programas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia kvalifikuotų ir atnaujintų VUT svarbą teikiant asmeniniams NEET jaunuolių poreikiams pritaikytas paslaugas; ragina valstybes nares įgyvendinant Jaunimo užimtumo iniciatyvą ES lygmeniu geriau koordinuoti valstybines užimtumo tarnybas pasitelkus Europos valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) tinklą; skatina dar labiau stiprinti viešųjų ir privačiųjų darbdavių, verslo įmonių ir švietimo sistemų sinergiją; ragina kuo plačiau naudotis e. valdžios priemonėmis siekiant sumažinti biurokratiją; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją pateikti konkrečioms šalims skirtus vertinimus, nurodant kiekvienos valstybės narės metines išlaidas, kurių reikia siekiant veiksmingai įgyvendinti Jaunimo garantijų iniciatyvą, atsižvelgiant į TDO įvertinimą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad reikia didinti pameistrystės programų skaičių pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą, nes jos sudaro tik 4,1 proc. iki šiol priimtų pasiūlymų; |
| --- | --- |

33.

Baigiamosios pastabos

| 34. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia parengti Jaunimo užimtumo iniciatyvos pertvarkymo strategiją, t. y. pakeisti jos pobūdį iš kovos su krize priemonės į nuolatinę kovai su jaunimo nedarbu po 2020 m. skirtą ES finansinę priemonę, taip pat užtikrinti greitą ir nesudėtingą lėšų paskirstymo procedūrą ir nustatyti bendro finansavimo reikalavimus atkreipiant dėmesį į tai, kad atsakomybė visų pirma tenka valstybėms narėms; pažymi, kad tęsiant Jaunimo užimtumo iniciatyvą turi būti atsižvelgiama į Audito Rūmų išvadas; pabrėžia, kad pagrindinis programos tikslas – tvarus jaunuolių integravimas į darbo rinką; atkreipia dėmesį į poreikį nustatyti aiškius ir išmatuojamus tikslus; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti tęstinumą, išlaidų veiksmingumą ir pridėtinę vertę šiuos aspektus reikia aptarti svarstant kitą DFP; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primena, kad remia Jaunimo užimtumo iniciatyvą; pabrėžia, kad neabejotinai būtina dėti tolesnes pastangas ir toliau laikytis politinių ir finansinių įsipareigojimų siekiant kovoti su jaunimo nedarbu; visų pirma primena, kad 2018–2020 m. laikotarpiu Jaunimo užimtumo iniciatyvai svarbu užtikrinti bent 700 mln. EUR finansavimą, kaip susitarta vykdant DFP laikotarpio vidurio peržiūrą; taip pat ragina skirti pakankamai mokėjimų asignavimų siekiant užtikrinti, kad Jaunimo užimtumo iniciatyva būtų įgyvendinama tinkamai ir laiku; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad reikia gerinti pagal Jaunimo užimtumo ir Jaunimo garantijų iniciatyvas teikiamų darbo pasiūlymų kokybę ir ragina dar kartą svarstyti, kokioms amžiaus grupėms šios iniciatyvos būtų taikomos; |
| --- | --- |

36.

| 37. | laikosi nuomonės, jog siekiant, kad ši kokybiško jaunimo užimtumo sistema pradėtų veikti, turi būti priimta rekomendacija, kurios teisinis pagrindas būtų Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 292 ir 153 straipsniai, taip pat pradėtos taikyti įvairios informacinės priemonės, kaip antai sukurta lengvai prieinama ir nuolat atnaujinama interneto svetainė, kurioje būtų pateikiama aktuali informacija apie stažuotėms taikomas taisykles kiekvienoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pripažįsta, kad Jaunimo užimtumo iniciatyva yra finansinė priemonė, kuria buvo siekiama papildyti valstybių narių iniciatyvas sprendžiant didelio jaunimo nedarbo problemą, ir kad valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų siekdamos užtikrinti tvirtesnį švietimo sistemų ir darbo rinkų ryšį, kad jaunuoliai tvariu būdu būtų integruojami į darbo rinką; palankiai vertina esamai įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties problemai spręsti taikomas priemones ir politiką; pripažįsta, kad įgūdžių panaudojimas vis dar kelia problemų visoje Europoje, ir mano, kad dėl to būtina užtikrinti geresnę įgūdžių paklausos ir pasiūlos atitiktį; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mano, kad Jaunimo užimtumo ir Jaunimo garantijų iniciatyvos yra nepaprastai svarbios siekiant užtikrinti veiksmingą pagrindinių principų, įtrauktų į Europos socialinių teisių ramstį, ypač į Nr. 1 dėl švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą, Nr. 4 dėl aktyvaus užimtumo rėmimo, Nr. 5 dėl saugaus ir lankstaus užimtumo, Nr. 6 dėl atlyginimų, Nr. 8 dėl socialinio dialogo ir darbuotojų įtraukimo, Nr. 10 dėl sveikos, saugios ir pritaikytos darbo aplinkos ir duomenų apsaugos, Nr. 12 dėl socialinės apsaugos, Nr. 13 dėl bedarbio pašalpų ir Nr. 14 dėl minimalių pajamų, taikymą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų bendradarbiaujant su TDO siekiant teikti pritaikytą informaciją ir stiprinti nacionalinius gebėjimus įgyvendinant jaunimo garantijų programas ir jas vertinant, atsižvelgiant į šiuos aspektus: užtikrinti visapusišką ir tvarų jos įgyvendinimą, gerinti jos galimybes pasiekti neužsiregistravusius NEET jaunuolius ir žemos kvalifikacijos jaunuolius, stiprinti gebėjimus ir gerinti pasiūlymų kokybę; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pažymi, kad laukiant, kol Komisija paskelbs galutinius valstybių narių pateiktus duomenis, manoma, jog 2015 m. pabaigoje buvo maždaug 203 000 asmenų, kurie dalyvavo Jaunimo užimtumo iniciatyvos programoje, o tai yra 4 proc. dalyvių; reiškia susirūpinimą dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse didelis skaičius Jaunimo užimtumo iniciatyvos dalyvių programos nebaigė; mano, kad svarbu stiprinti paskatas norint pasiekti, kad jaunimas manytų, jog Jaunimo užimtumo iniciatyva yra naudinga; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primena, kad pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą finansinė parama turėtų būti teikiama priemonėms, kuriomis skatinama NEET jaunuolių integracija į darbo rinką, įskaitant mokamas stažuotes, mokomąją praktiką ir pameistrystės programas, tačiau ši iniciatyva neturėtų tapti priemone, kuria pakeičiamas faktinis mokamas darbas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | siūlo sukurti ES karštąją kovos su jaunimo teisių pažeidimais liniją, kad jaunuoliai Komisijai galėtų tiesiogiai pranešti apie bet kokią neigiamą patirtį dalyvaujant Jaunimo užimtumo ir Jaunimo garantijų iniciatyvų priemonėse ir taip sudaryti sąlygas rinkti informaciją ir atlikti tyrimus dėl galimos piktnaudžiavimo praktikos įgyvendinant ES finansuojamas politikos priemones; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palankiai vertina ketinimų rašte, pridėtame prie Pirmininko J.-C. Junckerio 2017 m. pranešimo apie Sąjungos padėtį, pateiktą nuorodą į pasiūlymą įsteigti Europos darbo instituciją, siekiant stiprinti darbo rinkos institucijų bendradarbiavimą visais lygmenimis ir geriau valdyti tarpvalstybines situacijas, taip pat tolesnes iniciatyvas, kuriomis remiamas sąžiningas judumas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pripažįsta sėkmingą Jaunimo užimtumo iniciatyvos indėlį mažinant jaunimo nedarbo rodiklius ir visų pirma užtikrinant lyčių pusiausvyrą – pagal šią iniciatyvą suteikta parama apie 48 proc. vyrų ir 52 proc. moterų; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina valstybes nares Jaunimo užimtumo iniciatyvos kontekste visapusiškai įgyvendinti Direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus, ir Direktyvą 2010/41/ES dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mano, kad Komisija ir valstybės narės privalo pasiūlyti pozityvių priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti, kad jaunos moterys ir mergaitės gautų kokybiškų darbo pasiūlymų ir nedirbtų (ar nebūtų priverstos dirbti) mažų garantijų, menkai apmokamo ir laikino darbo, suteikiant joms tik ribotas darbuotojų teises arba nesuteikiant jokių teisių; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina valstybes nares kaupti pagal lytį suskirstytus statistinius duomenis, kad Komisija galėtų atlikti Jaunimo užimtumo iniciatyvos poveikio ir jos įtakos lyčių pusiausvyrai vertinimą ir kad būtų galima atlikti išsamų jos įgyvendinimo vertinimą ir analizę; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina valstybes nares rasti būdų, kaip padėti jaunoms moterims sugrįžti į darbo rinką arba į švietimo ar mokymo sistemą, užtikrinant lyčių lygybę tokiose srityse, kaip įsidarbinimo ir karjeros galimybės, profesinio ir asmeninio gyvenimo derinimas, vaikų ir suaugusiųjų priežiūros paslaugų teikimas, ir skatinant mokėti vienodą užmokestį vyrams ir moterims už vienodos vertės darbą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primygtinai ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų tobulinant švietimo sistemų naudojamas priemones, siekiant prisidėti prie pažeidžiamiems jaunuoliams teikiamos apsaugos; |
| --- | --- |

50.

| 51. | susirūpinęs pažymi, jog naujausios vertinimo ataskaitos (10) rodo, kad pirmuoju Jaunimo užimtumo iniciatyvos įgyvendinimo etapu dažnai daugiausia dėmesio buvo skiriama išsilavinusiems, o ne menkais įgūdžiais pasižymintiems neaktyviems, VUT neužsiregistravusiems NEET jaunuoliams; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina valstybes nares šalinti šį esminį Jaunimo užimtumo iniciatyvos įgyvendinimo trūkumą parengiant, be kita ko, konkrečias tolesnes priemones, siekiant įgyvendinti labiau įrodymais pagrįstą, veiksmingesnę ir tvaresnę jaunimo politiką; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad pagal jų teisės aktus visi nustatytos amžiaus grupės jaunuoliai galėtų užsiregistruoti ir veiksmingai dalyvauti su Jaunimo užimtumo iniciatyva susijusioje veikloje (11); |
| --- | --- |

53.

| 54. | atkreipia dėmesį į tai, kad mokomosios praktikos pasiūlymai atviroje rinkoje nepakankamai reglamentuojami įdarbinimo, trukmės ir pripažinimo skaidrumo požiūriu, ir pažymi, kad tik kelios valstybės narės yra nustačiusios minimalius kokybės kriterijus – taip pat ir Jaunimo garantijų bei Jaunimo užimtumo iniciatyvų stebėsenos tikslu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pripažįsta, kad ES biudžeto investicijos pasitelkiant Jaunimo užimtumo iniciatyvą buvo veiksmingos ir paspartino darbo rinkos plėtrą, įtraukiant į ją jaunimą; mano, kad Jaunimo užimtumo iniciatyva turi akivaizdžią ES pridėtinę vertę, nes daugelio jaunimo užimtumo sistemų nebūtų buvę galima įgyvendinti be ES pastangų; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pažymi, kad iš pradžių pagal 2014–2020 m. DFP Jaunimo užimtumo iniciatyvai buvo skirta 6,4 mlrd. EUR, iš kurių 3,2 mlrd. EUR gauti pagal specialią biudžeto eilutę, kartu su tokia pačia suma iš ESF; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia, jog vykdant DFP laikotarpio vidurio peržiūrą patvirtinta, kad politiniu sprendimu Jaunimo užimtumo iniciatyvai 2017–2020 m. laikotarpiu skiriama papildomai 1,2 mlrd. EUR ir atitinkamai tokia pati suma skiriama iš ESF; vis dėlto pabrėžia, kad galutiniai programos asignavimai bus nustatyti vykdant būsimas metines biudžeto sudarymo procedūras; |
| --- | --- |

57.

| 58. | palankiai vertina tai, kad Parlamentui primygtinai pareikalavus buvo susitarta dėl 2018 m. ES biudžeto ir iš pradžių siūlyta Jaunimo užimtumo iniciatyvai skirta suma padidinta 116,7 mln. EUR naujais asignavimais, tokiu būdu padidinat bendrą 2018 m. skirtą sumą iki 350 mln. EUR; atkreipia dėmesį į vienašališką Komisijos įsipareigojimą pasiūlyti dar padidinti Jaunimo užimtumo iniciatyvos finansavimą naudojant taisomąjį biudžetą, jei Jaunimo užimtumo iniciatyvos lėšų panaudojimas sudarytų sąlygas padidinimui; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mano, kad bendras Jaunimo užimtumo iniciatyvos biudžetas nepakankamas faktinei paklausai patenkinti ir ištekliams, kurie reikalingi, kad programa pasiektų savo tikslus užtikrinti; primena, kad vidutiniškai pasiekta tik 42 proc. nesimokančių ir nedirbančių jaunuolių, o keliose valstybėse narėse šis skaičius nesiekia 20 proc.; todėl ragina pagal kitą DFP gerokai padidinti Jaunimo užimtumo iniciatyvai skiriamas lėšas, o valstybes nares ragina savo nacionaliniuose biudžetuose numatyti jaunimo užimtumo sistemų finansavimą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina Komisiją užtikrinti, kad investicijos į jaunimo užimtumą būtų nuoseklios, skatinant turimų išteklių sinergiją ir sukuriant holistiniame vadove pateikiamas vienodas taisykles, taip siekiant užtikrinti didesnį poveikį, sinergiją, veiksmingumą ir praktinį supaprastinimą; primena, kad visų pirma reikia sumažinti valdymo institucijų administracinę naštą; pabrėžia konkrečioms šalims skirtų ataskaitų dėl Jaunimo garantijų programų finansavimo, kuriose taip pat turėtų būti įvertinama nacionalinių biudžetų ir ES biudžeto sinergija, svarbą ir būtinybę užtikrinti geresnį pagrindinių šio proceso suinteresuotųjų subjektų veiksmų koordinavimą ir glaudesnį jų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina Komisiją geriau planuoti laikotarpiui po 2020 m. numatytas investicijas į jaunimo užimtumą, visapusiškai pasitelkiant ESI fondų programavimui taikomą metodą, pagal kurį atliekamas išsamus preliminarus finansavimo planavimas ir ex ante vertinimas, po kurių sudaromos partnerystės sutartys; mano, kad taikant tokį metodą padidės ES biudžeto poveikis; pažymi, kad valstybėse narėse sėkmingai įgyvendinama Jaunimo užimtumo iniciatyva taikant specialias veiksmų programas ir reikšmingai prisidedant nacionalinių ir regioninių biudžetų lėšomis; |
| --- | --- |

61.

| 62. | be to, ragina Komisiją pertvarkyti esamą vertinimo mechanizmą susitelkiant į bendrus rezultatų kriterijus ir veiklos auditą metinių ir galutinių ataskaitų teikimo procese, kad būtų geriau stebimas ES biudžeto poveikis; ragina ES mastu taikyti tokius rodiklius, kaip Jaunimo užimtumo iniciatyvos dalyvių, kurie patenka į pirminę darbo rinką dėl ES finansuojamų intervencinių veiksmų, dalis; |
| --- | --- |

62.

| 63. | vis dėlto pabrėžia, kad dėl pertvarkyto planavimo ir ataskaitų teikimo proceso nereikėtų nei vėluoti įvykdyti biudžeto, nei vadovaujančiosioms institucijoms ir ypač galutiniams paramos gavėjams sudaryti pernelyg didelės administracinės naštos; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pripažįsta, kad dabartinė administracinė našta daro neigiamą poveikį ES biudžeto investiciniam pajėgumui, ypač priemonių, kurių įgyvendinimo laikotarpis yra trumpesnis, pvz., Jaunimo užimtumo iniciatyvos, atveju; todėl ragina supaprastinti viešųjų pirkimų procedūras sutelkiant dėmesį į tai, kaip greičiau parengti konkursus ir sutrumpinti apeliacijų dėl sprendimų procedūras; atkreipia dėmesį į teigiamą supaprastinto išlaidų apmokėjimo poveikį Jaunimo užimtumo iniciatyvai; ragina visoje ES pradėti taikyti supaprastintą išlaidų apmokėjimą Jaunimo užimtumo iniciatyvos projektams, siekiant gerokai sumažinti biurokratiją ir paspartinti biudžeto vykdymą; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pabrėžia, kad šiuo metu Jaunimo užimtumo iniciatyvos finansinio įgyvendinimo rezultatai yra vieni iš geriausių tarp ESI fondų; |
| --- | --- |

65.

| 66. | palankiai vertina tai, kad taikant Jaunimo užimtumo iniciatyvos priemones suteikta parama daugiau kaip 1,6 mln. jaunuolių, o valstybėms narėms padėta konsoliduoti veiksmus už daugiau kaip 4 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pažymi, jog dėl informacijos apie galimas priemonės įgyvendinimo valstybėje narėje išlaidas stokos gali būti skiriamas nepakankamas finansavimas tokios priemonės įgyvendinimui ir jos tikslų siekimui; ragina valstybes nares atlikti ex ante analizę ir parengti Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo išlaidų apžvalgą; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis būtinų priemonių, kad būtų sukurtos administraciniu požiūriu ne tokios sudėtingos ir modernesnės stebėsenos sistemos, kurios būtų taikomos likusiam Jaunimo užimtumo iniciatyvos finansavimui; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina daugiau dėmesio skirti Jaunimo užimtumo iniciatyvos rezultatams nustatant konkrečius rodiklius, susijusius su valstybėse narėse vykdant programą atsiradusiomis naujomis paslaugomis ir darbo rinkos rėmimo priemonėmis ir pasiūlytų nuolatinių sutarčių skaičiumi; |
| --- | --- |

69.

| 70. | mano, kad siekiant įvertinti programos veiksmingumą reikia įvertinti visus jos aspektus, įskaitant programos ekonominį naudingumą; atkreipia dėmesį į ankstesnes TDO ir „Eurofound“ sąmatas ir prašo Komisijos patvirtinti arba atnaujinti šias prognozes; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina Komisiją ir valstybes nares prieš įgyvendinant programas nustatyti realius ir pasiekiamus tikslus, įvertinti skirtumus, išanalizuoti rinką ir pagerinti kontrolės bei pranešimų teikimo sistemas; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 470.

(2)  OL L 126, 2015 5 21, p. 1.

(3)  OL C 120, 2013 4 26, p. 1.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0390.

(5)  OL C 264 E, 2013 9 13, p. 69.

(6)  OL L 113, 2017 4 29, p. 56.

(7)  2013 m. gruodžio mėn. Komisijos pranešimas „2013 m. užimtumo ir socialinės tendencijos Europoje“.

(8)  2014 m. rugpjūčio mėn. „Eurofound“ pranešimas „Profesiniai profiliai darbo sąlygomis: įvairiais aspektais nepalankiose sąlygose esančių grupių nustatymas“.

(9)  Kitos priemonės apima iniciatyvą „Judus jaunimas“, pradėtą vykdyti 2010 m. rugsėjo mėn., Jaunimo galimybių iniciatyvą, pradėtą vykdyti 2011 m. gruodžio mėn., ir Jaunimo veiksmų grupių iniciatyvą, kurią pradėta įgyvendinti 2012 m. sausio mėn.

(10)  Specialioji Europos Audito Rūmų ataskaita Nr. 5/2017 dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos ir Jaunimo užimtumo iniciatyvos įgyvendinimo. 2016 m. birželio mėn. galutinė ataskaita Europos Komisijos Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generaliniam direktoratui „Pirmieji Jaunimo garantijų iniciatyvos rezultatai“; 2016 m. spalio 4 d. Komisijos komunikatas „Jaunimo garantijų iniciatyva ir Jaunimo užimtumo iniciatyva – padėtis po trejų metų“ (COM(2016)0646), „Jaunimo užimtumo iniciatyva: įgyvendinimo Europoje vertinimas“. Europos Parlamento tyrimų tarnybos (EPRS) išsami analizė, 2016 m. birželio mėn.

(11)  Pagal kai kurių šalių teisinę sistemą laikoma, kad kai kurie jaunuoliai, ypač turintys sunkią negalią, negali dirbti. Jie negali užsiregistruoti VUT ir, savo ruožtu, dalyvauti su Jaunimo užimtumo iniciatyva susijusioje veikloje.

---

| 19.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 458/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 458/70

---

P8_TA(2018)0019

Profesinių paslaugų direktyvos įgyvendinimas ir poreikis reformuoti profesines paslaugas

2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 2005/36/EB įgyvendinimo, susijusio su profesinių paslaugų reglamentavimu ir poreikiu vykdyti jų reformą (2017/2073(INI))

(2018/C 458/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 45, 49 ir 56 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 45, 49 ir 56 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 15 ir 16 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 15 ir 16 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 10 d. Komisijos komunikatą dėl profesinių paslaugų reglamentavimo reformų rekomendacijų (COM(2016)0820), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 10 d. Komisijos komunikatą dėl profesinių paslaugų reglamentavimo reformų rekomendacijų (COM(2016)0820),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 2 d. Komisijos komunikatą dėl nacionalinės teisės aktų, kuriais reglamentuojama galimybė užsiimti profesine veikla (COM(2013)0676), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 2 d. Komisijos komunikatą dėl nacionalinės teisės aktų, kuriais reglamentuojama galimybė užsiimti profesine veikla (COM(2013)0676),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ (COM(2015)0550),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos strategijos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos strategijos (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkės (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkės (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 15 d. rezoliuciją dėl metinio pranešimo dėl bendrosios rinkos valdymo įgyvendinant 2017 m. Europos semestrą (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 15 d. rezoliuciją dėl metinio pranešimo dėl bendrosios rinkos valdymo įgyvendinant 2017 m. Europos semestrą (4),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 31 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 31 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (5),

| — | atsižvelgdamas į Laisvųjų profesijų verslo rėmimo darbo grupės galutinę ataskaitą; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Laisvųjų profesijų verslo rėmimo darbo grupės galutinę ataskaitą;

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A8-0401/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A8-0401/2017),

| A. | kadangi laisvas darbuotojų judėjimas, įsisteigimo laisvė ir paslaugų teikimo laisvė ES yra bendrosios rinkos pagrindas ir yra labai naudingi piliečiams ir įmonėms; |
| --- | --- |

A.

kadangi laisvas darbuotojų judėjimas, įsisteigimo laisvė ir paslaugų teikimo laisvė ES yra bendrosios rinkos pagrindas ir yra labai naudingi piliečiams ir įmonėms;

| B. | kadangi, nors paslaugos sudaro 71 proc. BVP ir 68 proc. visų darbo vietų, visas bendrosios paslaugų rinkos pajėgumas išlieka neišnaudotas; |
| --- | --- |

B.

kadangi, nors paslaugos sudaro 71 proc. BVP ir 68 proc. visų darbo vietų, visas bendrosios paslaugų rinkos pajėgumas išlieka neišnaudotas;

| C. | kadangi nesuderinus nuostatų valstybės narės pačios gali spręsti dėl profesijų reglamentavimo su sąlyga, kad nacionalinės priemonės bus skaidrios, nediskriminacinės, pagrįstos ir proporcingos; |
| --- | --- |

C.

kadangi nesuderinus nuostatų valstybės narės pačios gali spręsti dėl profesijų reglamentavimo su sąlyga, kad nacionalinės priemonės bus skaidrios, nediskriminacinės, pagrįstos ir proporcingos;

| D. | kadangi pažangus reglamentavimas, deramai pagrįstas teisėtų viešojo intereso tikslų apsauga, gali daryti teigiamą poveikį vidaus rinkai ir užtikrinti aukštą vartotojų apsaugos lygį ir geresnę teikiamų paslaugų kokybę; kadangi dėl šios priežasties reglamentavimo panaikinimas neturėtų būti savitikslis; |
| --- | --- |

D.

kadangi pažangus reglamentavimas, deramai pagrįstas teisėtų viešojo intereso tikslų apsauga, gali daryti teigiamą poveikį vidaus rinkai ir užtikrinti aukštą vartotojų apsaugos lygį ir geresnę teikiamų paslaugų kokybę; kadangi dėl šios priežasties reglamentavimo panaikinimas neturėtų būti savitikslis;

| E. | kadangi daugeliu atveju profesijų reglamentavimas yra pateisinamas, o nepateisinamos kliūtys teikti profesines paslaugas pažeidžia piliečių pagrindines teisės ir kenkia valstybių narių ekonomikai; kadangi dėl to profesijų reglamentavimą reikia nuolat koreguoti, kad būtų atsižvelgta į technologijų, visuomenės arba rinkos raidą; |
| --- | --- |

E.

kadangi daugeliu atveju profesijų reglamentavimas yra pateisinamas, o nepateisinamos kliūtys teikti profesines paslaugas pažeidžia piliečių pagrindines teisės ir kenkia valstybių narių ekonomikai; kadangi dėl to profesijų reglamentavimą reikia nuolat koreguoti, kad būtų atsižvelgta į technologijų, visuomenės arba rinkos raidą;

| F. | kadangi 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo numatytos įvairių profesijų automatinio pripažinimo taisyklės, pagrįstos suderintais būtiniausiais rengimo reikalavimais, bendrąja profesinių kvalifikacijų pripažinimo sistema, automatine profesinės patirties pripažinimo sistema, taip pat nauja tarpvalstybinio paslaugų teikimo sistema reglamentuojamų profesijų srityje; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo numatytos įvairių profesijų automatinio pripažinimo taisyklės, pagrįstos suderintais būtiniausiais rengimo reikalavimais, bendrąja profesinių kvalifikacijų pripažinimo sistema, automatine profesinės patirties pripažinimo sistema, taip pat nauja tarpvalstybinio paslaugų teikimo sistema reglamentuojamų profesijų srityje;

| G. | kadangi 2013 m. Direktyva 2005/36/EB buvo iš dalies pakeista siekiant užtikrinti proporcingą reglamentavimo sistemą, pagrįstą bendro intereso tikslais, 59 straipsnyje nustatant visų reglamentuojamų profesijų skaidrumą ir tarpusavio vertinimą valstybėse narėse, neatsižvelgiant į tai, ar jos reglamentuojamos pagal nacionalines taisykles, ar pagal ES lygmeniu suderintas taisykles; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2013 m. Direktyva 2005/36/EB buvo iš dalies pakeista siekiant užtikrinti proporcingą reglamentavimo sistemą, pagrįstą bendro intereso tikslais, 59 straipsnyje nustatant visų reglamentuojamų profesijų skaidrumą ir tarpusavio vertinimą valstybėse narėse, neatsižvelgiant į tai, ar jos reglamentuojamos pagal nacionalines taisykles, ar pagal ES lygmeniu suderintas taisykles;

| H. | kadangi valstybės narės, net ir pasibaigus terminui, įgyvendino dar ne visas Direktyvos 2005/36/EB, visų pirma 59 straipsnio, nuostatas; |
| --- | --- |

H.

kadangi valstybės narės, net ir pasibaigus terminui, įgyvendino dar ne visas Direktyvos 2005/36/EB, visų pirma 59 straipsnio, nuostatas;

| I. | kadangi buvo reikalaujama, kad valstybės narės iki 2016 m. sausio 18 d. Komisijai pateiktų nacionalinius veiksmų planus su informacija apie sprendimus dėl profesijų reglamentavimo išlaikymo arba pakeitimo; kadangi šešios valstybės narės dar nepateikė savo nacionalinių veiksmų planų; |
| --- | --- |

I.

kadangi buvo reikalaujama, kad valstybės narės iki 2016 m. sausio 18 d. Komisijai pateiktų nacionalinius veiksmų planus su informacija apie sprendimus dėl profesijų reglamentavimo išlaikymo arba pakeitimo; kadangi šešios valstybės narės dar nepateikė savo nacionalinių veiksmų planų;

| J. | kadangi remiantis Direktyvos 2005/36/EB 59 straipsniu, Komisija iki 2017 m. sausio 18 d. turėjo pateikti savo išvadas dėl tarpusavio vertinimo ir, kai reikia, pasiūlymus dėl tolesnių iniciatyvų; |
| --- | --- |

J.

kadangi remiantis Direktyvos 2005/36/EB 59 straipsniu, Komisija iki 2017 m. sausio 18 d. turėjo pateikti savo išvadas dėl tarpusavio vertinimo ir, kai reikia, pasiūlymus dėl tolesnių iniciatyvų;

| K. | kadangi 2017 m. sausio 10 d. Komisija pristatė komunikatą dėl poreikio vykdyti profesinių paslaugų reformą, kurioje pateikta profesinio reglamentavimo septyniuose veiklos sektoriuose analizė ir su tuo susijusios rekomendacijos valstybėms narėms; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2017 m. sausio 10 d. Komisija pristatė komunikatą dėl poreikio vykdyti profesinių paslaugų reformą, kurioje pateikta profesinio reglamentavimo septyniuose veiklos sektoriuose analizė ir su tuo susijusios rekomendacijos valstybėms narėms;

| L. | kadangi atlikus tarpusavio vertinimą atskleista, kad labai skiriasi profesijų reglamentavimo lygis valstybėse narėse; kadangi reikalingas išsamesnis paaiškinimas, ypač tais atvejais, kai valstybės narės yra paskelbusios apie naujų profesijų reglamentavimo formų įvedimą jau pasibaigus vertinimui; |
| --- | --- |

L.

kadangi atlikus tarpusavio vertinimą atskleista, kad labai skiriasi profesijų reglamentavimo lygis valstybėse narėse; kadangi reikalingas išsamesnis paaiškinimas, ypač tais atvejais, kai valstybės narės yra paskelbusios apie naujų profesijų reglamentavimo formų įvedimą jau pasibaigus vertinimui;

Profesijų reglamentavimas Europos Sąjungoje ir Direktyvos 2005/36/EB įgyvendinimo padėtis

| 1. | pabrėžia, kad reglamentuojamos profesijos atlieka esminį vaidmenį ES ekonomikoje, sudaro didelę užimtumo rodiklio dalį ir prisideda prie darbo jėgos judumo ir papildomos vertės kūrimo Sąjungoje; be to, kad mano, kad aukštos kokybės profesinės paslaugos ir veiksminga reglamentavimo aplinka yra labai svarbios siekiant išsaugoti ES ekonomiką, socialinį ir kultūrinį modelį bei sustiprinti ES konkurencingumą ekonomikos augimo, inovacijų ir darbo vietų kūrimo srityse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad visoje ES esama daugiau kaip 5 500 reglamentuojamų profesijų (nors tarp valstybių narių yra didelių skirtumų), kurios sudaro 22 proc. darbo jėgos visuose veiklos sektoriuose, pavyzdžiui, sveikatos, socialinių paslaugų, verslo paslaugų, statybos, tinklo paslaugų, transporto, turizmo, nekilnojamojo turto, viešųjų paslaugų ir švietimo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą teikti gaires valstybėms narėms atliekant tarpusavio vertinimą, įskaitant išsamių diskusijų organizavimą su nacionalinėmis valdžios institucijomis, taip pat atkreipdamas dėmesį į tai, kad nacionalinės valdžios institucijos turėtų įtraukti visas susijusias šalis, kad gautų svarbios informacijos apie reglamentavimo nuostatų poveikį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad 2017 m. sausio 10 d. Komisijos komunikatas galėtų padėti valstybėms narėms geriau reglamentuoti profesines paslaugas ir keistis geriausia patirtimi siekiant suprasti kitų valstybių narių pasirinktus reglamentavimo būdus, atsižvelgiant į tai, kad vienose valstybėse narėse valstybė aktyviau reglamentuoja profesijas nei kitose; vis dėlto pabrėžia, kad norint atlikti holistinį reglamentavimo aplinkos veikimo vertinimą kiekvienoje valstybėje narėje, reikia įvertinti reglamentavimo nuostatų kokybę, nes vien ekonominės analizės neužtenka; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja dėl to, kad kai kurios valstybės narės nepateikė išsamios informacijos apie reglamentuojamas profesijas ir apie galimybės užsiimti ta profesine veikla reikalavimus; ragina valstybes nares iš esmės pagerinti informacijos teikimo procesą pagal Profesinių kvalifikacijų direktyvą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad nacionalinių reikalavimų, susijusių su galimybe pradėti užsiimti ir verstis reglamentuojama profesija, skaidrumas ir palyginamumas galėtų sudaryti sąlygas didesniam profesiniam judumui ir kad dėl to, laikantis Direktyvos 2005/36/EB, apie visus nacionalinius reikalavimus turėtų būti pranešta aiškiai ir suprantamai ir jie turėtų būti viešai prieinami reglamentuojamų profesijų duomenų bazėje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripažįsta, kad Komisija patobulino reglamentuojamų profesijų duomenų bazę, įskaitant ir sukurtą interaktyvų žemėlapį, kuriame piliečiai galėtų patikrinti, kokie reikalavimai keliami visoje ES norint užsiimti tam tikra profesine veikla ir lengviau pamatyti, kuri profesija reglamentuojama konkrečioje valstybėje narėje; ragina Komisiją toliau tobulinti reglamentuojamų profesijų duomenų bazę, kad kompetentingos institucijos turėtų palankias sąlygas laiku perduoti tikslią informaciją ir tokiu būdu didintų skaidrumą ES piliečiams; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad valstybėse narėse yra skirtumų, susijusių su reglamentuojamų profesijų skaičiumi ir veiklos sritimis, kurias apima panašios profesijos, o tai paaiškina, kodėl profesijos skirtingai reglamentuojamos valstybėse narėse; ragina Komisiją gerinti skirtingų profesijų palyginamumą ir apibrėžti kiekvienos profesijos, paskelbtos duomenų bazėje, bendrą veiklos rūšių sąrašą, siekiant palengvinti savanorišką derinimą visoje ES; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja dėl to, kad ne visos valstybės narės pateikė nacionalinį veiksmų planą, kaip reikalaujama Direktyvoje 2005/36/EB, ir ragina tas valstybes nares nedelsiant tai padaryti; pažymi, kad skiriasi pateiktų nacionalinių veiksmų planų užmojai, išsamumas ir informacijos detalumas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti Direktyvos 2005/36/EB 59 straipsnį ir dėti daugiau pastangų, kad būtų užtikrintas didesnis jų profesijų reglamentavimo nuostatų skaidrumas, kuris būtinas specialistų judumui visoje ES, nes tik gavus išsamią informaciją iš visų valstybių narių galima susidaryti bendrą nacionaliniu arba ES lygmeniu reglamentuojamų profesijų vaizdą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apgailestauja dėl to, kad kai kurios valstybės narės, rengdamos nacionalinius veiksmų planus, deramai nesikonsultavo su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais; mano, kad skaidrus informacijos srautas tarp valstybės institucijų ir suinteresuotųjų subjektų yra būtinas siekiant veiksmingai spręsti su profesijomis susijusius klausimus ir problemas; ragina ateityje plačiau įtraukti visus suinteresuotuosius subjektus ne tik rengiant nacionalinius veiksmų planus, bet ir prieš pertvarkant profesijų reglamentavimą – taip visos suinteresuotosios šalys galėtų išreikšti savo nuomonę; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad veiksmingas profesijų reglamentavimas turėtų būti naudingas tiek vartotojams, tiek specialistams; primena, kad valstybės narės gali laisvai įvesti naujas taisykles arba iš dalies pakeisti esamas taisykles, kuriomis ribojama galimybė užsiimti ir verstis reglamentuojamomis profesijomis, siekdamos atspindėti savo visuomenės viziją ir socialinį ir ekonominį kontekstą, kai tai pateisinama viešojo intereso tikslais; mano, kad proporcingesnis ir prie rinkos tikrovės pritaikytas profesinių paslaugų reglamentavimas gali pagerinti rinkos dinamiką, sumažinti kainas vartotojams ir užtikrinti geresnius ir veiksmingesnius sektoriaus veiklos rezultatus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kartu mano, kad diskriminaciniai, nepagrįsti ir neproporcingi reikalavimai gali būti itin neteisingi, ypač jauniems specialistams, kenkti konkurencijai ir daryti neigiamą įtaką paslaugų gavėjams, įskaitant vartotojus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pripažįsta profesijų reglamentavimo vaidmenį siekiant aukšto lygio viešojo intereso tikslų apsaugos, ar tai būtų Sutartyje aiškiai paminėti tikslai, kaip antai, viešoji politika, viešasis saugumas ir visuomenės sveikata, ar kitomis svarbiomis viešojo intereso priežastimis pagrįsti tikslai, įskaitant pripažintuosius Teisingumo Teismo praktikoje, kaip antai socialinės apsaugos sistemos finansinės pusiausvyros išlaikymas, vartotojų, paslaugų gavėjų ir darbuotojų apsauga, tinkamo teisingumo vykdymo užtikrinimas, prekybos sandorių sąžiningumas, kova su sukčiavimu, mokesčių slėpimo ir vengimo prevencija, fiskalinės priežiūros veiksmingumas, kelių eismo sauga, amatų kokybės užtikrinimas, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros skatinimas, aplinkos ir miesto aplinkos apsauga, gyvūnų sveikata, intelektinė nuosavybė, nacionalinio istorinio ir meninio paveldo apsauga ir išsaugojimas, socialinės politikos ir kultūros politikos tikslai; pripažįsta valstybių narių diskreciją nustatant būdus, kaip pasiekti pirmiau nurodytų tikslų, laikantis nediskriminavimo ir proporcingumo principų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad atsižvelgiant į vartotojams, specialistams ar trečiosioms šalims kylančią riziką, valstybės narės gali leisti užsiimti tam tikra veikla tik kvalifikuotiems specialistams, ypač tais atvejais, kai nesama mažiau ribojančių priemonių pasiekti tą patį rezultatą; pažymi, kad tokiais atvejais konkrečioms profesijoms taikomomis reglamentavimo nuostatomis turi būti užtikrinta veiksminga teisėto vertimosi reglamentuojama profesija priežiūra ir, kai reikia, jos etikos taisyklės; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pripažįsta, kad šiuo atžvilgiu esama sąsajos tarp pasiūlymo dėl proporcingumo patikros, kuriuo nustatomos taisyklės, reglamentuojančios bendrą proporcingumo vertinimo sistemą, taikytinos prieš priimant naujas priemones dėl reglamentuojamų profesijų arba iš dalies keičiant esamas, ir reglamentavimo reformų rekomendacijų, kurios pagrįstos nacionalinių nuostatų septyniuose veiklos sektoriuose vertinimu; ragina valstybes nares įvertinti savo profesijų reglamentavimo nuostatas ir, kai būtina, jas suderinti su konkrečiomis reformų rekomendacijomis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad reformų rekomendacijos negali pakeisti vykdymo užtikrinimo veiksmų, ir ragina Komisiją, kaip Sutarčių sergėtoją, imtis veiksmų ir pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūrą, kai ji nustato, kad reglamentavimas yra diskriminacinis, nepagrįstas arba neproporcingas; |
| --- | --- |

17.

Ribojamojo poveikio rodiklio nauda ir poreikis skatinti kokybiškas paslaugas Europoje

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija priėmė naują ribojamojo poveikio rodiklį ir palankiai vertina tai, kad juo pagerinamas dabartinis EBPO produktų rinkos reguliavimo ribojamojo poveikio rodiklis, susijęs su išsamia atitinkamų sektorių analize; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad šis rodiklis, pagrįstas tik skaitiniais duomenimis ir apimantis tik laisvam judėjimui galinčių kilti kliūčių analizę, turi būti naudojamas tik kaip orientacinė priemonė, o ne kaip priemonė, pagal kurią nustatoma, ar galimai griežtesnis reglamentavimas tam tikrose valstybėse narėse yra neproporcingas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena, kad bendrai reglamentavimo nuostatų poveikio analizei valstybėse narėse turėtų būti taikomas ne tik kiekybinis, bet ir kokybinis vertinimas, apimantis bendro intereso tikslus ir teikiamų paslaugų kokybę, įskaitant galimą netiesioginį poveikį piliečiams ir darbo rinkai; pažymi, kad ribojamojo poveikio rodiklį papildo tolesnė analizė, kuri suteikia papildomos informacijos apie esamą padėtį vietoje, ir ragina valstybes nares apsvarstyti šį rodiklį kartu su kokybiniais duomenimis siekiant palyginti savo rezultatus septyniuose pasirinktuose veiklos sektoriuose; |
| --- | --- |

20.

Reglamentuojamų profesijų ateitis

| 21. | pabrėžia, kad reikia ne tik veiksmingos reglamentavimo sistemos ES ir valstybėse narėse, bet ir veiksmingos ir koordinuotos politikos, kuria būtų siekiama paremti specialistus ES ir sustiprinti konkurencingumą, inovacinį pajėgumą ir profesinių paslaugų kokybę ES; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad specialistai gali užsiimti reglamentuojamomis profesijomis kaip fiziniai asmenys arba juridiniai asmenys (konkrečios specializacijos įmonė) ir kad įgyvendinant naujas politikos strategijas būtina atsižvelgti į abi perspektyvas; todėl yra įsitikinęs, kad ekonominės priemonės turėtų būti derinamos su politika, kuria siekiama stiprinti verslumą ir žmogiškąjį kapitalą teikiant profesines paslaugas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją ir valstybes nares kartu su profesinėmis organizacijomis atitinkamose jų kompetencijos srityse deramai laikytis Laisvųjų profesijų verslo rėmimo darbo grupės rekomendacijų; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia švietimo, įgūdžių lavinimo ir verslumo ugdymo svarbą siekiant užtikrinti, kad ES specialistai išliktų kompetentingi ir galėtų susidoroti su esminiais pokyčiais, kurie dėl inovacijų, skaitmeninimo ir globalizacijos daro įtaką laisvosioms profesijoms; atkreipia dėmesį į glaudų ryšį tarp specialisto žinių ir teikiamos paslaugos kokybės; pažymi, kad šiuo atžvilgiu svarbų vaidmenį turėtų atlikti aukštojo mokslo įstaigos ir mokslinių tyrimų institucijos, be kita ko, vykdydamos skaitmeninio raštingumo projektus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nurodo, kad reikia užtikrinti lengvesnį profesinių kvalifikacijų lygio palyginamumą, kad ES būtų padidintas oficialios kvalifikacijos įrodymo homogeniškumas ir būtų sukurtos vienodesnės sąlygos jauniems mokslus baigusiems europiečiams, pradedantiems verstis tomis profesijomis, ir taip sudarytos palankesnės sąlygos jų judumui ES; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina valstybes nares atlikti deramą rinkos analizę siekiant užtikrinti spartesnį paslaugų teikėjų prisitaikymą prie rinkos poreikių ir plėtoti politiką, kuri padėtų ateinančiais dešimtmečiais ES profesines paslaugas padaryti konkurencingomis pasaulio mastu; |
| --- | --- |

26.

Inovacijos ir skaitmeninimas profesinių paslaugų srityje

| 27. | pažymi, kad mokslinė pažanga, technologinės naujovės ir skaitmeninimas daro didelį poveikį profesinėms paslaugoms, suteikia naujų galimybių specialistams, tačiau taip pat kelia sunkumų darbo rinkai ir paslaugų kokybei; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palankiai vertina tai, kad Komisija pripažįsta, jog reikia atsižvelgti į naujų technologijų poveikį profesinėms paslaugoms, visų pirma teisės ir apskaitos sektoriuose, kuriuose procedūros galėtų būti patobulintos; ypač pažymi tai, kad reikia atidžiai stebėti tokių esminių pokyčių keliamą riziką paslaugų gavėjams, įskaitant vartotojus, kurių negalima atskirti nuo naujų technologijų; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad nėra tikėtina, jog naujosios technologijos pakeis žmones priimant etikos ir moralės sprendimus; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į tai, kad profesijų organizavimo taisyklės, įskaitant viešųjų įstaigų arba profesinių asociacijų vykdomos priežiūros taisykles, galėtų atlikti svarbų vaidmenį ir padėti teisingiau paskirstyti skaitmeninimo naudą; pažymi, kad tam tikrose srityse į rinką orientuoti mechanizmai, pvz., grįžtamoji informacija iš vartotojų, taip pat gali padėti pagerinti konkrečios paslaugos kokybę; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, jog profesinių paslaugų reglamentavimas turėtų atitikti tikslus ir turėtų būti nuolat peržiūrimas, siekiant atsižvelgti į technines inovacijas ir skaitmeninimą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją ir toliau nuolat informuoti Parlamentą apie padėtį, susijusią su Direktyvos 2005/36/EB įgyvendinimu valstybėse narėse; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams bei vyriausybėms. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  OL L 255, 2005 9 30, p. 22.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0237.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0271.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0040.

(5)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

NUOMONĖS

Europos Parlamentas

2018 m. sausio 18 d., ketvirtadienis

| 19.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 458/76 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 458/76

---

P8_TA(2018)0012

Neprieštaravimas įgyvendinimo priemonei: Sąjungos registro įsteigimas

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti Komisijos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 389/2013, kuriuo įsteigiamas Sąjungos registras, projektui (D054274-02 – 2017/3013(RPS))

(2018/C 458/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 389/2013, kuriuo įsteigiamas Sąjungos registras (D054274-02), projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 389/2013, kuriuo įsteigiamas Sąjungos registras (D054274-02), projektą,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią prekybos šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 96/61/EB (1), ypač į jos 12 ir 19 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią prekybos šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 96/61/EB (1), ypač į jos 12 ir 19 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į minėtos direktyvos 23 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto 2017 m. lapkričio 30 d. pateiktą nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į minėtos direktyvos 23 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto 2017 m. lapkričio 30 d. pateiktą nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2017 m. gruodžio 5 d. laišką, kuriame ji prašo pareikšti, jog Parlamentas neprieštaraus reglamento projektui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2017 m. gruodžio 5 d. laišką, kuriame ji prašo pareikšti, jog Parlamentas neprieštaraus reglamento projektui,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto 2018 m. sausio 11 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto 2018 m. sausio 11 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (2) 5a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (2) 5a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 4 dalies d punktą ir 105 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 4 dalies d punktą ir 105 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2018 m. sausio 17 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2018 m. sausio 17 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų,

| A. | kadangi, siekiant išsaugoti ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (toliau – ES ATLPS) aplinkosauginį naudingumą, ES ATLPS priklausantiems orlaivių naudotojams ir kitiems veiklos vykdytojams draudžiama naudoti leidimus, išduotus valstybės narės, kurios įsipareigojimai orlaivių naudotojų ir kitų veiklos vykdytojų atžvilgiu nustoja galioti ir todėl turėtų būti patvirtintos būtinos apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, siekiant išsaugoti ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (toliau – ES ATLPS) aplinkosauginį naudingumą, ES ATLPS priklausantiems orlaivių naudotojams ir kitiems veiklos vykdytojams draudžiama naudoti leidimus, išduotus valstybės narės, kurios įsipareigojimai orlaivių naudotojų ir kitų veiklos vykdytojų atžvilgiu nustoja galioti ir todėl turėtų būti patvirtintos būtinos apsaugos priemonės;

| B. | kadangi Direktyvos 2003/87/EB 19 straipsniu Komisija įgaliojama taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu priimti priemones dėl standartizuotos ir apsaugotos registrų sistemos; |
| --- | --- |

B.

kadangi Direktyvos 2003/87/EB 19 straipsniu Komisija įgaliojama taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu priimti priemones dėl standartizuotos ir apsaugotos registrų sistemos;

| C. | kadangi 2017 m. gruodžio 8 d. Komisija oficialiai pateikė Parlamentui Komisijos reglamento, iš dalies keičiančio Komisijos reglamento (ES) Nr. 389/2013, kuriuo įsteigiamas Sąjungos registras (taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu priimamos priemonės projektas), projektą ir taip pradėjo trijų mėnesių tikrinimo laikotarpį, per kurį Parlamentas gali pareikšti prieštaravimą tam teisės akto projektui; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2017 m. gruodžio 8 d. Komisija oficialiai pateikė Parlamentui Komisijos reglamento, iš dalies keičiančio Komisijos reglamento (ES) Nr. 389/2013, kuriuo įsteigiamas Sąjungos registras (taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu priimamos priemonės projektas), projektą ir taip pradėjo trijų mėnesių tikrinimo laikotarpį, per kurį Parlamentas gali pareikšti prieštaravimą tam teisės akto projektui;

| D. | kadangi į priemonės, priimamos taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu, projektą įtrauktos apsaugos priemonės turėtų įsigalioti skubos tvarka, kad būtų galima pradėti taikyti priemones ir nemokamai suteikti leidimus, juos gauti mainais už tarptautinius kreditus ar parduodi aukcione 2018 m., ir kadangi Parlamentui visiškai pasinaudojus turimu trijų mėnesių tikrinimo laikotarpiu neliktų pakankamai laiko tam, kad pagal reguliavimo procedūrą su tikrinimu priimamos priemonės projektas įsigaliotų dar prieš tai, kai 2018 m. bus pradedami išduoti leidimai; |
| --- | --- |

D.

kadangi į priemonės, priimamos taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu, projektą įtrauktos apsaugos priemonės turėtų įsigalioti skubos tvarka, kad būtų galima pradėti taikyti priemones ir nemokamai suteikti leidimus, juos gauti mainais už tarptautinius kreditus ar parduodi aukcione 2018 m., ir kadangi Parlamentui visiškai pasinaudojus turimu trijų mėnesių tikrinimo laikotarpiu neliktų pakankamai laiko tam, kad pagal reguliavimo procedūrą su tikrinimu priimamos priemonės projektas įsigaliotų dar prieš tai, kai 2018 m. bus pradedami išduoti leidimai;

| 1. | pareiškia, jog neprieštarauja Komisijos reglamento projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Komisijai ir susipažinti – Tarybai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 275, 2003 10 25, p. 32.

(2)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2018 m. sausio 16 d., antradienis

| 19.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 458/78 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 458/78

---

P8_TA(2018)0001

Valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (SPRFMO) valdomame konvencijos rajone ***I

2018 m. sausio 16 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (SPRFMO) valdomame konvencijos rajone (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 458/10)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | įgyvendindamos SPRFMO priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, Sąjunga ir valstybės narės turėtų siekti skatinti priekrantės žvejybos veiklą ir mažesnį poveikį aplinkai darančių selektyviosios žvejybos įrankių ir būdų, įskaitant tradicinės ir smulkiosios žvejybos įrankius ir būdus, naudojimą, tokiu būdu prisidėdamos prie deramo vietos ekonomikos dalyvių gyvenimo lygio užtikrinimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

įgyvendindamos SPRFMO priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, Sąjunga ir valstybės narės turėtų siekti skatinti priekrantės žvejybos veiklą ir mažesnį poveikį aplinkai darančių selektyviosios žvejybos įrankių ir būdų, įskaitant tradicinės ir smulkiosios žvejybos įrankius ir būdus, naudojimą, tokiu būdu prisidėdamos prie deramo vietos ekonomikos dalyvių gyvenimo lygio užtikrinimo;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiuo reglamentu nustatomos vienos valstybės ribas viršijančių
  rūšių
  išteklių valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (SPRFMO) valdomame konvencijos rajone. | Šiuo reglamentu nustatomos vienos valstybės ribas viršijančių
  žuvų
  išteklių valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (SPRFMO) valdomame konvencijos rajone. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šiuo reglamentu nustatomos vienos valstybės ribas viršijančių
  rūšių
  išteklių valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (SPRFMO) valdomame konvencijos rajone.

Šiuo reglamentu nustatomos vienos valstybės ribas viršijančių
  žuvų
  išteklių valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (SPRFMO) valdomame konvencijos rajone.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | trečiųjų šalių žvejybos laivams, kurie prašo leidimo įplaukti į Sąjungos uostus arba kurie turi būti inspektuojami Sąjungos uostuose ir kuriuose yra SPRFMO konvencijos rajone sužvejotų žvejybos produktų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)

trečiųjų šalių žvejybos laivams, kurie prašo leidimo įplaukti į Sąjungos uostus arba kurie turi būti inspektuojami Sąjungos uostuose ir kuriuose yra SPRFMO konvencijos rajone sužvejotų žvejybos produktų.

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1) | SPRFMO konvencijos rajonas –
  atvirosios jūros
  geografinis rajonas
  į pietus nuo 10o šiaurės platumos lygiagretės
  ,
  į šiaurę nuo Konvencijoje dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (CCAMLR) apibrėžto CCAMLR konvencijos rajono, į rytus nuo SIOFA
  konvencijos
  rajono, kaip apibrėžta Susitarime
  dėl
  žvejybos pietinėje Indijos
  vandenyno
  dalyje, ir į vakarus nuo Pietų Amerikos valstybių jurisdikcijai priklausančių žvejybos rajonų
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1)

SPRFMO konvencijos rajonas –
  atvirosios jūros
  geografinis rajonas
  į pietus nuo 10o šiaurės platumos lygiagretės
  ,
  į šiaurę nuo Konvencijoje dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (CCAMLR) apibrėžto CCAMLR konvencijos rajono, į rytus nuo SIOFA
  konvencijos
  rajono, kaip apibrėžta Susitarime
  dėl
  žvejybos pietinėje Indijos
  vandenyno
  dalyje, ir į vakarus nuo Pietų Amerikos valstybių jurisdikcijai priklausančių žvejybos rajonų
  ;

| 1) | SPRFMO konvencijos rajonas – geografinis rajonas,
  nustatytas
  Konvencijos dėl
  pietų Ramiojo
  vandenyno
  atviros jūros žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo 5 straipsnyje
  ; |
| --- | --- |

1)

SPRFMO konvencijos rajonas – geografinis rajonas,
  nustatytas
  Konvencijos dėl
  pietų Ramiojo
  vandenyno
  atviros jūros žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo 5 straipsnyje
  ;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2) | žvejybos laivas –
  bet kokio dydžio
  laivas, naudojamas arba skirtas naudoti
  verslinio žvejybos išteklių naudojimo tikslais
  , įskaitant
  aptarnaujančius laivus,
  žuvų perdirbimo laivus,
  perkrovimo operacijas vykdančius
  laivus ir
  transportinius laivus su
  žvejybos
  produktų gabenimo įranga, išskyrus konteinervežius
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2)

žvejybos laivas –
  bet kokio dydžio
  laivas, naudojamas arba skirtas naudoti
  verslinio žvejybos išteklių naudojimo tikslais
  , įskaitant
  aptarnaujančius laivus,
  žuvų perdirbimo laivus,
  perkrovimo operacijas vykdančius
  laivus ir
  transportinius laivus su
  žvejybos
  produktų gabenimo įranga, išskyrus konteinervežius
  ;

| 2) | žvejybos laivas – laivas, naudojamas arba skirtas naudoti
  žvejybai
  , įskaitant žuvų perdirbimo laivus,
  aptarnaujančius laivus, transportinius
  laivus ir
  visus kitus
  žvejybos
  operacijose tiesiogiai dalyvaujančius laivus
  ; |
| --- | --- |

2)

žvejybos laivas – laivas, naudojamas arba skirtas naudoti
  žvejybai
  , įskaitant žuvų perdirbimo laivus,
  aptarnaujančius laivus, transportinius
  laivus ir
  visus kitus
  žvejybos
  operacijose tiesiogiai dalyvaujančius laivus
  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 7 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7) | dugninės žvejybos pėdsakas – dugninės žvejybos SPRFMO konvencijos rajone
  nustatytu laikotarpiu
  erdvinis mastas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

7)

dugninės žvejybos pėdsakas – dugninės žvejybos SPRFMO konvencijos rajone
  nustatytu laikotarpiu
  erdvinis mastas;

| 7) | dugninės žvejybos pėdsakas – dugninės žvejybos SPRFMO konvencijos rajone
  nuo 2002 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d.
  erdvinis mastas; |
| --- | --- |

7)

dugninės žvejybos pėdsakas – dugninės žvejybos SPRFMO konvencijos rajone
  nuo 2002 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d.
  erdvinis mastas;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 10 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10) | nusistovėjusi žvejyba – žvejyba, kuri pastaruosius dešimt metų buvo vykdoma ir nebuvo uždrausta arba buvo vykdoma tam tikrų tipų žvejybos įrankiais ar tam tikrais būdais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

10)

Išbraukta.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 10 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 10a) | didelis pelaginis dreifuojantysis tinklas (dreifuojantysis žiauninis tinklas) – žiauninis arba kitoks tinklas ar tinklų derinys, kurio ilgis didesnis kaip 2,5  km ir kuris skirtas tam, kad žuvys į jį įkliūtų, įsipainiotų arba jame įstrigtų, kai jis dreifuoja vandens paviršiuje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

10a)

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 10 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 10b) | giliavandenis žiauninis tinklas (sieninis tinklas, statomasis tinklas, inkarinis tinklas, grimztantysis tinklas) – viengubų, dvigubų ar trigubų tinklinių sienų, besilaikančių vertikaliai, pastatytų ant dugno arba netoli jo, sistema, į kurią žuvys įkliūva, įsipainioja arba įstringa. Giliavandenius žiauninius tinklus sudaro vienas arba (rečiau) du ar trys tinklai, tvirtinami ant to paties pagrindinio lyno. Vieną įrankį gali sudaryti kelių rūšių tinklai. Tie tinklai naudojami po vieną arba (labiau įprasta) dideliais kiekiais, išdėstant juos viena linija (tinklų grupėmis). Įrankis statomas, tvirtinamas prie dugno arba paliekamas dreifuoti, pritvirtintas arba nepritvirtintas prie laivo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

10b)

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 11 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 11) | NNN žvejybos veikla – Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 2
  straipsnyje apibrėžta neteisėta, nedeklaruojama ar nereglamentuojama žvejybos veikla
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

11)

NNN žvejybos veikla – Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 2
  straipsnyje apibrėžta neteisėta, nedeklaruojama ar nereglamentuojama žvejybos veikla
  ;

| 11) | NNN
  žvejyba –
  žvejybos veikla
  , apibrėžta
  Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 2
  straipsnio 1 punkte
  ; |
| --- | --- |

11)

NNN
  žvejyba –
  žvejybos veikla
  , apibrėžta
  Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 2
  straipsnio 1 punkte
  ;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies 16 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 16) | pažeidžiama jūrų ekosistema – jūrų ekosistema, įskaitant, inter alia, rifus, povandeninius kalnus, hidrotermines versmes, šaltųjų vandenų koralus arba šaltųjų vandenų pinčių klodus, kurios integralumui dėl fizinio kontakto su dugniniais žvejybos įrankiais, naudojamais per įprastas žvejybos operacijas, kyla didelio neigiamo poveikio pavojus, kaip nustatyta remiantis patikimiausia turima moksline informacija ir atsargumo principu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

16)

pažeidžiama jūrų ekosistema – jūrų ekosistema, įskaitant, inter alia, rifus, povandeninius kalnus, hidrotermines versmes, šaltųjų vandenų koralus arba šaltųjų vandenų pinčių klodus, kurios integralumui dėl fizinio kontakto su dugniniais žvejybos įrankiais, naudojamais per įprastas žvejybos operacijas, kyla didelio neigiamo poveikio pavojus, kaip nustatyta remiantis patikimiausia turima moksline informacija ir atsargumo principu.

| 16) | pažeidžiama jūrų ekosistema – jūrų ekosistema, įskaitant, inter alia, rifus, povandeninius kalnus, hidrotermines versmes, šaltųjų vandenų koralus arba šaltųjų vandenų pinčių klodus, kurios integralumui
  (t. y. ekosistemos struktūrai ar funkcijai)
  dėl fizinio kontakto su dugniniais žvejybos įrankiais, naudojamais per įprastas žvejybos operacijas, kyla didelio neigiamo poveikio pavojus, kaip nustatyta remiantis patikimiausia turima moksline informacija ir atsargumo principu. |
| --- | --- |

16)

pažeidžiama jūrų ekosistema – jūrų ekosistema, įskaitant, inter alia, rifus, povandeninius kalnus, hidrotermines versmes, šaltųjų vandenų koralus arba šaltųjų vandenų pinčių klodus, kurios integralumui
  (t. y. ekosistemos struktūrai ar funkcijai)
  dėl fizinio kontakto su dugniniais žvejybos įrankiais, naudojamais per įprastas žvejybos operacijas, kyla didelio neigiamo poveikio pavojus, kaip nustatyta remiantis patikimiausia turima moksline informacija ir atsargumo principu.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a straipsnis




  Čilės stauridžių išteklių žvejybos galimybių paskirstymas




  Pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį, paskirstydamos Čilės stauridžių išteklių žvejybos galimybes, kuriomis jos gali pasinaudoti, valstybės narės taiko skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus, taip pat stengiasi teisingai paskirstyti nacionalines kvotas įvairiems laivyno segmentams, ypač atsižvelgdamos į tradicinę ir smulkiąją žvejybą, ir stengiasi teikti paskatas Sąjungos žvejybos laivams, naudojantiems selektyviosios žvejybos įrankius arba taikantiems žvejybos būdus, kuriais daromas mažesnis poveikis aplinkai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

6a straipsnis

Čilės stauridžių išteklių žvejybos galimybių paskirstymas

Pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį, paskirstydamos Čilės stauridžių išteklių žvejybos galimybes, kuriomis jos gali pasinaudoti, valstybės narės taiko skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus, taip pat stengiasi teisingai paskirstyti nacionalines kvotas įvairiems laivyno segmentams, ypač atsižvelgdamos į tradicinę ir smulkiąją žvejybą, ir stengiasi teikti paskatas Sąjungos žvejybos laivams, naudojantiems selektyviosios žvejybos įrankius arba taikantiems žvejybos būdus, kuriais daromas mažesnis poveikis aplinkai.

Pakeitimas 13

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 6 dalis

7 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Sąjungos žvejybos laivams, užmetant ir ištraukiant žvejybos įrankius, draudžiama išmesti žuvų atliekas. Jei tai neįmanoma, laivai kaupia atliekas dvi ar daugiau valandų. | 6.   Sąjungos žvejybos laivams, užmetant ir ištraukiant žvejybos įrankius, draudžiama išmesti žuvų atliekas. Jei tai neįmanoma
  ir jei eksploatacijos saugos sumetimais būtina išmesti biologines atliekas
  , laivai kaupia atliekas dvi ar daugiau valandų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Sąjungos žvejybos laivams, užmetant ir ištraukiant žvejybos įrankius, draudžiama išmesti žuvų atliekas. Jei tai neįmanoma, laivai kaupia atliekas dvi ar daugiau valandų.

6.   Sąjungos žvejybos laivams, užmetant ir ištraukiant žvejybos įrankius, draudžiama išmesti žuvų atliekas. Jei tai neįmanoma
  ir jei eksploatacijos saugos sumetimais būtina išmesti biologines atliekas
  , laivai kaupia atliekas dvi ar daugiau valandų.

Pakeitimas 14

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 4 dalis

8 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Sąjungos žvejybos laivams, užmetant ir ištraukiant žvejybos įrankius, draudžiama išmesti žuvų atliekas. | 4.   
  Jei įmanoma,
  Sąjungos žvejybos laivams, užmetant ir ištraukiant žvejybos įrankius, draudžiama išmesti žuvų atliekas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Sąjungos žvejybos laivams, užmetant ir ištraukiant žvejybos įrankius, draudžiama išmesti žuvų atliekas.

4.   
  Jei įmanoma,
  Sąjungos žvejybos laivams, užmetant ir ištraukiant žvejybos įrankius, draudžiama išmesti žuvų atliekas.

Pakeitimas 15

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 5 dalis

8 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Žuvų atliekos Sąjungos žvejybos laivuose perdirbamos į žuvų miltus; iš laivų neišmetama jokių atliekų, išskyrus nuotekas ir (arba) triumo vandenį. Jei tai neįmanoma, žvejybos laivai kaupia atliekas dvi ar daugiau valandų. | 5.   
  Jei įmanoma ir tikslinga,
  žuvų atliekos Sąjungos žvejybos laivuose perdirbamos į žuvų miltus; iš laivų neišmetama jokių atliekų, išskyrus nuotekas ir (arba) triumo vandenį. Jei tai neįmanoma, žvejybos laivai kaupia atliekas dvi ar daugiau valandų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Žuvų atliekos Sąjungos žvejybos laivuose perdirbamos į žuvų miltus; iš laivų neišmetama jokių atliekų, išskyrus nuotekas ir (arba) triumo vandenį. Jei tai neįmanoma, žvejybos laivai kaupia atliekas dvi ar daugiau valandų.

5.   
  Jei įmanoma ir tikslinga,
  žuvų atliekos Sąjungos žvejybos laivuose perdirbamos į žuvų miltus; iš laivų neišmetama jokių atliekų, išskyrus nuotekas ir (arba) triumo vandenį. Jei tai neįmanoma, žvejybos laivai kaupia atliekas dvi ar daugiau valandų.

Pakeitimas 16

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 6 dalis

8 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Po kiekvienos žvejybos operacijos išvalomi tinklai – iš jų išimamos įsipainiojusios žuvys ir dugno medžiagos, kad būtų galima išvengti sąveikos su paukščiais užmetant žvejybos įrankius. | 6.   
  Jei įmanoma,
  po kiekvienos žvejybos operacijos išvalomi tinklai – iš jų išimamos įsipainiojusios žuvys ir dugno medžiagos, kad būtų galima išvengti sąveikos su paukščiais užmetant žvejybos įrankius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Po kiekvienos žvejybos operacijos išvalomi tinklai – iš jų išimamos įsipainiojusios žuvys ir dugno medžiagos, kad būtų galima išvengti sąveikos su paukščiais užmetant žvejybos įrankius.

6.   
  Jei įmanoma,
  po kiekvienos žvejybos operacijos išvalomi tinklai – iš jų išimamos įsipainiojusios žuvys ir dugno medžiagos, kad būtų galima išvengti sąveikos su paukščiais užmetant žvejybos įrankius.

Pakeitimas 17

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

9 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | pastebėto susidūrimo su jūrų paukščiais duomenis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

pastebėto susidūrimo su jūrų paukščiais duomenis.

pastebėto susidūrimo su jūrų paukščiais duomenis.

Pakeitimas 18

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalies b punktas

10 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | vidutinis 2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laimikis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

vidutinis 2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laimikis;

| b) | vidutinis
  metinis
  2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laimikis; |
| --- | --- |

b)

vidutinis
  metinis
  2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laimikis;

metinis

Pakeitimas 19

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III antraštinė dalis II a skyrius (naujas)

III antraštinė dalis II a skyrius (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | IIa skyrius |
| | Žiauniniai tinklai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

IIa skyrius

IIa skyrius

Žiauniniai tinklai

Žiauniniai tinklai

Pakeitimas 20

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 a straipsnis (naujas)

17 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 17a straipsnis |
| | Žiauniniai tinklai |
| | 1.
     
  SPRFMO konvencijos rajone draudžiama žvejoti dideliais pelaginiais dreifuojančiaisiais tinklais ir bet kokiais giliavandeniais žiauniniais tinklais. |
| | 2.
     
  Vėliavos valstybė narė, kurios laivai, turėdami laive žiauninių tinklų, ketina plaukti per SPRFMO konvencijos rajoną, privalo: |
| | a) | likus ne mažiau kaip 36 valandoms iki įplaukimo į SPRFMO konvencijos rajoną pateikti išankstinį pranešimą sekretoriatui, įskaitant numatytą įplaukimo ir išplaukimo datą ir laive laikomo žiauninio tinklo ilgį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

17a straipsnis

17a straipsnis

Žiauniniai tinklai

Žiauniniai tinklai

1.
     
  SPRFMO konvencijos rajone draudžiama žvejoti dideliais pelaginiais dreifuojančiaisiais tinklais ir bet kokiais giliavandeniais žiauniniais tinklais.

2.
     
  Vėliavos valstybė narė, kurios laivai, turėdami laive žiauninių tinklų, ketina plaukti per SPRFMO konvencijos rajoną, privalo:

a)

a)

likus ne mažiau kaip 36 valandoms iki įplaukimo į SPRFMO konvencijos rajoną pateikti išankstinį pranešimą sekretoriatui, įskaitant numatytą įplaukimo ir išplaukimo datą ir laive laikomo žiauninio tinklo ilgį;

likus ne mažiau kaip 36 valandoms iki įplaukimo į SPRFMO konvencijos rajoną pateikti išankstinį pranešimą sekretoriatui, įskaitant numatytą įplaukimo ir išplaukimo datą ir laive laikomo žiauninio tinklo ilgį;

| b) | užtikrinti, kad jų laivai, kol yra SPRFMO konvencijos rajone, kas dvi valandas siųstų laivų stebėjimo sistemos (LSS) signalus; |
| --- | --- |

b)

b)

užtikrinti, kad jų laivai, kol yra SPRFMO konvencijos rajone, kas dvi valandas siųstų laivų stebėjimo sistemos (LSS) signalus;

užtikrinti, kad jų laivai, kol yra SPRFMO konvencijos rajone, kas dvi valandas siųstų laivų stebėjimo sistemos (LSS) signalus;

| c) | per 30 dienų nuo laivo išplaukimo iš SPRFMO konvencijos rajono dienos pateikti LSS nustatytų buvimo vietos koordinačių pranešimus SPRFMO sekretoriatui ir |
| --- | --- |

c)

c)

per 30 dienų nuo laivo išplaukimo iš SPRFMO konvencijos rajono dienos pateikti LSS nustatytų buvimo vietos koordinačių pranešimus SPRFMO sekretoriatui ir

per 30 dienų nuo laivo išplaukimo iš SPRFMO konvencijos rajono dienos pateikti LSS nustatytų buvimo vietos koordinačių pranešimus SPRFMO sekretoriatui ir

| d) | jeigu žiauninis tinklas atsitiktinai prarandamas arba iškrenta už borto, kuo greičiau ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per 48 valandas nuo įrankio praradimo pranešti SPRFMO sekretoriatui žiauninio tinklo praradimo datą, laiką, koordinates ir ilgį (metrais). |
| --- | --- |

d)

d)

jeigu žiauninis tinklas atsitiktinai prarandamas arba iškrenta už borto, kuo greičiau ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per 48 valandas nuo įrankio praradimo pranešti SPRFMO sekretoriatui žiauninio tinklo praradimo datą, laiką, koordinates ir ilgį (metrais).

jeigu žiauninis tinklas atsitiktinai prarandamas arba iškrenta už borto, kuo greičiau ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per 48 valandas nuo įrankio praradimo pranešti SPRFMO sekretoriatui žiauninio tinklo praradimo datą, laiką, koordinates ir ilgį (metrais).

Pakeitimas 21

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 5 dalis

18 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Nepaisant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies, Sąjungos žvejybos laivams, kurie nėra įtraukti į laivų SPRFMO registrą, neleidžiama vykdyti SPRFMO
  konvencijos rajone žvejojamų
  rūšių žuvų žvejybos veiklos. | 5.   Nepaisant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies, Sąjungos žvejybos laivams, kurie nėra įtraukti į laivų SPRFMO registrą, neleidžiama vykdyti SPRFMO
  kompetencijai priklausančių
  rūšių žuvų žvejybos veiklos
  konvencijos rajone
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Nepaisant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies, Sąjungos žvejybos laivams, kurie nėra įtraukti į laivų SPRFMO registrą, neleidžiama vykdyti SPRFMO
  konvencijos rajone žvejojamų
  rūšių žuvų žvejybos veiklos.

5.   Nepaisant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies, Sąjungos žvejybos laivams, kurie nėra įtraukti į laivų SPRFMO registrą, neleidžiama vykdyti SPRFMO
  kompetencijai priklausančių
  rūšių žuvų žvejybos veiklos
  konvencijos rajone
  .

Pakeitimas 22

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 4 dalis

19 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Šis straipsnis nedaro poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 21 bei 22 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 4 straipsnio 3 bei 4 dalių taikymui. | (Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Šis straipsnis nedaro poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 21 bei 22 straipsnių ir Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 4 straipsnio 3 bei 4 dalių taikymui.

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 1 pastraipos c punktas

25 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | paskiria kontaktinį centrą,
  kuriam
  pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 11 straipsnio 3 dalį
  turi būti perduodamos
  inspektavimo
  ataskaitos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

paskiria kontaktinį centrą,
  kuriam
  pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 11 straipsnio 3 dalį
  turi būti perduodamos
  inspektavimo
  ataskaitos
  .

kuriam

turi būti perduodamos

ataskaitos

| c) | paskiria kontaktinį centrą,
  kuris
  pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 11 straipsnio 3 dalį
  priima
  inspektavimo
  ataskaitas
  . |
| --- | --- |

c)

paskiria kontaktinį centrą,
  kuris
  pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 11 straipsnio 3 dalį
  priima
  inspektavimo
  ataskaitas
  .

kuris

priima

ataskaitas

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 1 dalis

30 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės ne vėliau kaip prieš
  120
  dienų iki metinio susirinkimo pateikia Komisijai visą dokumentais pagrįstą informaciją, iš kurios galima spręsti apie galimus atvejus, kai žvejybos laivai SPRFMO konvencijos rajone per pastaruosius dvejus metus nesilaikė SPRFMO priimtų išsaugojimo ir valdymo priemonių. Komisija tą informaciją išnagrinėja ir prireikus ją persiunčia SPRFMO sekretoriatui ne vėliau kaip prieš
  90
  dienų iki SPRFMO metinio susirinkimo dienos. | Valstybės narės ne vėliau kaip prieš
  150
  dienų iki metinio susirinkimo pateikia Komisijai visą dokumentais pagrįstą informaciją, iš kurios galima spręsti apie galimus atvejus, kai žvejybos laivai SPRFMO konvencijos rajone per pastaruosius dvejus metus nesilaikė SPRFMO priimtų išsaugojimo ir valdymo priemonių. Komisija tą informaciją išnagrinėja ir prireikus ją persiunčia SPRFMO sekretoriatui ne vėliau kaip prieš
  120
  dienų iki SPRFMO metinio susirinkimo dienos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės ne vėliau kaip prieš
  120
  dienų iki metinio susirinkimo pateikia Komisijai visą dokumentais pagrįstą informaciją, iš kurios galima spręsti apie galimus atvejus, kai žvejybos laivai SPRFMO konvencijos rajone per pastaruosius dvejus metus nesilaikė SPRFMO priimtų išsaugojimo ir valdymo priemonių. Komisija tą informaciją išnagrinėja ir prireikus ją persiunčia SPRFMO sekretoriatui ne vėliau kaip prieš
  90
  dienų iki SPRFMO metinio susirinkimo dienos.

120

90

Valstybės narės ne vėliau kaip prieš
  150
  dienų iki metinio susirinkimo pateikia Komisijai visą dokumentais pagrįstą informaciją, iš kurios galima spręsti apie galimus atvejus, kai žvejybos laivai SPRFMO konvencijos rajone per pastaruosius dvejus metus nesilaikė SPRFMO priimtų išsaugojimo ir valdymo priemonių. Komisija tą informaciją išnagrinėja ir prireikus ją persiunčia SPRFMO sekretoriatui ne vėliau kaip prieš
  120
  dienų iki SPRFMO metinio susirinkimo dienos.

150

120

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30a straipsnio 2 dalis

30a straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Už
  žvejybos
  laivą
  ,
  plaukiojantį
  su valstybės narės vėliava,
  atsakingos institucijos, kurioms Komisija pranešė apie laivo įtraukimą į NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo projektą
  , praneša laivo savininkui apie laivo įtraukimą į sąrašo projektą ir galimas įtraukimo į SPRFMO patvirtintą NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą pasekmes. | 2.   
  Jeigu Komisijai pranešama, kad
  žvejybos
  laivas
  ,
  plaukiojantis
  su valstybės narės vėliava,
  įtrauktas į SPRFMO NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo projektą, Komisija apie tai praneša atitinkamos valstybės narės institucijoms
  ,
  o šios
  praneša laivo savininkui apie laivo įtraukimą į sąrašo projektą ir galimas įtraukimo į SPRFMO patvirtintą NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą pasekmes. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Už
  žvejybos
  laivą
  ,
  plaukiojantį
  su valstybės narės vėliava,
  atsakingos institucijos, kurioms Komisija pranešė apie laivo įtraukimą į NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo projektą
  , praneša laivo savininkui apie laivo įtraukimą į sąrašo projektą ir galimas įtraukimo į SPRFMO patvirtintą NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą pasekmes.

2.   
  Jeigu Komisijai pranešama, kad
  žvejybos
  laivas
  ,
  plaukiojantis
  su valstybės narės vėliava,
  įtrauktas į SPRFMO NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašo projektą, Komisija apie tai praneša atitinkamos valstybės narės institucijoms
  ,
  o šios
  praneša laivo savininkui apie laivo įtraukimą į sąrašo projektą ir galimas įtraukimo į SPRFMO patvirtintą NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašą pasekmes.

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

32c straipsnio 1 dalies e punktas

32c straipsnio 1 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | geografinę padėtį, datą ir laiką (UTC); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

geografinę padėtį, datą ir laiką (UTC);

| e) | geografinę padėtį
  (platumą ir ilgumą)
  , datą ir laiką (UTC); |
| --- | --- |

e)

geografinę padėtį
  (platumą ir ilgumą)
  , datą ir laiką (UTC);

(platumą ir ilgumą)

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0377/2017).

1

---

| 19.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 458/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 458/87

---

P8_TA(2018)0003

Žuvininkystės išteklių išsaugojimas ir jūrų ekosistemų apsauga taikant technines priemones ***I

2018 m. sausio 16 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1098/2007 bei (EB) Nr. 1224/2009, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1343/2011 bei (ES) Nr. 1380/2013 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 458/11)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

Antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1098/2007 bei (EB) Nr. 1224/2009, Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentai (ES) Nr. 1343/2011 bei
  (ES) Nr. 1380/2013 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 | EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1098/2007 bei (EB) Nr. 1224/2009, Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentas
  (ES) Nr. 1380/2013 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005
  ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 494/2002 |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1098/2007 bei (EB) Nr. 1224/2009, Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentai (ES) Nr. 1343/2011 bei
  (ES) Nr. 1380/2013 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1098/2007 bei (EB) Nr. 1224/2009, Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentas
  (ES) Nr. 1380/2013 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005
  ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 494/2002

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | būtina supaprastinti esamas taisykles, kad jas geriau suprastų ir jų laikytųsi veiklos vykdytojai, nacionalinės institucijos ir suinteresuotieji subjektai. Derėtų tinkamai konsultuotis su patariamosiomis tarybomis pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 ir daugiau dėmesio skirti tam, kad būtų užtikrinta, kad visi išsaugojimo ir darnumo tikslai būtų visiškai pasiekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

būtina supaprastinti esamas taisykles, kad jas geriau suprastų ir jų laikytųsi veiklos vykdytojai, nacionalinės institucijos ir suinteresuotieji subjektai. Derėtų tinkamai konsultuotis su patariamosiomis tarybomis pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 ir daugiau dėmesio skirti tam, kad būtų užtikrinta, kad visi išsaugojimo ir darnumo tikslai būtų visiškai pasiekti;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

2 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2b) | dėl dabartinių techninių priemonių taisyklių supaprastinimo neturėtų susilpnėti išsaugojimo ir darnumo standartai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2b)

dėl dabartinių techninių priemonių taisyklių supaprastinimo neturėtų susilpnėti išsaugojimo ir darnumo standartai;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | reikia sukurti techninių priemonių reglamentavimo sistemą. Ta sistema turėtų apimti bendrąsias visuose Sąjungos vandenyse taikomas taisykles ir pagal ją turėtų būti numatyta galimybė rengti technines priemones, kuriomis, vykdant BŽP nustatytą regionalizavimo procesą, būtų atsižvelgiama į regioninius žuvininkystės ypatumus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

reikia sukurti techninių priemonių reglamentavimo sistemą. Ta sistema turėtų apimti bendrąsias visuose Sąjungos vandenyse taikomas taisykles ir pagal ją turėtų būti numatyta galimybė rengti technines priemones, kuriomis, vykdant BŽP nustatytą regionalizavimo procesą, būtų atsižvelgiama į regioninius žuvininkystės ypatumus;

| (3) | reikia sukurti techninių priemonių reglamentavimo sistemą. Ta sistema turėtų apimti bendrąsias visuose Sąjungos vandenyse taikomas taisykles ir pagal ją turėtų būti numatyta galimybė rengti technines priemones, kuriomis, vykdant BŽP nustatytą regionalizavimo procesą, būtų atsižvelgiama į regioninius žuvininkystės ypatumus. Tas procesas turėtų užtikrinti veiksmingą bendrų taisyklių ir vietos poreikių suderinimą konkrečiuose rajonuose. Bet kokiu atveju turėtų būti užtikrinama, kad šis procesas nepavirstų BŽP nacionalizavimu, ir labai svarbu, kad patariamosios tarybos ir toliau užtikrintų regionalizavimą pagal Sąjungos principus, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 14 konstatuojamojoje dalyje; |
| --- | --- |

(3)

reikia sukurti techninių priemonių reglamentavimo sistemą. Ta sistema turėtų apimti bendrąsias visuose Sąjungos vandenyse taikomas taisykles ir pagal ją turėtų būti numatyta galimybė rengti technines priemones, kuriomis, vykdant BŽP nustatytą regionalizavimo procesą, būtų atsižvelgiama į regioninius žuvininkystės ypatumus. Tas procesas turėtų užtikrinti veiksmingą bendrų taisyklių ir vietos poreikių suderinimą konkrečiuose rajonuose. Bet kokiu atveju turėtų būti užtikrinama, kad šis procesas nepavirstų BŽP nacionalizavimu, ir labai svarbu, kad patariamosios tarybos ir toliau užtikrintų regionalizavimą pagal Sąjungos principus, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 14 konstatuojamojoje dalyje;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | šia sistema turėtų būti reglamentuojama žuvininkystės išteklių
  žvejybą
  ir iškrovimas, žvejybos įrankių naudojimas ir žvejybos veiklos sąveika su jūrų ekosistemomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

šia sistema turėtų būti reglamentuojama žuvininkystės išteklių
  žvejybą
  ir iškrovimas, žvejybos įrankių naudojimas ir žvejybos veiklos sąveika su jūrų ekosistemomis;

| (4) | šia sistema turėtų būti reglamentuojama žuvininkystės išteklių
  žvejyba
  ir iškrovimas, žvejybos įrankių naudojimas ir žvejybos veiklos sąveika su jūrų ekosistemomis
  ir pagal ją turėtų būti atsižvelgiama į socialinius ir ekonominius kintamuosius
  ; |
| --- | --- |

(4)

šia sistema turėtų būti reglamentuojama žuvininkystės išteklių
  žvejyba
  ir iškrovimas, žvejybos įrankių naudojimas ir žvejybos veiklos sąveika su jūrų ekosistemomis
  ir pagal ją turėtų būti atsižvelgiama į socialinius ir ekonominius kintamuosius
  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | techninės priemonės, jeigu tinkama, turėtų būti taikomos
  mėgėjų
  žvejybai, kuri
  gali turėti didelį poveikį žuvų ir
  jūrinių bestuburių
  ištekliams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

techninės priemonės, jeigu tinkama, turėtų būti taikomos
  mėgėjų
  žvejybai, kuri
  gali turėti didelį poveikį žuvų ir
  jūrinių bestuburių
  ištekliams;

| (6) | mėgėjų
  žvejyba
  gali turėti didelį poveikį
  jūros aplinkai,
  žuvų ir
  kitų rūšių gyvūnų
  ištekliams
  , todėl jai turėtų būti taikomos techninės priemonės
  ; |
| --- | --- |

(6)

mėgėjų
  žvejyba
  gali turėti didelį poveikį
  jūros aplinkai,
  žuvų ir
  kitų rūšių gyvūnų
  ištekliams
  , todėl jai turėtų būti taikomos techninės priemonės
  ;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | jeigu paleidžiamos žvejų mėgėjų (įrankiais su kabliukais ar ūdomis) sugautos žuvys, jų išgyvenimo tikimybė didelė, nebent moksliniai duomenys rodytų kitaip; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

jeigu paleidžiamos žvejų mėgėjų (įrankiais su kabliukais ar ūdomis) sugautos žuvys, jų išgyvenimo tikimybė didelė, nebent moksliniai duomenys rodytų kitaip;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

6 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6b) | įpareigojimas iškrauti laimikį pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 taikomas visų rūšių, kurių atžvilgiu taikomas laimikio limitas, gyvūnų laimikiui. Vis dėlto tais atvejais, kai tų rūšių gyvūnai sugaunami ir nedelsiant paleidžiami vykdant mėgėjų žvejybą ir kai moksliniai duomenys rodo, kad tų rūšių gyvūnų išgyvenimo tikimybė yra didelė (taip gali būti, kai žvejai mėgėjai sugauna žuvis meškere), turėtų būti galimybė tokio tipo žvejybai netaikyti įpareigojimo iškrauti laimikį laikantis tame reglamente nustatytos tvarkos, visų pirma priimant priemones šiuo tikslu, kai nustatomi daugiamečiai planai ir (arba) išmetimo į jūrą mažinimo planai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6b)

įpareigojimas iškrauti laimikį pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 taikomas visų rūšių, kurių atžvilgiu taikomas laimikio limitas, gyvūnų laimikiui. Vis dėlto tais atvejais, kai tų rūšių gyvūnai sugaunami ir nedelsiant paleidžiami vykdant mėgėjų žvejybą ir kai moksliniai duomenys rodo, kad tų rūšių gyvūnų išgyvenimo tikimybė yra didelė (taip gali būti, kai žvejai mėgėjai sugauna žuvis meškere), turėtų būti galimybė tokio tipo žvejybai netaikyti įpareigojimo iškrauti laimikį laikantis tame reglamente nustatytos tvarkos, visų pirma priimant priemones šiuo tikslu, kai nustatomi daugiamečiai planai ir (arba) išmetimo į jūrą mažinimo planai;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | techninėmis priemonėmis turėtų būti padedama siekti BŽP tikslų
  žvejoti neviršijant didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio, sumažinti nepageidaujamą laimikį, atsisakyti laimikio išmetimo į jūrą ir prisidėti prie geros aplinkos būklės (GAB) užtikrinimo, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/56/EB

   (18); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

techninėmis priemonėmis turėtų būti padedama siekti BŽP tikslų
  žvejoti neviršijant didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio, sumažinti nepageidaujamą laimikį, atsisakyti laimikio išmetimo į jūrą ir prisidėti prie geros aplinkos būklės (GAB) užtikrinimo, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/56/EB

   (18);

| (7) | techninėmis priemonėmis turėtų būti padedama siekti BŽP tikslų; |
| --- | --- |

(7)

techninėmis priemonėmis turėtų būti padedama siekti BŽP tikslų;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | techninės priemonės turėtų proporcingai atitikti siekiamus tikslus. Prieš jas priimant derėtų atsižvelgti į galimą jų ekonominį ir socialinį poveikį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

techninės priemonės turėtų proporcingai atitikti siekiamus tikslus. Prieš jas priimant derėtų atsižvelgti į galimą jų ekonominį ir socialinį poveikį;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

7 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7b) | techninių priemonių laikymosi užtikrinimas ir įgyvendinimas, veiksmų programos ir, kai taikoma, licencijų išdavimas, laivų statybos ir veiklos ir tam tikrų įrankių apribojimai neturėtų trukdyti užtikrinti aukštesnių sveikatos ir saugos standartų, taikomų žvejybos operacijas ir žvejybos veiklą vykdantiems laivams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7b)

techninių priemonių laikymosi užtikrinimas ir įgyvendinimas, veiksmų programos ir, kai taikoma, licencijų išdavimas, laivų statybos ir veiklos ir tam tikrų įrankių apribojimai neturėtų trukdyti užtikrinti aukštesnių sveikatos ir saugos standartų, taikomų žvejybos operacijas ir žvejybos veiklą vykdantiems laivams;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

7 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7c) | pagal šį reglamentą priimamos techninės priemonės turėtų derėti su pagal Jungtinių Tautų Biologinės įvairovės konvenciją priimtu 2011–2020 m. biologinės įvairovės strateginiu planu ir padėti įgyvendinti ES 2020 m. biologinės įvairovės strategiją, visų pirma pasiekti tikslą tausiai naudoti žvejybos išteklius ir vykdyti su tuo susijusius veiksmus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7c)

pagal šį reglamentą priimamos techninės priemonės turėtų derėti su pagal Jungtinių Tautų Biologinės įvairovės konvenciją priimtu 2011–2020 m. biologinės įvairovės strateginiu planu ir padėti įgyvendinti ES 2020 m. biologinės įvairovės strategiją, visų pirma pasiekti tikslą tausiai naudoti žvejybos išteklius ir vykdyti su tuo susijusius veiksmus;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | techninėmis priemonėmis
  reglamentuojant selektyvius
  žvejybos
  įrankius
  ir
  taikant
  vengimo priemones, visų pirma turėtų būti
  užtikrinama
  žuvų jauniklių ir neršiančių žuvų santalkų
  apsauga
  . Techninėmis priemonėmis taip pat turėtų būti kuo labiau
  mažinamas
  ir
  , jeigu
  įmanoma,
  panaikinamas
  žvejybos įrankių
  poveikis
  jūrų ekosistemai ir, visų pirma, pažeidžiamoms rūšims ir buveinėms. Siekiant laikytis Tarybos direktyvoje 92/43/EEB (19), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/147/EB (20) ir Direktyvoje 2008/56/EB nustatytų įpareigojimų, tomis priemonėmis taip pat turėtų būti prisidedama prie valdymo priemonių taikymo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

techninėmis priemonėmis
  reglamentuojant selektyvius
  žvejybos
  įrankius
  ir
  taikant
  vengimo priemones, visų pirma turėtų būti
  užtikrinama
  žuvų jauniklių ir neršiančių žuvų santalkų
  apsauga
  . Techninėmis priemonėmis taip pat turėtų būti kuo labiau
  mažinamas
  ir
  , jeigu
  įmanoma,
  panaikinamas
  žvejybos įrankių
  poveikis
  jūrų ekosistemai ir, visų pirma, pažeidžiamoms rūšims ir buveinėms. Siekiant laikytis Tarybos direktyvoje 92/43/EEB (19), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/147/EB (20) ir Direktyvoje 2008/56/EB nustatytų įpareigojimų, tomis priemonėmis taip pat turėtų būti prisidedama prie valdymo priemonių taikymo;

| (8) | techninėmis priemonėmis
  , taikant selektyviosios
  žvejybos
  įrankių naudojimo nuostatas
  ir vengimo priemones, visų pirma turėtų būti
  padedama užtikrinti
  žuvų jauniklių ir neršiančių žuvų santalkų
  apsaugą
  . Techninėmis priemonėmis taip pat turėtų būti
  padedama
  kuo labiau
  sumažinti
  ir
  , kai
  įmanoma,
  panaikinti neigiamą
  žvejybos įrankių
  poveikį
  jūrų ekosistemai ir, visų pirma, pažeidžiamoms rūšims ir buveinėms
  . Siekiant paskatinti naudoti įrankius ir metodus, kurie daro mažą poveikį aplinkai, turėtų būti teikiamos paskatos.
  Siekiant laikytis Tarybos direktyvoje 92/43/EEB (19), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/147/EB (20) ir Direktyvoje 2008/56/EB nustatytų įpareigojimų, tomis priemonėmis taip pat turėtų būti prisidedama prie valdymo priemonių taikymo; |
| --- | --- |

(8)

techninėmis priemonėmis
  , taikant selektyviosios
  žvejybos
  įrankių naudojimo nuostatas
  ir vengimo priemones, visų pirma turėtų būti
  padedama užtikrinti
  žuvų jauniklių ir neršiančių žuvų santalkų
  apsaugą
  . Techninėmis priemonėmis taip pat turėtų būti
  padedama
  kuo labiau
  sumažinti
  ir
  , kai
  įmanoma,
  panaikinti neigiamą
  žvejybos įrankių
  poveikį
  jūrų ekosistemai ir, visų pirma, pažeidžiamoms rūšims ir buveinėms
  . Siekiant paskatinti naudoti įrankius ir metodus, kurie daro mažą poveikį aplinkai, turėtų būti teikiamos paskatos.
  Siekiant laikytis Tarybos direktyvoje 92/43/EEB (19), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/147/EB (20) ir Direktyvoje 2008/56/EB nustatytų įpareigojimų, tomis priemonėmis taip pat turėtų būti prisidedama prie valdymo priemonių taikymo;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | visų žvejybos ir žvejybos įrankių tipų sektoriuose reikėtų visapusiškai spręsti pažeidžiamų rūšių gyvūnų atsitiktinio sugavimo problemą, atsižvelgiant į griežtą apsaugą, kuri jiems suteikiama pagal direktyvas 92/43/EEB, 2009/147/EB ir 2008/56/EB, didelį jų pažeidžiamumą ir įsipareigojimą iki 2020 m. užtikrinti gerą aplinkos būklę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

visų žvejybos ir žvejybos įrankių tipų sektoriuose reikėtų visapusiškai spręsti pažeidžiamų rūšių gyvūnų atsitiktinio sugavimo problemą, atsižvelgiant į griežtą apsaugą, kuri jiems suteikiama pagal direktyvas 92/43/EEB, 2009/147/EB ir 2008/56/EB, didelį jų pažeidžiamumą ir įsipareigojimą iki 2020 m. užtikrinti gerą aplinkos būklę;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | techninių priemonių veiksmingumui įvertinti turėtų būti nustatyti su
  nepageidaujamo
  laimikio
  dydžiu,
  pažeidžiamų rūšių gyvūnų
  priegaudos dydžiu ir
  neigiamo žvejybos poveikio
  jūros dugno
  buveinėms
  mastu
  susiję
  uždaviniai
  , kurie atitiktų BŽP, Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktų (visų pirma
  Tarybos
  direktyvos 92/43/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB) (21)

  ir tarptautinės geriausios praktikos
  tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

techninių priemonių veiksmingumui įvertinti turėtų būti nustatyti su
  nepageidaujamo
  laimikio
  dydžiu,
  pažeidžiamų rūšių gyvūnų
  priegaudos dydžiu ir
  neigiamo žvejybos poveikio
  jūros dugno
  buveinėms
  mastu
  susiję
  uždaviniai
  , kurie atitiktų BŽP, Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktų (visų pirma
  Tarybos
  direktyvos 92/43/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB) (21)

  ir tarptautinės geriausios praktikos
  tikslus;

| (9) | techninių priemonių veiksmingumui įvertinti turėtų būti nustatyti su
  mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių žuvų
  laimikio
  ir atsitiktinai sugautų
  pažeidžiamų rūšių gyvūnų
  kiekio mažinimu, taip pat su
  neigiamo žvejybos poveikio
  jūrų
  buveinėms
  mažinimu
  susiję
  veiksmingumo rodikliai
  , kurie atitiktų BŽP
  ir
  Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktų (visų pirma Direktyvos 92/43/EEB
  , Direktyvos 2009/147/EB
  ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB) (21) tikslus; |
| --- | --- |

(9)

techninių priemonių veiksmingumui įvertinti turėtų būti nustatyti su
  mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių žuvų
  laimikio
  ir atsitiktinai sugautų
  pažeidžiamų rūšių gyvūnų
  kiekio mažinimu, taip pat su
  neigiamo žvejybos poveikio
  jūrų
  buveinėms
  mažinimu
  susiję
  veiksmingumo rodikliai
  , kurie atitiktų BŽP
  ir
  Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktų (visų pirma Direktyvos 92/43/EEB
  , Direktyvos 2009/147/EB
  ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB) (21) tikslus;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | įgyvendindamos technines priemones, valstybės narės turėtų kuo plačiau naudotis joms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014

   (1a)

  suteikiamomis priemonėmis remti žvejus ir užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į socialinius ir ekonominius BŽP tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

įgyvendindamos technines priemones, valstybės narės turėtų kuo plačiau naudotis joms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014

   (1a)

  suteikiamomis priemonėmis remti žvejus ir užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į socialinius ir ekonominius BŽP tikslus;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | tam tikri niokojamąjį poveikį turintys žvejybos įrankiai arba metodai, kuriuos taikant naudojami sprogmenys, nuodai, svaiginamosios medžiagos, elektros srovė, pneumatiniai kūjai ar kiti mušamieji įrankiai, velkamieji įtaisai bei griebtuvai raudoniesiems ar kitų rūšių koralams bei koralams giminingų rūšių gyvūnams rinkti ir tam tikri žeberklai turėtų būti uždrausti
  , išskyrus tralą su elektros srovės impulsais, kurį konkrečiais atvejais galima naudoti laikantis tam tikrų griežtų sąlygų
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

tam tikri niokojamąjį poveikį turintys žvejybos įrankiai arba metodai, kuriuos taikant naudojami sprogmenys, nuodai, svaiginamosios medžiagos, elektros srovė, pneumatiniai kūjai ar kiti mušamieji įrankiai, velkamieji įtaisai bei griebtuvai raudoniesiems ar kitų rūšių koralams bei koralams giminingų rūšių gyvūnams rinkti ir tam tikri žeberklai turėtų būti uždrausti
  , išskyrus tralą su elektros srovės impulsais, kurį konkrečiais atvejais galima naudoti laikantis tam tikrų griežtų sąlygų
  ;

| (11) | tam tikri niokojamąjį poveikį turintys žvejybos įrankiai arba metodai, kuriuos taikant naudojami sprogmenys, nuodai, svaiginamosios medžiagos, elektros srovė, pneumatiniai kūjai ar kiti mušamieji įrankiai, velkamieji įtaisai bei griebtuvai raudoniesiems ar kitų rūšių koralams bei koralams giminingų rūšių gyvūnams rinkti ir tam tikri žeberklai turėtų būti uždrausti
  . Šiuo atveju būtina užtikrinti, kad, prieš leidžiant plačiai naudoti įrankį, būtų surinkta pakankamai žinių apie naujoviškų žvejybos įrankių poveikį, įskaitant kumuliacinį poveikį. Be to, turėtų būti taikoma stebėjimo, kontrolės ir vertinimo sistema, kurią galima naudoti vykdymo užtikrinimo, mokslinių tyrimų ir vertinimo tikslais. Dabartinės licencijos turėtų būti iš naujo moksliškai įvertintos, prieš suteikiant nuolatinį nedraudžiamo įrankio statusą
  ; |
| --- | --- |

(11)

tam tikri niokojamąjį poveikį turintys žvejybos įrankiai arba metodai, kuriuos taikant naudojami sprogmenys, nuodai, svaiginamosios medžiagos, elektros srovė, pneumatiniai kūjai ar kiti mušamieji įrankiai, velkamieji įtaisai bei griebtuvai raudoniesiems ar kitų rūšių koralams bei koralams giminingų rūšių gyvūnams rinkti ir tam tikri žeberklai turėtų būti uždrausti
  . Šiuo atveju būtina užtikrinti, kad, prieš leidžiant plačiai naudoti įrankį, būtų surinkta pakankamai žinių apie naujoviškų žvejybos įrankių poveikį, įskaitant kumuliacinį poveikį. Be to, turėtų būti taikoma stebėjimo, kontrolės ir vertinimo sistema, kurią galima naudoti vykdymo užtikrinimo, mokslinių tyrimų ir vertinimo tikslais. Dabartinės licencijos turėtų būti iš naujo moksliškai įvertintos, prieš suteikiant nuolatinį nedraudžiamo įrankio statusą
  ;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | prieš leidžiant versliniu mastu plačiai naudoti naujoviškus žvejybos įrankius, reikia turėti išsamių ir kiekybiniais duomenimis pagrįstų žinių apie tokių įrankių poveikį, įskaitant kumuliacinį poveikį jūros aplinkai ir gyvūnų rūšims. Turėtų būti nustatyta veiksminga stebėjimo ir vertinimo sistema; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

prieš leidžiant versliniu mastu plačiai naudoti naujoviškus žvejybos įrankius, reikia turėti išsamių ir kiekybiniais duomenimis pagrįstų žinių apie tokių įrankių poveikį, įskaitant kumuliacinį poveikį jūros aplinkai ir gyvūnų rūšims. Turėtų būti nustatyta veiksminga stebėjimo ir vertinimo sistema;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | netgi ribota tam tikrų
  retų
  rūšių
  žuvų
  ,
  pvz., tam tikrų rūšių ryklių ir rombinių rajožuvių
  , žvejybos veikla galėtų kelti rimtą pavojų jų išsaugojimui. Tokioms rūšims apsaugoti reikėtų nustatyti bendrą jų žvejybos draudimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

netgi ribota tam tikrų
  retų
  rūšių
  žuvų
  ,
  pvz., tam tikrų rūšių ryklių ir rombinių rajožuvių
  , žvejybos veikla galėtų kelti rimtą pavojų jų išsaugojimui. Tokioms rūšims apsaugoti reikėtų nustatyti bendrą jų žvejybos draudimą;

| (15) | netgi ribota tam tikrų rūšių,
  kurios yra retos arba kurioms dėl jų biologinių ypatybių pernelyg intensyvus išteklių naudojimas kelia ypač didelį pavojų
  ,
  žuvų
  žvejybos veikla galėtų kelti rimtą pavojų jų išsaugojimui. Tokioms rūšims apsaugoti reikėtų nustatyti bendrą jų žvejybos draudimą; |
| --- | --- |

(15)

netgi ribota tam tikrų rūšių,
  kurios yra retos arba kurioms dėl jų biologinių ypatybių pernelyg intensyvus išteklių naudojimas kelia ypač didelį pavojų
  ,
  žuvų
  žvejybos veikla galėtų kelti rimtą pavojų jų išsaugojimui. Tokioms rūšims apsaugoti reikėtų nustatyti bendrą jų žvejybos draudimą;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | kad padėtų žvejybos sektoriaus subjektams
  laikytis įpareigojimo
  iškrauti visą laimikį, valstybės narės turėtų taikyti priemones, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos
  laikyti
  jūrų gyvūnus, kurie yra mažesnio nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, ir rasti, kur juos realizuoti. Šios priemonės turėtų apimti paramą investicijoms į iškrovimo vietų ir priedangų statybą bei pritaikymą ir paramą investicijoms, kuriomis didinama žvejybos produktų vertė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

kad padėtų žvejybos sektoriaus subjektams
  laikytis įpareigojimo
  iškrauti visą laimikį, valstybės narės turėtų taikyti priemones, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos
  laikyti
  jūrų gyvūnus, kurie yra mažesnio nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, ir rasti, kur juos realizuoti. Šios priemonės turėtų apimti paramą investicijoms į iškrovimo vietų ir priedangų statybą bei pritaikymą ir paramą investicijoms, kuriomis didinama žvejybos produktų vertė;

| (21) | kad padėtų žvejybos sektoriaus subjektams
  įgyvendinti įpareigojimą
  iškrauti visą laimikį
  ir kad, užtikrindamos visapusišką to įpareigojimo laikymąsi, užtikrintų vienodas veiklos sąlygas
  , valstybės narės turėtų taikyti priemones, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos
  sandėliuoti
  jūrų gyvūnus, kurie yra mažesnio nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, ir rasti, kur juos realizuoti. Šios priemonės turėtų apimti paramą investicijoms į iškrovimo vietų ir priedangų statybą bei pritaikymą ir paramą investicijoms, kuriomis didinama žvejybos produktų vertė; |
| --- | --- |

(21)

kad padėtų žvejybos sektoriaus subjektams
  įgyvendinti įpareigojimą
  iškrauti visą laimikį
  ir kad, užtikrindamos visapusišką to įpareigojimo laikymąsi, užtikrintų vienodas veiklos sąlygas
  , valstybės narės turėtų taikyti priemones, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos
  sandėliuoti
  jūrų gyvūnus, kurie yra mažesnio nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, ir rasti, kur juos realizuoti. Šios priemonės turėtų apimti paramą investicijoms į iškrovimo vietų ir priedangų statybą bei pritaikymą ir paramą investicijoms, kuriomis didinama žvejybos produktų vertė;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | tais atvejais, kai mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad sugaunami dideli nepageidaujami rūšių
  , kurių atžvilgiu netaikomi laimikio apribojimai, taigi netaikomas ir įpareigojimas iškrauti visą laimikį,
  gyvūnų kiekiai, valstybės narės turėtų įgyvendinti bandomuosius projektus, kuriais būtų siekiama ištirti, kaip sumažinti tokį nepageidaujamą laimikį, ir nustatyti atitinkamas technines priemones šiam tikslui pasiekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

tais atvejais, kai mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad sugaunami dideli nepageidaujami rūšių
  , kurių atžvilgiu netaikomi laimikio apribojimai, taigi netaikomas ir įpareigojimas iškrauti visą laimikį,
  gyvūnų kiekiai, valstybės narės turėtų įgyvendinti bandomuosius projektus, kuriais būtų siekiama ištirti, kaip sumažinti tokį nepageidaujamą laimikį, ir nustatyti atitinkamas technines priemones šiam tikslui pasiekti;

| (23) | tais atvejais, kai mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad sugaunami dideli nepageidaujami rūšių gyvūnų kiekiai, valstybės narės turėtų įgyvendinti bandomuosius projektus, kuriais būtų siekiama ištirti, kaip sumažinti tokį nepageidaujamą laimikį, ir nustatyti atitinkamas technines priemones šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(23)

tais atvejais, kai mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad sugaunami dideli nepageidaujami rūšių gyvūnų kiekiai, valstybės narės turėtų įgyvendinti bandomuosius projektus, kuriais būtų siekiama ištirti, kaip sumažinti tokį nepageidaujamą laimikį, ir nustatyti atitinkamas technines priemones šiam tikslui pasiekti;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

24 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (24) | jeigu nėra nustatyta regioninio lygmens techninių priemonių, turėtų būti taikomi apibrėžti pirminiai standartai. Šie pirminiai standartai turėtų būti nustatomi pagal esamas technines priemones, atsižvelgiant į STECF rekomendacijas ir suinteresuotųjų subjektų nuomones. Siekiant mažinti jūrų žinduolių ir jūrų paukščių
  priegaudą
  tam tikruose rajonuose, pirminiai standartai turėtų apimti pagrindinius velkamųjų žvejybos įrankių ir
  pasyviųjų
  tinklų tinklinio audeklo akių dydžius, mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius, rajonus, kuriuose žvejyba draudžiama arba ribojama, gamtos išsaugojimo priemones ir visas kitas konkretiems regionams šiuo metu taikomas priemones, kurių tebereikia, kad išsaugojimo tikslai būtų toliau įgyvendinami, kol, vykdant regionalizavimo procesą, bus nustatytos naujos priemonės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24)

jeigu nėra nustatyta regioninio lygmens techninių priemonių, turėtų būti taikomi apibrėžti pirminiai standartai. Šie pirminiai standartai turėtų būti nustatomi pagal esamas technines priemones, atsižvelgiant į STECF rekomendacijas ir suinteresuotųjų subjektų nuomones. Siekiant mažinti jūrų žinduolių ir jūrų paukščių
  priegaudą
  tam tikruose rajonuose, pirminiai standartai turėtų apimti pagrindinius velkamųjų žvejybos įrankių ir
  pasyviųjų
  tinklų tinklinio audeklo akių dydžius, mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius, rajonus, kuriuose žvejyba draudžiama arba ribojama, gamtos išsaugojimo priemones ir visas kitas konkretiems regionams šiuo metu taikomas priemones, kurių tebereikia, kad išsaugojimo tikslai būtų toliau įgyvendinami, kol, vykdant regionalizavimo procesą, bus nustatytos naujos priemonės;

| (24) | jeigu nėra nustatyta regioninio lygmens techninių priemonių, turėtų būti taikomi apibrėžti pirminiai standartai. Šie pirminiai standartai turėtų būti nustatomi pagal esamas technines priemones, atsižvelgiant į STECF rekomendacijas ir suinteresuotųjų subjektų nuomones. Siekiant
  kuo labiau
  mažinti
  atsitiktinai sugaunamų
  jūrų žinduolių ir jūrų paukščių
  kiekį
  tam tikruose rajonuose
  ir, jeigu įmanoma, visiškai jų išvengti
  , pirminiai standartai turėtų apimti pagrindinius velkamųjų žvejybos įrankių ir
  statomųjų
  tinklų tinklinio audeklo akių dydžius, mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius, rajonus, kuriuose žvejyba draudžiama arba ribojama, gamtos išsaugojimo priemones ir visas kitas konkretiems regionams šiuo metu taikomas priemones, kurių tebereikia, kad išsaugojimo tikslai būtų toliau įgyvendinami, kol, vykdant regionalizavimo procesą, bus nustatytos naujos priemonės; |
| --- | --- |

(24)

jeigu nėra nustatyta regioninio lygmens techninių priemonių, turėtų būti taikomi apibrėžti pirminiai standartai. Šie pirminiai standartai turėtų būti nustatomi pagal esamas technines priemones, atsižvelgiant į STECF rekomendacijas ir suinteresuotųjų subjektų nuomones. Siekiant
  kuo labiau
  mažinti
  atsitiktinai sugaunamų
  jūrų žinduolių ir jūrų paukščių
  kiekį
  tam tikruose rajonuose
  ir, jeigu įmanoma, visiškai jų išvengti
  , pirminiai standartai turėtų apimti pagrindinius velkamųjų žvejybos įrankių ir
  statomųjų
  tinklų tinklinio audeklo akių dydžius, mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius, rajonus, kuriuose žvejyba draudžiama arba ribojama, gamtos išsaugojimo priemones ir visas kitas konkretiems regionams šiuo metu taikomas priemones, kurių tebereikia, kad išsaugojimo tikslai būtų toliau įgyvendinami, kol, vykdant regionalizavimo procesą, bus nustatytos naujos priemonės;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | valstybės narės
  kartu
  su
  suinteresuotaisiais subjektais gali rengti
  bendras rekomendacijas dėl atitinkamų techninių priemonių, kuriomis,
  vykdant
  pagal BŽP nustatytą regionalizavimo procesą,
  nukrypstama nuo pirminių standartų
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

valstybės narės
  kartu
  su
  suinteresuotaisiais subjektais gali rengti
  bendras rekomendacijas dėl atitinkamų techninių priemonių, kuriomis,
  vykdant
  pagal BŽP nustatytą regionalizavimo procesą,
  nukrypstama nuo pirminių standartų
  ;

| (25) | valstybės narės
  , bendradarbiaudamos
  su
  atitinkamomis patariamosiomis tarybomis, turėtų turėti galimybę parengti
  bendras rekomendacijas dėl atitinkamų
  patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstų
  techninių priemonių, kuriomis
  nukrypstama nuo pirminių standartų siekiant pritaikyti technines priemones prie regioninių žuvininkystės ypatumų
  ,
  vykdydamos
  pagal BŽP nustatytą regionalizavimo procesą,
  net jeigu ir nėra daugiamečio plano
  ; |
| --- | --- |

(25)

valstybės narės
  , bendradarbiaudamos
  su
  atitinkamomis patariamosiomis tarybomis, turėtų turėti galimybę parengti
  bendras rekomendacijas dėl atitinkamų
  patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstų
  techninių priemonių, kuriomis
  nukrypstama nuo pirminių standartų siekiant pritaikyti technines priemones prie regioninių žuvininkystės ypatumų
  ,
  vykdydamos
  pagal BŽP nustatytą regionalizavimo procesą,
  net jeigu ir nėra daugiamečio plano
  ;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

26 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (26) | pagal išteklių naudojimo modelius ir pažeidžiamų rūšių bei buveinių apsaugą
  tokios regioninės techninės priemonės turėtų būti
  bent lygiavertės pirminiams standartams
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26)

pagal išteklių naudojimo modelius ir pažeidžiamų rūšių bei buveinių apsaugą
  tokios regioninės techninės priemonės turėtų būti
  bent lygiavertės pirminiams standartams
  ;

| (26) | regionalizavimu turėtų būti naudojamasi siekiant sukurti konkrečiai pritaikytas priemones, pagal kurias atsižvelgiama į kiekvieno žvejybos rajono ypatumus, be kita ko, apsaugomos pažeidžiamos rūšys ir buveinės.
  Tokios regioninės techninės priemonės turėtų būti
  darnios ir jomis turėtų būti užtikrinami tokie patys išteklių naudojimo modeliai ir toks pats apsaugos lygis, kuriuos užtikrina pirminiai standartai. Visos priimamos regioninės techninės priemonės turėtų būti grindžiamos patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis; |
| --- | --- |

(26)

regionalizavimu turėtų būti naudojamasi siekiant sukurti konkrečiai pritaikytas priemones, pagal kurias atsižvelgiama į kiekvieno žvejybos rajono ypatumus, be kita ko, apsaugomos pažeidžiamos rūšys ir buveinės.
  Tokios regioninės techninės priemonės turėtų būti
  darnios ir jomis turėtų būti užtikrinami tokie patys išteklių naudojimo modeliai ir toks pats apsaugos lygis, kuriuos užtikrina pirminiai standartai. Visos priimamos regioninės techninės priemonės turėtų būti grindžiamos patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

26 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (26a) | valstybių narių regioninių grupių sprendimai vykdant regionalizavimą turėtų atitikti tokius pačius demokratinės priežiūros standartus kaip atitinkamose valstybėse narėse taikomi standartai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26a)

valstybių narių regioninių grupių sprendimai vykdant regionalizavimą turėtų atitikti tokius pačius demokratinės priežiūros standartus kaip atitinkamose valstybėse narėse taikomi standartai;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

26 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (26b) | regionalizavimu turėtų būti naudojamasi kaip priemone skatinti procese dalyvauti visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant nevyriausybines organizacijas, įgalinti žvejus ir juos įtraukti, kad jie glaudžiai bendradarbiautų su valstybėmis narėmis, patariamosiomis tarybomis ir mokslininkais, siekiant sukurti konkrečiai pritaikytas priemones, pagal kurias atsižvelgiama į kiekvieno žvejybos rajono ypatumus ir apsaugoma jų aplinkos būklė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26b)

regionalizavimu turėtų būti naudojamasi kaip priemone skatinti procese dalyvauti visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant nevyriausybines organizacijas, įgalinti žvejus ir juos įtraukti, kad jie glaudžiai bendradarbiautų su valstybėmis narėmis, patariamosiomis tarybomis ir mokslininkais, siekiant sukurti konkrečiai pritaikytas priemones, pagal kurias atsižvelgiama į kiekvieno žvejybos rajono ypatumus ir apsaugoma jų aplinkos būklė;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

27 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (27a) | jeigu tiesioginį išteklių valdymu interesą turi tik viena valstybė narė, pasikonsultavus su atitinkamomis patariamosiomis tarybomis, galima pateikti atskirų techninių priemonių pasiūlymus, siekiant iš dalies pakeisti esamas išsaugojimo priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27a)

jeigu tiesioginį išteklių valdymu interesą turi tik viena valstybė narė, pasikonsultavus su atitinkamomis patariamosiomis tarybomis, galima pateikti atskirų techninių priemonių pasiūlymus, siekiant iš dalies pakeisti esamas išsaugojimo priemones;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (28) | rengdamos bendras rekomendacijas
  daugiamečiuose planuose
  nustatyti pagrindiniams tinklinio audeklo akių dydžiams alternatyvius žvejybos įrankius, kuriais užtikrinamas selektyvumas pagal dydį ir rūšį, valstybių narių regioninės grupės turėtų užtikrinti, kad tokių žvejybos įrankių selektyvumo modeliai būtų bent panašūs į pagrindinių žvejybos įrankių selektyvumo modelius arba tobulesni už juos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28)

rengdamos bendras rekomendacijas
  daugiamečiuose planuose
  nustatyti pagrindiniams tinklinio audeklo akių dydžiams alternatyvius žvejybos įrankius, kuriais užtikrinamas selektyvumas pagal dydį ir rūšį, valstybių narių regioninės grupės turėtų užtikrinti, kad tokių žvejybos įrankių selektyvumo modeliai būtų bent panašūs į pagrindinių žvejybos įrankių selektyvumo modelius arba tobulesni už juos;

| (28) | rengdamos bendras rekomendacijas nustatyti pagrindiniams tinklinio audeklo akių dydžiams alternatyvius žvejybos įrankius, kuriais užtikrinamas selektyvumas pagal dydį ir rūšį, valstybių narių regioninės grupės turėtų užtikrinti, kad tokių žvejybos įrankių selektyvumo modeliai būtų bent panašūs į pagrindinių žvejybos įrankių selektyvumo modelius arba tobulesni už juos; |
| --- | --- |

(28)

rengdamos bendras rekomendacijas nustatyti pagrindiniams tinklinio audeklo akių dydžiams alternatyvius žvejybos įrankius, kuriais užtikrinamas selektyvumas pagal dydį ir rūšį, valstybių narių regioninės grupės turėtų užtikrinti, kad tokių žvejybos įrankių selektyvumo modeliai būtų bent panašūs į pagrindinių žvejybos įrankių selektyvumo modelius arba tobulesni už juos;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

29 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (29) | rengdamos bendras rekomendacijas
  daugiamečiuose planuose
  iš dalies keisti arba nustatyti naujus rajonus, kuriuose žvejyba draudžiama arba apribota, žuvų jauniklių ir neršiančių žuvų santalkoms apsaugoti, valstybių narių regioninės grupės savo bendrose rekomendacijose turėtų apibrėžti žvejybos įrankių specifikacijas, žvejybos draudimo mastą ir trukmę, žvejybos įrankių naudojimo apribojimus ir kontrolės bei stebėsenos priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29)

rengdamos bendras rekomendacijas
  daugiamečiuose planuose
  iš dalies keisti arba nustatyti naujus rajonus, kuriuose žvejyba draudžiama arba apribota, žuvų jauniklių ir neršiančių žuvų santalkoms apsaugoti, valstybių narių regioninės grupės savo bendrose rekomendacijose turėtų apibrėžti žvejybos įrankių specifikacijas, žvejybos draudimo mastą ir trukmę, žvejybos įrankių naudojimo apribojimus ir kontrolės bei stebėsenos priemones;

| (29) | rengdamos bendras rekomendacijas iš dalies keisti arba nustatyti naujus rajonus, kuriuose žvejyba draudžiama arba apribota, žuvų jauniklių ir neršiančių žuvų santalkoms apsaugoti, valstybių narių regioninės grupės savo bendrose rekomendacijose turėtų apibrėžti žvejybos įrankių specifikacijas, žvejybos draudimo mastą ir trukmę, žvejybos įrankių naudojimo apribojimus ir kontrolės bei stebėsenos priemones; |
| --- | --- |

(29)

rengdamos bendras rekomendacijas iš dalies keisti arba nustatyti naujus rajonus, kuriuose žvejyba draudžiama arba apribota, žuvų jauniklių ir neršiančių žuvų santalkoms apsaugoti, valstybių narių regioninės grupės savo bendrose rekomendacijose turėtų apibrėžti žvejybos įrankių specifikacijas, žvejybos draudimo mastą ir trukmę, žvejybos įrankių naudojimo apribojimus ir kontrolės bei stebėsenos priemones;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

30 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (30) | rengdamos bendras rekomendacijas
  daugiamečiuose planuose
  iš dalies keisti arba nustatyti mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius, valstybių narių regioninės grupės turėtų
  užtikrinti, kad nebūtų trukdoma
  siekti BŽP tikslų, tuo tikslu užtikrindamos, kad būtų laikomasi jūrų gyvūnų jauniklių apsaugos reikalavimų, o rinkoje nebūtų iškraipoma konkurencija ir nebūtų sukurta mažesnio nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio žuvų rinka; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30)

rengdamos bendras rekomendacijas
  daugiamečiuose planuose
  iš dalies keisti arba nustatyti mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius, valstybių narių regioninės grupės turėtų
  užtikrinti, kad nebūtų trukdoma
  siekti BŽP tikslų, tuo tikslu užtikrindamos, kad būtų laikomasi jūrų gyvūnų jauniklių apsaugos reikalavimų, o rinkoje nebūtų iškraipoma konkurencija ir nebūtų sukurta mažesnio nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio žuvų rinka;

| (30) | rengdamos bendras rekomendacijas iš dalies keisti arba nustatyti mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius, valstybių narių regioninės grupės turėtų
  padėti
  siekti BŽP tikslų, tuo tikslu užtikrindamos, kad būtų
  visapusiškai
  laikomasi jūrų gyvūnų jauniklių apsaugos reikalavimų, o rinkoje nebūtų iškraipoma konkurencija ir nebūtų sukurta mažesnio nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio žuvų rinka; |
| --- | --- |

(30)

rengdamos bendras rekomendacijas iš dalies keisti arba nustatyti mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius, valstybių narių regioninės grupės turėtų
  padėti
  siekti BŽP tikslų, tuo tikslu užtikrindamos, kad būtų
  visapusiškai
  laikomasi jūrų gyvūnų jauniklių apsaugos reikalavimų, o rinkoje nebūtų iškraipoma konkurencija ir nebūtų sukurta mažesnio nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio žuvų rinka;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

31 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (31) | rengiant bendras rekomendacijas, turėtų būti suteikta galimybė nustatyti tikralaikius žvejybos draudimus ir reikalavimo plaukti į kitą žvejybos rajoną nuostatas kaip papildomą priemonę žuvų jauniklių ar neršiančių žuvų santalkoms apsaugoti. Tokių rajonų nustatymo ir panaikinimo sąlygos bei kontrolės ir stebėsenos priemonės turėtų būti apibrėžtos atitinkamose bendrose rekomendacijose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31)

rengiant bendras rekomendacijas, turėtų būti suteikta galimybė nustatyti tikralaikius žvejybos draudimus ir reikalavimo plaukti į kitą žvejybos rajoną nuostatas kaip papildomą priemonę žuvų jauniklių ar neršiančių žuvų santalkoms apsaugoti. Tokių rajonų nustatymo ir panaikinimo sąlygos bei kontrolės ir stebėsenos priemonės turėtų būti apibrėžtos atitinkamose bendrose rekomendacijose;

| (31) | rengiant bendras rekomendacijas, turėtų būti suteikta galimybė nustatyti tikralaikius žvejybos draudimus ir reikalavimo plaukti į kitą žvejybos rajoną nuostatas kaip papildomą priemonę žuvų jauniklių ar neršiančių žuvų santalkoms
  arba pažeidžiamoms rūšims
  apsaugoti. Tokių rajonų nustatymo ir panaikinimo sąlygos
  , įskaitant išimtis, jei taikytina,
  bei kontrolės ir stebėsenos priemonės turėtų būti apibrėžtos atitinkamose bendrose rekomendacijose; |
| --- | --- |

(31)

rengiant bendras rekomendacijas, turėtų būti suteikta galimybė nustatyti tikralaikius žvejybos draudimus ir reikalavimo plaukti į kitą žvejybos rajoną nuostatas kaip papildomą priemonę žuvų jauniklių ar neršiančių žuvų santalkoms
  arba pažeidžiamoms rūšims
  apsaugoti. Tokių rajonų nustatymo ir panaikinimo sąlygos
  , įskaitant išimtis, jei taikytina,
  bei kontrolės ir stebėsenos priemonės turėtų būti apibrėžtos atitinkamose bendrose rekomendacijose;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

32 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (32) | remiantis STECF deramai atliktu naujoviškų žvejybos įrankių poveikio moksliniu vertinimu, tokių naujoviškų įrankių
  , kaip antai tralo su elektros srovės impulsais,
  naudojimo arba jų naudojimo srities išplėtimo galimybė galėtų būti įtraukta į valstybių narių regioninių grupių bendras rekomendacijas. Naujoviškų žvejybos įrankių neturėtų būti leidžiama naudoti, jeigu iš mokslinio vertinimo matyti, kad juos naudojant bus daromas neigiamas poveikis pažeidžiamoms buveinėms
  ir
  netikslinėms rūšims; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(32)

remiantis STECF deramai atliktu naujoviškų žvejybos įrankių poveikio moksliniu vertinimu, tokių naujoviškų įrankių
  , kaip antai tralo su elektros srovės impulsais,
  naudojimo arba jų naudojimo srities išplėtimo galimybė galėtų būti įtraukta į valstybių narių regioninių grupių bendras rekomendacijas. Naujoviškų žvejybos įrankių neturėtų būti leidžiama naudoti, jeigu iš mokslinio vertinimo matyti, kad juos naudojant bus daromas neigiamas poveikis pažeidžiamoms buveinėms
  ir
  netikslinėms rūšims;

| (32) | remiantis STECF deramai atliktu naujoviškų žvejybos įrankių poveikio
  , įskaitant galimą neigiamą tam tikrų žvejybos įrankių poveikį,
  moksliniu vertinimu, tokių naujoviškų įrankių naudojimo arba jų naudojimo srities išplėtimo galimybė galėtų būti įtraukta į valstybių narių regioninių grupių bendras rekomendacijas. Naujoviškų žvejybos įrankių neturėtų būti leidžiama naudoti, jeigu iš mokslinio vertinimo matyti, kad juos naudojant bus daromas neigiamas
  tiesioginis ar kumuliacinis
  poveikis
  jūrų buveinėms, visų pirma
  pažeidžiamoms buveinėms
  ar
  netikslinėms rūšims
  , arba trukdoma užtikrinti gerą jūrų vandenų aplinkos būklę
  ; |
| --- | --- |

(32)

remiantis STECF deramai atliktu naujoviškų žvejybos įrankių poveikio
  , įskaitant galimą neigiamą tam tikrų žvejybos įrankių poveikį,
  moksliniu vertinimu, tokių naujoviškų įrankių naudojimo arba jų naudojimo srities išplėtimo galimybė galėtų būti įtraukta į valstybių narių regioninių grupių bendras rekomendacijas. Naujoviškų žvejybos įrankių neturėtų būti leidžiama naudoti, jeigu iš mokslinio vertinimo matyti, kad juos naudojant bus daromas neigiamas
  tiesioginis ar kumuliacinis
  poveikis
  jūrų buveinėms, visų pirma
  pažeidžiamoms buveinėms
  ar
  netikslinėms rūšims
  , arba trukdoma užtikrinti gerą jūrų vandenų aplinkos būklę
  ;

Pakeitimas 268

Pasiūlymas dėl reglamento

32a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (32a) | regioninės grupės turėtų parengti papildomas poveikio mažinimo priemones pagal įrankio tipą, pasinaudodamos mokslinėmis rekomendacijomis ir gerąja patirtimi, kad kuo labiau sumažintų jūrų paukščių ir jūrų žinduolių priegaudą ir, kai įmanoma, jos visiškai išvengtų, pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB ir Tarybos direktyvą 79/409/EEB

   (1a)

  , taip pat pagal 1992 m. kovo 17 d. Susitarimą dėl smulkiųjų bangininių būrio gyvūnų išsaugojimo Baltijos ir Juodojoje jūrose su pakeitimais (ASCOBANS); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(32a)

regioninės grupės turėtų parengti papildomas poveikio mažinimo priemones pagal įrankio tipą, pasinaudodamos mokslinėmis rekomendacijomis ir gerąja patirtimi, kad kuo labiau sumažintų jūrų paukščių ir jūrų žinduolių priegaudą ir, kai įmanoma, jos visiškai išvengtų, pagal Tarybos direktyvą 92/43/EEB ir Tarybos direktyvą 79/409/EEB

   (1a)

  , taip pat pagal 1992 m. kovo 17 d. Susitarimą dėl smulkiųjų bangininių būrio gyvūnų išsaugojimo Baltijos ir Juodojoje jūrose su pakeitimais (ASCOBANS);

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

33 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (33) | pažeidžiamų rūšių
  priegaudai
  ir žvejybos įrankių poveikiui pažeidžiamoms buveinėms kuo labiau sumažinti valstybių narių regioninės grupės turėtų parengti papildomas
  priegaudos
  mažinimo priemones, kuriomis būtų mažinamas žvejybos poveikis pažeidžiamoms rūšims ir buveinėms. Tais atvejais, kai, remiantis moksliniais duomenimis, nustatoma didelė grėsmė tokių rūšių ir buveinių išsaugojimo būklei, valstybės narės turėtų nustatyti papildomus tam tikrų žvejybos įrankių konstrukcijos ir naudojimo apribojimus ar netgi įvesti visišką draudimą naudoti juos tame regione. Tokios nuostatos visų pirma galėtų būti taikomos dreifuojančiųjų tinklų naudojimui, dėl kurio tam tikruose rajonuose sugaunama daug banginių
  šeimos
  gyvūnų ir jūrų paukščių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(33)

pažeidžiamų rūšių
  priegaudai
  ir žvejybos įrankių poveikiui pažeidžiamoms buveinėms kuo labiau sumažinti valstybių narių regioninės grupės turėtų parengti papildomas
  priegaudos
  mažinimo priemones, kuriomis būtų mažinamas žvejybos poveikis pažeidžiamoms rūšims ir buveinėms. Tais atvejais, kai, remiantis moksliniais duomenimis, nustatoma didelė grėsmė tokių rūšių ir buveinių išsaugojimo būklei, valstybės narės turėtų nustatyti papildomus tam tikrų žvejybos įrankių konstrukcijos ir naudojimo apribojimus ar netgi įvesti visišką draudimą naudoti juos tame regione. Tokios nuostatos visų pirma galėtų būti taikomos dreifuojančiųjų tinklų naudojimui, dėl kurio tam tikruose rajonuose sugaunama daug banginių
  šeimos
  gyvūnų ir jūrų paukščių;

| (33) | atsitiktinai sugaunamų
  pažeidžiamų rūšių
  gyvūnų kiekiui
  ir žvejybos įrankių poveikiui pažeidžiamoms buveinėms kuo labiau sumažinti
  ir, jeigu įmanoma, siekiant užtikrinti, kad tokie gyvūnai nebebūtų sugaunami,
  valstybių narių regioninės grupės turėtų parengti papildomas
  poveikio
  mažinimo priemones, kuriomis būtų mažinamas žvejybos poveikis pažeidžiamoms rūšims ir buveinėms. Tais atvejais, kai, remiantis moksliniais duomenimis, nustatoma didelė grėsmė tokių rūšių ir buveinių išsaugojimo būklei, valstybės narės turėtų nustatyti papildomus tam tikrų žvejybos įrankių konstrukcijos ir naudojimo apribojimus ar netgi įvesti visišką draudimą naudoti juos tame regione
  , siekiant apsaugoti jūros aplinką, vietinius žuvų išteklius ir atitinkamas vietos pakrantės bendruomenes
  . Tokios nuostatos visų pirma galėtų būti taikomos dreifuojančiųjų tinklų naudojimui, dėl kurio tam tikruose rajonuose sugaunama daug banginių
  būrio
  gyvūnų ir jūrų paukščių; |
| --- | --- |

(33)

atsitiktinai sugaunamų
  pažeidžiamų rūšių
  gyvūnų kiekiui
  ir žvejybos įrankių poveikiui pažeidžiamoms buveinėms kuo labiau sumažinti
  ir, jeigu įmanoma, siekiant užtikrinti, kad tokie gyvūnai nebebūtų sugaunami,
  valstybių narių regioninės grupės turėtų parengti papildomas
  poveikio
  mažinimo priemones, kuriomis būtų mažinamas žvejybos poveikis pažeidžiamoms rūšims ir buveinėms. Tais atvejais, kai, remiantis moksliniais duomenimis, nustatoma didelė grėsmė tokių rūšių ir buveinių išsaugojimo būklei, valstybės narės turėtų nustatyti papildomus tam tikrų žvejybos įrankių konstrukcijos ir naudojimo apribojimus ar netgi įvesti visišką draudimą naudoti juos tame regione
  , siekiant apsaugoti jūros aplinką, vietinius žuvų išteklius ir atitinkamas vietos pakrantės bendruomenes
  . Tokios nuostatos visų pirma galėtų būti taikomos dreifuojančiųjų tinklų naudojimui, dėl kurio tam tikruose rajonuose sugaunama daug banginių
  būrio
  gyvūnų ir jūrų paukščių;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

35 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (35) | kad būtų toliau taikomos esamos išsamios rekomendacijos, kurioms pritarė Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (angl. NEAFC), Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl pažeidžiamų jūrų ekosistemų sąrašų, taip pat dėl konkrečių techninių priemonių, susijusių su apibrėžtomis melsvųjų molvų ir paprastųjų jūrinių ešerių apsaugos priemonėmis. Komisijai taip pat reikėtų suteikti įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus dėl būsimų NEAFC priimtų priemonių pakeitimų, kurie sudaro šio reglamento tam tikrų aiškiai apibrėžtų neesminių nuostatų turinį ir kurie pagal šios Konvencijos sąlygas Sąjungai taps privalomi, įtraukimo į Sąjungos teisę. Ypač svarbu, kad, atlikdama parengiamąjį darbą, Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(35)

kad būtų toliau taikomos esamos išsamios rekomendacijos, kurioms pritarė Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (angl. NEAFC), Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl pažeidžiamų jūrų ekosistemų sąrašų, taip pat dėl konkrečių techninių priemonių, susijusių su apibrėžtomis melsvųjų molvų ir paprastųjų jūrinių ešerių apsaugos priemonėmis. Komisijai taip pat reikėtų suteikti įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus dėl būsimų NEAFC priimtų priemonių pakeitimų, kurie sudaro šio reglamento tam tikrų aiškiai apibrėžtų neesminių nuostatų turinį ir kurie pagal šios Konvencijos sąlygas Sąjungai taps privalomi, įtraukimo į Sąjungos teisę. Ypač svarbu, kad, atlikdama parengiamąjį darbą, Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais;

Išbraukta.

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

36 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (36) | kad nebūtų trukdoma moksliniams tyrimams,
  dirbtiniam
  išteklių atkūrimui ir perkėlimui, šio reglamento nuostatos neturėtų būti taikomos veiklai, kuri gali būti būtina šiems procesams atlikti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36)

kad nebūtų trukdoma moksliniams tyrimams,
  dirbtiniam
  išteklių atkūrimui ir perkėlimui, šio reglamento nuostatos neturėtų būti taikomos veiklai, kuri gali būti būtina šiems procesams atlikti;

| (36) | kad nebūtų trukdoma moksliniams tyrimams,
  tiesioginiam
  išteklių atkūrimui ir perkėlimui, šio reglamento nuostatos neturėtų būti taikomos veiklai, kuri gali būti būtina šiems procesams atlikti; |
| --- | --- |

(36)

kad nebūtų trukdoma moksliniams tyrimams,
  tiesioginiam
  išteklių atkūrimui ir perkėlimui, šio reglamento nuostatos neturėtų būti taikomos veiklai, kuri gali būti būtina šiems procesams atlikti;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

37 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (37) | jeigu iš
  pateiktų
  mokslinių rekomendacijų matyti, kad būtina nedelsiant imtis veiksmų jūrų gyvūnams apsaugoti, Komisijai tinkamai pagrįstais atvejais turėtų būti suteikta galimybė
  nedelsiant
  priimti taikytinus deleguotuosius aktus, kuriais, papildant šį reglamentą ar kitas Sąjungos teisės aktuose nustatytas technines priemones arba nuo jų nukrypstant, nustatomos techninės tokių grėsmių mažinimo priemonės. Šiomis priemonėmis visų pirma turėtų būti siekiama reaguoti į netikėtus išteklių modelio pokyčius, kylančius dėl ištekliaus didelio arba mažo pasipildymo jaunikliais, užtikrinti neršiančių žuvų ar jūrinių bestuburių apsaugą, kai jų ištekliai labai sumažėja arba įvyksta kitų žuvų išteklių išsaugojimo būklės pokyčių, dėl kurių gali kilti grėsmė ištekliaus būklei. Tokios priemonės galėtų apimti velkamųjų arba
  pasyviųjų
  žvejybos įrankių naudojimo arba žvejybos veiklos tam tikruose rajonuose ar tam tikrais laikotarpiais apribojimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(37)

jeigu iš
  pateiktų
  mokslinių rekomendacijų matyti, kad būtina nedelsiant imtis veiksmų jūrų gyvūnams apsaugoti, Komisijai tinkamai pagrįstais atvejais turėtų būti suteikta galimybė
  nedelsiant
  priimti taikytinus deleguotuosius aktus, kuriais, papildant šį reglamentą ar kitas Sąjungos teisės aktuose nustatytas technines priemones arba nuo jų nukrypstant, nustatomos techninės tokių grėsmių mažinimo priemonės. Šiomis priemonėmis visų pirma turėtų būti siekiama reaguoti į netikėtus išteklių modelio pokyčius, kylančius dėl ištekliaus didelio arba mažo pasipildymo jaunikliais, užtikrinti neršiančių žuvų ar jūrinių bestuburių apsaugą, kai jų ištekliai labai sumažėja arba įvyksta kitų žuvų išteklių išsaugojimo būklės pokyčių, dėl kurių gali kilti grėsmė ištekliaus būklei. Tokios priemonės galėtų apimti velkamųjų arba
  pasyviųjų
  žvejybos įrankių naudojimo arba žvejybos veiklos tam tikruose rajonuose ar tam tikrais laikotarpiais apribojimus;

| (37) | jeigu iš
  patikimiausių turimų
  mokslinių rekomendacijų matyti, kad būtina nedelsiant imtis veiksmų jūrų gyvūnams
  ir buveinėms
  apsaugoti, Komisijai tinkamai pagrįstais atvejais turėtų būti suteikta galimybė priimti
  nedelsiant
  taikytinus deleguotuosius aktus, kuriais, papildant šį reglamentą ar kitas Sąjungos teisės aktuose nustatytas technines priemones arba nuo jų nukrypstant, nustatomos techninės tokių grėsmių mažinimo priemonės. Šiomis priemonėmis visų pirma turėtų būti siekiama reaguoti į netikėtus išteklių modelio pokyčius, kylančius dėl ištekliaus didelio arba mažo pasipildymo jaunikliais
  arba atsitiktinai sugaunamų pažeidžiamų rūšių gyvūnų
  , užtikrinti neršiančių žuvų ar jūrinių bestuburių apsaugą, kai jų ištekliai labai sumažėja arba įvyksta kitų žuvų
  ar pažeidžiamų rūšių
  išteklių išsaugojimo būklės pokyčių, dėl kurių gali kilti grėsmė ištekliaus būklei
  , taip pat spręsti rūšių populiacijų ir buveinių nykimo dėl žvejybos poveikio problemą ir nustatyti bet kokias kitas reikalingas išsaugojimo priemones
  . Tokios priemonės galėtų apimti velkamųjų arba
  statomųjų
  žvejybos įrankių naudojimo arba žvejybos veiklos tam tikruose rajonuose ar tam tikrais laikotarpiais apribojimus; |
| --- | --- |

(37)

jeigu iš
  patikimiausių turimų
  mokslinių rekomendacijų matyti, kad būtina nedelsiant imtis veiksmų jūrų gyvūnams
  ir buveinėms
  apsaugoti, Komisijai tinkamai pagrįstais atvejais turėtų būti suteikta galimybė priimti
  nedelsiant
  taikytinus deleguotuosius aktus, kuriais, papildant šį reglamentą ar kitas Sąjungos teisės aktuose nustatytas technines priemones arba nuo jų nukrypstant, nustatomos techninės tokių grėsmių mažinimo priemonės. Šiomis priemonėmis visų pirma turėtų būti siekiama reaguoti į netikėtus išteklių modelio pokyčius, kylančius dėl ištekliaus didelio arba mažo pasipildymo jaunikliais
  arba atsitiktinai sugaunamų pažeidžiamų rūšių gyvūnų
  , užtikrinti neršiančių žuvų ar jūrinių bestuburių apsaugą, kai jų ištekliai labai sumažėja arba įvyksta kitų žuvų
  ar pažeidžiamų rūšių
  išteklių išsaugojimo būklės pokyčių, dėl kurių gali kilti grėsmė ištekliaus būklei
  , taip pat spręsti rūšių populiacijų ir buveinių nykimo dėl žvejybos poveikio problemą ir nustatyti bet kokias kitas reikalingas išsaugojimo priemones
  . Tokios priemonės galėtų apimti velkamųjų arba
  statomųjų
  žvejybos įrankių naudojimo arba žvejybos veiklos tam tikruose rajonuose ar tam tikrais laikotarpiais apribojimus;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

38 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (38) | Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties 290 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų atnaujintas žuvų ir jūrinių bestuburių, kurių specializuotoji žvejyba draudžiama, sąrašas
  ir
  pažeidžiamų buveinių, kuriose žvejyba turėtų būti apribota, sąrašas,
  o
  pagal daugiamečius planus,
  taip pat
  pagal laikinuosius
  žuvų
  išmetimo į jūrą mažinimo planus, būtų priimta techninių priemonių. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(38)

Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties 290 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų atnaujintas žuvų ir jūrinių bestuburių, kurių specializuotoji žvejyba draudžiama, sąrašas
  ir
  pažeidžiamų buveinių, kuriose žvejyba turėtų būti apribota, sąrašas,
  o
  pagal daugiamečius planus,
  taip pat
  pagal laikinuosius
  žuvų
  išmetimo į jūrą mažinimo planus, būtų priimta techninių priemonių. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (38) | Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties 290 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų
  , siekiant įvesti techninių priemonių veiksmingumo rodiklius, susijusius su išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių žuvų laimikiais, apibrėžta pagrindinių tipų žvejyba ir tų tipų žvejybai taikytinas tokio laimikio dydis,
  atnaujintas žuvų ir jūrinių bestuburių, kurių specializuotoji žvejyba draudžiama, sąrašas
  , atnaujintas
  pažeidžiamų buveinių, kuriose žvejyba turėtų būti apribota, sąrašas,
  priimtos techninės priemonės
  pagal daugiamečius planus
  arba
  ,
  jei būtina, ne pagal daugiamečius planus ir priimtos techninės priemonės
  pagal laikinuosius išmetimo į jūrą mažinimo planus. Ypač svarbu, kad, atlikdama parengiamąjį darbą, Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais
  , ir remtųsi STECF vertinimu
  . Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(38)

Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties 290 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų
  , siekiant įvesti techninių priemonių veiksmingumo rodiklius, susijusius su išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių žuvų laimikiais, apibrėžta pagrindinių tipų žvejyba ir tų tipų žvejybai taikytinas tokio laimikio dydis,
  atnaujintas žuvų ir jūrinių bestuburių, kurių specializuotoji žvejyba draudžiama, sąrašas
  , atnaujintas
  pažeidžiamų buveinių, kuriose žvejyba turėtų būti apribota, sąrašas,
  priimtos techninės priemonės
  pagal daugiamečius planus
  arba
  ,
  jei būtina, ne pagal daugiamečius planus ir priimtos techninės priemonės
  pagal laikinuosius išmetimo į jūrą mažinimo planus. Ypač svarbu, kad, atlikdama parengiamąjį darbą, Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais
  , ir remtųsi STECF vertinimu
  . Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

40 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (40) | iki 2020 m
  .
  pabaigos
  ir vėliau kas trejus metus Komisija, remdamasi valstybių narių bei atitinkamų patariamųjų tarybų pateikta informacija ir vėliau STECF atliktu vertinimu, Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Šioje ataskaitoje turėtų būti įvertinta, kiek techninėmis priemonėmis prisidėta prie šio reglamento tikslų ir
  uždavinių įgyvendinimo
  regioniniu ir Sąjungos lygmenimis. Tais atvejais, kai, remiantis šia ataskaita, yra įrodymų, kad tikslai
  ir uždaviniai
  nebuvo įgyvendinti regiono lygmeniu, to regiono valstybės narės turėtų pateikti planą ir jame nustatyti taisomuosius veiksmus, kurių reikia imtis tų tikslų ir
  uždavinių įgyvendinimui užtikrinti
  . Komisija, remdamasi šia ataskaita, taip pat turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai siūlyti būtinus šio reglamento pakeitimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(40)

iki 2020 m
  .
  pabaigos
  ir vėliau kas trejus metus Komisija, remdamasi valstybių narių bei atitinkamų patariamųjų tarybų pateikta informacija ir vėliau STECF atliktu vertinimu, Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Šioje ataskaitoje turėtų būti įvertinta, kiek techninėmis priemonėmis prisidėta prie šio reglamento tikslų ir
  uždavinių įgyvendinimo
  regioniniu ir Sąjungos lygmenimis. Tais atvejais, kai, remiantis šia ataskaita, yra įrodymų, kad tikslai
  ir uždaviniai
  nebuvo įgyvendinti regiono lygmeniu, to regiono valstybės narės turėtų pateikti planą ir jame nustatyti taisomuosius veiksmus, kurių reikia imtis tų tikslų ir
  uždavinių įgyvendinimui užtikrinti
  . Komisija, remdamasi šia ataskaita, taip pat turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai siūlyti būtinus šio reglamento pakeitimus;

| (40) | ne vėliau kaip ..
  .
  [treji metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos]
  ir vėliau kas trejus metus Komisija, remdamasi valstybių narių bei atitinkamų patariamųjų tarybų pateikta informacija ir vėliau STECF atliktu vertinimu, Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Šioje ataskaitoje turėtų būti įvertinta, kiek techninėmis priemonėmis prisidėta prie šio reglamento tikslų
  įgyvendinimo
  ir
  kiek pasiekti veiksmingumo rodikliai
  regioniniu ir Sąjungos lygmenimis. Tais atvejais, kai, remiantis šia ataskaita, yra įrodymų, kad tikslai nebuvo įgyvendinti
  arba veiksmingumo rodikliai tebėra nepatenkinami
  regiono lygmeniu, to regiono valstybės narės turėtų pateikti planą ir jame nustatyti taisomuosius veiksmus, kurių reikia imtis tų tikslų
  įgyvendinimui užtikrinti
  ir
  veiksmingumo rodikliams pagerinti
  . Komisija, remdamasi šia ataskaita, taip pat turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai siūlyti būtinus šio reglamento pakeitimus; |
| --- | --- |

(40)

ne vėliau kaip ..
  .
  [treji metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos]
  ir vėliau kas trejus metus Komisija, remdamasi valstybių narių bei atitinkamų patariamųjų tarybų pateikta informacija ir vėliau STECF atliktu vertinimu, Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Šioje ataskaitoje turėtų būti įvertinta, kiek techninėmis priemonėmis prisidėta prie šio reglamento tikslų
  įgyvendinimo
  ir
  kiek pasiekti veiksmingumo rodikliai
  regioniniu ir Sąjungos lygmenimis. Tais atvejais, kai, remiantis šia ataskaita, yra įrodymų, kad tikslai nebuvo įgyvendinti
  arba veiksmingumo rodikliai tebėra nepatenkinami
  regiono lygmeniu, to regiono valstybės narės turėtų pateikti planą ir jame nustatyti taisomuosius veiksmus, kurių reikia imtis tų tikslų
  įgyvendinimui užtikrinti
  ir
  veiksmingumo rodikliams pagerinti
  . Komisija, remdamasi šia ataskaita, taip pat turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai siūlyti būtinus šio reglamento pakeitimus;

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

42 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (42) | Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006 (29), (EB) Nr. 1098/2007 (30), (EB) Nr. 1224/2009 (31) ir Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentai (ES) Nr. 1343/2011

   (32)

  bei
  (ES) Nr. 1380/2013 (33) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(42)

Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006 (29), (EB) Nr. 1098/2007 (30), (EB) Nr. 1224/2009 (31) ir Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentai (ES) Nr. 1343/2011

   (32)

  bei
  (ES) Nr. 1380/2013 (33) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (42) | Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006 (29), (EB) Nr. 1098/2007 (30), (EB) Nr. 1224/2009 (31) ir Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentas
  (ES) Nr. 1380/2013 (33) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(42)

Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006 (29), (EB) Nr. 1098/2007 (30), (EB) Nr. 1224/2009 (31) ir Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentas
  (ES) Nr. 1380/2013 (33) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

43 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (43) | siekiant papildyti arba iš dalies pakeisti esamas išsamias taisykles, kuriomis perkeliamos rekomendacijos, kurioms pritarė Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija (BVJŽK), Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl Reglamente (ES) Nr. 1343/2011 nustatytų techninių priemonių. Komisijai taip pat reikėtų suteikti įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus dėl būsimų BVJŽK priimtų priemonių pakeitimų, kurie sudaro šio reglamento tam tikrų aiškiai apibrėžtų neesminių nuostatų turinį ir kurie pagal BVJŽK susitarimo sąlygas Sąjungai taps privalomi, įtraukimo į Sąjungos teisę. Reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(43)

siekiant papildyti arba iš dalies pakeisti esamas išsamias taisykles, kuriomis perkeliamos rekomendacijos, kurioms pritarė Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija (BVJŽK), Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl Reglamente (ES) Nr. 1343/2011 nustatytų techninių priemonių. Komisijai taip pat reikėtų suteikti įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus dėl būsimų BVJŽK priimtų priemonių pakeitimų, kurie sudaro šio reglamento tam tikrų aiškiai apibrėžtų neesminių nuostatų turinį ir kurie pagal BVJŽK susitarimo sąlygas Sąjungai taps privalomi, įtraukimo į Sąjungos teisę. Reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais,

Išbraukta.

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | žvejybos įrankių naudojimu
  ir žvejybos veiklos sąveika su jūrų ekosistemomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

žvejybos įrankių naudojimu
  ir žvejybos veiklos sąveika su jūrų ekosistemomis.

| b) | žvejybos įrankių naudojimu; |
| --- | --- |

b)

žvejybos įrankių naudojimu;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipos b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | šių įrankių sąveika su jūrų ekosistemomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ba)

šių įrankių sąveika su jūrų ekosistemomis.

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Šis
  reglamentas taikomas Sąjungos žvejybos laivų ir valstybių narių piliečių 5 straipsnyje nurodytose žvejybos zonose vykdomai veiklai, nedarant poveikio pagrindinei
  vėliavos valstybės atsakomybei
  , taip pat žvejybos laivų, kurie, žvejodami Sąjungos vandenyse, plaukioja su trečiųjų šalių vėliava ir yra registruoti trečiosiose šalyse, vykdomai veiklai. | 1.   
  Nedarant poveikio 29 straipsnio taikymui, šis
  reglamentas taikomas
  visai
  Sąjungos žvejybos laivų ir valstybių narių piliečių 5 straipsnyje nurodytose žvejybos zonose vykdomai
  žvejybos
  veiklai
  (mėgėjiškai ir verslinei)
  , nedarant poveikio pagrindinei
  atsakomybei, kuri tenka vėliavos valstybei
  , taip pat žvejybos laivų, kurie, žvejodami Sąjungos vandenyse, plaukioja su trečiųjų šalių vėliava ir yra registruoti trečiosiose šalyse, vykdomai veiklai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   
  Šis
  reglamentas taikomas Sąjungos žvejybos laivų ir valstybių narių piliečių 5 straipsnyje nurodytose žvejybos zonose vykdomai veiklai, nedarant poveikio pagrindinei
  vėliavos valstybės atsakomybei
  , taip pat žvejybos laivų, kurie, žvejodami Sąjungos vandenyse, plaukioja su trečiųjų šalių vėliava ir yra registruoti trečiosiose šalyse, vykdomai veiklai.

1.   
  Nedarant poveikio 29 straipsnio taikymui, šis
  reglamentas taikomas
  visai
  Sąjungos žvejybos laivų ir valstybių narių piliečių 5 straipsnyje nurodytose žvejybos zonose vykdomai
  žvejybos
  veiklai
  (mėgėjiškai ir verslinei)
  , nedarant poveikio pagrindinei
  atsakomybei, kuri tenka vėliavos valstybei
  , taip pat žvejybos laivų, kurie, žvejodami Sąjungos vandenyse, plaukioja su trečiųjų šalių vėliava ir yra registruoti trečiosiose šalyse, vykdomai veiklai.

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  7 ir 14 straipsniai ir V–X priedų A dalis
  taip pat
  taikomi
  mėgėjų žvejybai. | 2.   
  Šis reglamentas
  taip pat
  taikomas
  mėgėjų žvejybai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  7 ir 14 straipsniai ir V–X priedų A dalis
  taip pat
  taikomi
  mėgėjų žvejybai.

2.   
  Šis reglamentas
  taip pat
  taikomas
  mėgėjų žvejybai.

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Techninėmis priemonėmis
  , kurių paskirtis – padėti įgyvendinti bendrą žuvininkystės politiką (BŽP),
  prisidedama prie Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje
  , visų pirma to straipsnio 2 ir 3 dalyse bei 5 dalies a ir j punktuose,
  nustatytų BŽP tikslų įgyvendinimo. | 1.   Techninėmis priemonėmis prisidedama prie Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje nustatytų BŽP tikslų įgyvendinimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Techninėmis priemonėmis
  , kurių paskirtis – padėti įgyvendinti bendrą žuvininkystės politiką (BŽP),
  prisidedama prie Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje
  , visų pirma to straipsnio 2 ir 3 dalyse bei 5 dalies a ir j punktuose,
  nustatytų BŽP tikslų įgyvendinimo.

1.   Techninėmis priemonėmis prisidedama prie Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje nustatytų BŽP tikslų įgyvendinimo.

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

3 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Be to,
  techninėmis priemonėmis visų pirma
  siekiama
  šių tikslų: | 2.   Techninėmis priemonėmis visų pirma
  padedama siekti
  šių tikslų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Be to,
  techninėmis priemonėmis visų pirma
  siekiama
  šių tikslų:

2.   Techninėmis priemonėmis visų pirma
  padedama siekti
  šių tikslų:

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies a punktas

3 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | optimizuoti
  išteklių naudojimo metodus jūrų gyvūnų jauniklių ir neršiančių žuvų santalkoms apsaugoti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

optimizuoti
  išteklių naudojimo metodus jūrų gyvūnų jauniklių ir neršiančių žuvų santalkoms apsaugoti;

optimizuoti

| a) | užtikrinti darnius
  išteklių naudojimo metodus jūrų gyvūnų jauniklių ir neršiančių žuvų santalkoms apsaugoti
  ir numatyti atitinkamas apsaugos priemones; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti darnius
  išteklių naudojimo metodus jūrų gyvūnų jauniklių ir neršiančių žuvų santalkoms apsaugoti
  ir numatyti atitinkamas apsaugos priemones;

užtikrinti darnius

ir numatyti atitinkamas apsaugos priemones;

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies b punktas

3 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | užtikrinti, kad būtų kuo labiau
  sumažinta ir, jeigu įmanoma
  ,
  panaikinta
  Direktyvose 92/43/EEB ir 2009/147/EB nurodytų
  jūrų
  gyvūnų
  ir kitų pažeidžiamų rūšių gyvūnų žvejybos priegauda
  ,
  taip užtikrinant
  , kad
  dėl jos nekiltų grėsmė šių rūšių išsaugojimo būklei
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

užtikrinti, kad būtų kuo labiau
  sumažinta ir, jeigu įmanoma
  ,
  panaikinta
  Direktyvose 92/43/EEB ir 2009/147/EB nurodytų
  jūrų
  gyvūnų
  ir kitų pažeidžiamų rūšių gyvūnų žvejybos priegauda
  ,
  taip užtikrinant
  , kad
  dėl jos nekiltų grėsmė šių rūšių išsaugojimo būklei
  ;

sumažinta ir, jeigu įmanoma

panaikinta

jūrų

ir kitų pažeidžiamų rūšių gyvūnų žvejybos priegauda

taip užtikrinant

dėl jos nekiltų grėsmė šių rūšių išsaugojimo būklei

| b) | užtikrinti, kad būtų kuo labiau
  sumažintas atsitiktinai sugaunamų pažeidžiamų rūšių jūrų gyvūnų
  ,
  o ypač
  Direktyvose 92/43/EEB ir 2009/147/EB nurodytų gyvūnų
  , kiekis ir
  ,
  jeigu įmanoma
  , kad
  jų nebebūtų sugaunama
  ; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad būtų kuo labiau
  sumažintas atsitiktinai sugaunamų pažeidžiamų rūšių jūrų gyvūnų
  ,
  o ypač
  Direktyvose 92/43/EEB ir 2009/147/EB nurodytų gyvūnų
  , kiekis ir
  ,
  jeigu įmanoma
  , kad
  jų nebebūtų sugaunama
  ;

sumažintas atsitiktinai sugaunamų pažeidžiamų rūšių jūrų gyvūnų

o ypač

, kiekis ir

jeigu įmanoma

jų nebebūtų sugaunama

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies c punktas

3 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | užtikrinti, kad būtų kuo labiau sumažintas ir, jeigu įmanoma,
  panaikintas
  ekologinis žvejybos poveikis jūrų buveinėms
  , taip užtikrinant, kad dėl jo nekiltų grėsmė šių buveinių išsaugojimo būklei
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

užtikrinti, kad būtų kuo labiau sumažintas ir, jeigu įmanoma,
  panaikintas
  ekologinis žvejybos poveikis jūrų buveinėms
  , taip užtikrinant, kad dėl jo nekiltų grėsmė šių buveinių išsaugojimo būklei
  ;

panaikintas

, taip užtikrinant, kad dėl jo nekiltų grėsmė šių buveinių išsaugojimo būklei

| c) | užtikrinti,
  be kita ko, pasinaudojant tinkamomis paskatomis,
  kad būtų kuo labiau sumažintas ir, jeigu įmanoma,
  nebedaromas neigiamas
  ekologinis žvejybos poveikis jūrų buveinėms; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti,
  be kita ko, pasinaudojant tinkamomis paskatomis,
  kad būtų kuo labiau sumažintas ir, jeigu įmanoma,
  nebedaromas neigiamas
  ekologinis žvejybos poveikis jūrų buveinėms;

be kita ko, pasinaudojant tinkamomis paskatomis,

nebedaromas neigiamas

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies d punktas

3 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | prisidėti prie
  žuvininkystės valdymo
  priemonių taikymo
  siekiant laikytis Direktyvose 92/43/EEB, 2009/147/EB, 2008/56/EB ir 2000/60/EB nustatytų įpareigojimų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

prisidėti prie
  žuvininkystės valdymo
  priemonių taikymo
  siekiant laikytis Direktyvose 92/43/EEB, 2009/147/EB, 2008/56/EB ir 2000/60/EB nustatytų įpareigojimų.

prisidėti prie

priemonių taikymo

| d) | taikyti
  žuvininkystės valdymo
  priemones
  siekiant laikytis Direktyvose 92/43/EEB, 2009/147/EB, 2008/56/EB ir 2000/60/EB nustatytų įpareigojimų. |
| --- | --- |

d)

taikyti
  žuvininkystės valdymo
  priemones
  siekiant laikytis Direktyvose 92/43/EEB, 2009/147/EB, 2008/56/EB ir 2000/60/EB nustatytų įpareigojimų.

taikyti

priemones

Pakeitimai 294 ir 300

Pakeitimai 294 ir 300

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

3 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | užtikrinti, kad būtų įvykdytos Komisijos sprendime 2010/477/ES nurodytos 1, 3, 4 ir 6 deskriptorių sąlygos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

užtikrinti, kad būtų įvykdytos Komisijos sprendime 2010/477/ES nurodytos 1, 3, 4 ir 6 deskriptorių sąlygos.

užtikrinti, kad būtų įvykdytos Komisijos sprendime 2010/477/ES nurodytos 1, 3, 4 ir 6 deskriptorių sąlygos.

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio antraštinė dalis

4 straipsnio antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

4 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Techninėmis priemonėmis siekiama įgyvendinti šiuos uždavinius
  : | 1.   
  Siekiant įvertinti, ar techninės priemonės padeda siekti 3 straipsnyje nurodytų tikslų, naudojami šie veiksmingumo rodikliai
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Techninėmis priemonėmis siekiama įgyvendinti šiuos uždavinius
  :

1.   
  Siekiant įvertinti, ar techninės priemonės padeda siekti 3 straipsnyje nurodytų tikslų, naudojami šie veiksmingumo rodikliai
  :

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies a punktas

4 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | užtikrinti
  ,
  kad sugautų
  mažesnio nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio jūrų gyvūnų
  kiekiai neviršytų 5 proc. pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnį
  , |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

užtikrinti
  ,
  kad sugautų
  mažesnio nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio jūrų gyvūnų
  kiekiai neviršytų 5 proc. pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnį
  ,

užtikrinti

kad sugautų

kiekiai neviršytų 5 proc. pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalį ir 15 straipsnį

| a) | mastas
  ,
  kuriuo
  mažesnio nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio jūrų gyvūnų
  laimikiai palaipsniui sumažinti iki pagrindinių tipų žvejybai taikomų konkrečių dydžių
  , |
| --- | --- |

a)

mastas
  ,
  kuriuo
  mažesnio nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio jūrų gyvūnų
  laimikiai palaipsniui sumažinti iki pagrindinių tipų žvejybai taikomų konkrečių dydžių
  ,

mastas

kuriuo

laimikiai palaipsniui sumažinti iki pagrindinių tipų žvejybai taikomų konkrečių dydžių

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies b punktas

4 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | užtikrinti
  ,
  kad
  jūrų žinduolių, jūrų roplių, jūrų paukščių ir kitų
  ne komerciniams tikslams naudojamų
  rūšių gyvūnų
  priegauda neviršytų Sąjungos teisės aktuose
  ir
  tarptautiniuose susitarimuose nustatytų kiekių
  , |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

užtikrinti
  ,
  kad
  jūrų žinduolių, jūrų roplių, jūrų paukščių ir kitų
  ne komerciniams tikslams naudojamų
  rūšių gyvūnų
  priegauda neviršytų Sąjungos teisės aktuose
  ir
  tarptautiniuose susitarimuose nustatytų kiekių
  ,

užtikrinti

kad

ne komerciniams tikslams naudojamų

priegauda neviršytų Sąjungos teisės aktuose

tarptautiniuose susitarimuose nustatytų kiekių

| b) | mastas
  ,
  kuriuo atsitiktinai sugautų
  jūrų žinduolių, jūrų roplių, jūrų paukščių ir kitų
  neverslinių
  rūšių gyvūnų
  kiekis palaipsniui sumažintas
  ir
  , jeigu įmanoma, jų visiškai išvengta
  , |
| --- | --- |

b)

mastas
  ,
  kuriuo atsitiktinai sugautų
  jūrų žinduolių, jūrų roplių, jūrų paukščių ir kitų
  neverslinių
  rūšių gyvūnų
  kiekis palaipsniui sumažintas
  ir
  , jeigu įmanoma, jų visiškai išvengta
  ,

mastas

kuriuo atsitiktinai sugautų

neverslinių

kiekis palaipsniui sumažintas

, jeigu įmanoma, jų visiškai išvengta

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies c punktas

4 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | užtikrinti
  , kad žvejybos veiklos ekologinis poveikis jūros dugno buveinėms nebūtų didesnis, nei
  būtina
  norint kiekviename jūrų regione ar paregionyje buveinės kokybės ir ploto, kuriame turi būti
  pasiektas reikiamas ekologinis poveikis
  , atžvilgiu užtikrinti
  pagal Direktyvą 2008/56/EB kiekvieno tipo buveinėje įvertintą
  gerą aplinkos būklę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

užtikrinti
  , kad žvejybos veiklos ekologinis poveikis jūros dugno buveinėms nebūtų didesnis, nei
  būtina
  norint kiekviename jūrų regione ar paregionyje buveinės kokybės ir ploto, kuriame turi būti
  pasiektas reikiamas ekologinis poveikis
  , atžvilgiu užtikrinti
  pagal Direktyvą 2008/56/EB kiekvieno tipo buveinėje įvertintą
  gerą aplinkos būklę.

užtikrinti

būtina

pasiektas reikiamas ekologinis poveikis

pagal Direktyvą 2008/56/EB kiekvieno tipo buveinėje įvertintą

| c) | mastas, kuriuo užtikrinama
  , kad
  neigiamas
  žvejybos veiklos ekologinis poveikis
  jūrų buveinėms, visų pirma pažeidžiamoms
  jūros dugno buveinėms
  , būtų kuo mažesnis ir
  nebūtų didesnis, nei
  galima
  norint kiekviename jūrų regione ar paregionyje
  , o ypač pagal Direktyvą 2008/56/EB vertinamoje kiekvieno tipo buveinėje,
  buveinės kokybės ir ploto, kuriame turi būti
  užtikrinta reikiamo lygio būklė
  , atžvilgiu užtikrinti gerą aplinkos būklę. |
| --- | --- |

c)

mastas, kuriuo užtikrinama
  , kad
  neigiamas
  žvejybos veiklos ekologinis poveikis
  jūrų buveinėms, visų pirma pažeidžiamoms
  jūros dugno buveinėms
  , būtų kuo mažesnis ir
  nebūtų didesnis, nei
  galima
  norint kiekviename jūrų regione ar paregionyje
  , o ypač pagal Direktyvą 2008/56/EB vertinamoje kiekvieno tipo buveinėje,
  buveinės kokybės ir ploto, kuriame turi būti
  užtikrinta reikiamo lygio būklė
  , atžvilgiu užtikrinti gerą aplinkos būklę.

mastas, kuriuo užtikrinama

neigiamas

jūrų buveinėms, visų pirma pažeidžiamoms

, būtų kuo mažesnis ir

galima

, o ypač pagal Direktyvą 2008/56/EB vertinamoje kiekvieno tipo buveinėje,

užtikrinta reikiamo lygio būklė

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 a dalis (nauja)

4 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisijai pagal šio reglamento 32 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas ir šio straipsnio 1 dalies a punkto taikymo tikslais apibrėžiama: |
| | a) | tame punkte nurodyta pagrindinių tipų žvejyba, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Komisijai pagal šio reglamento 32 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas ir šio straipsnio 1 dalies a punkto taikymo tikslais apibrėžiama:

a)

a)

tame punkte nurodyta pagrindinių tipų žvejyba,

tame punkte nurodyta pagrindinių tipų žvejyba,

| b) | dabartiniai jūrų gyvūnų, nesiekiančių mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, laimikiai kiekvienos iš tų pagrindinių tipų žvejybos atveju, remiantis valstybių narių pateiktais 2013–2015 bazinių metų duomenimis, |
| --- | --- |

b)

b)

dabartiniai jūrų gyvūnų, nesiekiančių mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, laimikiai kiekvienos iš tų pagrindinių tipų žvejybos atveju, remiantis valstybių narių pateiktais 2013–2015 bazinių metų duomenimis,

dabartiniai jūrų gyvūnų, nesiekiančių mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, laimikiai kiekvienos iš tų pagrindinių tipų žvejybos atveju, remiantis valstybių narių pateiktais 2013–2015 bazinių metų duomenimis,

| c) | konkretūs dydžiai, iki kurių turi būti sumažinti jūrų gyvūnų, nesiekiančių mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, laimikiai kiekvienos iš tų pagrindinių tipų žvejybos atveju, siekiant tikslo užtikrinti darnius išteklių naudojimo modelius ir apsaugoti jauniklius. |
| --- | --- |

c)

c)

konkretūs dydžiai, iki kurių turi būti sumažinti jūrų gyvūnų, nesiekiančių mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, laimikiai kiekvienos iš tų pagrindinių tipų žvejybos atveju, siekiant tikslo užtikrinti darnius išteklių naudojimo modelius ir apsaugoti jauniklius.

konkretūs dydžiai, iki kurių turi būti sumažinti jūrų gyvūnų, nesiekiančių mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, laimikiai kiekvienos iš tų pagrindinių tipų žvejybos atveju, siekiant tikslo užtikrinti darnius išteklių naudojimo modelius ir apsaugoti jauniklius.

Nustatant pirmos pastraipos c punkte nurodytus konkrečius dydžius, atsižvelgiama į patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas, įskaitant STECF rekomendacijas, taip pat į esamas ir būsimas technines galimybes išvengti jūrų gyvūnų, nesiekiančių mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, laimikio.

Nustatant pirmos pastraipos c punkte nurodytus konkrečius dydžius, atsižvelgiama į patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas, įskaitant STECF rekomendacijas, taip pat į esamas ir būsimas technines galimybes išvengti jūrų gyvūnų, nesiekiančių mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, laimikio.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 b dalis (nauja)

4 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  1a dalyje nurodytų deleguotųjų aktų nuostatų taikymo tikslu valstybės narės gali pateikti bendrą rekomendaciją pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1 dalį ne vėliau kaip ... [12 mėnesių po šio reglamento įsigaliojimo dienos]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b.
     
  1a dalyje nurodytų deleguotųjų aktų nuostatų taikymo tikslu valstybės narės gali pateikti bendrą rekomendaciją pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1 dalį ne vėliau kaip ... [12 mėnesių po šio reglamento įsigaliojimo dienos].

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 c dalis (nauja)

4 straipsnio 1 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Jeigu iki šio straipsnio 1b dalyje nurodyto termino bendrų rekomendacijų nepateikiama arba jeigu valstybių narių pateikta bendra rekomendacija laikoma nesuderinama su šio reglamento tikslais, Komisija ne vėliau kaip ... [18 mėnesių po šio reglamento įsigaliojimo dienos], nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 6 dalies, pagal šio reglamento 32 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas ir apibrėžiami šio straipsnio 1a dalies pirmoje pastraipoje nurodyti elementai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1c.
     
  Jeigu iki šio straipsnio 1b dalyje nurodyto termino bendrų rekomendacijų nepateikiama arba jeigu valstybių narių pateikta bendra rekomendacija laikoma nesuderinama su šio reglamento tikslais, Komisija ne vėliau kaip ... [18 mėnesių po šio reglamento įsigaliojimo dienos], nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 6 dalies, pagal šio reglamento 32 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas ir apibrėžiami šio straipsnio 1a dalies pirmoje pastraipoje nurodyti elementai.

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 d dalis (nauja)

4 straipsnio 1 d dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  Siekiant užtikrinti palaipsnį jūrų gyvūnų, nesiekiančių mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, laimikių sumažinimą iki dydžių, kuriems esant užtikrinami darnūs išteklių naudojimo modeliai, 1a dalies pirmos pastraipos c punkte nurodyti konkretūs dydžiai peržiūrimi kas trejus metus, laikantis 1a, 1b ir 1c dalyse nustatytos tvarkos, ir toliau mažinami, kai tikslinga, atsižvelgiant į patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas, taip pat į esamas ir būsimas technines galimybes išvengti tokių laimikių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1d.
     
  Siekiant užtikrinti palaipsnį jūrų gyvūnų, nesiekiančių mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, laimikių sumažinimą iki dydžių, kuriems esant užtikrinami darnūs išteklių naudojimo modeliai, 1a dalies pirmos pastraipos c punkte nurodyti konkretūs dydžiai peržiūrimi kas trejus metus, laikantis 1a, 1b ir 1c dalyse nustatytos tvarkos, ir toliau mažinami, kai tikslinga, atsižvelgiant į patikimiausias turimas mokslines rekomendacijas, taip pat į esamas ir būsimas technines galimybes išvengti tokių laimikių.

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Šių uždavinių įgyvendinimo mastas nagrinėjamas
  vykstant 34 straipsnyje nustatytam ataskaitų teikimo procesui. | 2.   
  1 dalyje nurodytas vertinimas atliekamas
  vykstant 34 straipsnyje nustatytam ataskaitų teikimo procesui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Šių uždavinių įgyvendinimo mastas nagrinėjamas
  vykstant 34 straipsnyje nustatytam ataskaitų teikimo procesui.

2.   
  1 dalyje nurodytas vertinimas atliekamas
  vykstant 34 straipsnyje nustatytam ataskaitų teikimo procesui.

Pakeitimas 346

Pakeitimas 346

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4a straipsnis (naujas)

4a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a straipsnis |
| | Socialiniai ir ekonominiai tikslai |
| | Siekiant atsižvelgti į socialinius ir ekonominius Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 5 dalies c, f ir i punktuose nustatytus tikslus, priimdamos ir įgyvendindamos technines ir išteklių išsaugojimo priemones, valstybės narės kuo plačiau naudojasi Reglamento (ES) Nr. 508/2014 38, 39 ir 40 straipsniuose numatytomis priemonėmis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a straipsnis

4a straipsnis

Socialiniai ir ekonominiai tikslai

Socialiniai ir ekonominiai tikslai

Siekiant atsižvelgti į socialinius ir ekonominius Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 5 dalies c, f ir i punktuose nustatytus tikslus, priimdamos ir įgyvendindamos technines ir išteklių išsaugojimo priemones, valstybės narės kuo plačiau naudojasi Reglamento (ES) Nr. 508/2014 38, 39 ir 40 straipsniuose numatytomis priemonėmis.

Siekiant atsižvelgti į socialinius ir ekonominius Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 5 dalies c, f ir i punktuose nustatytus tikslus, priimdamos ir įgyvendindamos technines ir išteklių išsaugojimo priemones, valstybės narės kuo plačiau naudojasi Reglamento (ES) Nr. 508/2014 38, 39 ir 40 straipsniuose numatytomis priemonėmis.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 pastraipos a punktas

5 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | Šiaurės jūra – ICES IIa, IIIa
  and
  IV
  rajonai

   (34); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

Šiaurės jūra – ICES IIa, IIIa
  and
  IV
  rajonai

   (34);

and

rajonai

34

| a) | Šiaurės jūra –
  Sąjungos vandenys
  ICES IIa, IIIa
  ir
  IV
  rajonuose

   (34); |
| --- | --- |

a)

Šiaurės jūra –
  Sąjungos vandenys
  ICES IIa, IIIa
  ir
  IV
  rajonuose

   (34);

Sąjungos vandenys

ir

rajonuose

34

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 pastraipos c punktas

5 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | Šiaurės Vakarų vandenys –
  ICES V (išskyrus Va rajoną ir Vb rajono ne Sąjungos vandenis)
  , VI ir VII
  parajoniai
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

Šiaurės Vakarų vandenys –
  ICES V (išskyrus Va rajoną ir Vb rajono ne Sąjungos vandenis)
  , VI ir VII
  parajoniai
  ;

ICES V (išskyrus Va rajoną ir Vb rajono ne Sąjungos vandenis)

parajoniai

| c) | Šiaurės Vakarų vandenys –
  Sąjungos vandenys ICES V
  , VI ir VII
  parajoniuose
  ; |
| --- | --- |

c)

Šiaurės Vakarų vandenys –
  Sąjungos vandenys ICES V
  , VI ir VII
  parajoniuose
  ;

Sąjungos vandenys ICES V

parajoniuose

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 pastraipos g punktas

5 straipsnio 1 pastraipos g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | atokiausi regionai – vandenys prie Sutarties 349 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytų atokiausių regionų
  ,
  suskirstyti į tris jūrų baseinus: Vakarų Atlantą
  ,
  Rytų Atlantą ir Indijos vandenyną
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

atokiausi regionai – vandenys prie Sutarties 349 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytų atokiausių regionų
  ,
  suskirstyti į tris jūrų baseinus: Vakarų Atlantą
  ,
  Rytų Atlantą ir Indijos vandenyną
  ;

atokiausi regionai – vandenys prie Sutarties 349 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytų atokiausių regionų

suskirstyti į tris jūrų baseinus: Vakarų Atlantą

Rytų Atlantą ir Indijos vandenyną

| g) | Sąjungos vandenys Indijos vandenyne ir Vakarų Atlante – aplink Gvadelupą, Prancūzijos Gvianą, Martiniką
  ,
  Majotą, Reunjoną ir Sen Marteną esantys vandenys
  ,
  į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai
  ; |
| --- | --- |

g)

Sąjungos vandenys Indijos vandenyne ir Vakarų Atlante – aplink Gvadelupą, Prancūzijos Gvianą, Martiniką
  ,
  Majotą, Reunjoną ir Sen Marteną esantys vandenys
  ,
  į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai
  ;

Sąjungos vandenys Indijos vandenyne ir Vakarų Atlante – aplink Gvadelupą, Prancūzijos Gvianą, Martiniką

Majotą, Reunjoną ir Sen Marteną esantys vandenys

į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 1 punktas

6 straipsnio 1 dalies 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1) | išteklių naudojimo modelis –
  žvejybos intensyvumo
  pasiskirstymas pagal ištekliaus
  žuvų
  amžių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)

išteklių naudojimo modelis –
  žvejybos intensyvumo
  pasiskirstymas pagal ištekliaus
  žuvų
  amžių;

žvejybos intensyvumo

žuvų

| 1) | išteklių naudojimo modelis –
  mirtingumo dėl žvejybos
  pasiskirstymas pagal ištekliaus
  gyvūnų
  amžių
  ir dydį
  ; |
| --- | --- |

1)

išteklių naudojimo modelis –
  mirtingumo dėl žvejybos
  pasiskirstymas pagal ištekliaus
  gyvūnų
  amžių
  ir dydį
  ;

mirtingumo dėl žvejybos

gyvūnų

ir dydį

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 2 punktas

6 straipsnio 1 dalies 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2) | selektyvumas –
  kiekybinė charakteristika, t. y. tikimybė
  tam
  tikro dydžio akių tinklu (
  arba
  kabliuku) sužvejoti
  tam tikro dydžio žuvis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)

selektyvumas –
  kiekybinė charakteristika, t. y. tikimybė
  tam
  tikro dydžio akių tinklu (
  arba
  kabliuku) sužvejoti
  tam tikro dydžio žuvis;

kiekybinė charakteristika, t. y. tikimybė

tikro dydžio akių tinklu (

kabliuku) sužvejoti

| 2) | selektyvumas –
  tikimybė tam tikrų charakteristikų žvejybos įrankiu sužvejoti
  tam
  tikrų rūšių gyvūnus
  arba tam tikro dydžio žuvis; |
| --- | --- |

2)

selektyvumas –
  tikimybė tam tikrų charakteristikų žvejybos įrankiu sužvejoti
  tam
  tikrų rūšių gyvūnus
  arba tam tikro dydžio žuvis;

tikimybė tam tikrų charakteristikų žvejybos įrankiu sužvejoti

tikrų rūšių gyvūnus

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 3 punktas

6 straipsnio 1 dalies 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3) | selektyvioji žvejyba – žvejybos metodas, kuriuo galima užtikrinti, kad, vykdant žvejybos operaciją, žuvys ar jūriniai bestuburiai būtų atrenkami ir gaudomi pagal dydį bei rūšį, būtų vengiama sugauti netikslinių rūšių gyvūnus arba kad jie būtų paleisti nesužaloti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)

3)

selektyvioji žvejyba – žvejybos metodas, kuriuo galima užtikrinti, kad, vykdant žvejybos operaciją, žuvys ar jūriniai bestuburiai būtų atrenkami ir gaudomi pagal dydį bei rūšį, būtų vengiama sugauti netikslinių rūšių gyvūnus arba kad jie būtų paleisti nesužaloti;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 4 punktas

6 straipsnio 1 dalies 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4) | specializuotoji žvejyba –
  nustatytos
  rūšies
  ar kelių
  rūšių
  gyvūnų gaudymas
  , kai
  bendrasis tos (-ų) rūšies (-ių) gyvūnų laimikis sudaro daugiau kaip 50 proc. viso laimikio ekonominės vertės
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)

specializuotoji žvejyba –
  nustatytos
  rūšies
  ar kelių
  rūšių
  gyvūnų gaudymas
  , kai
  bendrasis tos (-ų) rūšies (-ių) gyvūnų laimikis sudaro daugiau kaip 50 proc. viso laimikio ekonominės vertės
  ;

nustatytos

ar kelių

gyvūnų gaudymas

bendrasis tos (-ų) rūšies (-ių) gyvūnų laimikis sudaro daugiau kaip 50 proc. viso laimikio ekonominės vertės

| 4) | specializuotoji žvejyba –
  žvejybos pastangos, siekiant tikslingai žvejoti konkrečios
  rūšies
  arba kelių konkrečių
  rūšių
  gyvūnus
  , kai
  tiksli laimikio sudėtis skiriasi priklausomai nuo žvejybos tipo ir regioniniu lygmeniu nustatytos specialios taisyklės, reglamentuojančios minimalias technines to tipo žvejyboje naudojamų tinklų akių dydžio ir selektyviosios žvejybos įtaisų specifikacijas
  ; |
| --- | --- |

4)

specializuotoji žvejyba –
  žvejybos pastangos, siekiant tikslingai žvejoti konkrečios
  rūšies
  arba kelių konkrečių
  rūšių
  gyvūnus
  , kai
  tiksli laimikio sudėtis skiriasi priklausomai nuo žvejybos tipo ir regioniniu lygmeniu nustatytos specialios taisyklės, reglamentuojančios minimalias technines to tipo žvejyboje naudojamų tinklų akių dydžio ir selektyviosios žvejybos įtaisų specifikacijas
  ;

žvejybos pastangos, siekiant tikslingai žvejoti konkrečios

arba kelių konkrečių

gyvūnus

tiksli laimikio sudėtis skiriasi priklausomai nuo žvejybos tipo ir regioniniu lygmeniu nustatytos specialios taisyklės, reglamentuojančios minimalias technines to tipo žvejyboje naudojamų tinklų akių dydžio ir selektyviosios žvejybos įtaisų specifikacijas

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 5 a punktas (naujas)

6 straipsnio 1 dalies 5 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a) | rūšies išsaugojimo būklė – rūšies apsaugos būklė, apibrėžta Direktyvos 92/43/EEB 1 straipsnio i punkte; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a)

5a)

rūšies išsaugojimo būklė – rūšies apsaugos būklė, apibrėžta Direktyvos 92/43/EEB 1 straipsnio i punkte;

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 5 b punktas (naujas)

6 straipsnio 1 dalies 5 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5b) | buveinės išsaugojimo būklė – natūralios buveinės išsaugojimo būklė, apibrėžta Direktyvos 92/43/EEB 1 straipsnio e punkte; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5b)

5b)

buveinės išsaugojimo būklė – natūralios buveinės išsaugojimo būklė, apibrėžta Direktyvos 92/43/EEB 1 straipsnio e punkte;

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 7 punktas

6 straipsnio 1 dalies 7 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7) | pažeidžiama rūšis – rūšis, kurios išsaugojimo būklei, įskaitant jos buveinę, pasiskirstymą, populiacijos dydį
  ir
  populiacijos būklę, neigiamą poveikį daro žmogaus veiklos, įskaitant žvejybos veiklą, keliamas pavojus. Pažeidžiamos rūšys visų pirma apima Direktyvos 92/43/EEB II ir IV prieduose išvardytas rūšis, rūšis, kurioms taikoma Direktyva 2009/147/EB, ir rūšis, kurių apsauga yra būtina gerai aplinkos būklei užtikrinti pagal Direktyvą 2008/56/EB; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7)

pažeidžiama rūšis – rūšis, kurios išsaugojimo būklei, įskaitant jos buveinę, pasiskirstymą, populiacijos dydį
  ir
  populiacijos būklę, neigiamą poveikį daro žmogaus veiklos, įskaitant žvejybos veiklą, keliamas pavojus. Pažeidžiamos rūšys visų pirma apima Direktyvos 92/43/EEB II ir IV prieduose išvardytas rūšis, rūšis, kurioms taikoma Direktyva 2009/147/EB, ir rūšis, kurių apsauga yra būtina gerai aplinkos būklei užtikrinti pagal Direktyvą 2008/56/EB;

ir

| 7) | pažeidžiama rūšis – rūšis, kurios išsaugojimo būklei, įskaitant jos buveinę, pasiskirstymą, populiacijos dydį
  arba
  populiacijos būklę, neigiamą poveikį daro žmogaus veiklos, įskaitant žvejybos veiklą, keliamas pavojus. Pažeidžiamos rūšys visų pirma apima Direktyvos 92/43/EEB II ir IV prieduose išvardytas rūšis, rūšis, kurioms taikoma Direktyva 2009/147/EB, ir rūšis, kurių apsauga yra būtina gerai aplinkos būklei užtikrinti pagal Direktyvą 2008/56/EB; |
| --- | --- |

7)

pažeidžiama rūšis – rūšis, kurios išsaugojimo būklei, įskaitant jos buveinę, pasiskirstymą, populiacijos dydį
  arba
  populiacijos būklę, neigiamą poveikį daro žmogaus veiklos, įskaitant žvejybos veiklą, keliamas pavojus. Pažeidžiamos rūšys visų pirma apima Direktyvos 92/43/EEB II ir IV prieduose išvardytas rūšis, rūšis, kurioms taikoma Direktyva 2009/147/EB, ir rūšis, kurių apsauga yra būtina gerai aplinkos būklei užtikrinti pagal Direktyvą 2008/56/EB;

arba

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 8 punktas

6 straipsnio 1 dalies 8 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8) | mažosios
  pelaginės žuvys – atlantinės skumbrės, silkės, paprastosios stauridės, ančiuviai, europinės sardinės, šiauriniai žydrieji merlangai, argentinos,
  Atlanto
  šprotai, smulkiadyglės saulažuvės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8)

mažosios
  pelaginės žuvys – atlantinės skumbrės, silkės, paprastosios stauridės, ančiuviai, europinės sardinės, šiauriniai žydrieji merlangai, argentinos,
  Atlanto
  šprotai, smulkiadyglės saulažuvės;

mažosios

Atlanto

| 8) | smulkiosios
  pelaginės žuvys –
  be kita ko,
  atlantinės skumbrės, silkės, paprastosios stauridės, ančiuviai, europinės sardinės, šiauriniai žydrieji merlangai, argentinos, šprotai, smulkiadyglės saulažuvės
  , dryžieji jūrų karosai, apvaliosios sardinėlės ir madeirinės sardinėlės
  ; |
| --- | --- |

8)

smulkiosios
  pelaginės žuvys –
  be kita ko,
  atlantinės skumbrės, silkės, paprastosios stauridės, ančiuviai, europinės sardinės, šiauriniai žydrieji merlangai, argentinos, šprotai, smulkiadyglės saulažuvės
  , dryžieji jūrų karosai, apvaliosios sardinėlės ir madeirinės sardinėlės
  ;

smulkiosios

be kita ko,

, dryžieji jūrų karosai, apvaliosios sardinėlės ir madeirinės sardinėlės

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 9 a punktas (naujas)

6 straipsnio 1 dalies 9 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a) | tradicinė (natūrinė) žvejyba pasyviosios žvejybos įrankiais – neverslinė žvejybos tik tradiciniais žvejybos įrankiais ir būdais veikla, kurią vykdant nedideliu mastu ir vietos lygmeniu tik asmeniniams poreikiams naudojami gyvieji jūrų ištekliai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9a)

9a)

tradicinė (natūrinė) žvejyba pasyviosios žvejybos įrankiais – neverslinė žvejybos tik tradiciniais žvejybos įrankiais ir būdais veikla, kurią vykdant nedideliu mastu ir vietos lygmeniu tik asmeniniams poreikiams naudojami gyvieji jūrų ištekliai;

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 10 punktas

6 straipsnio 1 dalies 10 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10) | patariamoji taryba – pagal
  BŽP įsteigta suinteresuotųjų subjektų grupė, kurios tikslas – skatinti proporcingą atstovavimą visiems suinteresuotiesiems subjektams
  ir
  prisidėti prie BŽP tikslų įgyvendinimo
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

10)

patariamoji taryba – pagal
  BŽP įsteigta suinteresuotųjų subjektų grupė, kurios tikslas – skatinti proporcingą atstovavimą visiems suinteresuotiesiems subjektams
  ir
  prisidėti prie BŽP tikslų įgyvendinimo
  ;

BŽP įsteigta suinteresuotųjų subjektų grupė, kurios tikslas – skatinti proporcingą atstovavimą visiems suinteresuotiesiems subjektams

prisidėti prie BŽP tikslų įgyvendinimo

| 10) | patariamoji taryba – pagal
  Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 43 straipsnį įsteigta ir veiklą pagal to reglamento 44
  ir
  45 straipsnius bei III priedą vykdanti suinteresuotųjų subjektų grupė
  ; |
| --- | --- |

10)

patariamoji taryba – pagal
  Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 43 straipsnį įsteigta ir veiklą pagal to reglamento 44
  ir
  45 straipsnius bei III priedą vykdanti suinteresuotųjų subjektų grupė
  ;

Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 43 straipsnį įsteigta ir veiklą pagal to reglamento 44

45 straipsnius bei III priedą vykdanti suinteresuotųjų subjektų grupė

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 11 punktas

6 straipsnio 1 dalies 11 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 11) | tralas – vienu ar daugiau žvejybos laivų aktyviai velkamas žvejybos įrankis
  , sudarytas
  iš
  kūgio arba piramidės formos
  tinklo
  (tralo korpuso)
  , kurio
  užpakalinė dalis yra uždaryta tralo maišu; velkamasis žvejybos įrankis – tralas, jūrinis užmetamasis tinklas ar panašus įrankis, sudarytas iš kūgio arba piramidės formos korpuso, kurio užpakalinė
  dalis uždaryta tralo maišu
  , arba iš dviejų ilgų sparnų, korpuso ir tralo maišo, kurie aktyviai judinami vandenyje
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11)

tralas – vienu ar daugiau žvejybos laivų aktyviai velkamas žvejybos įrankis
  , sudarytas
  iš
  kūgio arba piramidės formos
  tinklo
  (tralo korpuso)
  , kurio
  užpakalinė dalis yra uždaryta tralo maišu; velkamasis žvejybos įrankis – tralas, jūrinis užmetamasis tinklas ar panašus įrankis, sudarytas iš kūgio arba piramidės formos korpuso, kurio užpakalinė
  dalis uždaryta tralo maišu
  , arba iš dviejų ilgų sparnų, korpuso ir tralo maišo, kurie aktyviai judinami vandenyje
  ;

, sudarytas

kūgio arba piramidės formos

(tralo korpuso)

užpakalinė dalis yra uždaryta tralo maišu; velkamasis žvejybos įrankis – tralas, jūrinis užmetamasis tinklas ar panašus įrankis, sudarytas iš kūgio arba piramidės formos korpuso, kurio užpakalinė

, arba iš dviejų ilgų sparnų, korpuso ir tralo maišo, kurie aktyviai judinami vandenyje

| 11) | tralas – vienu ar daugiau žvejybos laivų aktyviai velkamas žvejybos įrankis iš tinklo, kurio
  galinė
  dalis uždaryta tralo maišu; |
| --- | --- |

11)

tralas – vienu ar daugiau žvejybos laivų aktyviai velkamas žvejybos įrankis iš tinklo, kurio
  galinė
  dalis uždaryta tralo maišu;

galinė

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 11 a punktas (naujas)

6 straipsnio 1 dalies 11 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11a) | velkamasis žvejybos įrankis – vieno ar daugiau laivų arba bet kokia kita mechanine sistema vandenyje aktyviai judinamas tralas, jūrinis užmetamasis tinklas ar panašus įrankis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11a)

11a)

velkamasis žvejybos įrankis – vieno ar daugiau laivų arba bet kokia kita mechanine sistema vandenyje aktyviai judinamas tralas, jūrinis užmetamasis tinklas ar panašus įrankis;

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 12 punktas

6 straipsnio 1 dalies 12 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 12) | priedugnio
  tralas – tralas, suprojektuotas ir pritaikytas naudoti jūros
  dugne
  arba
  prie
  jo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12)

priedugnio
  tralas – tralas, suprojektuotas ir pritaikytas naudoti jūros
  dugne
  arba
  prie
  jo;

priedugnio

dugne

prie

| 12) | demersinis dugninis
  tralas – tralas, suprojektuotas ir pritaikytas naudoti
  taip, kad brauktų per
  jūros
  dugną
  arba
  netoli
  jo; |
| --- | --- |

12)

demersinis dugninis
  tralas – tralas, suprojektuotas ir pritaikytas naudoti
  taip, kad brauktų per
  jūros
  dugną
  arba
  netoli
  jo;

demersinis dugninis

taip, kad brauktų per

dugną

netoli

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 13 punktas

6 straipsnio 1 dalies 13 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 13) | priedugnio
  porinis tralas –
  priedugnio
  tralas, kurį vienu metu velka du laivai (kiekvienas iš jų – po vieną tralo pusę). Abiem tralą velkantiems laivams nutolus vienam nuo kito, atsiveria horizontali tralo anga; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13)

priedugnio
  porinis tralas –
  priedugnio
  tralas, kurį vienu metu velka du laivai (kiekvienas iš jų – po vieną tralo pusę). Abiem tralą velkantiems laivams nutolus vienam nuo kito, atsiveria horizontali tralo anga;

priedugnio

priedugnio

| 13) | demersinis dugninis
  porinis tralas –
  dugninis
  tralas, kurį vienu metu velka du laivai (kiekvienas iš jų – po vieną tralo pusę). Abiem tralą velkantiems laivams nutolus vienam nuo kito, atsiveria horizontali tralo anga; |
| --- | --- |

13)

demersinis dugninis
  porinis tralas –
  dugninis
  tralas, kurį vienu metu velka du laivai (kiekvienas iš jų – po vieną tralo pusę). Abiem tralą velkantiems laivams nutolus vienam nuo kito, atsiveria horizontali tralo anga;

demersinis dugninis

dugninis

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 15 punktas

6 straipsnio 1 dalies 15 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 15) | plačiažiotis
  tralas –
  jūros dugnu aktyviai velkamas
  žvejybos įrankis,
  kurį sudaro
  tralo korpuso tinklinis audeklas, horizontaliai praskečiamas
  plieniniu arba mediniu vamzdžiu (t. y.
  sija),
  tinkliniu audeklu sukabintos jūros dugnu velkamos apatinės tralo pavaros ilgio grandinės, po tralo žiotimis velkamas grandinių rezginys arba prieš gruntlynį velkamos grandinės
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

15)

plačiažiotis
  tralas –
  jūros dugnu aktyviai velkamas
  žvejybos įrankis,
  kurį sudaro
  tralo korpuso tinklinis audeklas, horizontaliai praskečiamas
  plieniniu arba mediniu vamzdžiu (t. y.
  sija),
  tinkliniu audeklu sukabintos jūros dugnu velkamos apatinės tralo pavaros ilgio grandinės, po tralo žiotimis velkamas grandinių rezginys arba prieš gruntlynį velkamos grandinės
  ;

plačiažiotis

jūros dugnu aktyviai velkamas

kurį sudaro

plieniniu arba mediniu vamzdžiu (t. y.

tinkliniu audeklu sukabintos jūros dugnu velkamos apatinės tralo pavaros ilgio grandinės, po tralo žiotimis velkamas grandinių rezginys arba prieš gruntlynį velkamos grandinės

| 15) | sijinis
  tralas – žvejybos įrankis,
  kurio
  tralo korpuso tinklinis audeklas horizontaliai praskečiamas sija,
  sparnais ar kitu panašiu įtaisu
  ; |
| --- | --- |

15)

sijinis
  tralas – žvejybos įrankis,
  kurio
  tralo korpuso tinklinis audeklas horizontaliai praskečiamas sija,
  sparnais ar kitu panašiu įtaisu
  ;

sijinis

kurio

sparnais ar kitu panašiu įtaisu

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 16 punktas

6 straipsnio 1 dalies 16 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 16) | tralas su elektros srovės impulsais
   –
  žvejybos įrankis
  ,
  kurį taikant žuviai sugauti naudojamas
  elektros
  laukas. Tralą su elektros srovės impulsais sudaro vilkimo kryptimi prie jo pritvirtinti elektrodai, skleidžiantys trumpus elektros impulsus
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

16)

tralas su elektros srovės impulsais
   –
  žvejybos įrankis
  ,
  kurį taikant žuviai sugauti naudojamas
  elektros
  laukas. Tralą su elektros srovės impulsais sudaro vilkimo kryptimi prie jo pritvirtinti elektrodai, skleidžiantys trumpus elektros impulsus
  ;

tralas su elektros srovės impulsais

žvejybos įrankis

kurį taikant žuviai sugauti naudojamas

laukas. Tralą su elektros srovės impulsais sudaro vilkimo kryptimi prie jo pritvirtinti elektrodai, skleidžiantys trumpus elektros impulsus

| 16) | elektroimpulsinis tralas
   –
  tralas
  ,
  kuriuo leidžiama
  elektros
  impulsinė srovė, siekiant sužvejoti jūrų biologinius išteklius
  ; |
| --- | --- |

16)

elektroimpulsinis tralas
   –
  tralas
  ,
  kuriuo leidžiama
  elektros
  impulsinė srovė, siekiant sužvejoti jūrų biologinius išteklius
  ;

elektroimpulsinis tralas

tralas

kuriuo leidžiama

impulsinė srovė, siekiant sužvejoti jūrų biologinius išteklius

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 17 a punktas (naujas)

6 straipsnio 1 dalies 17 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 17a) | pakrantės užmetamieji tinklai – apsupamieji tinklai ir velkamieji tinklai, užmetami iš laivo ir velkami nuo kranto arba laivo, pririšto arba inkaru pritvirtinto prie kranto; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

17a)

17a)

pakrantės užmetamieji tinklai – apsupamieji tinklai ir velkamieji tinklai, užmetami iš laivo ir velkami nuo kranto arba laivo, pririšto arba inkaru pritvirtinto prie kranto;

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 20 punktas

6 straipsnio 1 dalies 20 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 20) | pasyvusis
  tinklas – žiauninis, pinklusis arba sieninis tinklas, pritvirtintas prie jūros dugno (žiauninis tinklas arba
  statomasis tinklas) arba paleidžiamas plūduriuoti su potvyniu ir atoslūgiu (dreifuojantysis
  tinklas), kad į jį
  įplaukusios žuvys
  įsipainiotų
  į tinklinį audeklą
  arba jame įstrigtų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

20)

pasyvusis
  tinklas – žiauninis, pinklusis arba sieninis tinklas, pritvirtintas prie jūros dugno (žiauninis tinklas arba
  statomasis tinklas) arba paleidžiamas plūduriuoti su potvyniu ir atoslūgiu (dreifuojantysis
  tinklas), kad į jį
  įplaukusios žuvys
  įsipainiotų
  į tinklinį audeklą
  arba jame įstrigtų;

pasyvusis

statomasis tinklas) arba paleidžiamas plūduriuoti su potvyniu ir atoslūgiu (dreifuojantysis

įplaukusios žuvys

į tinklinį audeklą

| 20) | statomasis
  tinklas – žiauninis, pinklusis arba sieninis tinklas, pritvirtintas prie jūros dugno (žiauninis tinklas arba
  įtvirtintas
  tinklas), kad
  žuvys
  į jį
  įplauktų ir
  įsipainiotų arba jame įstrigtų; |
| --- | --- |

20)

statomasis
  tinklas – žiauninis, pinklusis arba sieninis tinklas, pritvirtintas prie jūros dugno (žiauninis tinklas arba
  įtvirtintas
  tinklas), kad
  žuvys
  į jį
  įplauktų ir
  įsipainiotų arba jame įstrigtų;

statomasis

įtvirtintas

žuvys

įplauktų ir

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 21 punktas

6 straipsnio 1 dalies 21 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 21) | dreifuojantysis tinklas – vandens paviršiuje arba tam tikrame gylyje plūdriųjų priemonių laikomas tinklas,
  sudarytas iš vieno arba daugiau tinklo gabalų, lygiagrečiai sukabintų ant viršutinio (-ių) lyno (-ų), ir
  atskirai arba su laivu, prie kurio gali būti prikabintas, dreifuojantis vandens srovėse. Prie
  tinklo
  gali būti
  prikabinti tinklą arba jo dreifavimą stabilizuojantys
  įtaisai,
  kaip antai jūrinis (plūdrusis) inkaras
  arba
  į dugną nugramzdintas inkaras, pritvirtintas prie vieno tinklo galo
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

21)

dreifuojantysis tinklas – vandens paviršiuje arba tam tikrame gylyje plūdriųjų priemonių laikomas tinklas,
  sudarytas iš vieno arba daugiau tinklo gabalų, lygiagrečiai sukabintų ant viršutinio (-ių) lyno (-ų), ir
  atskirai arba su laivu, prie kurio gali būti prikabintas, dreifuojantis vandens srovėse. Prie
  tinklo
  gali būti
  prikabinti tinklą arba jo dreifavimą stabilizuojantys
  įtaisai,
  kaip antai jūrinis (plūdrusis) inkaras
  arba
  į dugną nugramzdintas inkaras, pritvirtintas prie vieno tinklo galo
  ;

sudarytas iš vieno arba daugiau tinklo gabalų, lygiagrečiai sukabintų ant viršutinio (-ių) lyno (-ų), ir

tinklo

prikabinti tinklą arba jo dreifavimą stabilizuojantys

kaip antai jūrinis (plūdrusis) inkaras

į dugną nugramzdintas inkaras, pritvirtintas prie vieno tinklo galo

| 21) | dreifuojantysis tinklas – vandens paviršiuje arba tam tikrame gylyje plūdriųjų priemonių laikomas tinklas, atskirai arba su laivu, prie kurio gali būti prikabintas, dreifuojantis vandens srovėse. Prie
  jo
  gali būti
  pritvirtinti
  įtaisai,
  kuriais siekiama stabilizuoti tinklą
  arba
  apriboti jo dreifavimą
  ; |
| --- | --- |

21)

dreifuojantysis tinklas – vandens paviršiuje arba tam tikrame gylyje plūdriųjų priemonių laikomas tinklas, atskirai arba su laivu, prie kurio gali būti prikabintas, dreifuojantis vandens srovėse. Prie
  jo
  gali būti
  pritvirtinti
  įtaisai,
  kuriais siekiama stabilizuoti tinklą
  arba
  apriboti jo dreifavimą
  ;

jo

pritvirtinti

kuriais siekiama stabilizuoti tinklą

apriboti jo dreifavimą

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 22 punktas

6 straipsnio 1 dalies 22 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 22) | dugninis statomasis
  žiauninis tinklas – iš vieno tinklinio audeklo gabalo sudarytas
  tinklas
  , kurį vandenyje vertikaliai išlaiko plūdės ir pasvarai
  . Šiuo tinklu, kuris bet kokiomis priemonėmis yra arba gali būti pritvirtintas prie jūros dugno, sugaunami į jį įsipainioję gyvieji vandens ištekliai
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

22)

dugninis statomasis
  žiauninis tinklas – iš vieno tinklinio audeklo gabalo sudarytas
  tinklas
  , kurį vandenyje vertikaliai išlaiko plūdės ir pasvarai
  . Šiuo tinklu, kuris bet kokiomis priemonėmis yra arba gali būti pritvirtintas prie jūros dugno, sugaunami į jį įsipainioję gyvieji vandens ištekliai
  ;

dugninis statomasis

tinklas

. Šiuo tinklu, kuris bet kokiomis priemonėmis yra arba gali būti pritvirtintas prie jūros dugno, sugaunami į jį įsipainioję gyvieji vandens ištekliai

| 22) | žiauninis tinklas – iš vieno tinklinio audeklo gabalo sudarytas
  statomasis žvejybos įrankis
  , kurį vandenyje vertikaliai išlaiko plūdės ir pasvarai; |
| --- | --- |

22)

žiauninis tinklas – iš vieno tinklinio audeklo gabalo sudarytas
  statomasis žvejybos įrankis
  , kurį vandenyje vertikaliai išlaiko plūdės ir pasvarai;

statomasis žvejybos įrankis

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 23 punktas

6 straipsnio 1 dalies 23 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 23) | dugninis statomasis
  pinklusis tinklas
  – vienas
  tinklinio
  audeklo
  gabalas, pakabinamas ant lynų, kad liktų neįtempta didesnė tinklinio audeklo dalis nei naudojant žiauninį tinklą
  . Pinklieji tinklai paprastai yra mažiau plūdrūs palei viršutinį lyną, žvejojant išskleidžiami ne taip aukštai kaip vidutinis dugninis statomasis žiauninis tinklas ir bet kokiomis priemonėmis yra arba gali būti pritvirtinti prie jūros dugno
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

23)

dugninis statomasis
  pinklusis tinklas
  – vienas
  tinklinio
  audeklo
  gabalas, pakabinamas ant lynų, kad liktų neįtempta didesnė tinklinio audeklo dalis nei naudojant žiauninį tinklą
  . Pinklieji tinklai paprastai yra mažiau plūdrūs palei viršutinį lyną, žvejojant išskleidžiami ne taip aukštai kaip vidutinis dugninis statomasis žiauninis tinklas ir bet kokiomis priemonėmis yra arba gali būti pritvirtinti prie jūros dugno
  ;

dugninis statomasis

– vienas

audeklo

. Pinklieji tinklai paprastai yra mažiau plūdrūs palei viršutinį lyną, žvejojant išskleidžiami ne taip aukštai kaip vidutinis dugninis statomasis žiauninis tinklas ir bet kokiomis priemonėmis yra arba gali būti pritvirtinti prie jūros dugno

| 23) | pinklusis
  tinklas – statomasis
  tinklas
  , kurį sudaro
  tinklinio
  audinio
  gabalas, pakabinamas ant lynų, kad liktų neįtempta didesnė tinklinio audeklo dalis nei naudojant žiauninį tinklą; |
| --- | --- |

23)

pinklusis
  tinklas – statomasis
  tinklas
  , kurį sudaro
  tinklinio
  audinio
  gabalas, pakabinamas ant lynų, kad liktų neįtempta didesnė tinklinio audeklo dalis nei naudojant žiauninį tinklą;

tinklas – statomasis

, kurį sudaro

audinio

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 24 punktas

6 straipsnio 1 dalies 24 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 24) | dugninis statomasis
  sieninis tinklas – iš dviejų arba daugiau tinklinio audeklo sluoksnių – dviejų išorinių didelių akių tinklo sluoksnių ir vieno tarpinio tankaus smulkių akių tinklo sluoksnio – sudarytas tinklas
  , kuris bet kokiomis priemonėmis yra arba gali būti pritvirtintas prie jūros dugno
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

24)

dugninis statomasis
  sieninis tinklas – iš dviejų arba daugiau tinklinio audeklo sluoksnių – dviejų išorinių didelių akių tinklo sluoksnių ir vieno tarpinio tankaus smulkių akių tinklo sluoksnio – sudarytas tinklas
  , kuris bet kokiomis priemonėmis yra arba gali būti pritvirtintas prie jūros dugno
  ;

dugninis statomasis

, kuris bet kokiomis priemonėmis yra arba gali būti pritvirtintas prie jūros dugno

| 24) | sieninis tinklas – iš dviejų arba daugiau tinklinio audeklo sluoksnių – dviejų išorinių didelių akių tinklo sluoksnių ir vieno tarpinio tankaus smulkių akių tinklo sluoksnio – sudarytas
  statomasis
  tinklas; |
| --- | --- |

24)

sieninis tinklas – iš dviejų arba daugiau tinklinio audeklo sluoksnių – dviejų išorinių didelių akių tinklo sluoksnių ir vieno tarpinio tankaus smulkių akių tinklo sluoksnio – sudarytas
  statomasis
  tinklas;

statomasis

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 26 punktas

6 straipsnio 1 dalies 26 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 26) | ūda – žvejybos įrankis, kurį sudaro
  pagrindinis, kartais labai ilgas,
  lynas, prie kurio
  vienodu
  atstumu vienas nuo kito
  pritvirtinti šoniniai lynai
  ,
  kurių galuose yra kabliukai su jauku arba be jo
  . Pagrindinis lynas tvirtinamas horizontaliai (ant dugno arba priedugnyje), vertikaliai arba gali plūduriuoti paviršiuje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

26)

ūda – žvejybos įrankis, kurį sudaro
  pagrindinis, kartais labai ilgas,
  lynas, prie kurio
  vienodu
  atstumu vienas nuo kito
  pritvirtinti šoniniai lynai
  ,
  kurių galuose yra kabliukai su jauku arba be jo
  . Pagrindinis lynas tvirtinamas horizontaliai (ant dugno arba priedugnyje), vertikaliai arba gali plūduriuoti paviršiuje;

pagrindinis, kartais labai ilgas,

vienodu

pritvirtinti šoniniai lynai

kurių galuose yra kabliukai su jauku arba be jo

| 26) | ūda – žvejybos įrankis, kurį sudaro
  įvairaus ilgio pagrindinis
  lynas, prie kurio
  pritvirtinti šoniniai lynai su tam tikru
  atstumu vienas nuo kito,
  priklausomai nuo tikslinės žuvų rūšies, išdėstytais kabliukais
  . Pagrindinis lynas tvirtinamas horizontaliai (ant dugno arba priedugnyje), vertikaliai arba gali plūduriuoti paviršiuje; |
| --- | --- |

26)

ūda – žvejybos įrankis, kurį sudaro
  įvairaus ilgio pagrindinis
  lynas, prie kurio
  pritvirtinti šoniniai lynai su tam tikru
  atstumu vienas nuo kito,
  priklausomai nuo tikslinės žuvų rūšies, išdėstytais kabliukais
  . Pagrindinis lynas tvirtinamas horizontaliai (ant dugno arba priedugnyje), vertikaliai arba gali plūduriuoti paviršiuje;

įvairaus ilgio pagrindinis

pritvirtinti šoniniai lynai su tam tikru

priklausomai nuo tikslinės žuvų rūšies, išdėstytais kabliukais

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 27 punktas

6 straipsnio 1 dalies 27 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 27) | dugninė gaudyklė ir krabų bei omarų gaudyklė – vėžiagyviams arba žuvims gaudyti skirti
  iš įvairių medžiagų pagaminti maži
  narvų ar krepšių pavidalo spąstai su viena ar daugiau angų ar įėjimų, statomi ant jūros dugno pavieniui arba eilėmis ir lynais jungiami prie paviršiuje esančių plūdurų, kuriais parodoma jų vieta; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

27)

dugninė gaudyklė ir krabų bei omarų gaudyklė – vėžiagyviams arba žuvims gaudyti skirti
  iš įvairių medžiagų pagaminti maži
  narvų ar krepšių pavidalo spąstai su viena ar daugiau angų ar įėjimų, statomi ant jūros dugno pavieniui arba eilėmis ir lynais jungiami prie paviršiuje esančių plūdurų, kuriais parodoma jų vieta;

iš įvairių medžiagų pagaminti maži

| 27) | dugninė gaudyklė ir krabų bei omarų gaudyklė – vėžiagyviams
  , moliuskams
  arba žuvims gaudyti skirti narvų ar krepšių pavidalo spąstai su viena ar daugiau angų ar įėjimų, statomi ant jūros dugno
  arba kabinami virš jo
  pavieniui arba eilėmis ir lynais jungiami prie paviršiuje esančių plūdurų, kuriais parodoma jų vieta; |
| --- | --- |

27)

dugninė gaudyklė ir krabų bei omarų gaudyklė – vėžiagyviams
  , moliuskams
  arba žuvims gaudyti skirti narvų ar krepšių pavidalo spąstai su viena ar daugiau angų ar įėjimų, statomi ant jūros dugno
  arba kabinami virš jo
  pavieniui arba eilėmis ir lynais jungiami prie paviršiuje esančių plūdurų, kuriais parodoma jų vieta;

, moliuskams

arba kabinami virš jo

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 28 punktas

6 straipsnio 1 dalies 28 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 28) | rankinė ūda –
  žvejybos įrankis, kurį sudaro
  rankomis laikomas vienas žvejybinis valas. Prie
  valo
  prikabinamas vienas ar daugiau masalų arba kabliukų su jauku; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

28)

rankinė ūda –
  žvejybos įrankis, kurį sudaro
  rankomis laikomas vienas žvejybinis valas. Prie
  valo
  prikabinamas vienas ar daugiau masalų arba kabliukų su jauku;

žvejybos įrankis, kurį sudaro

valo

| 28) | rankinė ūda – rankomis laikomas vienas žvejybinis valas, prie
  kurio
  prikabinamas vienas ar daugiau masalų arba kabliukų su jauku; |
| --- | --- |

28)

rankinė ūda – rankomis laikomas vienas žvejybinis valas, prie
  kurio
  prikabinamas vienas ar daugiau masalų arba kabliukų su jauku;

kurio

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 29 punktas

6 straipsnio 1 dalies 29 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 29) | kryžmas įrankis (šv. Andriaus kryžius) – griebtuvas,
  kuris
  žirklių judesiu nuo jūros dugno
  surenka
  , pvz., dvigeldžius moliuskus arba raudonuosius koralus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

29)

kryžmas įrankis (šv. Andriaus kryžius) – griebtuvas,
  kuris
  žirklių judesiu nuo jūros dugno
  surenka
  , pvz., dvigeldžius moliuskus arba raudonuosius koralus;

kuris

surenka

| 29) | kryžmas įrankis (šv. Andriaus kryžius) – griebtuvas,
  kuriuo
  žirklių judesiu nuo jūros dugno
  galima surinkti
  , pvz., dvigeldžius moliuskus arba raudonuosius koralus; |
| --- | --- |

29)

kryžmas įrankis (šv. Andriaus kryžius) – griebtuvas,
  kuriuo
  žirklių judesiu nuo jūros dugno
  galima surinkti
  , pvz., dvigeldžius moliuskus arba raudonuosius koralus;

kuriuo

galima surinkti

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 30 punktas

6 straipsnio 1 dalies 30 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 30) | tralo maišas – cilindro formos (apskritimo ilgis visur vienodas) arba kūgio formos galinė tralo dalis. Jį sudaro
  vienas
  ar daugiau
  vienodo dydžio akių tinklo
  dalių (tinklinio audeklo gabalų), kurios kraštais suneriamos viena su kita
  išilgai tralo ašies, o per jų jungtį galima pritvirtinti šoninį lyną
  . Reglamentavimo tikslais laikoma, kad tralo maišą sudaro paskutinės 50 tinklo akių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

30)

tralo maišas – cilindro formos (apskritimo ilgis visur vienodas) arba kūgio formos galinė tralo dalis. Jį sudaro
  vienas
  ar daugiau
  vienodo dydžio akių tinklo
  dalių (tinklinio audeklo gabalų), kurios kraštais suneriamos viena su kita
  išilgai tralo ašies, o per jų jungtį galima pritvirtinti šoninį lyną
  . Reglamentavimo tikslais laikoma, kad tralo maišą sudaro paskutinės 50 tinklo akių;

vienas

vienodo dydžio akių tinklo

išilgai tralo ašies, o per jų jungtį galima pritvirtinti šoninį lyną

| 30) | tralo maišas – cilindro formos (apskritimo ilgis visur vienodas) arba kūgio formos galinė tralo dalis. Jį sudaro
  viena
  ar daugiau
  tinklinių
  dalių (tinklinio audeklo gabalų), kurios kraštais suneriamos viena su kita. Reglamentavimo tikslais laikoma, kad tralo maišą sudaro paskutinės 50 tinklo akių; |
| --- | --- |

30)

tralo maišas – cilindro formos (apskritimo ilgis visur vienodas) arba kūgio formos galinė tralo dalis. Jį sudaro
  viena
  ar daugiau
  tinklinių
  dalių (tinklinio audeklo gabalų), kurios kraštais suneriamos viena su kita. Reglamentavimo tikslais laikoma, kad tralo maišą sudaro paskutinės 50 tinklo akių;

viena

tinklinių

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 31 punktas

6 straipsnio 1 dalies 31 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 31) | tinklo akių dydis –
  velkamųjų žvejybos įrankių tralo maišo tinklo akių dydis, matuojamas Komisijos reglamente (EB) Nr. 517/2008

   (40)

  nustatyta tvarka; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

31)

tinklo akių dydis –
  velkamųjų žvejybos įrankių tralo maišo tinklo akių dydis, matuojamas Komisijos reglamente (EB) Nr. 517/2008

   (40)

  nustatyta tvarka;

velkamųjų žvejybos įrankių tralo maišo tinklo akių dydis, matuojamas Komisijos reglamente (EB) Nr. 517/2008

40

nustatyta tvarka;

| 31) | tinklo akių dydis –
  tai: |
| --- | --- |

31)

tinklo akių dydis –
  tai:

tai:

| a) | mazginių akių tinklo atveju – didžiausias atstumas tarp tos pačios akies priešinguose kampuose esančių mazgų, kai tinklas visiškai ištiestas, |
| --- | --- |

a)

a)

mazginių akių tinklo atveju – didžiausias atstumas tarp tos pačios akies priešinguose kampuose esančių mazgų, kai tinklas visiškai ištiestas,

mazginių akių tinklo atveju – didžiausias atstumas tarp tos pačios akies priešinguose kampuose esančių mazgų, kai tinklas visiškai ištiestas,

| b) | bemazgių akių tinklo atveju – didžiausias atstumas tarp dviejų tos pačios akies priešingų kampų, imant ilgesniąją įstrižainę, kai tinklas visiškai ištiestas; |
| --- | --- |

b)

b)

bemazgių akių tinklo atveju – didžiausias atstumas tarp dviejų tos pačios akies priešingų kampų, imant ilgesniąją įstrižainę, kai tinklas visiškai ištiestas;

bemazgių akių tinklo atveju – didžiausias atstumas tarp dviejų tos pačios akies priešingų kampų, imant ilgesniąją įstrižainę, kai tinklas visiškai ištiestas;

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 32 punktas

6 straipsnio 1 dalies 32 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 32) | kvadratinė akis –
  tinklo akies forma
  ,
  gaunama mezgant tinklą su 45o nuokrypiu nuo N krypties taip
  ,
  kad
  vienos
  tinklo akių
  kraštinės
  būtų
  lygiagrečios, o kitos – statmenos
  tralo
  ašiai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

32)

kvadratinė akis –
  tinklo akies forma
  ,
  gaunama mezgant tinklą su 45o nuokrypiu nuo N krypties taip
  ,
  kad
  vienos
  tinklo akių
  kraštinės
  būtų
  lygiagrečios, o kitos – statmenos
  tralo
  ašiai;

tinklo akies forma

gaunama mezgant tinklą su 45o

kad

tinklo akių

būtų

tralo

| 32) | kvadratinė akis –
  keturkampio formos akis
  ,
  kurią sudaro sujungtos dvi tokio paties ilgio lygiagrečių kraštinių poros
  ,
  kai
  vienos
  poros
  kraštinės
  yra
  lygiagrečios, o kitos
  poros kraštinės yra
  statmenos
  tinklo išilginei
  ašiai; |
| --- | --- |

32)

kvadratinė akis –
  keturkampio formos akis
  ,
  kurią sudaro sujungtos dvi tokio paties ilgio lygiagrečių kraštinių poros
  ,
  kai
  vienos
  poros
  kraštinės
  yra
  lygiagrečios, o kitos
  poros kraštinės yra
  statmenos
  tinklo išilginei
  ašiai;

keturkampio formos akis

kurią sudaro sujungtos dvi tokio paties ilgio lygiagrečių kraštinių poros

kai

poros

yra

poros kraštinės yra

tinklo išilginei

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 33 punktas

6 straipsnio 1 dalies 33 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 33) | rombinė akis –
  įprastos rombo formos tinklinio audeklo akis
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

33)

rombinė akis –
  įprastos rombo formos tinklinio audeklo akis
  ;

įprastos rombo formos tinklinio audeklo akis

| 33) | rombinė akis –
  akis, kurią sudaro keturios vienodo ilgio kraštinės ir kurios dvi įstrižainės yra statmenos išilginei tinklo ašiai, o viena – lygiagreti jai
  ; |
| --- | --- |

33)

rombinė akis –
  akis, kurią sudaro keturios vienodo ilgio kraštinės ir kurios dvi įstrižainės yra statmenos išilginei tinklo ašiai, o viena – lygiagreti jai
  ;

akis, kurią sudaro keturios vienodo ilgio kraštinės ir kurios dvi įstrižainės yra statmenos išilginei tinklo ašiai, o viena – lygiagreti jai

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 36 punktas

6 straipsnio 1 dalies 36 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 36) | sietinis tinklas – palei visą krevečių tralo apskritimo prie sijos ilgį tvirtinamas kūgio formos įtaisas, kurio viršūnė prikabinama prie krevečių tralo apatinės dalies. Sietinio tinklo ir tralo maišo susijungimo vietoje išpjaunama išėjimo anga, pro kurią gali išplaukti tam tikrų rūšių gyvūnai ar pavieniai gyvūnai, kurie yra per dideli, kad pralįstų per sietą, o krevetės gali pralįsti per sietą ir patekti į tralo maišą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

36)

36)

sietinis tinklas – palei visą krevečių tralo apskritimo prie sijos ilgį tvirtinamas kūgio formos įtaisas, kurio viršūnė prikabinama prie krevečių tralo apatinės dalies. Sietinio tinklo ir tralo maišo susijungimo vietoje išpjaunama išėjimo anga, pro kurią gali išplaukti tam tikrų rūšių gyvūnai ar pavieniai gyvūnai, kurie yra per dideli, kad pralįstų per sietą, o krevetės gali pralįsti per sietą ir patekti į tralo maišą;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 38 punktas

6 straipsnio 1 dalies 38 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 38) | žvejybos įrankio panardinimo trukmė – laikotarpis nuo
  pirmojo tinklų
  įleidimo į vandenį iki visiško
  jų
  ištraukimo į žvejybos laivą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

38)

žvejybos įrankio panardinimo trukmė – laikotarpis nuo
  pirmojo tinklų
  įleidimo į vandenį iki visiško
  jų
  ištraukimo į žvejybos laivą;

pirmojo tinklų

jų

| 38) | žvejybos įrankio panardinimo trukmė – laikotarpis nuo
  žvejybos įrankio pirmojo
  įleidimo į vandenį iki visiško
  jo
  ištraukimo į žvejybos laivą; |
| --- | --- |

38)

žvejybos įrankio panardinimo trukmė – laikotarpis nuo
  žvejybos įrankio pirmojo
  įleidimo į vandenį iki visiško
  jo
  ištraukimo į žvejybos laivą;

žvejybos įrankio pirmojo

jo

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 39 punktas

6 straipsnio 1 dalies 39 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 39) | žvejybos įrankio stebėsenos jutiklis – nuotolinis elektroninis jutiklis,
  kuris gali būti
  pritvirtintas prie
  tralo ar gaubiamojo tinklo
  , kad būtų galima stebėti pagrindinius veiklos parametrus, pvz., atstumą tarp tralo angų ar laimikio
  dydį
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

39)

žvejybos įrankio stebėsenos jutiklis – nuotolinis elektroninis jutiklis,
  kuris gali būti
  pritvirtintas prie
  tralo ar gaubiamojo tinklo
  , kad būtų galima stebėti pagrindinius veiklos parametrus, pvz., atstumą tarp tralo angų ar laimikio
  dydį
  ;

kuris gali būti

tralo ar gaubiamojo tinklo

dydį

| 39) | žvejybos įrankio stebėsenos jutiklis – nuotolinis elektroninis jutiklis, pritvirtintas prie
  žvejybos įrankio
  , kad būtų galima stebėti pagrindinius veiklos parametrus, pvz., atstumą tarp tralo angų ar laimikio
  kiekį
  ; |
| --- | --- |

39)

žvejybos įrankio stebėsenos jutiklis – nuotolinis elektroninis jutiklis, pritvirtintas prie
  žvejybos įrankio
  , kad būtų galima stebėti pagrindinius veiklos parametrus, pvz., atstumą tarp tralo angų ar laimikio
  kiekį
  ;

žvejybos įrankio

kiekį

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 39 a punktas (naujas)

6 straipsnio 1 dalies 39 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 39a) | gramzdinamoji ūda – ūda su kabliukais su jauku, gramzdinama papildomais svoriais siekiant padidinti grimzdimo spartą ir taip sumažinti ūdos prieinamumo jūrų paukščiams trukmę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

39a)

39a)

gramzdinamoji ūda – ūda su kabliukais su jauku, gramzdinama papildomais svoriais siekiant padidinti grimzdimo spartą ir taip sumažinti ūdos prieinamumo jūrų paukščiams trukmę;

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 40 punktas

6 straipsnio 1 dalies 40 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 40) | akustinis atgrasomasis prietaisas –
  nuotolinis
  garso signalus
  skleidžiantis prietaisas, kuriuo gyvūnai, pvz.,
  jūrų žinduoliai
  , įspėjami apie
  žvejybos
  įrankius
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

40)

akustinis atgrasomasis prietaisas –
  nuotolinis
  garso signalus
  skleidžiantis prietaisas, kuriuo gyvūnai, pvz.,
  jūrų žinduoliai
  , įspėjami apie
  žvejybos
  įrankius
  ;

nuotolinis

skleidžiantis prietaisas, kuriuo gyvūnai, pvz.,

, įspėjami apie

įrankius

| 40) | akustinis atgrasomasis prietaisas –
  prietaisas, skleidžiantis
  garso signalus
  , kuriais siekiama nubaidyti tokių rūšių gyvūnus kaip
  jūrų žinduoliai
  nuo
  žvejybos
  įrankių
  ; |
| --- | --- |

40)

akustinis atgrasomasis prietaisas –
  prietaisas, skleidžiantis
  garso signalus
  , kuriais siekiama nubaidyti tokių rūšių gyvūnus kaip
  jūrų žinduoliai
  nuo
  žvejybos
  įrankių
  ;

prietaisas, skleidžiantis

, kuriais siekiama nubaidyti tokių rūšių gyvūnus kaip

nuo

įrankių

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 42 punktas

6 straipsnio 1 dalies 42 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 42) | geriausios žuvies
  atrinkimas
   – mažaverčių žuvų, kurių atžvilgiu taikomi žvejybos apribojimai ir kurias
  buvo galima teisėtai
  iškrauti, išmetimas į jūrą siekiant užtikrinti kuo didesnę bendrąją ekonominę ar piniginę į uostą atplukdomų žuvų vertę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

42)

geriausios žuvies
  atrinkimas
   – mažaverčių žuvų, kurių atžvilgiu taikomi žvejybos apribojimai ir kurias
  buvo galima teisėtai
  iškrauti, išmetimas į jūrą siekiant užtikrinti kuo didesnę bendrąją ekonominę ar piniginę į uostą atplukdomų žuvų vertę;

atrinkimas

buvo galima teisėtai

| 42) | geriausios žuvies
  atsirinkimas
   – mažaverčių žuvų, kurių atžvilgiu taikomi žvejybos apribojimai ir kurias
  pagal teisės aktus derėtų
  iškrauti, išmetimas į jūrą siekiant užtikrinti kuo didesnę bendrąją ekonominę ar piniginę į uostą atplukdomų žuvų vertę; |
| --- | --- |

42)

geriausios žuvies
  atsirinkimas
   – mažaverčių žuvų, kurių atžvilgiu taikomi žvejybos apribojimai ir kurias
  pagal teisės aktus derėtų
  iškrauti, išmetimas į jūrą siekiant užtikrinti kuo didesnę bendrąją ekonominę ar piniginę į uostą atplukdomų žuvų vertę;

atsirinkimas

pagal teisės aktus derėtų

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 43 a punktas (naujas)

6 straipsnio 1 dalies 43 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 43a) | didelis neigiamas poveikis – didelis neigiamas poveikis, apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 734/2008 2 straipsnio c punkte; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

43a)

43a)

didelis neigiamas poveikis – didelis neigiamas poveikis, apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 734/2008 2 straipsnio c punkte;

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies 45 a punktas (naujas)

6 straipsnio 1 dalies 45 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 45a) | veiksmingumo rodikliai – parametrų rinkinys, taikomas siekiant įvertinti techninių priemonių veiksmingumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

45a)

45a)

veiksmingumo rodikliai – parametrų rinkinys, taikomas siekiant įvertinti techninių priemonių veiksmingumą.

Pakeitimai 303 ir 349

Pakeitimai 303 ir 349

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 pastraipos b punktas

7 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | elektros srovę
  , išskyrus tralą su elektros srovės impulsais, kaip nustatyta 24 straipsnyje ir V priedo E dalyje, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

elektros srovę
  , išskyrus tralą su elektros srovės impulsais, kaip nustatyta 24 straipsnyje ir V priedo E dalyje,

, išskyrus tralą su elektros srovės impulsais, kaip nustatyta 24 straipsnyje ir V priedo E dalyje,

| b) | elektros srovę; |
| --- | --- |

b)

elektros srovę;

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 pastraipos g punktas

7 straipsnio 1 pastraipos g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | bet kokios rūšies sviedinius, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

bet kokios rūšies sviedinius,

| g) | bet kokios rūšies sviedinius,
  išskyrus sviedinius, naudojamus į gaudykles įplaukusiems ar įstrigusiems tunams užmušti, rankinius žeberklus ir žeberklinius šautuvus, naudojamus vykdant mėgėjų žvejybą be akvalango nuo aušros iki sutemų; |
| --- | --- |

g)

bet kokios rūšies sviedinius,
  išskyrus sviedinius, naudojamus į gaudykles įplaukusiems ar įstrigusiems tunams užmušti, rankinius žeberklus ir žeberklinius šautuvus, naudojamus vykdant mėgėjų žvejybą be akvalango nuo aušros iki sutemų;

išskyrus sviedinius, naudojamus į gaudykles įplaukusiems ar įstrigusiems tunams užmušti, rankinius žeberklus ir žeberklinius šautuvus, naudojamus vykdant mėgėjų žvejybą be akvalango nuo aušros iki sutemų;

Pakeitimas 296

Pakeitimas 296

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

7 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Nepaisant 2 straipsnio nuostatų, šis straipsnis taikomas tarptautiniams vandenims ir trečiųjų valstybių vandenims. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nepaisant 2 straipsnio nuostatų, šis straipsnis taikomas tarptautiniams vandenims ir trečiųjų valstybių vandenims.

Nepaisant 2 straipsnio nuostatų, šis straipsnis taikomas tarptautiniams vandenims ir trečiųjų valstybių vandenims.

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalis

9 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Nė viena velkamojo žvejybos įrankio dalis negali būti
  sumegzta
  iš tinklo, kurio akių dydis mažesnis nei tralo maišo tinklo akių dydis. Ši nuostata netaikoma tinklo įtaisams, kurie naudojami žvejybos įrankio stebėsenos jutikliams pritvirtinti. | 1.   Nė viena velkamojo žvejybos įrankio dalis negali būti iš tinklo, kurio akių dydis mažesnis nei tralo maišo tinklo akių dydis. Ši nuostata netaikoma tinklo įtaisams, kurie naudojami žvejybos įrankio stebėsenos jutikliams pritvirtinti
  , ir selektyviosios žvejybos įtaisams, kuriais siekiama gerinti tam tikro dydžio ar rūšies jūrų gyvūnų atranką
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Nė viena velkamojo žvejybos įrankio dalis negali būti
  sumegzta
  iš tinklo, kurio akių dydis mažesnis nei tralo maišo tinklo akių dydis. Ši nuostata netaikoma tinklo įtaisams, kurie naudojami žvejybos įrankio stebėsenos jutikliams pritvirtinti.

1.   Nė viena velkamojo žvejybos įrankio dalis negali būti iš tinklo, kurio akių dydis mažesnis nei tralo maišo tinklo akių dydis. Ši nuostata netaikoma tinklo įtaisams, kurie naudojami žvejybos įrankio stebėsenos jutikliams pritvirtinti
  , ir selektyviosios žvejybos įtaisams, kuriais siekiama gerinti tam tikro dydžio ar rūšies jūrų gyvūnų atranką
  .

Pakeitimas 105

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 dalis

9 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Draudžiama
  gaminti tralo maišą
  ar
  pritvirtinti
  įtaisą, kuriuo užtveriamos ar kitaip faktiškai sumažinamos tralo maišo ar bet kurios velkamojo žvejybos įrankio dalies tinklo akys. Šia nuostata neatmetama galimybė naudoti nustatytus įtaisus, skirtus nusidėvėjimui mažinti ir sugautų gyvūnų išsprūdimui iš velkamųjų žvejybos įrankių priekinės dalies didinti arba riboti. | 3.   Draudžiama
  žvejybos laive naudoti
  ar
  gabenti
  įtaisą, kuriuo užtveriamos ar kitaip faktiškai sumažinamos tralo maišo ar bet kurios velkamojo žvejybos įrankio dalies tinklo akys. Šia nuostata neatmetama galimybė naudoti nustatytus įtaisus, skirtus nusidėvėjimui mažinti ir sugautų gyvūnų išsprūdimui iš velkamųjų žvejybos įrankių priekinės dalies didinti arba riboti
  , arba pritvirtinti laimikio kontrolės prietaisus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Draudžiama
  gaminti tralo maišą
  ar
  pritvirtinti
  įtaisą, kuriuo užtveriamos ar kitaip faktiškai sumažinamos tralo maišo ar bet kurios velkamojo žvejybos įrankio dalies tinklo akys. Šia nuostata neatmetama galimybė naudoti nustatytus įtaisus, skirtus nusidėvėjimui mažinti ir sugautų gyvūnų išsprūdimui iš velkamųjų žvejybos įrankių priekinės dalies didinti arba riboti.

3.   Draudžiama
  žvejybos laive naudoti
  ar
  gabenti
  įtaisą, kuriuo užtveriamos ar kitaip faktiškai sumažinamos tralo maišo ar bet kurios velkamojo žvejybos įrankio dalies tinklo akys. Šia nuostata neatmetama galimybė naudoti nustatytus įtaisus, skirtus nusidėvėjimui mažinti ir sugautų gyvūnų išsprūdimui iš velkamųjų žvejybos įrankių priekinės dalies didinti arba riboti
  , arba pritvirtinti laimikio kontrolės prietaisus
  .

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio antraštinė dalis

10 straipsnio antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 4 dalies 1 įtrauka

10 straipsnio 4 dalies 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | ilgapelekiams tunams (Thunnus alalunga), |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

ilgapelekiams tunams (Thunnus alalunga),

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 5 dalis

10 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Draudžiama dugninius statomuosius žiauninius tinklus, pinkliuosius tinklus ir sieninius tinklus statyti tose vietose, kurių gylis, kaip pažymėta jūrlapyje, yra didesnis kaip
  600
  metrų. | 5.   Draudžiama dugninius statomuosius žiauninius tinklus, pinkliuosius tinklus ir sieninius tinklus statyti tose vietose, kurių gylis, kaip pažymėta jūrlapyje, yra didesnis kaip
  200
  metrų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Draudžiama dugninius statomuosius žiauninius tinklus, pinkliuosius tinklus ir sieninius tinklus statyti tose vietose, kurių gylis, kaip pažymėta jūrlapyje, yra didesnis kaip
  600
  metrų.

5.   Draudžiama dugninius statomuosius žiauninius tinklus, pinkliuosius tinklus ir sieninius tinklus statyti tose vietose, kurių gylis, kaip pažymėta jūrlapyje, yra didesnis kaip
  200
  metrų.

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 5 a dalis (nauja)

10 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Nepaisant 5 dalies: |
| | a) | taikomos specialios nukrypti leidžiančios nuostatos, kaip nustatyta V priedo C dalies 6 punkte, VI priedo C dalies 6 ir 9 punktuose ir VII priedo C dalies 4 punkte, kai jūrlapyje pažymėtas gylis yra nuo 200 iki 600 metrų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Nepaisant 5 dalies:

a)

a)

taikomos specialios nukrypti leidžiančios nuostatos, kaip nustatyta V priedo C dalies 6 punkte, VI priedo C dalies 6 ir 9 punktuose ir VII priedo C dalies 4 punkte, kai jūrlapyje pažymėtas gylis yra nuo 200 iki 600 metrų;

taikomos specialios nukrypti leidžiančios nuostatos, kaip nustatyta V priedo C dalies 6 punkte, VI priedo C dalies 6 ir 9 punktuose ir VII priedo C dalies 4 punkte, kai jūrlapyje pažymėtas gylis yra nuo 200 iki 600 metrų;

| b) | 5 straipsnio e punkte apibrėžtoje žvejybos zonoje dugninius statomuosius žiauninius tinklus, pinkliuosius tinklus ir sieninius tinklus leidžiama statyti tose vietose, kurių gylis, kaip pažymėta jūrlapyje, yra didesnis kaip 200 m. |
| --- | --- |

b)

b)

5 straipsnio e punkte apibrėžtoje žvejybos zonoje dugninius statomuosius žiauninius tinklus, pinkliuosius tinklus ir sieninius tinklus leidžiama statyti tose vietose, kurių gylis, kaip pažymėta jūrlapyje, yra didesnis kaip 200 m.

5 straipsnio e punkte apibrėžtoje žvejybos zonoje dugninius statomuosius žiauninius tinklus, pinkliuosius tinklus ir sieninius tinklus leidžiama statyti tose vietose, kurių gylis, kaip pažymėta jūrlapyje, yra didesnis kaip 200 m.

Pakeitimas 272

Pakeitimas 272

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 5 b dalis (nauja)

10 straipsnio 5 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Draudžiama naudoti bet kokį dugninį statomąjį žiauninį tinklą, pinklųjį tinklą ar sieninį tinklą vietovėse, nustatytose pagal direktyvas 92/43/EEB, 2009/147/EB ir 2008/56/EB, jeigu tokia žvejyba turi neigiamo poveikio pažeidžiamų rūšių ir buveinių išsaugojimo būklei. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5b.
     
  Draudžiama naudoti bet kokį dugninį statomąjį žiauninį tinklą, pinklųjį tinklą ar sieninį tinklą vietovėse, nustatytose pagal direktyvas 92/43/EEB, 2009/147/EB ir 2008/56/EB, jeigu tokia žvejyba turi neigiamo poveikio pažeidžiamų rūšių ir buveinių išsaugojimo būklei.

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 dalis

11 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Jeigu
  1 ir
  2
  dalyse
  nurodytų rūšių gyvūnai
  sužvejojami kaip priegauda
  , jų negalima sužaloti ir jie nedelsiant paleidžiami atgal į jūrą. | 3.   Jeigu 2
  dalyje
  nurodytų rūšių gyvūnai
  atsitiktinai sugaunami
  , jų negalima sužaloti ir jie nedelsiant paleidžiami atgal į jūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Jeigu
  1 ir
  2
  dalyse
  nurodytų rūšių gyvūnai
  sužvejojami kaip priegauda
  , jų negalima sužaloti ir jie nedelsiant paleidžiami atgal į jūrą.

3.   Jeigu 2
  dalyje
  nurodytų rūšių gyvūnai
  atsitiktinai sugaunami
  , jų negalima sužaloti ir jie nedelsiant paleidžiami atgal į jūrą.

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 a dalis (nauja)

11 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  3 dalis netaikoma tais atvejais, kai vėliavos valstybė narė įgyvendina oficialią programą, pagal kurią renkami I priede išvardytų rūšių egzemplioriai ir atliekami jų moksliniai tyrimai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  3 dalis netaikoma tais atvejais, kai vėliavos valstybė narė įgyvendina oficialią programą, pagal kurią renkami I priede išvardytų rūšių egzemplioriai ir atliekami jų moksliniai tyrimai.

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 4 dalis

11 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Jeigu, remiantis
  geriausiomis
  turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, nustatoma, kad I priede pateikiamą sąrašą būtina iš dalies pakeisti įtraukiant naujas rūšis, kurioms reikia apsaugos, pagal 32 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai deleguotaisiais aktais priimti tokius pakeitimus. | 4.   Jeigu, remiantis
  patikimiausiomis
  turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, nustatoma, kad I priede pateikiamą sąrašą būtina iš dalies pakeisti įtraukiant naujas rūšis, kurioms reikia apsaugos
  , arba išbraukiant rūšis, kurių nebereikia įtraukti į sąrašą
  , pagal 32 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai deleguotaisiais aktais priimti tokius pakeitimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Jeigu, remiantis
  geriausiomis
  turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, nustatoma, kad I priede pateikiamą sąrašą būtina iš dalies pakeisti įtraukiant naujas rūšis, kurioms reikia apsaugos, pagal 32 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai deleguotaisiais aktais priimti tokius pakeitimus.

4.   Jeigu, remiantis
  patikimiausiomis
  turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, nustatoma, kad I priede pateikiamą sąrašą būtina iš dalies pakeisti įtraukiant naujas rūšis, kurioms reikia apsaugos
  , arba išbraukiant rūšis, kurių nebereikia įtraukti į sąrašą
  , pagal 32 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai deleguotaisiais aktais priimti tokius pakeitimus.

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 5 dalis

11 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   
  Pagal
  šio straipsnio 4 dalį
  priimtomis priemonėmis turi būti siekiama įgyvendinti
  4 straipsnio 1 dalies b punkte
  nustatytą uždavinį
  . | 5.   
  Prieš priimant priemones pagal
  šio straipsnio 4 dalį
  turėtų būti atliktas
  4 straipsnio 1 dalies b punkte
  nustatytų veiksmingumo rodiklių įvertinimas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   
  Pagal
  šio straipsnio 4 dalį
  priimtomis priemonėmis turi būti siekiama įgyvendinti
  4 straipsnio 1 dalies b punkte
  nustatytą uždavinį
  .

5.   
  Prieš priimant priemones pagal
  šio straipsnio 4 dalį
  turėtų būti atliktas
  4 straipsnio 1 dalies b punkte
  nustatytų veiksmingumo rodiklių įvertinimas
  .

Pakeitimas 115

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio antraštinė dalis

12 straipsnio antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalis

12 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jeigu 1 dalyje nurodytų rūšių gyvūnai
  sužvejojami kaip priegauda
  , jų negalima sužaloti ir jie nedelsiant paleidžiami. | 2.   Jeigu 1 dalyje nurodytų rūšių gyvūnai
  atsitiktinai sugaunami
  , jų negalima sužaloti ir jie nedelsiant paleidžiami.
  Žvejybos laivų operatoriai registruoja ir atitinkamoms institucijoms perduoda informaciją apie šiuos atsitiktinai sugautus gyvūnus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1004

   (1a)

  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jeigu 1 dalyje nurodytų rūšių gyvūnai
  sužvejojami kaip priegauda
  , jų negalima sužaloti ir jie nedelsiant paleidžiami.

2.   Jeigu 1 dalyje nurodytų rūšių gyvūnai
  atsitiktinai sugaunami
  , jų negalima sužaloti ir jie nedelsiant paleidžiami.
  Žvejybos laivų operatoriai registruoja ir atitinkamoms institucijoms perduoda informaciją apie šiuos atsitiktinai sugautus gyvūnus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1004

   (1a)

  .

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 3 dalis

12 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Nepaisant 1 ir 2 dalių nuostatų, 1 dalyje
  nurodytų
  jūrų gyvūnus, kurie
  sužvejojami kaip priegauda
  , leidžiama laikyti laivuose, perkrauti ar iškrauti, jeigu tai būtina siekiant padėti
  atskiriems
  gyvūnams išgyti
  ir
  jeigu
  apie tai
  iš anksto
  išsamiai informuojamos atitinkamos kompetentingos nacionalinės institucijos
  . | 3.   Nepaisant 1 ir 2 dalių nuostatų, 1 dalyje
  nurodytus
  jūrų gyvūnus, kurie
  atsitiktinai sugaunami
  , leidžiama laikyti laivuose, perkrauti ar iškrauti, jeigu tai būtina siekiant padėti gyvūnams išgyti
  . Jūrų gyvūnus leidžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti,
  jeigu
  jie yra negyvi ir juos galima panaudoti moksliniams tyrimams. Visa informacija
  iš anksto
  pateikiama atitinkamoms kompetentingoms nacionalinėms institucijoms
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Nepaisant 1 ir 2 dalių nuostatų, 1 dalyje
  nurodytų
  jūrų gyvūnus, kurie
  sužvejojami kaip priegauda
  , leidžiama laikyti laivuose, perkrauti ar iškrauti, jeigu tai būtina siekiant padėti
  atskiriems
  gyvūnams išgyti
  ir
  jeigu
  apie tai
  iš anksto
  išsamiai informuojamos atitinkamos kompetentingos nacionalinės institucijos
  .

3.   Nepaisant 1 ir 2 dalių nuostatų, 1 dalyje
  nurodytus
  jūrų gyvūnus, kurie
  atsitiktinai sugaunami
  , leidžiama laikyti laivuose, perkrauti ar iškrauti, jeigu tai būtina siekiant padėti gyvūnams išgyti
  . Jūrų gyvūnus leidžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti,
  jeigu
  jie yra negyvi ir juos galima panaudoti moksliniams tyrimams. Visa informacija
  iš anksto
  pateikiama atitinkamoms kompetentingoms nacionalinėms institucijoms
  .

Pakeitimas 118

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 3 a dalis (nauja)

12 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  1 ir 2 dalys netaikomos tais atvejais, kai vėliavos valstybė narė įgyvendina oficialią programą, pagal kurią renkami jūrų paukščių, roplių ar žinduolių egzemplioriai ir atliekami jų moksliniai tyrimai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  1 ir 2 dalys netaikomos tais atvejais, kai vėliavos valstybė narė įgyvendina oficialią programą, pagal kurią renkami jūrų paukščių, roplių ar žinduolių egzemplioriai ir atliekami jų moksliniai tyrimai.

Pakeitimas 119

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 5 dalis

12 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Pagal šio straipsnio 4 dalį priimtomis priemonėmis
  turi būti
  siekiama
  įgyvendinti
  4 straipsnio 1 dalies b punkte
  nustatytą uždavinį
  . | 5.   Pagal šio straipsnio 4 dalį priimtomis priemonėmis siekiama
  šio reglamento tikslų, atsižvelgiant į
  4 straipsnio 1 dalies b punkte
  nustatytus veiksmingumo rodiklius
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Pagal šio straipsnio 4 dalį priimtomis priemonėmis
  turi būti
  siekiama
  įgyvendinti
  4 straipsnio 1 dalies b punkte
  nustatytą uždavinį
  .

5.   Pagal šio straipsnio 4 dalį priimtomis priemonėmis siekiama
  šio reglamento tikslų, atsižvelgiant į
  4 straipsnio 1 dalies b punkte
  nustatytus veiksmingumo rodiklius
  .

Pakeitimas 120

Pakeitimas 120

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 5 a dalis (nauja)

12 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Valstybės narės stebi, kaip veiksmingai pagal šį straipsnį priimtos priemonės padeda mažinti atsitiktinai sugaunamų gyvūnų kiekį, ir ne vėliau kaip ... [dveji metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos], o po to kas trejus metus, pateikia Komisijai ataskaitas apie pažangą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Valstybės narės stebi, kaip veiksmingai pagal šį straipsnį priimtos priemonės padeda mažinti atsitiktinai sugaunamų gyvūnų kiekį, ir ne vėliau kaip ... [dveji metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos], o po to kas trejus metus, pateikia Komisijai ataskaitas apie pažangą.

Pakeitimas 121

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalis

13 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Draudžiama II priede nurodytus žvejybos įrankius naudoti tame priede nustatytuose atitinkamuose rajonuose. | 1.   Draudžiama II priede nurodytus žvejybos įrankius naudoti tame priede nustatytuose atitinkamuose rajonuose.
  Jeigu specialiose apsaugos pagal Direktyvą 92/43/EEB teritorijose ir specialios apsaugos pagal Direktyvą 2009/147/EB teritorijose naudojami žvejybos įrankiai, valstybės narės atlieka atitinkamą vertinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Draudžiama II priede nurodytus žvejybos įrankius naudoti tame priede nustatytuose atitinkamuose rajonuose.

1.   Draudžiama II priede nurodytus žvejybos įrankius naudoti tame priede nustatytuose atitinkamuose rajonuose.
  Jeigu specialiose apsaugos pagal Direktyvą 92/43/EEB teritorijose ir specialios apsaugos pagal Direktyvą 2009/147/EB teritorijose naudojami žvejybos įrankiai, valstybės narės atlieka atitinkamą vertinimą.

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 a dalis (nauja)

13 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Draudžiama tyčia trikdyti, naikinti ar ardyti pažeidžiamas buveines ir pažeidžiamų rūšių gyvūnų veisimosi ar poilsio vietas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Draudžiama tyčia trikdyti, naikinti ar ardyti pažeidžiamas buveines ir pažeidžiamų rūšių gyvūnų veisimosi ar poilsio vietas.

Pakeitimas 123

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 dalis

13 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jeigu
  geriausiose
  turimose mokslinėse rekomendacijose rekomenduojama iš dalies pakeisti II priede pateikiamą rajonų sąrašą,
  pvz., įtraukiant naujus rajonus, pagal
  Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 11 straipsnio 2 ir 3 dalyse
  nustatytą procedūrą Komisijai suteikiami įgaliojimai deleguotaisiais aktais priimti tokius pakeitimus. Priimdama tokius pakeitimus, Komisija
  ypatingą dėmesį skiria žvejybos veiklos perkėlimo į kitus
  pažeidžiamus
  rajonus neigiamo
  poveikiui
  mažinimui. | 2.   Jeigu
  patikimiausiose
  turimose mokslinėse rekomendacijose rekomenduojama
  skubiai
  iš dalies pakeisti II priede pateikiamą rajonų sąrašą,
  Komisijai suteikiami įgaliojimai deleguotaisiais aktais priimti tokius pakeitimus
  Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 11 straipsnio 2 ir 3 dalyse
  nustatyta tvarka. Pateikdama pasiūlymą dėl tokių pakeitimų, Komisija prie pasiūlymo prideda visus pažeidžiamo rajono kartografinius duomenis ir
  ypatingą dėmesį skiria žvejybos veiklos perkėlimo į kitus rajonus neigiamo
  aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio poveikio
  mažinimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jeigu
  geriausiose
  turimose mokslinėse rekomendacijose rekomenduojama iš dalies pakeisti II priede pateikiamą rajonų sąrašą,
  pvz., įtraukiant naujus rajonus, pagal
  Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 11 straipsnio 2 ir 3 dalyse
  nustatytą procedūrą Komisijai suteikiami įgaliojimai deleguotaisiais aktais priimti tokius pakeitimus. Priimdama tokius pakeitimus, Komisija
  ypatingą dėmesį skiria žvejybos veiklos perkėlimo į kitus
  pažeidžiamus
  rajonus neigiamo
  poveikiui
  mažinimui.

2.   Jeigu
  patikimiausiose
  turimose mokslinėse rekomendacijose rekomenduojama
  skubiai
  iš dalies pakeisti II priede pateikiamą rajonų sąrašą,
  Komisijai suteikiami įgaliojimai deleguotaisiais aktais priimti tokius pakeitimus
  Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 11 straipsnio 2 ir 3 dalyse
  nustatyta tvarka. Pateikdama pasiūlymą dėl tokių pakeitimų, Komisija prie pasiūlymo prideda visus pažeidžiamo rajono kartografinius duomenis ir
  ypatingą dėmesį skiria žvejybos veiklos perkėlimo į kitus rajonus neigiamo
  aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio poveikio
  mažinimui.

Pakeitimas 124

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 3 dalis

13 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Jeigu
  tokios buveinės
  yra vandenyse, į kuriuos valstybė narė turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 11 straipsnyje nustatytą procedūrą šiai valstybei narei suteikiami įgaliojimai nustatyti rajonus, kuriuose žvejyba draudžiama, arba kitas išsaugojimo priemones tokioms buveinėms apsaugoti. Tokios priemonės turi būti suderinamos su Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje nustatytais tikslais ir būti bent tokios pat griežtos kaip pagal Sąjungos teisę taikytinos priemonės. | 3.   Jeigu
  II priede nurodyti rajonai
  yra vandenyse, į kuriuos valstybė narė turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 11 straipsnyje nustatytą procedūrą šiai valstybei narei suteikiami įgaliojimai nustatyti rajonus, kuriuose žvejyba draudžiama, arba kitas išsaugojimo priemones tokioms buveinėms apsaugoti. Tokios priemonės turi būti suderinamos su Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje nustatytais tikslais ir būti bent tokios pat griežtos kaip pagal Sąjungos teisę taikytinos priemonės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Jeigu
  tokios buveinės
  yra vandenyse, į kuriuos valstybė narė turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 11 straipsnyje nustatytą procedūrą šiai valstybei narei suteikiami įgaliojimai nustatyti rajonus, kuriuose žvejyba draudžiama, arba kitas išsaugojimo priemones tokioms buveinėms apsaugoti. Tokios priemonės turi būti suderinamos su Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje nustatytais tikslais ir būti bent tokios pat griežtos kaip pagal Sąjungos teisę taikytinos priemonės.

3.   Jeigu
  II priede nurodyti rajonai
  yra vandenyse, į kuriuos valstybė narė turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 11 straipsnyje nustatytą procedūrą šiai valstybei narei suteikiami įgaliojimai nustatyti rajonus, kuriuose žvejyba draudžiama, arba kitas išsaugojimo priemones tokioms buveinėms apsaugoti. Tokios priemonės turi būti suderinamos su Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje nustatytais tikslais ir būti bent tokios pat griežtos kaip pagal Sąjungos teisę taikytinos priemonės.

Pakeitimas 125

Pakeitimas 125

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 4 a dalis (nauja)

13 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Valstybės narės priima priemones, kuriomis apsaugomi vandenyse, į kuriuos jos turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, esantys rajonai, apimantys pažeidžiamas jūrų ekosistemas, apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 734/2008 2 straipsnio b punkte, arba galintys jas apimti, ir neleidžia tuose rajonuose vykdyti dugninės žvejybos veiklos, nebent patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose būtų nustatyta, kad tokia veikla nedaro didelio neigiamo poveikio toms ekosistemoms. Tokios priemonės turi derėti su Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtomis rezoliucijomis, visų pirma rezoliucijomis 61/105 ir 64/72, ir jomis turi būti nustatyta ne mažesnio lygio apsauga, nei pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsauga, numatyta pagal Reglamentą (EB) Nr. 734/2008. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Valstybės narės priima priemones, kuriomis apsaugomi vandenyse, į kuriuos jos turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, esantys rajonai, apimantys pažeidžiamas jūrų ekosistemas, apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 734/2008 2 straipsnio b punkte, arba galintys jas apimti, ir neleidžia tuose rajonuose vykdyti dugninės žvejybos veiklos, nebent patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose būtų nustatyta, kad tokia veikla nedaro didelio neigiamo poveikio toms ekosistemoms. Tokios priemonės turi derėti su Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtomis rezoliucijomis, visų pirma rezoliucijomis 61/105 ir 64/72, ir jomis turi būti nustatyta ne mažesnio lygio apsauga, nei pažeidžiamų jūrų ekosistemų apsauga, numatyta pagal Reglamentą (EB) Nr. 734/2008.

Pakeitimas 126

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalies a punktas

14 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 11 ir 12 dalis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 11 ir 12 dalis;

| a) | užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 11 ir 12 dalis
  , kad dauguma sužvejotų žuvų būtų jau iki sužvejojimo dienos subrendusios nerštui
  ; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 11 ir 12 dalis
  , kad dauguma sužvejotų žuvų būtų jau iki sužvejojimo dienos subrendusios nerštui
  ;

, kad dauguma sužvejotų žuvų būtų jau iki sužvejojimo dienos subrendusios nerštui

Pakeitimas 127

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

14 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | uždrausti teikti jūrų gyvūnų jauniklius rinkai kaip žmonių maistui skirtus produktus pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 5 dalies b punktą ir 15 straipsnio 11 dalį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

uždrausti teikti jūrų gyvūnų jauniklius rinkai kaip žmonių maistui skirtus produktus pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 5 dalies b punktą ir 15 straipsnio 11 dalį;

uždrausti teikti jūrų gyvūnų jauniklius rinkai kaip žmonių maistui skirtus produktus pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 5 dalies b punktą ir 15 straipsnio 11 dalį;

Pakeitimas 128

Pakeitimas 128

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 a straipsnis (naujas)

14 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 14a straipsnis |
| | Importuojami žmonėms vartoti skirti žvejybos produktai |
| | Importuojami žmonėms vartoti skirti žvejybos produktai, sužvejoti Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse 5 straipsnyje nurodytuose rajonuose, parajoniuose ir kvadratuose, turi atitikti šio reglamento prieduose nustatytas mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

14a straipsnis

14a straipsnis

Importuojami žmonėms vartoti skirti žvejybos produktai

Importuojami žmonėms vartoti skirti žvejybos produktai

Importuojami žmonėms vartoti skirti žvejybos produktai, sužvejoti Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse 5 straipsnyje nurodytuose rajonuose, parajoniuose ir kvadratuose, turi atitikti šio reglamento prieduose nustatytas mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatas.

Importuojami žmonėms vartoti skirti žvejybos produktai, sužvejoti Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse 5 straipsnyje nurodytuose rajonuose, parajoniuose ir kvadratuose, turi atitikti šio reglamento prieduose nustatytas mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatas.

Pakeitimas 129

Pakeitimas 129

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 1 pastraipa

15 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės nustato priemones, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos
  laikyti mažesnį
  nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio laimikį, iškrautą pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalį, ar rasti, kur jį realizuoti. Šios priemonės
  gali apimti
  paramą investicijoms į iškrovimo vietų ir
  priedangų
  statybą bei pritaikymą ir paramą investicijoms, kuriomis didinama žvejybos produktų vertė. | Valstybės narės nustato
  tinkamas
  priemones, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos
  sandėliuoti mažesnių
  nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio
  gyvūnų
  laimikį, iškrautą pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalį, ar rasti, kur jį realizuoti. Šios priemonės
  apima
  paramą investicijoms į iškrovimo vietų ir
  prieplaukų
  statybą bei pritaikymą ir paramą investicijoms, kuriomis didinama žvejybos produktų vertė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės nustato priemones, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos
  laikyti mažesnį
  nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio laimikį, iškrautą pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalį, ar rasti, kur jį realizuoti. Šios priemonės
  gali apimti
  paramą investicijoms į iškrovimo vietų ir
  priedangų
  statybą bei pritaikymą ir paramą investicijoms, kuriomis didinama žvejybos produktų vertė.

laikyti mažesnį

gali apimti

priedangų

Valstybės narės nustato
  tinkamas
  priemones, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos
  sandėliuoti mažesnių
  nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio
  gyvūnų
  laimikį, iškrautą pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalį, ar rasti, kur jį realizuoti. Šios priemonės
  apima
  paramą investicijoms į iškrovimo vietų ir
  prieplaukų
  statybą bei pritaikymą ir paramą investicijoms, kuriomis didinama žvejybos produktų vertė.

tinkamas

sandėliuoti mažesnių

gyvūnų

apima

prieplaukų

Pakeitimas 130

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 1 dalis

16 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Draudžiama
  atrinkti
  geriausią žuvį
  ir paleisti žuvis
  . | 1.   Draudžiama
  atsirinkti
  geriausią žuvį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Draudžiama
  atrinkti
  geriausią žuvį
  ir paleisti žuvis
  .

1.   Draudžiama
  atsirinkti
  geriausią žuvį.

Pakeitimas 131

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalis

16 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalis netaikoma sugautiems tų rūšių, kurioms pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 4 dalį netaikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, gyvūnams. | 2.   1 dalis netaikoma
  Viduržemio jūroje vykdomai žvejybos veiklai ir
  sugautiems tų rūšių, kurioms pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 4 dalį netaikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, gyvūnams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   1 dalis netaikoma sugautiems tų rūšių, kurioms pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 4 dalį netaikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, gyvūnams.

2.   1 dalis netaikoma
  Viduržemio jūroje vykdomai žvejybos veiklai ir
  sugautiems tų rūšių, kurioms pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 4 dalį netaikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, gyvūnams.

Pakeitimas 132

Pakeitimas 132

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio antraštinė dalis

17 straipsnio antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pakeitimas 133

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 1 dalis

17 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės gali vykdyti bandomuosius projektus, kuriais siekiama ištirti būdus, kaip
  išvengti nepageidaujamo tų rūšių, kurioms netaikomi žvejybos apribojimai,
  laimikio, kuo labiau jį sumažinti arba jo
  atsisakyti
  . Įgyvendinant šiuos projektus, atsižvelgiama į atitinkamų patariamųjų tarybų nuomones, jie grindžiami
  geriausiomis
  turimomis mokslinėmis rekomendacijomis. | 1.   Valstybės narės gali vykdyti bandomuosius projektus, kuriais siekiama ištirti būdus, kaip
  galima vengti nepageidaujamo
  laimikio, kuo labiau jį sumažinti arba
  užtikrinti, kad būtų
  jo
  visiškai nesužvejojama
  . Įgyvendinant šiuos projektus, atsižvelgiama į atitinkamų patariamųjų tarybų nuomones
  ir
  jie grindžiami
  patikimiausiomis
  turimomis mokslinėmis rekomendacijomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės gali vykdyti bandomuosius projektus, kuriais siekiama ištirti būdus, kaip
  išvengti nepageidaujamo tų rūšių, kurioms netaikomi žvejybos apribojimai,
  laimikio, kuo labiau jį sumažinti arba jo
  atsisakyti
  . Įgyvendinant šiuos projektus, atsižvelgiama į atitinkamų patariamųjų tarybų nuomones, jie grindžiami
  geriausiomis
  turimomis mokslinėmis rekomendacijomis.

1.   Valstybės narės gali vykdyti bandomuosius projektus, kuriais siekiama ištirti būdus, kaip
  galima vengti nepageidaujamo
  laimikio, kuo labiau jį sumažinti arba
  užtikrinti, kad būtų
  jo
  visiškai nesužvejojama
  . Įgyvendinant šiuos projektus, atsižvelgiama į atitinkamų patariamųjų tarybų nuomones
  ir
  jie grindžiami
  patikimiausiomis
  turimomis mokslinėmis rekomendacijomis.

Pakeitimas 134

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 2 dalis

17 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jeigu, remiantis šių bandomųjų tyrimų rezultatais ar kitomis mokslinėmis rekomendacijomis, nustatoma, kad yra sugaunamas didelis nepageidaujamas rūšių, kurių atžvilgiu netaikomi laimikio apribojimai, gyvūnų kiekis, valstybės narės
  gali
  , taikydamos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 19 straipsnyje nustatytą procedūrą,
  nustatyti
  technines priemones
  tam nepageidaujamam laimikiui sumažinti
  .
  Šios techninės priemonės taikomos tik žvejybos laivams, plaukiojantiems su tos valstybės narės vėliava. | 2.   Jeigu, remiantis šių bandomųjų tyrimų rezultatais ar kitomis mokslinėmis rekomendacijomis, nustatoma, kad yra sugaunamas didelis nepageidaujamas rūšių, kurių atžvilgiu netaikomi laimikio apribojimai, gyvūnų kiekis, valstybės narės, taikydamos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 19 straipsnyje
  arba šio reglamento 18 straipsnyje
  nustatytą procedūrą,
  nustato
  technines priemones
  , kuriomis siekiama kuo labiau išvengti to nepageidaujamo laimikio
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jeigu, remiantis šių bandomųjų tyrimų rezultatais ar kitomis mokslinėmis rekomendacijomis, nustatoma, kad yra sugaunamas didelis nepageidaujamas rūšių, kurių atžvilgiu netaikomi laimikio apribojimai, gyvūnų kiekis, valstybės narės
  gali
  , taikydamos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 19 straipsnyje nustatytą procedūrą,
  nustatyti
  technines priemones
  tam nepageidaujamam laimikiui sumažinti
  .
  Šios techninės priemonės taikomos tik žvejybos laivams, plaukiojantiems su tos valstybės narės vėliava.

2.   Jeigu, remiantis šių bandomųjų tyrimų rezultatais ar kitomis mokslinėmis rekomendacijomis, nustatoma, kad yra sugaunamas didelis nepageidaujamas rūšių, kurių atžvilgiu netaikomi laimikio apribojimai, gyvūnų kiekis, valstybės narės, taikydamos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 19 straipsnyje
  arba šio reglamento 18 straipsnyje
  nustatytą procedūrą,
  nustato
  technines priemones
  , kuriomis siekiama kuo labiau išvengti to nepageidaujamo laimikio
  .

Pakeitimas 135

Pakeitimas 135

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 2 a dalis (nauja)

17 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Tais atvejais, kai kitos valstybės narės pageidauja nustatyti panašias technines priemones, galima pateikti bendrą rekomendaciją pagal 18 straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Tais atvejais, kai kitos valstybės narės pageidauja nustatyti panašias technines priemones, galima pateikti bendrą rekomendaciją pagal 18 straipsnį.

Pakeitimas 137

Pakeitimas 137

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 a straipsnis (naujas)

17 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 17a straipsnis |
| | Dokumentacija |
| | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 49 straipsnį valstybės narės gali įvesti elektroninės kontrolės sistemą, kad būtų dokumentuojami laimikiai, į jūrą išmetami kiekiai ir žvejybos veikla. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

17a straipsnis

17a straipsnis

Dokumentacija

Dokumentacija

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 49 straipsnį valstybės narės gali įvesti elektroninės kontrolės sistemą, kad būtų dokumentuojami laimikiai, į jūrą išmetami kiekiai ir žvejybos veikla.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 49 straipsnį valstybės narės gali įvesti elektroninės kontrolės sistemą, kad būtų dokumentuojami laimikiai, į jūrą išmetami kiekiai ir žvejybos veikla.

Pakeitimas 138

Pakeitimas 138

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 skyriaus 5 a skirsnis (naujas)

2 skyriaus 5 a skirsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a SKIRSNIS |
| | ŽVEJYBOS LAIVŲ MODIFIKAVIMAS |
| | 17b straipsnis |
| | Talpos modifikavimas |
| | Leidžiama didinti naujų ir esamų žvejybos laivų talpą saugos laive, darbo sąlygų, higienos ir produktų kokybės gerinimo sumetimais, taip pat didinti laivo talpą siekiant sandėliuoti nepageidaujamą laimikį, kurį privaloma iškrauti pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį, jeigu dėl to nepadidėja laivo žūklės pajėgumas. Atitinkama talpa neįskaičiuojama vertinant žvejybos pajėgumą pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 II priede nustatytas ribas ar vertinant įtraukimo į laivyną ir pasitraukimo iš laivyno programos balansą, nustatytą to reglamento 23 straipsnyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a SKIRSNIS

5a SKIRSNIS

ŽVEJYBOS LAIVŲ MODIFIKAVIMAS

ŽVEJYBOS LAIVŲ MODIFIKAVIMAS

17b straipsnis

17b straipsnis

Talpos modifikavimas

Talpos modifikavimas

Leidžiama didinti naujų ir esamų žvejybos laivų talpą saugos laive, darbo sąlygų, higienos ir produktų kokybės gerinimo sumetimais, taip pat didinti laivo talpą siekiant sandėliuoti nepageidaujamą laimikį, kurį privaloma iškrauti pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį, jeigu dėl to nepadidėja laivo žūklės pajėgumas. Atitinkama talpa neįskaičiuojama vertinant žvejybos pajėgumą pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 II priede nustatytas ribas ar vertinant įtraukimo į laivyną ir pasitraukimo iš laivyno programos balansą, nustatytą to reglamento 23 straipsnyje.

Leidžiama didinti naujų ir esamų žvejybos laivų talpą saugos laive, darbo sąlygų, higienos ir produktų kokybės gerinimo sumetimais, taip pat didinti laivo talpą siekiant sandėliuoti nepageidaujamą laimikį, kurį privaloma iškrauti pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį, jeigu dėl to nepadidėja laivo žūklės pajėgumas. Atitinkama talpa neįskaičiuojama vertinant žvejybos pajėgumą pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 II priede nustatytas ribas ar vertinant įtraukimo į laivyną ir pasitraukimo iš laivyno programos balansą, nustatytą to reglamento 23 straipsnyje.

Pakeitimas 139

Pakeitimas 139

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio antraštinė dalis

18 straipsnio antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pakeitimas 140

Pakeitimas 140

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 1 dalies g punktas

18 straipsnio 1 dalies g punktas

| g) | XI priede –
  atokiausiuose regionuose
  taikomos priemonės. |
| --- | --- |

g)

XI priede –
  atokiausiuose regionuose
  taikomos priemonės.

atokiausiuose regionuose

| g) | XI priede –
  Europos Sąjungos vandenyse Indijos vandenyne ir vakarinėje Atlanto vandenyno dalyje
  taikomos priemonės. |
| --- | --- |

g)

XI priede –
  Europos Sąjungos vandenyse Indijos vandenyne ir vakarinėje Atlanto vandenyno dalyje
  taikomos priemonės.

Europos Sąjungos vandenyse Indijos vandenyne ir vakarinėje Atlanto vandenyno dalyje

Pakeitimas 141

Pakeitimas 141

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

18 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Vis dėlto, V–XI priedų B dalyse nustatytos tinklo akių dydžio nuostatos taikomos tik tais atvejais, kai iki ... [18 mėnesių po šio reglamento įsigaliojimo dienos] nepriimami deleguotieji aktai pagal šio straipsnio 2 dalį dėl tų pačių atitinkamo tipo žvejybos aspektų. Tais atvejais, kai taikytina kurio nors šio reglamento priedo B dalis, Komisija, nukrypstant nuo 6 straipsnio 1 dalies 4 punkto, iki minėtos datos priima deleguotąjį aktą pagal šio reglamento 32 straipsnį, kuriuo papildo šį reglamentą ir nustato „specializuotosios žvejybos“ apibrėžtį B dalies taikymo atitinkamame žvejybos rajone ir atitinkamo tipo žvejybai tikslais. |
| | Iki antroje pastraipoje nustatyto termino arba toje pastraipoje nurodyto deleguotojo akto priėmimo dienos, atsižvelgiant į tai, kuri data ankstesnė, atitinkamuose žvejybos rajonuose toliau taikomos tinklo akių dydžio nuostatos, taikytinos ... [diena prieš šio reglamento įsigaliojimo dieną

   (*1)

  ]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Vis dėlto, V–XI priedų B dalyse nustatytos tinklo akių dydžio nuostatos taikomos tik tais atvejais, kai iki ... [18 mėnesių po šio reglamento įsigaliojimo dienos] nepriimami deleguotieji aktai pagal šio straipsnio 2 dalį dėl tų pačių atitinkamo tipo žvejybos aspektų. Tais atvejais, kai taikytina kurio nors šio reglamento priedo B dalis, Komisija, nukrypstant nuo 6 straipsnio 1 dalies 4 punkto, iki minėtos datos priima deleguotąjį aktą pagal šio reglamento 32 straipsnį, kuriuo papildo šį reglamentą ir nustato „specializuotosios žvejybos“ apibrėžtį B dalies taikymo atitinkamame žvejybos rajone ir atitinkamo tipo žvejybai tikslais.

Vis dėlto, V–XI priedų B dalyse nustatytos tinklo akių dydžio nuostatos taikomos tik tais atvejais, kai iki ... [18 mėnesių po šio reglamento įsigaliojimo dienos] nepriimami deleguotieji aktai pagal šio straipsnio 2 dalį dėl tų pačių atitinkamo tipo žvejybos aspektų. Tais atvejais, kai taikytina kurio nors šio reglamento priedo B dalis, Komisija, nukrypstant nuo 6 straipsnio 1 dalies 4 punkto, iki minėtos datos priima deleguotąjį aktą pagal šio reglamento 32 straipsnį, kuriuo papildo šį reglamentą ir nustato „specializuotosios žvejybos“ apibrėžtį B dalies taikymo atitinkamame žvejybos rajone ir atitinkamo tipo žvejybai tikslais.

Iki antroje pastraipoje nustatyto termino arba toje pastraipoje nurodyto deleguotojo akto priėmimo dienos, atsižvelgiant į tai, kuri data ankstesnė, atitinkamuose žvejybos rajonuose toliau taikomos tinklo akių dydžio nuostatos, taikytinos ... [diena prieš šio reglamento įsigaliojimo dieną

   (*1)

  ].

Iki antroje pastraipoje nustatyto termino arba toje pastraipoje nurodyto deleguotojo akto priėmimo dienos, atsižvelgiant į tai, kuri data ankstesnė, atitinkamuose žvejybos rajonuose toliau taikomos tinklo akių dydžio nuostatos, taikytinos ... [diena prieš šio reglamento įsigaliojimo dieną

*1

].

Pakeitimas 142

Pakeitimas 142

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 1 a dalis (nauja)

18 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kai tai tikslinga norint pasiekti BŽP tikslus ir atsižvelgti į regiono ypatumus, priimant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 ir 10 straipsniuose nurodytą daugiametį planą gali būti priimamos techninės priemonės, nukrypstančios nuo šio straipsnio 1 dalyje nurodytų priemonių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Kai tai tikslinga norint pasiekti BŽP tikslus ir atsižvelgti į regiono ypatumus, priimant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 ir 10 straipsniuose nurodytą daugiametį planą gali būti priimamos techninės priemonės, nukrypstančios nuo šio straipsnio 1 dalyje nurodytų priemonių.

Pakeitimas 143

Pakeitimas 143

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalis

18 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Pagal
  Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18
  straipsnyje nustatytą procedūrą
  valstybės narės gali pateikti bendras rekomendacijas,
  kuriose apibrėžiamos regioniniu lygmeniu tinkamos taikyti techninės priemonės
  ,
  kuriomis nukrypstama nuo 1 dalyje nustatytų priemonių
  . | 2.   
  Jeigu atitinkamo tipo žvejybai taikytino daugiamečio plano nėra arba jeigu atitinkamame daugiamečiame plane nenustatytos techninės priemonės arba tokių techninių priemonių priėmimo procedūra, Komisijai pagal šio reglamento 32 straipsnį ir
  Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas ir nustatomos atitinkamos regioninio lygmens techninės priemonės, nukrypstančios nuo 1 dalyje nustatytų priemonių, visų pirma nustatomos regioniniu lygmeniu taikytinos tinklo akių dydžio nuostatos. Siekiant, kad būtų priimti tokie deleguotieji aktai, valstybės narės gali pateikti bendrą rekomendaciją pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1 dalį ne vėliau kaip ... [12 mėnesių po šio reglamento įsigaliojimo dienos]. Kai valstybės narės pateikia šias bendras rekomendacijas, Komisija nedelsdama jas paskelbia viešai. Ji taip pat viešai paskelbia visus mokslinius vertinimus, atliktus siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 5 dalies nuostatų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Pagal
  Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18
  straipsnyje nustatytą procedūrą
  valstybės narės gali pateikti bendras rekomendacijas,
  kuriose apibrėžiamos regioniniu lygmeniu tinkamos taikyti techninės priemonės
  ,
  kuriomis nukrypstama nuo 1 dalyje nustatytų priemonių
  .

2.   
  Jeigu atitinkamo tipo žvejybai taikytino daugiamečio plano nėra arba jeigu atitinkamame daugiamečiame plane nenustatytos techninės priemonės arba tokių techninių priemonių priėmimo procedūra, Komisijai pagal šio reglamento 32 straipsnį ir
  Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas ir nustatomos atitinkamos regioninio lygmens techninės priemonės, nukrypstančios nuo 1 dalyje nustatytų priemonių, visų pirma nustatomos regioniniu lygmeniu taikytinos tinklo akių dydžio nuostatos. Siekiant, kad būtų priimti tokie deleguotieji aktai, valstybės narės gali pateikti bendrą rekomendaciją pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1 dalį ne vėliau kaip ... [12 mėnesių po šio reglamento įsigaliojimo dienos]. Kai valstybės narės pateikia šias bendras rekomendacijas, Komisija nedelsdama jas paskelbia viešai. Ji taip pat viešai paskelbia visus mokslinius vertinimus, atliktus siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 5 dalies nuostatų.

Pakeitimas 144

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 a dalis (nauja)

18 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Priimant priemones pagal 1a ir 2 dalį: |
| | a) | siekiama šio reglamento 3 straipsnyje nustatytų tikslų, ypač atsižvelgiant į jo 4 straipsnyje nustatytus veiksmingumo rodiklius, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Priimant priemones pagal 1a ir 2 dalį:

a)

a)

siekiama šio reglamento 3 straipsnyje nustatytų tikslų, ypač atsižvelgiant į jo 4 straipsnyje nustatytus veiksmingumo rodiklius,

siekiama šio reglamento 3 straipsnyje nustatytų tikslų, ypač atsižvelgiant į jo 4 straipsnyje nustatytus veiksmingumo rodiklius,

| b) | vadovaujamasi Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 3 straipsnyje nustatytais gero valdymo principais, |
| --- | --- |

b)

b)

vadovaujamasi Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 3 straipsnyje nustatytais gero valdymo principais,

vadovaujamasi Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 3 straipsnyje nustatytais gero valdymo principais,

| c) | sukuriamos paskatos žvejybos laivams, naudojantiems selektyviosios žvejybos įrankius arba taikantiems žvejybos būdus, kuriais daromas mažesnis poveikis aplinkai, be kita ko, jiems skiriama žvejybos galimybių ir |
| --- | --- |

c)

c)

sukuriamos paskatos žvejybos laivams, naudojantiems selektyviosios žvejybos įrankius arba taikantiems žvejybos būdus, kuriais daromas mažesnis poveikis aplinkai, be kita ko, jiems skiriama žvejybos galimybių ir

sukuriamos paskatos žvejybos laivams, naudojantiems selektyviosios žvejybos įrankius arba taikantiems žvejybos būdus, kuriais daromas mažesnis poveikis aplinkai, be kita ko, jiems skiriama žvejybos galimybių ir

| d) | užtikrinama, kad jos būtų bent lygiavertės 1 dalyje nurodytoms priemonėms arba tinklo akių dydžio taisyklių atveju – priemonėms, taikytinoms ... [diena prieš šio reglamento įsigaliojimo dieną], atsižvelgiant į išteklių naudojimo modelius ir užtikrinamos pažeidžiamų rūšių ir buveinių apsaugos lygį. |
| --- | --- |

d)

d)

užtikrinama, kad jos būtų bent lygiavertės 1 dalyje nurodytoms priemonėms arba tinklo akių dydžio taisyklių atveju – priemonėms, taikytinoms ... [diena prieš šio reglamento įsigaliojimo dieną], atsižvelgiant į išteklių naudojimo modelius ir užtikrinamos pažeidžiamų rūšių ir buveinių apsaugos lygį.

užtikrinama, kad jos būtų bent lygiavertės 1 dalyje nurodytoms priemonėms arba tinklo akių dydžio taisyklių atveju – priemonėms, taikytinoms ... [diena prieš šio reglamento įsigaliojimo dieną], atsižvelgiant į išteklių naudojimo modelius ir užtikrinamos pažeidžiamų rūšių ir buveinių apsaugos lygį.

Pakeitimas 145

Pakeitimas 145

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 3 dalis

18 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   
  Remiantis 2 dalimi rekomenduojamos techninės priemonės pagal išteklių naudojimo modelius ir pažeidžiamų rūšių bei buveinių apsaugos lygį
  turi būti
  bent lygiavertės 1 dalyje nurodytoms priemonėms
  . | 3.   
  Pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 5 dalį valstybės narės pagrindžia šio straipsnio 2 dalyje nurodytas bendras rekomendacijas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis. Tose mokslinėse rekomendacijose
  turi būti
  atsižvelgta į tokių priemonių poveikį tikslinėms rūšims ir pažeidžiamoms rūšims ir buveinėms ir įrodyta jų nauda siekiant išsaugoti jūrų ekosistemą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   
  Remiantis 2 dalimi rekomenduojamos techninės priemonės pagal išteklių naudojimo modelius ir pažeidžiamų rūšių bei buveinių apsaugos lygį
  turi būti
  bent lygiavertės 1 dalyje nurodytoms priemonėms
  .

3.   
  Pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 5 dalį valstybės narės pagrindžia šio straipsnio 2 dalyje nurodytas bendras rekomendacijas patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis. Tose mokslinėse rekomendacijose
  turi būti
  atsižvelgta į tokių priemonių poveikį tikslinėms rūšims ir pažeidžiamoms rūšims ir buveinėms ir įrodyta jų nauda siekiant išsaugoti jūrų ekosistemą
  .

Pakeitimas 146

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 3 a dalis (nauja)

18 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Nepaisant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1, 3 ir 6 dalių nuostatų, Komisija taip pat gali priimti tokius deleguotuosius aktus ir tais atvejais, kai nėra tose dalyse nurodytų bendrų rekomendacijų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Nepaisant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnio 1, 3 ir 6 dalių nuostatų, Komisija taip pat gali priimti tokius deleguotuosius aktus ir tais atvejais, kai nėra tose dalyse nurodytų bendrų rekomendacijų.

Pakeitimas 147

Pakeitimas 147

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnis

19 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 19 straipsnis | Išbraukta. |
| Pagal daugiamečius planus taikomos regioninės priemonės | |
| 1.
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai regioniniu lygmeniu nustatyti technines priemones Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 ir 10 straipsniuose nurodytiems daugiamečių planų tikslams pasiekti. Tokios priemonės nustatomos pagal šio reglamento 32 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį priimtais deleguotaisiais aktais. | |
| 2.
     
  Pagal 1 dalį nustatytomis priemonėmis galima: | |
| a) | iš dalies keisti arba papildyti V–XI prieduose nustatytas priemones, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

19 straipsnis

19 straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Pagal daugiamečius planus taikomos regioninės priemonės

Pagal daugiamečius planus taikomos regioninės priemonės

1.
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai regioniniu lygmeniu nustatyti technines priemones Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 ir 10 straipsniuose nurodytiems daugiamečių planų tikslams pasiekti. Tokios priemonės nustatomos pagal šio reglamento 32 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį priimtais deleguotaisiais aktais.

2.
     
  Pagal 1 dalį nustatytomis priemonėmis galima:

a)

a)

iš dalies keisti arba papildyti V–XI prieduose nustatytas priemones,

iš dalies keisti arba papildyti V–XI prieduose nustatytas priemones,

| b) | konkrečiame rajone arba konkrečiu laikotarpiu nukrypti nuo V–XI prieduose nustatytų priemonių, jeigu galima įrodyti, kad tomis priemonėmis tame rajone ar tuo laikotarpiu neprisidedama prie išteklių išsaugojimo arba kad alternatyviomis priemonėmis galima siekti tų pačių tikslų. |
| --- | --- |

b)

b)

konkrečiame rajone arba konkrečiu laikotarpiu nukrypti nuo V–XI prieduose nustatytų priemonių, jeigu galima įrodyti, kad tomis priemonėmis tame rajone ar tuo laikotarpiu neprisidedama prie išteklių išsaugojimo arba kad alternatyviomis priemonėmis galima siekti tų pačių tikslų.

konkrečiame rajone arba konkrečiu laikotarpiu nukrypti nuo V–XI prieduose nustatytų priemonių, jeigu galima įrodyti, kad tomis priemonėmis tame rajone ar tuo laikotarpiu neprisidedama prie išteklių išsaugojimo arba kad alternatyviomis priemonėmis galima siekti tų pačių tikslų.

3.
     
  Daugiamečiame plane gali būti apibrėžiamos atitinkamam regionui skirtos techninės priemonės, kurios gali būti priimtos pagal 1 ir 2 dalį.

4.
     
  Pagal 1 ir 2 dalį priimtos priemonės apibūdinamos taip:

| a) | jomis siekiama įgyvendinti šio reglamento 3 ir 4 straipsniuose nustatytus tikslus ir uždavinius, |
| --- | --- |

a)

a)

jomis siekiama įgyvendinti šio reglamento 3 ir 4 straipsniuose nustatytus tikslus ir uždavinius,

jomis siekiama įgyvendinti šio reglamento 3 ir 4 straipsniuose nustatytus tikslus ir uždavinius,

| b) | jos yra grindžiamos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 3 straipsnyje nustatytais gero valdymo principais ir |
| --- | --- |

b)

b)

jos yra grindžiamos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 3 straipsnyje nustatytais gero valdymo principais ir

jos yra grindžiamos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 3 straipsnyje nustatytais gero valdymo principais ir

| c) | jomis žvejybos laivams, naudojantiems selektyvius žvejybos įrankius arba taikantiems žvejybos būdus, kuriais daromas mažesnis poveikis aplinkai, teikiamos paskatos – skiriama žvejybos galimybių. |
| --- | --- |

c)

c)

jomis žvejybos laivams, naudojantiems selektyvius žvejybos įrankius arba taikantiems žvejybos būdus, kuriais daromas mažesnis poveikis aplinkai, teikiamos paskatos – skiriama žvejybos galimybių.

jomis žvejybos laivams, naudojantiems selektyvius žvejybos įrankius arba taikantiems žvejybos būdus, kuriais daromas mažesnis poveikis aplinkai, teikiamos paskatos – skiriama žvejybos galimybių.

5.
     
  Teikdamos bendras rekomendacijas nustatyti 1 dalyje nurodytas technines priemones, valstybės narės pateikia mokslinių duomenų šių priemonių priėmimui pagrįsti.

6.
     
  Komisija gali reikalauti, kad 5 dalyje nurodytas bendras rekomendacijas įvertintų STECF.

Pakeitimas 148

Pakeitimas 148

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

20 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Pagal
  19
  straipsnį teikdamos bendras rekomendacijas apibrėžti žvejybos įrankius, kuriais užtikrinamas selektyvumas pagal dydį, ir žvejybos įrankius, kuriais užtikrinamas selektyvumas pagal rūšį, valstybės narės pateikia įrodymus, iš kurių matyti, kad šie įrankiai atitinka bent vieną iš toliau nurodytų kriterijų: | 1.   Pagal
  18
  straipsnį teikdamos bendras rekomendacijas apibrėžti žvejybos įrankius, kuriais užtikrinamas selektyvumas pagal dydį, ir žvejybos įrankius, kuriais užtikrinamas selektyvumas pagal rūšį, valstybės narės pateikia įrodymus, iš kurių matyti, kad šie įrankiai atitinka bent vieną iš toliau nurodytų kriterijų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Pagal
  19
  straipsnį teikdamos bendras rekomendacijas apibrėžti žvejybos įrankius, kuriais užtikrinamas selektyvumas pagal dydį, ir žvejybos įrankius, kuriais užtikrinamas selektyvumas pagal rūšį, valstybės narės pateikia įrodymus, iš kurių matyti, kad šie įrankiai atitinka bent vieną iš toliau nurodytų kriterijų:

1.   Pagal
  18
  straipsnį teikdamos bendras rekomendacijas apibrėžti žvejybos įrankius, kuriais užtikrinamas selektyvumas pagal dydį, ir žvejybos įrankius, kuriais užtikrinamas selektyvumas pagal rūšį, valstybės narės pateikia įrodymus, iš kurių matyti, kad šie įrankiai atitinka bent vieną iš toliau nurodytų kriterijų:

Pakeitimas 149

Pakeitimas 149

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

21 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal
  19
  straipsnį teikdamos bendras rekomendacijas keisti V–VIII priedų C dalyje ir XI priedo B dalyje nurodytus rajonus, kuriuose žvejyba draudžiama arba ribojama,
  arba
  nustatyti naujus tokius rajonus, valstybės narės į šias bendras rekomendacijas įtraukia tokią su tais rajonais, kuriuose žvejyba draudžiama arba ribojama, susijusią informaciją: | Pagal
  18
  straipsnį teikdamos bendras rekomendacijas keisti V–VIII priedų C dalyje ir XI priedo B dalyje nurodytus rajonus, kuriuose žvejyba draudžiama arba ribojama, nustatyti naujus tokius rajonus
  arba juos panaikinti
  , valstybės narės į šias bendras rekomendacijas įtraukia tokią su tais rajonais, kuriuose žvejyba draudžiama arba ribojama, susijusią informaciją: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pagal
  19
  straipsnį teikdamos bendras rekomendacijas keisti V–VIII priedų C dalyje ir XI priedo B dalyje nurodytus rajonus, kuriuose žvejyba draudžiama arba ribojama,
  arba
  nustatyti naujus tokius rajonus, valstybės narės į šias bendras rekomendacijas įtraukia tokią su tais rajonais, kuriuose žvejyba draudžiama arba ribojama, susijusią informaciją:

19

arba

Pagal
  18
  straipsnį teikdamos bendras rekomendacijas keisti V–VIII priedų C dalyje ir XI priedo B dalyje nurodytus rajonus, kuriuose žvejyba draudžiama arba ribojama, nustatyti naujus tokius rajonus
  arba juos panaikinti
  , valstybės narės į šias bendras rekomendacijas įtraukia tokią su tais rajonais, kuriuose žvejyba draudžiama arba ribojama, susijusią informaciją:

18

arba juos panaikinti

Pakeitimas 150

Pakeitimas 150

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

21 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Jeigu valstybės narės nepriima bendrų rekomendacijų, Komisija pagal 32 straipsnį gali priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi žvejybos draudimo ar apribojimų rajonai, remiantis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu valstybės narės nepriima bendrų rekomendacijų, Komisija pagal 32 straipsnį gali priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi žvejybos draudimo ar apribojimų rajonai, remiantis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis.

Jeigu valstybės narės nepriima bendrų rekomendacijų, Komisija pagal 32 straipsnį gali priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi žvejybos draudimo ar apribojimų rajonai, remiantis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis.

Pakeitimas 151

Pakeitimas 151

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 1 dalis

22 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Pagal
  19
  straipsnį teikdamos bendras rekomendacijas keisti arba nustatyti V–X priedų A dalyje nurodytus mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius, valstybės narės turi siekti tikslo užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Pagal
  19
  straipsnį teikdamos bendras rekomendacijas keisti arba nustatyti V–X priedų A dalyje nurodytus mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius, valstybės narės turi siekti tikslo užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą.

19

| 1. | Pagal
  18
  straipsnį teikdamos bendras rekomendacijas keisti arba nustatyti V–X priedų A dalyje nurodytus mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius, valstybės narės turi siekti tikslo užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą.
  Bendros rekomendacijos grindžiamos patikimiausiais turimais moksliniais duomenimis ir jose atsižvelgiama į biologinius argumentus, visų pirma subrendusių rūšies gyvūnų dydį. Bendros rekomendacijos negali trukdyti įgyvendinti kontrolės ir vykdymo užtikrinimo nuostatų, susijusių su žvejybos produktų iškrovimu ir prekyba. |
| --- | --- |

1.

Pagal
  18
  straipsnį teikdamos bendras rekomendacijas keisti arba nustatyti V–X priedų A dalyje nurodytus mažiausius išteklių išsaugojimą užtikrinančius orientacinius dydžius, valstybės narės turi siekti tikslo užtikrinti jūrų gyvūnų jauniklių apsaugą.
  Bendros rekomendacijos grindžiamos patikimiausiais turimais moksliniais duomenimis ir jose atsižvelgiama į biologinius argumentus, visų pirma subrendusių rūšies gyvūnų dydį. Bendros rekomendacijos negali trukdyti įgyvendinti kontrolės ir vykdymo užtikrinimo nuostatų, susijusių su žvejybos produktų iškrovimu ir prekyba.

18

Bendros rekomendacijos grindžiamos patikimiausiais turimais moksliniais duomenimis ir jose atsižvelgiama į biologinius argumentus, visų pirma subrendusių rūšies gyvūnų dydį. Bendros rekomendacijos negali trukdyti įgyvendinti kontrolės ir vykdymo užtikrinimo nuostatų, susijusių su žvejybos produktų iškrovimu ir prekyba.

Pakeitimas 152

Pakeitimas 152

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

23 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal
  19
  straipsnį teikdamos bendras rekomendacijas leisti nustatyti tikralaikius žvejybos draudimus ir reikalavimo plaukti į kitą žvejybos rajoną nuostatas žuvų ar jūrinių bestuburių jauniklių arba neršiančių žuvų ar jūrinių bestuburių apsaugai užtikrinti, valstybės narės įtraukia šiuos elementus: | Pagal
  18
  straipsnį teikdamos bendras rekomendacijas leisti nustatyti tikralaikius žvejybos draudimus ir reikalavimo plaukti į kitą žvejybos rajoną nuostatas žuvų ar jūrinių bestuburių jauniklių arba neršiančių žuvų ar jūrinių bestuburių
  , arba pažeidžiamų rūšių
  apsaugai užtikrinti, valstybės narės įtraukia šiuos elementus: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pagal
  19
  straipsnį teikdamos bendras rekomendacijas leisti nustatyti tikralaikius žvejybos draudimus ir reikalavimo plaukti į kitą žvejybos rajoną nuostatas žuvų ar jūrinių bestuburių jauniklių arba neršiančių žuvų ar jūrinių bestuburių apsaugai užtikrinti, valstybės narės įtraukia šiuos elementus:

19

Pagal
  18
  straipsnį teikdamos bendras rekomendacijas leisti nustatyti tikralaikius žvejybos draudimus ir reikalavimo plaukti į kitą žvejybos rajoną nuostatas žuvų ar jūrinių bestuburių jauniklių arba neršiančių žuvų ar jūrinių bestuburių
  , arba pažeidžiamų rūšių
  apsaugai užtikrinti, valstybės narės įtraukia šiuos elementus:

18

, arba pažeidžiamų rūšių

Pakeitimas 153

Pakeitimas 153

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 1 a dalis (nauja)

23 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a. | Tais atvejais, kai realiojo laiko draudimai ar perkėlimai taikomi tik vienai valstybei narei, priimamos priemonės, kuriomis mažinamas atitinkamiems laivams daromas poveikis, remiantis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.

1a.

Tais atvejais, kai realiojo laiko draudimai ar perkėlimai taikomi tik vienai valstybei narei, priimamos priemonės, kuriomis mažinamas atitinkamiems laivams daromas poveikis, remiantis patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis.

Pakeitimai 304 ir 154

Pakeitimai 304 ir 154

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 1 dalis

24 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Pagal
  19
  straipsnį teikdamos bendras rekomendacijas leisti naudoti naujoviškus žvejybos įrankius
  , įskaitant V priedo E dalyje aprašytą tralą su elektros srovės impulsais
  , arba išplėsti jų naudojimo sritį konkrečiame jūrų baseine, valstybės narės pateikia tikėtino tokių žvejybos įrankių naudojimo poveikio tikslinei rūšiai ir pažeidžiamoms rūšims bei buveinėms vertinimą. | 1.   Pagal
  18
  straipsnį teikdamos bendras rekomendacijas leisti naudoti naujoviškus žvejybos įrankius arba išplėsti jų naudojimo sritį konkrečiame jūrų baseine, valstybės narės pateikia tikėtino tokių žvejybos įrankių naudojimo poveikio tikslinei rūšiai ir pažeidžiamoms rūšims bei buveinėms vertinimą. |
| | Toks vertinimas grindžiamas naujoviškų žvejybos įrankių naudojimu bandomuoju laikotarpiu – įrankis turi būti naudojamas ne daugiau kaip 5 % tos specializacijos laivų ir jis turi būti naudojamas bent ketverius metus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Pagal
  19
  straipsnį teikdamos bendras rekomendacijas leisti naudoti naujoviškus žvejybos įrankius
  , įskaitant V priedo E dalyje aprašytą tralą su elektros srovės impulsais
  , arba išplėsti jų naudojimo sritį konkrečiame jūrų baseine, valstybės narės pateikia tikėtino tokių žvejybos įrankių naudojimo poveikio tikslinei rūšiai ir pažeidžiamoms rūšims bei buveinėms vertinimą.

1.   Pagal
  18
  straipsnį teikdamos bendras rekomendacijas leisti naudoti naujoviškus žvejybos įrankius arba išplėsti jų naudojimo sritį konkrečiame jūrų baseine, valstybės narės pateikia tikėtino tokių žvejybos įrankių naudojimo poveikio tikslinei rūšiai ir pažeidžiamoms rūšims bei buveinėms vertinimą.

Toks vertinimas grindžiamas naujoviškų žvejybos įrankių naudojimu bandomuoju laikotarpiu – įrankis turi būti naudojamas ne daugiau kaip 5 % tos specializacijos laivų ir jis turi būti naudojamas bent ketverius metus.

Toks vertinimas grindžiamas naujoviškų žvejybos įrankių naudojimu bandomuoju laikotarpiu – įrankis turi būti naudojamas ne daugiau kaip 5 % tos specializacijos laivų ir jis turi būti naudojamas bent ketverius metus.

Pakeitimas 155

Pakeitimas 155

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 3 dalis

24 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   
  Naujoviškų
  žvejybos
  įrankių neleidžiama
  naudoti, jeigu
  iš minėtų vertinimų matyti
  , kad juos naudojant
  bus
  daromas neigiamas poveikis
  pažeidžiamoms
  buveinėms ir netikslinėms rūšims. | 3.   
  Naujoviškus
  žvejybos
  įrankius versliniu mastu leidžiama
  naudoti
  tik tuomet
  , jeigu
  1 dalyje nurodytame vertinime nurodyta
  , kad juos naudojant
  nebus
  daromas
  tiesioginis ar kumuliacinis
  neigiamas poveikis
  jūrų
  buveinėms
  , įskaitant pažeidžiamas buveines,
  ir netikslinėms rūšims
  , palyginti su esamais reglamentuojamais žvejybos įrankiais ir būdais
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   
  Naujoviškų
  žvejybos
  įrankių neleidžiama
  naudoti, jeigu
  iš minėtų vertinimų matyti
  , kad juos naudojant
  bus
  daromas neigiamas poveikis
  pažeidžiamoms
  buveinėms ir netikslinėms rūšims.

3.   
  Naujoviškus
  žvejybos
  įrankius versliniu mastu leidžiama
  naudoti
  tik tuomet
  , jeigu
  1 dalyje nurodytame vertinime nurodyta
  , kad juos naudojant
  nebus
  daromas
  tiesioginis ar kumuliacinis
  neigiamas poveikis
  jūrų
  buveinėms
  , įskaitant pažeidžiamas buveines,
  ir netikslinėms rūšims
  , palyginti su esamais reglamentuojamais žvejybos įrankiais ir būdais
  .

Pakeitimas 156

Pakeitimas 156

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 1 pastraipos 2 a įtrauka (nauja)

25 straipsnio 1 pastraipos 2 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | pateikti informaciją apie esamų poveikio mažinimo priemonių ir kontrolės sistemų veiksmingumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

pateikti informaciją apie esamų poveikio mažinimo priemonių ir kontrolės sistemų veiksmingumą;

pateikti informaciją apie esamų poveikio mažinimo priemonių ir kontrolės sistemų veiksmingumą;

Pakeitimas 158

Pakeitimas 158

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 1 a dalis (nauja)

25 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės užtikrina, kad būtų tinkamai konsultuojamasi su žvejais, kuriems tos priemonės turės tiesioginį poveikį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad būtų tinkamai konsultuojamasi su žvejais, kuriems tos priemonės turės tiesioginį poveikį.

Valstybės narės užtikrina, kad būtų tinkamai konsultuojamasi su žvejais, kuriems tos priemonės turės tiesioginį poveikį.

Pakeitimas 159

Pakeitimas 159

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

26 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | patvirtintas išimtis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 4 dalį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

patvirtintas išimtis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 4 dalį;

patvirtintas išimtis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 4 dalį;

Pakeitimas 160

Pakeitimas 160

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalis

26 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalyje nurodytomis priemonėmis turi būti siekiama įgyvendinti 3 straipsnyje nustatytus tikslus, kad visų pirma būtų galima užtikrinti žuvų ar jūrinių bestuburių jauniklių arba neršiančių žuvų ar jūrinių bestuburių apsaugą. | 2.   1 dalyje nurodytomis priemonėmis turi būti siekiama įgyvendinti 3 straipsnyje nustatytus tikslus, kad visų pirma būtų galima užtikrinti žuvų ar jūrinių bestuburių jauniklių arba neršiančių žuvų ar jūrinių bestuburių apsaugą.
  Jos turi būti bent tokios pat griežtos kaip pagal Sąjungos teisę taikomos techninės priemonės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   1 dalyje nurodytomis priemonėmis turi būti siekiama įgyvendinti 3 straipsnyje nustatytus tikslus, kad visų pirma būtų galima užtikrinti žuvų ar jūrinių bestuburių jauniklių arba neršiančių žuvų ar jūrinių bestuburių apsaugą.

2.   1 dalyje nurodytomis priemonėmis turi būti siekiama įgyvendinti 3 straipsnyje nustatytus tikslus, kad visų pirma būtų galima užtikrinti žuvų ar jūrinių bestuburių jauniklių arba neršiančių žuvų ar jūrinių bestuburių apsaugą.
  Jos turi būti bent tokios pat griežtos kaip pagal Sąjungos teisę taikomos techninės priemonės.

Pakeitimas 161

Pakeitimas 161

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 a straipsnis (naujas)

26 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 26a straipsnis |
| | Visapusiškos laimikių ir į jūrą išmetamų kiekių dokumentacijos bandomieji projektai |
| | 1.
     
  Komisijai pagal šio reglamento 32 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas ir aprašomi bandomieji projektai, kuriais plėtojama visapusiškos laimikių ir į jūrą išmetamų kiekių dokumentacijos sistema, grindžiama išmatuojamais kiekybiniais uždaviniais ir tikslais, siekiant užtikrinti rezultatais grindžiamą žuvininkystės valdymą. |
| | 2.
     
  Vykdant šio straipsnio 1 dalyje nurodytus bandomuosius projektus, galima leisti konkrečiame rajone ne ilgiau kaip vienus metus nukrypti nuo V–XI priedų B dalyje nustatytų priemonių, jeigu galima įrodyti, kad tokiais projektais siekiama 3 straipsnyje nustatytų tikslų, kad jie atitinka 4 straipsnyje nustatytus veiksmingumo rodiklius, o ypač kad jais siekiama gerinti žvejybos įrankių arba atitinkamo metodo selektyvumą arba kitaip sumažinti jų daromą poveikį aplinkai. Šį vienų metų laikotarpį galima pratęsti dar vieniems metams, laikantis tų pačių sąlygų. Bandomuosiuose projektuose gali dalyvauti ne daugiau kaip 5 % tos pačios specializacijos laivų iš vienos valstybės narės. |
| | 3.
     
  Teikdamos bendras rekomendacijas dėl 1 dalyje nurodyto bandomųjų projektų vykdymo, valstybės narės pateikia mokslinių duomenų šių projektų patvirtinimui pagrįsti. STEFC įvertina tas bendras rekomendacijas ir šį įvertinimą paskelbia viešai. Pasibaigus projektui, valstybės narės per šešis mėnesius pateikia Komisijai ataskaitą, kurioje pateikia rezultatus, įskaitant išsamų selektyvumo ir kitų poveikio aplinkai pokyčių įvertinimą. |
| | 4.
     
  STECF įvertina 3 dalyje nurodytą ataskaitą. Jeigu STEFC prieina prie išvados, kad naudojant naują įrankį ar metodą sėkmingai pasiekiami 2 dalyje nurodyti tikslai, Komisija gali pateikti pasiūlymą pagal SESV, kad būtų leidžiama plačiai naudoti tą įrankį ar metodą. STEFC įvertinimas skelbiamas viešai. |
| | 5.
     
  Komisija pagal 32 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildo šį reglamentą ir nustato 1 dalyje nurodytos visapusiškos laimikių ir į jūrą išmetamų kiekių dokumentacijos sistemos technines specifikacijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

26a straipsnis

26a straipsnis

Visapusiškos laimikių ir į jūrą išmetamų kiekių dokumentacijos bandomieji projektai

Visapusiškos laimikių ir į jūrą išmetamų kiekių dokumentacijos bandomieji projektai

1.
     
  Komisijai pagal šio reglamento 32 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 18 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomas šis reglamentas ir aprašomi bandomieji projektai, kuriais plėtojama visapusiškos laimikių ir į jūrą išmetamų kiekių dokumentacijos sistema, grindžiama išmatuojamais kiekybiniais uždaviniais ir tikslais, siekiant užtikrinti rezultatais grindžiamą žuvininkystės valdymą.

2.
     
  Vykdant šio straipsnio 1 dalyje nurodytus bandomuosius projektus, galima leisti konkrečiame rajone ne ilgiau kaip vienus metus nukrypti nuo V–XI priedų B dalyje nustatytų priemonių, jeigu galima įrodyti, kad tokiais projektais siekiama 3 straipsnyje nustatytų tikslų, kad jie atitinka 4 straipsnyje nustatytus veiksmingumo rodiklius, o ypač kad jais siekiama gerinti žvejybos įrankių arba atitinkamo metodo selektyvumą arba kitaip sumažinti jų daromą poveikį aplinkai. Šį vienų metų laikotarpį galima pratęsti dar vieniems metams, laikantis tų pačių sąlygų. Bandomuosiuose projektuose gali dalyvauti ne daugiau kaip 5 % tos pačios specializacijos laivų iš vienos valstybės narės.

3.
     
  Teikdamos bendras rekomendacijas dėl 1 dalyje nurodyto bandomųjų projektų vykdymo, valstybės narės pateikia mokslinių duomenų šių projektų patvirtinimui pagrįsti. STEFC įvertina tas bendras rekomendacijas ir šį įvertinimą paskelbia viešai. Pasibaigus projektui, valstybės narės per šešis mėnesius pateikia Komisijai ataskaitą, kurioje pateikia rezultatus, įskaitant išsamų selektyvumo ir kitų poveikio aplinkai pokyčių įvertinimą.

4.
     
  STECF įvertina 3 dalyje nurodytą ataskaitą. Jeigu STEFC prieina prie išvados, kad naudojant naują įrankį ar metodą sėkmingai pasiekiami 2 dalyje nurodyti tikslai, Komisija gali pateikti pasiūlymą pagal SESV, kad būtų leidžiama plačiai naudoti tą įrankį ar metodą. STEFC įvertinimas skelbiamas viešai.

5.
     
  Komisija pagal 32 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildo šį reglamentą ir nustato 1 dalyje nurodytos visapusiškos laimikių ir į jūrą išmetamų kiekių dokumentacijos sistemos technines specifikacijas.

Pakeitimas 162

Pakeitimas 162

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV skyrius

IV skyrius

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| IV SKYRIUS | Išbraukta. |
| REGIONINĖS ŽUVININKYSTĖS VALDYMO ORGANIZACIJOS | |
| 28 straipsnis | |
| Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC) | |
| Pagal 32 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais: | |
| a) | į Sąjungos teisę perkeliamos tam tikros techninės priemonės, kurioms pritarė Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC), įskaitant pažeidžiamų jūrų ekosistemų sąrašus ir su melsvųjų molvų bei paprastųjų jūrinių ešerių žvejyba susijusias konkrečias technines priemones, apibrėžtas NEAFC rekomendacijose Nr. 05:2013, 19:2014, 01:2015, 02:2015, ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

IV SKYRIUS

IV SKYRIUS

Išbraukta.

Išbraukta.

REGIONINĖS ŽUVININKYSTĖS VALDYMO ORGANIZACIJOS

REGIONINĖS ŽUVININKYSTĖS VALDYMO ORGANIZACIJOS

28 straipsnis

28 straipsnis

Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC)

Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC)

Pagal 32 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais:

Pagal 32 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais:

a)

a)

į Sąjungos teisę perkeliamos tam tikros techninės priemonės, kurioms pritarė Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC), įskaitant pažeidžiamų jūrų ekosistemų sąrašus ir su melsvųjų molvų bei paprastųjų jūrinių ešerių žvejyba susijusias konkrečias technines priemones, apibrėžtas NEAFC rekomendacijose Nr. 05:2013, 19:2014, 01:2015, 02:2015, ir

į Sąjungos teisę perkeliamos tam tikros techninės priemonės, kurioms pritarė Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC), įskaitant pažeidžiamų jūrų ekosistemų sąrašus ir su melsvųjų molvų bei paprastųjų jūrinių ešerių žvejyba susijusias konkrečias technines priemones, apibrėžtas NEAFC rekomendacijose Nr. 05:2013, 19:2014, 01:2015, 02:2015, ir

| b) | priimamos kitos techninės priemonės, kuriomis papildomi arba iš dalies keičiamos tam tikros neesminės teisės aktų, kuriais į Sąjungos teisę perkeliamos NEAFC rekomendacijos, nuostatos. |
| --- | --- |

b)

b)

priimamos kitos techninės priemonės, kuriomis papildomi arba iš dalies keičiamos tam tikros neesminės teisės aktų, kuriais į Sąjungos teisę perkeliamos NEAFC rekomendacijos, nuostatos.

priimamos kitos techninės priemonės, kuriomis papildomi arba iš dalies keičiamos tam tikros neesminės teisės aktų, kuriais į Sąjungos teisę perkeliamos NEAFC rekomendacijos, nuostatos.

Pakeitimas 163

Pakeitimas 163

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

29 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Šiame reglamente nustatytos techninės priemonės netaikomos žvejybos veiklai, vykdomai
  tik
  mokslinių tyrimų tikslais, laikantis šių sąlygų: | 1.   Šiame reglamente nustatytos techninės priemonės netaikomos žvejybos veiklai, vykdomai mokslinių tyrimų
  programų įgyvendinimo
  tikslais, laikantis šių sąlygų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Šiame reglamente nustatytos techninės priemonės netaikomos žvejybos veiklai, vykdomai
  tik
  mokslinių tyrimų tikslais, laikantis šių sąlygų:

1.   Šiame reglamente nustatytos techninės priemonės netaikomos žvejybos veiklai, vykdomai mokslinių tyrimų
  programų įgyvendinimo
  tikslais, laikantis šių sąlygų:

Pakeitimas 164

Pakeitimas 164

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 2 dalies b punktas

29 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | parduodami
  ne tiesiogiai žmonėms vartoti, o kitais tikslais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

parduodami
  ne tiesiogiai žmonėms vartoti, o kitais tikslais.

parduodami

| b) | jeigu žuvis yra mažesnio nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, ji parduodama
  ne tiesiogiai žmonėms vartoti, o kitais tikslais. |
| --- | --- |

b)

jeigu žuvis yra mažesnio nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, ji parduodama
  ne tiesiogiai žmonėms vartoti, o kitais tikslais.

jeigu žuvis yra mažesnio nei mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, ji parduodama

Pakeitimas 165

Pakeitimas 165

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio antraštinė dalis

30 straipsnio antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pakeitimas 166

Pakeitimas 166

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 1 dalis

30 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Šiame reglamente nustatytos techninės priemonės netaikomos žvejybos veiklai, vykdomai tik
  dirbtinio
  jūrų gyvūnų išteklių atkūrimo ar perkėlimo tikslais, jeigu ši veikla vykdoma gavus valstybės narės ar valstybių narių, turinčios (-ių) tiesioginių valdymo interesų, leidimą ir jai (joms) suteikus įgaliojimus. | 1.   Šiame reglamente nustatytos techninės priemonės netaikomos žvejybos veiklai, vykdomai tik
  tiesioginio
  jūrų gyvūnų išteklių atkūrimo ar perkėlimo tikslais, jeigu ši veikla vykdoma gavus valstybės narės ar valstybių narių, turinčios (-ių) tiesioginių valdymo interesų, leidimą ir jai (joms) suteikus įgaliojimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Šiame reglamente nustatytos techninės priemonės netaikomos žvejybos veiklai, vykdomai tik
  dirbtinio
  jūrų gyvūnų išteklių atkūrimo ar perkėlimo tikslais, jeigu ši veikla vykdoma gavus valstybės narės ar valstybių narių, turinčios (-ių) tiesioginių valdymo interesų, leidimą ir jai (joms) suteikus įgaliojimus.

1.   Šiame reglamente nustatytos techninės priemonės netaikomos žvejybos veiklai, vykdomai tik
  tiesioginio
  jūrų gyvūnų išteklių atkūrimo ar perkėlimo tikslais, jeigu ši veikla vykdoma gavus valstybės narės ar valstybių narių, turinčios (-ių) tiesioginių valdymo interesų, leidimą ir jai (joms) suteikus įgaliojimus.

Pakeitimas 167

Pakeitimas 167

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 2 dalis

30 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jeigu
  dirbtinis
  išteklių atkūrimas ar perkėlimas vykdomas kitos valstybės narės ar valstybių narių vandenyse, Komisija ir visos tos valstybės narės apie ketinimą vykdyti tokią žvejybos veiklą informuojamos bent prieš mėnesį. | 2.   Jeigu
  tiesioginis
  išteklių atkūrimas ar perkėlimas vykdomas kitos valstybės narės ar valstybių narių vandenyse, Komisija ir visos tos valstybės narės apie ketinimą vykdyti tokią žvejybos veiklą informuojamos bent prieš mėnesį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jeigu
  dirbtinis
  išteklių atkūrimas ar perkėlimas vykdomas kitos valstybės narės ar valstybių narių vandenyse, Komisija ir visos tos valstybės narės apie ketinimą vykdyti tokią žvejybos veiklą informuojamos bent prieš mėnesį.

2.   Jeigu
  tiesioginis
  išteklių atkūrimas ar perkėlimas vykdomas kitos valstybės narės ar valstybių narių vandenyse, Komisija ir visos tos valstybės narės apie ketinimą vykdyti tokią žvejybos veiklą informuojamos bent prieš mėnesį.

Pakeitimas 168

Pakeitimas 168

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 1 dalis

31 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Jeigu iš turimų mokslinių rekomendacijų matyti, kad reikia nedelsiant imtis veiksmų jūrų gyvūnams apsaugoti, Komisijai pagal 32 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus tokioms grėsmėms mažinti. Šie aktai gali būti susiję, visų pirma, su žvejybos įrankių naudojimo arba žvejybos veiklos tam tikruose rajonuose ar tam tikrais laikotarpiais apribojimais. | 1.   Jeigu iš turimų mokslinių rekomendacijų matyti, kad reikia nedelsiant imtis veiksmų jūrų gyvūnams
  arba jūrų buveinėms
  apsaugoti, Komisijai pagal 32 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus tokioms grėsmėms mažinti. Šie aktai gali būti susiję, visų pirma, su žvejybos įrankių naudojimo arba žvejybos veiklos tam tikruose rajonuose ar tam tikrais laikotarpiais apribojimais
  arba bet kokia kita reikalinga išsaugojimo priemone
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Jeigu iš turimų mokslinių rekomendacijų matyti, kad reikia nedelsiant imtis veiksmų jūrų gyvūnams apsaugoti, Komisijai pagal 32 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus tokioms grėsmėms mažinti. Šie aktai gali būti susiję, visų pirma, su žvejybos įrankių naudojimo arba žvejybos veiklos tam tikruose rajonuose ar tam tikrais laikotarpiais apribojimais.

1.   Jeigu iš turimų mokslinių rekomendacijų matyti, kad reikia nedelsiant imtis veiksmų jūrų gyvūnams
  arba jūrų buveinėms
  apsaugoti, Komisijai pagal 32 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus tokioms grėsmėms mažinti. Šie aktai gali būti susiję, visų pirma, su žvejybos įrankių naudojimo arba žvejybos veiklos tam tikruose rajonuose ar tam tikrais laikotarpiais apribojimais
  arba bet kokia kita reikalinga išsaugojimo priemone
  .

Pakeitimas 273

Pakeitimas 273

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 2 dalies ba punktas (naujas)

31 straipsnio 2 dalies ba punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | užtikrinti pažeidžiamų rūšių ir buveinių apsaugą, jeigu esama duomenų, kad jų išsaugojimui kyla didelė grėsmė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

užtikrinti pažeidžiamų rūšių ir buveinių apsaugą, jeigu esama duomenų, kad jų išsaugojimui kyla didelė grėsmė.

užtikrinti pažeidžiamų rūšių ir buveinių apsaugą, jeigu esama duomenų, kad jų išsaugojimui kyla didelė grėsmė.

Pakeitimas 169

Pakeitimas 169

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 3 dalis

31 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Nepažeidžiant 32 straipsnio 6 dalies nuostatų, 1 dalyje nurodyti deleguotieji aktai taikomi ne ilgiau kaip
  trejus
  metus. | 3.   Nepažeidžiant 32 straipsnio 6 dalies nuostatų, 1 dalyje nurodyti deleguotieji aktai taikomi ne ilgiau kaip
  dvejus
  metus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Nepažeidžiant 32 straipsnio 6 dalies nuostatų, 1 dalyje nurodyti deleguotieji aktai taikomi ne ilgiau kaip
  trejus
  metus.

3.   Nepažeidžiant 32 straipsnio 6 dalies nuostatų, 1 dalyje nurodyti deleguotieji aktai taikomi ne ilgiau kaip
  dvejus
  metus.

Pakeitimas 170

Pakeitimas 170

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 1 dalis

34 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Iki 2020 m
  .
  pabaigos
  ir vėliau kas trejus metus Komisija, remdamasi valstybių narių bei atitinkamų patariamųjų tarybų pateikta informacija ir vėliau STECF atliktu vertinimu, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Šioje ataskaitoje įvertinama, kiek techninėmis priemonėmis prisidėta prie 3 straipsnyje
  nustatytų
  tikslų
  ir 4 straipsnyje nustatytų uždavinių
  įgyvendinimo regioniniu ir Sąjungos lygmenimis. | 1.   
  Ne vėliau kaip ... [treji metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos]
  ir vėliau kas trejus metus Komisija, remdamasi valstybių narių bei atitinkamų patariamųjų tarybų pateikta informacija ir vėliau STECF atliktu vertinimu, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Šioje ataskaitoje
  , remiantis veiksmingumo rodikliais,
  įvertinama, kiek techninėmis priemonėmis prisidėta prie 3 straipsnyje
  nurodytų
  tikslų įgyvendinimo regioniniu ir Sąjungos lygmenimis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Iki 2020 m
  .
  pabaigos
  ir vėliau kas trejus metus Komisija, remdamasi valstybių narių bei atitinkamų patariamųjų tarybų pateikta informacija ir vėliau STECF atliktu vertinimu, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Šioje ataskaitoje įvertinama, kiek techninėmis priemonėmis prisidėta prie 3 straipsnyje
  nustatytų
  tikslų
  ir 4 straipsnyje nustatytų uždavinių
  įgyvendinimo regioniniu ir Sąjungos lygmenimis.

1.   
  Ne vėliau kaip ... [treji metai po šio reglamento įsigaliojimo dienos]
  ir vėliau kas trejus metus Komisija, remdamasi valstybių narių bei atitinkamų patariamųjų tarybų pateikta informacija ir vėliau STECF atliktu vertinimu, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Šioje ataskaitoje
  , remiantis veiksmingumo rodikliais,
  įvertinama, kiek techninėmis priemonėmis prisidėta prie 3 straipsnyje
  nurodytų
  tikslų įgyvendinimo regioniniu ir Sąjungos lygmenimis.

Pakeitimas 171

Pakeitimas 171

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 2 dalis

34 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Tais atvejais, kai, remiantis šia ataskaita, yra įrodymų, kad tikslai
  ir uždaviniai
  nebuvo įgyvendinti regiono lygmeniu, po
  šešių
  mėnesių nuo 1 dalyje nurodytos ataskaitos pateikimo dienos to regiono valstybės narės pateikia planą ir jame nustato taisomuosius veiksmus, kurių reikia imtis
  tų tikslų
  ir
  uždavinių įgyvendinimui užtikrinti
  . | 2.   Tais atvejais, kai, remiantis šia ataskaita, yra įrodymų, kad tikslai nebuvo įgyvendinti regiono lygmeniu
  arba kad viršyti konkretūs 4 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyti pagrindinių tipų žvejybai taikytini mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių gyvūnų laimikių dydžiai
  , po
  dvylikos
  mėnesių nuo 1 dalyje nurodytos ataskaitos pateikimo dienos to regiono valstybės narės pateikia planą ir jame nustato taisomuosius veiksmus, kurių reikia imtis
  siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti 3 straipsnyje nustatyti tikslai
  ir
  kad mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių jūrų gyvūnų laimikiai būtų sumažinti iki 4 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų dydžių
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Tais atvejais, kai, remiantis šia ataskaita, yra įrodymų, kad tikslai
  ir uždaviniai
  nebuvo įgyvendinti regiono lygmeniu, po
  šešių
  mėnesių nuo 1 dalyje nurodytos ataskaitos pateikimo dienos to regiono valstybės narės pateikia planą ir jame nustato taisomuosius veiksmus, kurių reikia imtis
  tų tikslų
  ir
  uždavinių įgyvendinimui užtikrinti
  .

2.   Tais atvejais, kai, remiantis šia ataskaita, yra įrodymų, kad tikslai nebuvo įgyvendinti regiono lygmeniu
  arba kad viršyti konkretūs 4 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyti pagrindinių tipų žvejybai taikytini mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių gyvūnų laimikių dydžiai
  , po
  dvylikos
  mėnesių nuo 1 dalyje nurodytos ataskaitos pateikimo dienos to regiono valstybės narės pateikia planą ir jame nustato taisomuosius veiksmus, kurių reikia imtis
  siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti 3 straipsnyje nustatyti tikslai
  ir
  kad mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių jūrų gyvūnų laimikiai būtų sumažinti iki 4 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų dydžių
  .

Pakeitimas 172

Pakeitimas 172

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 2 a dalis (nauja)

34 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija padeda valstybėms narėms sudaryti nacionalinį veiksmų planą, siekiant pašalinti nustatytus sunkumus įgyvendinti naujas technines priemones, kad būtų įgyvendinti 4 straipsnyje nustatyti reikalavimai. Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių tam veiksmų planui įgyvendinti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Komisija padeda valstybėms narėms sudaryti nacionalinį veiksmų planą, siekiant pašalinti nustatytus sunkumus įgyvendinti naujas technines priemones, kad būtų įgyvendinti 4 straipsnyje nustatyti reikalavimai. Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių tam veiksmų planui įgyvendinti.

Pakeitimas 173

Pakeitimas 173

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 3 a dalis (nauja)

34 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Jeigu ataskaita rodo, kad valstybė narė nevykdė kontrolės ir duomenų rinkimo pareigų, Komisija gali nutraukti ar sustabdyti EJRŽF finansavimą tai valstybei narei pagal Reglamento (ES) Nr. 508/2014 100 ir 101 straipsnius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Jeigu ataskaita rodo, kad valstybė narė nevykdė kontrolės ir duomenų rinkimo pareigų, Komisija gali nutraukti ar sustabdyti EJRŽF finansavimą tai valstybei narei pagal Reglamento (ES) Nr. 508/2014 100 ir 101 straipsnius.

Pakeitimas 174

Pakeitimas 174

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

35 straipsnio 1 pastraipos a punktas

35 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | 3, 8, 9, 10, 11,
  12
  , 14, 15, 16 ir 25 straipsniai išbraukiami; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

3, 8, 9, 10, 11,
  12
  , 14, 15, 16 ir 25 straipsniai išbraukiami;

12

| a) | 3, 8, 9, 10, 11
  ir 12 straipsniai
  ,
  13 straipsnio 3 dalies antra pastraipa
  , 14, 15, 16 ir 25 straipsniai išbraukiami; |
| --- | --- |

a)

3, 8, 9, 10, 11
  ir 12 straipsniai
  ,
  13 straipsnio 3 dalies antra pastraipa
  , 14, 15, 16 ir 25 straipsniai išbraukiami;

ir 12 straipsniai

13 straipsnio 3 dalies antra pastraipa

Pakeitimas 175

Pakeitimas 175

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

36 straipsnis

36 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 36 straipsnis | Išbraukta. |
| Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 pakeitimai | |
| Išbraukiami Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 ir 9 straipsniai. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

36 straipsnis

36 straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 pakeitimai

Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 pakeitimai

Išbraukiami Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 ir 9 straipsniai.

Išbraukiami Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 ir 9 straipsniai.

Pakeitimas 176

Pakeitimas 176

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio 1 pastraipos b punktas

37 straipsnio 1 pastraipos b punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1224/2009

54c straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | laive tuo pačiu metu nelaikomi ir nenaudojami velkamieji žvejybos įrankiai, kurių tinklo akių dydis yra mažesnis nei
  80
   mm, arba vienas ar daugiau gaubiamųjų tinklų ar panašių žvejybos įrankių arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

laive tuo pačiu metu nelaikomi ir nenaudojami velkamieji žvejybos įrankiai, kurių tinklo akių dydis yra mažesnis nei
  80
   mm, arba vienas ar daugiau gaubiamųjų tinklų ar panašių žvejybos įrankių arba

80

| a) | laive tuo pačiu metu nelaikomi ir nenaudojami velkamieji žvejybos įrankiai, kurių tinklo akių dydis yra mažesnis nei
  70
   mm, arba vienas ar daugiau gaubiamųjų tinklų ar panašių žvejybos įrankių arba |
| --- | --- |

a)

laive tuo pačiu metu nelaikomi ir nenaudojami velkamieji žvejybos įrankiai, kurių tinklo akių dydis yra mažesnis nei
  70
   mm, arba vienas ar daugiau gaubiamųjų tinklų ar panašių žvejybos įrankių arba

70

Pakeitimas 177

Pakeitimas 177

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio 1 pastraipos b punktas

37 straipsnio 1 pastraipos b punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1224/2009

54c straipsnio 2 dalies b punkto 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| išrūšiuotos žuvys užšaldomos
  vos tik
  baigus jas rūšiuoti ir į jūrą negrąžinamos ir | išrūšiuotos žuvys užšaldomos baigus jas rūšiuoti ir į jūrą negrąžinamos ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

išrūšiuotos žuvys užšaldomos
  vos tik
  baigus jas rūšiuoti ir į jūrą negrąžinamos ir

vos tik

išrūšiuotos žuvys užšaldomos baigus jas rūšiuoti ir į jūrą negrąžinamos ir

Pakeitimas 178

Pakeitimas 178

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio 1 pastraipos b punktas

37 straipsnio 1 pastraipos b punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1224/2009

54c straipsnio 2 dalies b punkto 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| įranga laive sumontuota ir išdėstyta taip, kad būtų galima
  nedelsiant
  užšaldyti jūros gyvūnus ir nebūtų leidžiama jiems patekti atgal į jūrą. | įranga laive sumontuota ir išdėstyta taip, kad būtų galima užšaldyti jūros gyvūnus ir nebūtų leidžiama jiems patekti atgal į jūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

įranga laive sumontuota ir išdėstyta taip, kad būtų galima
  nedelsiant
  užšaldyti jūros gyvūnus ir nebūtų leidžiama jiems patekti atgal į jūrą.

nedelsiant

įranga laive sumontuota ir išdėstyta taip, kad būtų galima užšaldyti jūros gyvūnus ir nebūtų leidžiama jiems patekti atgal į jūrą.

Pakeitimas 179

Pakeitimas 179

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio 1 pastraipos b punktas

37 straipsnio 1 pastraipos b punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1224/2009

54c straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Vėliavos valstybės narės kompetentinga institucija patvirtina tralerių-šaldiklių planus, kad būtų užtikrinta jų atitiktis taikytinoms taisyklėms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Vėliavos valstybės narės kompetentinga institucija patvirtina tralerių-šaldiklių planus, kad būtų užtikrinta jų atitiktis taikytinoms taisyklėms.

Pakeitimas 180

Pakeitimas 180

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

38 straipsnis

38 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 38 straipsnis | Išbraukta. |
| Reglamento (EB) Nr. 1343/2011 pakeitimas | |
| Reglamento (ES) Nr. 1343/2011 26 straipsnis iš dalies keičiamas taip: | |
| 1) | pridedamas šis punktas:









  „h) | 4, 10, 12, 15, 15a, 16, 16b, 16c, 16d, 16f, 16 g, 16h, 16i, 16j ir 16k straipsniuose nustatytomis techninėmis priemonėmis“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

38 straipsnis

38 straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Reglamento (EB) Nr. 1343/2011 pakeitimas

Reglamento (EB) Nr. 1343/2011 pakeitimas

Reglamento (ES) Nr. 1343/2011 26 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

Reglamento (ES) Nr. 1343/2011 26 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

1)

1)

pridedamas šis punktas:

„h)

„h)

4, 10, 12, 15, 15a, 16, 16b, 16c, 16d, 16f, 16 g, 16h, 16i, 16j ir 16k straipsniuose nustatytomis techninėmis priemonėmis“;

4, 10, 12, 15, 15a, 16, 16b, 16c, 16d, 16f, 16 g, 16h, 16i, 16j ir 16k straipsniuose nustatytomis techninėmis priemonėmis“;

| 2) | pridedama ši pastraipa:



  „Komisijai pagal 27 straipsnį taip pat suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais į Sąjungos teisę perkeliamos kitos BVJŽK nustatytos techninės priemonės, tapusios privalomos Sąjungai, ir papildomos arba iš dalies keičiamos tam tikros neesminės teisės aktų, kuriais į Sąjungos teisę perkeliamos BVJŽK rekomendacijos dėl techninių priemonių, nuostatos.“ |
| --- | --- |

2)

2)

pridedama ši pastraipa:

„Komisijai pagal 27 straipsnį taip pat suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais į Sąjungos teisę perkeliamos kitos BVJŽK nustatytos techninės priemonės, tapusios privalomos Sąjungai, ir papildomos arba iš dalies keičiamos tam tikros neesminės teisės aktų, kuriais į Sąjungos teisę perkeliamos BVJŽK rekomendacijos dėl techninių priemonių, nuostatos.“

„Komisijai pagal 27 straipsnį taip pat suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais į Sąjungos teisę perkeliamos kitos BVJŽK nustatytos techninės priemonės, tapusios privalomos Sąjungai, ir papildomos arba iš dalies keičiamos tam tikros neesminės teisės aktų, kuriais į Sąjungos teisę perkeliamos BVJŽK rekomendacijos dėl techninių priemonių, nuostatos.“

Pakeitimas 181

Pakeitimas 181

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

40 straipsnio 1 pastraipa

40 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 ir (EB) Nr.
  2187
  /
  2005
  panaikinami. | Reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004
  , (EB) Nr. 2187/2005
  ir
  Komisijos reglamentas
  (EB) Nr.
  494
  /
  2002

   (1a) panaikinami. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 ir (EB) Nr.
  2187
  /
  2005
  panaikinami.

2187

2005

Reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004
  , (EB) Nr. 2187/2005
  ir
  Komisijos reglamentas
  (EB) Nr.
  494
  /
  2002

   (1a) panaikinami.

, (EB) Nr. 2187/2005

Komisijos reglamentas

494

2002

1a

Pakeitimas 182

Pakeitimas 182

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo n a punktas (naujas)

I priedo n a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | na) | aštriasnukiai sykai (Coregonus oxyrhynchus) ICES IVb parajonyje (Sąjungos vandenyse); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

na)

na)

aštriasnukiai sykai (Coregonus oxyrhynchus) ICES IVb parajonyje (Sąjungos vandenyse);

aštriasnukiai sykai (Coregonus oxyrhynchus) ICES IVb parajonyje (Sąjungos vandenyse);

Pakeitimas 183

Pakeitimas 183

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo n b punktas (naujas)

I priedo n b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | nb) | adrijiniai eršketai (Acipenser naccarii) ir atlantiniai eršketai (Acipenser sturio) Sąjungos vandenyse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

nb)

nb)

adrijiniai eršketai (Acipenser naccarii) ir atlantiniai eršketai (Acipenser sturio) Sąjungos vandenyse;

adrijiniai eršketai (Acipenser naccarii) ir atlantiniai eršketai (Acipenser sturio) Sąjungos vandenyse;

Pakeitimas 184

Pakeitimas 184

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo o punktas

I priedo o punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| o) | langustų (Palinuridae spp.) ir omarų (Homarus gammarus) ikringos patelės visuose Sąjungos vandenyse, išskyrus tais atvejais, kai jos naudojamos ištekliams tiesiogiai atkurti arba perkelti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

o)

langustų (Palinuridae spp.) ir omarų (Homarus gammarus) ikringos patelės visuose Sąjungos vandenyse, išskyrus tais atvejais, kai jos naudojamos ištekliams tiesiogiai atkurti arba perkelti;

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 185

Pakeitimas 185

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo p punktas

I priedo p punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| p) | akmengraužiai (Lithophaga litophaga) ir paprastieji uolagręžiai (Pholas dactylus) Sąjungos vandenyse Viduržemio jūroje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

p)

akmengraužiai (Lithophaga litophaga) ir paprastieji uolagręžiai (Pholas dactylus) Sąjungos vandenyse Viduržemio jūroje.

| p) | akmengraužiai (Lithophaga litophaga)
  , Pinna mobilis moliuskai
  ir paprastieji uolagręžiai (Pholas dactylus) Sąjungos vandenyse Viduržemio jūroje; |
| --- | --- |

p)

akmengraužiai (Lithophaga litophaga)
  , Pinna mobilis moliuskai
  ir paprastieji uolagręžiai (Pholas dactylus) Sąjungos vandenyse Viduržemio jūroje;

, Pinna mobilis moliuskai

Pakeitimas 186

Pakeitimas 186

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo p a punktas (naujas)

I priedo p a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | pa) | Viduržemio jūros ežiai (Centrostephanus longispinus). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

pa)

pa)

Viduržemio jūros ežiai (Centrostephanus longispinus).

Viduržemio jūros ežiai (Centrostephanus longispinus).

Pakeitimas 187

Pakeitimas 187

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 5 a punktas (naujas)

IV priedo 5 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a. | Didžiojo vorinio krabo dydis matuojamas taip, kaip parodyta 5a paveikslėlyje, matuojant karapakso ilgį palei vidurio liniją nuo karapakso krašto tarp rostrumų iki karapakso užpakalinio krašto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.

5a.

Didžiojo vorinio krabo dydis matuojamas taip, kaip parodyta 5a paveikslėlyje, matuojant karapakso ilgį palei vidurio liniją nuo karapakso krašto tarp rostrumų iki karapakso užpakalinio krašto.

Pakeitimas 188

Pakeitimas 188

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 5 b punktas (naujas)

IV priedo 5 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5b. | Paprastojo uolinio krabo dydis matuojamas taip, kaip parodyta 5b paveikslėlyje, matuojant ilgį per didžiausią karapakso plotį statmenai karapakso vidurio priešakinei galinei linijai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5b.

5b.

Paprastojo uolinio krabo dydis matuojamas taip, kaip parodyta 5b paveikslėlyje, matuojant ilgį per didžiausią karapakso plotį statmenai karapakso vidurio priešakinei galinei linijai.

Pakeitimas 189

Pakeitimas 189

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 5 c punktas (naujas)

IV priedo 5 c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5c. | Bukcinos dydis matuojamas taip, kaip parodyta 5c paveikslėlyje, matuojant sraigės kiaukuto ilgį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5c.

5c.

Bukcinos dydis matuojamas taip, kaip parodyta 5c paveikslėlyje, matuojant sraigės kiaukuto ilgį.

Pakeitimas 190

Pakeitimas 190

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 5 d punktas (naujas)

IV priedo 5 d punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5d. | Paprastosios durklažuvės dydis matuojamas taip, kaip parodyta 5d paveikslėlyje, matuojant ilgį nuo uodegos peleko išsišakojimo iki apatinės žiaunos galo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5d.

5d.

Paprastosios durklažuvės dydis matuojamas taip, kaip parodyta 5d paveikslėlyje, matuojant ilgį nuo uodegos peleko išsišakojimo iki apatinės žiaunos galo.

Pakeitimas 191

Pakeitimas 191

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 5 a paveikslėlis (naujas)

IV priedo 5 a paveikslėlis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a paveikslėlis. Didysis vorinis krabas (Maia squinada) |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a paveikslėlis. Didysis vorinis krabas (Maia squinada)

5a paveikslėlis. Didysis vorinis krabas (Maia squinada)

Image

Pakeitimas 192

Pakeitimas 192

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 5 b paveikslėlis (naujas)

IV priedo 5 b paveikslėlis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5b paveikslėlis. Paprastasis uolinis krabas (Cancer pagurus) |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5b paveikslėlis. Paprastasis uolinis krabas (Cancer pagurus)

5b paveikslėlis. Paprastasis uolinis krabas (Cancer pagurus)

Image

Pakeitimas 193

Pakeitimas 193

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 5 c paveikslėlis (naujas)

IV priedo 5 c paveikslėlis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5c paveikslėlis. Bukcina (Buccinum spp) |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5c paveikslėlis. Bukcina (Buccinum spp)

5c paveikslėlis. Bukcina (Buccinum spp)

Image

Pakeitimas 194

Pakeitimas 194

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 5 d paveikslėlis (naujas)

IV priedo 5 d paveikslėlis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5d paveikslėlis. Paprastoji durklažuvė (Xiphias gladius) |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5d paveikslėlis. Paprastoji durklažuvė (Xiphias gladius)

5d paveikslėlis. Paprastoji durklažuvė (Xiphias gladius)

Image

Pakeitimas 195

Pakeitimas 195

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo A dalies 1 lentelės 14 eilutė

V priedo A dalies 1 lentelės 14 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Paprastoji skumbrė (Scomber spp.) | 20
   cm |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Paprastoji skumbrė (Scomber spp.)

Scomber spp.

20
   cm

20

| Pakeitimas |
| --- |
| Paprastoji skumbrė (Scomber spp.) | 30
   cm (1a) |

Pakeitimas

Pakeitimas

Paprastoji skumbrė (Scomber spp.)

Scomber spp.

30
   cm (1a)

30

1a

Pakeitimas 196

Pakeitimas 196

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo A dalies 1 lentelės 15 eilutė

V priedo A dalies 1 lentelės 15 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Atlantinė silkė (Clupea harengus) | 20 cm |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Atlantinė silkė (Clupea harengus)

Clupea harengus

20 cm

| Pakeitimas |
| --- |
| Atlantinė silkė (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Pakeitimas

Pakeitimas

Atlantinė silkė (Clupea harengus)

Clupea harengus

20 cm (1a)

1a

Pakeitimas 197

Pakeitimas 197

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo A dalies 1 lentelės 16 eilutė

V priedo A dalies 1 lentelės 16 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Paprastoji stauridė (Trachurus spp.) | 15 cm |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Paprastoji stauridė (Trachurus spp.)

Trachurus spp.

15 cm

| Pakeitimas |
| --- |
| Paprastoji stauridė (Trachurus spp.) | 15 cm (1a) |

Pakeitimas

Pakeitimas

Paprastoji stauridė (Trachurus spp.)

Trachurus spp.

15 cm (1a)

1a

Pakeitimas 198

Pakeitimas 198

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo A dalies 1 lentelės 17 eilutė

V priedo A dalies 1 lentelės 17 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Ančiuvis (Engraulis encrasicolus) | 12 cm arba 90 vienetų viename kilograme |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Ančiuvis (Engraulis encrasicolus)

Engraulis encrasicolus

12 cm arba 90 vienetų viename kilograme

| Pakeitimas |
| --- |
| Europinis
  ančiuvis (Engraulis encrasicolus) | 12 cm arba 90 vienetų viename kilograme (1a) |

Pakeitimas

Pakeitimas

Europinis
  ančiuvis (Engraulis encrasicolus)

Europinis

Engraulis encrasicolus

12 cm arba 90 vienetų viename kilograme (1a)

1a

Pakeitimas 199

Pakeitimas 199

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo A dalies 1 lentelės 19 eilutė

V priedo A dalies 1 lentelės 19 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Europinė sardinė (Sardina pilchardus) | 11 cm |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Europinė sardinė (Sardina pilchardus)

Sardina pilchardus

11 cm

| Pakeitimas |
| --- |
| Europinė sardinė (Sardina pilchardus) | 11 cm (1a) |

Pakeitimas

Pakeitimas

Europinė sardinė (Sardina pilchardus)

Sardina pilchardus

11 cm (1a)

1a

Pakeitimas 200

Pakeitimas 200

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo A dalies 1 lentelės 20 eilutė

V priedo A dalies 1 lentelės 20 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Omaras (Homarus gammarus) | 87 mm |
| Pakeitimas |
| Europinis
  omaras (Homarus gammarus) | 87 mm
  (karapakso ilgis) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Omaras (Homarus gammarus)

Homarus gammarus

87 mm

Pakeitimas

Pakeitimas

Europinis
  omaras (Homarus gammarus)

Europinis

Homarus gammarus

87 mm
  (karapakso ilgis)

(karapakso ilgis)

Pakeitimas 201

Pakeitimas 201

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo A dalies 1 lentelės 34 eilutė

V priedo A dalies 1 lentelės 34 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Dygliuotasis langustas (Palinurus spp.) | 95 mm |
| Pakeitimas |
| Dygliuotasis langustas (Palinurus spp.) | 95 mm
  (karapakso ilgis) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Dygliuotasis langustas (Palinurus spp.)

Palinurus spp.

95 mm

Pakeitimas

Pakeitimas

Dygliuotasis langustas (Palinurus spp.)

Palinurus spp.

95 mm
  (karapakso ilgis)

(karapakso ilgis)

Pakeitimas 202

Pakeitimas 202

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo A dalies 2 lentelės 13 eilutė

V priedo A dalies 2 lentelės 13 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Norveginis omaras (Nephrops norvegicus) | Visas ilgis 105 mm |
| | Kiaukuto
  ilgis 32mm |
| Pakeitimas |
| Norveginis omaras (Nephrops norvegicus) | Visas ilgis 105 mm |
| | Karapakso
  ilgis 32mm |
| | Norveginio omaro uodegėlės ilgis 59 mm |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Norveginis omaras (Nephrops norvegicus)

Nephrops norvegicus

Visas ilgis 105 mm

Kiaukuto
  ilgis 32mm

Kiaukuto

Pakeitimas

Pakeitimas

Norveginis omaras (Nephrops norvegicus)

Nephrops norvegicus

Visas ilgis 105 mm

Karapakso
  ilgis 32mm

Karapakso

Norveginio omaro uodegėlės ilgis 59 mm

Norveginio omaro uodegėlės ilgis 59 mm

Pakeitimas 203

Pakeitimas 203

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo A dalies 2 lentelės 14 eilutė

V priedo A dalies 2 lentelės 14 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Paprastoji skumbrė (Scomber spp.) | 20 cm |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Paprastoji skumbrė (Scomber spp.)

Scomber spp.

20 cm

| Pakeitimas |
| --- |
| Paprastoji skumbrė (Scomber spp.) | 20 cm (1a) |

Pakeitimas

Pakeitimas

Paprastoji skumbrė (Scomber spp.)

Scomber spp.

20 cm (1a)

1a

Pakeitimas 204

Pakeitimas 204

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo A dalies 2 lentelės 15 eilutė

V priedo A dalies 2 lentelės 15 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Atlantinė silkė (Clupea harengus) | 18 cm |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Atlantinė silkė (Clupea harengus)

Clupea harengus

18 cm

| Pakeitimas |
| --- |
| Atlantinė silkė (Clupea harengus) | 18 cm (1a) |

Pakeitimas

Pakeitimas

Atlantinė silkė (Clupea harengus)

Clupea harengus

18 cm (1a)

1a

Pakeitimas 205

Pakeitimas 205

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo A dalies 2 lentelės 16 eilutė

V priedo A dalies 2 lentelės 16 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Paprastoji stauridė (Trachurus spp.) | 15 cm |
| Pakeitimas |
| Paprastoji stauridė (Trachurus spp.) | 15 cm (1a) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Paprastoji stauridė (Trachurus spp.)

Trachurus spp.

15 cm

Pakeitimas

Pakeitimas

Paprastoji stauridė (Trachurus spp.)

Trachurus spp.

15 cm (1a)

1a

Pakeitimas 206

Pakeitimas 206

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo B dalies 1 dalies lentelės 2 b eilutė (nauja)

V priedo B dalies 1 dalies lentelės 2 b eilutė (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| | | |
| Pakeitimas |
| Ne mažesnis kaip 90 mm | Skagerako ir Kategato sąsiauriai | Įmontuojama tinklo sekcija, kurios akių dydis ne mažesnis kaip 270 mm (jeigu akys rombinės) arba 140 mm

   (1a)

  (jeigu akys kvadratinės). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ne mažesnis kaip 90 mm

Ne mažesnis kaip 90 mm

Skagerako ir Kategato sąsiauriai

Skagerako ir Kategato sąsiauriai

Įmontuojama tinklo sekcija, kurios akių dydis ne mažesnis kaip 270 mm (jeigu akys rombinės) arba 140 mm

   (1a)

  (jeigu akys kvadratinės).

Įmontuojama tinklo sekcija, kurios akių dydis ne mažesnis kaip 270 mm (jeigu akys rombinės) arba 140 mm

1a

(jeigu akys kvadratinės).

Pakeitimai 305 ir 355

Pakeitimai 305 ir 355

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo B dalies 1 dalies lentelės 4 eilutė

V priedo B dalies 1 dalies lentelės 4 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Ne mažesnis kaip 80 mm | ICES IVb kvadratas į pietus nuo 54o 30' šiaurės platumos ir ICES IVc kvadratas | Specializuotoji jūrų liežuvių žvejyba
  plačiažiočiais
  tralais
  arba [tralais su elektros srovės impulsais]
  .
  Prie viršutinės priekinės
  tinklo
  pusės pritvirtinamas tinklinio audeklo gabalas
  ,
  kurio kvadratinių
  akių dydis ne mažesnis kaip 180 mm. |
| Pakeitimas |
| Ne mažesnis kaip 80 mm | ICES IVb kvadratas į pietus nuo 54o 30' šiaurės platumos ir ICES IVc kvadratas | Specializuotoji jūrų liežuvių žvejyba
  sijiniais
  tralais.
  Viršutinėje priekinėje
  tinklo
  dalyje įmontuojama sekcija
  ,
  kurios tinklo
  akių dydis ne mažesnis kaip 180 mm. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Ne mažesnis kaip 80 mm

ICES IVb kvadratas į pietus nuo 54o 30' šiaurės platumos ir ICES IVc kvadratas

o

Specializuotoji jūrų liežuvių žvejyba
  plačiažiočiais
  tralais
  arba [tralais su elektros srovės impulsais]
  .
  Prie viršutinės priekinės
  tinklo
  pusės pritvirtinamas tinklinio audeklo gabalas
  ,
  kurio kvadratinių
  akių dydis ne mažesnis kaip 180 mm.

plačiažiočiais

arba [tralais su elektros srovės impulsais]

Prie viršutinės priekinės

pusės pritvirtinamas tinklinio audeklo gabalas

kurio kvadratinių

Pakeitimas

Pakeitimas

Ne mažesnis kaip 80 mm

ICES IVb kvadratas į pietus nuo 54o 30' šiaurės platumos ir ICES IVc kvadratas

o

Specializuotoji jūrų liežuvių žvejyba
  sijiniais
  tralais.
  Viršutinėje priekinėje
  tinklo
  dalyje įmontuojama sekcija
  ,
  kurios tinklo
  akių dydis ne mažesnis kaip 180 mm.

sijiniais

Viršutinėje priekinėje

dalyje įmontuojama sekcija

kurios tinklo

Pakeitimas 208

Pakeitimas 208

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo B dalies 1 dalies lentelės 4 b eilutė (nauja)

V priedo B dalies 1 dalies lentelės 4 b eilutė (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| |
| Pakeitimas |
| Ne mažesnis kaip 40 mm | Visas rajonas | Specializuotoji (85 % laimikio) kalmarų (Lolignidae, Ommastrephidae) žvejyba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ne mažesnis kaip 40 mm

Ne mažesnis kaip 40 mm

Visas rajonas

Visas rajonas

Specializuotoji (85 % laimikio) kalmarų (Lolignidae, Ommastrephidae) žvejyba

Specializuotoji (85 % laimikio) kalmarų (Lolignidae, Ommastrephidae) žvejyba

Pakeitimas 209

Pakeitimas 209

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo B dalies 1 dalies lentelės 6 eilutė

V priedo B dalies 1 dalies lentelės 6 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Ne mažesnis kaip 16mm | Visas rajonas | Specializuotoji smulkiųjų pelaginių rūšių žuvų žvejyba |
| | | Specializuotoji norveginių menkučių žvejyba. Žvejojant norvegines menkutes
  pritvirtinamos
  rūšiuojamosios grotelės, tarp kurių strypelių atstumas yra
  22
   mm. |
| | | Specializuotoji
  Crangon crangon rūšies paprastųjų smėlinių
  krevečių žvejyba.
  Pritvirtinamos
  rūšiuojamosios grotelės
  , rūšiuojamasis tinklinio audeklo gabalas arba lygiavertis selektyvumo užtikrinimo įtaisas
  . |
| Pakeitimas |
| Ne mažesnis kaip 16mm | Visas rajonas | Specializuotoji
  (80 % laimikio)
  smulkiųjų pelaginių rūšių žuvų žvejyba |
| | | Specializuotoji
  (50 % laimikio)
  norveginių menkučių žvejyba. Žvejojant norvegines menkutes
  įmontuojamos
  rūšiuojamosios grotelės, tarp kurių strypelių atstumas yra
  35
   mm. |
| | | Specializuotoji
  (90 % laimikio) paprastųjų krevečių ir rauzganųjų dryžakojų
  krevečių žvejyba.
  Įmontuojamas selektyvus tinklas arba
  rūšiuojamosios grotelės
  , atitinkantys nacionaliniu lygmeniu nustatytas taisykles
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Ne mažesnis kaip 16mm

Visas rajonas

Specializuotoji smulkiųjų pelaginių rūšių žuvų žvejyba

Specializuotoji norveginių menkučių žvejyba. Žvejojant norvegines menkutes
  pritvirtinamos
  rūšiuojamosios grotelės, tarp kurių strypelių atstumas yra
  22
   mm.

pritvirtinamos

22

Specializuotoji
  Crangon crangon rūšies paprastųjų smėlinių
  krevečių žvejyba.
  Pritvirtinamos
  rūšiuojamosios grotelės
  , rūšiuojamasis tinklinio audeklo gabalas arba lygiavertis selektyvumo užtikrinimo įtaisas
  .

Crangon crangon rūšies paprastųjų smėlinių

Pritvirtinamos

, rūšiuojamasis tinklinio audeklo gabalas arba lygiavertis selektyvumo užtikrinimo įtaisas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ne mažesnis kaip 16mm

Visas rajonas

Specializuotoji
  (80 % laimikio)
  smulkiųjų pelaginių rūšių žuvų žvejyba

(80 % laimikio)

Specializuotoji
  (50 % laimikio)
  norveginių menkučių žvejyba. Žvejojant norvegines menkutes
  įmontuojamos
  rūšiuojamosios grotelės, tarp kurių strypelių atstumas yra
  35
   mm.

(50 % laimikio)

įmontuojamos

35

Specializuotoji
  (90 % laimikio) paprastųjų krevečių ir rauzganųjų dryžakojų
  krevečių žvejyba.
  Įmontuojamas selektyvus tinklas arba
  rūšiuojamosios grotelės
  , atitinkantys nacionaliniu lygmeniu nustatytas taisykles
  .

(90 % laimikio) paprastųjų krevečių ir rauzganųjų dryžakojų

Įmontuojamas selektyvus tinklas arba

, atitinkantys nacionaliniu lygmeniu nustatytas taisykles

Pakeitimas 210

Pakeitimas 210

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo B dalies 2 dalies antraštinė dalis

V priedo B dalies 2 dalies antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Pagrindiniai
  pasyviųjų žvejybos
  tinklų akių dydžiai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

Pagrindiniai
  pasyviųjų žvejybos
  tinklų akių dydžiai

pasyviųjų žvejybos

| 2. | Pagrindiniai
  statomųjų tinklų ir dreifuojančiųjų
  tinklų akių dydžiai |
| --- | --- |

2.

Pagrindiniai
  statomųjų tinklų ir dreifuojančiųjų
  tinklų akių dydžiai

statomųjų tinklų ir dreifuojančiųjų

Pakeitimas 211

Pakeitimas 211

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo B dalies 2 dalies įžanginė dalis

V priedo B dalies 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiaurės jūroje ir Skagerako ir (arba) Kategato sąsiauriuose leidžiami toliau nurodyti
  pasyviųjų žvejybos
  tinklų akių dydžiai. | Šiaurės jūroje ir Skagerako ir (arba) Kategato sąsiauriuose leidžiami toliau nurodyti
  statomųjų tinklų ir dreifuojančiųjų
  tinklų akių dydžiai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Šiaurės jūroje ir Skagerako ir (arba) Kategato sąsiauriuose leidžiami toliau nurodyti
  pasyviųjų žvejybos
  tinklų akių dydžiai.

pasyviųjų žvejybos

Šiaurės jūroje ir Skagerako ir (arba) Kategato sąsiauriuose leidžiami toliau nurodyti
  statomųjų tinklų ir dreifuojančiųjų
  tinklų akių dydžiai.

statomųjų tinklų ir dreifuojančiųjų

Pakeitimas 212

Pakeitimas 212

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo C dalies 1 dalies 1.1 punktas

V priedo C dalies 1 dalies 1.1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.1 | Tobinių žvejyba bet kokiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tralo maišo tinklo akių dydis mažesnis kaip
  80
   mm,
  arba bet kokiais pasyviaisiais tinklais, kurių tinklo akių dydis mažesnis kaip 100 mm,
  draudžiama geografiniame rajone, kurio ribos eina Anglijos ir Škotijos pakrante ir yra apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas koordinates, nustatytas pagal koordinačių sistemą WGS84: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.1

Tobinių žvejyba bet kokiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tralo maišo tinklo akių dydis mažesnis kaip
  80
   mm,
  arba bet kokiais pasyviaisiais tinklais, kurių tinklo akių dydis mažesnis kaip 100 mm,
  draudžiama geografiniame rajone, kurio ribos eina Anglijos ir Škotijos pakrante ir yra apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas koordinates, nustatytas pagal koordinačių sistemą WGS84:

80

arba bet kokiais pasyviaisiais tinklais, kurių tinklo akių dydis mažesnis kaip 100 mm,

| 1.1 | Tobinių žvejyba bet kokiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tralo maišo tinklo akių dydis mažesnis kaip
  32
   mm, draudžiama geografiniame rajone, kurio ribos eina Anglijos ir Škotijos
  rytine
  pakrante ir yra apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas koordinates, nustatytas pagal koordinačių sistemą WGS84: |
| --- | --- |

1.1

Tobinių žvejyba bet kokiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tralo maišo tinklo akių dydis mažesnis kaip
  32
   mm, draudžiama geografiniame rajone, kurio ribos eina Anglijos ir Škotijos
  rytine
  pakrante ir yra apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas koordinates, nustatytas pagal koordinačių sistemą WGS84:

32

rytine

Pakeitimas 213

Pakeitimas 213

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo C dalies 2 dalies 2.2 punkto 1 įtrauka

V priedo C dalies 2 dalies 2.2 punkto 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | priedugnio
  tralais arba jūriniais užmetamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kurių variklio galia ne didesnė kaip 221 kW; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

priedugnio
  tralais arba jūriniais užmetamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kurių variklio galia ne didesnė kaip 221 kW;

priedugnio

| — | dugniniais
  tralais arba jūriniais užmetamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kurių variklio galia ne didesnė kaip 221 kW; |
| --- | --- |

—

dugniniais
  tralais arba jūriniais užmetamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kurių variklio galia ne didesnė kaip 221 kW;

dugniniais

Pakeitimas 214

Pakeitimas 214

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo C dalies 2 dalies 2.2 punkto 2 įtrauka

V priedo C dalies 2 dalies 2.2 punkto 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | dugniniais poriniais tralais žvejojantiems suporintiems laivams, kurių suminė variklių galia jokiu metu neviršija 221 kW; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

dugniniais poriniais tralais žvejojantiems suporintiems laivams, kurių suminė variklių galia jokiu metu neviršija 221 kW;

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 215

Pakeitimas 215

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo C dalies 2 dalies 2.2 punkto 3 įtrauka

V priedo C dalies 2 dalies 2.2 punkto 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | didesnės kaip 221 kW variklio galios laivams leidžiama žvejoti
  priedugnio
  tralais arba jūriniais užmetamaisiais tinklais, o didesnės kaip 221 kW variklio galios suporintiems laivams leidžiama žvejoti
  priedugnio
  poriniais tralais, jeigu šie laivai nevykdo specializuotosios jūrinių plekšnių bei jūrų liežuvių žvejybos ir laikosi šio priedo B dalyje nustatytų atitinkamų taisyklių, kuriomis reglamentuojamas tinklo akių dydis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

didesnės kaip 221 kW variklio galios laivams leidžiama žvejoti
  priedugnio
  tralais arba jūriniais užmetamaisiais tinklais, o didesnės kaip 221 kW variklio galios suporintiems laivams leidžiama žvejoti
  priedugnio
  poriniais tralais, jeigu šie laivai nevykdo specializuotosios jūrinių plekšnių bei jūrų liežuvių žvejybos ir laikosi šio priedo B dalyje nustatytų atitinkamų taisyklių, kuriomis reglamentuojamas tinklo akių dydis.

priedugnio

priedugnio

| — | didesnės kaip 221 kW variklio galios laivams leidžiama žvejoti
  demersiniais
  tralais arba jūriniais užmetamaisiais tinklais, o didesnės kaip 221 kW variklio galios suporintiems laivams leidžiama žvejoti
  dugniniais
  poriniais tralais, jeigu šie laivai nevykdo specializuotosios jūrinių plekšnių bei jūrų liežuvių žvejybos ir laikosi šio priedo B dalyje nustatytų atitinkamų taisyklių, kuriomis reglamentuojamas tinklo akių dydis. |
| --- | --- |

—

didesnės kaip 221 kW variklio galios laivams leidžiama žvejoti
  demersiniais
  tralais arba jūriniais užmetamaisiais tinklais, o didesnės kaip 221 kW variklio galios suporintiems laivams leidžiama žvejoti
  dugniniais
  poriniais tralais, jeigu šie laivai nevykdo specializuotosios jūrinių plekšnių bei jūrų liežuvių žvejybos ir laikosi šio priedo B dalyje nustatytų atitinkamų taisyklių, kuriomis reglamentuojamas tinklo akių dydis.

demersiniais

dugniniais

Pakeitimas 216

Pakeitimas 216

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo C dalies 6 dalies 6.2 punktas

V priedo C dalies 6 dalies 6.2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.2 | Į Reglamento
  (EB) Nr. 2347/2002

   (1) I priedą įtrauktų giliavandenių ryklių specializuotąją žvejybą draudžiama vykdyti vandenyse, kurių gylis, pažymėtas jūrlapyje, yra mažesnis kaip 600 metrų. Jeigu giliavandeniai rykliai sugaunami atsitiktinai, jie turi būti laikomi laive. Sužvejotas kiekis turi būti iškraunamas į krantą ir išskaitomas iš kvotų. Jeigu bet kurios valstybės narės laivų atsitiktinai sužvejotų giliavandenių ryklių kiekis viršija 10 tonų, šie laivai nebegali naudotis 6.1 dalyje nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.2

Į Reglamento
  (EB) Nr. 2347/2002

   (1) I priedą įtrauktų giliavandenių ryklių specializuotąją žvejybą draudžiama vykdyti vandenyse, kurių gylis, pažymėtas jūrlapyje, yra mažesnis kaip 600 metrų. Jeigu giliavandeniai rykliai sugaunami atsitiktinai, jie turi būti laikomi laive. Sužvejotas kiekis turi būti iškraunamas į krantą ir išskaitomas iš kvotų. Jeigu bet kurios valstybės narės laivų atsitiktinai sužvejotų giliavandenių ryklių kiekis viršija 10 tonų, šie laivai nebegali naudotis 6.1 dalyje nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis.

(EB) Nr. 2347/2002

1

| 6.2 | Į 
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamento
  (ES) 2016/2336

   (1) I priedą įtrauktų giliavandenių ryklių specializuotąją žvejybą draudžiama vykdyti rajonuose, kurių gylis, pažymėtas jūrlapyje, yra mažesnis kaip 600 metrų. Jeigu giliavandeniai rykliai
  , kurių žvejyba aiškiai draudžiama pagal Sąjungos teisės aktus,
  sugaunami atsitiktinai, jie turi būti
  kuo greičiau paleisti atgal į jūrą. Giliavandenių ryklių, kurių žvejybai taikomas laimikio limitas, laimikis turi būti laikomas
  laive. Sužvejotas kiekis turi būti iškraunamas į krantą ir išskaitomas iš kvotų.
  Tais atvejais, kai valstybės narės turimos kvotos nepakanka, Komisijai leidžiama taikyti Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 5 dalį.
  Jeigu bet kurios valstybės narės laivų atsitiktinai sužvejotų giliavandenių ryklių kiekis viršija 10 tonų, šie laivai nebegali naudotis 6.1 dalyje nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis. |
| --- | --- |

6.2

Į 
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamento
  (ES) 2016/2336

   (1) I priedą įtrauktų giliavandenių ryklių specializuotąją žvejybą draudžiama vykdyti rajonuose, kurių gylis, pažymėtas jūrlapyje, yra mažesnis kaip 600 metrų. Jeigu giliavandeniai rykliai
  , kurių žvejyba aiškiai draudžiama pagal Sąjungos teisės aktus,
  sugaunami atsitiktinai, jie turi būti
  kuo greičiau paleisti atgal į jūrą. Giliavandenių ryklių, kurių žvejybai taikomas laimikio limitas, laimikis turi būti laikomas
  laive. Sužvejotas kiekis turi būti iškraunamas į krantą ir išskaitomas iš kvotų.
  Tais atvejais, kai valstybės narės turimos kvotos nepakanka, Komisijai leidžiama taikyti Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 5 dalį.
  Jeigu bet kurios valstybės narės laivų atsitiktinai sužvejotų giliavandenių ryklių kiekis viršija 10 tonų, šie laivai nebegali naudotis 6.1 dalyje nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis.

Europos Parlamento ir Tarybos

(ES) 2016/2336

1

, kurių žvejyba aiškiai draudžiama pagal Sąjungos teisės aktus,

kuo greičiau paleisti atgal į jūrą. Giliavandenių ryklių, kurių žvejybai taikomas laimikio limitas, laimikis turi būti laikomas

Tais atvejais, kai valstybės narės turimos kvotos nepakanka, Komisijai leidžiama taikyti Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 5 dalį.

Pakeitimas 274

Pakeitimas 274

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo D dalies paantraštė

V priedo D dalies paantraštė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Banginių būrio gyvūnų priegaudos
  ICES IIIa kvadrate ir IV parajonyje mažinimo priemonės | Atsitiktinai sugaunamų jūrų žinduolių kiekio
  ICES IIIa kvadrate ir IV parajonyje mažinimo priemonės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Banginių būrio gyvūnų priegaudos
  ICES IIIa kvadrate ir IV parajonyje mažinimo priemonės

Banginių būrio gyvūnų priegaudos

Atsitiktinai sugaunamų jūrų žinduolių kiekio
  ICES IIIa kvadrate ir IV parajonyje mažinimo priemonės

Atsitiktinai sugaunamų jūrų žinduolių kiekio

Pakeitimas 275

Pakeitimas 275

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo D dalies 1a punktas (naujas)

V priedo D dalies 1a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a. | Atsitiktinai sugaunamų jūrų paukščių kiekio mažinimo priemonės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.

1a.

Atsitiktinai sugaunamų jūrų paukščių kiekio mažinimo priemonės

| 1. | Siekiant nustatyti pažeidžiamų rūšių gyvūnų sąsajas su žvejybos įrankiais ir žvejybos pastangomis ir nustatyti techninius sprendimus, taikytinus žvejybos įrankiams, Šiaurės jūroje vykdomos mokslinių tyrimų programos. |
| --- | --- |

1.

1.

Siekiant nustatyti pažeidžiamų rūšių gyvūnų sąsajas su žvejybos įrankiais ir žvejybos pastangomis ir nustatyti techninius sprendimus, taikytinus žvejybos įrankiams, Šiaurės jūroje vykdomos mokslinių tyrimų programos.

| 2. | Jeigu moksliniais tyrimais nustatyta, kad tam tikruose rajonuose atsitiktinai sugaunami pažeidžiamų rūšių jūrų paukščiai, Šiaurės jūroje taikomos teritorinės priemonės iki tol, kol jas bus galima pakeisti kitomis techninėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

2.

2.

Jeigu moksliniais tyrimais nustatyta, kad tam tikruose rajonuose atsitiktinai sugaunami pažeidžiamų rūšių jūrų paukščiai, Šiaurės jūroje taikomos teritorinės priemonės iki tol, kol jas bus galima pakeisti kitomis techninėmis priemonėmis.

| 3. | Ūdomis Šiaurės jūroje žvejojantys laivai taiko moksliškai išbandytus techninius sprendimus, tokius kaip paukščių baidymo lynai, ūdos gramzdiklių svorio pakeitimai, kabliukų apsauga ir ūdos statymas tamsos metu, naudojant minimalų denio apšvietimą, būtiną saugai užtikrinti. Sprendimai pasirenkami priklausomai nuo įrankio konfigūracijos ir to, kokių pažeidžiamų rūšių gyvūnų laivai gali sugauti. Specifikacijos turėtų atitikti standartus, nustatytus tarptautiniu mastu patvirtintose gairėse. |
| --- | --- |

3.

3.

Ūdomis Šiaurės jūroje žvejojantys laivai taiko moksliškai išbandytus techninius sprendimus, tokius kaip paukščių baidymo lynai, ūdos gramzdiklių svorio pakeitimai, kabliukų apsauga ir ūdos statymas tamsos metu, naudojant minimalų denio apšvietimą, būtiną saugai užtikrinti. Sprendimai pasirenkami priklausomai nuo įrankio konfigūracijos ir to, kokių pažeidžiamų rūšių gyvūnų laivai gali sugauti. Specifikacijos turėtų atitikti standartus, nustatytus tarptautiniu mastu patvirtintose gairėse.

| 4. | Valstybės narės stebi ir vertina nustatytų poveikio mažinimo priemonių efektyvumą, įskaitant su žvejybos laimikiu ir žvejybos pastangomis susijusias priemones. |
| --- | --- |

4.

4.

Valstybės narės stebi ir vertina nustatytų poveikio mažinimo priemonių efektyvumą, įskaitant su žvejybos laimikiu ir žvejybos pastangomis susijusias priemones.

Pakeitimai 306, 314, 315 ir 356

Pakeitimai 306, 314, 315 ir 356

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

V priedo E dalis

V priedo E dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Išbraukta. |
| Nepaisant 13 straipsnio nuostatų, žvejyba tralais su elektros srovės impulsais leidžiama ICES IVb ir IVc kvadratuose, jeigu laikomasi šio reglamento 27 straipsnio 1 dalies antroje įtraukoje nustatytų sąlygų, susijusių su naudojamų elektros impulsų charakteristikomis ir kontrolės stebėsenos priemonėmis, taikomomis į pietus nuo loksodromos linijos, nubrėžtos sujungus toliau nurodytus taškus, nustatytus pagal koordinačių sistemą WGS84: | |
| — | 55o šiaurės platumos taškas rytinėje Jungtinės Karalystės pakrantėje |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Išbraukta.

Išbraukta.

Nepaisant 13 straipsnio nuostatų, žvejyba tralais su elektros srovės impulsais leidžiama ICES IVb ir IVc kvadratuose, jeigu laikomasi šio reglamento 27 straipsnio 1 dalies antroje įtraukoje nustatytų sąlygų, susijusių su naudojamų elektros impulsų charakteristikomis ir kontrolės stebėsenos priemonėmis, taikomomis į pietus nuo loksodromos linijos, nubrėžtos sujungus toliau nurodytus taškus, nustatytus pagal koordinačių sistemą WGS84:

Nepaisant 13 straipsnio nuostatų, žvejyba tralais su elektros srovės impulsais leidžiama ICES IVb ir IVc kvadratuose, jeigu laikomasi šio reglamento 27 straipsnio 1 dalies antroje įtraukoje nustatytų sąlygų, susijusių su naudojamų elektros impulsų charakteristikomis ir kontrolės stebėsenos priemonėmis, taikomomis į pietus nuo loksodromos linijos, nubrėžtos sujungus toliau nurodytus taškus, nustatytus pagal koordinačių sistemą WGS84:

—

55o šiaurės platumos taškas rytinėje Jungtinės Karalystės pakrantėje

55o

| — | į rytus iki 55o šiaurės platumos, 5o rytų ilgumos |
| --- | --- |

—

į rytus iki 55o šiaurės platumos, 5o rytų ilgumos

į rytus iki 55o

o

| — | į šiaurę iki 56o šiaurės platumos |
| --- | --- |

—

į šiaurę iki 56o šiaurės platumos

į šiaurę iki 56o

| — | į rytus iki 56o šiaurės platumos taško Danijos vakarinėje pakrantėje. |
| --- | --- |

—

į rytus iki 56o šiaurės platumos taško Danijos vakarinėje pakrantėje.

į rytus iki 56o

Pakeitimas 324

Pakeitimas 324

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VI priedo A dalies lentelės 14 eilutė

VI priedo A dalies lentelės 14 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Paprastoji skumbrė (Scomber spp.) | 20 cm |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Paprastoji skumbrė (Scomber spp.)

20 cm

| Pakeitimas |
| --- |
| Paprastoji skumbrė (Scomber spp.) | 20 cm (1a) |

Pakeitimas

Pakeitimas

Paprastoji skumbrė (Scomber spp.)

20 cm (1a)

1a

Pakeitimas 218

Pakeitimas 218

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VI priedo A dalies lentelės 15 eilutė

VI priedo A dalies lentelės 15 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Atlantinė silkė (Clupea harengus) | 20 cm |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Atlantinė silkė (Clupea harengus)

Clupea harengus

20 cm

| Pakeitimas |
| --- |
| Atlantinė silkė (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Pakeitimas

Pakeitimas

Atlantinė silkė (Clupea harengus)

Clupea harengus

20 cm (1a)

1a

Pakeitimas 219

Pakeitimas 219

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VI priedo A dalies lentelės 16 eilutė

VI priedo A dalies lentelės 16 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Paprastoji stauridė (Trachurus spp.) | 15 cm (3) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Paprastoji stauridė (Trachurus spp.)

Trachurus spp.

15 cm (3)

3

| Pakeitimas |
| --- |
| Paprastoji stauridė (Trachurus spp.) | 15 cm (3)

  ,

   (3a) |

Pakeitimas

Pakeitimas

Paprastoji stauridė (Trachurus spp.)

Trachurus spp.

15 cm (3)

  ,

   (3a)

3

,

3a

Pakeitimas 220

Pakeitimas 220

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VI priedo A dalies lentelės 17 eilutė

VI priedo A dalies lentelės 17 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Ančiuvis (Engraulis encrasicolus) | 12 cm arba 90 vienetų viename kilograme |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Ančiuvis (Engraulis encrasicolus)

Engraulis encrasicolus

12 cm arba 90 vienetų viename kilograme

| Pakeitimas |
| --- |
| Europinis
  ančiuvis (Engraulis encrasicolus) | 12 cm arba 90 vienetų viename kilograme (1a) |

Pakeitimas

Pakeitimas

Europinis
  ančiuvis (Engraulis encrasicolus)

Europinis

Engraulis encrasicolus

12 cm arba 90 vienetų viename kilograme (1a)

1a

Pakeitimas 221

Pakeitimas 221

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VI priedo B dalies 1 dalies lentelės 2 eilutė

VI priedo B dalies 1 dalies lentelės 2 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Ne mažesnis kaip
  120
   mm | Visas rajonas | Nenurodyta |
| Pakeitimas |
| Ne mažesnis kaip
  100
   mm (1a) | Visas rajonas | Nenurodyta |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Ne mažesnis kaip
  120
   mm

120

Visas rajonas

Nenurodyta

Pakeitimas

Pakeitimas

Ne mažesnis kaip
  100
   mm (1a)

100

1a

Visas rajonas

Nenurodyta

Pakeitimas 223

Pakeitimas 223

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VI priedo B dalies 2 dalies antraštinė dalis

VI priedo B dalies 2 dalies antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Pagrindiniai
  pasyviųjų
  tinklų akių dydžiai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

Pagrindiniai
  pasyviųjų
  tinklų akių dydžiai

pasyviųjų

| 2. | Pagrindiniai
  statomųjų tinklų ir dreifuojančiųjų
  tinklų akių dydžiai |
| --- | --- |

2.

Pagrindiniai
  statomųjų tinklų ir dreifuojančiųjų
  tinklų akių dydžiai

statomųjų tinklų ir dreifuojančiųjų

Pakeitimas 224

Pakeitimas 224

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VI priedo B dalies 2 dalies įžanginė dalis

VI priedo B dalies 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiaurės Vakarų vandenyse leidžiami toliau nurodyti
  pasyviųjų
  tinklų akių dydžiai. | Šiaurės Vakarų vandenyse leidžiami toliau nurodyti
  statomųjų tinklų ir dreifuojančiųjų
  tinklų akių dydžiai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Šiaurės Vakarų vandenyse leidžiami toliau nurodyti
  pasyviųjų
  tinklų akių dydžiai.

pasyviųjų

Šiaurės Vakarų vandenyse leidžiami toliau nurodyti
  statomųjų tinklų ir dreifuojančiųjų
  tinklų akių dydžiai.

statomųjų tinklų ir dreifuojančiųjų

Pakeitimas 225

Pakeitimas 225

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VI priedo B dalies 2 dalies lentelės 2 eilutė

VI priedo B dalies 2 dalies lentelės 2 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Ne mažesnis kaip 120 mm (1) | Visas rajonas | Nenurodyta |
| Pakeitimas |
| Ne mažesnis kaip 120 mm (1) | Visas rajonas | Nenurodyta |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Ne mažesnis kaip 120 mm (1)

1

Visas rajonas

Nenurodyta

Pakeitimas

Pakeitimas

Ne mažesnis kaip 120 mm (1)

1

Visas rajonas

Nenurodyta

Pakeitimas 226

Pakeitimas 226

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VI priedo B dalies lentelės 4 eilutė

VI priedo B dalies lentelės 4 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Ne mažesnis kaip 50mm | Visas rajonas | Specializuotoji smulkiųjų pelaginių rūšių žuvų žvejyba |
| Pakeitimas |
| Ne mažesnis kaip 50 mm | Visas rajonas | Specializuotoji
  (80 % laimikio)
  smulkiųjų pelaginių rūšių žuvų žvejyba. |
| | | Specializuotoji (50 % laimikio) paprastųjų barzdočių žvejyba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Ne mažesnis kaip 50mm

Visas rajonas

Specializuotoji smulkiųjų pelaginių rūšių žuvų žvejyba

Pakeitimas

Pakeitimas

Ne mažesnis kaip 50 mm

Visas rajonas

Specializuotoji
  (80 % laimikio)
  smulkiųjų pelaginių rūšių žuvų žvejyba.

(80 % laimikio)

Specializuotoji (50 % laimikio) paprastųjų barzdočių žvejyba

Specializuotoji (50 % laimikio) paprastųjų barzdočių žvejyba

Pakeitimas 227

Pakeitimas 227

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VI priedo C dalies 1 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

VI priedo C dalies 1 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekvienais metais nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. draudžiama vykdyti bet kokią žvejybą velkamaisiais žvejybos įrankiais ar
  pasyviaisiais
  tinklais rajone, kurio ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas koordinates, nustatytas pagal koordinačių sistemą WGS84: | Kiekvienais metais nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. draudžiama vykdyti bet kokią žvejybą
  dugniniais
  velkamaisiais žvejybos įrankiais ar
  dugniniais statomaisiais
  tinklais rajone, kurio ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas koordinates, nustatytas pagal koordinačių sistemą WGS84: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kiekvienais metais nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. draudžiama vykdyti bet kokią žvejybą velkamaisiais žvejybos įrankiais ar
  pasyviaisiais
  tinklais rajone, kurio ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas koordinates, nustatytas pagal koordinačių sistemą WGS84:

pasyviaisiais

Kiekvienais metais nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. draudžiama vykdyti bet kokią žvejybą
  dugniniais
  velkamaisiais žvejybos įrankiais ar
  dugniniais statomaisiais
  tinklais rajone, kurio ribos apibrėžiamos loksodromomis nuosekliai sujungiant toliau nurodytas koordinates, nustatytas pagal koordinačių sistemą WGS84:

dugniniais

dugniniais statomaisiais

Pakeitimas 228

Pakeitimas 228

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VI priedo C dalies 3 dalies 3.2 punktas

VI priedo C dalies 3 dalies 3.2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.2 | Nukrypstant nuo 1 dalies nuostatos, joje nurodytame rajone ir nustatytu laikotarpiu leidžiama žvejoti
  priedugnio
  tralais, jeigu šiuose traluose yra selektyvumo užtikrinimo įtaisų, kuriuos yra įvertinęs Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK).
  Jeigu 3.1 dalyje nurodytuose rajonuose žvejojančių bet kurios valstybės narės laivų atlantinių menkių priegaudos kiekiai viršija 10 tonų, šiems laivams nebeleidžiama toliau žvejoti tuose rajonuose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.2

Nukrypstant nuo 1 dalies nuostatos, joje nurodytame rajone ir nustatytu laikotarpiu leidžiama žvejoti
  priedugnio
  tralais, jeigu šiuose traluose yra selektyvumo užtikrinimo įtaisų, kuriuos yra įvertinęs Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK).
  Jeigu 3.1 dalyje nurodytuose rajonuose žvejojančių bet kurios valstybės narės laivų atlantinių menkių priegaudos kiekiai viršija 10 tonų, šiems laivams nebeleidžiama toliau žvejoti tuose rajonuose.

priedugnio

Jeigu 3.1 dalyje nurodytuose rajonuose žvejojančių bet kurios valstybės narės laivų atlantinių menkių priegaudos kiekiai viršija 10 tonų, šiems laivams nebeleidžiama toliau žvejoti tuose rajonuose.

| 3.2 | Nukrypstant nuo 1 dalies nuostatos, joje nurodytame rajone ir nustatytu laikotarpiu leidžiama žvejoti
  demersiniais
  tralais, jeigu šiuose traluose yra selektyvumo užtikrinimo įtaisų, kuriuos yra įvertinęs Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK). |
| --- | --- |

3.2

Nukrypstant nuo 1 dalies nuostatos, joje nurodytame rajone ir nustatytu laikotarpiu leidžiama žvejoti
  demersiniais
  tralais, jeigu šiuose traluose yra selektyvumo užtikrinimo įtaisų, kuriuos yra įvertinęs Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK).

demersiniais

Pakeitimas 229

Pakeitimas 229

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VI priedo C dalies 9 dalies antraštinė dalis

VI priedo C dalies 9 dalies antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9. | Pasyviųjų
  tinklų naudojimas ICES Vb, VIa, VII b, c, j ir k kvadratuose |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9.

Pasyviųjų
  tinklų naudojimas ICES Vb, VIa, VII b, c, j ir k kvadratuose

Pasyviųjų

| 9. | Statomųjų
  tinklų naudojimas ICES Vb, VIa,
  VIb,
  VII b, c
  , h
  , j ir k kvadratuose |
| --- | --- |

9.

Statomųjų
  tinklų naudojimas ICES Vb, VIa,
  VIb,
  VII b, c
  , h
  , j ir k kvadratuose

Statomųjų

VIb,

, h

Pakeitimas 230

Pakeitimas 230

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VI priedo C dalies 9 dalies 9.2 punktas

VI priedo C dalies 9 dalies 9.2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9.2. | Į Reglamento (
  EB
  )
  Nr. 2347
  /
  2002
  I priedą įtrauktų giliavandenių ryklių specializuotąją žvejybą draudžiama vykdyti jūrlapyje
  pažymėtame mažesniame
  kaip 600 metrų
  gylyje
  . Jeigu giliavandeniai rykliai
  sužvejojami
  atsitiktinai, jie turi būti
  laikomi
  laive. Sužvejotas kiekis turi būti iškraunamas į krantą ir išskaitomas iš kvotų. Jeigu bet kurios valstybės narės laivų atsitiktinai sužvejotų giliavandenių ryklių kiekis viršija 10 tonų, šie laivai nebegali naudotis 9.1
  dalyje
  nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9.2.

Į Reglamento (
  EB
  )
  Nr. 2347
  /
  2002
  I priedą įtrauktų giliavandenių ryklių specializuotąją žvejybą draudžiama vykdyti jūrlapyje
  pažymėtame mažesniame
  kaip 600 metrų
  gylyje
  . Jeigu giliavandeniai rykliai
  sužvejojami
  atsitiktinai, jie turi būti
  laikomi
  laive. Sužvejotas kiekis turi būti iškraunamas į krantą ir išskaitomas iš kvotų. Jeigu bet kurios valstybės narės laivų atsitiktinai sužvejotų giliavandenių ryklių kiekis viršija 10 tonų, šie laivai nebegali naudotis 9.1
  dalyje
  nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis.

EB

Nr. 2347

2002

pažymėtame mažesniame

gylyje

sužvejojami

laikomi

dalyje

| 9.2. | Į Reglamento (
  ES
  )
  2016
  /
  2336
  I priedą įtrauktų giliavandenių ryklių specializuotąją žvejybą draudžiama vykdyti
  vandenyse, kurių gylis, pažymėtas
  jūrlapyje
  , yra mažesnis
  kaip 600 metrų. Jeigu giliavandeniai rykliai
  , kurių žvejyba aiškiai draudžiama pagal Sąjungos teisės aktus, sugaunami
  atsitiktinai, jie turi būti
  kuo greičiau paleisti atgal į jūrą. Giliavandenių ryklių, kurių žvejybai taikomas laimikio limitas, laimikis turi būti laikomas
  laive. Sužvejotas kiekis turi būti iškraunamas į krantą ir išskaitomas iš kvotų.
  Tais atvejais, kai valstybės narės turimos kvotos nepakanka, Komisijai leidžiama taikyti Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 5 dalį.
  Jeigu bet kurios valstybės narės laivų atsitiktinai sužvejotų giliavandenių ryklių kiekis viršija 10 tonų, šie laivai nebegali naudotis 9.1
  punkte
  nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis. |
| --- | --- |

9.2.

Į Reglamento (
  ES
  )
  2016
  /
  2336
  I priedą įtrauktų giliavandenių ryklių specializuotąją žvejybą draudžiama vykdyti
  vandenyse, kurių gylis, pažymėtas
  jūrlapyje
  , yra mažesnis
  kaip 600 metrų. Jeigu giliavandeniai rykliai
  , kurių žvejyba aiškiai draudžiama pagal Sąjungos teisės aktus, sugaunami
  atsitiktinai, jie turi būti
  kuo greičiau paleisti atgal į jūrą. Giliavandenių ryklių, kurių žvejybai taikomas laimikio limitas, laimikis turi būti laikomas
  laive. Sužvejotas kiekis turi būti iškraunamas į krantą ir išskaitomas iš kvotų.
  Tais atvejais, kai valstybės narės turimos kvotos nepakanka, Komisijai leidžiama taikyti Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 5 dalį.
  Jeigu bet kurios valstybės narės laivų atsitiktinai sužvejotų giliavandenių ryklių kiekis viršija 10 tonų, šie laivai nebegali naudotis 9.1
  punkte
  nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis.

ES

2016

2336

vandenyse, kurių gylis, pažymėtas

, yra mažesnis

, kurių žvejyba aiškiai draudžiama pagal Sąjungos teisės aktus, sugaunami

kuo greičiau paleisti atgal į jūrą. Giliavandenių ryklių, kurių žvejybai taikomas laimikio limitas, laimikis turi būti laikomas

Tais atvejais, kai valstybės narės turimos kvotos nepakanka, Komisijai leidžiama taikyti Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 5 dalį.

punkte

Pakeitimas 276

Pakeitimas 276

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VI priedo D dalies 1 dalies antraštinė dalis

VI priedo D dalies 1 dalies antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Banginių būrio gyvūnų priegaudos
  ICES
  VIa
  ir VII
  d, e, f, g, h ir j
  kvadratuose mažinimo priemonės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Banginių būrio gyvūnų priegaudos
  ICES
  VIa
  ir VII
  d, e, f, g, h ir j
  kvadratuose mažinimo priemonės

Banginių būrio gyvūnų priegaudos

VIa

d, e, f, g, h ir j

| 1. | Atsitiktinai sugaunamų jūrų žinduolių kiekio
  ICES
  VI
  ir VII kvadratuose mažinimo priemonės |
| --- | --- |

1.

Atsitiktinai sugaunamų jūrų žinduolių kiekio
  ICES
  VI
  ir VII kvadratuose mažinimo priemonės

Atsitiktinai sugaunamų jūrų žinduolių kiekio

VI

Pakeitimas 277

Pakeitimas 277

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VI priedo D dalies 2 dalies 2.1 punktas (naujas)

VI priedo D dalies 2 dalies 2.1 punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2.1. | Siekiant nustatyti pažeidžiamų rūšių gyvūnų sąsajas su žvejybos įrankiais ir žvejybos pastangomis ir nustatyti techninius sprendimus, taikytinus žvejybos įrankiams, šiaurės vakarų vandenyse vykdomos mokslinių tyrimų programos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.1.

2.1.

Siekiant nustatyti pažeidžiamų rūšių gyvūnų sąsajas su žvejybos įrankiais ir žvejybos pastangomis ir nustatyti techninius sprendimus, taikytinus žvejybos įrankiams, šiaurės vakarų vandenyse vykdomos mokslinių tyrimų programos.

Pakeitimai 278

Pakeitimai 278

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VI priedo D dalies 2 dalies 2.2 punktas (naujas)

VI priedo D dalies 2 dalies 2.2 punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2.2. | Jeigu moksliniais tyrimais nustatyta, kad tam tikruose rajonuose atsitiktinai sugaunami pažeidžiamų rūšių jūrų paukščiai, šiaurės vakarų vandenyse taikomos teritorinės priemonės iki tol, kol jas bus galima pakeisti kitomis techninėmis priemonėmis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.2.

2.2.

Jeigu moksliniais tyrimais nustatyta, kad tam tikruose rajonuose atsitiktinai sugaunami pažeidžiamų rūšių jūrų paukščiai, šiaurės vakarų vandenyse taikomos teritorinės priemonės iki tol, kol jas bus galima pakeisti kitomis techninėmis priemonėmis.

Pakeitimai 279

Pakeitimai 279

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VI priedo D dalies 2 dalies 2.3 punktas (naujas)

VI priedo D dalies 2 dalies 2.3 punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2.3. | Valstybės narės stebi ir vertina nustatytų poveikio mažinimo priemonių efektyvumą, įskaitant su žvejybos laimikiu ir žvejybos pastangomis susijusias priemones. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.3.

2.3.

Valstybės narės stebi ir vertina nustatytų poveikio mažinimo priemonių efektyvumą, įskaitant su žvejybos laimikiu ir žvejybos pastangomis susijusias priemones.

Pakeitimas 231

Pakeitimas 231

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VII priedo A dalies lentelės 15 eilutė

VII priedo A dalies lentelės 15 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Atlantinė silkė (Clupea harengus) | 20 cm |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Atlantinė silkė (Clupea harengus)

Clupea harengus

20 cm

| Pakeitimas |
| --- |
| Atlantinė silkė (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Pakeitimas

Pakeitimas

Atlantinė silkė (Clupea harengus)

Clupea harengus

20 cm (1a)

1a

Pakeitimas 232

Pakeitimas 232

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VII priedo A dalies lentelės 18 eilutė

VII priedo A dalies lentelės 18 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Paprastasis vilkešeris (Dicentrarchus labrax) | 42
   cm |
| Pakeitimas |
| Paprastasis vilkešeris (Dicentrarchus labrax) | 36
   cm |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Paprastasis vilkešeris (Dicentrarchus labrax)

Dicentrarchus labrax

42
   cm

42

Pakeitimas

Pakeitimas

Paprastasis vilkešeris (Dicentrarchus labrax)

Dicentrarchus labrax

36
   cm

36

Pakeitimas 233

Pakeitimas 233

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VII priedo A dalies lentelės 23 eilutė

VII priedo A dalies lentelės 23 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Karališkoji šukutė (Chlamys spp.) | 40 mm |
| Pakeitimas |
| Karališkoji šukutė (Chlamys spp.
  , Mimachlamys spp.
  ) | 40 mm |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Karališkoji šukutė (Chlamys spp.)

40 mm

Pakeitimas

Pakeitimas

Karališkoji šukutė (Chlamys spp.
  , Mimachlamys spp.
  )

, Mimachlamys spp.

40 mm

Pakeitimas 234

Pakeitimas 234

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VII priedo A dalies lentelės 26 eilutė

VII priedo A dalies lentelės 26 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Filipininė venera (
  Venerupis

  philippinarum) | 35 mm |
| Pakeitimas |
| Filipininė venera (
  Ruditapes

  philippinarum) | 35 mm |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Filipininė venera (
  Venerupis

  philippinarum)

Venerupis

philippinarum

35 mm

Pakeitimas

Pakeitimas

Filipininė venera (
  Ruditapes

  philippinarum)

Ruditapes

philippinarum

35 mm

Pakeitimas 235

Pakeitimas 235

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VII priedo A dalies lentelės 34 eilutė

VII priedo A dalies lentelės 34 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Paprastasis aštuonkojis (Octopus vulgaris) | 750
  gramų (3) |
| Pakeitimas |
| Paprastasis aštuonkojis (Octopus vulgaris) | 1 000
  gramų (3) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Paprastasis aštuonkojis (Octopus vulgaris)

Octopus vulgaris

750
  gramų (3)

750

3

Pakeitimas

Pakeitimas

Paprastasis aštuonkojis (Octopus vulgaris)

Octopus vulgaris

1 000
  gramų (3)

1 000

3

Pakeitimas 242

Pakeitimas 242

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VII priedo C dalies 4 dalies 4.2 punktas

VII priedo C dalies 4 dalies 4.2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.2. | Į Reglamento (
  EB
  )
  Nr. 2347
  /
  2002
  I priedą įtrauktų giliavandenių ryklių specializuotąją žvejybą draudžiama vykdyti
  vandenyse
  , kurių gylis, pažymėtas jūrlapyje, yra mažesnis kaip 600 metrų. Jeigu giliavandeniai rykliai sugaunami atsitiktinai, jie turi būti
  laikomi
  laive. Sužvejotas kiekis turi būti iškraunamas į krantą ir išskaitomas iš kvotų. Jeigu bet kurios valstybės narės laivų atsitiktinai sužvejotų giliavandenių ryklių kiekis viršija 10 tonų, šie laivai nebegali naudotis 1
  dalyje
  nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.2.

Į Reglamento (
  EB
  )
  Nr. 2347
  /
  2002
  I priedą įtrauktų giliavandenių ryklių specializuotąją žvejybą draudžiama vykdyti
  vandenyse
  , kurių gylis, pažymėtas jūrlapyje, yra mažesnis kaip 600 metrų. Jeigu giliavandeniai rykliai sugaunami atsitiktinai, jie turi būti
  laikomi
  laive. Sužvejotas kiekis turi būti iškraunamas į krantą ir išskaitomas iš kvotų. Jeigu bet kurios valstybės narės laivų atsitiktinai sužvejotų giliavandenių ryklių kiekis viršija 10 tonų, šie laivai nebegali naudotis 1
  dalyje
  nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis.

EB

Nr. 2347

2002

vandenyse

laikomi

dalyje

| 4.2. | Į Reglamento (
  ES
  )
  2016
  /
  2336
  I priedą įtrauktų giliavandenių ryklių specializuotąją žvejybą draudžiama vykdyti
  rajonuose
  , kurių gylis, pažymėtas jūrlapyje, yra mažesnis kaip 600 metrų. Jeigu giliavandeniai rykliai
  , kurių žvejyba aiškiai draudžiama pagal Sąjungos teisės aktus,
  sugaunami atsitiktinai, jie turi būti
  kuo greičiau paleisti atgal į jūrą. Giliavandenių ryklių, kurių žvejybai taikomas laimikio limitas, laimikis turi būti laikomas
  laive. Sužvejotas kiekis turi būti iškraunamas į krantą ir išskaitomas iš kvotų.
  Tais atvejais, kai valstybės narės turimos kvotos nepakanka, Komisijai leidžiama taikyti Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 5 dalį.
  Jeigu bet kurios valstybės narės laivų atsitiktinai sužvejotų giliavandenių ryklių kiekis viršija 10 tonų, šie laivai nebegali naudotis 1
  punkte
  nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis. |
| --- | --- |

4.2.

Į Reglamento (
  ES
  )
  2016
  /
  2336
  I priedą įtrauktų giliavandenių ryklių specializuotąją žvejybą draudžiama vykdyti
  rajonuose
  , kurių gylis, pažymėtas jūrlapyje, yra mažesnis kaip 600 metrų. Jeigu giliavandeniai rykliai
  , kurių žvejyba aiškiai draudžiama pagal Sąjungos teisės aktus,
  sugaunami atsitiktinai, jie turi būti
  kuo greičiau paleisti atgal į jūrą. Giliavandenių ryklių, kurių žvejybai taikomas laimikio limitas, laimikis turi būti laikomas
  laive. Sužvejotas kiekis turi būti iškraunamas į krantą ir išskaitomas iš kvotų.
  Tais atvejais, kai valstybės narės turimos kvotos nepakanka, Komisijai leidžiama taikyti Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 5 dalį.
  Jeigu bet kurios valstybės narės laivų atsitiktinai sužvejotų giliavandenių ryklių kiekis viršija 10 tonų, šie laivai nebegali naudotis 1
  punkte
  nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis.

ES

2016

2336

rajonuose

, kurių žvejyba aiškiai draudžiama pagal Sąjungos teisės aktus,

kuo greičiau paleisti atgal į jūrą. Giliavandenių ryklių, kurių žvejybai taikomas laimikio limitas, laimikis turi būti laikomas

Tais atvejais, kai valstybės narės turimos kvotos nepakanka, Komisijai leidžiama taikyti Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio 5 dalį.

punkte

Pakeitimas 243

Pakeitimas 243

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VII priedo C dalies 4 dalies 4.2 a punktas (naujas)

VII priedo C dalies 4 dalies 4.2 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4.2a. | Komisija, pasikonsultavusi su STECF, gali nuspręsti taikyti išimtis tam tikro tipo žvejybai ICES VIII, IX ir X zonose ir jai netaikyti 4.1 punkto nuostatų, jeigu valstybių narių pateikta informacija arba specialių valdymo priemonių, nustatytų regionalizavimo procese, be kita ko, zonoje žvejojančių laivų skaičiaus sumažinimo, žvejybos mėnesių skaičiaus sumažinimo ir pan., arba daugiamečių planų įgyvendinimas rodo, kad vykdant to tipo žvejybą ryklių atsitiktinai sugaunama labai mažai ar į jūrą išmetami labai maži kiekiai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.2a.

4.2a.

Komisija, pasikonsultavusi su STECF, gali nuspręsti taikyti išimtis tam tikro tipo žvejybai ICES VIII, IX ir X zonose ir jai netaikyti 4.1 punkto nuostatų, jeigu valstybių narių pateikta informacija arba specialių valdymo priemonių, nustatytų regionalizavimo procese, be kita ko, zonoje žvejojančių laivų skaičiaus sumažinimo, žvejybos mėnesių skaičiaus sumažinimo ir pan., arba daugiamečių planų įgyvendinimas rodo, kad vykdant to tipo žvejybą ryklių atsitiktinai sugaunama labai mažai ar į jūrą išmetami labai maži kiekiai.

Pakeitimas 280

Pakeitimas 280

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VII priedo D dalies 1 dalies antraštinė dalis

VII priedo D dalies 1 dalies antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Banginių būrio gyvūnų priegaudos
  ICES VIII ir
  IXa
  parajoniuose mažinimo priemonės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Banginių būrio gyvūnų priegaudos
  ICES VIII ir
  IXa
  parajoniuose mažinimo priemonės

Banginių būrio gyvūnų priegaudos

IXa

| 1. | Atsitiktinai sugaunamų jūrų žinduolių kiekio
  ICES VIII ir
  IX
  parajoniuose mažinimo priemonės |
| --- | --- |

1.

Atsitiktinai sugaunamų jūrų žinduolių kiekio
  ICES VIII ir
  IX
  parajoniuose mažinimo priemonės

Atsitiktinai sugaunamų jūrų žinduolių kiekio

IX

Pakeitimas 281

Pakeitimas 281

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VII priedo D dalies 2 dalies 2.1 punktas (naujas)

VII priedo D dalies 2 dalies 2.1 punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2.1. | Siekiant nustatyti pažeidžiamų rūšių gyvūnų sąsajas su žvejybos įrankiais ir žvejybos pastangomis ir nustatyti techninius sprendimus, taikytinus žvejybos įrankiams, pietvakarių vandenyse vykdomos mokslinių tyrimų programos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.1.

2.1.

Siekiant nustatyti pažeidžiamų rūšių gyvūnų sąsajas su žvejybos įrankiais ir žvejybos pastangomis ir nustatyti techninius sprendimus, taikytinus žvejybos įrankiams, pietvakarių vandenyse vykdomos mokslinių tyrimų programos.

Pakeitimas 282

Pakeitimas 282

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VII priedo D dalies 2 dalies 2.2 punktas (naujas)

VII priedo D dalies 2 dalies 2.2 punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2.2. | Jeigu moksliniais tyrimais nustatyta, kad tam tikruose rajonuose atsitiktinai sugaunami pažeidžiamų rūšių jūrų paukščiai, pietvakarių vandenyse taikomos teritorinės priemonės iki tol, kol jas bus galima pakeisti kitomis techninėmis priemonėmis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.2.

2.2.

Jeigu moksliniais tyrimais nustatyta, kad tam tikruose rajonuose atsitiktinai sugaunami pažeidžiamų rūšių jūrų paukščiai, pietvakarių vandenyse taikomos teritorinės priemonės iki tol, kol jas bus galima pakeisti kitomis techninėmis priemonėmis.

Pakeitimas 283

Pakeitimas 283

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VII priedo D dalies 2 dalies 2.3 punktas (naujas)

VII priedo D dalies 2 dalies 2.3 punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2.3. | Valstybės narės stebi ir vertina nustatytų poveikio mažinimo priemonių efektyvumą, įskaitant su žvejybos laimikiu ir žvejybos pastangomis susijusias priemones. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.3.

2.3.

Valstybės narės stebi ir vertina nustatytų poveikio mažinimo priemonių efektyvumą, įskaitant su žvejybos laimikiu ir žvejybos pastangomis susijusias priemones.

Pakeitimas 247

Pakeitimas 247

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VIII priedo B dalies 2 dalies lentelės 2 eilutė

VIII priedo B dalies 2 dalies lentelės 2 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Ne mažesnis kaip 157 mm | Visas rajonas | Specializuotoji lašišų žvejyba |
| Pakeitimas |
| Išbraukta. | | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Ne mažesnis kaip 157 mm

Ne mažesnis kaip 157 mm

Visas rajonas

Visas rajonas

Specializuotoji lašišų žvejyba

Specializuotoji lašišų žvejyba

Pakeitimas

Pakeitimas

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 284

Pakeitimas 284

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VIII priedo D dalies 1 dalies antraštinė dalis

VIII priedo D dalies 1 dalies antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Banginių būrio gyvūnų priegaudos
  mažinimo priemonės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Banginių būrio gyvūnų priegaudos
  mažinimo priemonės

Banginių būrio gyvūnų priegaudos

| 1. | Atsitiktinai sugaunamų jūrų žinduolių kiekio
  mažinimo priemonės |
| --- | --- |

1.

Atsitiktinai sugaunamų jūrų žinduolių kiekio
  mažinimo priemonės

Atsitiktinai sugaunamų jūrų žinduolių kiekio

Pakeitimas 285

Pakeitimas 285

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VIII priedo D dalies 1 a dalis (nauja)

VIII priedo D dalies 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a. | Atsitiktinai sugaunamų jūrų paukščių kiekio mažinimo priemonės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.

1a.

Atsitiktinai sugaunamų jūrų paukščių kiekio mažinimo priemonės

| 1.1. | Siekiant nustatyti pažeidžiamų rūšių gyvūnų sąsajas su žvejybos įrankiais ir žvejybos pastangomis ir nustatyti techninius sprendimus, taikytinus žvejybos įrankiams, Baltijos jūroje vykdomos mokslinių tyrimų programos. |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Siekiant nustatyti pažeidžiamų rūšių gyvūnų sąsajas su žvejybos įrankiais ir žvejybos pastangomis ir nustatyti techninius sprendimus, taikytinus žvejybos įrankiams, Baltijos jūroje vykdomos mokslinių tyrimų programos.

| 1.2. | Jeigu moksliniais tyrimais nustatyta, kad tam tikruose rajonuose atsitiktinai sugaunami pažeidžiamų rūšių jūrų paukščiai, Baltijos jūroje taikomos teritorinės priemonės iki tol, kol jas bus galima pakeisti kitomis techninėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Jeigu moksliniais tyrimais nustatyta, kad tam tikruose rajonuose atsitiktinai sugaunami pažeidžiamų rūšių jūrų paukščiai, Baltijos jūroje taikomos teritorinės priemonės iki tol, kol jas bus galima pakeisti kitomis techninėmis priemonėmis.

| 1.3 | Valstybės narės stebi ir vertina nustatytų poveikio mažinimo priemonių efektyvumą, įskaitant su žvejybos laimikiu ir žvejybos pastangomis susijusias priemones. |
| --- | --- |

1.3

1.3

Valstybės narės stebi ir vertina nustatytų poveikio mažinimo priemonių efektyvumą, įskaitant su žvejybos laimikiu ir žvejybos pastangomis susijusias priemones.

Pakeitimas 251

Pakeitimas 251

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IX priedo B dalies 1 dalies lentelės 2 eilutė

IX priedo B dalies 1 dalies lentelės 2 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Tralo maišas iš tinklinio audeklo, kurio kvadratinių akių dydis ne mažesnis kaip 40 mm | Visas rajonas | Jeigu gaunamas pagrįstas laivo savininko prašymas, vietoj tralo maišo tinklinio audinio, kurio kvadratinių akių dydis –
  44
   mm, leidžiama naudoti tralo maišą iš tinklinio audeklo, kurio rombinių akių dydis 50 mm (2) |
| Pakeitimas |
| Tralo maišas iš tinklinio audeklo, kurio kvadratinių akių dydis ne mažesnis kaip 40 mm | Visas rajonas | Jeigu gaunamas pagrįstas laivo savininko prašymas, vietoj tralo maišo tinklinio audinio, kurio kvadratinių akių dydis –
  40
   mm, leidžiama naudoti tralo maišą iš tinklinio audeklo, kurio rombinių akių dydis 50 mm (2) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Tralo maišas iš tinklinio audeklo, kurio kvadratinių akių dydis ne mažesnis kaip 40 mm

Visas rajonas

Jeigu gaunamas pagrįstas laivo savininko prašymas, vietoj tralo maišo tinklinio audinio, kurio kvadratinių akių dydis –
  44
   mm, leidžiama naudoti tralo maišą iš tinklinio audeklo, kurio rombinių akių dydis 50 mm (2)

44

2

Pakeitimas

Pakeitimas

Tralo maišas iš tinklinio audeklo, kurio kvadratinių akių dydis ne mažesnis kaip 40 mm

Visas rajonas

Jeigu gaunamas pagrįstas laivo savininko prašymas, vietoj tralo maišo tinklinio audinio, kurio kvadratinių akių dydis –
  40
   mm, leidžiama naudoti tralo maišą iš tinklinio audeklo, kurio rombinių akių dydis 50 mm (2)

40

2

Pakeitimas 254

Pakeitimas 254

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IX priedo B dalies 2 a dalis (nauja)

IX priedo B dalies 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a. | Išskyrus atvejus, kai pagal šio reglamento 18 straipsnį nustatoma kitaip, toliau taikomos esamos šios dalies 1, 1a ir 2 dalių nuostatų taikymo išimtys, susijusios su apsupamaisiais įrankiais, įtrauktos į Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 19 straipsnyje nurodytą valdymo planą ir priimtos pagal šio reglamento 9 straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.

2a.

Išskyrus atvejus, kai pagal šio reglamento 18 straipsnį nustatoma kitaip, toliau taikomos esamos šios dalies 1, 1a ir 2 dalių nuostatų taikymo išimtys, susijusios su apsupamaisiais įrankiais, įtrauktos į Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 19 straipsnyje nurodytą valdymo planą ir priimtos pagal šio reglamento 9 straipsnį.

Pakeitimas 255

Pakeitimas 255

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IX priedo C dalies 5 dalis

IX priedo C dalies 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Viename laive draudžiama turėti ar naudoti daugiau kaip 250 dugninių gaudyklių ir krabų bei omarų gaudyklių gaudant giliavandenius vėžiagyvius
  (įskaitant Plesionika spp., Pasiphaea spp. arba panašias rūšis)
  . | Viename laive draudžiama turėti ar naudoti daugiau kaip 250 dugninių gaudyklių ir krabų bei omarų gaudyklių gaudant giliavandenius vėžiagyvius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Viename laive draudžiama turėti ar naudoti daugiau kaip 250 dugninių gaudyklių ir krabų bei omarų gaudyklių gaudant giliavandenius vėžiagyvius
  (įskaitant Plesionika spp., Pasiphaea spp. arba panašias rūšis)
  .

(įskaitant Plesionika spp., Pasiphaea spp. arba panašias rūšis)

Viename laive draudžiama turėti ar naudoti daugiau kaip 250 dugninių gaudyklių ir krabų bei omarų gaudyklių gaudant giliavandenius vėžiagyvius.

Pakeitimas 256

Pakeitimas 256

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IX priedo C dalies 5 dalies 1 a pastraipa (nauja)

IX priedo C dalies 5 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Tik konkrečios vietos smulkiosios žvejybos įrankius naudojantiems laivams leidžiama gaudyti giliavandenius vėžiagyvius (įskaitant Plesionika spp., Pasiphaea spp. arba panašias rūšis). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tik konkrečios vietos smulkiosios žvejybos įrankius naudojantiems laivams leidžiama gaudyti giliavandenius vėžiagyvius (įskaitant Plesionika spp., Pasiphaea spp. arba panašias rūšis).

Tik konkrečios vietos smulkiosios žvejybos įrankius naudojantiems laivams leidžiama gaudyti giliavandenius vėžiagyvius (įskaitant Plesionika spp., Pasiphaea spp. arba panašias rūšis).

Pakeitimas 257

Pakeitimas 257

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IX priedo C dalies 6 a dalis (nauja)

IX priedo C dalies 6 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a. | Povandeninės žūklės žeberkliniais šautuvais apribojimai



  Draudžiama žvejoti po vandeniu žeberkliniais šautuvais su akvalangu ir naktį nuo saulėlydžio iki aušros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a.

6a.

Povandeninės žūklės žeberkliniais šautuvais apribojimai

Draudžiama žvejoti po vandeniu žeberkliniais šautuvais su akvalangu ir naktį nuo saulėlydžio iki aušros.

Draudžiama žvejoti po vandeniu žeberkliniais šautuvais su akvalangu ir naktį nuo saulėlydžio iki aušros.

Pakeitimas 286

Pakeitimas 286

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IX priedo D dalies 1 dalies antraštinė dalis

IX priedo D dalies 1 dalies antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Banginių būrio gyvūnų priegaudos
  mažinimo priemonės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Banginių būrio gyvūnų priegaudos
  mažinimo priemonės

Banginių būrio gyvūnų priegaudos

| 1. | Atsitiktinai sugaunamų jūrų žinduolių kiekio
  mažinimo priemonės |
| --- | --- |

1.

Atsitiktinai sugaunamų jūrų žinduolių kiekio
  mažinimo priemonės

Atsitiktinai sugaunamų jūrų žinduolių kiekio

Pakeitimas 287

Pakeitimas 287

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IX priedo D dalies 2 dalies 2.1 punktas (naujas)

IX priedo D dalies 2 dalies 2.1 punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2.1. | Siekiant nustatyti pažeidžiamų rūšių gyvūnų sąsajas su žvejybos įrankiais ir žvejybos pastangomis ir nustatyti techninius sprendimus, taikytinus žvejybos įrankiams, Viduržemio jūroje vykdomos mokslinių tyrimų programos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.1.

2.1.

Siekiant nustatyti pažeidžiamų rūšių gyvūnų sąsajas su žvejybos įrankiais ir žvejybos pastangomis ir nustatyti techninius sprendimus, taikytinus žvejybos įrankiams, Viduržemio jūroje vykdomos mokslinių tyrimų programos.

Pakeitimas 288

Pakeitimas 288

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IX priedo D dalies 2 dalies 2.2 punktas (naujas)

IX priedo D dalies 2 dalies 2.2 punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2.2. | Jeigu moksliniais tyrimais nustatyta, kad tam tikruose rajonuose atsitiktinai sugaunami pažeidžiamų rūšių jūrų paukščiai, Viduržemio jūroje taikomos teritorinės priemonės iki tol, kol jas bus galima pakeisti kitomis techninėmis priemonėmis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.2.

2.2.

Jeigu moksliniais tyrimais nustatyta, kad tam tikruose rajonuose atsitiktinai sugaunami pažeidžiamų rūšių jūrų paukščiai, Viduržemio jūroje taikomos teritorinės priemonės iki tol, kol jas bus galima pakeisti kitomis techninėmis priemonėmis.

Pakeitimas 289

Pakeitimas 289

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IX priedo D dalies 2 dalies 2.3 punktas (naujas)

IX priedo D dalies 2 dalies 2.3 punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2.3. | Valstybės narės stebi ir vertina nustatytų poveikio mažinimo priemonių efektyvumą, įskaitant su žvejybos laimikiu ir žvejybos pastangomis susijusias priemones. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.3.

2.3.

Valstybės narės stebi ir vertina nustatytų poveikio mažinimo priemonių efektyvumą, įskaitant su žvejybos laimikiu ir žvejybos pastangomis susijusias priemones.

Pakeitimas 259

Pakeitimas 259

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

X priedo B dalies 1 dalies lentelės 2 eilutė

X priedo B dalies 1 dalies lentelės 2 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Ne mažesnis kaip
  50
   mm | Visas rajonas | Leidžiama naudoti
  pakaitinius iš tinklinio audeklo 40 mm dydžio kvadratinėmis akimis pagamintus
  tralo
  maišus |
| Pakeitimas |
| Ne mažesnis kaip
  40
   mm | Visas rajonas | Jeigu gaunamas pagrįstas laivo savininko prašymas, vietoj tralo maišo tinklinio audinio, kurio kvadratinių akių dydis – 40 mm,
  leidžiama naudoti tralo
  maišą iš tinklinio audeklo, kurio rombinių akių dydis – 50 mm

   (1a). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Ne mažesnis kaip
  50
   mm

50

Visas rajonas

Leidžiama naudoti
  pakaitinius iš tinklinio audeklo 40 mm dydžio kvadratinėmis akimis pagamintus
  tralo
  maišus

pakaitinius iš tinklinio audeklo 40 mm dydžio kvadratinėmis akimis pagamintus

maišus

Pakeitimas

Pakeitimas

Ne mažesnis kaip
  40
   mm

40

Visas rajonas

Jeigu gaunamas pagrįstas laivo savininko prašymas, vietoj tralo maišo tinklinio audinio, kurio kvadratinių akių dydis – 40 mm,
  leidžiama naudoti tralo
  maišą iš tinklinio audeklo, kurio rombinių akių dydis – 50 mm

   (1a).

Jeigu gaunamas pagrįstas laivo savininko prašymas, vietoj tralo maišo tinklinio audinio, kurio kvadratinių akių dydis – 40 mm,

maišą iš tinklinio audeklo, kurio rombinių akių dydis – 50 mm

1a

Pakeitimas 260

Pakeitimas 260

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

X priedo B dalies 2 dalies lentelės 2 eilutė

X priedo B dalies 2 dalies lentelės 2 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Ne mažesnis kaip 400 mm | Visas rajonas | Specializuotoji
  paprastųjų otų žvejyba |
| Pakeitimas |
| Ne mažesnis kaip 400 mm | Visas rajonas | Paprastųjų otų žvejyba
  dugniniais statomaisiais žiauniniais tinklais |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Ne mažesnis kaip 400 mm

Visas rajonas

Specializuotoji
  paprastųjų otų žvejyba

Specializuotoji

Pakeitimas

Pakeitimas

Ne mažesnis kaip 400 mm

Visas rajonas

Paprastųjų otų žvejyba
  dugniniais statomaisiais žiauniniais tinklais

dugniniais statomaisiais žiauniniais tinklais

Pakeitimas 261

Pakeitimas 261

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

X priedo C dalis

X priedo C dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| C dalis | Išbraukta. |
| Rajonai, kuriuose žvejyba draudžiama arba ribojama | |
| Žvejybos operacijų nutraukimas tam tikru sezonu, siekiant apsaugoti paprastuosius otus | |
| Sąjungai priklausančiuose Juodosios jūros vandenyse kiekvienais metais nuo balandžio 15 d. iki birželio 15 d. paprastuosius otus leidžiama žvejoti, perkrauti iš laivo į laivą, iškrauti į krantą ir pirmą kartą parduoti. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

C dalis

C dalis

Išbraukta.

Išbraukta.

Rajonai, kuriuose žvejyba draudžiama arba ribojama

Rajonai, kuriuose žvejyba draudžiama arba ribojama

Žvejybos operacijų nutraukimas tam tikru sezonu, siekiant apsaugoti paprastuosius otus

Žvejybos operacijų nutraukimas tam tikru sezonu, siekiant apsaugoti paprastuosius otus

Sąjungai priklausančiuose Juodosios jūros vandenyse kiekvienais metais nuo balandžio 15 d. iki birželio 15 d. paprastuosius otus leidžiama žvejoti, perkrauti iš laivo į laivą, iškrauti į krantą ir pirmą kartą parduoti.

Sąjungai priklausančiuose Juodosios jūros vandenyse kiekvienais metais nuo balandžio 15 d. iki birželio 15 d. paprastuosius otus leidžiama žvejoti, perkrauti iš laivo į laivą, iškrauti į krantą ir pirmą kartą parduoti.

Pakeitimas 290

Pakeitimas 290

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

X priedo D dalies 1a dalis (nauja)

X priedo D dalies 1a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a. | Atsitiktinai sugaunamų jūrų paukščių kiekio mažinimo priemonės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.

1a.

Atsitiktinai sugaunamų jūrų paukščių kiekio mažinimo priemonės

| 1a.1. | Siekiant nustatyti pažeidžiamų rūšių gyvūnų sąsajas su žvejybos įrankiais ir žvejybos pastangomis ir nustatyti techninius sprendimus, taikytinus žvejybos įrankiams, Juodojoje jūroje vykdomos mokslinių tyrimų programos. |
| --- | --- |

1a.1.

1a.1.

Siekiant nustatyti pažeidžiamų rūšių gyvūnų sąsajas su žvejybos įrankiais ir žvejybos pastangomis ir nustatyti techninius sprendimus, taikytinus žvejybos įrankiams, Juodojoje jūroje vykdomos mokslinių tyrimų programos.

| 1a.2. | Jeigu moksliniais tyrimais nustatyta, kad tam tikruose rajonuose atsitiktinai sugaunami pažeidžiamų rūšių jūrų paukščiai, Juodojoje jūroje taikomos teritorinės priemonės iki tol, kol jas bus galima pakeisti kitomis techninėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

1a.2.

1a.2.

Jeigu moksliniais tyrimais nustatyta, kad tam tikruose rajonuose atsitiktinai sugaunami pažeidžiamų rūšių jūrų paukščiai, Juodojoje jūroje taikomos teritorinės priemonės iki tol, kol jas bus galima pakeisti kitomis techninėmis priemonėmis.

| 1a.3. | Valstybės narės stebi ir vertina nustatytų poveikio mažinimo priemonių efektyvumą, įskaitant su žvejybos laimikiu ir žvejybos pastangomis susijusias priemones. |
| --- | --- |

1a.3.

1a.3.

Valstybės narės stebi ir vertina nustatytų poveikio mažinimo priemonių efektyvumą, įskaitant su žvejybos laimikiu ir žvejybos pastangomis susijusias priemones.

Pakeitimas 262

Pakeitimas 262

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

XI priedo A dalies antraštinė dalis

XI priedo A dalies antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagrindiniai velkamųjų žvejybos įrankių tinklo akių dydžiai | 1. | Pagrindiniai velkamųjų žvejybos įrankių tinklo akių dydžiai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pagrindiniai velkamųjų žvejybos įrankių tinklo akių dydžiai

1.

1.

Pagrindiniai velkamųjų žvejybos įrankių tinklo akių dydžiai

Pakeitimas 263

Pakeitimas 263

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

XI priedo A dalies 1 dalies įžanginė dalis

XI priedo A dalies 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Atokiausiuose regionuose
  leidžiami toliau nurodyti tralo maišo tinklinio audeklo akių dydžiai. | Sąjungos vandenyse Indijos vandenyne ir vakarinėje Atlanto vandenyno dalyje
  leidžiami toliau nurodyti tralo maišo tinklinio audeklo akių dydžiai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Atokiausiuose regionuose
  leidžiami toliau nurodyti tralo maišo tinklinio audeklo akių dydžiai.

Atokiausiuose regionuose

Sąjungos vandenyse Indijos vandenyne ir vakarinėje Atlanto vandenyno dalyje
  leidžiami toliau nurodyti tralo maišo tinklinio audeklo akių dydžiai.

Sąjungos vandenyse Indijos vandenyne ir vakarinėje Atlanto vandenyno dalyje

Pakeitimas 264

Pakeitimas 264

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

XI priedo A dalies lentelės 3 eilutė

XI priedo A dalies lentelės 3 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Ne mažesnis kaip 45 mm | Visi Gvianos (Prancūzijos departamento) priekrantės vandenys, priklausantys Prancūzijai arba esantys jos jurisdikcijoje | Specializuotoji krevečių (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) žvejyba |
| Pakeitimas |
| Ne mažesnis kaip 45 mm | Visi Gvianos (Prancūzijos departamento) priekrantės vandenys, priklausantys Prancūzijai arba esantys jos jurisdikcijoje | Specializuotoji
  (15 % laimikio)
  krevečių (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) žvejyba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Ne mažesnis kaip 45 mm

Visi Gvianos (Prancūzijos departamento) priekrantės vandenys, priklausantys Prancūzijai arba esantys jos jurisdikcijoje

Specializuotoji krevečių (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) žvejyba

Pakeitimas

Pakeitimas

Ne mažesnis kaip 45 mm

Visi Gvianos (Prancūzijos departamento) priekrantės vandenys, priklausantys Prancūzijai arba esantys jos jurisdikcijoje

Specializuotoji
  (15 % laimikio)
  krevečių (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) žvejyba

(15 % laimikio)

Pakeitimas 265

Pakeitimas 265

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

XI priedo A dalies lentelės 4 eilutė

XI priedo A dalies lentelės 4 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| Ne mažesnis kaip 14 mm | Visas rajonas | Specializuotoji smulkiųjų pelaginių rūšių žuvų žvejyba gaubiamaisiais tinklais |
| Pakeitimas |
| Išbraukta. | | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Ne mažesnis kaip 14 mm

Ne mažesnis kaip 14 mm

Visas rajonas

Visas rajonas

Specializuotoji smulkiųjų pelaginių rūšių žuvų žvejyba gaubiamaisiais tinklais

Specializuotoji smulkiųjų pelaginių rūšių žuvų žvejyba gaubiamaisiais tinklais

Pakeitimas

Pakeitimas

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 266

Pakeitimas 266

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

XI priedo A dalies 1 a dalis (nauja)

XI priedo A dalies 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a. | Pagrindiniai gaubiamųjų tinklų akių dydžiai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.

1a.

Pagrindiniai gaubiamųjų tinklų akių dydžiai

Sąjungos vandenyse Indijos vandenyne ir vakarinėje Atlanto vandenyno dalyje taikomi toliau nurodyti gaubiamųjų tinklų akių dydžiai.

Sąjungos vandenyse Indijos vandenyne ir vakarinėje Atlanto vandenyno dalyje taikomi toliau nurodyti gaubiamųjų tinklų akių dydžiai.

Pakeitimas 267

Pakeitimas 267

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

XI priedo A dalies 1 a dalies (naujos) lentelė (nauja)

XI priedo A dalies 1 a dalies (naujos) lentelė (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas |
| --- |
| |
| Pakeitimas |
| Tinklo akių dydis | Geografiniai rajonai | Sąlygos |
| Ne mažesnis kaip 14 mm | Visas rajonas | Specializuotoji smulkiųjų pelaginių rūšių žuvų žvejyba gaubiamaisiais tinklais |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tinklo akių dydis

Tinklo akių dydis

Geografiniai rajonai

Geografiniai rajonai

Sąlygos

Sąlygos

Ne mažesnis kaip 14 mm

Ne mažesnis kaip 14 mm

Visas rajonas

Visas rajonas

Specializuotoji smulkiųjų pelaginių rūšių žuvų žvejyba gaubiamaisiais tinklais

Specializuotoji smulkiųjų pelaginių rūšių žuvų žvejyba gaubiamaisiais tinklais

Pakeitimas 291

Pakeitimas 291

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

XI priedo B a dalis (nauja)

XI priedo B a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Ba dalis |
| | Poveikio pažeidžiamų rūšių gyvūnams mažinimo priemonės |
| | 1. | Atsitiktinai sugaunamų jūrų žinduolių kiekio mažinimo priemonės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ba dalis

Ba dalis

Poveikio pažeidžiamų rūšių gyvūnams mažinimo priemonės

Poveikio pažeidžiamų rūšių gyvūnams mažinimo priemonės

1.

1.

Atsitiktinai sugaunamų jūrų žinduolių kiekio mažinimo priemonės

| 1.1. | Laivams atokiausiuose regionuose draudžiama naudoti statomuosius tinklus, dreifuojančiuosius tinklus, pelaginius tralus, tralus su didele vertikalia anga arba vykdyti bet kokio kito tipo žvejybą, kurios atveju nustatyta, jog sugaunama priegauda, jeigu kartu su jais nenaudojama patvirtinta priegaudos mažinimo technologija. Išimtys turėtų būti daromos tik to tipo žvejybai, kurios atveju įrodyta, jog bendra priegauda yra labai maža. |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Laivams atokiausiuose regionuose draudžiama naudoti statomuosius tinklus, dreifuojančiuosius tinklus, pelaginius tralus, tralus su didele vertikalia anga arba vykdyti bet kokio kito tipo žvejybą, kurios atveju nustatyta, jog sugaunama priegauda, jeigu kartu su jais nenaudojama patvirtinta priegaudos mažinimo technologija. Išimtys turėtų būti daromos tik to tipo žvejybai, kurios atveju įrodyta, jog bendra priegauda yra labai maža.

| 1.2. | 1 dalies nuostata netaikoma žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų, kurie atliekami leidžiant bei prižiūrint valstybėms narėms arba atitinkamoms valstybėms narėms ir kuriais siekiama sukurti naujų techninių priemonių atsitiktinai sugaunamų ar nužudomų bangininių būrio gyvūnų kiekiui mažinti, tikslais. |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

1 dalies nuostata netaikoma žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų, kurie atliekami leidžiant bei prižiūrint valstybėms narėms arba atitinkamoms valstybėms narėms ir kuriais siekiama sukurti naujų techninių priemonių atsitiktinai sugaunamų ar nužudomų bangininių būrio gyvūnų kiekiui mažinti, tikslais.

| 1.3. | Valstybės narės, vykdydamos specialias metines stebėjimo programas, atlikdamos mokslinius tyrimus arba įgyvendindamos bandomuosius projektus, stebi ir vertina, kiek 1.1 punkte nurodyti priegaudos mažinimo įtaisai yra veiksmingi atitinkamuose rajonuose vykdant atitinkamų tipų žvejybos veiklą. |
| --- | --- |

1.3.

1.3.

Valstybės narės, vykdydamos specialias metines stebėjimo programas, atlikdamos mokslinius tyrimus arba įgyvendindamos bandomuosius projektus, stebi ir vertina, kiek 1.1 punkte nurodyti priegaudos mažinimo įtaisai yra veiksmingi atitinkamuose rajonuose vykdant atitinkamų tipų žvejybos veiklą.

| 2. | Atsitiktinai sugaunamų jūrų paukščių kiekio mažinimo priemonės |
| --- | --- |

2.

2.

Atsitiktinai sugaunamų jūrų paukščių kiekio mažinimo priemonės

| 2.1. | Siekiant nustatyti pažeidžiamų rūšių gyvūnų sąsajas su žvejybos įrankiais ir žvejybos pastangomis ir nustatyti techninius sprendimus, taikytinus žvejybos įrankiams, atokiausiuose regionuose vykdomos mokslinių tyrimų programos. |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

Siekiant nustatyti pažeidžiamų rūšių gyvūnų sąsajas su žvejybos įrankiais ir žvejybos pastangomis ir nustatyti techninius sprendimus, taikytinus žvejybos įrankiams, atokiausiuose regionuose vykdomos mokslinių tyrimų programos.

| 2.2. | Jeigu moksliniais tyrimais nustatyta, kad tam tikruose rajonuose atsitiktinai sugaunami pažeidžiamų rūšių jūrų paukščiai, atokiausiuose regionuose taikomos teritorinės priemonės iki tol, kol jas bus galima pakeisti kitomis techninėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

Jeigu moksliniais tyrimais nustatyta, kad tam tikruose rajonuose atsitiktinai sugaunami pažeidžiamų rūšių jūrų paukščiai, atokiausiuose regionuose taikomos teritorinės priemonės iki tol, kol jas bus galima pakeisti kitomis techninėmis priemonėmis.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0381/2017).

1

(18)  
  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).

18

2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).

(19)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

19

(20)  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

20

(19)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

19

(20)  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

20

(21)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

21

(21)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

21

(1a)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1).

1a

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1).

(1a)  
  1979 m. balandžio 2 d. Tarybos direktyva 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 103, 1979 4 25, p. 1).

1a

1979 m. balandžio 2 d. Tarybos direktyva 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 103, 1979 4 25, p. 1).

(29)  2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1626/94 (OL L 409, 2006 12 30, p. 11).

29

(30)  2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1098/2007, nustatantis Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą bei iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 779/97 (OL L 248, 2007 9 22, p. 1).

30

(31)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

31

(32)  
  2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių (OL L 347, 2001 12 30, p. 44).

32

2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių (OL L 347, 2001 12 30, p. 44).

(33)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

33

(29)  2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1626/94 (OL L 409, 2006 12 30, p. 11).

29

(30)  2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1098/2007, nustatantis Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą bei iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 779/97 (OL L 248, 2007 9 22, p. 1).

30

(31)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

31

(33)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

33

(34)  ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) rajonai, kaip apibrėžta 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 218/2009 dėl valstybių narių, žvejojančių Šiaurės Rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo (OL L 87, 2009 3 31, p. 70).

34

(34)  ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) rajonai, kaip apibrėžta 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 218/2009 dėl valstybių narių, žvejojančių Šiaurės Rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo (OL L 87, 2009 3 31, p. 70).

34

(40)  
  2008 m. birželio 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 517/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 įgyvendinimo taisyklės, taikomos nustatant žvejybos tinklų akių dydį ir vertinant gijų storį (OL L 151, 2008 6 11, p. 5).

40

2008 m. birželio 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 517/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 įgyvendinimo taisyklės, taikomos nustatant žvejybos tinklų akių dydį ir vertinant gijų storį (OL L 151, 2008 6 11, p. 5).

(1a)  
  2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1004 dėl Sąjungos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 199/2008 (OL L 157, 2017 6 20, p. 1).

1a

2017 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1004 dėl Sąjungos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 199/2008 (OL L 157, 2017 6 20, p. 1).

(*1)  
  Jeigu bus priimtas šis požiūris, derybose su Taryba reikės atitinkamai pakoreguoti 35–41 straipsnius, nustačius priemones, kurios bus toliau taikomos po šioje pastraipoje nurodytos datos.

*1

Jeigu bus priimtas šis požiūris, derybose su Taryba reikės atitinkamai pakoreguoti 35–41 straipsnius, nustačius priemones, kurios bus toliau taikomos po šioje pastraipoje nurodytos datos.

(1a)  
  2002 m. kovo 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 494/2002, nustatantis papildomas technines priemones, skirtas merlūzų išteklių atkūrimui ICES III, IV, V, VI ir VII parajonių ir ICES VIII parajonio a, b, d ir e sektoriuose (OL L 77, 2002 3 20, p. 8).

1a

2002 m. kovo 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 494/2002, nustatantis papildomas technines priemones, skirtas merlūzų išteklių atkūrimui ICES III, IV, V, VI ir VII parajonių ir ICES VIII parajonio a, b, d ir e sektoriuose (OL L 77, 2002 3 20, p. 8).

(1a)  
  Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

1a

Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

(1a)  
  Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

1a

Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

(1a)  
  Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

1a

Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

(1a)  
  Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

1a

Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

(1a)  
  Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

1a

Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

(1a)  
  Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

1a

Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

(1a)  
  Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

1a

Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

(1a)  
  Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

1a

Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

(1a)  
  Žvejojant Kategato pakvadratyje, turi būti įmontuota 120 mm dydžio kvadratinių akių tinklo sekcija (žvejyboje tralais nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d., o žvejyboje gaubiamaisiais tinklais nuo rugpjūčio 1 d. iki spalio 31 d.).

1a

Žvejojant Kategato pakvadratyje, turi būti įmontuota 120 mm dydžio kvadratinių akių tinklo sekcija (žvejyboje tralais nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d., o žvejyboje gaubiamaisiais tinklais nuo rugpjūčio 1 d. iki spalio 31 d.).

(1)  
  2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2347/2002, nustatantis konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai (OL L 351, 2002 12 28, p. 6).

1

2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2347/2002, nustatantis konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai (OL L 351, 2002 12 28, p. 6).

(1)  
  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/2336, kuriuo nustatomos specialios giliavandenių žuvų išteklių žvejybos šiaurės rytų Atlante sąlygos bei žvejybos šiaurės rytų Atlanto tarptautiniuose vandenyse nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2347/2002 (OL L 354, 2016 12 23, p. 1).

1

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/2336, kuriuo nustatomos specialios giliavandenių žuvų išteklių žvejybos šiaurės rytų Atlante sąlygos bei žvejybos šiaurės rytų Atlanto tarptautiniuose vandenyse nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2347/2002 (OL L 354, 2016 12 23, p. 1).

(1a)  
  Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

1a

Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. Perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, demonstruojant arba parduodant ši 10 % riba negali būti viršijama.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. Perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, demonstruojant arba parduodant ši 10 % riba negali būti viršijama.

(1a)  
  Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

1a

Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

(3)  ICES V, VI parajonių į pietus nuo 56o šiaurės platumos ir VII parajonyje, išskyrus ICES VIId, e ir f kvadratus, Sąjungos vandenyse taikomas mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis yra 130 mm.

3

o

(3)  ICES V, VI parajonių į pietus nuo 56o šiaurės platumos ir VII parajonyje, išskyrus ICES VIId, e ir f kvadratus, Sąjungos vandenyse taikomas mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis yra 130 mm.

3

o

(3a)  
  Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

3a

Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

(1a)  
  Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

1a

Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

(1a)  
  Reikalavimas palaipsniui įvedamas per dvejų metų laikotarpį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. ICES VIId ir VIIe kvadratuose taikomas ne mažesnio kaip 100 mm tinklo akių dydžio reikalavimas.

1a

Reikalavimas palaipsniui įvedamas per dvejų metų laikotarpį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. ICES VIId ir VIIe kvadratuose taikomas ne mažesnio kaip 100 mm tinklo akių dydžio reikalavimas.

(1)  
  Specializuotoje (30 % laimikio) europinių jūrų velnių žvejyboje naudojamas ne mažesnio kaip 220 mm dydžio akių tinklas. Specializuotoje (50 % laimikio) ledjūrio menkių ir paprastųjų jūrinių lydekų žvejyboje ICES VIId ir VIIe kvadratuose naudojamas ne mažesnio kaip 100 mm dydžio akių tinklas.

1

Specializuotoje (30 % laimikio) europinių jūrų velnių žvejyboje naudojamas ne mažesnio kaip 220 mm dydžio akių tinklas. Specializuotoje (50 % laimikio) ledjūrio menkių ir paprastųjų jūrinių lydekų žvejyboje ICES VIId ir VIIe kvadratuose naudojamas ne mažesnio kaip 100 mm dydžio akių tinklas.

(1)  
  Specializuotoje (30 % laimikio) europinių jūrų velnių žvejyboje naudojamas ne mažesnio kaip 220 mm dydžio akių tinklas. Specializuotoje (50 % laimikio) ledjūrio menkių ir paprastųjų jūrinių lydekų žvejyboje ICES VIId ir VIIe kvadratuose naudojamas ne mažesnio kaip 100 mm dydžio akių tinklas.

1

Specializuotoje (30 % laimikio) europinių jūrų velnių žvejyboje naudojamas ne mažesnio kaip 220 mm dydžio akių tinklas. Specializuotoje (50 % laimikio) ledjūrio menkių ir paprastųjų jūrinių lydekų žvejyboje ICES VIId ir VIIe kvadratuose naudojamas ne mažesnio kaip 100 mm dydžio akių tinklas.

(1a)  
  Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

1a

Mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nuostatos netaikomos sardinėms, ančiuviams, silkėms, stauridėms ir skumbrėms, jeigu jos sudaro ne daugiau kaip 10 % kiekvienos iš šių rūšių bendro laimikio, kuris laikomas laive, gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Pernelyg mažo dydžio sardinių, ančiuvių, silkių, stauridžių ir skumbrių procentinė dalis apskaičiuojama, atlikus rūšiavimą arba iškraunant, nuo visų laive laikomų jūrų gyvūnų gyvojo svorio.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

Ši procentinė dalis apskaičiuojama remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis. 10 % riba negali būti viršijama perkraunant, iškraunant, gabenant, sandėliuojant, pateikiant arba parduodant.

(3)  Visuose vandenyse toje rytų vidurio Atlanto dalyje, į kurią įtraukti CECAF regiono 34 zonos 34.1.1, 34.1.2 ir 34.1.3 kvadratai bei 34.2.0 parajonis, taikoma 450 gramų išdorotos žuvies svorio vertė.

3

(3)  Visuose vandenyse toje rytų vidurio Atlanto dalyje, į kurią įtraukti CECAF regiono 34 zonos 34.1.1, 34.1.2 ir 34.1.3 kvadratai bei 34.2.0 parajonis, taikoma 450 gramų išdorotos žuvies svorio vertė.

3

(2)  Laive leidžiama turėti ir naudoti tik vienos rūšies tinklą (iš tinklinio audeklo 40 mm dydžio kvadratinėmis akimis arba 50 mm dydžio rombinėmis akimis).

2

(2)  Laive leidžiama turėti ir naudoti tik vienos rūšies tinklą (iš tinklinio audeklo 40 mm dydžio kvadratinėmis akimis arba 50 mm dydžio rombinėmis akimis).

2

(1a)  
  Leidžiama laive laikyti arba naudoti tik vieno tipo tinklą (arba 40 mm dydžio kvadratinių akių tinklą, arba 50 mm dydžio rombinių akių tinklą).

1a

Leidžiama laive laikyti arba naudoti tik vieno tipo tinklą (arba 40 mm dydžio kvadratinių akių tinklą, arba 50 mm dydžio rombinių akių tinklą).

---

2018 m. sausio 17 d., trečiadienis

| 19.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 458/187 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 458/187

---

P8_TA(2018)0006

Dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų, techninės pagalbos ir tranzito kontrolė ***I

2018 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio Sąjungos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų, techninės pagalbos ir tranzito kontrolės režimą (nauja redakcija) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

(2018/C 458/12)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | todėl reikalinga veiksminga bendra dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės priemonių sistema, kad būtų užtikrinta, jog valstybės narės ir Sąjunga laikosi tarptautinių įsipareigojimų ir pareigų, ypač dėl neplatinimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

todėl reikalinga veiksminga bendra dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės priemonių sistema, kad būtų užtikrinta, jog valstybės narės ir Sąjunga laikosi tarptautinių įsipareigojimų ir pareigų, ypač dėl neplatinimo;

| (3) | todėl reikalinga veiksminga bendra dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės priemonių sistema, kad būtų užtikrinta, jog valstybės narės ir Sąjunga laikosi tarptautinių įsipareigojimų ir pareigų, ypač dėl neplatinimo
  ir žmogaus teisių
  ; |
| --- | --- |

(3)

todėl reikalinga veiksminga bendra dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės priemonių sistema, kad būtų užtikrinta, jog valstybės narės ir Sąjunga laikosi tarptautinių įsipareigojimų ir pareigų, ypač dėl neplatinimo
  ir žmogaus teisių
  ;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | atsižvelgiant į tai, kad atsiranda naujų kategorijų
  dvejopo naudojimo
  prekių
  , į Europos Parlamento raginimus ir į 
  požymius
  , kad asmenys, prisidedantys prie vadovavimo vykdant
  sunkius
  žmogaus teisių arba tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus arba prie jų vykdymo, arba atsakingi už nurodymą juos vykdyti arba už jų vykdymą
  ginkluoto konflikto ar vidaus represijų atvejais
  , yra netinkamai naudoję tam tikras
  iš Sąjungos eksportuotas
  kibernetinio stebėjimo
  technologijas
  , reikia kontroliuoti tų
  technologijų
  eksportą
  , kad būtų užtikrintas visuomenės saugumas ir apsaugotos visuomenės moralės normos
  . Šiomis priemonėms neturėtų būti viršijama to, kas proporcinga. Visų pirma jomis neturėtų būti trukdoma eksportuoti teisėtais tikslais, įskaitant teisėsaugą ir
  interneto
  saugumo mokslinius tyrimus, naudojamas informacines ir ryšių technologijas. Komisija, konsultuodamasi su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis,
  parengs
  gaires, kurios padės šias kontrolės priemones taikyti praktikoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

atsižvelgiant į tai, kad atsiranda naujų kategorijų
  dvejopo naudojimo
  prekių
  , į Europos Parlamento raginimus ir į 
  požymius
  , kad asmenys, prisidedantys prie vadovavimo vykdant
  sunkius
  žmogaus teisių arba tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus arba prie jų vykdymo, arba atsakingi už nurodymą juos vykdyti arba už jų vykdymą
  ginkluoto konflikto ar vidaus represijų atvejais
  , yra netinkamai naudoję tam tikras
  iš Sąjungos eksportuotas
  kibernetinio stebėjimo
  technologijas
  , reikia kontroliuoti tų
  technologijų
  eksportą
  , kad būtų užtikrintas visuomenės saugumas ir apsaugotos visuomenės moralės normos
  . Šiomis priemonėms neturėtų būti viršijama to, kas proporcinga. Visų pirma jomis neturėtų būti trukdoma eksportuoti teisėtais tikslais, įskaitant teisėsaugą ir
  interneto
  saugumo mokslinius tyrimus, naudojamas informacines ir ryšių technologijas. Komisija, konsultuodamasi su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis,
  parengs
  gaires, kurios padės šias kontrolės priemones taikyti praktikoje;

| (5) | tam tikros kibernetinio stebėjimo prekės pasirodė esančios naujos kategorijos
  dvejopo naudojimo
  prekės, kurios panaudotos siekiant tiesiogiai pažeisti žmogaus teises, įskaitant teisę į privatumą
  ,
  teisę į duomenų apsaugą, žodžio laisvę bei susirinkimų ir asociacijų laisvę, stebint arba neteisėtai perkeliant duomenis negavus konkretaus, informacija grindžiamo ir aiškaus sistemos savininko leidimo ir (arba) sutrikdant sistemos, į kurią nusitaikyta, veikimą arba ją sugadinant. Atsižvelgiant
  į Europos Parlamento raginimus ir į 
  įrodymus
  , kad asmenys, prisidedantys prie vadovavimo vykdant
  tarptautinės
  žmogaus teisių
  teisės
  arba tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus arba prie jų vykdymo, arba atsakingi už nurodymą juos vykdyti arba už jų vykdymą
  šalyse, kuriose nustatyti sunkūs žmogaus teisių pažeidimai
  , yra netinkamai naudoję tam tikras kibernetinio stebėjimo
  prekes
  , reikia kontroliuoti tų
  prekių
  eksportą
  . Kontrolė turėtų būti grindžiama aiškiai apibrėžtais kriterijais
  . Šiomis priemonėms neturėtų būti viršijama to, kas
  būtina ir
  proporcinga. Visų pirma jomis neturėtų būti trukdoma eksportuoti teisėtais tikslais, įskaitant teisėsaugą ir
  tinklo bei
  saugumo mokslinius tyrimus, naudojamas informacines ir ryšių technologijas
  , siekiant atlikti leistiną informacijos saugumo sistemų tikrinimą arba jas apsaugoti
  . Komisija, konsultuodamasi su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis,
  turėtų pateikti
  gaires, kurios padės šias kontrolės priemones taikyti praktikoje
  , įsigaliojus šiam reglamentui. Sunkūs žmogaus teisių pažeidimai reiškia atvejus, nurodytus Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP

   (1a)

  naudojimosi vadovo 2 skyriaus 2 skirsnio 2.6 punkte, kaip patvirtino Užsienio reikalų taryba 2015 m. liepos 20 d.; |
| --- | --- |

(5)

tam tikros kibernetinio stebėjimo prekės pasirodė esančios naujos kategorijos
  dvejopo naudojimo
  prekės, kurios panaudotos siekiant tiesiogiai pažeisti žmogaus teises, įskaitant teisę į privatumą
  ,
  teisę į duomenų apsaugą, žodžio laisvę bei susirinkimų ir asociacijų laisvę, stebint arba neteisėtai perkeliant duomenis negavus konkretaus, informacija grindžiamo ir aiškaus sistemos savininko leidimo ir (arba) sutrikdant sistemos, į kurią nusitaikyta, veikimą arba ją sugadinant. Atsižvelgiant
  į Europos Parlamento raginimus ir į 
  įrodymus
  , kad asmenys, prisidedantys prie vadovavimo vykdant
  tarptautinės
  žmogaus teisių
  teisės
  arba tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus arba prie jų vykdymo, arba atsakingi už nurodymą juos vykdyti arba už jų vykdymą
  šalyse, kuriose nustatyti sunkūs žmogaus teisių pažeidimai
  , yra netinkamai naudoję tam tikras kibernetinio stebėjimo
  prekes
  , reikia kontroliuoti tų
  prekių
  eksportą
  . Kontrolė turėtų būti grindžiama aiškiai apibrėžtais kriterijais
  . Šiomis priemonėms neturėtų būti viršijama to, kas
  būtina ir
  proporcinga. Visų pirma jomis neturėtų būti trukdoma eksportuoti teisėtais tikslais, įskaitant teisėsaugą ir
  tinklo bei
  saugumo mokslinius tyrimus, naudojamas informacines ir ryšių technologijas
  , siekiant atlikti leistiną informacijos saugumo sistemų tikrinimą arba jas apsaugoti
  . Komisija, konsultuodamasi su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis,
  turėtų pateikti
  gaires, kurios padės šias kontrolės priemones taikyti praktikoje
  , įsigaliojus šiam reglamentui. Sunkūs žmogaus teisių pažeidimai reiškia atvejus, nurodytus Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP

   (1a)

  naudojimosi vadovo 2 skyriaus 2 skirsnio 2.6 punkte, kaip patvirtino Užsienio reikalų taryba 2015 m. liepos 20 d.;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | todėl taip pat reikia
  patikslinti dvejopo naudojimo prekių apibrėžtį ir
  nustatyti kibernetinio stebėjimo
  technologijų
  apibrėžtį. Taip pat reikėtų paaiškinti, kad
  dvejopo
  naudojimo prekių eksporto kontrolės vertinimo
  kriterijai apima
  ir
  galimo netinkamo tų prekių naudojimo, susijusio
  su
  teroro aktais ar
  žmogaus teisių
  pažeidimais
  ,
  aspektus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

todėl taip pat reikia
  patikslinti dvejopo naudojimo prekių apibrėžtį ir
  nustatyti kibernetinio stebėjimo
  technologijų
  apibrėžtį. Taip pat reikėtų paaiškinti, kad
  dvejopo
  naudojimo prekių eksporto kontrolės vertinimo
  kriterijai apima
  ir
  galimo netinkamo tų prekių naudojimo, susijusio
  su
  teroro aktais ar
  žmogaus teisių
  pažeidimais
  ,
  aspektus;

| (6) | todėl taip pat reikia nustatyti kibernetinio stebėjimo
  prekių
  apibrėžtį. Taip pat reikėtų paaiškinti, kad
  taikant kibernetinio stebėjimo
  naudojimo prekių eksporto kontrolės vertinimo
  kriterijus atsižvelgiama į šių prekių tiesioginį
  ir
  netiesioginį poveikį žmogaus teisėms, kaip nurodoma Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP naudojimosi vadove. Bendradarbiaujant
  su
  Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) ir Tarybos
  Žmogaus teisių
  darbo grupe (COHOM) turėtų būti sukurta techninė darbo grupė vertinimo kriterijams parengti. Be to, toje techninėje darbo grupėje turėtų būti sukurta nepriklausoma ekspertų grupė. Vertinimo kriterijai turėtų būti paskelbti viešai ir lengvai prieinami; |
| --- | --- |

(6)

todėl taip pat reikia nustatyti kibernetinio stebėjimo
  prekių
  apibrėžtį. Taip pat reikėtų paaiškinti, kad
  taikant kibernetinio stebėjimo
  naudojimo prekių eksporto kontrolės vertinimo
  kriterijus atsižvelgiama į šių prekių tiesioginį
  ir
  netiesioginį poveikį žmogaus teisėms, kaip nurodoma Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP naudojimosi vadove. Bendradarbiaujant
  su
  Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) ir Tarybos
  Žmogaus teisių
  darbo grupe (COHOM) turėtų būti sukurta techninė darbo grupė vertinimo kriterijams parengti. Be to, toje techninėje darbo grupėje turėtų būti sukurta nepriklausoma ekspertų grupė. Vertinimo kriterijai turėtų būti paskelbti viešai ir lengvai prieinami;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | siekiant nustatyti kibernetinio stebėjimo technologijas, prekės, kurioms taikomas šis reglamentas, turėtų apimti ryšio perimties įrangą, įsilaužimo programinę įrangą, stebėsenos centrus, teisėtos perimties sistemas ir duomenų išsaugojimo sistemas, susietas su tokiomis perimties sistemomis, įrenginius, skirtus šifravimo atkodavimui, kietųjų diskų atkūrimui, slaptažodžių apėjimui ir biometrinių duomenų analizei, ir IP tinklo sekimo sistemas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

siekiant nustatyti kibernetinio stebėjimo technologijas, prekės, kurioms taikomas šis reglamentas, turėtų apimti ryšio perimties įrangą, įsilaužimo programinę įrangą, stebėsenos centrus, teisėtos perimties sistemas ir duomenų išsaugojimo sistemas, susietas su tokiomis perimties sistemomis, įrenginius, skirtus šifravimo atkodavimui, kietųjų diskų atkūrimui, slaptažodžių apėjimui ir biometrinių duomenų analizei, ir IP tinklo sekimo sistemas;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

6 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6b) | dėl žmogaus teisių vertinimo kriterijų yra tinkama remtis Visuotine žmogaus teisių deklaracija, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija, 2017 m. kovo 23 d. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliucija dėl teisės į privatumą, Jungtinių Tautų dokumentu „Pagrindiniai verslo ir žmogaus teisių principai: įgyvendinant Jungtinių Tautų programą „Ginti, gerbti ir taisyti“, 2017 m. kovo 24 d. JT specialiojo pranešėjo teisės į privatumą klausimais ataskaita, 2017 m. vasario 21 d. JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimo ir apsaugos kovojant su terorizmu klausimais ataskaita ir 2015 m. gruodžio 4 d. Europos Žmogaus Teisių Teismo spendimu byloje Roman Zakharov prieš Rusiją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6b)

dėl žmogaus teisių vertinimo kriterijų yra tinkama remtis Visuotine žmogaus teisių deklaracija, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija, 2017 m. kovo 23 d. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliucija dėl teisės į privatumą, Jungtinių Tautų dokumentu „Pagrindiniai verslo ir žmogaus teisių principai: įgyvendinant Jungtinių Tautų programą „Ginti, gerbti ir taisyti“, 2017 m. kovo 24 d. JT specialiojo pranešėjo teisės į privatumą klausimais ataskaita, 2017 m. vasario 21 d. JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimo ir apsaugos kovojant su terorizmu klausimais ataskaita ir 2015 m. gruodžio 4 d. Europos Žmogaus Teisių Teismo spendimu byloje Roman Zakharov prieš Rusiją;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/679

   (1a)

  (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) duomenų valdytojai ir tvarkytojai įpareigojami įdiegti technines priemones, kad užtikrintų duomenų tvarkymo riziką atitinkantį saugumo lygį, įskaitant asmens duomenų šifravimo taikymą. Kadangi šiame reglamente nustatoma, kad jis taikomas asmens duomenų tvarkymui, nepriklausomai nuo to, ar toks tvarkymas vyksta Sąjungoje, ar ne, Sąjunga turi stiprią paskatą pašalinti kriptografijos elementus iš kontrolės sąrašo, siekiant palengvinti Bendrojo duomenų apsaugos reglamento įgyvendinimą ir šiuo atveju padidinti ES įmonių konkurencingumą. Be to, atsižvelgiant į dabartinį šifravimo kontrolės lygį negalima pritarti tam, kad šifravimas yra pagrindinė priemonė siekiant užtikrinti, kad piliečiai, įmonės ir vyriausybės galėtų apsaugoti savo duomenis nuo nusikaltėlių ir kitų kenksmingų veikėjų, užtikrinti saugią prieigą prie paslaugų, kurios turi esminę reikšmę bendrosios skaitmeninės rinkos veikimui ir sudaryti sąlygas saugiems ryšiams, kurie būtini siekiant apsaugoti teisę į privatumą, teisę į duomenų apsaugą ir saviraiškos laisvę, visų pirma žmogaus teisių gynėjams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/679

   (1a)

  (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) duomenų valdytojai ir tvarkytojai įpareigojami įdiegti technines priemones, kad užtikrintų duomenų tvarkymo riziką atitinkantį saugumo lygį, įskaitant asmens duomenų šifravimo taikymą. Kadangi šiame reglamente nustatoma, kad jis taikomas asmens duomenų tvarkymui, nepriklausomai nuo to, ar toks tvarkymas vyksta Sąjungoje, ar ne, Sąjunga turi stiprią paskatą pašalinti kriptografijos elementus iš kontrolės sąrašo, siekiant palengvinti Bendrojo duomenų apsaugos reglamento įgyvendinimą ir šiuo atveju padidinti ES įmonių konkurencingumą. Be to, atsižvelgiant į dabartinį šifravimo kontrolės lygį negalima pritarti tam, kad šifravimas yra pagrindinė priemonė siekiant užtikrinti, kad piliečiai, įmonės ir vyriausybės galėtų apsaugoti savo duomenis nuo nusikaltėlių ir kitų kenksmingų veikėjų, užtikrinti saugią prieigą prie paslaugų, kurios turi esminę reikšmę bendrosios skaitmeninės rinkos veikimui ir sudaryti sąlygas saugiems ryšiams, kurie būtini siekiant apsaugoti teisę į privatumą, teisę į duomenų apsaugą ir saviraiškos laisvę, visų pirma žmogaus teisių gynėjams;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | į sąrašą neįtrauktoms
  dvejopo naudojimo
  prekėms konkrečiomis aplinkybėmis taikomos visa apimančios kontrolės taikymo sritis turėtų būti patikslinta ir suderinta
  ir turėtų apimti terorizmo ir žmogaus teisių pažeidimų riziką
  . Tinkamai keičiantis informacija ir konsultuojantis dėl visa apimančios kontrolės turėtų būti užtikrintas veiksmingas ir nuoseklus kontrolės taikymas visoje Sąjungoje.
  Tikslinė visa apimanti kontrolė tam tikromis sąlygomis taip pat turėtų būti taikoma kibernetinio stebėjimo technologijų eksportui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

į sąrašą neįtrauktoms
  dvejopo naudojimo
  prekėms konkrečiomis aplinkybėmis taikomos visa apimančios kontrolės taikymo sritis turėtų būti patikslinta ir suderinta
  ir turėtų apimti terorizmo ir žmogaus teisių pažeidimų riziką
  . Tinkamai keičiantis informacija ir konsultuojantis dėl visa apimančios kontrolės turėtų būti užtikrintas veiksmingas ir nuoseklus kontrolės taikymas visoje Sąjungoje.
  Tikslinė visa apimanti kontrolė tam tikromis sąlygomis taip pat turėtų būti taikoma kibernetinio stebėjimo technologijų eksportui;

| (9) | į sąrašą neįtrauktoms
  kibernetinio stebėjimo
  prekėms konkrečiomis aplinkybėmis taikomos visa apimančios kontrolės taikymo sritis turėtų būti patikslinta ir suderinta. Tinkamai keičiantis informacija ir konsultuojantis dėl visa apimančios kontrolės turėtų būti užtikrintas veiksmingas ir nuoseklus kontrolės taikymas visoje Sąjungoje.
  Keitimasis informacija turėtų apimti paramą kuriant viešąją platformą ir renkant privačiojo sektoriaus, viešųjų įstaigų ir pilietinės visuomenės organizacijų informaciją; |
| --- | --- |

(9)

į sąrašą neįtrauktoms
  kibernetinio stebėjimo
  prekėms konkrečiomis aplinkybėmis taikomos visa apimančios kontrolės taikymo sritis turėtų būti patikslinta ir suderinta. Tinkamai keičiantis informacija ir konsultuojantis dėl visa apimančios kontrolės turėtų būti užtikrintas veiksmingas ir nuoseklus kontrolės taikymas visoje Sąjungoje.
  Keitimasis informacija turėtų apimti paramą kuriant viešąją platformą ir renkant privačiojo sektoriaus, viešųjų įstaigų ir pilietinės visuomenės organizacijų informaciją;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | tarpininko apibrėžtis turėtų būti peržiūrėta, kad asmenys, priklausantys Sąjungos jurisdikcijai, negalėtų vengti jų teikiamų tarpininkavimo paslaugų kontrolės. Tarpininkavimo paslaugų teikimo kontrolė turėtų būti suderinta, kad būtų veiksmingai ir nuosekliai taikoma visoje Sąjungoje, ir taip pat turėtų būti taikoma siekiant užkirsti kelią
  teroro aktams ir
  žmogaus teisių pažeidimams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

tarpininko apibrėžtis turėtų būti peržiūrėta, kad asmenys, priklausantys Sąjungos jurisdikcijai, negalėtų vengti jų teikiamų tarpininkavimo paslaugų kontrolės. Tarpininkavimo paslaugų teikimo kontrolė turėtų būti suderinta, kad būtų veiksmingai ir nuosekliai taikoma visoje Sąjungoje, ir taip pat turėtų būti taikoma siekiant užkirsti kelią
  teroro aktams ir
  žmogaus teisių pažeidimams;

| (10) | tarpininko apibrėžtis turėtų būti peržiūrėta, kad asmenys, priklausantys Sąjungos jurisdikcijai, negalėtų vengti jų teikiamų tarpininkavimo paslaugų kontrolės. Tarpininkavimo paslaugų teikimo kontrolė turėtų būti suderinta, kad būtų veiksmingai ir nuosekliai taikoma visoje Sąjungoje, ir taip pat turėtų būti taikoma siekiant užkirsti kelią žmogaus teisių pažeidimams; |
| --- | --- |

(10)

tarpininko apibrėžtis turėtų būti peržiūrėta, kad asmenys, priklausantys Sąjungos jurisdikcijai, negalėtų vengti jų teikiamų tarpininkavimo paslaugų kontrolės. Tarpininkavimo paslaugų teikimo kontrolė turėtų būti suderinta, kad būtų veiksmingai ir nuosekliai taikoma visoje Sąjungoje, ir taip pat turėtų būti taikoma siekiant užkirsti kelią žmogaus teisių pažeidimams;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, buvo išaiškinta, kad techninės pagalbos paslaugų teikimas, susijęs su judėjimu per sieną, priklauso Sąjungos kompetencijai. Todėl reikia paaiškinti, kokia kontrolė taikoma techninės pagalbos paslaugoms, ir nustatyti tų paslaugų apibrėžtį. Siekiant veiksmingumo ir nuoseklumo,
  techninės pagalbos paslaugų teikimui taikoma kontrolė
  turėtų būti suderinta ir ji taip pat turėtų būti taikoma siekiant užkirsti kelią teroro aktams ir žmogaus teisių pažeidimams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, buvo išaiškinta, kad techninės pagalbos paslaugų teikimas, susijęs su judėjimu per sieną, priklauso Sąjungos kompetencijai. Todėl reikia paaiškinti, kokia kontrolė taikoma techninės pagalbos paslaugoms, ir nustatyti tų paslaugų apibrėžtį. Siekiant veiksmingumo ir nuoseklumo,
  techninės pagalbos paslaugų teikimui taikoma kontrolė
  turėtų būti suderinta ir ji taip pat turėtų būti taikoma siekiant užkirsti kelią teroro aktams ir žmogaus teisių pažeidimams;

| (11) | įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, buvo išaiškinta, kad techninės pagalbos paslaugų teikimas, susijęs su judėjimu per sieną, priklauso Sąjungos kompetencijai. Todėl reikia paaiškinti, kokia kontrolė taikoma techninės pagalbos paslaugoms, ir nustatyti tų paslaugų apibrėžtį. Siekiant veiksmingumo ir nuoseklumo,
  kontrolė prieš teikiant techninės pagalbos paslaugas
  turėtų būti suderinta ir ji taip pat turėtų būti taikoma siekiant užkirsti kelią teroro aktams ir žmogaus teisių pažeidimams; |
| --- | --- |

(11)

įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, buvo išaiškinta, kad techninės pagalbos paslaugų teikimas, susijęs su judėjimu per sieną, priklauso Sąjungos kompetencijai. Todėl reikia paaiškinti, kokia kontrolė taikoma techninės pagalbos paslaugoms, ir nustatyti tų paslaugų apibrėžtį. Siekiant veiksmingumo ir nuoseklumo,
  kontrolė prieš teikiant techninės pagalbos paslaugas
  turėtų būti suderinta ir ji taip pat turėtų būti taikoma siekiant užkirsti kelią teroro aktams ir žmogaus teisių pažeidimams;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | Reglamentu (EB) Nr. 428/2009 nustatyta, kad valstybių narių valdžios institucijos turi turėti galimybę kiekvienu atskiru atveju nuspręsti uždrausti ne Sąjungos dvejopo naudojimo prekių tranzitą, jeigu jos remdamosi žvalgybos informacija ar kitais šaltiniais turi pagrįstų priežasčių įtarti, jog tos prekės, visos ar iš dalies, yra arba gali būti skirtos masinio naikinimo ginklams arba jų siuntimo į taikinį sistemoms platinti. Siekiant veiksmingumo ir nuoseklumo, tranzitui taikoma kontrolė turėtų būti suderinta ir ji taip pat turėtų būti taikoma siekiant užkirsti kelią
  teroro aktams ir
  žmogaus teisių pažeidimams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

Reglamentu (EB) Nr. 428/2009 nustatyta, kad valstybių narių valdžios institucijos turi turėti galimybę kiekvienu atskiru atveju nuspręsti uždrausti ne Sąjungos dvejopo naudojimo prekių tranzitą, jeigu jos remdamosi žvalgybos informacija ar kitais šaltiniais turi pagrįstų priežasčių įtarti, jog tos prekės, visos ar iš dalies, yra arba gali būti skirtos masinio naikinimo ginklams arba jų siuntimo į taikinį sistemoms platinti. Siekiant veiksmingumo ir nuoseklumo, tranzitui taikoma kontrolė turėtų būti suderinta ir ji taip pat turėtų būti taikoma siekiant užkirsti kelią
  teroro aktams ir
  žmogaus teisių pažeidimams;

| (12) | Reglamentu (EB) Nr. 428/2009 nustatyta, kad valstybių narių valdžios institucijos turi turėti galimybę kiekvienu atskiru atveju nuspręsti uždrausti ne Sąjungos dvejopo naudojimo prekių tranzitą, jeigu jos remdamosi žvalgybos informacija ar kitais šaltiniais turi pagrįstų priežasčių įtarti, jog tos prekės, visos ar iš dalies, yra arba gali būti skirtos masinio naikinimo ginklams arba jų siuntimo į taikinį sistemoms platinti. Siekiant veiksmingumo ir nuoseklumo, tranzitui taikoma kontrolė turėtų būti suderinta ir ji taip pat turėtų būti taikoma siekiant užkirsti kelią žmogaus teisių pažeidimams; |
| --- | --- |

(12)

Reglamentu (EB) Nr. 428/2009 nustatyta, kad valstybių narių valdžios institucijos turi turėti galimybę kiekvienu atskiru atveju nuspręsti uždrausti ne Sąjungos dvejopo naudojimo prekių tranzitą, jeigu jos remdamosi žvalgybos informacija ar kitais šaltiniais turi pagrįstų priežasčių įtarti, jog tos prekės, visos ar iš dalies, yra arba gali būti skirtos masinio naikinimo ginklams arba jų siuntimo į taikinį sistemoms platinti. Siekiant veiksmingumo ir nuoseklumo, tranzitui taikoma kontrolė turėtų būti suderinta ir ji taip pat turėtų būti taikoma siekiant užkirsti kelią žmogaus teisių pažeidimams;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | nors už sprendimą dėl atskirųjų, visuotinių arba nacionalinių eksporto leidimų atsako nacionalinės valdžios institucijos, siekiant, kad ES eksporto kontrolės režimas būtų veiksmingas, reikia, kad į šio reglamento taikymo sritį patenkančias prekes ketinantys eksportuoti ekonominės veiklos vykdytojai atliktų deramus patikrinimus, kaip nustatyta, be kita ko, EBPO rekomendacijose daugiašalėms įmonėms, EPBO deramo patikrinimo rekomendacijose dėl atsakingo verslo vykdymo ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniuose principuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

nors už sprendimą dėl atskirųjų, visuotinių arba nacionalinių eksporto leidimų atsako nacionalinės valdžios institucijos, siekiant, kad ES eksporto kontrolės režimas būtų veiksmingas, reikia, kad į šio reglamento taikymo sritį patenkančias prekes ketinantys eksportuoti ekonominės veiklos vykdytojai atliktų deramus patikrinimus, kaip nustatyta, be kita ko, EBPO rekomendacijose daugiašalėms įmonėms, EPBO deramo patikrinimo rekomendacijose dėl atsakingo verslo vykdymo ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniuose principuose;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | siekiant padėti sukurti vienodas sąlygas eksportuotojams ir užtikrinti veiksmingesnį kontrolės taikymą, reikėtų nustatyti standartinį reikalavimą užtikrinti atitiktį parengiant vidaus atitikties užtikrinimo programas. Siekiant proporcingumo, šis reikalavimas turėtų būti taikomas konkrečioms kontrolės sąlygoms, susijusioms su visuotiniais leidimais ir tam tikrais bendraisiais eksporto leidimais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

siekiant padėti sukurti vienodas sąlygas eksportuotojams ir užtikrinti veiksmingesnį kontrolės taikymą, reikėtų nustatyti standartinį reikalavimą užtikrinti atitiktį parengiant vidaus atitikties užtikrinimo programas. Siekiant proporcingumo, šis reikalavimas turėtų būti taikomas konkrečioms kontrolės sąlygoms, susijusioms su visuotiniais leidimais ir tam tikrais bendraisiais eksporto leidimais;

| (14) | siekiant padėti sukurti vienodas sąlygas eksportuotojams ir užtikrinti veiksmingesnį kontrolės taikymą, reikėtų nustatyti standartinį reikalavimą užtikrinti atitiktį parengiant vidaus atitikties užtikrinimo programas
  , šią atitiktį apibrėžti ir aprašyti, taip pat suteikti sertifikavimo galimybę, kad vykstant leidimų suteikimo procesui būtų galima gauti nacionalinių atsakingų valdžios institucijų teikiamų lengvatų
  . Siekiant proporcingumo, šis reikalavimas turėtų būti taikomas konkrečioms kontrolės sąlygoms, susijusioms su visuotiniais leidimais ir tam tikrais bendraisiais eksporto leidimais; |
| --- | --- |

(14)

siekiant padėti sukurti vienodas sąlygas eksportuotojams ir užtikrinti veiksmingesnį kontrolės taikymą, reikėtų nustatyti standartinį reikalavimą užtikrinti atitiktį parengiant vidaus atitikties užtikrinimo programas
  , šią atitiktį apibrėžti ir aprašyti, taip pat suteikti sertifikavimo galimybę, kad vykstant leidimų suteikimo procesui būtų galima gauti nacionalinių atsakingų valdžios institucijų teikiamų lengvatų
  . Siekiant proporcingumo, šis reikalavimas turėtų būti taikomas konkrečioms kontrolės sąlygoms, susijusioms su visuotiniais leidimais ir tam tikrais bendraisiais eksporto leidimais;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | siekiant sumažinti įmonėms ir institucijoms tenkančią administracinę naštą ir kartu užtikrinti tinkamą į atitinkamas paskirties vietas eksportuojamų atitinkamų prekių kontrolės lygį, turėtų būti nustatyti papildomi Sąjungos bendrieji eksporto leidimai. Siekiant licencijų išdavimo sąlygas pritaikyti prie ypatingų pramonės poreikių, taip pat turėtų būti nustatytas dideliems projektams skirtas visuotinis leidimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

siekiant sumažinti įmonėms ir institucijoms tenkančią administracinę naštą ir kartu užtikrinti tinkamą į atitinkamas paskirties vietas eksportuojamų atitinkamų prekių kontrolės lygį, turėtų būti nustatyti papildomi Sąjungos bendrieji eksporto leidimai. Siekiant licencijų išdavimo sąlygas pritaikyti prie ypatingų pramonės poreikių, taip pat turėtų būti nustatytas dideliems projektams skirtas visuotinis leidimas;

| (15) | siekiant sumažinti įmonėms
  , visų pirma MVĮ,
  ir institucijoms tenkančią administracinę naštą ir kartu užtikrinti tinkamą į atitinkamas paskirties vietas eksportuojamų atitinkamų prekių kontrolės lygį, turėtų būti nustatyti papildomi Sąjungos bendrieji eksporto leidimai. Siekiant licencijų išdavimo sąlygas pritaikyti prie ypatingų pramonės poreikių, taip pat turėtų būti nustatytas dideliems projektams skirtas visuotinis leidimas; |
| --- | --- |

(15)

siekiant sumažinti įmonėms
  , visų pirma MVĮ,
  ir institucijoms tenkančią administracinę naštą ir kartu užtikrinti tinkamą į atitinkamas paskirties vietas eksportuojamų atitinkamų prekių kontrolės lygį, turėtų būti nustatyti papildomi Sąjungos bendrieji eksporto leidimai. Siekiant licencijų išdavimo sąlygas pritaikyti prie ypatingų pramonės poreikių, taip pat turėtų būti nustatytas dideliems projektams skirtas visuotinis leidimas;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | atsižvelgiant į sparčią technologinę plėtrą, Sąjungai reikėtų įvesti tam tikrų rūšių kibernetinio stebėjimo technologijų kontrolę, remiantis vienašaliu sąrašu, pateiktu I priedo B skirsnyje. Atsižvelgiant į daugiašalės eksporto kontrolės sistemos svarbą, reikėtų nustatyti, kad I priedo B skirsnis būtų taikomas tik kibernetinio stebėjimo technologijoms ir nebūtų dubliuojamas su I priedo A skirsniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

atsižvelgiant į sparčią technologinę plėtrą, Sąjungai reikėtų įvesti tam tikrų rūšių kibernetinio stebėjimo technologijų kontrolę, remiantis vienašaliu sąrašu, pateiktu I priedo B skirsnyje. Atsižvelgiant į daugiašalės eksporto kontrolės sistemos svarbą, reikėtų nustatyti, kad I priedo B skirsnis būtų taikomas tik kibernetinio stebėjimo technologijoms ir nebūtų dubliuojamas su I priedo A skirsniu;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | sprendimai dėl I priedo A skirsnyje nustatyto bendro dvejopo naudojimo prekių, kurioms taikoma eksporto kontrolė, sąrašo atnaujinimo turėtų atitikti pareigas ir įsipareigojimus, kuriuos valstybės narės ir Sąjunga yra prisiėmusios kaip atitinkamų tarptautinių neplatinimo režimų ir eksporto kontrolės susitarimų dalyvės arba ratifikuodamos atitinkamas tarptautines sutartis. Sprendimai dėl I priedo B skirsnyje nustatyto
  bendro dvejopo naudojimo
  prekių, kurioms taikoma eksporto kontrolė,
  tokių kaip kibernetinio stebėjimo technologijos,
  sąrašo atnaujinimo turėtų būti priimami atsižvelgiant į 
  sunkių
  žmogaus teisių arba
  tarptautinės humanitarinės teisės
  ,
  arba esminių Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesų pažeidimų riziką
  ,
  kurią gali kelti tokių prekių eksportas
  . Sprendimai dėl IV priedo B skirsnyje nustatyto bendro dvejopo naudojimo prekių, kurioms taikoma eksporto kontrolė, sąrašo atnaujinimo turėtų būti priimami atsižvelgiant į valstybių narių viešosios tvarkos ir visuomenės saugumo interesus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 36 straipsnį. Sprendimai dėl II priedo A–J skirsniuose nustatytų bendrų prekių ir paskirties vietų sąrašų atnaujinimo turėtų būti priimami atsižvelgiant į šiame reglamente nustatytus vertinimo kriterijus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

sprendimai dėl I priedo A skirsnyje nustatyto bendro dvejopo naudojimo prekių, kurioms taikoma eksporto kontrolė, sąrašo atnaujinimo turėtų atitikti pareigas ir įsipareigojimus, kuriuos valstybės narės ir Sąjunga yra prisiėmusios kaip atitinkamų tarptautinių neplatinimo režimų ir eksporto kontrolės susitarimų dalyvės arba ratifikuodamos atitinkamas tarptautines sutartis. Sprendimai dėl I priedo B skirsnyje nustatyto
  bendro dvejopo naudojimo
  prekių, kurioms taikoma eksporto kontrolė,
  tokių kaip kibernetinio stebėjimo technologijos,
  sąrašo atnaujinimo turėtų būti priimami atsižvelgiant į 
  sunkių
  žmogaus teisių arba
  tarptautinės humanitarinės teisės
  ,
  arba esminių Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesų pažeidimų riziką
  ,
  kurią gali kelti tokių prekių eksportas
  . Sprendimai dėl IV priedo B skirsnyje nustatyto bendro dvejopo naudojimo prekių, kurioms taikoma eksporto kontrolė, sąrašo atnaujinimo turėtų būti priimami atsižvelgiant į valstybių narių viešosios tvarkos ir visuomenės saugumo interesus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 36 straipsnį. Sprendimai dėl II priedo A–J skirsniuose nustatytų bendrų prekių ir paskirties vietų sąrašų atnaujinimo turėtų būti priimami atsižvelgiant į šiame reglamente nustatytus vertinimo kriterijus;

| (17) | sprendimai dėl I priedo A skirsnyje nustatyto bendro dvejopo naudojimo prekių, kurioms taikoma eksporto kontrolė, sąrašo atnaujinimo turėtų atitikti pareigas ir įsipareigojimus, kuriuos valstybės narės ir Sąjunga yra prisiėmusios kaip atitinkamų tarptautinių neplatinimo režimų ir eksporto kontrolės susitarimų dalyvės arba ratifikuodamos atitinkamas tarptautines sutartis. Sprendimai dėl I priedo B skirsnyje nustatyto
  kibernetinio stebėjimo
  prekių, kurioms taikoma eksporto kontrolė,
  bendro
  sąrašo atnaujinimo turėtų būti priimami atsižvelgiant į 
  riziką, kurią gali kelti tokių prekių eksportas, turint mintyje jų naudojimą siekiant pažeisti tarptautinę
  žmogaus teisių
  teisę
  arba
  tarptautinę humanitarinę teisę šalyse
  ,
  kuriose nustatyti tokie pažeidimai, ypač susiję su žodžio laisve, susirinkimų laisve ir teise į privatumą
  ,
  arba pakenkti esminiams Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesams
  . Sprendimai dėl IV priedo B skirsnyje nustatyto bendro dvejopo naudojimo prekių, kurioms taikoma eksporto kontrolė, sąrašo atnaujinimo turėtų būti priimami atsižvelgiant į valstybių narių viešosios tvarkos ir visuomenės saugumo interesus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 36 straipsnį. Sprendimai dėl II priedo A–J skirsniuose nustatytų bendrų prekių ir paskirties vietų sąrašų atnaujinimo turėtų būti priimami atsižvelgiant į šiame reglamente nustatytus vertinimo kriterijus;
  Sprendimai išbraukti ištisas subkategorijas dėl kriptografijos ir šifravimo, tokias kaip I priedo A skirsnio 5 kategorijoje arba kaip II priedo I skirsnyje, turėtų būti priimami atsižvelgiant į 1997 m. kovo 27 d. EBPO tarybos rekomendaciją dėl kriptografijos politikos gairių; |
| --- | --- |

(17)

sprendimai dėl I priedo A skirsnyje nustatyto bendro dvejopo naudojimo prekių, kurioms taikoma eksporto kontrolė, sąrašo atnaujinimo turėtų atitikti pareigas ir įsipareigojimus, kuriuos valstybės narės ir Sąjunga yra prisiėmusios kaip atitinkamų tarptautinių neplatinimo režimų ir eksporto kontrolės susitarimų dalyvės arba ratifikuodamos atitinkamas tarptautines sutartis. Sprendimai dėl I priedo B skirsnyje nustatyto
  kibernetinio stebėjimo
  prekių, kurioms taikoma eksporto kontrolė,
  bendro
  sąrašo atnaujinimo turėtų būti priimami atsižvelgiant į 
  riziką, kurią gali kelti tokių prekių eksportas, turint mintyje jų naudojimą siekiant pažeisti tarptautinę
  žmogaus teisių
  teisę
  arba
  tarptautinę humanitarinę teisę šalyse
  ,
  kuriose nustatyti tokie pažeidimai, ypač susiję su žodžio laisve, susirinkimų laisve ir teise į privatumą
  ,
  arba pakenkti esminiams Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesams
  . Sprendimai dėl IV priedo B skirsnyje nustatyto bendro dvejopo naudojimo prekių, kurioms taikoma eksporto kontrolė, sąrašo atnaujinimo turėtų būti priimami atsižvelgiant į valstybių narių viešosios tvarkos ir visuomenės saugumo interesus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 36 straipsnį. Sprendimai dėl II priedo A–J skirsniuose nustatytų bendrų prekių ir paskirties vietų sąrašų atnaujinimo turėtų būti priimami atsižvelgiant į šiame reglamente nustatytus vertinimo kriterijus;
  Sprendimai išbraukti ištisas subkategorijas dėl kriptografijos ir šifravimo, tokias kaip I priedo A skirsnio 5 kategorijoje arba kaip II priedo I skirsnyje, turėtų būti priimami atsižvelgiant į 1997 m. kovo 27 d. EBPO tarybos rekomendaciją dėl kriptografijos politikos gairių;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | kad Sąjunga galėtų sparčiai reaguoti į kintančias aplinkybes, susijusias su Sąjungos bendruosiuose eksporto leidimuose nurodytų prekių eksporto rizikos vertinimu, ir į technologijų bei prekybos pokyčius, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, siekiant iš dalies pakeisti šio reglamento I priedo A 
  skirsnį
  , II priedą ir IV priedo B skirsnį. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos
  vyktų
  vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti rengiant deleguotuosius aktus, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turėtų gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai turėtų būti suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

kad Sąjunga galėtų sparčiai reaguoti į kintančias aplinkybes, susijusias su Sąjungos bendruosiuose eksporto leidimuose nurodytų prekių eksporto rizikos vertinimu, ir į technologijų bei prekybos pokyčius, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, siekiant iš dalies pakeisti šio reglamento I priedo A 
  skirsnį
  , II priedą ir IV priedo B skirsnį. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos
  vyktų
  vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti rengiant deleguotuosius aktus, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turėtų gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai turėtų būti suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (18) | kad Sąjunga galėtų sparčiai reaguoti į kintančias aplinkybes, susijusias su Sąjungos bendruosiuose eksporto leidimuose nurodytų prekių eksporto rizikos vertinimu, ir į technologijų bei prekybos pokyčius, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, siekiant iš dalies pakeisti šio reglamento I priedo A 
  ir B skirsnius
  , II priedą ir IV priedo B skirsnį. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos
  būtų vykdomos
  vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti rengiant deleguotuosius aktus, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turėtų gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai turėtų būti suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(18)

kad Sąjunga galėtų sparčiai reaguoti į kintančias aplinkybes, susijusias su Sąjungos bendruosiuose eksporto leidimuose nurodytų prekių eksporto rizikos vertinimu, ir į technologijų bei prekybos pokyčius, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, siekiant iš dalies pakeisti šio reglamento I priedo A 
  ir B skirsnius
  , II priedą ir IV priedo B skirsnį. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos
  būtų vykdomos
  vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti rengiant deleguotuosius aktus, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turėtų gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai turėtų būti suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

19 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19a) | atsižvelgiant į kibernetinės vagystės ir pakartotinio eksporto į trečiąsias šalis riziką, kaip nurodyta Tarybos Bendrojoje pozicijoje 2008/944/BUSP, būtina sugriežtinti nuostatas dėl dvejopo naudojimo prekių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19a)

atsižvelgiant į kibernetinės vagystės ir pakartotinio eksporto į trečiąsias šalis riziką, kaip nurodyta Tarybos Bendrojoje pozicijoje 2008/944/BUSP, būtina sugriežtinti nuostatas dėl dvejopo naudojimo prekių;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 36 straipsnį, nedarydamos poveikio jo nuostatų taikymui ir laukdamos didesnio derinimo laipsnio, valstybės narės išlaiko teisę kontroliuoti tam tikrų dvejopo naudojimo prekių persiuntimą Sąjungoje, kad išsaugotų viešąją tvarką ir visuomenės saugumą. Siekiant proporcingumo, reikia peržiūrėti dvejopo naudojimo prekių persiuntimo kontrolės nuostatas, kad būtų kuo labiau sumažinta įmonėms ir valdžios institucijoms tenkanti našta. Be to, IV priedo B skirsnyje pateiktas prekių, kurioms taikoma persiuntimo Sąjungos viduje kontrolė, sąrašas turėtų būti periodiškai peržiūrimas atsižvelgiant į technologinę ir komercinę raidą ir persiuntimo rizikos vertinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 36 straipsnį, nedarydamos poveikio jo nuostatų taikymui ir laukdamos didesnio derinimo laipsnio, valstybės narės išlaiko teisę kontroliuoti tam tikrų dvejopo naudojimo prekių persiuntimą Sąjungoje, kad išsaugotų viešąją tvarką ir visuomenės saugumą. Siekiant proporcingumo, reikia peržiūrėti dvejopo naudojimo prekių persiuntimo kontrolės nuostatas, kad būtų kuo labiau sumažinta įmonėms ir valdžios institucijoms tenkanti našta. Be to, IV priedo B skirsnyje pateiktas prekių, kurioms taikoma persiuntimo Sąjungos viduje kontrolė, sąrašas turėtų būti periodiškai peržiūrimas atsižvelgiant į technologinę ir komercinę raidą ir persiuntimo rizikos vertinimą;

| (21) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 36 straipsnį, nedarydamos poveikio jo nuostatų taikymui ir laukdamos didesnio derinimo laipsnio, valstybės narės išlaiko teisę kontroliuoti tam tikrų dvejopo naudojimo prekių persiuntimą Sąjungoje, kad išsaugotų viešąją tvarką ir visuomenės saugumą. Siekiant proporcingumo, reikia peržiūrėti dvejopo naudojimo prekių persiuntimo kontrolės nuostatas, kad būtų kuo labiau sumažinta įmonėms
  , visų pirma MVĮ,
  ir valdžios institucijoms tenkanti našta. Be to, IV priedo B skirsnyje pateiktas prekių, kurioms taikoma persiuntimo Sąjungos viduje kontrolė, sąrašas turėtų būti periodiškai peržiūrimas atsižvelgiant į technologinę ir komercinę raidą ir persiuntimo rizikos vertinimą; |
| --- | --- |

(21)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 36 straipsnį, nedarydamos poveikio jo nuostatų taikymui ir laukdamos didesnio derinimo laipsnio, valstybės narės išlaiko teisę kontroliuoti tam tikrų dvejopo naudojimo prekių persiuntimą Sąjungoje, kad išsaugotų viešąją tvarką ir visuomenės saugumą. Siekiant proporcingumo, reikia peržiūrėti dvejopo naudojimo prekių persiuntimo kontrolės nuostatas, kad būtų kuo labiau sumažinta įmonėms
  , visų pirma MVĮ,
  ir valdžios institucijoms tenkanti našta. Be to, IV priedo B skirsnyje pateiktas prekių, kurioms taikoma persiuntimo Sąjungos viduje kontrolė, sąrašas turėtų būti periodiškai peržiūrimas atsižvelgiant į technologinę ir komercinę raidą ir persiuntimo rizikos vertinimą;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

22 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (22a) | atsižvelgiant į tai, kad svarbu užtikrinti eksporto kontrolės veiklos atskaitomybę ir visuomenės vykdomą kontrolę, valstybės narės turėtų viešai paskelbti visus atitinkamus licencijų duomenis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22a)

atsižvelgiant į tai, kad svarbu užtikrinti eksporto kontrolės veiklos atskaitomybę ir visuomenės vykdomą kontrolę, valstybės narės turėtų viešai paskelbti visus atitinkamus licencijų duomenis;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | bendradarbiavimas su privačiuoju sektoriumi ir skaidrumas yra esminiai veiksmingo eksporto kontrolės režimo elementai. Todėl reikia numatyti, kad būtų nuolat rengiamos gairės, padedančios taikyti šį reglamentą, ir, laikantis dabartinės tvarkos, būtų skelbiamos metinės kontrolės įgyvendinimo ataskaitos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

bendradarbiavimas su privačiuoju sektoriumi ir skaidrumas yra esminiai veiksmingo eksporto kontrolės režimo elementai. Todėl reikia numatyti, kad būtų nuolat rengiamos gairės, padedančios taikyti šį reglamentą, ir, laikantis dabartinės tvarkos, būtų skelbiamos metinės kontrolės įgyvendinimo ataskaitos;

| (25) | bendradarbiavimas su privačiuoju sektoriumi
  , visų pirma su MVĮ,
  ir skaidrumas yra esminiai veiksmingo eksporto kontrolės režimo elementai. Todėl reikia numatyti, kad būtų nuolat rengiamos gairės, padedančios taikyti šį reglamentą, ir, laikantis dabartinės tvarkos, būtų skelbiamos metinės kontrolės įgyvendinimo ataskaitos
  . Atsižvelgiant į gairių, kurios padėtų interpretuoti kai kuriuos šio reglamento elementus, svarbą, tos gairės turėtų būti paskelbtos viešai tuomet, kai įsigalios šis reglamentas; |
| --- | --- |

(25)

bendradarbiavimas su privačiuoju sektoriumi
  , visų pirma su MVĮ,
  ir skaidrumas yra esminiai veiksmingo eksporto kontrolės režimo elementai. Todėl reikia numatyti, kad būtų nuolat rengiamos gairės, padedančios taikyti šį reglamentą, ir, laikantis dabartinės tvarkos, būtų skelbiamos metinės kontrolės įgyvendinimo ataskaitos
  . Atsižvelgiant į gairių, kurios padėtų interpretuoti kai kuriuos šio reglamento elementus, svarbą, tos gairės turėtų būti paskelbtos viešai tuomet, kai įsigalios šis reglamentas;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

25 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (25a) | turėtų būti užtikrinta, kad šiame reglamente pateiktos apibrėžtys atitiktų Sąjungos muitinės kodekse pateiktas apibrėžtis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25a)

turėtų būti užtikrinta, kad šiame reglamente pateiktos apibrėžtys atitiktų Sąjungos muitinės kodekse pateiktas apibrėžtis;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

27 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (27) | kiekviena valstybė narė turėtų nustatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas, taikytinas pažeidus šio reglamento nuostatas. Taip pat tikslinga nustatyti nuostatas, kurios padėtų spręsti konkrečius neteisėtos prekybos dvejopo naudojimo prekėmis klausimus, siekiant paremti veiksmingą kontrolės vykdymo užtikrinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27)

kiekviena valstybė narė turėtų nustatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas, taikytinas pažeidus šio reglamento nuostatas. Taip pat tikslinga nustatyti nuostatas, kurios padėtų spręsti konkrečius neteisėtos prekybos dvejopo naudojimo prekėmis klausimus, siekiant paremti veiksmingą kontrolės vykdymo užtikrinimą;

| (27) | kiekviena valstybė narė turėtų nustatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas, taikytinas pažeidus šio reglamento nuostatas.
  Turėtų būti skatinama sudaryti vienodas sąlygas Sąjungos eksportuotojams. Taigi sankcijos už šio reglamento pažeidimus turėtų būti panašaus pobūdžio ir poveikio visose valstybėse narėse.
  Taip pat tikslinga nustatyti nuostatas, kurios padėtų spręsti konkrečius neteisėtos prekybos dvejopo naudojimo prekėmis klausimus, siekiant paremti veiksmingą kontrolės vykdymo užtikrinimą; |
| --- | --- |

(27)

kiekviena valstybė narė turėtų nustatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas, taikytinas pažeidus šio reglamento nuostatas.
  Turėtų būti skatinama sudaryti vienodas sąlygas Sąjungos eksportuotojams. Taigi sankcijos už šio reglamento pažeidimus turėtų būti panašaus pobūdžio ir poveikio visose valstybėse narėse.
  Taip pat tikslinga nustatyti nuostatas, kurios padėtų spręsti konkrečius neteisėtos prekybos dvejopo naudojimo prekėmis klausimus, siekiant paremti veiksmingą kontrolės vykdymo užtikrinimą;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

29 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (29) | eksporto kontrolė daro poveikį tarptautiniam saugumui ir prekybai su trečiosiomis šalimis, todėl reikia plėtoti dialogą ir bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, siekiant sudaryti vienodas sąlygas visoms pasaulio valstybėms ir didinti tarptautinį saugumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29)

eksporto kontrolė daro poveikį tarptautiniam saugumui ir prekybai su trečiosiomis šalimis, todėl reikia plėtoti dialogą ir bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, siekiant sudaryti vienodas sąlygas visoms pasaulio valstybėms ir didinti tarptautinį saugumą;

| (29) | eksporto kontrolė daro poveikį tarptautiniam saugumui ir prekybai su trečiosiomis šalimis, todėl reikia plėtoti dialogą ir bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, siekiant sudaryti vienodas sąlygas visoms pasaulio valstybėms
  , skatinti platesnę konvergenciją
  ir didinti tarptautinį saugumą
  . Kad būtų skatinami tie tikslai, Taryba, Komisija ir valstybės narės turėtų, glaudžiai bendradarbiaudamos su EIVT, aktyviai dalyvauti susijusiuose tarptautiniuose forumuose, įskaitant Vasenaro susitarimą, siekiant nustatyti, kaip tarptautinį standartą, kibernetinio stebėjimo prekių sąrašą, pateiktą I priedo B skirsnyje. Be to, pagalba trečiosioms šalims, susijusi su dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės režimo parengimu ir atitinkamais administraciniais pajėgumais, turėtų būti sustiprinta ir išplėsta, visų pirma muitinės srityje; |
| --- | --- |

(29)

eksporto kontrolė daro poveikį tarptautiniam saugumui ir prekybai su trečiosiomis šalimis, todėl reikia plėtoti dialogą ir bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, siekiant sudaryti vienodas sąlygas visoms pasaulio valstybėms
  , skatinti platesnę konvergenciją
  ir didinti tarptautinį saugumą
  . Kad būtų skatinami tie tikslai, Taryba, Komisija ir valstybės narės turėtų, glaudžiai bendradarbiaudamos su EIVT, aktyviai dalyvauti susijusiuose tarptautiniuose forumuose, įskaitant Vasenaro susitarimą, siekiant nustatyti, kaip tarptautinį standartą, kibernetinio stebėjimo prekių sąrašą, pateiktą I priedo B skirsnyje. Be to, pagalba trečiosioms šalims, susijusi su dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės režimo parengimu ir atitinkamais administraciniais pajėgumais, turėtų būti sustiprinta ir išplėsta, visų pirma muitinės srityje;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

31 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (31) | šiuo reglamentu užtikrinama pagarba pagrindinėms teisėms ir laikomasi principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje,
  pirmiausia laisvės užsiimti verslu principo, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31)

šiuo reglamentu užtikrinama pagarba pagrindinėms teisėms ir laikomasi principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje,
  pirmiausia laisvės užsiimti verslu principo,

| (31) | šiuo reglamentu užtikrinama pagarba pagrindinėms teisėms ir laikomasi principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, |
| --- | --- |

(31)

šiuo reglamentu užtikrinama pagarba pagrindinėms teisėms ir laikomasi principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje,

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 1 punkto a papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | prekės
  , kurios gali būti naudojamos branduoliniams, cheminiams ir biologiniams ginklams ir jų siuntimo į taikinį sistemoms projektuoti, kurti, gaminti ar naudoti, įskaitant visas prekes, kurios gali būti ir neskirtos sprogdinti, ir gali kokiu nors būdu būti susijusios su branduolinių ginklų ar kitokių branduolinių sprogstamųjų įtaisų gamyba; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

prekės
  , kurios gali būti naudojamos branduoliniams, cheminiams ir biologiniams ginklams ir jų siuntimo į taikinį sistemoms projektuoti, kurti, gaminti ar naudoti, įskaitant visas prekes, kurios gali būti ir neskirtos sprogdinti, ir gali kokiu nors būdu būti susijusios su branduolinių ginklų ar kitokių branduolinių sprogstamųjų įtaisų gamyba;

| a) | tradicinės dvejopo naudojimo prekės, įskaitant ir techninę bei programinę įrangą
  , kurios gali būti naudojamos branduoliniams, cheminiams ir biologiniams ginklams ir jų siuntimo į taikinį sistemoms projektuoti, kurti, gaminti ar naudoti, įskaitant visas prekes, kurios gali būti ir neskirtos sprogdinti, ir gali kokiu nors būdu būti susijusios su branduolinių ginklų ar kitokių branduolinių sprogstamųjų įtaisų gamyba; |
| --- | --- |

a)

tradicinės dvejopo naudojimo prekės, įskaitant ir techninę bei programinę įrangą
  , kurios gali būti naudojamos branduoliniams, cheminiams ir biologiniams ginklams ir jų siuntimo į taikinį sistemoms projektuoti, kurti, gaminti ar naudoti, įskaitant visas prekes, kurios gali būti ir neskirtos sprogdinti, ir gali kokiu nors būdu būti susijusios su branduolinių ginklų ar kitokių branduolinių sprogstamųjų įtaisų gamyba;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 1 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | kibernetinio stebėjimo
  technologijos
  , kurios gali būti naudojamos sunkiems žmogaus teisių arba tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimams arba gali kelti grėsmę tarptautiniam saugumui arba esminiams Sąjungos ir jos
  valstybių
  narių saugumo interesams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

kibernetinio stebėjimo
  technologijos
  , kurios gali būti naudojamos sunkiems žmogaus teisių arba tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimams arba gali kelti grėsmę tarptautiniam saugumui arba esminiams Sąjungos ir jos
  valstybių
  narių saugumo interesams;

| b) | kibernetinio stebėjimo
  prekės, įskaitant techninę bei programinę įrangą ir technologijas, kurios yra specialiai suprojektuotos siekiant sudaryti sąlygas slapta įsibrauti į informacines ir telekomunikacijų sistemas ir (arba) siekiant stebėti, neteisėtai perkelti, rinkti ir analizuoti duomenis ir (arba) sutrikdyti sistemos, į kurią nusitaikyta, veikimą arba ją sugadinti negavus konkretaus, informacija grindžiamo ir aiškaus duomenų savininko leidimo ir kurios gali būti naudojamos ryšium su žmogaus teisių
  ,
  įskaitant teisės į privatumą, teisės į žodžio laisvę ir teisės į susirinkimų ir asociacijų laisvę, pažeidimais arba
  kurios gali būti naudojamos sunkiems žmogaus teisių
  teisės
  arba tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimams arba gali kelti grėsmę tarptautiniam saugumui arba esminiams Sąjungos ir jos narių saugumo interesams
  . Netaikoma tinklo ir IRT saugumo moksliniams tyrimams, kuriais siekiama patvirtintų bandymų ar informacijos saugumo sistemų apsaugos; |
| --- | --- |

b)

kibernetinio stebėjimo
  prekės, įskaitant techninę bei programinę įrangą ir technologijas, kurios yra specialiai suprojektuotos siekiant sudaryti sąlygas slapta įsibrauti į informacines ir telekomunikacijų sistemas ir (arba) siekiant stebėti, neteisėtai perkelti, rinkti ir analizuoti duomenis ir (arba) sutrikdyti sistemos, į kurią nusitaikyta, veikimą arba ją sugadinti negavus konkretaus, informacija grindžiamo ir aiškaus duomenų savininko leidimo ir kurios gali būti naudojamos ryšium su žmogaus teisių
  ,
  įskaitant teisės į privatumą, teisės į žodžio laisvę ir teisės į susirinkimų ir asociacijų laisvę, pažeidimais arba
  kurios gali būti naudojamos sunkiems žmogaus teisių
  teisės
  arba tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimams arba gali kelti grėsmę tarptautiniam saugumui arba esminiams Sąjungos ir jos narių saugumo interesams
  . Netaikoma tinklo ir IRT saugumo moksliniams tyrimams, kuriais siekiama patvirtintų bandymų ar informacijos saugumo sistemų apsaugos;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 5 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  galutinis naudotojas – bet kuris fizinis ar juridinis asmuo ar subjektas, kuris yra dvejopo naudojimo prekės galutinis gavėjas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5a.
     
  galutinis naudotojas – bet kuris fizinis ar juridinis asmuo ar subjektas, kuris yra dvejopo naudojimo prekės galutinis gavėjas;

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 13 punktas

2 straipsnio 1 dalies 13 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 13. | didelio projekto leidimas – visuotinis eksporto leidimas, suteikiamas vienam konkrečiam eksportuotojui, kurį turėdamas jis gali eksportuoti tam tikros rūšies ar kategorijos dvejopo naudojimo prekę vienam ar keliems konkretiems galutiniams naudotojams vienoje ar keliose konkrečiose trečiosiose šalyse,
  kol trunka konkretus projektas
  ,
  kuris vykdomas ilgiau kaip vienus metus
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13.

didelio projekto leidimas – visuotinis eksporto leidimas, suteikiamas vienam konkrečiam eksportuotojui, kurį turėdamas jis gali eksportuoti tam tikros rūšies ar kategorijos dvejopo naudojimo prekę vienam ar keliems konkretiems galutiniams naudotojams vienoje ar keliose konkrečiose trečiosiose šalyse,
  kol trunka konkretus projektas
  ,
  kuris vykdomas ilgiau kaip vienus metus
  ;

kol trunka konkretus projektas

kuris vykdomas ilgiau kaip vienus metus

| 13. | didelio projekto leidimas – visuotinis eksporto leidimas, suteikiamas vienam konkrečiam eksportuotojui, kurį turėdamas jis gali eksportuoti tam tikros rūšies ar kategorijos dvejopo naudojimo prekę vienam ar keliems konkretiems galutiniams naudotojams vienoje ar keliose konkrečiose trečiosiose šalyse
  konkrečiam projektui. Jis galioja nuo vienų iki ketverių metų
  ,
  išskyrus tinkamai pagrįstais atvejais
  ,
  grindžiamais projekto trukme, ir kompetentinga institucija gali jo galiojimą pratęsti
  ; |
| --- | --- |

13.

didelio projekto leidimas – visuotinis eksporto leidimas, suteikiamas vienam konkrečiam eksportuotojui, kurį turėdamas jis gali eksportuoti tam tikros rūšies ar kategorijos dvejopo naudojimo prekę vienam ar keliems konkretiems galutiniams naudotojams vienoje ar keliose konkrečiose trečiosiose šalyse
  konkrečiam projektui. Jis galioja nuo vienų iki ketverių metų
  ,
  išskyrus tinkamai pagrįstais atvejais
  ,
  grindžiamais projekto trukme, ir kompetentinga institucija gali jo galiojimą pratęsti
  ;

konkrečiam projektui. Jis galioja nuo vienų iki ketverių metų

išskyrus tinkamai pagrįstais atvejais

grindžiamais projekto trukme, ir kompetentinga institucija gali jo galiojimą pratęsti

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 22 punktas

2 straipsnio 1 dalies 22 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 22. | vidaus atitikties užtikrinimo programa – veiksmingos, tinkamos ir proporcingos priemonės ir procedūros, įskaitant standartizuotos veiklos atitikties užtikrinimo politikos, procedūrų, elgesio standartų ir apsaugos priemonių parengimą, įgyvendinimą ir laikymąsi, kurias eksportuotojai parengia, kad užtikrintų atitiktį šio reglamento nuostatoms ir jame išdėstytoms leidimų sąlygoms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

22.

vidaus atitikties užtikrinimo programa – veiksmingos, tinkamos ir proporcingos priemonės ir procedūros, įskaitant standartizuotos veiklos atitikties užtikrinimo politikos, procedūrų, elgesio standartų ir apsaugos priemonių parengimą, įgyvendinimą ir laikymąsi, kurias eksportuotojai parengia, kad užtikrintų atitiktį šio reglamento nuostatoms ir jame išdėstytoms leidimų sąlygoms;

| 22. | vidaus atitikties užtikrinimo programa
  (ICP)
   – veiksmingos, tinkamos ir proporcingos priemonės ir procedūros
  (rizika grindžiamas požiūris)
  , įskaitant standartizuotos veiklos atitikties užtikrinimo politikos, procedūrų, elgesio standartų ir apsaugos priemonių parengimą, įgyvendinimą ir laikymąsi, kurias eksportuotojai parengia, kad užtikrintų atitiktį šio reglamento nuostatoms ir jame išdėstytoms leidimų sąlygoms
  . Eksportuotojas turi turėti galimybę savanoriškai pasirinkti, kad kompetentingos institucijos nemokamai sertifikuotų jo ICP, remiantis Komisijos nustatyta referencine ICP, kad jis gautų lengvatų nacionalinėms kompetentingoms institucijoms vykdant leidimų suteikimo procedūrą; |
| --- | --- |

22.

vidaus atitikties užtikrinimo programa
  (ICP)
   – veiksmingos, tinkamos ir proporcingos priemonės ir procedūros
  (rizika grindžiamas požiūris)
  , įskaitant standartizuotos veiklos atitikties užtikrinimo politikos, procedūrų, elgesio standartų ir apsaugos priemonių parengimą, įgyvendinimą ir laikymąsi, kurias eksportuotojai parengia, kad užtikrintų atitiktį šio reglamento nuostatoms ir jame išdėstytoms leidimų sąlygoms
  . Eksportuotojas turi turėti galimybę savanoriškai pasirinkti, kad kompetentingos institucijos nemokamai sertifikuotų jo ICP, remiantis Komisijos nustatyta referencine ICP, kad jis gautų lengvatų nacionalinėms kompetentingoms institucijoms vykdant leidimų suteikimo procedūrą;

(ICP)

(rizika grindžiamas požiūris)

. Eksportuotojas turi turėti galimybę savanoriškai pasirinkti, kad kompetentingos institucijos nemokamai sertifikuotų jo ICP, remiantis Komisijos nustatyta referencine ICP, kad jis gautų lengvatų nacionalinėms kompetentingoms institucijoms vykdant leidimų suteikimo procedūrą;

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 23 punktas

2 straipsnio 1 dalies 23 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 23. | teroro aktas – teroro aktas, nurodytas Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP 1 straipsnio 3 dalyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

23.

23.

teroro aktas – teroro aktas, nurodytas Bendrosios pozicijos 2001/931/BUSP 1 straipsnio 3 dalyje.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 23 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 dalies 23 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 23a. | išsamus patikrinimas – procesas, kurį taikydamos įmonės gali nustatyti esamą ir galimą neigiamą poveikį, užkirsti jam kelią, jį sušvelninti ir atsiskaityti už jo šalinimą ir kuris yra sudėtinė verslo sprendimų priėmimo ir rizikos valdymo sistemų dalis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

23a.

23a.

išsamus patikrinimas – procesas, kurį taikydamos įmonės gali nustatyti esamą ir galimą neigiamą poveikį, užkirsti jam kelią, jį sušvelninti ir atsiskaityti už jo šalinimą ir kuris yra sudėtinė verslo sprendimų priėmimo ir rizikos valdymo sistemų dalis;

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies d punktas

4 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | skirtos naudoti asmenims
  ,
  prisidedantiems prie vadovavimo vykdant sunkius žmogaus teisių arba
  tarptautinės
  humanitarinės teisės pažeidimus
  arba
  prie jų vykdymo ginkluoto konflikto ar vidaus represijų galutinės paskirties šalyje atvejais
  ,
  kaip nustatyta atitinkamų viešųjų tarptautinių institucijų arba Europos arba nacionalinių kompetentingų institucijų
  , ir kai
  turima įrodymų
  , kad siūlomas galutinis naudotojas
  naudoja
  šią prekę ar panašias prekes vadovaudamas
  sunkiems
  pažeidimams arba juos įgyvendindamas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

skirtos naudoti asmenims
  ,
  prisidedantiems prie vadovavimo vykdant sunkius žmogaus teisių arba
  tarptautinės
  humanitarinės teisės pažeidimus
  arba
  prie jų vykdymo ginkluoto konflikto ar vidaus represijų galutinės paskirties šalyje atvejais
  ,
  kaip nustatyta atitinkamų viešųjų tarptautinių institucijų arba Europos arba nacionalinių kompetentingų institucijų
  , ir kai
  turima įrodymų
  , kad siūlomas galutinis naudotojas
  naudoja
  šią prekę ar panašias prekes vadovaudamas
  sunkiems
  pažeidimams arba juos įgyvendindamas;

skirtos naudoti asmenims

prisidedantiems prie vadovavimo vykdant sunkius žmogaus teisių arba

humanitarinės teisės pažeidimus

prie jų vykdymo ginkluoto konflikto ar vidaus represijų galutinės paskirties šalyje atvejais

kaip nustatyta atitinkamų viešųjų tarptautinių institucijų arba Europos arba nacionalinių kompetentingų institucijų

turima įrodymų

naudoja

sunkiems

| d) | kibernetinio stebėjimo prekių atveju – skirtos naudoti fiziniams ar juridiniams asmenims, ryšium su
  tarptautinės
  žmogaus teisių teisės
  arba
  tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimais šalyse, kuriose kompetentingi JT, Europos Tarybos
  ,
  Sąjungos organai arba nacionalinės kompetentingos institucijos nustatė sunkius žmogaus teisių pažeidimus
  , ir kai
  yra priežasčių įtarti
  , kad siūlomas galutinis naudotojas
  gali naudoti
  šią prekę ar panašias prekes vadovaudamas
  tokiems
  pažeidimams arba juos įgyvendindamas; |
| --- | --- |

d)

kibernetinio stebėjimo prekių atveju – skirtos naudoti fiziniams ar juridiniams asmenims, ryšium su
  tarptautinės
  žmogaus teisių teisės
  arba
  tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimais šalyse, kuriose kompetentingi JT, Europos Tarybos
  ,
  Sąjungos organai arba nacionalinės kompetentingos institucijos nustatė sunkius žmogaus teisių pažeidimus
  , ir kai
  yra priežasčių įtarti
  , kad siūlomas galutinis naudotojas
  gali naudoti
  šią prekę ar panašias prekes vadovaudamas
  tokiems
  pažeidimams arba juos įgyvendindamas;

kibernetinio stebėjimo prekių atveju – skirtos naudoti fiziniams ar juridiniams asmenims, ryšium su

žmogaus teisių teisės

tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimais šalyse, kuriose kompetentingi JT, Europos Tarybos

Sąjungos organai arba nacionalinės kompetentingos institucijos nustatė sunkius žmogaus teisių pažeidimus

yra priežasčių įtarti

gali naudoti

tokiems

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies e punktas

4 straipsnio 1 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | skirtos naudoti su teroro aktais susijusiems tikslams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

e)

skirtos naudoti su teroro aktais susijusiems tikslams.

skirtos naudoti su teroro aktais susijusiems tikslams.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jei eksportuotojas ,
  įsipareigojęs atlikti deramus patikrinimus
  ,
  žino
  , kad jo siūlomos eksportuoti I priede neišvardytos dvejopo naudojimo prekės, visos ar iš dalies,
  yra
  skirtos kuriam nors iš 1 dalyje nurodytų naudojimo tikslų, jis turi pranešti kompetentingai institucijai, kuri nuspręs, ar tikslinga atitinkamam eksportui reikalauti leidimo. | 2.   Jei eksportuotojas,
  atlikdamas deramą patikrinimą
  ,
  sužino
  , kad jo siūlomos eksportuoti I priede neišvardytos dvejopo naudojimo prekės, visos ar iš dalies,
  gali būti
  skirtos kuriam nors iš 1 dalyje nurodytų naudojimo tikslų, jis turi pranešti
  valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs ar gyvena,
  kompetentingai institucijai, kuri nuspręs, ar tikslinga atitinkamam eksportui reikalauti leidimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jei eksportuotojas ,
  įsipareigojęs atlikti deramus patikrinimus
  ,
  žino
  , kad jo siūlomos eksportuoti I priede neišvardytos dvejopo naudojimo prekės, visos ar iš dalies,
  yra
  skirtos kuriam nors iš 1 dalyje nurodytų naudojimo tikslų, jis turi pranešti kompetentingai institucijai, kuri nuspręs, ar tikslinga atitinkamam eksportui reikalauti leidimo.

2.   Jei eksportuotojas,
  atlikdamas deramą patikrinimą
  ,
  sužino
  , kad jo siūlomos eksportuoti I priede neišvardytos dvejopo naudojimo prekės, visos ar iš dalies,
  gali būti
  skirtos kuriam nors iš 1 dalyje nurodytų naudojimo tikslų, jis turi pranešti
  valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs ar gyvena,
  kompetentingai institucijai, kuri nuspręs, ar tikslinga atitinkamam eksportui reikalauti leidimo.

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 dalis

4 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Į sąrašą neįtrauktų prekių eksporto leidimai suteikiami dėl konkrečių prekių ir konkretiems galutiniams naudotojams. Leidimus suteikia valstybės narės, kurioje eksportuotojas gyvena arba yra įsisteigęs, kompetentinga institucija arba, jeigu eksportuotojas yra asmuo, gyvenantis arba įsisteigęs ne Sąjungoje, – valstybės narės, kurioje yra atitinkamos prekės, kompetentinga institucija. Leidimai galioja visoje Sąjungoje. Leidimai galioja
  vienus
  metus ir kompetentinga institucija gali jų galiojimą pratęsti. | 3.   Į sąrašą neįtrauktų prekių eksporto leidimai suteikiami dėl konkrečių prekių ir konkretiems galutiniams naudotojams. Leidimus suteikia valstybės narės, kurioje eksportuotojas gyvena arba yra įsisteigęs, kompetentinga institucija arba, jeigu eksportuotojas yra asmuo, gyvenantis arba įsisteigęs ne Sąjungoje, – valstybės narės, kurioje yra atitinkamos prekės, kompetentinga institucija. Leidimai galioja visoje Sąjungoje. Leidimai galioja
  dvejus
  metus ir kompetentinga institucija gali jų galiojimą pratęsti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Į sąrašą neįtrauktų prekių eksporto leidimai suteikiami dėl konkrečių prekių ir konkretiems galutiniams naudotojams. Leidimus suteikia valstybės narės, kurioje eksportuotojas gyvena arba yra įsisteigęs, kompetentinga institucija arba, jeigu eksportuotojas yra asmuo, gyvenantis arba įsisteigęs ne Sąjungoje, – valstybės narės, kurioje yra atitinkamos prekės, kompetentinga institucija. Leidimai galioja visoje Sąjungoje. Leidimai galioja
  vienus
  metus ir kompetentinga institucija gali jų galiojimą pratęsti.

3.   Į sąrašą neįtrauktų prekių eksporto leidimai suteikiami dėl konkrečių prekių ir konkretiems galutiniams naudotojams. Leidimus suteikia valstybės narės, kurioje eksportuotojas gyvena arba yra įsisteigęs, kompetentinga institucija arba, jeigu eksportuotojas yra asmuo, gyvenantis arba įsisteigęs ne Sąjungoje, – valstybės narės, kurioje yra atitinkamos prekės, kompetentinga institucija. Leidimai galioja visoje Sąjungoje. Leidimai galioja
  dvejus
  metus ir kompetentinga institucija gali jų galiojimą pratęsti.

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

4 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu prieštaravimų negaunama, laikoma, kad valstybės narės, su kuriomis konsultuotasi, neprieštarauja ir privalo nustatyti leidimo reikalavimą visiems iš esmės panašiems sandoriams.
  Jos informuoja apie tai
  savo muitinės administraciją ir kitas atitinkamas nacionalines institucijas apie leidimo reikalavimą. | Jeigu prieštaravimų negaunama, laikoma, kad valstybės narės, su kuriomis konsultuotasi, neprieštarauja ir privalo nustatyti leidimo reikalavimą visiems iš esmės panašiems sandoriams
  (t
  .
  y. iš esmės tapačių parametrų ar techninių charakteristikų prekei, tam pačiam galutiniam naudotojui arba gavėjui). Jos informuoja
  savo muitinės administraciją ir kitas atitinkamas nacionalines institucijas apie leidimo reikalavimą
  . Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia trumpą atvejo aprašymą, sprendimo motyvus ir nurodo, jei taikoma, naujo leidimo reikalavimą naujame II priedo E skirsnyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu prieštaravimų negaunama, laikoma, kad valstybės narės, su kuriomis konsultuotasi, neprieštarauja ir privalo nustatyti leidimo reikalavimą visiems iš esmės panašiems sandoriams.
  Jos informuoja apie tai
  savo muitinės administraciją ir kitas atitinkamas nacionalines institucijas apie leidimo reikalavimą.

Jos informuoja apie tai

Jeigu prieštaravimų negaunama, laikoma, kad valstybės narės, su kuriomis konsultuotasi, neprieštarauja ir privalo nustatyti leidimo reikalavimą visiems iš esmės panašiems sandoriams
  (t
  .
  y. iš esmės tapačių parametrų ar techninių charakteristikų prekei, tam pačiam galutiniam naudotojui arba gavėjui). Jos informuoja
  savo muitinės administraciją ir kitas atitinkamas nacionalines institucijas apie leidimo reikalavimą
  . Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia trumpą atvejo aprašymą, sprendimo motyvus ir nurodo, jei taikoma, naujo leidimo reikalavimą naujame II priedo E skirsnyje.

(t

y. iš esmės tapačių parametrų ar techninių charakteristikų prekei, tam pačiam galutiniam naudotojui arba gavėjui). Jos informuoja

. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbia trumpą atvejo aprašymą, sprendimo motyvus ir nurodo, jei taikoma, naujo leidimo reikalavimą naujame II priedo E skirsnyje.

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 dalies 3 pastraipa

4 straipsnio 4 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu
  kuri nors iš valstybių narių
  ,
  su kuriomis konsultuotasi
  , pareiškia prieštaravimų, reikalavimas gauti leidimą atšaukiamas, nebent tokį reikalavimą nustatanti valstybė narė manytų, kad eksportas gali pažeisti jos esminius saugumo interesus. Tokiu atveju ta valstybė narė gali nuspręsti toliau taikyti leidimo reikalavimą. Apie tai turėtų būti nedelsiant pranešama Komisijai ir kitoms valstybėms narėms. | Jeigu
  bent keturios valstybės narės
  ,
  kuriose gyvena ne mažiau kaip 35 % Sąjungos gyventojų
  , pareiškia prieštaravimų, reikalavimas gauti leidimą atšaukiamas, nebent tokį reikalavimą nustatanti valstybė narė manytų, kad eksportas gali pažeisti jos esminius saugumo interesus
  arba jos įsipareigojimus žmogaus teisių srityje
  . Tokiu atveju ta valstybė narė gali nuspręsti toliau taikyti leidimo reikalavimą. Apie tai turėtų būti nedelsiant pranešama Komisijai ir kitoms valstybėms narėms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu
  kuri nors iš valstybių narių
  ,
  su kuriomis konsultuotasi
  , pareiškia prieštaravimų, reikalavimas gauti leidimą atšaukiamas, nebent tokį reikalavimą nustatanti valstybė narė manytų, kad eksportas gali pažeisti jos esminius saugumo interesus. Tokiu atveju ta valstybė narė gali nuspręsti toliau taikyti leidimo reikalavimą. Apie tai turėtų būti nedelsiant pranešama Komisijai ir kitoms valstybėms narėms.

kuri nors iš valstybių narių

su kuriomis konsultuotasi

Jeigu
  bent keturios valstybės narės
  ,
  kuriose gyvena ne mažiau kaip 35 % Sąjungos gyventojų
  , pareiškia prieštaravimų, reikalavimas gauti leidimą atšaukiamas, nebent tokį reikalavimą nustatanti valstybė narė manytų, kad eksportas gali pažeisti jos esminius saugumo interesus
  arba jos įsipareigojimus žmogaus teisių srityje
  . Tokiu atveju ta valstybė narė gali nuspręsti toliau taikyti leidimo reikalavimą. Apie tai turėtų būti nedelsiant pranešama Komisijai ir kitoms valstybėms narėms.

bent keturios valstybės narės

kuriose gyvena ne mažiau kaip 35 % Sąjungos gyventojų

arba jos įsipareigojimus žmogaus teisių srityje

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 dalies 4 pastraipa

4 straipsnio 4 dalies 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija ir valstybės narės
  tvarkys
  nustatytų leidimo reikalavimų registrą ir jį
  atnaujins
  . | Komisija ir valstybės narės
  tvarko
  nustatytų leidimo reikalavimų registrą ir jį
  atnaujina. Šiame registre saugomi duomenys įtraukiami į ataskaitą Europos Parlamentui, kaip nurodyta 24 straipsnio 2 dalyje, ir yra prieinami visuomenei. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija ir valstybės narės
  tvarkys
  nustatytų leidimo reikalavimų registrą ir jį
  atnaujins
  .

tvarkys

atnaujins

Komisija ir valstybės narės
  tvarko
  nustatytų leidimo reikalavimų registrą ir jį
  atnaujina. Šiame registre saugomi duomenys įtraukiami į ataskaitą Europos Parlamentui, kaip nurodyta 24 straipsnio 2 dalyje, ir yra prieinami visuomenei.

tvarko

atnaujina. Šiame registre saugomi duomenys įtraukiami į ataskaitą Europos Parlamentui, kaip nurodyta 24 straipsnio 2 dalyje, ir yra prieinami visuomenei.

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jeigu tarpininkui žinoma, kad dvejopo naudojimo prekės, dėl kurių jis siūlo savo tarpininkavimo paslaugas, yra, visos ar iš dalies, skirtos bet kuriam iš 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų naudojimo tikslų, jis privalo apie tai pranešti kompetentingai institucijai, kuri
  nuspręs, ar derėtų nustatyti
  , kad tokioms tarpininkavimo paslaugoms vykdyti reikalingas leidimas. | 2.   Jeigu tarpininkui žinoma, kad dvejopo naudojimo prekės, dėl kurių jis siūlo savo tarpininkavimo paslaugas, yra, visos ar iš dalies, skirtos bet kuriam iš 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų naudojimo tikslų, jis privalo apie tai pranešti kompetentingai institucijai, kuri
  nustato
  , kad tokioms tarpininkavimo paslaugoms vykdyti reikalingas leidimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jeigu tarpininkui žinoma, kad dvejopo naudojimo prekės, dėl kurių jis siūlo savo tarpininkavimo paslaugas, yra, visos ar iš dalies, skirtos bet kuriam iš 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų naudojimo tikslų, jis privalo apie tai pranešti kompetentingai institucijai, kuri
  nuspręs, ar derėtų nustatyti
  , kad tokioms tarpininkavimo paslaugoms vykdyti reikalingas leidimas.

2.   Jeigu tarpininkui žinoma, kad dvejopo naudojimo prekės, dėl kurių jis siūlo savo tarpininkavimo paslaugas, yra, visos ar iš dalies, skirtos bet kuriam iš 4 straipsnio 1 dalyje nurodytų naudojimo tikslų, jis privalo apie tai pranešti kompetentingai institucijai, kuri
  nustato
  , kad tokioms tarpininkavimo paslaugoms vykdyti reikalingas leidimas.

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Tiesioginiam arba netiesioginiam su dvejopo naudojimo prekėmis arba su dvejopo naudojimo prekių tiekimu, gamyba, priežiūra ir naudojimu susijusios techninės pagalbos teikimui reikalingas leidimas, jeigu kompetentinga institucija techninės pagalbos teikėjui pranešė, kad atitinkamos prekės, visos ar iš dalies, yra arba gali būti skirtos bet kuriam iš 4
  straipsnyje
  nurodytų naudojimo tikslų. | 1.   Tiesioginiam arba netiesioginiam su dvejopo naudojimo prekėmis arba su dvejopo naudojimo prekių tiekimu, gamyba, priežiūra ir naudojimu susijusios techninės pagalbos teikimui reikalingas leidimas, jeigu kompetentinga institucija techninės pagalbos teikėjui pranešė, kad atitinkamos prekės, visos ar iš dalies, yra arba gali būti skirtos bet kuriam iš 4
  straipsnio 1 dalyje
  nurodytų naudojimo tikslų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Tiesioginiam arba netiesioginiam su dvejopo naudojimo prekėmis arba su dvejopo naudojimo prekių tiekimu, gamyba, priežiūra ir naudojimu susijusios techninės pagalbos teikimui reikalingas leidimas, jeigu kompetentinga institucija techninės pagalbos teikėjui pranešė, kad atitinkamos prekės, visos ar iš dalies, yra arba gali būti skirtos bet kuriam iš 4
  straipsnyje
  nurodytų naudojimo tikslų.

1.   Tiesioginiam arba netiesioginiam su dvejopo naudojimo prekėmis arba su dvejopo naudojimo prekių tiekimu, gamyba, priežiūra ir naudojimu susijusios techninės pagalbos teikimui reikalingas leidimas, jeigu kompetentinga institucija techninės pagalbos teikėjui pranešė, kad atitinkamos prekės, visos ar iš dalies, yra arba gali būti skirtos bet kuriam iš 4
  straipsnio 1 dalyje
  nurodytų naudojimo tikslų.

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu techninės pagalbos teikėjas žino, kad dvejopo naudojimo prekės, dėl kurių jis siūlo teikti techninę pagalbą, visos ar iš dalies, yra skirtos bet kuriam iš
  4 straipsnyje
  nurodytų naudojimo tikslų, jis privalo apie tai pranešti kompetentingai institucijai, kuri
  nuspręs
  ,
  ar tikslinga dėl
  tokios techninės pagalbos
  reikalauti leidimo
  . | Jeigu techninės pagalbos teikėjas žino, kad dvejopo naudojimo prekės, dėl kurių jis
  ar ji
  siūlo teikti techninę pagalbą, visos ar iš dalies, yra skirtos bet kuriam iš
  4 straipsnio 1 dalyje
  nurodytų naudojimo tikslų, jis
  ar ji
  privalo apie tai pranešti kompetentingai institucijai, kuri
  nustato
  ,
  kad
  tokios techninės pagalbos
  teikimui reikalingas leidimas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu techninės pagalbos teikėjas žino, kad dvejopo naudojimo prekės, dėl kurių jis siūlo teikti techninę pagalbą, visos ar iš dalies, yra skirtos bet kuriam iš
  4 straipsnyje
  nurodytų naudojimo tikslų, jis privalo apie tai pranešti kompetentingai institucijai, kuri
  nuspręs
  ,
  ar tikslinga dėl
  tokios techninės pagalbos
  reikalauti leidimo
  .

4 straipsnyje

nuspręs

ar tikslinga dėl

reikalauti leidimo

Jeigu techninės pagalbos teikėjas žino, kad dvejopo naudojimo prekės, dėl kurių jis
  ar ji
  siūlo teikti techninę pagalbą, visos ar iš dalies, yra skirtos bet kuriam iš
  4 straipsnio 1 dalyje
  nurodytų naudojimo tikslų, jis
  ar ji
  privalo apie tai pranešti kompetentingai institucijai, kuri
  nustato
  ,
  kad
  tokios techninės pagalbos
  teikimui reikalingas leidimas
  .

ar ji

4 straipsnio 1 dalyje

ar ji

nustato

kad

teikimui reikalingas leidimas

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybė narė gali uždrausti I priede neišvardytų dvejopo naudojimo prekių eksportą arba jam taikyti leidimo reikalavimą visuomenės saugumo
  arba
  žmogaus teisių apsaugos sumetimais. | 1.   Valstybė narė gali uždrausti I priede neišvardytų dvejopo naudojimo prekių eksportą arba jam taikyti leidimo reikalavimą visuomenės saugumo, žmogaus teisių apsaugos sumetimais
  arba teroro aktų prevencijai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybė narė gali uždrausti I priede neišvardytų dvejopo naudojimo prekių eksportą arba jam taikyti leidimo reikalavimą visuomenės saugumo
  arba
  žmogaus teisių apsaugos sumetimais.

1.   Valstybė narė gali uždrausti I priede neišvardytų dvejopo naudojimo prekių eksportą arba jam taikyti leidimo reikalavimą visuomenės saugumo, žmogaus teisių apsaugos sumetimais
  arba teroro aktų prevencijai
  .

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 7 dalis

9 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Svarbūs komerciniai dokumentai, susiję su I priede išvardytų dvejopo naudojimo prekių persiuntimu Sąjungos viduje, turi aiškiai rodyti, kad toms prekėms jas eksportuojant iš Sąjungos taikomos kontrolės priemonės. Svarbius komercinius dokumentus visų pirma sudaro pardavimo sutartis, užsakymo patvirtinimas, sąskaita faktūra arba išsiuntimo pranešimas. | 7.   Svarbūs komerciniai dokumentai, susiję su I priede išvardytų dvejopo naudojimo prekių
  eksportu į trečiąsias šalis ir
  persiuntimu Sąjungos viduje, turi aiškiai rodyti, kad toms prekėms jas eksportuojant iš Sąjungos taikomos kontrolės priemonės. Svarbius komercinius dokumentus visų pirma sudaro pardavimo sutartis, užsakymo patvirtinimas, sąskaita faktūra arba išsiuntimo pranešimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Svarbūs komerciniai dokumentai, susiję su I priede išvardytų dvejopo naudojimo prekių persiuntimu Sąjungos viduje, turi aiškiai rodyti, kad toms prekėms jas eksportuojant iš Sąjungos taikomos kontrolės priemonės. Svarbius komercinius dokumentus visų pirma sudaro pardavimo sutartis, užsakymo patvirtinimas, sąskaita faktūra arba išsiuntimo pranešimas.

7.   Svarbūs komerciniai dokumentai, susiję su I priede išvardytų dvejopo naudojimo prekių
  eksportu į trečiąsias šalis ir
  persiuntimu Sąjungos viduje, turi aiškiai rodyti, kad toms prekėms jas eksportuojant iš Sąjungos taikomos kontrolės priemonės. Svarbius komercinius dokumentus visų pirma sudaro pardavimo sutartis, užsakymo patvirtinimas, sąskaita faktūra arba išsiuntimo pranešimas.

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 3 dalis

10 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Atskirieji eksporto leidimai ir visuotiniai eksporto leidimai galioja
  vienus
  metus ir kompetentinga institucija gali pratęsti jų galiojimą. Dideliems projektams
  skirtų visuotinių
  eksporto
  leidimų galiojimo trukmę nustato kompetentinga institucija
  . | 3.   Atskirieji eksporto leidimai ir visuotiniai eksporto leidimai galioja
  dvejus
  metus ir kompetentinga institucija gali pratęsti jų galiojimą. Dideliems projektams
  skirti visuotiniai
  eksporto
  leidimai galioja ne ilgiau kaip ketverius metus, išskyrus tinkamai pagrįstas aplinkybes, susijusias su projekto trukme. Tai neužkerta kelio kompetentingoms institucijoms panaikinti, sustabdyti, paleisti ar atšaukti atskirojo arba visuotinio eksporto leidimo bet kuriuo metu
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Atskirieji eksporto leidimai ir visuotiniai eksporto leidimai galioja
  vienus
  metus ir kompetentinga institucija gali pratęsti jų galiojimą. Dideliems projektams
  skirtų visuotinių
  eksporto
  leidimų galiojimo trukmę nustato kompetentinga institucija
  .

3.   Atskirieji eksporto leidimai ir visuotiniai eksporto leidimai galioja
  dvejus
  metus ir kompetentinga institucija gali pratęsti jų galiojimą. Dideliems projektams
  skirti visuotiniai
  eksporto
  leidimai galioja ne ilgiau kaip ketverius metus, išskyrus tinkamai pagrįstas aplinkybes, susijusias su projekto trukme. Tai neužkerta kelio kompetentingoms institucijoms panaikinti, sustabdyti, paleisti ar atšaukti atskirojo arba visuotinio eksporto leidimo bet kuriuo metu
  .

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

10 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Eksportuotojai kompetentingai institucijai pateikia visą informaciją, būtiną jų paraiškoms dėl atskirųjų ir bendrųjų eksporto leidimų, kad būtų pateikta išsami informacija, būtent apie galutinius naudotojus, paskirties šalį ir eksportuojamos prekės galutinį naudojimą. | Eksportuotojai kompetentingai institucijai pateikia visą informaciją, būtiną jų paraiškoms dėl atskirųjų ir bendrųjų eksporto leidimų, kad būtų pateikta išsami informacija, būtent apie galutinius naudotojus, paskirties šalį ir eksportuojamos prekės galutinį naudojimą.
  Vykdant veiklą su vyriausybiniais galutiniais naudotojais, pateiktoje informacijoje nurodoma, kuris departamentas, agentūra, padalinys ar skyrius bus galutinis eksportuojamos prekės naudotojas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Eksportuotojai kompetentingai institucijai pateikia visą informaciją, būtiną jų paraiškoms dėl atskirųjų ir bendrųjų eksporto leidimų, kad būtų pateikta išsami informacija, būtent apie galutinius naudotojus, paskirties šalį ir eksportuojamos prekės galutinį naudojimą.

Eksportuotojai kompetentingai institucijai pateikia visą informaciją, būtiną jų paraiškoms dėl atskirųjų ir bendrųjų eksporto leidimų, kad būtų pateikta išsami informacija, būtent apie galutinius naudotojus, paskirties šalį ir eksportuojamos prekės galutinį naudojimą.
  Vykdant veiklą su vyriausybiniais galutiniais naudotojais, pateiktoje informacijoje nurodoma, kuris departamentas, agentūra, padalinys ar skyrius bus galutinis eksportuojamos prekės naudotojas.

Vykdant veiklą su vyriausybiniais galutiniais naudotojais, pateiktoje informacijoje nurodoma, kuris departamentas, agentūra, padalinys ar skyrius bus galutinis eksportuojamos prekės naudotojas.

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

10 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Leidimai prireikus gali
  būti
  siejami su pareiškimu
  dėl galutinio naudojimo. | Visiems kibernetinio stebėjimo prekių eksporto leidimams, taip pat atskiriesiems eksporto leidimams prekėms, dėl kurių kyla didelė rizika, kad jos bus nukreiptos arba reeksportuotos nepageidaujamomis sąlygomis, turi
  būti
  taikomas reikalavimas pateikti pareiškimą
  dėl galutinio naudojimo
  . Kitų prekių leidimams prireikus turi būti taikomas reikalavimas pateikti pareiškimą dėl galutinio naudojimo
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Leidimai prireikus gali
  būti
  siejami su pareiškimu
  dėl galutinio naudojimo.

Leidimai prireikus gali

siejami su pareiškimu

Visiems kibernetinio stebėjimo prekių eksporto leidimams, taip pat atskiriesiems eksporto leidimams prekėms, dėl kurių kyla didelė rizika, kad jos bus nukreiptos arba reeksportuotos nepageidaujamomis sąlygomis, turi
  būti
  taikomas reikalavimas pateikti pareiškimą
  dėl galutinio naudojimo
  . Kitų prekių leidimams prireikus turi būti taikomas reikalavimas pateikti pareiškimą dėl galutinio naudojimo
  .

Visiems kibernetinio stebėjimo prekių eksporto leidimams, taip pat atskiriesiems eksporto leidimams prekėms, dėl kurių kyla didelė rizika, kad jos bus nukreiptos arba reeksportuotos nepageidaujamomis sąlygomis, turi

taikomas reikalavimas pateikti pareiškimą

. Kitų prekių leidimams prireikus turi būti taikomas reikalavimas pateikti pareiškimą dėl galutinio naudojimo

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 4 dalies 3 pastraipos įžanginė dalis

10 straipsnio 4 dalies 3 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Visuotiniai eksporto leidimai siejami su reikalavimu, kad eksportuotojas turi įgyvendinti veiksmingą vidaus atitikties užtikrinimo programą. Eksportuotojas taip pat bent kartą per metus kompetentingai institucijai teikia naudojimosi šiuo leidimu ataskaitą; ataskaitoje pateikiama bent ši informacija: | Visuotiniai eksporto leidimai siejami su reikalavimu, kad eksportuotojas turi įgyvendinti veiksmingą vidaus atitikties užtikrinimo programą. Eksportuotojas
  turi turėti galimybę savanoriškai pasirinkti, kad kompetentingos institucijos nemokamai sertifikuotų jo ICP, remiantis Komisijos nustatyta referencine ICP, kad jis gautų lengvatų nacionalinėms kompetentingoms institucijoms vykdant leidimų suteikimo procedūrą. Eksportuotojas
  taip pat bent kartą per metus
  arba kompetentingos institucijos prašymu
  kompetentingai institucijai teikia naudojimosi šiuo leidimu ataskaitą; ataskaitoje pateikiama bent ši informacija: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Visuotiniai eksporto leidimai siejami su reikalavimu, kad eksportuotojas turi įgyvendinti veiksmingą vidaus atitikties užtikrinimo programą. Eksportuotojas taip pat bent kartą per metus kompetentingai institucijai teikia naudojimosi šiuo leidimu ataskaitą; ataskaitoje pateikiama bent ši informacija:

Visuotiniai eksporto leidimai siejami su reikalavimu, kad eksportuotojas turi įgyvendinti veiksmingą vidaus atitikties užtikrinimo programą. Eksportuotojas
  turi turėti galimybę savanoriškai pasirinkti, kad kompetentingos institucijos nemokamai sertifikuotų jo ICP, remiantis Komisijos nustatyta referencine ICP, kad jis gautų lengvatų nacionalinėms kompetentingoms institucijoms vykdant leidimų suteikimo procedūrą. Eksportuotojas
  taip pat bent kartą per metus
  arba kompetentingos institucijos prašymu
  kompetentingai institucijai teikia naudojimosi šiuo leidimu ataskaitą; ataskaitoje pateikiama bent ši informacija:

turi turėti galimybę savanoriškai pasirinkti, kad kompetentingos institucijos nemokamai sertifikuotų jo ICP, remiantis Komisijos nustatyta referencine ICP, kad jis gautų lengvatų nacionalinėms kompetentingoms institucijoms vykdant leidimų suteikimo procedūrą. Eksportuotojas

arba kompetentingos institucijos prašymu

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 4 dalies 3 pastraipos d punktas

10 straipsnio 4 dalies 3 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | jeigu žinoma,
  dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

jeigu žinoma,
  dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją.

jeigu žinoma,

| d) | dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją. |
| --- | --- |

d)

dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją.

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 4 dalies 3 pastraipos d a punktas (naujas)

10 straipsnio 4 dalies 3 pastraipos d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | jeigu žinoma, paskirtųjų naudotojų vardai, pavardės (pavadinimai) ir adresai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

jeigu žinoma, paskirtųjų naudotojų vardai, pavardės (pavadinimai) ir adresai;

jeigu žinoma, paskirtųjų naudotojų vardai, pavardės (pavadinimai) ir adresai;

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 4 dalies 3 pastraipos d b punktas (naujas)

10 straipsnio 4 dalies 3 pastraipos d b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | db) | data, kai vyko eksportas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

db)

db)

data, kai vyko eksportas;

data, kai vyko eksportas;

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 5 dalis

10 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Valstybių narių kompetentingos institucijos išnagrinėja prašymus dėl atskirųjų ir bendrųjų leidimų per
  laikotarpį
  ,
  kuris nustatomas vadovaujantis nacionaliniais įstatymais ir praktika
  .
  Kompetentingos institucijos Komisijai pateikia visą informaciją apie tai, kiek laiko vidutiniškai tvarkomos leidimo paraiškos, kuri reikalinga rengiant 24 straipsnio 2 dalyje nurodytą metinę ataskaitą
  . | 5.   Valstybių narių kompetentingos institucijos išnagrinėja prašymus dėl atskirųjų ir bendrųjų leidimų per
  30 dienų nuo prašymo pateikimo nustatyta tvarka. Jei kompetentingai institucijai dėl tinkamai pagrįstų priežasčių reikia daugiau laiko prašymui išnagrinėti, ji per 30 dienų apie tai praneša prašymo teikėjui. Kompetentinga institucija sprendimą dėl prašymų dėl atskirųjų ir bendrųjų leidimų bet kuriuo atveju priima ne vėliau kaip per 60 dienų nuo prašymo pateikimo nustatyta tvarka. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Valstybių narių kompetentingos institucijos išnagrinėja prašymus dėl atskirųjų ir bendrųjų leidimų per
  laikotarpį
  ,
  kuris nustatomas vadovaujantis nacionaliniais įstatymais ir praktika
  .
  Kompetentingos institucijos Komisijai pateikia visą informaciją apie tai, kiek laiko vidutiniškai tvarkomos leidimo paraiškos, kuri reikalinga rengiant 24 straipsnio 2 dalyje nurodytą metinę ataskaitą
  .

5.   Valstybių narių kompetentingos institucijos išnagrinėja prašymus dėl atskirųjų ir bendrųjų leidimų per
  30 dienų nuo prašymo pateikimo nustatyta tvarka. Jei kompetentingai institucijai dėl tinkamai pagrįstų priežasčių reikia daugiau laiko prašymui išnagrinėti, ji per 30 dienų apie tai praneša prašymo teikėjui. Kompetentinga institucija sprendimą dėl prašymų dėl atskirųjų ir bendrųjų leidimų bet kuriuo atveju priima ne vėliau kaip per 60 dienų nuo prašymo pateikimo nustatyta tvarka.

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

11 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu tarpininkas arba techninės pagalbos teikėjas negyvena ir nėra įsisteigęs Sąjungos teritorijoje, pagal šį reglamentą leidimą teikti tarpininkavimo paslaugas ir techninę pagalbą suteikia valstybės narės,
  kurioje įsisteigusi tarpininko
  arba
  techninės pagalbos teikėjo patronuojančioji įmonė
  , arba
  valstybės narės
  ,
  iš kurios teritorijos bus teikiamos tarpininkavimo paslaugos
  arba
  techninė pagalba
  ,
  kompetentinga institucija
  . | Jeigu tarpininkas arba techninės pagalbos teikėjas negyvena ir nėra įsisteigęs Sąjungos teritorijoje, pagal šį reglamentą leidimą teikti tarpininkavimo paslaugas ir techninę pagalbą suteikia valstybės narės,
  iš kurios teritorijos bus teikiamos tarpininkavimo paslaugos
  arba
  techninė pagalba, kompetentinga institucija. Tai apima ir tarpininkavimo paslaugas bei techninę pagalbą, kurią teikia patronuojamosios įmonės arba bendros įmonės, įsikūrusios trečiosiose šalyse, tačiau jų savininkės yra arba jas kontroliuoja įmonės, įsisteigusios Sąjungos teritorijoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu tarpininkas arba techninės pagalbos teikėjas negyvena ir nėra įsisteigęs Sąjungos teritorijoje, pagal šį reglamentą leidimą teikti tarpininkavimo paslaugas ir techninę pagalbą suteikia valstybės narės,
  kurioje įsisteigusi tarpininko
  arba
  techninės pagalbos teikėjo patronuojančioji įmonė
  , arba
  valstybės narės
  ,
  iš kurios teritorijos bus teikiamos tarpininkavimo paslaugos
  arba
  techninė pagalba
  ,
  kompetentinga institucija
  .

kurioje įsisteigusi tarpininko

techninės pagalbos teikėjo patronuojančioji įmonė

valstybės narės

iš kurios teritorijos bus teikiamos tarpininkavimo paslaugos

techninė pagalba

kompetentinga institucija

Jeigu tarpininkas arba techninės pagalbos teikėjas negyvena ir nėra įsisteigęs Sąjungos teritorijoje, pagal šį reglamentą leidimą teikti tarpininkavimo paslaugas ir techninę pagalbą suteikia valstybės narės,
  iš kurios teritorijos bus teikiamos tarpininkavimo paslaugos
  arba
  techninė pagalba, kompetentinga institucija. Tai apima ir tarpininkavimo paslaugas bei techninę pagalbą, kurią teikia patronuojamosios įmonės arba bendros įmonės, įsikūrusios trečiosiose šalyse, tačiau jų savininkės yra arba jas kontroliuoja įmonės, įsisteigusios Sąjungos teritorijoje.

iš kurios teritorijos bus teikiamos tarpininkavimo paslaugos

techninė pagalba, kompetentinga institucija. Tai apima ir tarpininkavimo paslaugas bei techninę pagalbą, kurią teikia patronuojamosios įmonės arba bendros įmonės, įsikūrusios trečiosiose šalyse, tačiau jų savininkės yra arba jas kontroliuoja įmonės, įsisteigusios Sąjungos teritorijoje.

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

14 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Spręsdamos, ar suteikti atskirąjį ar visuotinį eksporto leidimą arba suteikti leidimą teikti tarpininkavimo paslaugas arba techninę pagalbą pagal šį reglamentą, arba uždrausti tranzitą, valstybių narių kompetentingos institucijos atsižvelgia į 
  šiuos kriterijus
  : | 1.   Spręsdamos, ar suteikti atskirąjį ar visuotinį eksporto leidimą arba suteikti leidimą teikti tarpininkavimo paslaugas arba techninę pagalbą pagal šį reglamentą, arba uždrausti tranzitą, valstybių narių kompetentingos institucijos atsižvelgia į 
  visas atitinkamas aplinkybes, įskaitant
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Spręsdamos, ar suteikti atskirąjį ar visuotinį eksporto leidimą arba suteikti leidimą teikti tarpininkavimo paslaugas arba techninę pagalbą pagal šį reglamentą, arba uždrausti tranzitą, valstybių narių kompetentingos institucijos atsižvelgia į 
  šiuos kriterijus
  :

1.   Spręsdamos, ar suteikti atskirąjį ar visuotinį eksporto leidimą arba suteikti leidimą teikti tarpininkavimo paslaugas arba techninę pagalbą pagal šį reglamentą, arba uždrausti tranzitą, valstybių narių kompetentingos institucijos atsižvelgia į 
  visas atitinkamas aplinkybes, įskaitant
  :

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalies a punktas

14 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | Sąjungos ir valstybių narių tarptautines pareigas ir įsipareigojimus, visų pirma pareigas ir įsipareigojimus, kuriuos kiekviena yra prisiėmusi kaip atitinkamų tarptautinių neplatinimo režimų ir eksporto kontrolės susitarimų dalyvė arba ratifikuodama atitinkamas tarptautines sutartis
  ir savo pareigas pagal sankcijas, taikomas pagal Tarybos priimtą 2 sprendimą ar bendrąją poziciją arba pagal ESBO sprendimą ar Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos privalomą rezoliuciją
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

Sąjungos ir valstybių narių tarptautines pareigas ir įsipareigojimus, visų pirma pareigas ir įsipareigojimus, kuriuos kiekviena yra prisiėmusi kaip atitinkamų tarptautinių neplatinimo režimų ir eksporto kontrolės susitarimų dalyvė arba ratifikuodama atitinkamas tarptautines sutartis
  ir savo pareigas pagal sankcijas, taikomas pagal Tarybos priimtą 2 sprendimą ar bendrąją poziciją arba pagal ESBO sprendimą ar Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos privalomą rezoliuciją
  ;

ir savo pareigas pagal sankcijas, taikomas pagal Tarybos priimtą 2 sprendimą ar bendrąją poziciją arba pagal ESBO sprendimą ar Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos privalomą rezoliuciją

| a) | Sąjungos ir valstybių narių tarptautines pareigas ir įsipareigojimus, visų pirma pareigas ir įsipareigojimus, kuriuos kiekviena yra prisiėmusi kaip atitinkamų tarptautinių neplatinimo režimų ir eksporto kontrolės susitarimų dalyvė arba ratifikuodama atitinkamas tarptautines sutartis; |
| --- | --- |

a)

Sąjungos ir valstybių narių tarptautines pareigas ir įsipareigojimus, visų pirma pareigas ir įsipareigojimus, kuriuos kiekviena yra prisiėmusi kaip atitinkamų tarptautinių neplatinimo režimų ir eksporto kontrolės susitarimų dalyvė arba ratifikuodama atitinkamas tarptautines sutartis;

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

14 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | savo pareigas pagal sankcijas, taikomas pagal Tarybos priimtą sprendimą ar bendrąją poziciją arba pagal ESBO sprendimą ar Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos privalomą rezoliuciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

savo pareigas pagal sankcijas, taikomas pagal Tarybos priimtą sprendimą ar bendrąją poziciją arba pagal ESBO sprendimą ar Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos privalomą rezoliuciją;

savo pareigas pagal sankcijas, taikomas pagal Tarybos priimtą sprendimą ar bendrąją poziciją arba pagal ESBO sprendimą ar Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos privalomą rezoliuciją;

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

14 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | žmogaus teisių teisės, pagrindinių teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus galutinės paskirties šalyje, kaip nustatė kompetentingi JT, Europos Tarybos ar Europos Sąjungos organai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

žmogaus teisių teisės, pagrindinių teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus galutinės paskirties šalyje, kaip nustatė kompetentingi JT, Europos Tarybos ar Europos Sąjungos organai;

žmogaus teisių teisės, pagrindinių teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus galutinės paskirties šalyje, kaip nustatė kompetentingi JT, Europos Tarybos ar Europos Sąjungos organai;

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalies c punktas

14 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | vidaus padėtį galutinės paskirties šalyje – kompetentingos institucijos neleidžia vykdyti eksporto, dėl kurio būtų išprovokuoti ar prailginti ginkluoti konfliktai arba suintensyvinta vyraujanti įtampa ar konfliktai galutinės paskirties šalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

vidaus padėtį galutinės paskirties šalyje – kompetentingos institucijos neleidžia vykdyti eksporto, dėl kurio būtų išprovokuoti ar prailginti ginkluoti konfliktai arba suintensyvinta vyraujanti įtampa ar konfliktai galutinės paskirties šalyje;

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

14 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | paskirties šalies elgesys tarptautinės bendruomenės atžvilgiu, visų pirma jos požiūris į terorizmą, jos aljansų pobūdis ir tarptautinės teisės principų laikymasis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

paskirties šalies elgesys tarptautinės bendruomenės atžvilgiu, visų pirma jos požiūris į terorizmą, jos aljansų pobūdis ir tarptautinės teisės principų laikymasis;

paskirties šalies elgesys tarptautinės bendruomenės atžvilgiu, visų pirma jos požiūris į terorizmą, jos aljansų pobūdis ir tarptautinės teisės principų laikymasis;

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalies d b punktas (naujas)

14 straipsnio 1 dalies d b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | db) | eksporto prekių atitiktis šalies gavėjos techniniams ir ekonominiams pajėgumams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

db)

db)

eksporto prekių atitiktis šalies gavėjos techniniams ir ekonominiams pajėgumams;

eksporto prekių atitiktis šalies gavėjos techniniams ir ekonominiams pajėgumams;

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalies f punktas

14 straipsnio 1 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | aplinkybes, susijusias su numatomu galutiniu naudojimu ir nukreipimo rizika, įskaitant rizikos, kad dvejopo naudojimo prekės bus nukreiptos arba reeksportuotos nepageidaujamomis sąlygomis, buvimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

aplinkybes, susijusias su numatomu galutiniu naudojimu ir nukreipimo rizika, įskaitant rizikos, kad dvejopo naudojimo prekės bus nukreiptos arba reeksportuotos nepageidaujamomis sąlygomis, buvimą.

| f) | aplinkybes, susijusias su numatomu galutiniu naudojimu ir nukreipimo rizika, įskaitant rizikos, kad dvejopo naudojimo
  ir ypač kibernetinio stebėjimo
  prekės bus nukreiptos arba reeksportuotos nepageidaujamomis sąlygomis
  ar bus nukreiptos neplanuotam galutiniam kariniam naudojimui ar terorizmui
  , buvimą. |
| --- | --- |

f)

aplinkybes, susijusias su numatomu galutiniu naudojimu ir nukreipimo rizika, įskaitant rizikos, kad dvejopo naudojimo
  ir ypač kibernetinio stebėjimo
  prekės bus nukreiptos arba reeksportuotos nepageidaujamomis sąlygomis
  ar bus nukreiptos neplanuotam galutiniam kariniam naudojimui ar terorizmui
  , buvimą.

ir ypač kibernetinio stebėjimo

ar bus nukreiptos neplanuotam galutiniam kariniam naudojimui ar terorizmui

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 a dalis (nauja)

14 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Atsižvelgiant į atskirųjų ar visuotinių eksporto leidimų arba leidimų teikti tarpininkavimo paslaugas ar techninę pagalbą išdavimą kibernetinio stebėjimo prekėms, kompetentingos valstybių narių institucijos visų pirma turi apsvarstyti teisės pažeidimo į privatumą riziką, teisę į duomenų apsaugą, žodžio laisvę ir susirinkimų ir asociacijų laisvę, taip pat į riziką, susijusią su teisinės valstybės principu, teisiniu pagrindu dėl eksportuojamų prekių naudojimo ir potencialios saugumo rizikos Sąjungai ir valstybėms narėms. |
| | Jei kompetentingos valstybių narių institucijos padaro išvadą, kad dėl tokios rizikos buvimo gali kilti rimtų žmogaus teisių pažeidimų, valstybės narės neišduoda eksporto leidimo arba panaikina, sustabdo, pakeičia arba atšaukia galiojančius leidimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Atsižvelgiant į atskirųjų ar visuotinių eksporto leidimų arba leidimų teikti tarpininkavimo paslaugas ar techninę pagalbą išdavimą kibernetinio stebėjimo prekėms, kompetentingos valstybių narių institucijos visų pirma turi apsvarstyti teisės pažeidimo į privatumą riziką, teisę į duomenų apsaugą, žodžio laisvę ir susirinkimų ir asociacijų laisvę, taip pat į riziką, susijusią su teisinės valstybės principu, teisiniu pagrindu dėl eksportuojamų prekių naudojimo ir potencialios saugumo rizikos Sąjungai ir valstybėms narėms.

Jei kompetentingos valstybių narių institucijos padaro išvadą, kad dėl tokios rizikos buvimo gali kilti rimtų žmogaus teisių pažeidimų, valstybės narės neišduoda eksporto leidimo arba panaikina, sustabdo, pakeičia arba atšaukia galiojančius leidimus.

Jei kompetentingos valstybių narių institucijos padaro išvadą, kad dėl tokios rizikos buvimo gali kilti rimtų žmogaus teisių pažeidimų, valstybės narės neišduoda eksporto leidimo arba panaikina, sustabdo, pakeičia arba atšaukia galiojančius leidimus.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 2 dalis

14 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Komisija
  ir Taryba pateikia gaires
  ir (arba) rekomendacijas
  , kuriomis užtikrinama, kad valstybių narių kompetentingos institucijos atliktų bendrus rizikos vertinimus, skirtus šiems kriterijams įgyvendinti. | 2.   
  Įsigaliojus šiam reglamentui Komisija
  ir Taryba pateikia gaires, kuriomis užtikrinama, kad valstybių narių kompetentingos institucijos atliktų bendrus rizikos vertinimus, skirtus šiems kriterijams įgyvendinti
  , ir būtų nustatyti vienodi kriterijai, susiję su sprendimais dėl licencijų suteikimo. Komisija parengia gaires kaip vadovą su išsamiais veiksmais, kuriuos turi atlikti valstybių narių kompetentingos licencijas suteikiančios institucijos ir eksportuotojai, vykdantys deramus patikrinimus, su praktinėmis rekomendacijomis dėl įgyvendinimo ir atitikties kontrolei pagal 4 straipsnio 1 dalies d punktą ir kriterijams, išvardytiems 14 straipsnio 1 dalyje, įskaitant geriausios patirties pavyzdžius. Tas vadovas rengiamas glaudžiai bendradarbiaujant su Europos išorės veiksmų tarnyba ir dvejopo naudojimo koordinavimo grupe ir apima išorinius ekspertus iš akademinės bendruomenės, eksportuotojų, brokerių ir pilietinės visuomenės organizacijų, laikantis 21 straipsnio 3 dalyje nustatytos tvarkos, ir yra atnaujinamas, kai tai yra reikalinga ir tinkama. |
| | Komisija parengia gebėjimų stiprinimo programą, sukurdama bendras mokymo programas licencijavimo ir muitinės institucijų pareigūnams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Komisija
  ir Taryba pateikia gaires
  ir (arba) rekomendacijas
  , kuriomis užtikrinama, kad valstybių narių kompetentingos institucijos atliktų bendrus rizikos vertinimus, skirtus šiems kriterijams įgyvendinti.

2.   
  Įsigaliojus šiam reglamentui Komisija
  ir Taryba pateikia gaires, kuriomis užtikrinama, kad valstybių narių kompetentingos institucijos atliktų bendrus rizikos vertinimus, skirtus šiems kriterijams įgyvendinti
  , ir būtų nustatyti vienodi kriterijai, susiję su sprendimais dėl licencijų suteikimo. Komisija parengia gaires kaip vadovą su išsamiais veiksmais, kuriuos turi atlikti valstybių narių kompetentingos licencijas suteikiančios institucijos ir eksportuotojai, vykdantys deramus patikrinimus, su praktinėmis rekomendacijomis dėl įgyvendinimo ir atitikties kontrolei pagal 4 straipsnio 1 dalies d punktą ir kriterijams, išvardytiems 14 straipsnio 1 dalyje, įskaitant geriausios patirties pavyzdžius. Tas vadovas rengiamas glaudžiai bendradarbiaujant su Europos išorės veiksmų tarnyba ir dvejopo naudojimo koordinavimo grupe ir apima išorinius ekspertus iš akademinės bendruomenės, eksportuotojų, brokerių ir pilietinės visuomenės organizacijų, laikantis 21 straipsnio 3 dalyje nustatytos tvarkos, ir yra atnaujinamas, kai tai yra reikalinga ir tinkama.

Komisija parengia gebėjimų stiprinimo programą, sukurdama bendras mokymo programas licencijavimo ir muitinės institucijų pareigūnams.

Komisija parengia gebėjimų stiprinimo programą, sukurdama bendras mokymo programas licencijavimo ir muitinės institucijų pareigūnams.

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies b punktas

16 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | dvejopo naudojimo
  prekių sąrašas, nustatytas I priedo B skirsnyje,
  gali būti
  iš dalies keičiamas, jei tai būtina dėl sunkių žmogaus teisių ar tarptautinės humanitarinės teisės, arba esminių Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesų pažeidimų rizikos, kurią gali kelti tokių prekių eksportas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

dvejopo naudojimo
  prekių sąrašas, nustatytas I priedo B skirsnyje,
  gali būti
  iš dalies keičiamas, jei tai būtina dėl sunkių žmogaus teisių ar tarptautinės humanitarinės teisės, arba esminių Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesų pažeidimų rizikos, kurią gali kelti tokių prekių eksportas;

dvejopo naudojimo

gali būti

| b) | kibernetinio stebėjimo
  prekių sąrašas, nustatytas I priedo B skirsnyje, iš dalies keičiamas, jei tai būtina dėl sunkių žmogaus teisių ar tarptautinės humanitarinės teisės, arba esminių Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesų pažeidimų rizikos, kurią gali kelti tokių prekių eksportas
  , arba jeigu buvo pradėti patikrinimai dėl didelio kiekio į sąrašą neįtrauktų prekių pagal šio reglamento 4 straipsnio 1 dalies d punktą. Daliniai pakeitimai taip pat gali būti susiję su sprendimais išbraukti iš sąrašo prekes, kurios jau yra į jį įrašytos.



  Kai dėl privalomų skubos priežasčių būtina išbraukti konkrečias prekes iš I priedo B skirsnio arba jas į jį įtraukti, pagal šį punktą priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 17 straipsnyje numatyta procedūra; |
| --- | --- |

b)

kibernetinio stebėjimo
  prekių sąrašas, nustatytas I priedo B skirsnyje, iš dalies keičiamas, jei tai būtina dėl sunkių žmogaus teisių ar tarptautinės humanitarinės teisės, arba esminių Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesų pažeidimų rizikos, kurią gali kelti tokių prekių eksportas
  , arba jeigu buvo pradėti patikrinimai dėl didelio kiekio į sąrašą neįtrauktų prekių pagal šio reglamento 4 straipsnio 1 dalies d punktą. Daliniai pakeitimai taip pat gali būti susiję su sprendimais išbraukti iš sąrašo prekes, kurios jau yra į jį įrašytos.

kibernetinio stebėjimo

, arba jeigu buvo pradėti patikrinimai dėl didelio kiekio į sąrašą neįtrauktų prekių pagal šio reglamento 4 straipsnio 1 dalies d punktą. Daliniai pakeitimai taip pat gali būti susiję su sprendimais išbraukti iš sąrašo prekes, kurios jau yra į jį įrašytos.

Kai dėl privalomų skubos priežasčių būtina išbraukti konkrečias prekes iš I priedo B skirsnio arba jas į jį įtraukti, pagal šį punktą priimamiems deleguotiesiems aktams taikoma 17 straipsnyje numatyta procedūra;

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

16 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | Komisija gali pašalinti prekes iš sąrašo, ypač jei dėl sparčiai kintančios technologinės aplinkos tos prekės tampa žemesnio lygio prekėmis arba masiškai gaminamais produktais, kurie yra lengvai prieinami arba techniniu požiūriu lengvai keičiami; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

Komisija gali pašalinti prekes iš sąrašo, ypač jei dėl sparčiai kintančios technologinės aplinkos tos prekės tampa žemesnio lygio prekėmis arba masiškai gaminamais produktais, kurie yra lengvai prieinami arba techniniu požiūriu lengvai keičiami;

Komisija gali pašalinti prekes iš sąrašo, ypač jei dėl sparčiai kintančios technologinės aplinkos tos prekės tampa žemesnio lygio prekėmis arba masiškai gaminamais produktais, kurie yra lengvai prieinami arba techniniu požiūriu lengvai keičiami;

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 a dalis (nauja)

16 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  I priedo B skirsnio nuostatos dėl kibernetinio stebėjimo prekių yra ribotos apimties ir neapima prekių, išvardytų I priedo A skirsnyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  I priedo B skirsnio nuostatos dėl kibernetinio stebėjimo prekių yra ribotos apimties ir neapima prekių, išvardytų I priedo A skirsnyje;

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 5 dalis

18 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, parengia gaires, padėsiančias užtikrinti licencijavimo institucijų ir muitinių tarpusavio bendradarbiavimą. | (Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, parengia gaires, padėsiančias užtikrinti licencijavimo institucijų ir muitinių tarpusavio bendradarbiavimą.

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 2 dalies a punktas

20 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | informaciją
  apie kontrolės taikymą
  , įskaitant licencijų duomenis (numeris, vertė ir licencijų tipai, susijusios paskirties šalys, bendrųjų ir visuotinių leidimų naudotojų skaičius, veiklos vykdytojų, turinčių ICP, skaičius, tvarkymo laikas, prekybos, kurią vykdant vyksta persiuntimas ES viduje, apimtis ir vertė ir kt.) ir, kai tai žinoma, kitose valstybėse narėse įvykdyto dvejopo naudojimo prekių eksporto duomenis
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

informaciją
  apie kontrolės taikymą
  , įskaitant licencijų duomenis (numeris, vertė ir licencijų tipai, susijusios paskirties šalys, bendrųjų ir visuotinių leidimų naudotojų skaičius, veiklos vykdytojų, turinčių ICP, skaičius, tvarkymo laikas, prekybos, kurią vykdant vyksta persiuntimas ES viduje, apimtis ir vertė ir kt.) ir, kai tai žinoma, kitose valstybėse narėse įvykdyto dvejopo naudojimo prekių eksporto duomenis
  ;

informaciją

, įskaitant licencijų duomenis (numeris, vertė ir licencijų tipai, susijusios paskirties šalys, bendrųjų ir visuotinių leidimų naudotojų skaičius, veiklos vykdytojų, turinčių ICP, skaičius, tvarkymo laikas, prekybos, kurią vykdant vyksta persiuntimas ES viduje, apimtis ir vertė ir kt.) ir, kai tai žinoma, kitose valstybėse narėse įvykdyto dvejopo naudojimo prekių eksporto duomenis

| a) | visą informaciją
  apie kontrolės taikymą; |
| --- | --- |

a)

visą informaciją
  apie kontrolės taikymą;

visą informaciją

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 2 dalies b punktas

20 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | informaciją
  apie kontrolės vykdymo užtikrinimą, įskaitant duomenis apie eksportuotojus, kuriems buvo atimta teisė naudoti nacionalinius arba Sąjungos bendruosius eksporto leidimus, pranešimus apie pažeidimus, turto areštus ir kitų sankcijų taikymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

informaciją
  apie kontrolės vykdymo užtikrinimą, įskaitant duomenis apie eksportuotojus, kuriems buvo atimta teisė naudoti nacionalinius arba Sąjungos bendruosius eksporto leidimus, pranešimus apie pažeidimus, turto areštus ir kitų sankcijų taikymą;

informaciją

| b) | visą informaciją
  apie kontrolės vykdymo užtikrinimą, įskaitant duomenis apie eksportuotojus, kuriems buvo atimta teisė naudoti nacionalinius arba Sąjungos bendruosius eksporto leidimus,
  bet kokius
  pranešimus apie pažeidimus, turto areštus ir kitų sankcijų taikymą; |
| --- | --- |

b)

visą informaciją
  apie kontrolės vykdymo užtikrinimą, įskaitant duomenis apie eksportuotojus, kuriems buvo atimta teisė naudoti nacionalinius arba Sąjungos bendruosius eksporto leidimus,
  bet kokius
  pranešimus apie pažeidimus, turto areštus ir kitų sankcijų taikymą;

visą informaciją

bet kokius

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 2 dalies c punktas

20 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | duomenis
  apie problemiškus galutinius vartotojus, subjektus, kurie vykdo įtartinus pirkimus, ir
  , kai tai žinoma,
  pasirinktus maršrutus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

duomenis
  apie problemiškus galutinius vartotojus, subjektus, kurie vykdo įtartinus pirkimus, ir
  , kai tai žinoma,
  pasirinktus maršrutus.

duomenis

, kai tai žinoma,

| c) | visus duomenis
  apie problemiškus galutinius vartotojus, subjektus, kurie vykdo įtartinus pirkimus, ir pasirinktus maršrutus. |
| --- | --- |

c)

visus duomenis
  apie problemiškus galutinius vartotojus, subjektus, kurie vykdo įtartinus pirkimus, ir pasirinktus maršrutus.

visus duomenis

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 2 dalis

21 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Dvejopo naudojimo koordinavimo
  grupės pirmininkas
  , kada tik mano, kad reikia, konsultuojasi su eksportuotojais, tarpininkais ir kitomis svarbiomis suinteresuotosiomis šalimis, kurioms taikomas šis reglamentas. | 2.   Dvejopo naudojimo koordinavimo
  grupė
  , kada tik mano, kad reikia, konsultuojasi su eksportuotojais, tarpininkais ir kitomis svarbiomis suinteresuotosiomis šalimis, kurioms taikomas šis reglamentas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Dvejopo naudojimo koordinavimo
  grupės pirmininkas
  , kada tik mano, kad reikia, konsultuojasi su eksportuotojais, tarpininkais ir kitomis svarbiomis suinteresuotosiomis šalimis, kurioms taikomas šis reglamentas.

2.   Dvejopo naudojimo koordinavimo
  grupė
  , kada tik mano, kad reikia, konsultuojasi su eksportuotojais, tarpininkais ir kitomis svarbiomis suinteresuotosiomis šalimis, kurioms taikomas šis reglamentas.

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 3 dalis

21 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Dvejopo naudojimo koordinavimo grupė iš valstybių narių ekspertų sudaro technikos ekspertų grupes, kurioms paveda nagrinėti konkrečius su kontrolės įgyvendinimu susijusius klausimus, įskaitant klausimus, susijusius su I 
  priede
  nustatytų Sąjungos kontrolės sąrašų naujinimu. Technikos ekspertų grupės
  prireikus
  konsultuojasi su eksportuotojais, tarpininkais ir kitomis svarbiomis suinteresuotosiomis šalimis, kurioms taikomas šis reglamentas. | 3.   Dvejopo naudojimo koordinavimo grupė iš valstybių narių ekspertų sudaro technikos ekspertų grupes, kurioms paveda nagrinėti konkrečius su kontrolės įgyvendinimu susijusius klausimus, įskaitant klausimus, susijusius su I 
  priedo B skirsnyje
  nustatytų Sąjungos kontrolės sąrašų naujinimu. Technikos ekspertų grupės konsultuojasi su eksportuotojais, tarpininkais
  , pilietinės visuomenės organizacijomis
  ir kitomis svarbiomis suinteresuotosiomis šalimis, kurioms taikomas šis reglamentas.
  Dvejopo naudojimo koordinavimo grupė visų pirma sukuria techninę darbo grupę vertinimo kriterijų klausimais, kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalies d punkte ir 14 straipsnio 1 dalies b punkte, ir taip pat išsamaus patikrinimo gairių rengimo klausimais, konsultuodamasi su nepriklausoma ekspertų grupe, mokslininkais ir pilietinės visuomenės organizacijoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Dvejopo naudojimo koordinavimo grupė iš valstybių narių ekspertų sudaro technikos ekspertų grupes, kurioms paveda nagrinėti konkrečius su kontrolės įgyvendinimu susijusius klausimus, įskaitant klausimus, susijusius su I 
  priede
  nustatytų Sąjungos kontrolės sąrašų naujinimu. Technikos ekspertų grupės
  prireikus
  konsultuojasi su eksportuotojais, tarpininkais ir kitomis svarbiomis suinteresuotosiomis šalimis, kurioms taikomas šis reglamentas.

3.   Dvejopo naudojimo koordinavimo grupė iš valstybių narių ekspertų sudaro technikos ekspertų grupes, kurioms paveda nagrinėti konkrečius su kontrolės įgyvendinimu susijusius klausimus, įskaitant klausimus, susijusius su I 
  priedo B skirsnyje
  nustatytų Sąjungos kontrolės sąrašų naujinimu. Technikos ekspertų grupės konsultuojasi su eksportuotojais, tarpininkais
  , pilietinės visuomenės organizacijomis
  ir kitomis svarbiomis suinteresuotosiomis šalimis, kurioms taikomas šis reglamentas.
  Dvejopo naudojimo koordinavimo grupė visų pirma sukuria techninę darbo grupę vertinimo kriterijų klausimais, kaip nurodyta 4 straipsnio 1 dalies d punkte ir 14 straipsnio 1 dalies b punkte, ir taip pat išsamaus patikrinimo gairių rengimo klausimais, konsultuodamasi su nepriklausoma ekspertų grupe, mokslininkais ir pilietinės visuomenės organizacijoms.

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 1 dalis

22 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kiekviena valstybė narė imasi tinkamų priemonių, kad užtikrintų deramą visų šio reglamento nuostatų vykdymą. Visų pirma ji nustato sankcijas, taikomas už šio reglamento nuostatų ar jam įgyvendinti priimtų nuostatų pažeidimus. Tos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. | 1.   Kiekviena valstybė narė imasi tinkamų priemonių, kad užtikrintų deramą visų šio reglamento nuostatų vykdymą. Visų pirma ji nustato sankcijas, taikomas už šio reglamento nuostatų ar jam įgyvendinti priimtų nuostatų pažeidimus
  , jų apėjimą ir sąlygų tokiems pažeidimams sudarymą
  . Tos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.
  Šios priemonės apima reguliarius rizika grindžiamus eksportuotojų auditus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Kiekviena valstybė narė imasi tinkamų priemonių, kad užtikrintų deramą visų šio reglamento nuostatų vykdymą. Visų pirma ji nustato sankcijas, taikomas už šio reglamento nuostatų ar jam įgyvendinti priimtų nuostatų pažeidimus. Tos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.

1.   Kiekviena valstybė narė imasi tinkamų priemonių, kad užtikrintų deramą visų šio reglamento nuostatų vykdymą. Visų pirma ji nustato sankcijas, taikomas už šio reglamento nuostatų ar jam įgyvendinti priimtų nuostatų pažeidimus
  , jų apėjimą ir sąlygų tokiems pažeidimams sudarymą
  . Tos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.
  Šios priemonės apima reguliarius rizika grindžiamus eksportuotojų auditus.

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 2 dalis

22 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Dvejopo naudojimo koordinavimo grupė nustato vykdymo užtikrinimo koordinavimo mechanizmą, siekdama užtikrinti tiesioginį kompetentingų institucijų ir teisėsaugos tarnybų bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija. | 2.   Dvejopo naudojimo koordinavimo grupė nustato vykdymo užtikrinimo koordinavimo mechanizmą, siekdama užtikrinti tiesioginį kompetentingų institucijų ir teisėsaugos tarnybų bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija
  ir nustatyti vienodus kriterijus, susijusius su sprendimais dėl licencijų suteikimo. Komisijai įvertinus valstybių narių nustatytas taisykles dėl sankcijų, šis mechanizmas numato būdus, kaip užtikrinti, kad sankcijos už šio reglamento pažeidimus būtų panašaus pobūdžio ir poveikio. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Dvejopo naudojimo koordinavimo grupė nustato vykdymo užtikrinimo koordinavimo mechanizmą, siekdama užtikrinti tiesioginį kompetentingų institucijų ir teisėsaugos tarnybų bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija.

2.   Dvejopo naudojimo koordinavimo grupė nustato vykdymo užtikrinimo koordinavimo mechanizmą, siekdama užtikrinti tiesioginį kompetentingų institucijų ir teisėsaugos tarnybų bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija
  ir nustatyti vienodus kriterijus, susijusius su sprendimais dėl licencijų suteikimo. Komisijai įvertinus valstybių narių nustatytas taisykles dėl sankcijų, šis mechanizmas numato būdus, kaip užtikrinti, kad sankcijos už šio reglamento pažeidimus būtų panašaus pobūdžio ir poveikio.

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 1 dalis

24 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija ir Taryba, kai tinkama, parengia gaires
  ir (arba) rekomendacijas
  dėl geriausios praktikos šiame reglamente nurodytiems subjektams, kad užtikrintų Sąjungos eksporto kontrolės režimo veiksmingumą ir jo įgyvendinimo nuoseklumą. Valstybių narių kompetentingos institucijos taip pat prireikus teikia toje valstybėje narėje įsisteigusiems eksportuotojams, tarpininkams ir tranzito veiklos vykdytojams papildomas gaires. | 1.   Komisija ir Taryba, kai tinkama, parengia gaires dėl geriausios praktikos šiame reglamente nurodytiems subjektams, kad užtikrintų Sąjungos eksporto kontrolės režimo veiksmingumą ir jo įgyvendinimo nuoseklumą. Valstybių narių kompetentingos institucijos taip pat prireikus teikia toje valstybėje narėje įsisteigusiems eksportuotojams,
  visų pirma MVĮ,
  tarpininkams ir tranzito veiklos vykdytojams papildomas gaires. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisija ir Taryba, kai tinkama, parengia gaires
  ir (arba) rekomendacijas
  dėl geriausios praktikos šiame reglamente nurodytiems subjektams, kad užtikrintų Sąjungos eksporto kontrolės režimo veiksmingumą ir jo įgyvendinimo nuoseklumą. Valstybių narių kompetentingos institucijos taip pat prireikus teikia toje valstybėje narėje įsisteigusiems eksportuotojams, tarpininkams ir tranzito veiklos vykdytojams papildomas gaires.

1.   Komisija ir Taryba, kai tinkama, parengia gaires dėl geriausios praktikos šiame reglamente nurodytiems subjektams, kad užtikrintų Sąjungos eksporto kontrolės režimo veiksmingumą ir jo įgyvendinimo nuoseklumą. Valstybių narių kompetentingos institucijos taip pat prireikus teikia toje valstybėje narėje įsisteigusiems eksportuotojams,
  visų pirma MVĮ,
  tarpininkams ir tranzito veiklos vykdytojams papildomas gaires.

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

24 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės teikia Komisijai visą informaciją, kuri būtina šiai ataskaitai parengti. Ši metinė ataskaita skelbiama viešai. | Valstybės narės teikia Komisijai visą informaciją, kuri būtina šiai ataskaitai parengti. Ši metinė ataskaita skelbiama viešai.
  Valstybės narės taip pat bent kartą per ketvirtį lengvai prieinamu būdu viešai atskleidžia svarbią informaciją apie kiekvieną licenciją, susijusią su licencijos rūšimi, įrangos verte, kiekiu ir pobūdžiu, produkto aprašymu, galutiniu naudotoju ir galutiniu naudojimu, paskirties šalimi, taip pat informaciją apie prašymo išduoti licenciją patvirtinimą arba atmetimą. Komisija ir valstybės narės atsižvelgia į atitinkamų fizinių ir juridinių asmenų teisėtus interesus, kad nebūtų atskleistos jų komercinės paslaptys. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės teikia Komisijai visą informaciją, kuri būtina šiai ataskaitai parengti. Ši metinė ataskaita skelbiama viešai.

Valstybės narės teikia Komisijai visą informaciją, kuri būtina šiai ataskaitai parengti. Ši metinė ataskaita skelbiama viešai.
  Valstybės narės taip pat bent kartą per ketvirtį lengvai prieinamu būdu viešai atskleidžia svarbią informaciją apie kiekvieną licenciją, susijusią su licencijos rūšimi, įrangos verte, kiekiu ir pobūdžiu, produkto aprašymu, galutiniu naudotoju ir galutiniu naudojimu, paskirties šalimi, taip pat informaciją apie prašymo išduoti licenciją patvirtinimą arba atmetimą. Komisija ir valstybės narės atsižvelgia į atitinkamų fizinių ir juridinių asmenų teisėtus interesus, kad nebūtų atskleistos jų komercinės paslaptys.

Valstybės narės taip pat bent kartą per ketvirtį lengvai prieinamu būdu viešai atskleidžia svarbią informaciją apie kiekvieną licenciją, susijusią su licencijos rūšimi, įrangos verte, kiekiu ir pobūdžiu, produkto aprašymu, galutiniu naudotoju ir galutiniu naudojimu, paskirties šalimi, taip pat informaciją apie prašymo išduoti licenciją patvirtinimą arba atmetimą. Komisija ir valstybės narės atsižvelgia į atitinkamų fizinių ir juridinių asmenų teisėtus interesus, kad nebūtų atskleistos jų komercinės paslaptys.

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

24 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Praėjus penkeriems septyneriems metams nuo šio reglamento taikymo dienos Komisija įvertins šį reglamentą ir pateiks pagrindinių per vertinimą nustatytų faktų ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. | Praėjus penkeriems septyneriems metams nuo šio reglamento taikymo dienos Komisija įvertins šį reglamentą ir pateiks pagrindinių per vertinimą nustatytų faktų ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui.
  Šis vertinimas apima pasiūlymą dėl kriptografijos išbraukimo iš I priedo A skirsnio 5 kategorijos 2 dalies. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Praėjus penkeriems septyneriems metams nuo šio reglamento taikymo dienos Komisija įvertins šį reglamentą ir pateiks pagrindinių per vertinimą nustatytų faktų ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui.

Praėjus penkeriems septyneriems metams nuo šio reglamento taikymo dienos Komisija įvertins šį reglamentą ir pateiks pagrindinių per vertinimą nustatytų faktų ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui.
  Šis vertinimas apima pasiūlymą dėl kriptografijos išbraukimo iš I priedo A skirsnio 5 kategorijos 2 dalies.

Šis vertinimas apima pasiūlymą dėl kriptografijos išbraukimo iš I priedo A skirsnio 5 kategorijos 2 dalies.

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 1 dalies d punktas

25 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | jeigu žinoma,
  dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

jeigu žinoma,
  dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją.

jeigu žinoma,

| d) | dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją. |
| --- | --- |

d)

dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją.

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 3 dalis

25 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   1 ir 2 dalyje nurodyti registrai ar dokumentai yra laikomi mažiausiai
  trejus
  metus nuo kalendorinių metų, kuriais įvyko eksportas arba buvo teikiamos tarpininkavimo arba techninės pagalbos paslaugos, pabaigos. Paprašius jie pateikiami kompetentingai institucijai. | 3.   1 ir 2 dalyje nurodyti registrai ar dokumentai yra laikomi mažiausiai
  penkerius
  metus nuo kalendorinių metų, kuriais įvyko eksportas arba buvo teikiamos tarpininkavimo arba techninės pagalbos paslaugos, pabaigos. Paprašius jie pateikiami kompetentingai institucijai . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   1 ir 2 dalyje nurodyti registrai ar dokumentai yra laikomi mažiausiai
  trejus
  metus nuo kalendorinių metų, kuriais įvyko eksportas arba buvo teikiamos tarpininkavimo arba techninės pagalbos paslaugos, pabaigos. Paprašius jie pateikiami kompetentingai institucijai.

3.   1 ir 2 dalyje nurodyti registrai ar dokumentai yra laikomi mažiausiai
  penkerius
  metus nuo kalendorinių metų, kuriais įvyko eksportas arba buvo teikiamos tarpininkavimo arba techninės pagalbos paslaugos, pabaigos. Paprašius jie pateikiami kompetentingai institucijai .

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 1 dalis

27 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija ir valstybių narių kompetentingos institucijos prireikus reguliariai ir abipusiškai keičiasi informacija su trečiosiomis šalimis. | 1.   Komisija ir valstybių narių kompetentingos institucijos prireikus
  įsitraukia į atitinkamas tarptautines organizacijas, kaip antai EBPO, ir tuos daugiašalio eksporto kontrolės režimus, kuriuose jos dalyvauja, siekdamos skatinti tarptautinį prisijungimą prie kibernetinio stebėjimo prekių, kurių eksportui taikoma I priedo B skirsnyje nustatyta kontrolė, sąrašo ir prireikus
  reguliariai ir abipusiškai keičiasi informacija su trečiosiomis šalimis
  , taip pat vesdamos dialogą dėl dvejopo naudojimo prekių, nurodytų Sąjungos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimuose ir strateginės partnerystės susitarimuose, vykdo gebėjimų stiprinimo veiklą ir skatina platesnę konvergenciją. Komisija kasmet pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai tokios informavimo veiklos ataskaitą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisija ir valstybių narių kompetentingos institucijos prireikus reguliariai ir abipusiškai keičiasi informacija su trečiosiomis šalimis.

1.   Komisija ir valstybių narių kompetentingos institucijos prireikus
  įsitraukia į atitinkamas tarptautines organizacijas, kaip antai EBPO, ir tuos daugiašalio eksporto kontrolės režimus, kuriuose jos dalyvauja, siekdamos skatinti tarptautinį prisijungimą prie kibernetinio stebėjimo prekių, kurių eksportui taikoma I priedo B skirsnyje nustatyta kontrolė, sąrašo ir prireikus
  reguliariai ir abipusiškai keičiasi informacija su trečiosiomis šalimis
  , taip pat vesdamos dialogą dėl dvejopo naudojimo prekių, nurodytų Sąjungos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimuose ir strateginės partnerystės susitarimuose, vykdo gebėjimų stiprinimo veiklą ir skatina platesnę konvergenciją. Komisija kasmet pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai tokios informavimo veiklos ataskaitą.

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo A skirsnis – ŠIAME PRIEDE VARTOJAMŲ TERMINŲ APIBRĖŽTYS

I priedo A skirsnis – ŠIAME PRIEDE VARTOJAMŲ TERMINŲ APIBRĖŽTYS

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| „Įsilaužimo programinė įranga“ (4) – „programinė įranga“, kuri specialiai suprojektuota ar modifikuota tam, kad
  „stebėsenos priemonėmis“ nebūtų galima aptikti
  kompiuterio ar tinkle galinčio veikti įrenginio
  , arba siekiant, kad būtų įveiktos jų‚ „apsauginės reagavimo priemonės“
  , ir kuri gali atlikti bet kurią iš šių funkcijų: | „Įsilaužimo programinė įranga“ (4) – „programinė įranga“, kuri specialiai suprojektuota ar modifikuota tam, kad
  galėtų veikti ar būti įdiegta be
  kompiuterio ar tinkle galinčio veikti įrenginio
  savininkų ar „administratorių“„leidimo“
  , ir kuri gali atlikti bet kurią iš šių funkcijų: |
| a. | rinkti
  kompiuteryje ar tinkle galinčiame veikti įrenginyje saugomus duomenis ar informaciją arba pakeisti sistemos ar naudotojo duomenis arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

„Įsilaužimo programinė įranga“ (4) – „programinė įranga“, kuri specialiai suprojektuota ar modifikuota tam, kad
  „stebėsenos priemonėmis“ nebūtų galima aptikti
  kompiuterio ar tinkle galinčio veikti įrenginio
  , arba siekiant, kad būtų įveiktos jų‚ „apsauginės reagavimo priemonės“
  , ir kuri gali atlikti bet kurią iš šių funkcijų:

„stebėsenos priemonėmis“ nebūtų galima aptikti

, arba siekiant, kad būtų įveiktos jų‚ „apsauginės reagavimo priemonės“

„Įsilaužimo programinė įranga“ (4) – „programinė įranga“, kuri specialiai suprojektuota ar modifikuota tam, kad
  galėtų veikti ar būti įdiegta be
  kompiuterio ar tinkle galinčio veikti įrenginio
  savininkų ar „administratorių“„leidimo“
  , ir kuri gali atlikti bet kurią iš šių funkcijų:

galėtų veikti ar būti įdiegta be

savininkų ar „administratorių“„leidimo“

a.

rinkti
  kompiuteryje ar tinkle galinčiame veikti įrenginyje saugomus duomenis ar informaciją arba pakeisti sistemos ar naudotojo duomenis arba

rinkti

| a. | negavus leidimo rinkti
  kompiuteryje ar tinkle galinčiame veikti įrenginyje saugomus duomenis ar informaciją arba pakeisti sistemos ar naudotojo duomenis arba |
| --- | --- |

a.

negavus leidimo rinkti
  kompiuteryje ar tinkle galinčiame veikti įrenginyje saugomus duomenis ar informaciją arba pakeisti sistemos ar naudotojo duomenis arba

negavus leidimo rinkti

| b. | pakeisti
  standartinį programos
  ar
  proceso vykdymo kelią
  ,
  kad būtų vykdomos iš išorės duodamos instrukcijos
  . |
| --- | --- |

b.

pakeisti
  standartinį programos
  ar
  proceso vykdymo kelią
  ,
  kad būtų vykdomos iš išorės duodamos instrukcijos
  .

standartinį programos

proceso vykdymo kelią

kad būtų vykdomos iš išorės duodamos instrukcijos

| b. | pakeisti
  sistemos ar naudotojo duomenis, siekiant supaprastinti šalių, išskyrus kompiuterio
  ar
  tinkle galinčio veikti įrenginio savininko patvirtintas šalis
  ,
  prieigą prie kompiuteryje ar tinkle galinčiame veikti įrenginyje laikomų duomenų
  . |
| --- | --- |

b.

pakeisti
  sistemos ar naudotojo duomenis, siekiant supaprastinti šalių, išskyrus kompiuterio
  ar
  tinkle galinčio veikti įrenginio savininko patvirtintas šalis
  ,
  prieigą prie kompiuteryje ar tinkle galinčiame veikti įrenginyje laikomų duomenų
  .

sistemos ar naudotojo duomenis, siekiant supaprastinti šalių, išskyrus kompiuterio

tinkle galinčio veikti įrenginio savininko patvirtintas šalis

prieigą prie kompiuteryje ar tinkle galinčiame veikti įrenginyje laikomų duomenų

Pastabos

Pastabos

| 1. | „Įsilaužimo programinė įranga“ neapima: |
| --- | --- |

1.

„Įsilaužimo programinė įranga“ neapima:

| 1. | „Įsilaužimo programinė įranga“ neapima: |
| --- | --- |

1.

„Įsilaužimo programinė įranga“ neapima:

| | a. | hipervizorių, derintuvių ar programinės įrangos apgrąžos inžinerijos (SRE) priemonių; |
| --- | --- | --- |

a.

hipervizorių, derintuvių ar programinės įrangos apgrąžos inžinerijos (SRE) priemonių;

| | a. | hipervizorių, derintuvių ar programinės įrangos apgrąžos inžinerijos (SRE) priemonių; |
| --- | --- | --- |

a.

hipervizorių, derintuvių ar programinės įrangos apgrąžos inžinerijos (SRE) priemonių;

| | b. | skaitmeninių teisių valdymo (DRM) „programinės įrangos“ arba |
| --- | --- | --- |

b.

skaitmeninių teisių valdymo (DRM) „programinės įrangos“ arba

| | b. | skaitmeninių teisių valdymo (DRM) „programinės įrangos“ arba |
| --- | --- | --- |

b.

skaitmeninių teisių valdymo (DRM) „programinės įrangos“ arba

| | c. | „programinės įrangos“, suprojektuotos
  gamintojams,
  administratoriams ar naudotojams instaliuoti turto sekimo ar
  išieškojimo
  tikslais. |
| --- | --- | --- |

c.

„programinės įrangos“, suprojektuotos
  gamintojams,
  administratoriams ar naudotojams instaliuoti turto sekimo ar
  išieškojimo
  tikslais.

gamintojams,

išieškojimo

| | c. | „programinės įrangos“, suprojektuotos administratoriams ar naudotojams instaliuoti turto sekimo
  , turto išieškojimo
  ar
  „IRT saugumo bandymo“
  tikslais. |
| --- | --- | --- |

c.

„programinės įrangos“, suprojektuotos administratoriams ar naudotojams instaliuoti turto sekimo
  , turto išieškojimo
  ar
  „IRT saugumo bandymo“
  tikslais.

, turto išieškojimo

„IRT saugumo bandymo“

| | ca. | „programinės įrangos“, kuri platinama aiškiai siekiant padėti nustatyti atvejus, kai ji naudojama nepatvirtintų šalių kompiuteriuose ar tinkle galinčiuose veikti įrenginiuose, juos pašalinti ir jų išvengti. |
| --- | --- | --- |

ca.

ca.

„programinės įrangos“, kuri platinama aiškiai siekiant padėti nustatyti atvejus, kai ji naudojama nepatvirtintų šalių kompiuteriuose ar tinkle galinčiuose veikti įrenginiuose, juos pašalinti ir jų išvengti.

„programinės įrangos“, kuri platinama aiškiai siekiant padėti nustatyti atvejus, kai ji naudojama nepatvirtintų šalių kompiuteriuose ar tinkle galinčiuose veikti įrenginiuose, juos pašalinti ir jų išvengti.

| 2. | Tinkle galintiems veikti įrenginiams priskiriami mobilieji įrenginiai ir pažangieji skaitikliai. |
| --- | --- |

2.

Tinkle galintiems veikti įrenginiams priskiriami mobilieji įrenginiai ir pažangieji skaitikliai.

| 2. | Tinkle galintiems veikti įrenginiams priskiriami mobilieji įrenginiai ir pažangieji skaitikliai. |
| --- | --- |

2.

Tinkle galintiems veikti įrenginiams priskiriami mobilieji įrenginiai ir pažangieji skaitikliai.

Techninės pastabos

Techninės pastabos

| 1. | „Stebėsenos priemonės“
   –
  „programinė įranga“ arba aparatinės įrangos įrenginiai sistemos veikimui ar įrenginio procesams stebėti
  .
  Jos apima antivirusinės (AV) programinės įrangos gaminius, galinio punkto apsaugos gaminius, asmens apsaugos gaminius (PSP), įsilaužimo aptikimo sistemas (IDS), įsilaužimo prevencijos sistemas (IPS) arba užkardas. |
| --- | --- |

1.

„Stebėsenos priemonės“
   –
  „programinė įranga“ arba aparatinės įrangos įrenginiai sistemos veikimui ar įrenginio procesams stebėti
  .
  Jos apima antivirusinės (AV) programinės įrangos gaminius, galinio punkto apsaugos gaminius, asmens apsaugos gaminius (PSP), įsilaužimo aptikimo sistemas (IDS), įsilaužimo prevencijos sistemas (IPS) arba užkardas.

„Stebėsenos priemonės“

„programinė įranga“ arba aparatinės įrangos įrenginiai sistemos veikimui ar įrenginio procesams stebėti

Jos apima antivirusinės (AV) programinės įrangos gaminius, galinio punkto apsaugos gaminius, asmens apsaugos gaminius (PSP), įsilaužimo aptikimo sistemas (IDS), įsilaužimo prevencijos sistemas (IPS) arba užkardas.

| 1. | „Leidimas“ – informacija pagrįstas naudotojo sutikimas (t. y. teigiamas patvirtinimas, kad suvokiamas veiksmo pobūdis, padariniai ir būsimos pasekmės, ir sutikimas, kad tas veiksmas būtų atliekamas). |
| --- | --- |

1.

„Leidimas“ – informacija pagrįstas naudotojo sutikimas (t. y. teigiamas patvirtinimas, kad suvokiamas veiksmo pobūdis, padariniai ir būsimos pasekmės, ir sutikimas, kad tas veiksmas būtų atliekamas).

| 2. | „Apsauginės reagavimo priemonės“ – technika, suprojektuota užtikrinti saugų kodo vykdymą, kaip antai duomenų vykdymo prevencija (DEP), adresų erdvės išdėstymo randomizacija (ASLR) ar smėlio dėžės efektas. |
| --- | --- |

2.

2.

„Apsauginės reagavimo priemonės“ – technika, suprojektuota užtikrinti saugų kodo vykdymą, kaip antai duomenų vykdymo prevencija (DEP), adresų erdvės išdėstymo randomizacija (ASLR) ar smėlio dėžės efektas.

| 2. | „IRT saugumo bandymas“ – statinės ar dinaminės rizikos, pažeidžiamumo, klaidos ar „programinę įrangą“, tinklus, kompiuterius, tinkle galinčius veikti įrenginius ir jų komponentus bei priklausinius galinčių paveikti trūkumų nustatymas ir įvertinimas, aiškiai siekiant sušvelninti saugiai operacijai, naudojimui ar diegimui galinčius pakenkti veiksnius. |
| --- | --- |

2.

2.

„IRT saugumo bandymas“ – statinės ar dinaminės rizikos, pažeidžiamumo, klaidos ar „programinę įrangą“, tinklus, kompiuterius, tinkle galinčius veikti įrenginius ir jų komponentus bei priklausinius galinčių paveikti trūkumų nustatymas ir įvertinimas, aiškiai siekiant sušvelninti saugiai operacijai, naudojimui ar diegimui galinčius pakenkti veiksnius.

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo B skirsnio pavadinimas

I priedo B skirsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| B. | KITŲ DVEJOPO NAUDOJIMO
  PREKIŲ SĄRAŠAS |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

B.

KITŲ DVEJOPO NAUDOJIMO
  PREKIŲ SĄRAŠAS

KITŲ DVEJOPO NAUDOJIMO

| B. | KIBERNETINIO STEBĖJIMO
  PREKIŲ SĄRAŠAS |
| --- | --- |

B.

KIBERNETINIO STEBĖJIMO
  PREKIŲ SĄRAŠAS

KIBERNETINIO STEBĖJIMO

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo B skirsnio 10 kategorijos 10A001 pakategorės techninė pastaba e a papunktis (naujas)

I priedo B skirsnio 10 kategorijos 10A001 pakategorės techninė pastaba e a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | tinklo ir saugumo moksliniai tyrimai, siekiant patvirtintų bandymų ar informacijos saugumo sistemų apsaugos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

tinklo ir saugumo moksliniai tyrimai, siekiant patvirtintų bandymų ar informacijos saugumo sistemų apsaugos.

tinklo ir saugumo moksliniai tyrimai, siekiant patvirtintų bandymų ar informacijos saugumo sistemų apsaugos.

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo A skirsnio 3 dalies 3 pastraipa

II priedo A skirsnio 3 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Kiekvienas eksportuotojas
  ,
  ketinantis naudotis šiuo leidimu
  , prieš pirmą kartą
  juo pasinaudodamas užsiregistruoja valstybės narės
  ,
  kurioje jis gyvena arba
  yra
  įsisteigęs, kompetentingoje institucijoje.
  Registracija yra automatinė ir
  kompetentinga institucija
  per
  dešimt
  darbo dienų nuo registracijos prašymo gavimo dienos patvirtina ją eksportuotojui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.

Kiekvienas eksportuotojas
  ,
  ketinantis naudotis šiuo leidimu
  , prieš pirmą kartą
  juo pasinaudodamas užsiregistruoja valstybės narės
  ,
  kurioje jis gyvena arba
  yra
  įsisteigęs, kompetentingoje institucijoje.
  Registracija yra automatinė ir
  kompetentinga institucija
  per
  dešimt
  darbo dienų nuo registracijos prašymo gavimo dienos patvirtina ją eksportuotojui.

Kiekvienas eksportuotojas

ketinantis naudotis šiuo leidimu

juo pasinaudodamas užsiregistruoja valstybės narės

kurioje jis gyvena arba

įsisteigęs, kompetentingoje institucijoje.

kompetentinga institucija

dešimt

| 3. | Valstybė narė gali reikalauti
  ,
  kad toje valstybėje narėje įsisteigę eksportuotojai
  , prieš pirmą kartą
  pasinaudodami šiuo leidimu
  ,
  užsiregistruotų.
  Registracija yra automatinė ir
  kompetentingos institucijos nedelsdamos arba bet kuriuo atveju
  per
  10
  darbo dienų nuo registracijos prašymo gavimo dienos patvirtina ją eksportuotojui. |
| --- | --- |

3.

Valstybė narė gali reikalauti
  ,
  kad toje valstybėje narėje įsisteigę eksportuotojai
  , prieš pirmą kartą
  pasinaudodami šiuo leidimu
  ,
  užsiregistruotų.
  Registracija yra automatinė ir
  kompetentingos institucijos nedelsdamos arba bet kuriuo atveju
  per
  10
  darbo dienų nuo registracijos prašymo gavimo dienos patvirtina ją eksportuotojui.

Valstybė narė gali reikalauti

kad toje valstybėje narėje įsisteigę eksportuotojai

pasinaudodami šiuo leidimu

užsiregistruotų.

kompetentingos institucijos nedelsdamos arba bet kuriuo atveju

10

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo A skirsnio 3 dalies 4 pastraipa

II priedo A skirsnio 3 dalies 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | Apie pirmąjį šio leidimo panaudojimą registruotas eksportuotojas valstybės narės, kurioje jis gyvena arba yra įsisteigęs, kompetentingai institucijai praneša
  likus
  ne
  mažiau
  kaip
  10
  dienų
  iki
  pirmojo eksporto datos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.

Apie pirmąjį šio leidimo panaudojimą registruotas eksportuotojas valstybės narės, kurioje jis gyvena arba yra įsisteigęs, kompetentingai institucijai praneša
  likus
  ne
  mažiau
  kaip
  10
  dienų
  iki
  pirmojo eksporto datos.

likus

mažiau

10

iki

| 4. | Apie pirmąjį šio leidimo panaudojimą registruotas eksportuotojas valstybės narės, kurioje jis
  ar ji
  gyvena arba yra įsisteigęs, kompetentingai institucijai praneša ne
  vėliau
  kaip
  30
  dienų
  po
  pirmojo eksporto
  įvykdymo
  datos. |
| --- | --- |

4.

Apie pirmąjį šio leidimo panaudojimą registruotas eksportuotojas valstybės narės, kurioje jis
  ar ji
  gyvena arba yra įsisteigęs, kompetentingai institucijai praneša ne
  vėliau
  kaip
  30
  dienų
  po
  pirmojo eksporto
  įvykdymo
  datos.

ar ji

vėliau

30

po

įvykdymo

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo A skirsnio 3 dalies 5 pastraipos 4 punktas

II priedo A skirsnio 3 dalies 5 pastraipos 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4) | jeigu žinoma,
  dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)

jeigu žinoma,
  dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją.

jeigu žinoma,

| 4) | dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją. |
| --- | --- |

4)

dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją.

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo B skirsnio 3 dalies 3 pastraipa

II priedo B skirsnio 3 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Kiekvienas eksportuotojas
  ,
  ketinantis naudotis šiuo leidimu
  , prieš pirmą kartą
  juo pasinaudodamas užsiregistruoja valstybės narės
  ,
  kurioje jis gyvena arba
  yra
  įsisteigęs, kompetentingoje institucijoje. Registracija yra automatinė ir kompetentinga institucija
  per 10 darbo dienų nuo registracijos prašymo gavimo dienos patvirtina ją eksportuotojui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.

Kiekvienas eksportuotojas
  ,
  ketinantis naudotis šiuo leidimu
  , prieš pirmą kartą
  juo pasinaudodamas užsiregistruoja valstybės narės
  ,
  kurioje jis gyvena arba
  yra
  įsisteigęs, kompetentingoje institucijoje. Registracija yra automatinė ir kompetentinga institucija
  per 10 darbo dienų nuo registracijos prašymo gavimo dienos patvirtina ją eksportuotojui.

Kiekvienas eksportuotojas

ketinantis naudotis šiuo leidimu

juo pasinaudodamas užsiregistruoja valstybės narės

kurioje jis gyvena arba

įsisteigęs, kompetentingoje institucijoje. Registracija yra automatinė ir kompetentinga institucija

| 3. | Valstybė narė gali reikalauti
  ,
  kad toje valstybėje narėje įsisteigę eksportuotojai
  , prieš pirmą kartą
  pasinaudodami šiuo leidimu
  ,
  užsiregistruotų.
  Registracija yra automatinė ir
  kompetentingos institucijos nedelsdamos arba bet kuriuo atveju
  per 10 darbo dienų nuo registracijos prašymo gavimo dienos patvirtina ją eksportuotojui. |
| --- | --- |

3.

Valstybė narė gali reikalauti
  ,
  kad toje valstybėje narėje įsisteigę eksportuotojai
  , prieš pirmą kartą
  pasinaudodami šiuo leidimu
  ,
  užsiregistruotų.
  Registracija yra automatinė ir
  kompetentingos institucijos nedelsdamos arba bet kuriuo atveju
  per 10 darbo dienų nuo registracijos prašymo gavimo dienos patvirtina ją eksportuotojui.

Valstybė narė gali reikalauti

kad toje valstybėje narėje įsisteigę eksportuotojai

pasinaudodami šiuo leidimu

užsiregistruotų.

kompetentingos institucijos nedelsdamos arba bet kuriuo atveju

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo B skirsnio 3 dalies 5 pastraipos 4 punktas

II priedo B skirsnio 3 dalies 5 pastraipos 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4) | jeigu žinoma,
  dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)

jeigu žinoma,
  dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją.

jeigu žinoma,

| 4) | dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją. |
| --- | --- |

4)

dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją.

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo C skirsnio 3 dalies 5 pastraipa

II priedo C skirsnio 3 dalies 5 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5. | Apie pirmąjį šio leidimo panaudojimą registruotas eksportuotojas valstybės narės, kurioje jis gyvena arba yra įsisteigęs, kompetentingai institucijai praneša
  likus
  ne
  mažiau
  kaip
  10
  dienų
  iki
  pirmojo eksporto datos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.

Apie pirmąjį šio leidimo panaudojimą registruotas eksportuotojas valstybės narės, kurioje jis gyvena arba yra įsisteigęs, kompetentingai institucijai praneša
  likus
  ne
  mažiau
  kaip
  10
  dienų
  iki
  pirmojo eksporto datos.

likus

mažiau

10

iki

| 5. | Apie pirmąjį šio leidimo panaudojimą registruotas eksportuotojas valstybės narės, kurioje jis
  ar ji
  gyvena arba yra įsisteigęs, kompetentingai institucijai praneša ne
  vėliau
  kaip
  30
  dienų
  po
  pirmojo eksporto
  įvykdymo
  datos
  , arba pareikalavus valstybės narės, kurioje eksportuotojas yra įsisteigęs, kompetentingai institucijai – prieš pirmą kartą pasinaudodamas tuo leidimu. Valstybės narės praneša Komisijai apie tam leidimui taikomą pasirinktą pranešimo mechanizmą. Komisija jai pateiktą informaciją paskelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje
  . |
| --- | --- |

5.

Apie pirmąjį šio leidimo panaudojimą registruotas eksportuotojas valstybės narės, kurioje jis
  ar ji
  gyvena arba yra įsisteigęs, kompetentingai institucijai praneša ne
  vėliau
  kaip
  30
  dienų
  po
  pirmojo eksporto
  įvykdymo
  datos
  , arba pareikalavus valstybės narės, kurioje eksportuotojas yra įsisteigęs, kompetentingai institucijai – prieš pirmą kartą pasinaudodamas tuo leidimu. Valstybės narės praneša Komisijai apie tam leidimui taikomą pasirinktą pranešimo mechanizmą. Komisija jai pateiktą informaciją paskelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje
  .

ar ji

vėliau

30

po

įvykdymo

, arba pareikalavus valstybės narės, kurioje eksportuotojas yra įsisteigęs, kompetentingai institucijai – prieš pirmą kartą pasinaudodamas tuo leidimu. Valstybės narės praneša Komisijai apie tam leidimui taikomą pasirinktą pranešimo mechanizmą. Komisija jai pateiktą informaciją paskelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo C skirsnio 3 dalies 6 pastraipos 4 punktas

II priedo C skirsnio 3 dalies 6 pastraipos 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4) | jeigu žinoma,
  dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)

jeigu žinoma,
  dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją.

jeigu žinoma,

| 4) | dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją. |
| --- | --- |

4)

dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją.

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo D skirsnio 3 dalies 6 pastraipa

II priedo D skirsnio 3 dalies 6 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6. | Apie pirmąjį šio leidimo panaudojimą registruotas eksportuotojas valstybės narės, kurioje jis gyvena arba yra įsisteigęs, kompetentingai institucijai praneša
  likus
  ne
  mažiau
  kaip
  10
  dienų
  iki
  pirmojo eksporto datos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.

Apie pirmąjį šio leidimo panaudojimą registruotas eksportuotojas valstybės narės, kurioje jis gyvena arba yra įsisteigęs, kompetentingai institucijai praneša
  likus
  ne
  mažiau
  kaip
  10
  dienų
  iki
  pirmojo eksporto datos.

likus

mažiau

10

iki

| 6. | Apie pirmąjį šio leidimo panaudojimą registruotas eksportuotojas valstybės narės, kurioje jis
  ar ji
  gyvena arba yra įsisteigęs, kompetentingai institucijai praneša ne
  vėliau
  kaip
  30
  dienų
  po
  pirmojo eksporto
  įvykdymo
  datos
  , arba pareikalavus valstybės narės, kurioje eksportuotojas yra įsisteigęs, kompetentingai institucijai – prieš pirmą kartą pasinaudodamas šiuo leidimu. Valstybės narės praneša Komisijai apie šiam leidimui taikomą pasirinktą pranešimo mechanizmą. Komisija jai pateiktą informaciją paskelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje
  . |
| --- | --- |

6.

Apie pirmąjį šio leidimo panaudojimą registruotas eksportuotojas valstybės narės, kurioje jis
  ar ji
  gyvena arba yra įsisteigęs, kompetentingai institucijai praneša ne
  vėliau
  kaip
  30
  dienų
  po
  pirmojo eksporto
  įvykdymo
  datos
  , arba pareikalavus valstybės narės, kurioje eksportuotojas yra įsisteigęs, kompetentingai institucijai – prieš pirmą kartą pasinaudodamas šiuo leidimu. Valstybės narės praneša Komisijai apie šiam leidimui taikomą pasirinktą pranešimo mechanizmą. Komisija jai pateiktą informaciją paskelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje
  .

ar ji

vėliau

30

po

įvykdymo

, arba pareikalavus valstybės narės, kurioje eksportuotojas yra įsisteigęs, kompetentingai institucijai – prieš pirmą kartą pasinaudodamas šiuo leidimu. Valstybės narės praneša Komisijai apie šiam leidimui taikomą pasirinktą pranešimo mechanizmą. Komisija jai pateiktą informaciją paskelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo D skirsnio 3 dalies 7 pastraipos 4 punktas

II priedo D skirsnio 3 dalies 7 pastraipos 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4) | jeigu žinoma,
  dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)

jeigu žinoma,
  dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją.

jeigu žinoma,

| 4) | dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją. |
| --- | --- |

4)

dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją.

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo F skirsnio 3 dalies 5 pastraipos 4 punktas

II priedo F skirsnio 3 dalies 5 pastraipos 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4) | jeigu žinoma,
  dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)

jeigu žinoma,
  dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją.

jeigu žinoma,

| 4) | dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją. |
| --- | --- |

4)

dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją.

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo G skirsnio 3 dalies 8 pastraipos 4 punktas

II priedo G skirsnio 3 dalies 8 pastraipos 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4) | jeigu žinoma,
  dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)

jeigu žinoma,
  dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją.

jeigu žinoma,

| 4) | dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją. |
| --- | --- |

4)

dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją.

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo H skirsnio 3 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis ir 1 punktas

II priedo H skirsnio 3 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis ir 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Pagal šį leidimą bet kuriam
  eksportuotojui
  , gyvenančiam ar įsisteigusiam kurioje nors Sąjungos valstybėje narėje
  ,
  leidžiama perduoti 1 dalyje išvardytą programinę įrangą ir technologijas, jeigu šios prekės skirtos naudoti tik: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Pagal šį leidimą bet kuriam
  eksportuotojui
  , gyvenančiam ar įsisteigusiam kurioje nors Sąjungos valstybėje narėje
  ,
  leidžiama perduoti 1 dalyje išvardytą programinę įrangą ir technologijas, jeigu šios prekės skirtos naudoti tik:

Pagal šį leidimą bet kuriam

, gyvenančiam ar įsisteigusiam kurioje nors Sąjungos valstybėje narėje

leidžiama perduoti 1 dalyje išvardytą programinę įrangą ir technologijas, jeigu šios prekės skirtos naudoti tik:

| 1. | Pagal
  tą
  leidimą bet
  kuriai įmonei, kuri yra eksportuotojas, gyvenantis ar įsisteigęs
  kurioje nors Sąjungos valstybėje narėje, leidžiama perduoti 1 dalyje išvardytą programinę įrangą ir technologijas
  bet kuriai susijusiai
  ,
  dukterinei ar patronuojamajai įmonei, jei
  šios
  įmonės priklauso tai pačiai patronuojamajai įmonei ar yra jos kontroliuojamos arba yra įsisteigusios kurioje nors Sąjungos valstybėje narėje ir jei tos
  prekės skirtos naudoti
  įgyvendinant įmonės bendradarbiavimo projektus, tokius kaip komercinis produktų kūrimas, moksliniai tyrimai, paslaugų teikimas, gamyba ir komercinis panaudojimas, o darbuotojų ir užsakymų vykdytojų atveju – pagal susitarimą, kuriuo apibrėžiami darbo santykiai
  ; |
| --- | --- |

1.

Pagal
  tą
  leidimą bet
  kuriai įmonei, kuri yra eksportuotojas, gyvenantis ar įsisteigęs
  kurioje nors Sąjungos valstybėje narėje, leidžiama perduoti 1 dalyje išvardytą programinę įrangą ir technologijas
  bet kuriai susijusiai
  ,
  dukterinei ar patronuojamajai įmonei, jei
  šios
  įmonės priklauso tai pačiai patronuojamajai įmonei ar yra jos kontroliuojamos arba yra įsisteigusios kurioje nors Sąjungos valstybėje narėje ir jei tos
  prekės skirtos naudoti
  įgyvendinant įmonės bendradarbiavimo projektus, tokius kaip komercinis produktų kūrimas, moksliniai tyrimai, paslaugų teikimas, gamyba ir komercinis panaudojimas, o darbuotojų ir užsakymų vykdytojų atveju – pagal susitarimą, kuriuo apibrėžiami darbo santykiai
  ;

tą

kuriai įmonei, kuri yra eksportuotojas, gyvenantis ar įsisteigęs

bet kuriai susijusiai

dukterinei ar patronuojamajai įmonei, jei

įmonės priklauso tai pačiai patronuojamajai įmonei ar yra jos kontroliuojamos arba yra įsisteigusios kurioje nors Sąjungos valstybėje narėje ir jei tos

įgyvendinant įmonės bendradarbiavimo projektus, tokius kaip komercinis produktų kūrimas, moksliniai tyrimai, paslaugų teikimas, gamyba ir komercinis panaudojimas, o darbuotojų ir užsakymų vykdytojų atveju – pagal susitarimą, kuriuo apibrėžiami darbo santykiai

| | 1) | pačiam
  eksportuotojui
  arba bet kokiam subjektui
  ,
  kuris eksportuotojui priklauso arba yra jo kontroliuojamas; |
| --- | --- | --- |

1)

pačiam
  eksportuotojui
  arba bet kokiam subjektui
  ,
  kuris eksportuotojui priklauso arba yra jo kontroliuojamas;

pačiam

arba bet kokiam subjektui

kuris eksportuotojui priklauso arba yra jo kontroliuojamas;

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo H skirsnio 3 dalies 1 pastraipos 2 punktas

II priedo H skirsnio 3 dalies 1 pastraipos 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2) | eksportuotojo arba bet kokio subjekto, kuris eksportuotojui priklauso arba yra jo kontroliuojamas, darbuotojams |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)

2)

eksportuotojo arba bet kokio subjekto, kuris eksportuotojui priklauso arba yra jo kontroliuojamas, darbuotojams

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo H skirsnio 3 dalies 1 punkto 2 pastraipa

II priedo H skirsnio 3 dalies 1 punkto 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| jo ar jų nuosavų komercinių produktų kūrimo veikloje ir, darbuotojų atveju, pagal sutartį, kuria nustatomi darbo santykiai. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

jo ar jų nuosavų komercinių produktų kūrimo veikloje ir, darbuotojų atveju, pagal sutartį, kuria nustatomi darbo santykiai.

jo ar jų nuosavų komercinių produktų kūrimo veikloje ir, darbuotojų atveju, pagal sutartį, kuria nustatomi darbo santykiai.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo I skirsnio 3 dalies 3 punkto 1 pastraipa

II priedo I skirsnio 3 dalies 3 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekvienas eksportuotojas
  ,
  ketinantis naudotis šiuo leidimu
  , prieš pirmą kartą
  juo pasinaudodamas užsiregistruoja valstybės narės
  ,
  kurioje jis gyvena arba
  yra
  įsisteigęs, kompetentingoje institucijoje.
  Registracija yra automatinė ir
  kompetentinga institucija
  per 10 darbo dienų nuo registracijos prašymo gavimo dienos patvirtina ją eksportuotojui. | Valstybė narė gali reikalauti
  ,
  kad toje valstybėje narėje įsisteigę eksportuotojai
  , prieš pirmą kartą
  pasinaudodami šiuo leidimu
  ,
  užsiregistruotų.
  Registracija yra automatinė ir
  kompetentingos institucijos nedelsdamos arba bet kuriuo atveju
  per 10 darbo dienų nuo registracijos prašymo gavimo dienos patvirtina ją eksportuotojui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kiekvienas eksportuotojas
  ,
  ketinantis naudotis šiuo leidimu
  , prieš pirmą kartą
  juo pasinaudodamas užsiregistruoja valstybės narės
  ,
  kurioje jis gyvena arba
  yra
  įsisteigęs, kompetentingoje institucijoje.
  Registracija yra automatinė ir
  kompetentinga institucija
  per 10 darbo dienų nuo registracijos prašymo gavimo dienos patvirtina ją eksportuotojui.

Kiekvienas eksportuotojas

ketinantis naudotis šiuo leidimu

juo pasinaudodamas užsiregistruoja valstybės narės

kurioje jis gyvena arba

įsisteigęs, kompetentingoje institucijoje.

kompetentinga institucija

Valstybė narė gali reikalauti
  ,
  kad toje valstybėje narėje įsisteigę eksportuotojai
  , prieš pirmą kartą
  pasinaudodami šiuo leidimu
  ,
  užsiregistruotų.
  Registracija yra automatinė ir
  kompetentingos institucijos nedelsdamos arba bet kuriuo atveju
  per 10 darbo dienų nuo registracijos prašymo gavimo dienos patvirtina ją eksportuotojui.

Valstybė narė gali reikalauti

kad toje valstybėje narėje įsisteigę eksportuotojai

pasinaudodami šiuo leidimu

užsiregistruotų.

kompetentingos institucijos nedelsdamos arba bet kuriuo atveju

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo J skirsnio 3 dalies 5 pastraipos 4 punktas

II priedo J skirsnio 3 dalies 5 pastraipos 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4) | jeigu žinoma,
  dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)

jeigu žinoma,
  dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją.

jeigu žinoma,

| 4) | dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją. |
| --- | --- |

4)

dvejopo naudojimo prekių galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingiems komitetams, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0390/2017).

1

(1a)  
  2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendroji pozicija 2008/944/BUSP, nustatanti bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (OL L 335, 2008 12 13, p. 99).

1a

2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendroji pozicija 2008/944/BUSP, nustatanti bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (OL L 335, 2008 12 13, p. 99).

(1a)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas).

1a

2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas).

---

| 19.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 458/224 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 458/224

---

P8_TA(2018)0007

Audito Rūmų narės skyrimas: Eva Lindström

2018 m. sausio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Evą Lindström Audito Rūmų nare (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE))

(Konsultavimasis)

(2018/C 458/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0401/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0401/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0003/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0003/2018),

| A. | kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomos kandidatės kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomos kandidatės kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

| B. | kadangi per 2018 m. sausio 11 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidatės, kurią Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nare, klausymas; |
| --- | --- |

B.

kadangi per 2018 m. sausio 11 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidatės, kurią Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nare, klausymas;

| 1. | pateikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo skirti Evą Lindström Audito Rūmų nare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

2.

---

| 19.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 458/225 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 458/225

---

P8_TA(2018)0008

Audito Rūmų nario skyrimas: Tony James Murphy

2018 m. sausio 17 d. Europos Parlamento sprendimas dėl siūlymo skirti Tony Jamesą Murphy Audito Rūmų nariu (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE))

(Konsultavimasis)

(2018/C 458/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0402/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0402/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0002/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0002/2018),

| A. | kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas įvertino siūlomo kandidato kvalifikaciją, visų pirma atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

| B. | kadangi per 2018 m. sausio 11 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas; |
| --- | --- |

B.

kadangi per 2018 m. sausio 11 d. Biudžeto kontrolės komiteto posėdį buvo surengtas kandidato, kurį Taryba siūlo skirti Audito Rūmų nariu, klausymas;

| 1. | teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos pasiūlymo skirti Tony Jamesą Murphy Audito Rūmų nariu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina valstybes nares atkreipti dėmesį ir, jei tinkama, pasisemti įkvėpimo iš Airijos naudojamo atviro konkurso modelio pasirenkant savo kandidatą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams, kitoms Europos Sąjungos institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms. |
| --- | --- |

3.

---

| 19.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 458/226 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 458/226

---

P8_TA(2018)0009

Skatinimas naudoti atsinaujinančių išteklių energiją ***I

2018 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (nauja redakcija) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: nauja redakcija)

(2018/C 458/15)

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | atsinaujinančių
  išteklių energijos naudojimo skatinimas yra vienas iš Sąjungos energetikos politikos tikslų. Didesnis atsinaujinančių išteklių energijos naudojimas bei energijos taupymas ir didesnis energijos vartojimo efektyvumas yra
  svarbi priemonė, reikalinga sumažinti
  išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  kiekį
  ir
  įvykdyti
  2015 m. Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos
  , Sąjungos 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, be kitų dalykų,
  pasiekti
  privalomą rodiklį – iki 2030
   m. 
  Sąjungoje išmetamų teršalų kiekį sumažinti bent 40 %
  ,
  palyginti su 1990 m. lygiu
  ,
  rinkinio. Jai
  taip pat
  tenka svarbus vaidmuo skatinant energijos tiekimo saugumą, technologijų plėtrą
  ,
  naujoves
  ir
  užtikrinant
  užimtumo
  bei
  regioninės plėtros
  galimybes
  ,
  ypač
  kaimo ir
  atskirtose
  vietovėse
  arba
  retai
  gyvenamose vietovėse
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

atsinaujinančių
  išteklių energijos naudojimo skatinimas yra vienas iš Sąjungos energetikos politikos tikslų. Didesnis atsinaujinančių išteklių energijos naudojimas bei energijos taupymas ir didesnis energijos vartojimo efektyvumas yra
  svarbi priemonė, reikalinga sumažinti
  išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  kiekį
  ir
  įvykdyti
  2015 m. Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos
  , Sąjungos 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, be kitų dalykų,
  pasiekti
  privalomą rodiklį – iki 2030
   m. 
  Sąjungoje išmetamų teršalų kiekį sumažinti bent 40 %
  ,
  palyginti su 1990 m. lygiu
  ,
  rinkinio. Jai
  taip pat
  tenka svarbus vaidmuo skatinant energijos tiekimo saugumą, technologijų plėtrą
  ,
  naujoves
  ir
  užtikrinant
  užimtumo
  bei
  regioninės plėtros
  galimybes
  ,
  ypač
  kaimo ir
  atskirtose
  vietovėse
  arba
  retai
  gyvenamose vietovėse
  ;

| (2) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 194 straipsnio 1dalį atsinaujinančių
  išteklių energijos naudojimo skatinimas yra vienas iš Sąjungos energetikos politikos tikslų. Didesnis atsinaujinančių išteklių energijos naudojimas bei energijos taupymas ir didesnis energijos vartojimo efektyvumas yra
  esminė dalis priemonių paketo, reikalingo
  išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  kiekiui mažinti
  ir
  Sąjungos įsipareigojimui pagal
  2015 m. Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos, remiantis
  21-osios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencija (COP 21), (toliau – Paryžiaus susitarimas)
  ,
  įvykdyti, taip pat nuliniam bendram teršalų lygiui
  pasiekti
  Europos Sąjungoje ne vėliau kaip 2050
   m. 
  Jam taip pat tenka esminis vaidmuo skatinant energijos tiekimo saugumą
  ,
  tvarią energiją už prieinamą kainą
  ,
  technologijų plėtrą ir inovacijas,
  taip pat
  pirmavimą technologijų ir pramonės srityse, sykiu teikiant aplinkos apsaugos
  ,
  socialinių privalumų
  ir
  naudos sveikatai ir didžiulių galimybių
  užimtumo
  bei
  regioninės plėtros
  srityse
  ,
  visų pirma
  kaimo ir
  izoliuotose
  vietovėse, retai
  gyvenamuose regionuose ir teritorijose, kuriose vyksta dalinis pramonės nykimas
  ; |
| --- | --- |

(2)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 194 straipsnio 1dalį atsinaujinančių
  išteklių energijos naudojimo skatinimas yra vienas iš Sąjungos energetikos politikos tikslų. Didesnis atsinaujinančių išteklių energijos naudojimas bei energijos taupymas ir didesnis energijos vartojimo efektyvumas yra
  esminė dalis priemonių paketo, reikalingo
  išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  kiekiui mažinti
  ir
  Sąjungos įsipareigojimui pagal
  2015 m. Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos, remiantis
  21-osios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencija (COP 21), (toliau – Paryžiaus susitarimas)
  ,
  įvykdyti, taip pat nuliniam bendram teršalų lygiui
  pasiekti
  Europos Sąjungoje ne vėliau kaip 2050
   m. 
  Jam taip pat tenka esminis vaidmuo skatinant energijos tiekimo saugumą
  ,
  tvarią energiją už prieinamą kainą
  ,
  technologijų plėtrą ir inovacijas,
  taip pat
  pirmavimą technologijų ir pramonės srityse, sykiu teikiant aplinkos apsaugos
  ,
  socialinių privalumų
  ir
  naudos sveikatai ir didžiulių galimybių
  užimtumo
  bei
  regioninės plėtros
  srityse
  ,
  visų pirma
  kaimo ir
  izoliuotose
  vietovėse, retai
  gyvenamuose regionuose ir teritorijose, kuriose vyksta dalinis pramonės nykimas
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | Paryžiaus susitarimu gerokai padidinti pasauliniai klimato kaitos švelninimo užmojai, nes jį pasirašiusios šalys įsipareigojo užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu. Sąjunga turi pasirengti gerokai didesniam ir spartesniam išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui, nei buvo numatyta anksčiau, kad galėtų pereiti prie itin efektyvios ir visiškai atsinaujinančios energijos ištekliais paremtos energetikos sistemos ne vėliau kaip 2050 m. Kartu, atsižvelgiant į atsinaujinančios energijos, pvz., vėjo ir saulės, technologijų vystymo ir diegimo spartą, reikia pažymėti, kad tokį mažinimą įmanoma atlikti mažesnėmis sąnaudomis nei manyta anksčiau; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

Paryžiaus susitarimu gerokai padidinti pasauliniai klimato kaitos švelninimo užmojai, nes jį pasirašiusios šalys įsipareigojo užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu. Sąjunga turi pasirengti gerokai didesniam ir spartesniam išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui, nei buvo numatyta anksčiau, kad galėtų pereiti prie itin efektyvios ir visiškai atsinaujinančios energijos ištekliais paremtos energetikos sistemos ne vėliau kaip 2050 m. Kartu, atsižvelgiant į atsinaujinančios energijos, pvz., vėjo ir saulės, technologijų vystymo ir diegimo spartą, reikia pažymėti, kad tokį mažinimą įmanoma atlikti mažesnėmis sąnaudomis nei manyta anksčiau;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | daugiau tobulesnių technologijų
  ,
  paskatų plėsti
  viešojo transporto
  tinklą ir juo naudotis, didesnis technologijų
  ,
  kurias taikant taupoma energija,
  naudojimas ir atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo elektros energijos, šildymo ir vėsinimo sektoriuose, taip pat transporto sektoriuje skatinimas yra labai veiksmingos priemonės, kurias taikant su energijos vartojimo efektyvumo reikalavimais mažinamas Sąjungoje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir Sąjungos
  priklausomybė nuo dujų ir naftos importo
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

daugiau tobulesnių technologijų
  ,
  paskatų plėsti
  viešojo transporto
  tinklą ir juo naudotis, didesnis technologijų
  ,
  kurias taikant taupoma energija,
  naudojimas ir atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo elektros energijos, šildymo ir vėsinimo sektoriuose, taip pat transporto sektoriuje skatinimas yra labai veiksmingos priemonės, kurias taikant su energijos vartojimo efektyvumo reikalavimais mažinamas Sąjungoje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir Sąjungos
  priklausomybė nuo dujų ir naftos importo
  ;

| (3) | suvartojamos energijos kiekio mažinimas
  ,
  tobulesnės technologijos,
  viešojo transporto
  tinklo plėtimas
  ,
  energijos vartojimo efektyvumo technologijų
  naudojimas ir atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo elektros energijos, šildymo ir vėsinimo sektoriuose, taip pat transporto sektoriuje skatinimas yra labai veiksmingos priemonės, kurias taikant
  sykiu
  su energijos vartojimo efektyvumo reikalavimais mažinamas Sąjungoje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir Sąjungos
  energetinė priklausomybė
  ; |
| --- | --- |

(3)

suvartojamos energijos kiekio mažinimas
  ,
  tobulesnės technologijos,
  viešojo transporto
  tinklo plėtimas
  ,
  energijos vartojimo efektyvumo technologijų
  naudojimas ir atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo elektros energijos, šildymo ir vėsinimo sektoriuose, taip pat transporto sektoriuje skatinimas yra labai veiksmingos priemonės, kurias taikant
  sykiu
  su energijos vartojimo efektyvumo reikalavimais mažinamas Sąjungoje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir Sąjungos
  energetinė priklausomybė
  ;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | Direktyva 2009/28/EB nustatyti skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją reguliavimo pagrindai, kuriuose numatyti privalomi nacionaliniai rodikliai, kokią atsinaujinančių išteklių energijos dalį vartojimo ir transporto sektoriuose reikia pasiekti iki 2020 m. 
  2014 m. sausio 22 d. Komisijos komunikate

   (12)

  nustatyta būsimos Sąjungos energetikos ir klimato politikos strategija ir skatinama laikytis vienodos sampratos, kaip tokią politiką plėtoti po 2020 m. Komisija pasiūlė, kad 2030 m Sąjungos atsinaujinančių išteklių energijos dalies rodiklis Sąjungoje turėtų būti bent 27 %; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

Direktyva 2009/28/EB nustatyti skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją reguliavimo pagrindai, kuriuose numatyti privalomi nacionaliniai rodikliai, kokią atsinaujinančių išteklių energijos dalį vartojimo ir transporto sektoriuose reikia pasiekti iki 2020 m. 
  2014 m. sausio 22 d. Komisijos komunikate

   (12)

  nustatyta būsimos Sąjungos energetikos ir klimato politikos strategija ir skatinama laikytis vienodos sampratos, kaip tokią politiką plėtoti po 2020 m. Komisija pasiūlė, kad 2030 m Sąjungos atsinaujinančių išteklių energijos dalies rodiklis Sąjungoje turėtų būti bent 27 %;

| (4) | Direktyva 2009/28/EB nustatyti skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją reguliavimo pagrindai, kuriuose numatyti privalomi nacionaliniai rodikliai, kokią atsinaujinančių išteklių energijos dalį vartojimo ir transporto sektoriuose reikia pasiekti iki 2020 m. |
| --- | --- |

(4)

Direktyva 2009/28/EB nustatyti skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją reguliavimo pagrindai, kuriuose numatyti privalomi nacionaliniai rodikliai, kokią atsinaujinančių išteklių energijos dalį vartojimo ir transporto sektoriuose reikia pasiekti iki 2020 m.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | šį rodiklį patvirtino 2014 m. spalio mėn. Europos Vadovų Taryba ir nurodė, kad valstybės narės gali nusistatyti didesnius nacionalinius rodiklius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

šį rodiklį patvirtino 2014 m. spalio mėn. Europos Vadovų Taryba ir nurodė, kad valstybės narės gali nusistatyti didesnius nacionalinius rodiklius;

Išbraukta.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | savo rezoliucijose dėl 2020–2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos ir dėl atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo pažangos ataskaitos Europos Parlamentas pritarė privalomam Sąjungos 2030 m. rodikliui – 30 % galutinės suvartojamos energijos gauti iš atsinaujinančių šaltinių – ir pabrėžė, kad šis rodiklis turėtų būti pasiektas nustačius individualius nacionalinius rodiklius atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės situaciją ir galimybes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

savo rezoliucijose dėl 2020–2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos ir dėl atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo pažangos ataskaitos Europos Parlamentas pritarė privalomam Sąjungos 2030 m. rodikliui – 30 % galutinės suvartojamos energijos gauti iš atsinaujinančių šaltinių – ir pabrėžė, kad šis rodiklis turėtų būti pasiektas nustačius individualius nacionalinius rodiklius atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės situaciją ir galimybes;

| (6) | savo 2014 m. vasario 5 d. rezoliucijoje dėl 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos Europos Parlamentas pritarė privalomam Sąjungos 2030 m. rodikliui – 30 % galutinės suvartojamos energijos gauti iš atsinaujinančių šaltinių – ir pabrėžė, kad šis rodiklis turėtų būti pasiektas nustačius individualius nacionalinius rodiklius atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės situaciją ir galimybes.
  Savo 2016 m. birželio 23 d. rezoliucijoje dėl atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo pažangos ataskaitos Europos Parlamentas užsimojo dar plačiau, primindamas savo ankstesnę poziciją dėl Sąjungos bent 30 proc. rodiklio ir pabrėždamas, kad atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimą ir atpigusias atsinaujinančių energijos išteklių technologijas būtų pageidautina siekti daug platesnio užmojo rodiklio; |
| --- | --- |

(6)

savo 2014 m. vasario 5 d. rezoliucijoje dėl 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos Europos Parlamentas pritarė privalomam Sąjungos 2030 m. rodikliui – 30 % galutinės suvartojamos energijos gauti iš atsinaujinančių šaltinių – ir pabrėžė, kad šis rodiklis turėtų būti pasiektas nustačius individualius nacionalinius rodiklius atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės situaciją ir galimybes.
  Savo 2016 m. birželio 23 d. rezoliucijoje dėl atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo pažangos ataskaitos Europos Parlamentas užsimojo dar plačiau, primindamas savo ankstesnę poziciją dėl Sąjungos bent 30 proc. rodiklio ir pabrėždamas, kad atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimą ir atpigusias atsinaujinančių energijos išteklių technologijas būtų pageidautina siekti daug platesnio užmojo rodiklio;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | todėl reikėtų atsižvelgti į Paryžiaus susitarime nustatytus užmojus ir technologinę plėtrą, įskaitant mažesnes investicijų į atsinaujinančią energiją išlaidas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

todėl reikėtų atsižvelgti į Paryžiaus susitarime nustatytus užmojus ir technologinę plėtrą, įskaitant mažesnes investicijų į atsinaujinančią energiją išlaidas;

Pakeitimas 324

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | todėl dera nustatyti, kad privalomas Sąjungos atsinaujinančių išteklių energijos dalies rodiklis būtų bent
  27
   %
  . Savo veiksmus, kuriais sieks šio rodiklio, valstybės narės
  turėtų
  apibrėžti
  savo
  integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose
  ,
  laikydamosi [Valdymo] reglamente nustatyto proceso
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

todėl dera nustatyti, kad privalomas Sąjungos atsinaujinančių išteklių energijos dalies rodiklis būtų bent
  27
   %
  . Savo veiksmus, kuriais sieks šio rodiklio, valstybės narės
  turėtų
  apibrėžti
  savo
  integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose
  ,
  laikydamosi [Valdymo] reglamente nustatyto proceso
  ;

| (7) | todėl dera nustatyti, kad privalomas Sąjungos atsinaujinančių išteklių energijos dalies rodiklis būtų bent
  35 proc
  .
  ir kad kartu būtų numatomi atitinkami nacionaliniai rodikliai. Valstybėms narėms
  turėtų
  būti išimties tvarka leidžiama nukrypti nuo
  savo
  numatyto nacionalinio rodiklio ne daugiau kaip 10 proc. esant atitinkamai pagrįstoms
  ,
  išmatuojamoms ir patikrinamoms aplinkybėms ir remiantis objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais
  ; |
| --- | --- |

(7)

todėl dera nustatyti, kad privalomas Sąjungos atsinaujinančių išteklių energijos dalies rodiklis būtų bent
  35 proc
  .
  ir kad kartu būtų numatomi atitinkami nacionaliniai rodikliai. Valstybėms narėms
  turėtų
  būti išimties tvarka leidžiama nukrypti nuo
  savo
  numatyto nacionalinio rodiklio ne daugiau kaip 10 proc. esant atitinkamai pagrįstoms
  ,
  išmatuojamoms ir patikrinamoms aplinkybėms ir remiantis objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais
  ;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | valstybėms narėms atsinaujinančios energijos rodikliai turėtų būti nustatomi atsižvelgus į Paryžiaus susitarime nustatytus jų įsipareigojimus, vis dar neišnaudotas dideles atsinaujinančios energijos galimybes ir investicijas, būtinas siekiant įgyvendinti energijos pertvarką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

valstybėms narėms atsinaujinančios energijos rodikliai turėtų būti nustatomi atsižvelgus į Paryžiaus susitarime nustatytus jų įsipareigojimus, vis dar neišnaudotas dideles atsinaujinančios energijos galimybes ir investicijas, būtinas siekiant įgyvendinti energijos pertvarką.

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7b) | Sąjungos 35 proc. planinį rodiklį būtina perskaičiuoti nustatant kiekvienai valstybei narei individualius rodiklius; tai reikėtų padaryti užtikrinant sąžiningą ir tinkamą paskirstymą, kuris būtų pagrįstas valstybių narių BVP ir skirtingu jų įdirbiu bei galimybėmis, įskaitant tai, koks atsinaujinančių išteklių energijos panaudojimo lygis turi būti pasiektas iki 2020 m. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7b)

Sąjungos 35 proc. planinį rodiklį būtina perskaičiuoti nustatant kiekvienai valstybei narei individualius rodiklius; tai reikėtų padaryti užtikrinant sąžiningą ir tinkamą paskirstymą, kuris būtų pagrįstas valstybių narių BVP ir skirtingu jų įdirbiu bei galimybėmis, įskaitant tai, koks atsinaujinančių išteklių energijos panaudojimo lygis turi būti pasiektas iki 2020 m.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | nustačius privalomą Sąjungos 2030 m. atsinaujinančių išteklių energijos rodiklį būtų toliau skatinamas energijos gamybos iš atsinaujinančių išteklių technologijų kūrimas ir būtų užtikrinamos aiškios investavimo sąlygos.
  Jei rodiklis bus nustatytas Sąjungos lygmeniu, valstybės narės turės daugiau laisvės savo sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio rodiklius pasiekti ekonomiškai efektyviai ir atsižvelgdamos į savo aplinkybes, energijos rūšių derinį ir energijos gamybos iš atsinaujinančių išteklių pajėgumus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

nustačius privalomą Sąjungos 2030 m. atsinaujinančių išteklių energijos rodiklį būtų toliau skatinamas energijos gamybos iš atsinaujinančių išteklių technologijų kūrimas ir būtų užtikrinamos aiškios investavimo sąlygos.
  Jei rodiklis bus nustatytas Sąjungos lygmeniu, valstybės narės turės daugiau laisvės savo sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio rodiklius pasiekti ekonomiškai efektyviai ir atsižvelgdamos į savo aplinkybes, energijos rūšių derinį ir energijos gamybos iš atsinaujinančių išteklių pajėgumus;

| (8) | nustačius privalomą Sąjungos 2030 m. atsinaujinančių išteklių energijos rodiklį būtų toliau skatinamas energijos gamybos iš atsinaujinančių išteklių technologijų kūrimas ir būtų užtikrinamos aiškios investavimo sąlygos; |
| --- | --- |

(8)

nustačius privalomą Sąjungos 2030 m. atsinaujinančių išteklių energijos rodiklį būtų toliau skatinamas energijos gamybos iš atsinaujinančių išteklių technologijų kūrimas ir būtų užtikrinamos aiškios investavimo sąlygos;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | valstybės narės turėtų apsvarstyti, kiek įvairių energijos išteklių rūšių vartojimas yra suderinamas su tikslu apriboti klimato temperatūros padidėjimą iki 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir kiek jis yra suderinamas su tikslu sukurti iškastinio kuro nenaudojančią ekonomiką ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką. Komisija turėtų įvertinti įvairių rūšių atsinaujinančių energijos išteklių indėlį siekiant tų tikslų pagal grąžos laikotarpį ir rezultatus, palyginti su iškastiniu kuru, ir apsvarstyti galimybę pasiūlyti didžiausią leistiną grąžos laikotarpį kaip tvarumo kriterijų, visų pirma lignoceliuliozės biomasei; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

valstybės narės turėtų apsvarstyti, kiek įvairių energijos išteklių rūšių vartojimas yra suderinamas su tikslu apriboti klimato temperatūros padidėjimą iki 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir kiek jis yra suderinamas su tikslu sukurti iškastinio kuro nenaudojančią ekonomiką ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką. Komisija turėtų įvertinti įvairių rūšių atsinaujinančių energijos išteklių indėlį siekiant tų tikslų pagal grąžos laikotarpį ir rezultatus, palyginti su iškastiniu kuru, ir apsvarstyti galimybę pasiūlyti didžiausią leistiną grąžos laikotarpį kaip tvarumo kriterijų, visų pirma lignoceliuliozės biomasei;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | valstybės narės turėtų imtis papildomų priemonių, jei atsinaujinančių išteklių energijos dalis Sąjungos lygmeniu neatitinka Sąjungos trajektorijos, kurios laikantis būtų pasiektas bent 27 % atsinaujinančių išteklių energijos rodiklis. [Valdymo] reglamente nurodyta, kad Komisija gali imtis Sąjungos lygmens priemonių, kad užtikrintų rodiklio pasiekimą, jei, vertindama integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, pastebėtų užmojų skirtumą. Jei, vertindama integruotas nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas, Komisija pastebėtų rezultatų skirtumą, valstybės narės turėtų taikyti [Valdymo] reglamente nustatytas priemones, kurios suteikia joms lanksčias rinkimosi galimybes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

valstybės narės turėtų imtis papildomų priemonių, jei atsinaujinančių išteklių energijos dalis Sąjungos lygmeniu neatitinka Sąjungos trajektorijos, kurios laikantis būtų pasiektas bent 27 % atsinaujinančių išteklių energijos rodiklis. [Valdymo] reglamente nurodyta, kad Komisija gali imtis Sąjungos lygmens priemonių, kad užtikrintų rodiklio pasiekimą, jei, vertindama integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, pastebėtų užmojų skirtumą. Jei, vertindama integruotas nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas, Komisija pastebėtų rezultatų skirtumą, valstybės narės turėtų taikyti [Valdymo] reglamente nustatytas priemones, kurios suteikia joms lanksčias rinkimosi galimybes;

Išbraukta.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | įsitikinta, kad paramos schemos, skirtos iš atsinaujinančių išteklių gaminamai elektros energijai, yra veiksmingas būdas skatinti elektros energijos gamybą iš atsinaujinančių išteklių. Jei ir kai valstybės narės nutaria taikyti paramos schemas, tokia parama turėtų būti teikiama taip, kad kuo mažiau iškreiptų elektros energijos rinkos veikimo sąlygas. Todėl vis daugiau valstybių narių nustato paramą skirti kaip priedą prie rinkos pajamų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

įsitikinta, kad paramos schemos, skirtos iš atsinaujinančių išteklių gaminamai elektros energijai, yra veiksmingas būdas skatinti elektros energijos gamybą iš atsinaujinančių išteklių. Jei ir kai valstybės narės nutaria taikyti paramos schemas, tokia parama turėtų būti teikiama taip, kad kuo mažiau iškreiptų elektros energijos rinkos veikimo sąlygas. Todėl vis daugiau valstybių narių nustato paramą skirti kaip priedą prie rinkos pajamų;

| (15) | įsitikinta, kad paramos schemos, skirtos iš atsinaujinančių išteklių gaminamai elektros energijai, yra veiksmingas būdas skatinti elektros energijos gamybą iš atsinaujinančių išteklių. Jei ir kai valstybės narės nutaria taikyti paramos schemas, tokia parama turėtų būti teikiama taip, kad kuo mažiau iškreiptų elektros energijos rinkos veikimo sąlygas. Todėl vis daugiau valstybių narių nustato paramą skirti kaip priedą prie rinkos pajamų
  , kartu atsižvelgdamos į skirtingų technologijų ypatumus ir skirtingus mažų ir didelių gamintojų gebėjimus reaguoti į rinkos signalus
  ; |
| --- | --- |

(15)

įsitikinta, kad paramos schemos, skirtos iš atsinaujinančių išteklių gaminamai elektros energijai, yra veiksmingas būdas skatinti elektros energijos gamybą iš atsinaujinančių išteklių. Jei ir kai valstybės narės nutaria taikyti paramos schemas, tokia parama turėtų būti teikiama taip, kad kuo mažiau iškreiptų elektros energijos rinkos veikimo sąlygas. Todėl vis daugiau valstybių narių nustato paramą skirti kaip priedą prie rinkos pajamų
  , kartu atsižvelgdamos į skirtingų technologijų ypatumus ir skirtingus mažų ir didelių gamintojų gebėjimus reaguoti į rinkos signalus
  ;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | elektros energijos gamyba iš atsinaujinančių išteklių turėtų būti
  plėtojama
  kuo
  mažesne kaina
  vartotojams ir mokesčių mokėtojams. Kurdamos paramos schemas ir skirdamos paramą, valstybės narės turėtų siekti kuo labiau sumažinti visos sistemos diegimo sąnaudas ir visapusiškai atsižvelgti į tinklo ir sistemos plėtros poreikius, būsimą energijos rūšių derinį ir ilgalaikį technologijų potencialą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

elektros energijos gamyba iš atsinaujinančių išteklių turėtų būti
  plėtojama
  kuo
  mažesne kaina
  vartotojams ir mokesčių mokėtojams. Kurdamos paramos schemas ir skirdamos paramą, valstybės narės turėtų siekti kuo labiau sumažinti visos sistemos diegimo sąnaudas ir visapusiškai atsižvelgti į tinklo ir sistemos plėtros poreikius, būsimą energijos rūšių derinį ir ilgalaikį technologijų potencialą;

| (16) | elektros energijos gamyba iš atsinaujinančių išteklių
  , įskaitant energijos kaupimą,
  turėtų būti
  diegiama taip, kad būtų
  kuo
  labiau sumažintos ilgalaikės energijos pertvarkos išlaidos
  vartotojams ir mokesčių mokėtojams. Kurdamos paramos schemas ir skirdamos paramą, valstybės narės turėtų siekti kuo labiau sumažinti visos sistemos diegimo sąnaudas ir visapusiškai atsižvelgti į tinklo ir sistemos plėtros poreikius, būsimą energijos rūšių derinį ir ilgalaikį technologijų potencialą
  . Valstybės narės taip pat turėtų skirti paramą įrenginiams, naudodamos konkurso procedūras, kurios gali būti susijusios su konkrečiomis technologijomis arba neutralios technologijų atžvilgiu; |
| --- | --- |

(16)

elektros energijos gamyba iš atsinaujinančių išteklių
  , įskaitant energijos kaupimą,
  turėtų būti
  diegiama taip, kad būtų
  kuo
  labiau sumažintos ilgalaikės energijos pertvarkos išlaidos
  vartotojams ir mokesčių mokėtojams. Kurdamos paramos schemas ir skirdamos paramą, valstybės narės turėtų siekti kuo labiau sumažinti visos sistemos diegimo sąnaudas ir visapusiškai atsižvelgti į tinklo ir sistemos plėtros poreikius, būsimą energijos rūšių derinį ir ilgalaikį technologijų potencialą
  . Valstybės narės taip pat turėtų skirti paramą įrenginiams, naudodamos konkurso procedūras, kurios gali būti susijusios su konkrečiomis technologijomis arba neutralios technologijų atžvilgiu;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | savo 2014 m. spalio 24 d. išvadose dėl 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kokia svarbi labiau sujungta vidaus energetikos rinka, taip pat kad būtina užtikrinti pakankamą paramą, siekiant integruoti vis didėjantį kintančiųjų nekaupiamųjų atsinaujinančių išteklių energijos kiekį ir taip sudaryti sąlygas Sąjungai įgyvendinti savo siekius būti energetikos pertvarkos srities lydere. Todėl svarbu skubiai padidinti sujungimo mastą ir daryti pažangą siekiant Europos Vadovų Tarybos sutartų tikslų, kad būtų kuo labiau išnaudotos visos Energetikos sąjungos galimybės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

savo 2014 m. spalio 24 d. išvadose dėl 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kokia svarbi labiau sujungta vidaus energetikos rinka, taip pat kad būtina užtikrinti pakankamą paramą, siekiant integruoti vis didėjantį kintančiųjų nekaupiamųjų atsinaujinančių išteklių energijos kiekį ir taip sudaryti sąlygas Sąjungai įgyvendinti savo siekius būti energetikos pertvarkos srities lydere. Todėl svarbu skubiai padidinti sujungimo mastą ir daryti pažangą siekiant Europos Vadovų Tarybos sutartų tikslų, kad būtų kuo labiau išnaudotos visos Energetikos sąjungos galimybės;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16b) | valstybės narės, rengdamos atsinaujinančių energijos išteklių paramos schemas, turėtų atsižvelgti į žiedinės ekonomikos ir į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB

   (1a)

  nustatytus atliekų hierarchijos principus. Atliekų prevencija ir atliekų perdirbimas turėtų būti pirmenybinis pasirinkimas. Valstybės narės turėtų vengti kurti tokias paramos schemas, kurios prieštarautų atliekų tvarkymo tikslams ir dėl kurių būtų neveiksmingai naudojamos perdirbti tinkamos atliekos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad pagal šią direktyvą nustatytos priemonės neprieštarautų Direktyvos 2008/98/EB tikslams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16b)

valstybės narės, rengdamos atsinaujinančių energijos išteklių paramos schemas, turėtų atsižvelgti į žiedinės ekonomikos ir į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB

   (1a)

  nustatytus atliekų hierarchijos principus. Atliekų prevencija ir atliekų perdirbimas turėtų būti pirmenybinis pasirinkimas. Valstybės narės turėtų vengti kurti tokias paramos schemas, kurios prieštarautų atliekų tvarkymo tikslams ir dėl kurių būtų neveiksmingai naudojamos perdirbti tinkamos atliekos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad pagal šią direktyvą nustatytos priemonės neprieštarautų Direktyvos 2008/98/EB tikslams;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16c) | naudodamos biotinius energijos išteklius, valstybės narės turėtų nustatyti apsaugos priemones, kuriomis būtų siekiama apsaugoti biologinę įvairovę ir ekosistemų funkcijas nuo jų mažėjimo ar išnykimo, taip pat užkirsti kelią bet kokiam nukrypimui nuo esamo naudojimo, kuris turėtų neigiamą netiesioginį ar tiesioginį poveikį biologinei įvairovei, dirvožemiui ar bendrai šiltnamio efektą sukeliančių dujų pusiausvyrai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16c)

naudodamos biotinius energijos išteklius, valstybės narės turėtų nustatyti apsaugos priemones, kuriomis būtų siekiama apsaugoti biologinę įvairovę ir ekosistemų funkcijas nuo jų mažėjimo ar išnykimo, taip pat užkirsti kelią bet kokiam nukrypimui nuo esamo naudojimo, kuris turėtų neigiamą netiesioginį ar tiesioginį poveikį biologinei įvairovei, dirvožemiui ar bendrai šiltnamio efektą sukeliančių dujų pusiausvyrai;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16d) | valstybės narės turėtų kuo labiau skatinti vietinių atsinaujinančių energijos išteklių naudojimą ir teikti jiems pirmenybę, taip pat vengti rinką iškreipiančių atvejų, dėl kurių iš trečiųjų šalių intensyviai importuojami ištekliai. Šiomis aplinkybėmis reikėtų laikytis gyvavimo ciklo požiūrio ir jį skatinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16d)

valstybės narės turėtų kuo labiau skatinti vietinių atsinaujinančių energijos išteklių naudojimą ir teikti jiems pirmenybę, taip pat vengti rinką iškreipiančių atvejų, dėl kurių iš trečiųjų šalių intensyviai importuojami ištekliai. Šiomis aplinkybėmis reikėtų laikytis gyvavimo ciklo požiūrio ir jį skatinti;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 e konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16e) | atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėms, miestams ir vietos valdžios institucijoms turėtų būti suteikta teisė dalyvauti esamose paramos schemose lygiomis teisėmis su kitomis didelėmis organizacijomis. Tuo tikslu valstybėms narėms turėtų būti leidžiama imtis priemonių, įskaitant informacijos, techninės ir finansinės paramos teikimą per bendruosius administracinius punktus ryšiams, sumažinti administracinius reikalavimus, įtraukti į bendruomenes orientuotus pasiūlymų teikimo kriterijus, organizuoti atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėms pritaikytus konkursus arba sudaryti sąlygas joms gauti atlygį teikiant tiesioginę paramą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16e)

atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėms, miestams ir vietos valdžios institucijoms turėtų būti suteikta teisė dalyvauti esamose paramos schemose lygiomis teisėmis su kitomis didelėmis organizacijomis. Tuo tikslu valstybėms narėms turėtų būti leidžiama imtis priemonių, įskaitant informacijos, techninės ir finansinės paramos teikimą per bendruosius administracinius punktus ryšiams, sumažinti administracinius reikalavimus, įtraukti į bendruomenes orientuotus pasiūlymų teikimo kriterijus, organizuoti atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėms pritaikytus konkursus arba sudaryti sąlygas joms gauti atlygį teikiant tiesioginę paramą;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 f konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16f) | planuojant tokią infrastruktūrą, reikalingą energijai iš atsinaujinančių išteklių gaminti, turėtų būti atsižvelgiama į politiką, susijusią su tų subjektų, kurie patiria tokių projektų poveikį, dalyvavimu, įskaitant čiabuvius, ir deramai atsižvelgiant į jų teises į žemę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16f)

planuojant tokią infrastruktūrą, reikalingą energijai iš atsinaujinančių išteklių gaminti, turėtų būti atsižvelgiama į politiką, susijusią su tų subjektų, kurie patiria tokių projektų poveikį, dalyvavimu, įskaitant čiabuvius, ir deramai atsižvelgiant į jų teises į žemę;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 g konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16 g) | vartotojams turėtų būti suteikta išsami informacija, įskaitant informaciją apie padidėjusį šildymo ar vėsinimo sistemų energijos vartojimo efektyvumą ir mažesnes elektra varomų transporto priemonių eksploatavimo išlaidas, kad jie galėtų individualiai pasirinkti atsinaujinančių išteklių energiją ir nebūtų susaistyti technologiniu požiūriu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16 g)

vartotojams turėtų būti suteikta išsami informacija, įskaitant informaciją apie padidėjusį šildymo ar vėsinimo sistemų energijos vartojimo efektyvumą ir mažesnes elektra varomų transporto priemonių eksploatavimo išlaidas, kad jie galėtų individualiai pasirinkti atsinaujinančių išteklių energiją ir nebūtų susaistyti technologiniu požiūriu;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 h konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16h) | skatinant atsinaujinančių išteklių energijos rinkos vystymąsi turėtų būti atsižvelgiama į neigiamą poveikį kitiems rinkos dalyviams, todėl paramos programomis turėtų būti kuo labiau sumažinama rinkos pusiausvyros sutrikimų ir konkurencijos iškreipimo rizika; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16h)

skatinant atsinaujinančių išteklių energijos rinkos vystymąsi turėtų būti atsižvelgiama į neigiamą poveikį kitiems rinkos dalyviams, todėl paramos programomis turėtų būti kuo labiau sumažinama rinkos pusiausvyros sutrikimų ir konkurencijos iškreipimo rizika;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17a) | nors derėtų reikalauti, kad valstybės narės daugiau ir iš dalies remtų kitose valstybėse narėse įgyvendinamus projektus iki lygio, atspindinčio fizinius srautus tarp valstybių narių, pasiekus šį lygį paramos schemų atvėrimas turėtų likti savanoriškas. Valstybių narių atsinaujinančių išteklių energijos potencialas yra skirtingas ir jos nacionaliniu lygmeniu naudoja įvairias paramos schemas atsinaujinančių išteklių energijai remti. Dauguma valstybių narių taiko paramos schemas, pagal kurias parama teikiama tik tai atsinaujinančių išteklių energijai, kuri gaminama jų teritorijoje. Kad nacionalinės paramos schemos tinkamai veiktų, itin svarbu, kad valstybės narės galėtų kontroliuoti nacionalinių paramos schemų poveikį ir sąnaudas, atsižvelgdamos į savo skirtingą potencialą. Viena iš pagrindinių priemonių šios direktyvos tikslui pasiekti yra nacionalinių paramos schemų tinkamo veikimo užtikrinimas kaip numatyta pagal direktyvas 2001/77/EB ir 2009/28/EB siekiant, kad būtų išsaugotas investuotojų pasitikėjimas, o valstybės narės, siekdamos įgyvendinti planinius rodiklius, galėtų parengti veiksmingas nacionalines priemones. Šia direktyva siekiama sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybinei paramai, kuri teikiama atsinaujinančių išteklių energijai, nedarant poveikio nacionalinėms paramos schemoms. Taigi ja nustatomi, greta privalomo dalinio paramos schemų atvėrimo, neprivalomi valstybių narių bendradarbiavimo mechanizmai, kuriais joms suteikiama galimybė susitarti, kokiu mastu viena valstybė narė remia energijos gamybą kitoje valstybėje narėje ir kokiu mastu energijos gamyba iš atsinaujinančių išteklių turėtų būti įskaitoma į vienos ar kitos valstybės narės bendrą nacionalinį planinį rodiklį. Siekiant užtikrinti abiejų planinių rodiklių įgyvendinimo priemonių, t. y. nacionalinių paramos schemų ir bendradarbiavimo mechanizmų, veiksmingumą, ypač svarbu, kad valstybės narės galėtų nuspręsti, ar jų nacionalinės paramos schemos bus taikomos atsinaujinančių išteklių energijai, pagamintai kitose valstybėse narėse, ir kokiu mastu, be privalomos minimalios dalies, ir susitarti dėl to taikydamos šioje direktyvoje numatytus bendradarbiavimo mechanizmus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17a)

nors derėtų reikalauti, kad valstybės narės daugiau ir iš dalies remtų kitose valstybėse narėse įgyvendinamus projektus iki lygio, atspindinčio fizinius srautus tarp valstybių narių, pasiekus šį lygį paramos schemų atvėrimas turėtų likti savanoriškas. Valstybių narių atsinaujinančių išteklių energijos potencialas yra skirtingas ir jos nacionaliniu lygmeniu naudoja įvairias paramos schemas atsinaujinančių išteklių energijai remti. Dauguma valstybių narių taiko paramos schemas, pagal kurias parama teikiama tik tai atsinaujinančių išteklių energijai, kuri gaminama jų teritorijoje. Kad nacionalinės paramos schemos tinkamai veiktų, itin svarbu, kad valstybės narės galėtų kontroliuoti nacionalinių paramos schemų poveikį ir sąnaudas, atsižvelgdamos į savo skirtingą potencialą. Viena iš pagrindinių priemonių šios direktyvos tikslui pasiekti yra nacionalinių paramos schemų tinkamo veikimo užtikrinimas kaip numatyta pagal direktyvas 2001/77/EB ir 2009/28/EB siekiant, kad būtų išsaugotas investuotojų pasitikėjimas, o valstybės narės, siekdamos įgyvendinti planinius rodiklius, galėtų parengti veiksmingas nacionalines priemones. Šia direktyva siekiama sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybinei paramai, kuri teikiama atsinaujinančių išteklių energijai, nedarant poveikio nacionalinėms paramos schemoms. Taigi ja nustatomi, greta privalomo dalinio paramos schemų atvėrimo, neprivalomi valstybių narių bendradarbiavimo mechanizmai, kuriais joms suteikiama galimybė susitarti, kokiu mastu viena valstybė narė remia energijos gamybą kitoje valstybėje narėje ir kokiu mastu energijos gamyba iš atsinaujinančių išteklių turėtų būti įskaitoma į vienos ar kitos valstybės narės bendrą nacionalinį planinį rodiklį. Siekiant užtikrinti abiejų planinių rodiklių įgyvendinimo priemonių, t. y. nacionalinių paramos schemų ir bendradarbiavimo mechanizmų, veiksmingumą, ypač svarbu, kad valstybės narės galėtų nuspręsti, ar jų nacionalinės paramos schemos bus taikomos atsinaujinančių išteklių energijai, pagamintai kitose valstybėse narėse, ir kokiu mastu, be privalomos minimalios dalies, ir susitarti dėl to taikydamos šioje direktyvoje numatytus bendradarbiavimo mechanizmus;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | nedarant įtakos galimybėms paramos schemas adaptuoti, kad jos būtų suderintos su valstybės pagalbos taisyklėmis
  , atsinaujinančių išteklių energijos paramos politika turėtų būti nusistovėjusi ir
  keičiama retai
  .
  Tokie pakeitimai
  tiesiogiai veikia kapitalo finansavimo sąnaudas, projektų rengimo sąnaudas,
  todėl
  ir bendras atsinaujinančių išteklių energetikos plėtros Sąjungoje sąnaudas. Valstybės narės turėtų pasirūpinti, kad atsinaujinančių išteklių energijos projektams suteiktos paramos peržiūra neigiamai nepaveiktų tų projektų ekonominės perspektyvos. Atsižvelgdamos į tai, valstybės narės turėtų skatinti ekonomiškai efektyvios paramos kryptis ir užtikrinti jų finansinį tvarumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

nedarant įtakos galimybėms paramos schemas adaptuoti, kad jos būtų suderintos su valstybės pagalbos taisyklėmis
  , atsinaujinančių išteklių energijos paramos politika turėtų būti nusistovėjusi ir
  keičiama retai
  .
  Tokie pakeitimai
  tiesiogiai veikia kapitalo finansavimo sąnaudas, projektų rengimo sąnaudas,
  todėl
  ir bendras atsinaujinančių išteklių energetikos plėtros Sąjungoje sąnaudas. Valstybės narės turėtų pasirūpinti, kad atsinaujinančių išteklių energijos projektams suteiktos paramos peržiūra neigiamai nepaveiktų tų projektų ekonominės perspektyvos. Atsižvelgdamos į tai, valstybės narės turėtų skatinti ekonomiškai efektyvios paramos kryptis ir užtikrinti jų finansinį tvarumą;

| (18) | jei vykdomos SESV 107 ir 108 straipsniuose nustatytos sąlygos
  , atsinaujinančių išteklių energijos paramos politika turėtų būti
  nuspėjama,
  nusistovėjusi ir
  turėtų būti vengiama ją keisti dažnai arba atgaline data
  .
  Politikos nenuspėjamumas ir nestabilumas
  tiesiogiai veikia kapitalo finansavimo sąnaudas, projektų rengimo sąnaudas,
  vadinasi,
  ir bendras atsinaujinančių išteklių energetikos plėtros Sąjungoje sąnaudas.
  Valstybės narės turėtų iš anksto pranešti apie bet kokius paramos politikos pakeitimus ir tinkamai konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais. Bet kuriuo atveju
  valstybės narės turėtų pasirūpinti, kad atsinaujinančių išteklių energijos projektams suteiktos paramos peržiūra neigiamai nepaveiktų tų projektų ekonominės perspektyvos. Atsižvelgdamos į tai, valstybės narės turėtų skatinti ekonomiškai efektyvios paramos kryptis ir užtikrinti jų finansinį tvarumą; |
| --- | --- |

(18)

jei vykdomos SESV 107 ir 108 straipsniuose nustatytos sąlygos
  , atsinaujinančių išteklių energijos paramos politika turėtų būti
  nuspėjama,
  nusistovėjusi ir
  turėtų būti vengiama ją keisti dažnai arba atgaline data
  .
  Politikos nenuspėjamumas ir nestabilumas
  tiesiogiai veikia kapitalo finansavimo sąnaudas, projektų rengimo sąnaudas,
  vadinasi,
  ir bendras atsinaujinančių išteklių energetikos plėtros Sąjungoje sąnaudas.
  Valstybės narės turėtų iš anksto pranešti apie bet kokius paramos politikos pakeitimus ir tinkamai konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais. Bet kuriuo atveju
  valstybės narės turėtų pasirūpinti, kad atsinaujinančių išteklių energijos projektams suteiktos paramos peržiūra neigiamai nepaveiktų tų projektų ekonominės perspektyvos. Atsižvelgdamos į tai, valstybės narės turėtų skatinti ekonomiškai efektyvios paramos kryptis ir užtikrinti jų finansinį tvarumą;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | valstybių narių įpareigojimai parengti atsinaujinančių išteklių energetikos veiksmų planus ir pažangos ataskaitas ir Komisijos įpareigojimas rengti
  ataskaitas, kokią pažangą daro valstybės narės,
  yra esminiai siekiant didinti skaidrumą, investavimo ir vartojimo sąlygų aiškumą, taip pat sudaryti
  veiksmingo stebėjimo
  galimybes. Į energetikos sąjungos valdymo sistemą šie įpareigojimai integruojami
  [Valdymo]
  reglamentu, kuriame optimizuojami energetikos ir klimato srities planavimo, ataskaitų teikimo ir stebėjimo įpareigojimai. Į platesnę elektroninę platformą, numatytą
  [Valdymo]
  reglamente, taip pat integruojama atsinaujinančių išteklių energetikos skaidrumo platforma; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

valstybių narių įpareigojimai parengti atsinaujinančių išteklių energetikos veiksmų planus ir pažangos ataskaitas ir Komisijos įpareigojimas rengti
  ataskaitas, kokią pažangą daro valstybės narės,
  yra esminiai siekiant didinti skaidrumą, investavimo ir vartojimo sąlygų aiškumą, taip pat sudaryti
  veiksmingo stebėjimo
  galimybes. Į energetikos sąjungos valdymo sistemą šie įpareigojimai integruojami
  [Valdymo]
  reglamentu, kuriame optimizuojami energetikos ir klimato srities planavimo, ataskaitų teikimo ir stebėjimo įpareigojimai. Į platesnę elektroninę platformą, numatytą
  [Valdymo]
  reglamente, taip pat integruojama atsinaujinančių išteklių energetikos skaidrumo platforma;

| (19) | valstybių narių įpareigojimai parengti atsinaujinančių išteklių energetikos veiksmų planus ir pažangos ataskaitas ir Komisijos įpareigojimas rengti
  valstybių narių pažangos ataskaitas
  yra esminiai
  veiksniai
  siekiant didinti skaidrumą, investavimo ir vartojimo sąlygų aiškumą, taip pat sudaryti
  veiksmingos stebėsenos
  galimybes.
  Siekiant užtikrinti, kad vykdant energetikos pertvarką piliečiams būtų skiriamas pagrindinis dėmesys, valstybės narės turėtų parengti ilgalaikes strategijas, kuriomis būtų padedama miestams, atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėms ir iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojams gaminti šią energiją pagal jų atsinaujinančių išteklių energijos veiksmų planus.
  Į energetikos sąjungos valdymo sistemą tie įpareigojimai integruojami ...
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentu
  [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)]
  , kuriame optimizuojami energetikos ir klimato srities
  ilgalaikių strategijų,
  planavimo, ataskaitų teikimo ir stebėjimo įpareigojimai. Į platesnę elektroninę platformą, numatytą ...
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamente
  [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)]
  , taip pat integruojama atsinaujinančių išteklių energetikos skaidrumo platforma; |
| --- | --- |

(19)

valstybių narių įpareigojimai parengti atsinaujinančių išteklių energetikos veiksmų planus ir pažangos ataskaitas ir Komisijos įpareigojimas rengti
  valstybių narių pažangos ataskaitas
  yra esminiai
  veiksniai
  siekiant didinti skaidrumą, investavimo ir vartojimo sąlygų aiškumą, taip pat sudaryti
  veiksmingos stebėsenos
  galimybes.
  Siekiant užtikrinti, kad vykdant energetikos pertvarką piliečiams būtų skiriamas pagrindinis dėmesys, valstybės narės turėtų parengti ilgalaikes strategijas, kuriomis būtų padedama miestams, atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėms ir iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojams gaminti šią energiją pagal jų atsinaujinančių išteklių energijos veiksmų planus.
  Į energetikos sąjungos valdymo sistemą tie įpareigojimai integruojami ...
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentu
  [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)]
  , kuriame optimizuojami energetikos ir klimato srities
  ilgalaikių strategijų,
  planavimo, ataskaitų teikimo ir stebėjimo įpareigojimai. Į platesnę elektroninę platformą, numatytą ...
  Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamente
  [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)]
  , taip pat integruojama atsinaujinančių išteklių energetikos skaidrumo platforma;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (20a) | atsinaujinančių jūros išteklių energija suteikia Sąjungai išskirtinę galimybę sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, padeda siekti tikslo sumažinti išmetamą CO2 kiekį ir sukurti naują pramonės grandinę, kurioje būtų kuriamos darbo vietos ir kuri apimtų didelę teritorijos dalį, taip pat ir atokiausius regionus. Todėl Sąjunga turi stengtis sukurti reguliavimo ir ekonomines sąlygas, kurios būtų palankios šios energijos diegimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20a)

atsinaujinančių jūros išteklių energija suteikia Sąjungai išskirtinę galimybę sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, padeda siekti tikslo sumažinti išmetamą CO2 kiekį ir sukurti naują pramonės grandinę, kurioje būtų kuriamos darbo vietos ir kuri apimtų didelę teritorijos dalį, taip pat ir atokiausius regionus. Todėl Sąjunga turi stengtis sukurti reguliavimo ir ekonomines sąlygas, kurios būtų palankios šios energijos diegimui;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

24 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (24a) | 2016 m. liepos 20 d. Komisijos komunikate „Europos mažataršio judumo strategija“ buvo pabrėžta, kad vidutiniu laikotarpiu pažangieji biodegalai yra ypač svarbūs aviacijai. Komercinė aviacija yra visiškai priklausoma nuo skystojo kuro ir nėra jokios saugios ar sertifikuotos alternatyvos civilinių orlaivių pramonei; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24a)

2016 m. liepos 20 d. Komisijos komunikate „Europos mažataršio judumo strategija“ buvo pabrėžta, kad vidutiniu laikotarpiu pažangieji biodegalai yra ypač svarbūs aviacijai. Komercinė aviacija yra visiškai priklausoma nuo skystojo kuro ir nėra jokios saugios ar sertifikuotos alternatyvos civilinių orlaivių pramonei;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | siekiant užtikrinti, kad IX priede būtų atsižvelgiama į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB (17) nustatytus atliekų hierarchijos principus, Sąjungos tvarumo kriterijus, taip pat į 
  būtinumą
  užtikrinti, kad pagal priedo reikalavimus skatinant naudoti atliekas ir liekanas nebūtų sukuriamas papildomas žemės poreikis, Komisija, reguliariai
  vertindama
  priedą
  , turėtų apsvarstyti galimybę įrašyti daugiau žaliavų, kurios labai neiškreiptų
  (šalutinių) produktų, atliekų ar liekanų
  rinkų
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

siekiant užtikrinti, kad IX priede būtų atsižvelgiama į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB (17) nustatytus atliekų hierarchijos principus, Sąjungos tvarumo kriterijus, taip pat į 
  būtinumą
  užtikrinti, kad pagal priedo reikalavimus skatinant naudoti atliekas ir liekanas nebūtų sukuriamas papildomas žemės poreikis, Komisija, reguliariai
  vertindama
  priedą
  , turėtų apsvarstyti galimybę įrašyti daugiau žaliavų, kurios labai neiškreiptų
  (šalutinių) produktų, atliekų ar liekanų
  rinkų
  ;

| (25) | siekiant užtikrinti, kad IX priede būtų atsižvelgiama į 
  žiedinės ekonomikos principus,
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB (17) nustatytus atliekų hierarchijos principus, Sąjungos tvarumo kriterijus,
  išmetamų teršalų gyvavimo ciklo vertinimą,
  taip pat į 
  būtinybę
  užtikrinti, kad pagal priedo reikalavimus skatinant naudoti atliekas ir liekanas nebūtų sukuriamas papildomas žemės poreikis, Komisija
  turėtų
  reguliariai
  vertinti
  priedą
  ir teikdama bet kokius pasiūlymus dėl pakeitimų turėtų apsvarstyti poveikį
  (šalutinių) produktų, atliekų ar liekanų
  rinkoms
  ; |
| --- | --- |

(25)

siekiant užtikrinti, kad IX priede būtų atsižvelgiama į 
  žiedinės ekonomikos principus,
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB (17) nustatytus atliekų hierarchijos principus, Sąjungos tvarumo kriterijus,
  išmetamų teršalų gyvavimo ciklo vertinimą,
  taip pat į 
  būtinybę
  užtikrinti, kad pagal priedo reikalavimus skatinant naudoti atliekas ir liekanas nebūtų sukuriamas papildomas žemės poreikis, Komisija
  turėtų
  reguliariai
  vertinti
  priedą
  ir teikdama bet kokius pasiūlymus dėl pakeitimų turėtų apsvarstyti poveikį
  (šalutinių) produktų, atliekų ar liekanų
  rinkoms
  ;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (25a) | 2017 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl alyvpalmių aliejaus ir atogrąžų miškų naikinimo Komisija buvo raginama imtis priemonių, kad augalinių aliejų, įskaitant alyvpalmių aliejų, dėl kurių nyksta miškai, kaip biodegalų sudedamosios dalies naudojimas būtų palaipsniui nutrauktas, pageidautina, ne vėliau kaip 2020 m; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25a)

2017 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl alyvpalmių aliejaus ir atogrąžų miškų naikinimo Komisija buvo raginama imtis priemonių, kad augalinių aliejų, įskaitant alyvpalmių aliejų, dėl kurių nyksta miškai, kaip biodegalų sudedamosios dalies naudojimas būtų palaipsniui nutrauktas, pageidautina, ne vėliau kaip 2020 m;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (28) | turėtų būti įmanoma importuojamą elektros energiją, pagamintą ne Sąjungoje iš atsinaujinančių energijos išteklių, įskaičiuoti į valstybių narių atsinaujinančių išteklių energijos dalį . Siekiant užtikrinti tinkamą įprastinės energijos pakeitimo atsinaujinančių išteklių energija poveikį Sąjungoje ir trečiosiose šalyse, reikėtų užtikrinti, kad tokį importą būtų galima atsekti ir į jį patikimai atsižvelgti. Bus apsvarstyta galimybė sudaryti susitarimus su trečiosiomis šalimis dėl tokios prekybos elektros energija iš atsinaujinančių energijos išteklių organizavimo. Jeigu tuo tikslu priėmus sprendimą pagal Energijos bendrijos sutartį (18), tos Sutarties Susitariančiosioms Šalims yra privalomos atitinkamos šios direktyvos nuostatos, joms turėtų būti taikomos šioje direktyvoje numatytos valstybių narių bendradarbiavimo priemonės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28)

turėtų būti įmanoma importuojamą elektros energiją, pagamintą ne Sąjungoje iš atsinaujinančių energijos išteklių, įskaičiuoti į valstybių narių atsinaujinančių išteklių energijos dalį . Siekiant užtikrinti tinkamą įprastinės energijos pakeitimo atsinaujinančių išteklių energija poveikį Sąjungoje ir trečiosiose šalyse, reikėtų užtikrinti, kad tokį importą būtų galima atsekti ir į jį patikimai atsižvelgti. Bus apsvarstyta galimybė sudaryti susitarimus su trečiosiomis šalimis dėl tokios prekybos elektros energija iš atsinaujinančių energijos išteklių organizavimo. Jeigu tuo tikslu priėmus sprendimą pagal Energijos bendrijos sutartį (18), tos Sutarties Susitariančiosioms Šalims yra privalomos atitinkamos šios direktyvos nuostatos, joms turėtų būti taikomos šioje direktyvoje numatytos valstybių narių bendradarbiavimo priemonės;

| (28) | turėtų būti įmanoma importuojamą elektros energiją, pagamintą ne Sąjungoje iš atsinaujinančių energijos išteklių, įskaičiuoti į valstybių narių atsinaujinančių išteklių energijos dalį. Siekiant užtikrinti tinkamą įprastinės energijos pakeitimo atsinaujinančių išteklių energija poveikį Sąjungoje ir trečiosiose šalyse, reikėtų užtikrinti, kad tokį importą būtų galima atsekti ir į jį patikimai atsižvelgti
  ir kad jis visapusiškai atitiktų tarptautinę teisę
  . Bus apsvarstyta galimybė sudaryti susitarimus su trečiosiomis šalimis dėl tokios prekybos elektros energija iš atsinaujinančių energijos išteklių organizavimo. Jeigu tuo tikslu priėmus sprendimą pagal Energijos bendrijos sutartį (18), tos Sutarties Susitariančiosioms Šalims yra privalomos atitinkamos šios direktyvos nuostatos, joms turėtų būti taikomos šioje direktyvoje numatytos valstybių narių bendradarbiavimo priemonės; |
| --- | --- |

(28)

turėtų būti įmanoma importuojamą elektros energiją, pagamintą ne Sąjungoje iš atsinaujinančių energijos išteklių, įskaičiuoti į valstybių narių atsinaujinančių išteklių energijos dalį. Siekiant užtikrinti tinkamą įprastinės energijos pakeitimo atsinaujinančių išteklių energija poveikį Sąjungoje ir trečiosiose šalyse, reikėtų užtikrinti, kad tokį importą būtų galima atsekti ir į jį patikimai atsižvelgti
  ir kad jis visapusiškai atitiktų tarptautinę teisę
  . Bus apsvarstyta galimybė sudaryti susitarimus su trečiosiomis šalimis dėl tokios prekybos elektros energija iš atsinaujinančių energijos išteklių organizavimo. Jeigu tuo tikslu priėmus sprendimą pagal Energijos bendrijos sutartį (18), tos Sutarties Susitariančiosioms Šalims yra privalomos atitinkamos šios direktyvos nuostatos, joms turėtų būti taikomos šioje direktyvoje numatytos valstybių narių bendradarbiavimo priemonės;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (28a) | kai valstybės narės su viena ar daugiau trečiųjų šalių vykdo bendrus projektus, susijusius su elektros energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių gamyba, tikslinga, kad tie bendri projektai būtų susiję tik su naujai pastatytais įrenginiais arba įrenginiais, kurių pajėgumai neseniai buvo padidinti. Tai padės užtikrinti, kad dėl atsinaujinančių išteklių energijos importo į Bendriją nesumažės atsinaujinančių išteklių energijai tenkanti trečiosios šalies bendro energijos suvartojimo dalis. Be to, atitinkamos valstybės narės turėtų sudaryti palankesnes sąlygas atitinkamai trečiajai šaliai viduje sunaudoti dalį įrenginiuose, kurie naudojami vykdant bendrą projektą, pagamintos elektros energijos. Be to, Komisija ir valstybės narės turėtų raginti atitinkamą trečiąją šalį plėtoti atsinaujinančių išteklių energijos politiką, į kurią būtų įtraukti plataus užmojo tikslai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28a)

kai valstybės narės su viena ar daugiau trečiųjų šalių vykdo bendrus projektus, susijusius su elektros energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių gamyba, tikslinga, kad tie bendri projektai būtų susiję tik su naujai pastatytais įrenginiais arba įrenginiais, kurių pajėgumai neseniai buvo padidinti. Tai padės užtikrinti, kad dėl atsinaujinančių išteklių energijos importo į Bendriją nesumažės atsinaujinančių išteklių energijai tenkanti trečiosios šalies bendro energijos suvartojimo dalis. Be to, atitinkamos valstybės narės turėtų sudaryti palankesnes sąlygas atitinkamai trečiajai šaliai viduje sunaudoti dalį įrenginiuose, kurie naudojami vykdant bendrą projektą, pagamintos elektros energijos. Be to, Komisija ir valstybės narės turėtų raginti atitinkamą trečiąją šalį plėtoti atsinaujinančių išteklių energijos politiką, į kurią būtų įtraukti plataus užmojo tikslai;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (28b) | nors šia direktyva nustatoma Sąjungos sistema, skirta atsinaujinančių išteklių energijos naudojimui skatinti, ji taip pat prisideda didinant galimą teigiamą poveikį, kurį Sąjunga ir valstybės narės galėtų pajusti skatinant atsinaujinančių išteklių energijos sektoriaus plėtrą trečiosiose šalyse. Sąjunga ir valstybės narės turėtų skatinti mokslinius tyrimus, technologijų plėtrą ir investicijas į atsinaujinančios energijos gamybą besivystančiose ir kitose šalyse partnerėse, taip didindama jų tvarumą aplinkosaugos ir ekonomikos požiūriu ir jų atsinaujinančių energijos išteklių eksporto pajėgumus. Be to, atsinaujinančios energijos importas iš šalių partnerių gali padėti Sąjungai ir valstybėms narėms įgyvendinti savo plataus užmojo tikslus mažinant išmetamo anglies dioksido kiekį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28b)

nors šia direktyva nustatoma Sąjungos sistema, skirta atsinaujinančių išteklių energijos naudojimui skatinti, ji taip pat prisideda didinant galimą teigiamą poveikį, kurį Sąjunga ir valstybės narės galėtų pajusti skatinant atsinaujinančių išteklių energijos sektoriaus plėtrą trečiosiose šalyse. Sąjunga ir valstybės narės turėtų skatinti mokslinius tyrimus, technologijų plėtrą ir investicijas į atsinaujinančios energijos gamybą besivystančiose ir kitose šalyse partnerėse, taip didindama jų tvarumą aplinkosaugos ir ekonomikos požiūriu ir jų atsinaujinančių energijos išteklių eksporto pajėgumus. Be to, atsinaujinančios energijos importas iš šalių partnerių gali padėti Sąjungai ir valstybėms narėms įgyvendinti savo plataus užmojo tikslus mažinant išmetamo anglies dioksido kiekį;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (28c) | besivystančios šalys vis dažniau taiko atsinaujinančios energijos politiką nacionaliniu lygmeniu, nes siekia gaminti energiją iš atsinaujinančių šaltinių norėdamos patenkinti augančią energijos paklausą. Daugiau nei 173 šalių, įskaitant 117 besivystančios ar sparčiai augančios ekonomikos šalių, nustatė atsinaujinančių išteklių energijos tikslus iki 2015 m. pabaigos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28c)

besivystančios šalys vis dažniau taiko atsinaujinančios energijos politiką nacionaliniu lygmeniu, nes siekia gaminti energiją iš atsinaujinančių šaltinių norėdamos patenkinti augančią energijos paklausą. Daugiau nei 173 šalių, įskaitant 117 besivystančios ar sparčiai augančios ekonomikos šalių, nustatė atsinaujinančių išteklių energijos tikslus iki 2015 m. pabaigos;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (28d) | energijos naudojimas besivystančiose šalyse yra glaudžiai susijęs su įvairiais socialiniais klausimais: skurdo mažinimu, švietimu, sveikatos apsauga, gyventojų skaičiaus augimu, užimtumu, verslumu, komunikacija, urbanizacija ir nepakankamomis galimybėmis moterims. Atsinaujinančių šaltinių energija turi didelį potencialą, kuris leidžia bendrai spręsti plėtros ir aplinkos apsaugos uždavinius. Pastaraisiais metais sparčiai vystėsi alternatyvios energijos technologijos, tiek veiksmingumo, tiek sąnaudų mažinimo požiūriu. Be to, daugelis besivystančių šalių yra ypač gerai pasirengusios plėtoti naujos kartos energetikos technologijas. Be naudos vystymuisi ir aplinkai, atsinaujinančių išteklių energija gali padėti užtikrinti didesnį saugumą ir ekonomikos stabilumą. Didesnis atsinaujinančių energijos išteklių naudojimas sumažintų priklausomybę nuo brangaus iškastinio kuro importo ir padėtų daugeliui šalių pagerinti savo mokėjimų balansą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28d)

energijos naudojimas besivystančiose šalyse yra glaudžiai susijęs su įvairiais socialiniais klausimais: skurdo mažinimu, švietimu, sveikatos apsauga, gyventojų skaičiaus augimu, užimtumu, verslumu, komunikacija, urbanizacija ir nepakankamomis galimybėmis moterims. Atsinaujinančių šaltinių energija turi didelį potencialą, kuris leidžia bendrai spręsti plėtros ir aplinkos apsaugos uždavinius. Pastaraisiais metais sparčiai vystėsi alternatyvios energijos technologijos, tiek veiksmingumo, tiek sąnaudų mažinimo požiūriu. Be to, daugelis besivystančių šalių yra ypač gerai pasirengusios plėtoti naujos kartos energetikos technologijas. Be naudos vystymuisi ir aplinkai, atsinaujinančių išteklių energija gali padėti užtikrinti didesnį saugumą ir ekonomikos stabilumą. Didesnis atsinaujinančių energijos išteklių naudojimas sumažintų priklausomybę nuo brangaus iškastinio kuro importo ir padėtų daugeliui šalių pagerinti savo mokėjimų balansą;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

31 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (31a) | priklausomai nuo teritorijos geografinių savybių, gaminant geoterminę energiją gali būti išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos ir kitos požeminiuose skysčiuose ir žemės gelmių geologinėse formacijose sukauptos medžiagos. Investicijos turėtų būti nukreiptos tik į geoterminės energijos gamybą, turinčią nedidelį poveikį aplinkai ir lemiančią mažesnį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su tradiciniais šaltiniais. Todėl iki 2018 m. gruodžio mėn. Komisija turėtų įvertinti, ar tikslinga pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų siekiama reguliuoti visas geoterminių elektrinių išmetamas medžiagas, įskaitant CO2, kurios yra kenksmingos sveikatai ir aplinkai, ir žvalgymo, ir gamybos etapais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31a)

priklausomai nuo teritorijos geografinių savybių, gaminant geoterminę energiją gali būti išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos ir kitos požeminiuose skysčiuose ir žemės gelmių geologinėse formacijose sukauptos medžiagos. Investicijos turėtų būti nukreiptos tik į geoterminės energijos gamybą, turinčią nedidelį poveikį aplinkai ir lemiančią mažesnį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su tradiciniais šaltiniais. Todėl iki 2018 m. gruodžio mėn. Komisija turėtų įvertinti, ar tikslinga pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų siekiama reguliuoti visas geoterminių elektrinių išmetamas medžiagas, įskaitant CO2, kurios yra kenksmingos sveikatai ir aplinkai, ir žvalgymo, ir gamybos etapais;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

33 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (33) | nacionaliniu ir
  regioniniu lygmeniu
  taisyklės ir įpareigojimai, kuriais nustatyti minimalūs atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo naujuose ir atnaujintuose pastatuose reikalavimai, labai paskatino atsinaujinančių išteklių energijos naudojimą. Tos priemonės turėtų būti skatinamos platesniame Sąjungos kontekste, kartu statybos reglamentuose ir kodeksuose skatinant energijos požiūriu efektyvų atsinaujinančių išteklių energijos naudojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(33)

nacionaliniu ir
  regioniniu lygmeniu
  taisyklės ir įpareigojimai, kuriais nustatyti minimalūs atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo naujuose ir atnaujintuose pastatuose reikalavimai, labai paskatino atsinaujinančių išteklių energijos naudojimą. Tos priemonės turėtų būti skatinamos platesniame Sąjungos kontekste, kartu statybos reglamentuose ir kodeksuose skatinant energijos požiūriu efektyvų atsinaujinančių išteklių energijos naudojimą;

| (33) | nacionaliniu
  , regioniniu
  ir
  vietos lygmenimis
  taisyklės ir įpareigojimai, kuriais nustatyti minimalūs atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo naujuose ir atnaujintuose pastatuose reikalavimai, labai paskatino atsinaujinančių išteklių energijos naudojimą. Tos priemonės turėtų būti skatinamos platesniame Sąjungos kontekste, kartu statybos reglamentuose ir kodeksuose skatinant energijos požiūriu efektyvų atsinaujinančių išteklių energijos naudojimą
  , energijos taupymą ir energijos vartojimo efektyvumo priemones
  ; |
| --- | --- |

(33)

nacionaliniu
  , regioniniu
  ir
  vietos lygmenimis
  taisyklės ir įpareigojimai, kuriais nustatyti minimalūs atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo naujuose ir atnaujintuose pastatuose reikalavimai, labai paskatino atsinaujinančių išteklių energijos naudojimą. Tos priemonės turėtų būti skatinamos platesniame Sąjungos kontekste, kartu statybos reglamentuose ir kodeksuose skatinant energijos požiūriu efektyvų atsinaujinančių išteklių energijos naudojimą
  , energijos taupymą ir energijos vartojimo efektyvumo priemones
  ;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

35 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (35) | siekiant užtikrinti, kad nacionalinės priemonės, kuriomis plėtojama šilumos ir vėsumos gamyba iš atsinaujinančių išteklių, būtų pagrįstos išsamiais planais ir nacionalinių atsinaujinančių išteklių ir atliekinės energijos galimybių analize, ir numatyti didesnį atsinaujinančių išteklių energijos ir atliekinės šilumos ir vėsumos šaltinių integravimą, dera reikalauti, kad valstybės narės įvertintų savo nacionalines atsinaujinančių energijos šaltinių galimybes ir atliekinės šilumos ir vėsumos naudojimą šildymui ir vėsinimui, ypač tam, kad atsinaujinančių išteklių energiją būtų lengviau įdiegti šildymo ir vėsinimo įrenginiuose ir būtų skatinamas našus ir konkurencingas centralizuotas šilumos ir vėsumos tiekimas, apibrėžtas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (21) 2 straipsnio 41
  punkte
  . Kad šildymas ir vėsinimas atitiktų energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus ir būtų sumažinta administracinė našta, šis vertinimas turėtų būti įtrauktas į išsamų vertinimą, kuris atliekamas ir apie kurį pranešama pagal tos direktyvos 14 straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(35)

siekiant užtikrinti, kad nacionalinės priemonės, kuriomis plėtojama šilumos ir vėsumos gamyba iš atsinaujinančių išteklių, būtų pagrįstos išsamiais planais ir nacionalinių atsinaujinančių išteklių ir atliekinės energijos galimybių analize, ir numatyti didesnį atsinaujinančių išteklių energijos ir atliekinės šilumos ir vėsumos šaltinių integravimą, dera reikalauti, kad valstybės narės įvertintų savo nacionalines atsinaujinančių energijos šaltinių galimybes ir atliekinės šilumos ir vėsumos naudojimą šildymui ir vėsinimui, ypač tam, kad atsinaujinančių išteklių energiją būtų lengviau įdiegti šildymo ir vėsinimo įrenginiuose ir būtų skatinamas našus ir konkurencingas centralizuotas šilumos ir vėsumos tiekimas, apibrėžtas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (21) 2 straipsnio 41
  punkte
  . Kad šildymas ir vėsinimas atitiktų energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus ir būtų sumažinta administracinė našta, šis vertinimas turėtų būti įtrauktas į išsamų vertinimą, kuris atliekamas ir apie kurį pranešama pagal tos direktyvos 14 straipsnį;

| (35) | siekiant užtikrinti, kad nacionalinės priemonės, kuriomis plėtojama šilumos ir vėsumos gamyba iš atsinaujinančių išteklių, būtų pagrįstos išsamiais planais ir nacionalinių atsinaujinančių išteklių ir atliekinės energijos galimybių analize, ir numatyti didesnį atsinaujinančių išteklių energijos 
  – visų pirma skatinant naujoviškų technologijų, pvz., šilumos siurblių, geoterminių ir saulės šiluminės energijos technologijų, naudojimą, –
  ir atliekinės šilumos ir vėsumos šaltinių integravimą, dera reikalauti, kad valstybės narės įvertintų savo nacionalines atsinaujinančių energijos šaltinių galimybes ir atliekinės šilumos ir vėsumos naudojimą šildymui ir vėsinimui, ypač tam, kad atsinaujinančių išteklių energiją būtų lengviau įdiegti šildymo ir vėsinimo įrenginiuose ir
  kad
  būtų skatinamas našus ir konkurencingas centralizuotas šilumos ir vėsumos tiekimas, apibrėžtas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (21) 2 straipsnio 41
  dalyje
  . Kad šildymas ir vėsinimas atitiktų energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus ir būtų sumažinta administracinė našta, šis vertinimas turėtų būti įtrauktas į išsamų vertinimą, kuris atliekamas ir apie kurį pranešama pagal tos direktyvos 14 straipsnį; |
| --- | --- |

(35)

siekiant užtikrinti, kad nacionalinės priemonės, kuriomis plėtojama šilumos ir vėsumos gamyba iš atsinaujinančių išteklių, būtų pagrįstos išsamiais planais ir nacionalinių atsinaujinančių išteklių ir atliekinės energijos galimybių analize, ir numatyti didesnį atsinaujinančių išteklių energijos 
  – visų pirma skatinant naujoviškų technologijų, pvz., šilumos siurblių, geoterminių ir saulės šiluminės energijos technologijų, naudojimą, –
  ir atliekinės šilumos ir vėsumos šaltinių integravimą, dera reikalauti, kad valstybės narės įvertintų savo nacionalines atsinaujinančių energijos šaltinių galimybes ir atliekinės šilumos ir vėsumos naudojimą šildymui ir vėsinimui, ypač tam, kad atsinaujinančių išteklių energiją būtų lengviau įdiegti šildymo ir vėsinimo įrenginiuose ir
  kad
  būtų skatinamas našus ir konkurencingas centralizuotas šilumos ir vėsumos tiekimas, apibrėžtas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES (21) 2 straipsnio 41
  dalyje
  . Kad šildymas ir vėsinimas atitiktų energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus ir būtų sumažinta administracinė našta, šis vertinimas turėtų būti įtrauktas į išsamų vertinimą, kuris atliekamas ir apie kurį pranešama pagal tos direktyvos 14 straipsnį;

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

36 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (36) | įrodyta, kad skaidrių taisyklių stoka ir įvairių leidimų išdavimo įstaigų tarpusavio koordinavimo nebuvimas trukdo panaudoti atsinaujinančių išteklių energiją. Jei būtų sukurtas bendrasis administracinis punktas ryšiams, kuriame būtų integruoti arba koordinuojami visi leidimų išdavimo procesai, sudėtingumo būtų mažiau, padidėtų našumas ir skaidrumas. Administracinio patvirtinimo procedūros turėtų būti suderintos su skaidriais tvarkaraščiais atsinaujinančių išteklių energiją naudojantiems įrenginiams. Planavimo taisyklės ir gairės turėtų būti pritaikytos atsižvelgiant į ekonomišką ir naudingą aplinkai šildymo bei vėsinimo ir elektros energijos gamybos iš atsinaujinančių energijos išteklių įrangą. Ši direktyva, ypač jos nuostatos dėl leidimų išdavimo organizavimo ir trukmės, turėtų būti taikoma be įtakos tarptautiniams ir Sąjungos teisės aktams, įskaitant nuostatas, kuriomis saugoma aplinka ir žmonių sveikata; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36)

įrodyta, kad skaidrių taisyklių stoka ir įvairių leidimų išdavimo įstaigų tarpusavio koordinavimo nebuvimas trukdo panaudoti atsinaujinančių išteklių energiją. Jei būtų sukurtas bendrasis administracinis punktas ryšiams, kuriame būtų integruoti arba koordinuojami visi leidimų išdavimo procesai, sudėtingumo būtų mažiau, padidėtų našumas ir skaidrumas. Administracinio patvirtinimo procedūros turėtų būti suderintos su skaidriais tvarkaraščiais atsinaujinančių išteklių energiją naudojantiems įrenginiams. Planavimo taisyklės ir gairės turėtų būti pritaikytos atsižvelgiant į ekonomišką ir naudingą aplinkai šildymo bei vėsinimo ir elektros energijos gamybos iš atsinaujinančių energijos išteklių įrangą. Ši direktyva, ypač jos nuostatos dėl leidimų išdavimo organizavimo ir trukmės, turėtų būti taikoma be įtakos tarptautiniams ir Sąjungos teisės aktams, įskaitant nuostatas, kuriomis saugoma aplinka ir žmonių sveikata;

| (36) | įrodyta, kad skaidrių taisyklių stoka ir įvairių leidimų išdavimo įstaigų tarpusavio koordinavimo nebuvimas trukdo panaudoti atsinaujinančių išteklių energiją. Jei būtų sukurtas bendrasis administracinis punktas ryšiams, kuriame būtų integruoti arba koordinuojami visi leidimų išdavimo procesai, sudėtingumo būtų mažiau, padidėtų našumas ir skaidrumas
  , įskaitant iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojus ir atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenes
  . Administracinio patvirtinimo procedūros turėtų būti suderintos su skaidriais tvarkaraščiais atsinaujinančių išteklių energiją naudojantiems įrenginiams. Planavimo taisyklės ir gairės turėtų būti pritaikytos atsižvelgiant į ekonomišką ir naudingą aplinkai šildymo bei vėsinimo ir elektros energijos gamybos iš atsinaujinančių energijos išteklių įrangą. Ši direktyva, ypač jos nuostatos dėl leidimų išdavimo organizavimo ir trukmės, turėtų būti taikoma nedarant įtakos tarptautiniams ir Sąjungos teisės aktams, įskaitant nuostatas, kuriomis saugoma aplinka ir žmonių sveikata; |
| --- | --- |

(36)

įrodyta, kad skaidrių taisyklių stoka ir įvairių leidimų išdavimo įstaigų tarpusavio koordinavimo nebuvimas trukdo panaudoti atsinaujinančių išteklių energiją. Jei būtų sukurtas bendrasis administracinis punktas ryšiams, kuriame būtų integruoti arba koordinuojami visi leidimų išdavimo procesai, sudėtingumo būtų mažiau, padidėtų našumas ir skaidrumas
  , įskaitant iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojus ir atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenes
  . Administracinio patvirtinimo procedūros turėtų būti suderintos su skaidriais tvarkaraščiais atsinaujinančių išteklių energiją naudojantiems įrenginiams. Planavimo taisyklės ir gairės turėtų būti pritaikytos atsižvelgiant į ekonomišką ir naudingą aplinkai šildymo bei vėsinimo ir elektros energijos gamybos iš atsinaujinančių energijos išteklių įrangą. Ši direktyva, ypač jos nuostatos dėl leidimų išdavimo organizavimo ir trukmės, turėtų būti taikoma nedarant įtakos tarptautiniams ir Sąjungos teisės aktams, įskaitant nuostatas, kuriomis saugoma aplinka ir žmonių sveikata;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

43 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (43) | vienintelė šios direktyvos tikslu išduotų kilmės garantijų paskirtis yra parodyti galutiniam vartotojui, kad tam tikra energijos dalis ar kiekis buvo pagaminti iš atsinaujinančių išteklių. Kilmės garantiją vienas turėtojas gali perduoti kitam turėtojui, neatsižvelgiant į energijos rūšį, su kuria ji susijusi. Tačiau siekiant užtikrinti, kad energijos iš atsinaujinančių išteklių vienetas vartotojui būtų atskleistas tik vieną kartą, turėtų būti vengiama kilmės garantijų dvigubo skaičiavimo ir dvigubo atskleidimo. Atsinaujinančių išteklių energija, kurios kilmės garantiją gamintojas pardavė atskirai, neturėtų būti atskleista ar parduota galutiniam vartotojui kaip atsinaujinančių išteklių energija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(43)

vienintelė šios direktyvos tikslu išduotų kilmės garantijų paskirtis yra parodyti galutiniam vartotojui, kad tam tikra energijos dalis ar kiekis buvo pagaminti iš atsinaujinančių išteklių. Kilmės garantiją vienas turėtojas gali perduoti kitam turėtojui, neatsižvelgiant į energijos rūšį, su kuria ji susijusi. Tačiau siekiant užtikrinti, kad energijos iš atsinaujinančių išteklių vienetas vartotojui būtų atskleistas tik vieną kartą, turėtų būti vengiama kilmės garantijų dvigubo skaičiavimo ir dvigubo atskleidimo. Atsinaujinančių išteklių energija, kurios kilmės garantiją gamintojas pardavė atskirai, neturėtų būti atskleista ar parduota galutiniam vartotojui kaip atsinaujinančių išteklių energija;

| (43) | vienintelė šios direktyvos tikslu išduotų kilmės garantijų paskirtis yra parodyti galutiniam vartotojui, kad tam tikra energijos dalis ar kiekis buvo pagaminti iš atsinaujinančių išteklių. Kilmės garantiją vienas turėtojas gali perduoti kitam turėtojui, neatsižvelgiant į energijos rūšį, su kuria ji susijusi. Tačiau siekiant užtikrinti, kad energijos iš atsinaujinančių išteklių vienetas vartotojui būtų atskleistas tik vieną kartą, turėtų būti vengiama kilmės garantijų dvigubo skaičiavimo ir dvigubo atskleidimo. Atsinaujinančių išteklių energija, kurios kilmės garantiją gamintojas pardavė atskirai, neturėtų būti atskleista ar parduota galutiniam vartotojui kaip atsinaujinančių išteklių energija
  . Svarbu atskirti žaliuosius sertifikatus, kurie naudojami įgyvendinant paramos schemas, ir kilmės garantijas; |
| --- | --- |

(43)

vienintelė šios direktyvos tikslu išduotų kilmės garantijų paskirtis yra parodyti galutiniam vartotojui, kad tam tikra energijos dalis ar kiekis buvo pagaminti iš atsinaujinančių išteklių. Kilmės garantiją vienas turėtojas gali perduoti kitam turėtojui, neatsižvelgiant į energijos rūšį, su kuria ji susijusi. Tačiau siekiant užtikrinti, kad energijos iš atsinaujinančių išteklių vienetas vartotojui būtų atskleistas tik vieną kartą, turėtų būti vengiama kilmės garantijų dvigubo skaičiavimo ir dvigubo atskleidimo. Atsinaujinančių išteklių energija, kurios kilmės garantiją gamintojas pardavė atskirai, neturėtų būti atskleista ar parduota galutiniam vartotojui kaip atsinaujinančių išteklių energija
  . Svarbu atskirti žaliuosius sertifikatus, kurie naudojami įgyvendinant paramos schemas, ir kilmės garantijas;

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

45 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (45) | svarbu teikti informaciją apie tai, kaip remiama elektros energija paskirstoma galutiniams energijos vartotojams. Siekdamos pagerinti šios vartotojams skiriamos informacijos kokybę valstybės narės turėtų užtikrinti, kad kilmės garantijos būtų teikiamos visiems pagamintos atsinaujinančių išteklių energijos vienetams
  . Be to, siekiant išvengti dvigubo atlygio, kilmės garantijos neturėtų būti teikiamos, jei atsinaujinančių išteklių energijos gamintojai gauna finansinę paramą. Tačiau tokios kilmės garantijos turėtų būti naudojamos informavimui, kad galutiniai vartotojai galėtų gauti aiškų, patikimą ir deramą įrodymą, kad atitinkami energijos vienetai kilę iš atsinaujinančių išteklių. Be to, jei elektros energijos gamybai skirta parama, kilmės garantijos turėtų būti rinkai parduodamos aukcionuose, o gautomis pajamomis turėtų būti mažinamas viešasis atsinaujinančių išteklių energijos subsidijavimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(45)

svarbu teikti informaciją apie tai, kaip remiama elektros energija paskirstoma galutiniams energijos vartotojams. Siekdamos pagerinti šios vartotojams skiriamos informacijos kokybę valstybės narės turėtų užtikrinti, kad kilmės garantijos būtų teikiamos visiems pagamintos atsinaujinančių išteklių energijos vienetams
  . Be to, siekiant išvengti dvigubo atlygio, kilmės garantijos neturėtų būti teikiamos, jei atsinaujinančių išteklių energijos gamintojai gauna finansinę paramą. Tačiau tokios kilmės garantijos turėtų būti naudojamos informavimui, kad galutiniai vartotojai galėtų gauti aiškų, patikimą ir deramą įrodymą, kad atitinkami energijos vienetai kilę iš atsinaujinančių išteklių. Be to, jei elektros energijos gamybai skirta parama, kilmės garantijos turėtų būti rinkai parduodamos aukcionuose, o gautomis pajamomis turėtų būti mažinamas viešasis atsinaujinančių išteklių energijos subsidijavimas;

| (45) | svarbu teikti informaciją apie tai, kaip remiama elektros energija paskirstoma galutiniams energijos vartotojams. Siekdamos pagerinti šios vartotojams skiriamos informacijos kokybę valstybės narės turėtų užtikrinti, kad kilmės garantijos būtų teikiamos visiems pagamintos atsinaujinančių išteklių energijos vienetams; |
| --- | --- |

(45)

svarbu teikti informaciją apie tai, kaip remiama elektros energija paskirstoma galutiniams energijos vartotojams. Siekdamos pagerinti šios vartotojams skiriamos informacijos kokybę valstybės narės turėtų užtikrinti, kad kilmės garantijos būtų teikiamos visiems pagamintos atsinaujinančių išteklių energijos vienetams;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

49 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (49) | pripažinta, kad naujovių diegimas ir tvari bei konkurencinga energetikos politika gali skatinti ekonomikos augimą. Energijos gamyba iš atsinaujinančių išteklių dažnai priklauso nuo vietos ar regioninių MVĮ.
  Svarbios yra
  valstybėse narėse ir jų regionuose atsirandančios ekonomikos augimo ir užimtumo didinimo galimybės dėl to, kad regiono ir vietos lygmenimis investuojama į energijos gamybą iš atsinaujinančių išteklių. Todėl Komisija ir valstybės narės turėtų
  pritarti nacionalinėms
  ir
  regioninėms
  šių sričių plėtros
  priemonėms
  ,
  skatinti
  vietos ir regioninius plėtros projektų vykdytojus keistis su atsinaujinančių išteklių energijos gamyba susijusia geriausia patirtimi ir
  skatinti
  naudoti šios srities sanglaudos politikos fondų lėšas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(49)

pripažinta, kad naujovių diegimas ir tvari bei konkurencinga energetikos politika gali skatinti ekonomikos augimą. Energijos gamyba iš atsinaujinančių išteklių dažnai priklauso nuo vietos ar regioninių MVĮ.
  Svarbios yra
  valstybėse narėse ir jų regionuose atsirandančios ekonomikos augimo ir užimtumo didinimo galimybės dėl to, kad regiono ir vietos lygmenimis investuojama į energijos gamybą iš atsinaujinančių išteklių. Todėl Komisija ir valstybės narės turėtų
  pritarti nacionalinėms
  ir
  regioninėms
  šių sričių plėtros
  priemonėms
  ,
  skatinti
  vietos ir regioninius plėtros projektų vykdytojus keistis su atsinaujinančių išteklių energijos gamyba susijusia geriausia patirtimi ir
  skatinti
  naudoti šios srities sanglaudos politikos fondų lėšas;

| (49) | pripažinta, kad naujovių diegimas ir tvari bei konkurencinga energetikos politika gali skatinti ekonomikos augimą. Energijos gamyba iš atsinaujinančių išteklių dažnai priklauso nuo vietos ar regioninių MVĮ. Valstybėse narėse ir jų regionuose atsirandančios
  vietos verslo plėtojimo, tvaraus
  ekonomikos augimo ir
  aukštos kokybės
  užimtumo didinimo galimybės
  yra svarbios
  dėl to, kad regiono ir vietos lygmenimis investuojama į energijos gamybą iš atsinaujinančių išteklių. Todėl Komisija ir valstybės narės turėtų
  skatinti ir remti nacionalines
  ir
  regionines
  šių sričių plėtros
  priemones
  ,
  paraginti
  vietos ir regioninius plėtros projektų vykdytojus keistis su atsinaujinančių išteklių energijos gamyba susijusia geriausia patirtimi ir
  stiprinti techninės pagalbos ir mokymo programų teikimą siekiant plėsti esamą reguliavimo, techninę ir finansinę patirtį bei didinti žinias apie turimas finansavimo galimybes, taip pat tikslingiau panaudoti Sąjungos lėšas, pvz.,
  naudoti šios srities sanglaudos politikos fondų lėšas; |
| --- | --- |

(49)

pripažinta, kad naujovių diegimas ir tvari bei konkurencinga energetikos politika gali skatinti ekonomikos augimą. Energijos gamyba iš atsinaujinančių išteklių dažnai priklauso nuo vietos ar regioninių MVĮ. Valstybėse narėse ir jų regionuose atsirandančios
  vietos verslo plėtojimo, tvaraus
  ekonomikos augimo ir
  aukštos kokybės
  užimtumo didinimo galimybės
  yra svarbios
  dėl to, kad regiono ir vietos lygmenimis investuojama į energijos gamybą iš atsinaujinančių išteklių. Todėl Komisija ir valstybės narės turėtų
  skatinti ir remti nacionalines
  ir
  regionines
  šių sričių plėtros
  priemones
  ,
  paraginti
  vietos ir regioninius plėtros projektų vykdytojus keistis su atsinaujinančių išteklių energijos gamyba susijusia geriausia patirtimi ir
  stiprinti techninės pagalbos ir mokymo programų teikimą siekiant plėsti esamą reguliavimo, techninę ir finansinę patirtį bei didinti žinias apie turimas finansavimo galimybes, taip pat tikslingiau panaudoti Sąjungos lėšas, pvz.,
  naudoti šios srities sanglaudos politikos fondų lėšas;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

49 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (49a) | vietos ir regionų valdžios institucijos dažnai nustato platesnių užmojų tikslus, susijusius su atsinaujinančių išteklių energija, viršijančius nacionalinius tikslus. Šiuo metu remiami regioniniai ir vietiniai įsipareigojimai skatinti atsinaujinančių išteklių energijos plėtojimą ir energijos vartojimo efektyvumą naudojant tinklus, pvz., merų konferenciją, pažangių miestų ir bendruomenių iniciatyvas ir tvarios energetikos veiksmų planų kūrimą. Tokie tinklai yra būtini ir turėtų būti plečiami, nes jie didina informuotumą ir sudaro palankesnes sąlygas keistis geriausios patirties pavyzdžiais ir turima finansine parama. Atsižvelgdama į tai, Komisija taip pat turėtų remti suinteresuotus pirmaujančius regionus ir vietos valdžios institucijas, kad jie dirbtų kitose valstybėse, padėdama kurti bendradarbiavimo mechanizmus, pvz., Europos teritorinio bendradarbiavimo grupę, kurioje įvairių valstybių narių valdžios institucijos galėtų susivienyti ir teikti bendras paslaugas ir įgyvendinti projektus, nereikalaujant, kad nacionaliniai parlamentai pasirašytų ir ratifikuotų išankstinį tarptautinį susitarimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(49a)

vietos ir regionų valdžios institucijos dažnai nustato platesnių užmojų tikslus, susijusius su atsinaujinančių išteklių energija, viršijančius nacionalinius tikslus. Šiuo metu remiami regioniniai ir vietiniai įsipareigojimai skatinti atsinaujinančių išteklių energijos plėtojimą ir energijos vartojimo efektyvumą naudojant tinklus, pvz., merų konferenciją, pažangių miestų ir bendruomenių iniciatyvas ir tvarios energetikos veiksmų planų kūrimą. Tokie tinklai yra būtini ir turėtų būti plečiami, nes jie didina informuotumą ir sudaro palankesnes sąlygas keistis geriausios patirties pavyzdžiais ir turima finansine parama. Atsižvelgdama į tai, Komisija taip pat turėtų remti suinteresuotus pirmaujančius regionus ir vietos valdžios institucijas, kad jie dirbtų kitose valstybėse, padėdama kurti bendradarbiavimo mechanizmus, pvz., Europos teritorinio bendradarbiavimo grupę, kurioje įvairių valstybių narių valdžios institucijos galėtų susivienyti ir teikti bendras paslaugas ir įgyvendinti projektus, nereikalaujant, kad nacionaliniai parlamentai pasirašytų ir ratifikuotų išankstinį tarptautinį susitarimą;

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

49 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (49b) | vietos valdžios institucijos ir miestai atlieka pagrindinį vaidmenį vykdant energetikos pertvarką ir didinant atsinaujinančių išteklių energijos naudojimą. Kaip piliečiams artimiausias valdžios lygmuo, vietos valdžios institucijos atlieka lemiamą vaidmenį teikiant viešąją paramą Sąjungos energetikos ir klimato tikslų įgyvendinimui, kartu diegiant labiau decentralizuotas ir integruotas energetikos sistemas. Svarbu užtikrinti geresnes galimybes miestams ir regionams gauti finansavimą, kad būtų skatinamos investicijos į vietos atsinaujinančių išteklių energiją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(49b)

vietos valdžios institucijos ir miestai atlieka pagrindinį vaidmenį vykdant energetikos pertvarką ir didinant atsinaujinančių išteklių energijos naudojimą. Kaip piliečiams artimiausias valdžios lygmuo, vietos valdžios institucijos atlieka lemiamą vaidmenį teikiant viešąją paramą Sąjungos energetikos ir klimato tikslų įgyvendinimui, kartu diegiant labiau decentralizuotas ir integruotas energetikos sistemas. Svarbu užtikrinti geresnes galimybes miestams ir regionams gauti finansavimą, kad būtų skatinamos investicijos į vietos atsinaujinančių išteklių energiją;

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

49 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (49c) | taip pat reikėtų apsvarstyti kitas inovatyvias priemones, kuriomis būtų galima pritraukti daugiau investicijų į naujas technologijas, pvz., sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo ir standartizavimo procesus viešojo finansavimo srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(49c)

taip pat reikėtų apsvarstyti kitas inovatyvias priemones, kuriomis būtų galima pritraukti daugiau investicijų į naujas technologijas, pvz., sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo ir standartizavimo procesus viešojo finansavimo srityje;

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

50 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (50) | sudarant palankias sąlygas atsinaujinančių energijos išteklių rinkos vystymuisi, reikia atsižvelgti į palankų poveikį regionų ir vietos plėtros galimybėms, eksporto perspektyvoms, socialinei sanglaudai ir užimtumui, ypač MVĮ ir nepriklausomų energijos gamintojų
  atžvilgiu
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(50)

sudarant palankias sąlygas atsinaujinančių energijos išteklių rinkos vystymuisi, reikia atsižvelgti į palankų poveikį regionų ir vietos plėtros galimybėms, eksporto perspektyvoms, socialinei sanglaudai ir užimtumui, ypač MVĮ ir nepriklausomų energijos gamintojų
  atžvilgiu
  ;

| (50) | sudarant palankias sąlygas atsinaujinančių energijos išteklių rinkos vystymuisi, reikia atsižvelgti į palankų poveikį regionų ir vietos plėtros galimybėms, eksporto perspektyvoms, socialinei sanglaudai ir užimtumui, ypač MVĮ ir nepriklausomų energijos gamintojų
  požiūriu, įskaitant iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojus ir atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenes
  ; |
| --- | --- |

(50)

sudarant palankias sąlygas atsinaujinančių energijos išteklių rinkos vystymuisi, reikia atsižvelgti į palankų poveikį regionų ir vietos plėtros galimybėms, eksporto perspektyvoms, socialinei sanglaudai ir užimtumui, ypač MVĮ ir nepriklausomų energijos gamintojų
  požiūriu, įskaitant iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojus ir atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenes
  ;

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

51 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (51) | ypatinga atokiausių regionų padėtis pripažįstama
  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
  349 straipsnyje. Atokiausių regionų energijos sektoriui paprastai būdingas izoliuotumas, ribotas tiekimas ir priklausomybė nuo iškastinio kuro, nors tuose regionuose yra daug naudingų atsinaujinančių energijos išteklių. Vadinasi, atokiausi regionai galėtų būti pavyzdžiai, kaip naujoviškos energijos technologijos galėtų būti taikomos Sąjungoje. Todėl būtina
  skatinti didesnį atsinaujinančių
  išteklių
  energijos
  technologijų
  diegimą
  , kad tų regionų energijos sistema būtų
  labiau
  autonomiškesnė, ir pripažinti ypatingą tų regionų padėtį atsinaujinančių išteklių energijos
  atžvilgiu
  ir viešosios paramos poreikį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(51)

ypatinga atokiausių regionų padėtis pripažįstama
  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
  349 straipsnyje. Atokiausių regionų energijos sektoriui paprastai būdingas izoliuotumas, ribotas tiekimas ir priklausomybė nuo iškastinio kuro, nors tuose regionuose yra daug naudingų atsinaujinančių energijos išteklių. Vadinasi, atokiausi regionai galėtų būti pavyzdžiai, kaip naujoviškos energijos technologijos galėtų būti taikomos Sąjungoje. Todėl būtina
  skatinti didesnį atsinaujinančių
  išteklių
  energijos
  technologijų
  diegimą
  , kad tų regionų energijos sistema būtų
  labiau
  autonomiškesnė, ir pripažinti ypatingą tų regionų padėtį atsinaujinančių išteklių energijos
  atžvilgiu
  ir viešosios paramos poreikį;

| (51) | ypatinga atokiausių regionų padėtis pripažįstama
  SESV
  349 straipsnyje. Atokiausių regionų energijos sektoriui paprastai būdingas izoliuotumas, ribotas
  ir brangesnis
  tiekimas ir priklausomybė nuo iškastinio kuro, nors tuose regionuose yra daug naudingų atsinaujinančių energijos išteklių
  , būtent biomasės ir jūros išteklių energijos
  . Vadinasi, atokiausi regionai galėtų būti pavyzdžiai, kaip naujoviškos energijos technologijos galėtų būti taikomos Sąjungoje
  ir tapti teritorijomis, kuriose atsinaujinančių išteklių energija sudaro 100 proc
  . Todėl būtina
  pritaikyti atsinaujinančių energijos
  išteklių technologijų
  strategiją
  , kad tų regionų energijos sistema būtų autonomiškesnė,
  stiprinti tiekimo saugumą
  ir pripažinti ypatingą tų regionų padėtį atsinaujinančių išteklių energijos
  požiūriu
  ir viešosios paramos poreikį
  . Be to, atokiausi regionai turėtų galėti visiškai naudotis savo ištekliais laikydamiesi griežtų tvarumo kriterijų ir atsižvelgdami į vietovės ypatumus ir poreikius, kad būtų galima didinti atsinaujinančių išteklių energijos gamybos mastą ir stiprinti tų regionų energetinę nepriklausomybę; |
| --- | --- |

(51)

ypatinga atokiausių regionų padėtis pripažįstama
  SESV
  349 straipsnyje. Atokiausių regionų energijos sektoriui paprastai būdingas izoliuotumas, ribotas
  ir brangesnis
  tiekimas ir priklausomybė nuo iškastinio kuro, nors tuose regionuose yra daug naudingų atsinaujinančių energijos išteklių
  , būtent biomasės ir jūros išteklių energijos
  . Vadinasi, atokiausi regionai galėtų būti pavyzdžiai, kaip naujoviškos energijos technologijos galėtų būti taikomos Sąjungoje
  ir tapti teritorijomis, kuriose atsinaujinančių išteklių energija sudaro 100 proc
  . Todėl būtina
  pritaikyti atsinaujinančių energijos
  išteklių technologijų
  strategiją
  , kad tų regionų energijos sistema būtų autonomiškesnė,
  stiprinti tiekimo saugumą
  ir pripažinti ypatingą tų regionų padėtį atsinaujinančių išteklių energijos
  požiūriu
  ir viešosios paramos poreikį
  . Be to, atokiausi regionai turėtų galėti visiškai naudotis savo ištekliais laikydamiesi griežtų tvarumo kriterijų ir atsižvelgdami į vietovės ypatumus ir poreikius, kad būtų galima didinti atsinaujinančių išteklių energijos gamybos mastą ir stiprinti tų regionų energetinę nepriklausomybę;

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

52 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (52) | reikėtų
  sudaryti sąlygas decentralizuotos gamybos iš atsinaujinančių išteklių energijos
  technologijas
  plėtoti vienodomis sąlygomis ir
  be
  kliūčių finansuoti investicijas į infrastruktūrą. Perėjus prie decentralizuotos energijos gamybos būtų gauta įvairiapusės naudos, įskaitant vietinių energijos išteklių naudojimą, vietos energijos tiekimo saugumo padidėjimą, transportavimo atstumo sutrumpėjimą ir mažesnius energijos perdavimo nuostolius. Tokiu decentralizavimu taip pat būtų prisidedama prie
  bendruomenės
  vystymosi ir sanglaudos, nes būtų sudaroma galimybių gauti pajamų ir vietos lygmeniu sukuriama darbo vietų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(52)

reikėtų
  sudaryti sąlygas decentralizuotos gamybos iš atsinaujinančių išteklių energijos
  technologijas
  plėtoti vienodomis sąlygomis ir
  be
  kliūčių finansuoti investicijas į infrastruktūrą. Perėjus prie decentralizuotos energijos gamybos būtų gauta įvairiapusės naudos, įskaitant vietinių energijos išteklių naudojimą, vietos energijos tiekimo saugumo padidėjimą, transportavimo atstumo sutrumpėjimą ir mažesnius energijos perdavimo nuostolius. Tokiu decentralizavimu taip pat būtų prisidedama prie
  bendruomenės
  vystymosi ir sanglaudos, nes būtų sudaroma galimybių gauti pajamų ir vietos lygmeniu sukuriama darbo vietų;

| (52) | būtų tinkama
  sudaryti sąlygas decentralizuotos gamybos iš atsinaujinančių išteklių energijos
  technologijoms ir kaupimo įrenginiams
  plėtoti vienodomis sąlygomis ir
  nesukuriant
  kliūčių finansuoti investicijas į infrastruktūrą. Perėjus prie decentralizuotos energijos gamybos būtų gauta įvairiapusės naudos, įskaitant vietinių energijos išteklių naudojimą, vietos energijos tiekimo saugumo padidėjimą, transportavimo atstumo sutrumpėjimą ir mažesnius energijos perdavimo nuostolius. Tokiu decentralizavimu taip pat būtų prisidedama prie
  bendruomenių
  vystymosi ir sanglaudos, nes būtų sudaroma galimybių gauti pajamų ir vietos lygmeniu sukuriama darbo vietų; |
| --- | --- |

(52)

būtų tinkama
  sudaryti sąlygas decentralizuotos gamybos iš atsinaujinančių išteklių energijos
  technologijoms ir kaupimo įrenginiams
  plėtoti vienodomis sąlygomis ir
  nesukuriant
  kliūčių finansuoti investicijas į infrastruktūrą. Perėjus prie decentralizuotos energijos gamybos būtų gauta įvairiapusės naudos, įskaitant vietinių energijos išteklių naudojimą, vietos energijos tiekimo saugumo padidėjimą, transportavimo atstumo sutrumpėjimą ir mažesnius energijos perdavimo nuostolius. Tokiu decentralizavimu taip pat būtų prisidedama prie
  bendruomenių
  vystymosi ir sanglaudos, nes būtų sudaroma galimybių gauti pajamų ir vietos lygmeniu sukuriama darbo vietų;

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl direktyvos

53 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (53) | iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartojimas didėja, todėl reikia apibrėžti iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotoją ir nustatyti pagrindinius reikalavimus, kurių laikydamiesi iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojai galėtų gaminti, kaupti, vartoti ir parduoti elektros energiją
  be neproporcingos naštos
  .
  Tam tikrais atvejais
  turėtų
  būti leidžiamas kolektyvinis
  pasigamintos atsinaujinančių išteklių energijos
  vartojimas
  ,
  kad
  ,
  pavyzdžiui
  ,
  daugiabučių gyventojai galėtų vartotojams užtikrinamomis galimybėmis naudotis tiek pat
  ,
  kiek individualių namų ūkiai
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(53)

iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartojimas didėja, todėl reikia apibrėžti iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotoją ir nustatyti pagrindinius reikalavimus, kurių laikydamiesi iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojai galėtų gaminti, kaupti, vartoti ir parduoti elektros energiją
  be neproporcingos naštos
  .
  Tam tikrais atvejais
  turėtų
  būti leidžiamas kolektyvinis
  pasigamintos atsinaujinančių išteklių energijos
  vartojimas
  ,
  kad
  ,
  pavyzdžiui
  ,
  daugiabučių gyventojai galėtų vartotojams užtikrinamomis galimybėmis naudotis tiek pat
  ,
  kiek individualių namų ūkiai
  ;

| (53) | iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartojimas didėja, todėl reikia apibrėžti iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotoją ir nustatyti pagrindinius reikalavimus, kurių laikydamiesi iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojai galėtų gaminti, kaupti, vartoti ir parduoti elektros energiją
  nesusidurdami su neproporcinga našta
  .
  Pasigamintos atsinaujinančių išteklių energijos vartojimo tarifai ir atlygis
  turėtų
  teikti paskatas vystyti pažangias atsinaujinančių energijos išteklių integravimo technologijas, o iš atsinaujinančių išteklių
  pasigamintos
  elektros energijos vartotojus – priimti sprendimus dėl investicijų, kurie būtų naudingi vartotojui ir tinklui. Siekiant tokios pusiausvyros, būtina užtikrinti, kad iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojai ir atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenės turėtų teisę gauti atlygį už pasigamintą jų tiekiamą į tinklą atsinaujinančių išteklių elektros energiją, atspindintį tiekiamos elektros energijos rinkos vertę, taip pat ilgalaikę vertę tinklui, aplinkai ir visuomenei. Tai turi apimti ilgalaikes pasigamintos energijos vartojimo sąnaudas ir naudą, atsižvelgiant į sutaupytas išlaidas tinklui, visuomenei ir aplinkai, visų pirma kartu su kitais paskirstytaisiais energijos ištekliais, pvz., energijos vartojimo efektyvumą, energijos kaupimą, reagavimą į paklausą ir bendruomenės tinklus. Toks atlygis turėtų būti nustatomas remiantis paskirstytųjų energijos išteklių sąnaudų ir naudos analize remiantis ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos [dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių išdėstymo (nauja redakcija), 2016/0380(COD)] 59 straipsniu
  ; |
| --- | --- |

(53)

iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartojimas didėja, todėl reikia apibrėžti iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotoją ir nustatyti pagrindinius reikalavimus, kurių laikydamiesi iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojai galėtų gaminti, kaupti, vartoti ir parduoti elektros energiją
  nesusidurdami su neproporcinga našta
  .
  Pasigamintos atsinaujinančių išteklių energijos vartojimo tarifai ir atlygis
  turėtų
  teikti paskatas vystyti pažangias atsinaujinančių energijos išteklių integravimo technologijas, o iš atsinaujinančių išteklių
  pasigamintos
  elektros energijos vartotojus – priimti sprendimus dėl investicijų, kurie būtų naudingi vartotojui ir tinklui. Siekiant tokios pusiausvyros, būtina užtikrinti, kad iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojai ir atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenės turėtų teisę gauti atlygį už pasigamintą jų tiekiamą į tinklą atsinaujinančių išteklių elektros energiją, atspindintį tiekiamos elektros energijos rinkos vertę, taip pat ilgalaikę vertę tinklui, aplinkai ir visuomenei. Tai turi apimti ilgalaikes pasigamintos energijos vartojimo sąnaudas ir naudą, atsižvelgiant į sutaupytas išlaidas tinklui, visuomenei ir aplinkai, visų pirma kartu su kitais paskirstytaisiais energijos ištekliais, pvz., energijos vartojimo efektyvumą, energijos kaupimą, reagavimą į paklausą ir bendruomenės tinklus. Toks atlygis turėtų būti nustatomas remiantis paskirstytųjų energijos išteklių sąnaudų ir naudos analize remiantis ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos [dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių išdėstymo (nauja redakcija), 2016/0380(COD)] 59 straipsniu
  ;

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

53 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (53a) | tam tikrais atvejais turėtų būti leidžiamas kolektyvinis pasigamintos atsinaujinančių išteklių energijos vartojimas, kad, pavyzdžiui, daugiabučių gyventojai galėtų vartotojams užtikrinamomis galimybėmis naudotis tokiu pat mastu, kaip individualių namų ūkiai. Kolektyvinio pasigamintos atsinaujinančių išteklių energijos vartojimo skatinimas taip pat suteikia galimybių atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėms didinti energijos vartojimo efektyvumą namų ūkių lygmeniu ir padėti mažinti energijos nepriteklių mažinant vartojimą ir tiekimo tarifus. Valstybės narės turėtų pasinaudoti šia galimybe, be kita ko, įvertindamos galimybę sudaryti sąlygas dalyvauti namų ūkiams, kurie kitu atveju negalėtų dalyvauti, įskaitant pažeidžiamus vartotojus ir nuomininkus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(53a)

tam tikrais atvejais turėtų būti leidžiamas kolektyvinis pasigamintos atsinaujinančių išteklių energijos vartojimas, kad, pavyzdžiui, daugiabučių gyventojai galėtų vartotojams užtikrinamomis galimybėmis naudotis tokiu pat mastu, kaip individualių namų ūkiai. Kolektyvinio pasigamintos atsinaujinančių išteklių energijos vartojimo skatinimas taip pat suteikia galimybių atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėms didinti energijos vartojimo efektyvumą namų ūkių lygmeniu ir padėti mažinti energijos nepriteklių mažinant vartojimą ir tiekimo tarifus. Valstybės narės turėtų pasinaudoti šia galimybe, be kita ko, įvertindamos galimybę sudaryti sąlygas dalyvauti namų ūkiams, kurie kitu atveju negalėtų dalyvauti, įskaitant pažeidžiamus vartotojus ir nuomininkus;

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl direktyvos

53 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (53b) | valstybės narės turi užtikrinti, kad būtų laikomasi taisyklių, susijusių su vartojimu, ir priemonių, skirtų kovoti su priverstiniu pardavimu, piktnaudžiavimu rinkodara, klaidingų argumentų dėl atsinaujinančių išteklių energijos įrangos diegimo, kurie daro didžiausią poveikį pažeidžiamiausioms visuomenės grupėms (pvz., pagyvenusiems asmenims ir kaimo vietovių gyventojams), rengimu ar įgyvendinimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(53b)

valstybės narės turi užtikrinti, kad būtų laikomasi taisyklių, susijusių su vartojimu, ir priemonių, skirtų kovoti su priverstiniu pardavimu, piktnaudžiavimu rinkodara, klaidingų argumentų dėl atsinaujinančių išteklių energijos įrangos diegimo, kurie daro didžiausią poveikį pažeidžiamiausioms visuomenės grupėms (pvz., pagyvenusiems asmenims ir kaimo vietovių gyventojams), rengimu ar įgyvendinimu;

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl direktyvos

54 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (54) | kai vietos gyventojai, susibūrę į atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenes, dalyvauja atsinaujinančių išteklių energijos projektuose, sukuriama didelė papildoma nauda, matuojama vietinio pritarimo atsinaujinančių išteklių energijai laipsniu ir galimybe gauti daugiau privačiojo kapitalo. Tokio vietos gyventojų dalyvavimo reikšmė tik didės siekiant ateityje padidinti atsinaujinančių išteklių energijos pajėgumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(54)

kai vietos gyventojai, susibūrę į atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenes, dalyvauja atsinaujinančių išteklių energijos projektuose, sukuriama didelė papildoma nauda, matuojama vietinio pritarimo atsinaujinančių išteklių energijai laipsniu ir galimybe gauti daugiau privačiojo kapitalo. Tokio vietos gyventojų dalyvavimo reikšmė tik didės siekiant ateityje padidinti atsinaujinančių išteklių energijos pajėgumą;

| (54) | kai vietos gyventojai
  ir vietos valdžios institucijos
  , susibūrę į atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenes, dalyvauja atsinaujinančių išteklių energijos projektuose, sukuriama didelė papildoma nauda, matuojama vietinio pritarimo atsinaujinančių išteklių energijai laipsniu ir galimybe gauti daugiau privačiojo kapitalo
  , o tai lemia vietos investicijas, didesnį pasirinkimą vartotojams ir geresnį gyventojų dalyvavimą energetikos pertvarkoje, visų pirma paskatas namų ūkiams, kurie kitaip galbūt negalėtų prisidėti, energijos vartojimo efektyvumo skatinimą namų ūkių lygmeniu ir pagalbą kovojant su energijos nepritekliumi mažinant vartojimą ir tiekimo tarifus
  . Tokio vietos gyventojų dalyvavimo reikšmė tik didės siekiant ateityje padidinti atsinaujinančių išteklių energijos pajėgumą; |
| --- | --- |

(54)

kai vietos gyventojai
  ir vietos valdžios institucijos
  , susibūrę į atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenes, dalyvauja atsinaujinančių išteklių energijos projektuose, sukuriama didelė papildoma nauda, matuojama vietinio pritarimo atsinaujinančių išteklių energijai laipsniu ir galimybe gauti daugiau privačiojo kapitalo
  , o tai lemia vietos investicijas, didesnį pasirinkimą vartotojams ir geresnį gyventojų dalyvavimą energetikos pertvarkoje, visų pirma paskatas namų ūkiams, kurie kitaip galbūt negalėtų prisidėti, energijos vartojimo efektyvumo skatinimą namų ūkių lygmeniu ir pagalbą kovojant su energijos nepritekliumi mažinant vartojimą ir tiekimo tarifus
  . Tokio vietos gyventojų dalyvavimo reikšmė tik didės siekiant ateityje padidinti atsinaujinančių išteklių energijos pajėgumą;

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl direktyvos

55 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (55a) | svarbu, kad valstybės narės užtikrintų sąžiningą ir neiškreipiantį tinklo sąnaudų ir mokesčių paskirstymą visiems elektros energijos sistemos vartotojams. Visi tinklo tarifai turėtų atspindėti sąnaudas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(55a)

svarbu, kad valstybės narės užtikrintų sąžiningą ir neiškreipiantį tinklo sąnaudų ir mokesčių paskirstymą visiems elektros energijos sistemos vartotojams. Visi tinklo tarifai turėtų atspindėti sąnaudas;

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl direktyvos

57 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (57) | kai kurios valstybės narės šildymo ir vėsinimo sektoriuje įgyvendino priemones, kad pasiektų savo 2020 m. atsinaujinančių išteklių energijos rodiklį.
  Tačiau, nenumačius po 2020 m. taikomų nacionalinių rodiklių, likusių nacionalinių paskatų gali neužtekti tam, kad būtų pasiekti ilgalaikiai 2030 ir 2050 m. priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslai.
  Siekiant prisiderinti prie tokių tikslų, padidinti
  investavimo sąlygų aiškumą
  ir paskatinti atsinaujinančių išteklių šilumos ir vėsumos rinkos plėtrą visoje Sąjungoje
  ir
  laikantis energijos vartojimo efektyvumo pirmumo principo, dera remti valstybes nares, kurios, taikydamos atsinaujinančių išteklių šilumos ir vėsumos tiekimo priemones, padeda didinti atsinaujinančių energijos išteklių dalį. Kai kurios šildymo ir vėsinimo rinkos suskaidytos,
  todėl
  rengiant tokias priemones ypač svarbu užtikrinti lankstumą. Taip pat svarbu užtikrinti, kad tikėtinas atsinaujinančių išteklių šilumos ir vėsumos naudojimas neturėtų šalutinio neigiamo poveikio aplinkai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(57)

kai kurios valstybės narės šildymo ir vėsinimo sektoriuje įgyvendino priemones, kad pasiektų savo 2020 m. atsinaujinančių išteklių energijos rodiklį.
  Tačiau, nenumačius po 2020 m. taikomų nacionalinių rodiklių, likusių nacionalinių paskatų gali neužtekti tam, kad būtų pasiekti ilgalaikiai 2030 ir 2050 m. priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslai.
  Siekiant prisiderinti prie tokių tikslų, padidinti
  investavimo sąlygų aiškumą
  ir paskatinti atsinaujinančių išteklių šilumos ir vėsumos rinkos plėtrą visoje Sąjungoje
  ir
  laikantis energijos vartojimo efektyvumo pirmumo principo, dera remti valstybes nares, kurios, taikydamos atsinaujinančių išteklių šilumos ir vėsumos tiekimo priemones, padeda didinti atsinaujinančių energijos išteklių dalį. Kai kurios šildymo ir vėsinimo rinkos suskaidytos,
  todėl
  rengiant tokias priemones ypač svarbu užtikrinti lankstumą. Taip pat svarbu užtikrinti, kad tikėtinas atsinaujinančių išteklių šilumos ir vėsumos naudojimas neturėtų šalutinio neigiamo poveikio aplinkai;

| (57) | kai kurios valstybės narės šildymo ir vėsinimo sektoriuje įgyvendino priemones, kad pasiektų savo 2020 m. atsinaujinančių išteklių energijos rodiklį. Siekiant prisiderinti prie tokių tikslų, padidinti
  tikrumą investuotojams
  ir paskatinti atsinaujinančių išteklių šilumos ir vėsumos rinkos plėtrą visoje Sąjungoje
  , sykiu
  laikantis energijos vartojimo efektyvumo pirmumo principo, dera remti valstybes nares, kurios, taikydamos atsinaujinančių išteklių šilumos ir vėsumos tiekimo priemones, padeda didinti atsinaujinančių energijos išteklių dalį.
  Turint omenyje tai, kad
  kai kurios šildymo ir vėsinimo rinkos suskaidytos, rengiant tokias priemones ypač svarbu užtikrinti lankstumą. Taip pat svarbu užtikrinti, kad tikėtinas atsinaujinančių išteklių šilumos ir vėsumos naudojimas neturėtų šalutinio neigiamo poveikio aplinkai
  ir žmonių sveikatai
  ; |
| --- | --- |

(57)

kai kurios valstybės narės šildymo ir vėsinimo sektoriuje įgyvendino priemones, kad pasiektų savo 2020 m. atsinaujinančių išteklių energijos rodiklį. Siekiant prisiderinti prie tokių tikslų, padidinti
  tikrumą investuotojams
  ir paskatinti atsinaujinančių išteklių šilumos ir vėsumos rinkos plėtrą visoje Sąjungoje
  , sykiu
  laikantis energijos vartojimo efektyvumo pirmumo principo, dera remti valstybes nares, kurios, taikydamos atsinaujinančių išteklių šilumos ir vėsumos tiekimo priemones, padeda didinti atsinaujinančių energijos išteklių dalį.
  Turint omenyje tai, kad
  kai kurios šildymo ir vėsinimo rinkos suskaidytos, rengiant tokias priemones ypač svarbu užtikrinti lankstumą. Taip pat svarbu užtikrinti, kad tikėtinas atsinaujinančių išteklių šilumos ir vėsumos naudojimas neturėtų šalutinio neigiamo poveikio aplinkai
  ir žmonių sveikatai
  ;

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl direktyvos

59 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (59a) | namų ūkių vartotojai ir bendruomenės, besinaudojantys lankstumo schemomis, vartojantys savo pasigamintą atsinaujinančių išteklių energiją ar prekiaujantys tokia pasigaminta energija, išsaugo savo teises kaip vartotojai, įskaitant teises sudaryti sutartį su pasirinktu tiekėju ir pakeisti tiekėją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(59a)

namų ūkių vartotojai ir bendruomenės, besinaudojantys lankstumo schemomis, vartojantys savo pasigamintą atsinaujinančių išteklių energiją ar prekiaujantys tokia pasigaminta energija, išsaugo savo teises kaip vartotojai, įskaitant teises sudaryti sutartį su pasirinktu tiekėju ir pakeisti tiekėją;

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl direktyvos

60 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (60) | turėtų
  būti
  akcentuojama sinergija
  ,
  kurią
  galima
  gauti suderinus priemones
  didinti atsinaujinančių išteklių šilumos ir vėsumos naudojimą
  su esamomis schemomis
  ,
  sukurtomis
  pagal direktyvas 2010/31/ES ir 2012/27/ES. Valstybės narės turėtų turėti kuo didesnes galimybes tokias priemones įgyvendinti naudodamosi esamomis administracinėmis struktūromis, kad administracinė našta būtų mažesnė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(60)

turėtų
  būti
  akcentuojama sinergija
  ,
  kurią
  galima
  gauti suderinus priemones
  didinti atsinaujinančių išteklių šilumos ir vėsumos naudojimą
  su esamomis schemomis
  ,
  sukurtomis
  pagal direktyvas 2010/31/ES ir 2012/27/ES. Valstybės narės turėtų turėti kuo didesnes galimybes tokias priemones įgyvendinti naudodamosi esamomis administracinėmis struktūromis, kad administracinė našta būtų mažesnė;

| (60) | veiksmingos atsinaujinančių išteklių energijos šildymo arba vėsinimo sistemos turėtų būti naudojamos kartu vykdant esminę pastatų renovaciją, tuo mažinant energijos poreikį ir išlaidas vartotojams, taip pat padedant mažinti energijos nepriteklių ir kurti kvalifikuotas vietos darbo vietas. Tuo tikslu turėtų būti akcentuojama
  galima
  sinergija tarp poreikio
  didinti atsinaujinančių išteklių šilumos ir vėsumos naudojimą
  ir esamų schemų
  ,
  sukurtų
  pagal direktyvas 2010/31/ES ir 2012/27/ES. Valstybės narės turėtų turėti kuo didesnes galimybes tokias priemones įgyvendinti naudodamosi esamomis administracinėmis struktūromis, kad administracinė našta būtų mažesnė; |
| --- | --- |

(60)

veiksmingos atsinaujinančių išteklių energijos šildymo arba vėsinimo sistemos turėtų būti naudojamos kartu vykdant esminę pastatų renovaciją, tuo mažinant energijos poreikį ir išlaidas vartotojams, taip pat padedant mažinti energijos nepriteklių ir kurti kvalifikuotas vietos darbo vietas. Tuo tikslu turėtų būti akcentuojama
  galima
  sinergija tarp poreikio
  didinti atsinaujinančių išteklių šilumos ir vėsumos naudojimą
  ir esamų schemų
  ,
  sukurtų
  pagal direktyvas 2010/31/ES ir 2012/27/ES. Valstybės narės turėtų turėti kuo didesnes galimybes tokias priemones įgyvendinti naudodamosi esamomis administracinėmis struktūromis, kad administracinė našta būtų mažesnė;

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl direktyvos

61 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (61a) | intelektinių transporto sistemų srityje svarbu didinti elektra pagrįsto judumo plėtrą ir taikymą keliuose ir sparčiau integruoti pažangiąsias technologijas į novatoriškus geležinkelius, toliau įgyvendinant perėjimo prie geležinkelių (

  Shift2Rail

  ) iniciatyvą, kuri būtų naudinga pereinant prie švaraus viešojo transporto; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(61a)

intelektinių transporto sistemų srityje svarbu didinti elektra pagrįsto judumo plėtrą ir taikymą keliuose ir sparčiau integruoti pažangiąsias technologijas į novatoriškus geležinkelius, toliau įgyvendinant perėjimo prie geležinkelių (

  Shift2Rail

  ) iniciatyvą, kuri būtų naudinga pereinant prie švaraus viešojo transporto;

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl direktyvos

62 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (62) | 2016 m. liepos mėn. Europos mažataršio judumo strategijoje nurodyta, kad maistinės kilmės biodegalų poveikis mažinant transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro yra ribotas, todėl tokių degalų turėtų būti palaipsniui atsisakoma, o vietoj jų turėtų būti naudojami pažangieji biodegalai. Rengiantis pereiti prie pažangiųjų biodegalų ir sumažinti bendrą netiesioginio žemės naudojimo keitimo poveikį, dera sumažinti iš maistinių ir pašarinių augalų pagamintų biodegalų ir skystųjų bioproduktų kiekį, kurį galima priskaičiuoti prie šioje direktyvoje nustatyto Sąjungos rodiklio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(62)

2016 m. liepos mėn. Europos mažataršio judumo strategijoje nurodyta, kad maistinės kilmės biodegalų poveikis mažinant transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro yra ribotas, todėl tokių degalų turėtų būti palaipsniui atsisakoma, o vietoj jų turėtų būti naudojami pažangieji biodegalai. Rengiantis pereiti prie pažangiųjų biodegalų ir sumažinti bendrą netiesioginio žemės naudojimo keitimo poveikį, dera sumažinti iš maistinių ir pašarinių augalų pagamintų biodegalų ir skystųjų bioproduktų kiekį, kurį galima priskaičiuoti prie šioje direktyvoje nustatyto Sąjungos rodiklio;

| (62) | kai ganyklos ar žemės ūkio paskirties žemė, anksčiau naudotos maisto ir pašarų gamybos reikmėms tenkinti, pradedamos naudoti biodegalų gamybai, ne degalų sektorių paklausa vis tiek turės būti patenkinta intensyvinant dabartinę gamybą arba gamybos reikmėms pradedant naudoti kitą ne žemės ūkio paskirties žemę. Tokiu atveju vykdomas netiesioginis žemės paskirties keitimas, o kai tai susiję su dideles anglies atsargas turinčios žemės paskirties keitimu, gali būti išmetamas didelis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis.
  2016 m. liepos mėn. Europos mažataršio judumo strategijoje nurodyta, kad maistinės kilmės biodegalų poveikis mažinant transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro yra ribotas, todėl tokių degalų turėtų būti palaipsniui atsisakoma, o vietoj jų turėtų būti naudojami pažangieji biodegalai. Rengiantis pereiti prie pažangiųjų biodegalų ir sumažinti bendrą netiesioginio žemės naudojimo keitimo poveikį, dera sumažinti iš maistinių ir pašarinių augalų pagamintų biodegalų ir skystųjų bioproduktų kiekį, kurį galima priskaičiuoti prie šioje direktyvoje nustatyto Sąjungos rodiklio
  , ir atskirti augalinės kilmės biodegalus, kurie atitinka išmetamo ŠESD kiekio mažinimo dideliu mastu ir mažos netiesioginio žemės naudojimo paskirties keitimo rizikos kriterijus. Turėtų būti paspartintas pažangiųjų biodegalų ir elektra varomų transporto priemonių diegimas; |
| --- | --- |

(62)

kai ganyklos ar žemės ūkio paskirties žemė, anksčiau naudotos maisto ir pašarų gamybos reikmėms tenkinti, pradedamos naudoti biodegalų gamybai, ne degalų sektorių paklausa vis tiek turės būti patenkinta intensyvinant dabartinę gamybą arba gamybos reikmėms pradedant naudoti kitą ne žemės ūkio paskirties žemę. Tokiu atveju vykdomas netiesioginis žemės paskirties keitimas, o kai tai susiję su dideles anglies atsargas turinčios žemės paskirties keitimu, gali būti išmetamas didelis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis.
  2016 m. liepos mėn. Europos mažataršio judumo strategijoje nurodyta, kad maistinės kilmės biodegalų poveikis mažinant transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro yra ribotas, todėl tokių degalų turėtų būti palaipsniui atsisakoma, o vietoj jų turėtų būti naudojami pažangieji biodegalai. Rengiantis pereiti prie pažangiųjų biodegalų ir sumažinti bendrą netiesioginio žemės naudojimo keitimo poveikį, dera sumažinti iš maistinių ir pašarinių augalų pagamintų biodegalų ir skystųjų bioproduktų kiekį, kurį galima priskaičiuoti prie šioje direktyvoje nustatyto Sąjungos rodiklio
  , ir atskirti augalinės kilmės biodegalus, kurie atitinka išmetamo ŠESD kiekio mažinimo dideliu mastu ir mažos netiesioginio žemės naudojimo paskirties keitimo rizikos kriterijus. Turėtų būti paspartintas pažangiųjų biodegalų ir elektra varomų transporto priemonių diegimas;

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl direktyvos

63 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (63a) | Sąjunga ir valstybės narės turėtų siekti padidinti atsinaujinančių išteklių energijos derinį, sumažinti bendrą energijos suvartojimą transporto sektoriuje ir padidinti energijos vartojimo efektyvumą visuose transporto sektoriuose. Tam skirtas priemones būtų galima remti ir transporto planavimo srityje, ir efektyviau energiją vartojančių automobilių gamybos srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(63a)

Sąjunga ir valstybės narės turėtų siekti padidinti atsinaujinančių išteklių energijos derinį, sumažinti bendrą energijos suvartojimą transporto sektoriuje ir padidinti energijos vartojimo efektyvumą visuose transporto sektoriuose. Tam skirtas priemones būtų galima remti ir transporto planavimo srityje, ir efektyviau energiją vartojančių automobilių gamybos srityje;

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl direktyvos

63 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (63b) | degalų vartojimo efektyvumo standartai kelių transportui padėtų veiksmingai skatinti alternatyvių atsinaujinančių išteklių įsisavinimą transporto sektoriuje ir ilgainiui padėtų labiau sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bei mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro transporto sektoriuje. Degalų vartojimo efektyvumo standartai turėtų būti plėtojami vadovaujantis technologijų ir klimato bei energijos rodiklių raida; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(63b)

degalų vartojimo efektyvumo standartai kelių transportui padėtų veiksmingai skatinti alternatyvių atsinaujinančių išteklių įsisavinimą transporto sektoriuje ir ilgainiui padėtų labiau sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bei mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro transporto sektoriuje. Degalų vartojimo efektyvumo standartai turėtų būti plėtojami vadovaujantis technologijų ir klimato bei energijos rodiklių raida;

Pakeitimas 286

Pasiūlymas dėl direktyvos

63 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (63c) | tikimasi, kad pažangieji biodegalai atliks svarbų vaidmenį mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį aviacijos sektoriuje, todėl įmaišymo reikalavimo reikėtų laikytis ypač aviacijos reikmėms teikiamo kuro atžvilgiu. Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis turėtų būti parengta politika, skatinanti veiklos priemones, padėsiančias taupyti kurą laivyboje, kartu turi būti dedamos pastangos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje siekiant didinti vėjo ir saulės energija varomų laivų skaičių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(63c)

tikimasi, kad pažangieji biodegalai atliks svarbų vaidmenį mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį aviacijos sektoriuje, todėl įmaišymo reikalavimo reikėtų laikytis ypač aviacijos reikmėms teikiamo kuro atžvilgiu. Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis turėtų būti parengta politika, skatinanti veiklos priemones, padėsiančias taupyti kurą laivyboje, kartu turi būti dedamos pastangos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje siekiant didinti vėjo ir saulės energija varomų laivų skaičių;

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl direktyvos

65 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (65a) | siekiant tiksliau apskaičiuoti atsinaujinančių išteklių energijos dalį transporto sektoriuje reikėtų parengti tinkamą metodiką ir išnagrinėti įvairius tam tikslui tinkamus techninius ir technologinius sprendimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(65a)

siekiant tiksliau apskaičiuoti atsinaujinančių išteklių energijos dalį transporto sektoriuje reikėtų parengti tinkamą metodiką ir išnagrinėti įvairius tam tikslui tinkamus techninius ir technologinius sprendimus;

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl direktyvos

66 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (66) | jei biodegalų žaliavos poveikis netiesioginiam žemės naudojimo keitimui mažas, turėtų būti skatinama ją naudoti atsižvelgiant į jos reikšmingumą mažinant ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro. Į šios direktyvos priedą turėtų būti įrašytos visų pirmą pažangiųjų biodegalų žaliavos, kurių apdorojimo technologija naujoviškesnė ir
  mažiau subrandinta
  , todėl ją būtina labiau remti. Kad šis priedas būtų atnaujinamas
  pagal naujausią technologinę plėtrą
  ir būtų išvengta nenumatyto neigiamo poveikio,
  po direktyvos priėmimo
  turėtų būti
  atliekamas vertinimas siekiant išnagrinėti galimybę į priedą įrašyti naujas žaliavas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(66)

jei biodegalų žaliavos poveikis netiesioginiam žemės naudojimo keitimui mažas, turėtų būti skatinama ją naudoti atsižvelgiant į jos reikšmingumą mažinant ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro. Į šios direktyvos priedą turėtų būti įrašytos visų pirmą pažangiųjų biodegalų žaliavos, kurių apdorojimo technologija naujoviškesnė ir
  mažiau subrandinta
  , todėl ją būtina labiau remti. Kad šis priedas būtų atnaujinamas
  pagal naujausią technologinę plėtrą
  ir būtų išvengta nenumatyto neigiamo poveikio,
  po direktyvos priėmimo
  turėtų būti
  atliekamas vertinimas siekiant išnagrinėti galimybę į priedą įrašyti naujas žaliavas
  ;

| (66) | jei biodegalų žaliavos poveikis netiesioginiam žemės naudojimo keitimui mažas, turėtų būti skatinama ją naudoti atsižvelgiant į jos reikšmingumą mažinant ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro. Į šios direktyvos priedą turėtų būti įrašytos visų pirmą pažangiųjų biodegalų žaliavos, kurių apdorojimo technologija naujoviškesnė ir
  ne tokia brandi
  , todėl ją būtina labiau remti.
  Siekiant užtikrinti,
  kad šis priedas būtų atnaujinamas
  atsižvelgiant į naujausius technologinius laimėjimus
  ir
  kartu
  būtų išvengta nenumatyto neigiamo poveikio,
  jis
  turėtų būti
  reguliariai vertinamas
  ; |
| --- | --- |

(66)

jei biodegalų žaliavos poveikis netiesioginiam žemės naudojimo keitimui mažas, turėtų būti skatinama ją naudoti atsižvelgiant į jos reikšmingumą mažinant ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro. Į šios direktyvos priedą turėtų būti įrašytos visų pirmą pažangiųjų biodegalų žaliavos, kurių apdorojimo technologija naujoviškesnė ir
  ne tokia brandi
  , todėl ją būtina labiau remti.
  Siekiant užtikrinti,
  kad šis priedas būtų atnaujinamas
  atsižvelgiant į naujausius technologinius laimėjimus
  ir
  kartu
  būtų išvengta nenumatyto neigiamo poveikio,
  jis
  turėtų būti
  reguliariai vertinamas
  ;

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl direktyvos

68 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (68) | siekdamos visapusiškai išnaudoti su biomase susijusias galimybes biomasę naudoti medžiagoms ir energijai ir taip padėti mažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, Sąjunga ir valstybės narės turėtų skatinti
  , kad turimi
  medienos ir žemės ūkio
  ištekliai būtų tvariai naudojami veiksmingiau
  ir
  kad būtų plėtojamos naujos
  miškininkystės ir žemės ūkio gamybos
  sistemos
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(68)

siekdamos visapusiškai išnaudoti su biomase susijusias galimybes biomasę naudoti medžiagoms ir energijai ir taip padėti mažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, Sąjunga ir valstybės narės turėtų skatinti
  , kad turimi
  medienos ir žemės ūkio
  ištekliai būtų tvariai naudojami veiksmingiau
  ir
  kad būtų plėtojamos naujos
  miškininkystės ir žemės ūkio gamybos
  sistemos
  ;

| (68) | siekdamos visapusiškai išnaudoti su biomase susijusias galimybes biomasę naudoti medžiagoms ir energijai ir taip padėti mažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, Sąjunga ir valstybės narės turėtų skatinti
  energijos naudojimą tik iš turimų
  medienos ir žemės ūkio
  išteklių veiksmingesnio tvaraus naudojimo
  ir
  plėtojant naujas
  miškininkystės ir žemės ūkio gamybos
  sistemas, laikantis tvarumo ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo kriterijų
  ; |
| --- | --- |

(68)

siekdamos visapusiškai išnaudoti su biomase susijusias galimybes biomasę naudoti medžiagoms ir energijai ir taip padėti mažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, Sąjunga ir valstybės narės turėtų skatinti
  energijos naudojimą tik iš turimų
  medienos ir žemės ūkio
  išteklių veiksmingesnio tvaraus naudojimo
  ir
  plėtojant naujas
  miškininkystės ir žemės ūkio gamybos
  sistemas, laikantis tvarumo ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo kriterijų
  ;

Pakeitimas 287

Pasiūlymas dėl direktyvos

68 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (68a) | reikėtų dar labiau pabrėžti žiedinės ekonomikos, bioekonomikos ir atsinaujinančių išteklių energijos rėmimo sinergiją, kad būtų užtikrintas vertingiausias žaliavų panaudojimas ir geriausi rezultatai aplinkai. Sąjungos ir valstybių narių remiant atsinaujinančių išteklių energijos gamybą priimtose politikos priemonėse visada turėtų būti atsižvelgiama į efektyvaus išteklių naudojimo ir optimalaus biomasės panaudojimo principą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(68a)

reikėtų dar labiau pabrėžti žiedinės ekonomikos, bioekonomikos ir atsinaujinančių išteklių energijos rėmimo sinergiją, kad būtų užtikrintas vertingiausias žaliavų panaudojimas ir geriausi rezultatai aplinkai. Sąjungos ir valstybių narių remiant atsinaujinančių išteklių energijos gamybą priimtose politikos priemonėse visada turėtų būti atsižvelgiama į efektyvaus išteklių naudojimo ir optimalaus biomasės panaudojimo principą;

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl direktyvos

69 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (69) | biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras
  turėtų būti visada
  gaminami
  tvariai. Biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, kurie naudojami siekiant
  laikytis
  šioje direktyvoje
  nustatyto Sąjungos rodiklio ir kuriems
  taikomos paramos schemos, turėtų atitikti tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(69)

biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras
  turėtų būti visada
  gaminami
  tvariai. Biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, kurie naudojami siekiant
  laikytis
  šioje direktyvoje
  nustatyto Sąjungos rodiklio ir kuriems
  taikomos paramos schemos, turėtų atitikti tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus;

| (69) | atsinaujinančių išteklių energija
  turėtų būti visada
  gaminama
  tvariai. Biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, kurie naudojami siekiant šioje direktyvoje
  nustatytų tikslų, ir tos atsinaujinančių išteklių energijos formos, kurioms
  taikomos paramos schemos, turėtų atitikti tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus; |
| --- | --- |

(69)

atsinaujinančių išteklių energija
  turėtų būti visada
  gaminama
  tvariai. Biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, kurie naudojami siekiant šioje direktyvoje
  nustatytų tikslų, ir tos atsinaujinančių išteklių energijos formos, kurioms
  taikomos paramos schemos, turėtų atitikti tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus;

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl direktyvos

71 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (71) | didėjanti žemės ūkio žaliavų, naudojamų biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, gamyba ir šioje direktyvoje numatytos jų naudojimo skatinimo priemonės neturėtų
  paskatinti naikinti didelės
  biologinės įvairovės
  žemės
  . Būtina saugoti tokius ribotus išteklius, kurie įvairiuose tarptautiniuose dokumentuose pripažįstami kaip turintys vertę visai žmonijai. Todėl būtina nustatyti tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus, pagal kuriuos biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro skatinimo priemonės būtų taikomos tik jei garantuojama, kad žemės ūkio žaliavos nėra kilusios iš vietovių, kurioms būdinga didelė biologinė įvairovė arba jei, gamtos apsaugos arba retų, galinčių išnykti arba nykstančių ekosistemų ar rūšių apsaugos tikslais nustatytų vietovių atveju, atitinkama kompetentinga institucija įrodo, kad žemės ūkio žaliavų gamyba nekliudo siekti tokių tikslų. Pagal tvarumo kriterijus turėtų būti laikoma, kad miškams būdinga didelė biologinė įvairovė, jei
  miškai
  nepaliesti pagal apibrėžtį, vartojamą Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) Pasaulio miškų išteklių įvertinime arba jei jie saugomi pagal nacionalinę gamtos apsaugos teisę. Tai turėtų būti taikoma didelės biologinės įvairovės miškų vietovėms, kuriose renkami miško produktai, išskyrus medieną, jei žmonių daromas poveikis yra mažas. Kitų rūšių miškai, kaip apibrėžta FAO, pavyzdžiui, pakeisti natūralūs miškai, pusiau natūralūs miškai ir sodinti miškai, neturėtų būti laikomi neliestais miškais. Be to, atsižvelgiant į kai kurių pievų (vidutinio klimato bei tropinių), įskaitant labai didelės biologinės įvairovės savanas, stepes, krūmynus ir prerijas, labai didelę biologinę įvairovę, biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, pagamintiems iš tokioje žemėje užaugintų žemės ūkio žaliavų, neturėtų būti taikomos šioje direktyvoje numatytos skatinimo priemonės. Remdamasi geriausiais turimais moksliniais įrodymais ir atitinkamais tarptautiniais standartais, Komisija turėtų nustatyti atitinkamus kriterijus, kad apibrėžtų tokias labai didelės biologinės įvairovės pievas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(71)

didėjanti žemės ūkio žaliavų, naudojamų biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, gamyba ir šioje direktyvoje numatytos jų naudojimo skatinimo priemonės neturėtų
  paskatinti naikinti didelės
  biologinės įvairovės
  žemės
  . Būtina saugoti tokius ribotus išteklius, kurie įvairiuose tarptautiniuose dokumentuose pripažįstami kaip turintys vertę visai žmonijai. Todėl būtina nustatyti tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus, pagal kuriuos biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro skatinimo priemonės būtų taikomos tik jei garantuojama, kad žemės ūkio žaliavos nėra kilusios iš vietovių, kurioms būdinga didelė biologinė įvairovė arba jei, gamtos apsaugos arba retų, galinčių išnykti arba nykstančių ekosistemų ar rūšių apsaugos tikslais nustatytų vietovių atveju, atitinkama kompetentinga institucija įrodo, kad žemės ūkio žaliavų gamyba nekliudo siekti tokių tikslų. Pagal tvarumo kriterijus turėtų būti laikoma, kad miškams būdinga didelė biologinė įvairovė, jei
  miškai
  nepaliesti pagal apibrėžtį, vartojamą Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) Pasaulio miškų išteklių įvertinime arba jei jie saugomi pagal nacionalinę gamtos apsaugos teisę. Tai turėtų būti taikoma didelės biologinės įvairovės miškų vietovėms, kuriose renkami miško produktai, išskyrus medieną, jei žmonių daromas poveikis yra mažas. Kitų rūšių miškai, kaip apibrėžta FAO, pavyzdžiui, pakeisti natūralūs miškai, pusiau natūralūs miškai ir sodinti miškai, neturėtų būti laikomi neliestais miškais. Be to, atsižvelgiant į kai kurių pievų (vidutinio klimato bei tropinių), įskaitant labai didelės biologinės įvairovės savanas, stepes, krūmynus ir prerijas, labai didelę biologinę įvairovę, biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, pagamintiems iš tokioje žemėje užaugintų žemės ūkio žaliavų, neturėtų būti taikomos šioje direktyvoje numatytos skatinimo priemonės. Remdamasi geriausiais turimais moksliniais įrodymais ir atitinkamais tarptautiniais standartais, Komisija turėtų nustatyti atitinkamus kriterijus, kad apibrėžtų tokias labai didelės biologinės įvairovės pievas;

| (71) | didėjanti žemės ūkio žaliavų, naudojamų biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, gamyba ir šioje direktyvoje numatytos jų naudojimo skatinimo priemonės neturėtų
  neigiamai veikti
  biologinės įvairovės
  Sąjungoje ar už jos ribų ar skatinti neigiamo poveikio jai
  . Būtina saugoti tokius ribotus išteklius, kurie įvairiuose tarptautiniuose dokumentuose pripažįstami kaip turintys vertę visai žmonijai. Todėl būtina nustatyti tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus, pagal kuriuos biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro skatinimo priemonės būtų taikomos tik jei garantuojama, kad žemės ūkio žaliavos nėra kilusios iš vietovių, kurioms būdinga didelė biologinė įvairovė arba jei, gamtos apsaugos arba retų, galinčių išnykti arba nykstančių ekosistemų ar rūšių apsaugos tikslais nustatytų vietovių atveju, atitinkama kompetentinga institucija įrodo, kad žemės ūkio žaliavų gamyba nekliudo siekti tokių tikslų. Pagal tvarumo kriterijus turėtų būti laikoma, kad miškams būdinga didelė biologinė įvairovė, jei
  tai
  nepaliesti
  miškai
  pagal apibrėžtį, vartojamą Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) Pasaulio miškų išteklių įvertinime arba jei jie saugomi pagal nacionalinę gamtos apsaugos teisę. Tai turėtų būti taikoma didelės biologinės įvairovės miškų vietovėms, kuriose renkami miško produktai, išskyrus medieną, jei žmonių daromas poveikis yra mažas. Kitų rūšių miškai, kaip apibrėžta FAO, pavyzdžiui, pakeisti natūralūs miškai, pusiau natūralūs miškai ir sodinti miškai, neturėtų būti laikomi neliestais miškais
  . Tačiau turėtų būti užtikrinta tokių miškų biologinė įvairovė, kokybė, sveikumas, ilgaamžiškumas ir gyvybingumas.
  Be to, atsižvelgiant į kai kurių pievų (vidutinio klimato bei tropinių), įskaitant labai didelės biologinės įvairovės savanas, stepes, krūmynus ir prerijas, labai didelę biologinę įvairovę, biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, pagamintiems iš tokioje žemėje užaugintų žemės ūkio žaliavų, neturėtų būti taikomos šioje direktyvoje numatytos skatinimo priemonės. Remdamasi geriausiais turimais moksliniais įrodymais ir atitinkamais tarptautiniais standartais, Komisija turėtų nustatyti atitinkamus kriterijus, kad apibrėžtų tokias labai didelės biologinės įvairovės pievas; |
| --- | --- |

(71)

didėjanti žemės ūkio žaliavų, naudojamų biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, gamyba ir šioje direktyvoje numatytos jų naudojimo skatinimo priemonės neturėtų
  neigiamai veikti
  biologinės įvairovės
  Sąjungoje ar už jos ribų ar skatinti neigiamo poveikio jai
  . Būtina saugoti tokius ribotus išteklius, kurie įvairiuose tarptautiniuose dokumentuose pripažįstami kaip turintys vertę visai žmonijai. Todėl būtina nustatyti tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus, pagal kuriuos biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro skatinimo priemonės būtų taikomos tik jei garantuojama, kad žemės ūkio žaliavos nėra kilusios iš vietovių, kurioms būdinga didelė biologinė įvairovė arba jei, gamtos apsaugos arba retų, galinčių išnykti arba nykstančių ekosistemų ar rūšių apsaugos tikslais nustatytų vietovių atveju, atitinkama kompetentinga institucija įrodo, kad žemės ūkio žaliavų gamyba nekliudo siekti tokių tikslų. Pagal tvarumo kriterijus turėtų būti laikoma, kad miškams būdinga didelė biologinė įvairovė, jei
  tai
  nepaliesti
  miškai
  pagal apibrėžtį, vartojamą Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) Pasaulio miškų išteklių įvertinime arba jei jie saugomi pagal nacionalinę gamtos apsaugos teisę. Tai turėtų būti taikoma didelės biologinės įvairovės miškų vietovėms, kuriose renkami miško produktai, išskyrus medieną, jei žmonių daromas poveikis yra mažas. Kitų rūšių miškai, kaip apibrėžta FAO, pavyzdžiui, pakeisti natūralūs miškai, pusiau natūralūs miškai ir sodinti miškai, neturėtų būti laikomi neliestais miškais
  . Tačiau turėtų būti užtikrinta tokių miškų biologinė įvairovė, kokybė, sveikumas, ilgaamžiškumas ir gyvybingumas.
  Be to, atsižvelgiant į kai kurių pievų (vidutinio klimato bei tropinių), įskaitant labai didelės biologinės įvairovės savanas, stepes, krūmynus ir prerijas, labai didelę biologinę įvairovę, biodegalams, skystiesiems bioproduktams ir biomasės kurui, pagamintiems iš tokioje žemėje užaugintų žemės ūkio žaliavų, neturėtų būti taikomos šioje direktyvoje numatytos skatinimo priemonės. Remdamasi geriausiais turimais moksliniais įrodymais ir atitinkamais tarptautiniais standartais, Komisija turėtų nustatyti atitinkamus kriterijus, kad apibrėžtų tokias labai didelės biologinės įvairovės pievas;

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl direktyvos

72 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (72a) | Sąjungos biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo kriterijais turėtų būti užtikrinta, kad pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos būtų remiami 2015 m. gruodžio 2 d. Komisijos komunikate „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“ nustatyti tikslai ir būtų tvirtai vadovaujamasi Direktyvoje 2008/98/EB nustatyta atliekų hierarchija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(72a)

Sąjungos biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro tvarumo kriterijais turėtų būti užtikrinta, kad pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos būtų remiami 2015 m. gruodžio 2 d. Komisijos komunikate „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“ nustatyti tikslai ir būtų tvirtai vadovaujamasi Direktyvoje 2008/98/EB nustatyta atliekų hierarchija;

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl direktyvos

73 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (73) | žemės ūkio žaliavos, iš kurių gaminami biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, neturėtų būti auginamos durpynuose, nes žaliavas auginant durpynuose būtų netenkama daug anglies sankaupų, jei žaliavos auginimui žemė būtų dar labiau sausinama
  , o patikrinti, ar žemė nesausinama, yra sunku
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(73)

žemės ūkio žaliavos, iš kurių gaminami biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, neturėtų būti auginamos durpynuose, nes žaliavas auginant durpynuose būtų netenkama daug anglies sankaupų, jei žaliavos auginimui žemė būtų dar labiau sausinama
  , o patikrinti, ar žemė nesausinama, yra sunku
  ;

| (73) | žemės ūkio žaliavos, iš kurių gaminami biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, neturėtų būti auginamos
  nenusausintuose
  durpynuose
  arba šlapynėse, jei tam reikėtų sausinti žemę
  , nes žaliavas auginant
  nenusausintuose
  durpynuose
  arba šlapynėse
  būtų netenkama daug anglies sankaupų, jei žaliavos auginimui žemė būtų dar labiau sausinama; |
| --- | --- |

(73)

žemės ūkio žaliavos, iš kurių gaminami biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, neturėtų būti auginamos
  nenusausintuose
  durpynuose
  arba šlapynėse, jei tam reikėtų sausinti žemę
  , nes žaliavas auginant
  nenusausintuose
  durpynuose
  arba šlapynėse
  būtų netenkama daug anglies sankaupų, jei žaliavos auginimui žemė būtų dar labiau sausinama;

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl direktyvos

74 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (74a) | žemės ūkio žaliavos, iš kurių gaminami biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, turėtų būti auginamos taikant praktiką, suderinamą su dirvožemio kokybės ir dirvožemio organinės anglies apsauga; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(74a)

žemės ūkio žaliavos, iš kurių gaminami biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, turėtų būti auginamos taikant praktiką, suderinamą su dirvožemio kokybės ir dirvožemio organinės anglies apsauga;

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl direktyvos

75 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (75) | kad būtų išvengta nenumatyto poveikio tvarumui ir kad būtų skatinama vidaus rinka, elektros energijos, šilumos ir vėsumos gamybai naudojamam biomasės kurui dera nustatyti visoje Sąjungoje taikomus tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus, siekiant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančios dujų kiekį ir toliau išlaikyti kuo mažesnį, palyginti su iškastinio kuro naudojimo alternatyva; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(75)

kad būtų išvengta nenumatyto poveikio tvarumui ir kad būtų skatinama vidaus rinka, elektros energijos, šilumos ir vėsumos gamybai naudojamam biomasės kurui dera nustatyti visoje Sąjungoje taikomus tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus, siekiant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančios dujų kiekį ir toliau išlaikyti kuo mažesnį, palyginti su iškastinio kuro naudojimo alternatyva;

| (75) | kad būtų išvengta nenumatyto poveikio tvarumui ir kad būtų skatinama vidaus rinka, elektros energijos, šilumos ir vėsumos gamybai naudojamam biomasės kurui dera nustatyti visoje Sąjungoje taikomus tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus, siekiant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančios dujų kiekį ir toliau išlaikyti kuo mažesnį, palyginti su iškastinio kuro naudojimo alternatyva.
  Nedarant poveikio reikalavimui saugoti aplinkai svarbius pirminius išteklius, atokiausi regionai turėtų gebėti išnaudoti savo išteklių potencialą, kad padidintų atsinaujinančių išteklių energijos gamybos mastą ir savo energetinį savarankiškumą; |
| --- | --- |

(75)

kad būtų išvengta nenumatyto poveikio tvarumui ir kad būtų skatinama vidaus rinka, elektros energijos, šilumos ir vėsumos gamybai naudojamam biomasės kurui dera nustatyti visoje Sąjungoje taikomus tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus, siekiant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančios dujų kiekį ir toliau išlaikyti kuo mažesnį, palyginti su iškastinio kuro naudojimo alternatyva.
  Nedarant poveikio reikalavimui saugoti aplinkai svarbius pirminius išteklius, atokiausi regionai turėtų gebėti išnaudoti savo išteklių potencialą, kad padidintų atsinaujinančių išteklių energijos gamybos mastą ir savo energetinį savarankiškumą;

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl direktyvos

76 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (76) | siekiant, kad miškas, kurio atželdinamas užtikrintas, būtų kertamas tausiai, nepaisant didėjančios miško biomasės paklausos, kad ypatingas dėmesys būtų skiriamas aiškiai nustatytoms biologinės įvairovės, kraštovaizdžio ir konkrečių gamtos objektų apsaugos vietoms, kad būtų išsaugoti biologinės įvairovės ištekliai ir kad būtų stebimos anglies atsargos, medienos žaliava turėtų būti gaunama tik iš miško, kertamo laikantis tvarios miškotvarkos principų, parengtų tarptautiniuose forumuose, pavyzdžiui, Ministrų konferencijoje dėl Europos miškų apsaugos, ir įgyvendinamų
  miško valdos
  lygmeniu pagal nacionalinės teisės aktus arba geriausią valdymo praktiką. Veiklos vykdytojai turėtų
  imtis deramų priemonių
  , kad
  kuo labiau sumažintų netausios miško biomasės naudojimo bioenergijos gamybai riziką
  . Tam veiklos vykdytojai turėtų nusistatyti rizika grindžiamą principą.
  Atsižvelgiant į tokias aplinkybes, dera
  , kad Komisija, pasikonsultavusi su Energetikos sąjungos valdymo reikalų komitetu ir Nuolatiniu miškininkystės komitetu, įsteigtu Tarybos sprendimu 89/367/EEB24, parengtų praktines tikrinimo, kaip laikomasi rizika grindžiamų principų, gaires; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(76)

siekiant, kad miškas, kurio atželdinamas užtikrintas, būtų kertamas tausiai, nepaisant didėjančios miško biomasės paklausos, kad ypatingas dėmesys būtų skiriamas aiškiai nustatytoms biologinės įvairovės, kraštovaizdžio ir konkrečių gamtos objektų apsaugos vietoms, kad būtų išsaugoti biologinės įvairovės ištekliai ir kad būtų stebimos anglies atsargos, medienos žaliava turėtų būti gaunama tik iš miško, kertamo laikantis tvarios miškotvarkos principų, parengtų tarptautiniuose forumuose, pavyzdžiui, Ministrų konferencijoje dėl Europos miškų apsaugos, ir įgyvendinamų
  miško valdos
  lygmeniu pagal nacionalinės teisės aktus arba geriausią valdymo praktiką. Veiklos vykdytojai turėtų
  imtis deramų priemonių
  , kad
  kuo labiau sumažintų netausios miško biomasės naudojimo bioenergijos gamybai riziką
  . Tam veiklos vykdytojai turėtų nusistatyti rizika grindžiamą principą.
  Atsižvelgiant į tokias aplinkybes, dera
  , kad Komisija, pasikonsultavusi su Energetikos sąjungos valdymo reikalų komitetu ir Nuolatiniu miškininkystės komitetu, įsteigtu Tarybos sprendimu 89/367/EEB24, parengtų praktines tikrinimo, kaip laikomasi rizika grindžiamų principų, gaires;

| (76) | siekiant, kad miškas, kurio atželdinamas užtikrintas, būtų kertamas tausiai, nepaisant didėjančios miško biomasės paklausos, kad ypatingas dėmesys būtų skiriamas aiškiai nustatytoms biologinės įvairovės, kraštovaizdžio ir konkrečių gamtos objektų apsaugos vietoms, kad būtų išsaugoti biologinės įvairovės ištekliai ir kad būtų stebimos anglies atsargos, medienos žaliava turėtų būti gaunama tik iš miško, kertamo laikantis tvarios miškotvarkos principų, parengtų tarptautiniuose forumuose, pavyzdžiui, Ministrų konferencijoje dėl Europos miškų apsaugos, ir įgyvendinamų
  tiekimo bazės
  lygmeniu pagal nacionalinės teisės aktus arba geriausią valdymo praktiką. Veiklos vykdytojai turėtų
  užtikrinti
  , kad
  būtų imamasi priemonių neigiamiems padariniams aplinkai dėl miškų kirtimo išvengti ar sumažinti
  . Tam veiklos vykdytojai turėtų nusistatyti rizika grindžiamą principą.
  Šiomis aplinkybėmis derėtų
  , kad Komisija, pasikonsultavusi su Energetikos sąjungos valdymo reikalų komitetu ir Nuolatiniu miškininkystės komitetu, įsteigtu Tarybos sprendimu 89/367/EEB24, parengtų
  geriausia patirtimi paremtų reikalavimų įgyvendinimo valstybėse narėse tvarką ir
  praktines tikrinimo, kaip laikomasi rizika grindžiamų principų, gaires; |
| --- | --- |

(76)

siekiant, kad miškas, kurio atželdinamas užtikrintas, būtų kertamas tausiai, nepaisant didėjančios miško biomasės paklausos, kad ypatingas dėmesys būtų skiriamas aiškiai nustatytoms biologinės įvairovės, kraštovaizdžio ir konkrečių gamtos objektų apsaugos vietoms, kad būtų išsaugoti biologinės įvairovės ištekliai ir kad būtų stebimos anglies atsargos, medienos žaliava turėtų būti gaunama tik iš miško, kertamo laikantis tvarios miškotvarkos principų, parengtų tarptautiniuose forumuose, pavyzdžiui, Ministrų konferencijoje dėl Europos miškų apsaugos, ir įgyvendinamų
  tiekimo bazės
  lygmeniu pagal nacionalinės teisės aktus arba geriausią valdymo praktiką. Veiklos vykdytojai turėtų
  užtikrinti
  , kad
  būtų imamasi priemonių neigiamiems padariniams aplinkai dėl miškų kirtimo išvengti ar sumažinti
  . Tam veiklos vykdytojai turėtų nusistatyti rizika grindžiamą principą.
  Šiomis aplinkybėmis derėtų
  , kad Komisija, pasikonsultavusi su Energetikos sąjungos valdymo reikalų komitetu ir Nuolatiniu miškininkystės komitetu, įsteigtu Tarybos sprendimu 89/367/EEB24, parengtų
  geriausia patirtimi paremtų reikalavimų įgyvendinimo valstybėse narėse tvarką ir
  praktines tikrinimo, kaip laikomasi rizika grindžiamų principų, gaires;

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl direktyvos

76 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (76a) | jei nacionalinėje teisėje arba praktikoje nėra numatyta tik vieno miško biomasės kriterijaus, tiekimo bazės lygmeniu turėtų būti pateikta daugiau tą kriterijų atitinkančios informacijos, nereikalaujant toliau teikti informacijos apie kriterijus, kurių jau laikomasi valstybės narės lygmeniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(76a)

jei nacionalinėje teisėje arba praktikoje nėra numatyta tik vieno miško biomasės kriterijaus, tiekimo bazės lygmeniu turėtų būti pateikta daugiau tą kriterijų atitinkančios informacijos, nereikalaujant toliau teikti informacijos apie kriterijus, kurių jau laikomasi valstybės narės lygmeniu;

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl direktyvos

76 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (76b) | rizika grindžiamas metodas turėtų būti pradedamas taikyti nacionaliniu lygmeniu. Jeigu reikalavimų pagal vieną kriterijų nenumatyta nacionalinėje teisėje arba stebėsenos sistemose, informacija apie tai turėtų būti teikiama tiekimo bazės lygmeniu siekiant sumažinti riziką gaminti netvarią miško biomasę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(76b)

rizika grindžiamas metodas turėtų būti pradedamas taikyti nacionaliniu lygmeniu. Jeigu reikalavimų pagal vieną kriterijų nenumatyta nacionalinėje teisėje arba stebėsenos sistemose, informacija apie tai turėtų būti teikiama tiekimo bazės lygmeniu siekiant sumažinti riziką gaminti netvarią miško biomasę;

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl direktyvos

76 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (76c) | medyno kirtimo energijai gaminti apimtys padidėjo ir tikėtina, kad jos didės ir ateityje, todėl didėja žaliavų importo iš už Sąjungos ribų ir šių medžiagų gamybos Sąjungoje apimtys. Veiklos vykdytojai turėtų užtikrinti, kad medyno kirtimas vyktų laikantis tvarumo kriterijų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(76c)

medyno kirtimo energijai gaminti apimtys padidėjo ir tikėtina, kad jos didės ir ateityje, todėl didėja žaliavų importo iš už Sąjungos ribų ir šių medžiagų gamybos Sąjungoje apimtys. Veiklos vykdytojai turėtų užtikrinti, kad medyno kirtimas vyktų laikantis tvarumo kriterijų;

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl direktyvos

78 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (78) | elektros energija ir šiluma iš biomasės kuro turėtų būti gaminama našiai, kad energetinis saugumas būtų kuo didesnis, o šiltnamio efektą sukeliančių dujų būtų išmetama kuo mažiau, taip pat kad būtų apribotas oro teršalų išmetimas ir kuo labiau sumažintas ribotų biomasės išteklių stygius. Todėl, jei įrenginiams, kurių kuro talpa ne mažesnė kaip 20 MW, reikia viešosios paramos, ji turėtų būti skiriama tik didelio naudingumo kogeneracijos, apibrėžtos Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 34
  punkte
  , įrenginiams. Vis dėlto turėtų būti leidžiama veikiančias elektros energijos gamybos iš biomasės paramos schemas taikyti visiems įrenginiams iki tų schemų galiojimo pabaigos. Be to, naujais įrenginiais, kurių kuro talpa ne mažesnė kaip 20 MW, pagaminta elektros energija turėtų būti priskaičiuojama prie atsinaujinančių išteklių energijos rodiklių ir įpareigojimų tik jei ji pagaminta didelio naudingumo kogeneracijos įrenginiais. Pagal valstybės pagalbos taisykles valstybėms narėms vis dėlto turėtų būti leidžiama viešąją paramą teikti atsinaujinančių išteklių, skirtų įrenginiams, gavybai ir tokiais įrenginiais pagamintą elektros energiją priskaičiuoti prie atsinaujinančių išteklių energijos rodiklių ir įpareigojimų, kad nebūtų per daug kliaujamasi labiau klimatą ir aplinką veikiančiu iškastiniu kuru, jei, išnaudojusios visas technines ir ekonomines galimybes įdiegti didelio naudingumo kogeneracijos, kuriai naudojama biomasė, įrenginius, valstybės narės susidurtų su pagrįsta elektros energijos tiekimo saugumo rizika; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(78)

elektros energija ir šiluma iš biomasės kuro turėtų būti gaminama našiai, kad energetinis saugumas būtų kuo didesnis, o šiltnamio efektą sukeliančių dujų būtų išmetama kuo mažiau, taip pat kad būtų apribotas oro teršalų išmetimas ir kuo labiau sumažintas ribotų biomasės išteklių stygius. Todėl, jei įrenginiams, kurių kuro talpa ne mažesnė kaip 20 MW, reikia viešosios paramos, ji turėtų būti skiriama tik didelio naudingumo kogeneracijos, apibrėžtos Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 34
  punkte
  , įrenginiams. Vis dėlto turėtų būti leidžiama veikiančias elektros energijos gamybos iš biomasės paramos schemas taikyti visiems įrenginiams iki tų schemų galiojimo pabaigos. Be to, naujais įrenginiais, kurių kuro talpa ne mažesnė kaip 20 MW, pagaminta elektros energija turėtų būti priskaičiuojama prie atsinaujinančių išteklių energijos rodiklių ir įpareigojimų tik jei ji pagaminta didelio naudingumo kogeneracijos įrenginiais. Pagal valstybės pagalbos taisykles valstybėms narėms vis dėlto turėtų būti leidžiama viešąją paramą teikti atsinaujinančių išteklių, skirtų įrenginiams, gavybai ir tokiais įrenginiais pagamintą elektros energiją priskaičiuoti prie atsinaujinančių išteklių energijos rodiklių ir įpareigojimų, kad nebūtų per daug kliaujamasi labiau klimatą ir aplinką veikiančiu iškastiniu kuru, jei, išnaudojusios visas technines ir ekonomines galimybes įdiegti didelio naudingumo kogeneracijos, kuriai naudojama biomasė, įrenginius, valstybės narės susidurtų su pagrįsta elektros energijos tiekimo saugumo rizika;

| (78) | elektros energija ir šiluma iš biomasės kuro turėtų būti gaminama našiai, kad energetinis saugumas būtų kuo didesnis, o šiltnamio efektą sukeliančių dujų būtų išmetama kuo mažiau, taip pat kad būtų apribotas oro teršalų išmetimas ir kuo labiau sumažintas ribotų biomasės išteklių stygius. Todėl, jei įrenginiams, kurių kuro talpa ne mažesnė kaip [20] MW, reikia viešosios paramos, ji turėtų būti skiriama tik didelio naudingumo kogeneracijos, apibrėžtos Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 34
  dalyje
  , įrenginiams. Vis dėlto turėtų būti leidžiama veikiančias elektros energijos gamybos iš biomasės paramos schemas taikyti visiems įrenginiams iki tų schemų galiojimo pabaigos. Be to, naujais įrenginiais, kurių kuro talpa ne mažesnė kaip [20] MW, pagaminta elektros energija turėtų būti priskaičiuojama prie atsinaujinančių išteklių energijos rodiklių ir įpareigojimų tik jei ji pagaminta didelio naudingumo kogeneracijos įrenginiais. Pagal valstybės pagalbos taisykles valstybėms narėms vis dėlto turėtų būti leidžiama viešąją paramą teikti atsinaujinančių išteklių, skirtų įrenginiams, gavybai ir tokiais įrenginiais pagamintą elektros energiją priskaičiuoti prie atsinaujinančių išteklių energijos rodiklių ir įpareigojimų, kad nebūtų per daug kliaujamasi labiau klimatą ir aplinką veikiančiu iškastiniu kuru, jei, išnaudojusios visas technines ir ekonomines galimybes įdiegti didelio naudingumo kogeneracijos, kuriai naudojama biomasė, įrenginius, valstybės narės susidurtų su pagrįsta elektros energijos tiekimo saugumo rizika
  . Parama atsinaujinančių išteklių energijos gamybos iš biomasės įrenginiams turėtų būti ypač sustiprinta atokiausiuose regionuose, labai priklausomuose nuo energijos importo, jeigu gaminant šių regionų ypatumus atitinkančią atsinaujinančių išteklių energiją laikomasi griežtų tvarumo kriterijų
  ; |
| --- | --- |

(78)

elektros energija ir šiluma iš biomasės kuro turėtų būti gaminama našiai, kad energetinis saugumas būtų kuo didesnis, o šiltnamio efektą sukeliančių dujų būtų išmetama kuo mažiau, taip pat kad būtų apribotas oro teršalų išmetimas ir kuo labiau sumažintas ribotų biomasės išteklių stygius. Todėl, jei įrenginiams, kurių kuro talpa ne mažesnė kaip [20] MW, reikia viešosios paramos, ji turėtų būti skiriama tik didelio naudingumo kogeneracijos, apibrėžtos Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 34
  dalyje
  , įrenginiams. Vis dėlto turėtų būti leidžiama veikiančias elektros energijos gamybos iš biomasės paramos schemas taikyti visiems įrenginiams iki tų schemų galiojimo pabaigos. Be to, naujais įrenginiais, kurių kuro talpa ne mažesnė kaip [20] MW, pagaminta elektros energija turėtų būti priskaičiuojama prie atsinaujinančių išteklių energijos rodiklių ir įpareigojimų tik jei ji pagaminta didelio naudingumo kogeneracijos įrenginiais. Pagal valstybės pagalbos taisykles valstybėms narėms vis dėlto turėtų būti leidžiama viešąją paramą teikti atsinaujinančių išteklių, skirtų įrenginiams, gavybai ir tokiais įrenginiais pagamintą elektros energiją priskaičiuoti prie atsinaujinančių išteklių energijos rodiklių ir įpareigojimų, kad nebūtų per daug kliaujamasi labiau klimatą ir aplinką veikiančiu iškastiniu kuru, jei, išnaudojusios visas technines ir ekonomines galimybes įdiegti didelio naudingumo kogeneracijos, kuriai naudojama biomasė, įrenginius, valstybės narės susidurtų su pagrįsta elektros energijos tiekimo saugumo rizika
  . Parama atsinaujinančių išteklių energijos gamybos iš biomasės įrenginiams turėtų būti ypač sustiprinta atokiausiuose regionuose, labai priklausomuose nuo energijos importo, jeigu gaminant šių regionų ypatumus atitinkančią atsinaujinančių išteklių energiją laikomasi griežtų tvarumo kriterijų
  ;

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl direktyvos

80 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (80) | remiantis patirtimi, gauta praktiškai įgyvendinant Sąjungos tvarumo kriterijus, dera
  aktyviau taikyti
  savanoriškas tarptautines ir nacionalines sertifikavimo schemas, pagal kurias suderintai tikrinamas tvarumo kriterijų laikymasis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(80)

remiantis patirtimi, gauta praktiškai įgyvendinant Sąjungos tvarumo kriterijus, dera
  aktyviau taikyti
  savanoriškas tarptautines ir nacionalines sertifikavimo schemas, pagal kurias suderintai tikrinamas tvarumo kriterijų laikymasis;

| (80) | remiantis patirtimi, gauta praktiškai įgyvendinant Sąjungos tvarumo kriterijus, dera
  atsižvelgti į
  savanoriškas tarptautines ir nacionalines sertifikavimo schemas, pagal kurias suderintai tikrinamas tvarumo kriterijų laikymasis; |
| --- | --- |

(80)

remiantis patirtimi, gauta praktiškai įgyvendinant Sąjungos tvarumo kriterijus, dera
  atsižvelgti į
  savanoriškas tarptautines ir nacionalines sertifikavimo schemas, pagal kurias suderintai tikrinamas tvarumo kriterijų laikymasis;

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl direktyvos

82 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (82) | vis daugiau įrodymų
  , kaip biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras atitinka tvarumo kriterijus ir
  sumažinto
  išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių kiekio
  kriterijus, gaunama taikant savanoriškas schemas
  . Todėl dera, kad Komisija reikalautų reguliariai teikti savanoriškų schemų, įskaitant Komisijos pripažintas tokias schemas, veikimo ataskaitas. Tokios ataskaitos turėtų būti skelbiamos viešai, kad būtų padidintas skaidrumas ir pagerinta Komisijos vykdoma priežiūra. Be to, teikiant tokias ataskaitas Komisija gautų būtiną informaciją, kad galėtų teikti savanoriškų schemų veikimo ataskaitas, siekdama nustatyti geriausią patirtį ir prireikus pateikti pasiūlymą dėl tolesnio tokių pažangaus darbo metodų skatinimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(82)

vis daugiau įrodymų
  , kaip biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras atitinka tvarumo kriterijus ir
  sumažinto
  išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių kiekio
  kriterijus, gaunama taikant savanoriškas schemas
  . Todėl dera, kad Komisija reikalautų reguliariai teikti savanoriškų schemų, įskaitant Komisijos pripažintas tokias schemas, veikimo ataskaitas. Tokios ataskaitos turėtų būti skelbiamos viešai, kad būtų padidintas skaidrumas ir pagerinta Komisijos vykdoma priežiūra. Be to, teikiant tokias ataskaitas Komisija gautų būtiną informaciją, kad galėtų teikti savanoriškų schemų veikimo ataskaitas, siekdama nustatyti geriausią patirtį ir prireikus pateikti pasiūlymą dėl tolesnio tokių pažangaus darbo metodų skatinimo;

| (82) | savanoriškos schemos gali būti svarbios teikiant įrodymus
  , kaip biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras atitinka
  minimalius
  tvarumo kriterijus ir išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių
  dujų
  kiekio
  mažinimo kriterijus
  . Todėl dera, kad Komisija reikalautų reguliariai teikti savanoriškų schemų, įskaitant Komisijos pripažintas tokias schemas, veikimo ataskaitas. Tokios ataskaitos turėtų būti skelbiamos viešai, kad būtų padidintas skaidrumas ir pagerinta Komisijos vykdoma priežiūra. Be to, teikiant tokias ataskaitas Komisija gautų būtiną informaciją, kad galėtų teikti savanoriškų schemų veikimo ataskaitas, siekdama nustatyti geriausią patirtį ir prireikus pateikti pasiūlymą dėl tolesnio tokių pažangaus darbo metodų skatinimo; |
| --- | --- |

(82)

savanoriškos schemos gali būti svarbios teikiant įrodymus
  , kaip biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras atitinka
  minimalius
  tvarumo kriterijus ir išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių
  dujų
  kiekio
  mažinimo kriterijus
  . Todėl dera, kad Komisija reikalautų reguliariai teikti savanoriškų schemų, įskaitant Komisijos pripažintas tokias schemas, veikimo ataskaitas. Tokios ataskaitos turėtų būti skelbiamos viešai, kad būtų padidintas skaidrumas ir pagerinta Komisijos vykdoma priežiūra. Be to, teikiant tokias ataskaitas Komisija gautų būtiną informaciją, kad galėtų teikti savanoriškų schemų veikimo ataskaitas, siekdama nustatyti geriausią patirtį ir prireikus pateikti pasiūlymą dėl tolesnio tokių pažangaus darbo metodų skatinimo;

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl direktyvos

84 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (84) | siekiant išvengti neproporcingos administracinės naštos, turėtų būti sudarytas bendrų biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro gamybos planų numatytųjų verčių sąrašas, kuris turėtų būti atnaujinamas ir plečiamas, kai gaunama tolesnių patikimų duomenų. Ūkio subjektai visada turėtų turėti galimybę biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą susieti su tame sąraše nustatytais mažesniais
  išmetamųjų
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiais. Jei sumažinto
  išmetamųjų
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio numatytoji vertė pagal gamybos planą yra mažesnė už reikalaujamą minimalų sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio lygį, gamintojai, norintys įrodyti, kad jie laikosi šio minimalaus lygio, turėtų įrodyti, kad faktiniai jų gamybos proceso metu išmetami kiekiai yra mažesni nei tie, kurie buvo numatyti apskaičiuojant numatytąsias vertes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(84)

siekiant išvengti neproporcingos administracinės naštos, turėtų būti sudarytas bendrų biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro gamybos planų numatytųjų verčių sąrašas, kuris turėtų būti atnaujinamas ir plečiamas, kai gaunama tolesnių patikimų duomenų. Ūkio subjektai visada turėtų turėti galimybę biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą susieti su tame sąraše nustatytais mažesniais
  išmetamųjų
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiais. Jei sumažinto
  išmetamųjų
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio numatytoji vertė pagal gamybos planą yra mažesnė už reikalaujamą minimalų sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio lygį, gamintojai, norintys įrodyti, kad jie laikosi šio minimalaus lygio, turėtų įrodyti, kad faktiniai jų gamybos proceso metu išmetami kiekiai yra mažesni nei tie, kurie buvo numatyti apskaičiuojant numatytąsias vertes;

| (84) | siekiant išvengti neproporcingos administracinės naštos, turėtų būti sudarytas bendrų biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro gamybos planų numatytųjų verčių sąrašas, kuris turėtų būti atnaujinamas ir plečiamas, kai gaunama tolesnių patikimų duomenų. Ūkio subjektai visada turėtų turėti galimybę biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą susieti su tame sąraše nustatytais mažesniais
  tiesiogiai išmetamais
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiais. Jei sumažinto
  tiesiogiai išmetamo
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio numatytoji vertė pagal gamybos planą yra mažesnė už reikalaujamą minimalų sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio lygį, gamintojai, norintys įrodyti, kad jie laikosi šio minimalaus lygio
  reikalavimo
  , turėtų įrodyti, kad faktiniai jų gamybos proceso metu išmetami kiekiai yra mažesni nei tie, kurie buvo numatyti apskaičiuojant numatytąsias vertes; |
| --- | --- |

(84)

siekiant išvengti neproporcingos administracinės naštos, turėtų būti sudarytas bendrų biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro gamybos planų numatytųjų verčių sąrašas, kuris turėtų būti atnaujinamas ir plečiamas, kai gaunama tolesnių patikimų duomenų. Ūkio subjektai visada turėtų turėti galimybę biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą susieti su tame sąraše nustatytais mažesniais
  tiesiogiai išmetamais
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiais. Jei sumažinto
  tiesiogiai išmetamo
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio numatytoji vertė pagal gamybos planą yra mažesnė už reikalaujamą minimalų sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio lygį, gamintojai, norintys įrodyti, kad jie laikosi šio minimalaus lygio
  reikalavimo
  , turėtų įrodyti, kad faktiniai jų gamybos proceso metu išmetami kiekiai yra mažesni nei tie, kurie buvo numatyti apskaičiuojant numatytąsias vertes;

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl direktyvos

85 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (85) | būtina nustatyti aiškias taisykles, kaip apskaičiuoti naudojant biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą išmetamų sumažintą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(85)

būtina nustatyti aiškias taisykles, kaip apskaičiuoti naudojant biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą išmetamų sumažintą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru;

| (85) | būtina nustatyti aiškias
  , objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais pagrįstas
  taisykles, kaip apskaičiuoti naudojant biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą išmetamų sumažintą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru; |
| --- | --- |

(85)

būtina nustatyti aiškias
  , objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais pagrįstas
  taisykles, kaip apskaičiuoti naudojant biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą išmetamų sumažintą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru;

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl direktyvos

99 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (99) | kad neesminės šios direktyvos nuostatos galėtų būti iš dalies pakeistos arba papildytos, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus, susijusius su: pažangiųjų biodegalų žaliavos, turinčios mažai įtakos degalų tiekėjų įpareigojimui transporto srityje, sąrašu; transporto degalų energinės vertės keitimu atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą; metodika, pagal kurią apskaičiuojama biokuro dalis, gaunama biomasę apdorojant kartu su iškastiniu kuru vieniniame procese; kilmės garantijų abipusio pripažinimo susitarimų įgyvendinimu; kilmės garantijų sistemos veikimo stebėjimo taisyklių nustatymu; taisyklėmis, pagal kurias apskaičiuojamas iš biodegalų, skystųjų bioproduktų ir iš jų lyginamojo iškastinio kuro susidarančių šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikis. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad šios konsultacijos vyktų laikantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytų principų. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turėtų gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams turėtų būti sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(99)

kad neesminės šios direktyvos nuostatos galėtų būti iš dalies pakeistos arba papildytos, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus, susijusius su: pažangiųjų biodegalų žaliavos, turinčios mažai įtakos degalų tiekėjų įpareigojimui transporto srityje, sąrašu; transporto degalų energinės vertės keitimu atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą; metodika, pagal kurią apskaičiuojama biokuro dalis, gaunama biomasę apdorojant kartu su iškastiniu kuru vieniniame procese; kilmės garantijų abipusio pripažinimo susitarimų įgyvendinimu; kilmės garantijų sistemos veikimo stebėjimo taisyklių nustatymu; taisyklėmis, pagal kurias apskaičiuojamas iš biodegalų, skystųjų bioproduktų ir iš jų lyginamojo iškastinio kuro susidarančių šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikis. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad šios konsultacijos vyktų laikantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytų principų. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turėtų gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams turėtų būti sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (99) | kad neesminės šios direktyvos nuostatos galėtų būti iš dalies pakeistos arba papildytos, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus, susijusius su: pažangiųjų biodegalų žaliavos, turinčios mažai įtakos degalų tiekėjų įpareigojimui transporto srityje, sąrašu; transporto degalų energinės vertės keitimu atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą; metodika, pagal kurią apskaičiuojama biokuro dalis, gaunama biomasę apdorojant kartu su iškastiniu kuru vieniniame procese; kilmės garantijų abipusio pripažinimo susitarimų įgyvendinimu; kilmės garantijų sistemos veikimo stebėjimo taisyklių nustatymu; taisyklėmis, pagal kurias apskaičiuojamas iš biodegalų, skystųjų bioproduktų ir iš jų lyginamojo iškastinio kuro susidarančių šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikis
  ; didžiausio leistino grąžos laikotarpio kaip tvarumo kriterijaus nustatymu, visų pirma lignoceliuliozės biomasei; ir, siekiant užtikrinti visišką skaidrumą visuose energijos gamybos sektoriuose, iškastinio kuro ir iškastinio kuro energijos gamybos kriterijų nustatymu iki 2018 m. gruodžio 31 d.
  Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad šios konsultacijos vyktų laikantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytų principų. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turėtų gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams turėtų būti sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(99)

kad neesminės šios direktyvos nuostatos galėtų būti iš dalies pakeistos arba papildytos, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus, susijusius su: pažangiųjų biodegalų žaliavos, turinčios mažai įtakos degalų tiekėjų įpareigojimui transporto srityje, sąrašu; transporto degalų energinės vertės keitimu atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą; metodika, pagal kurią apskaičiuojama biokuro dalis, gaunama biomasę apdorojant kartu su iškastiniu kuru vieniniame procese; kilmės garantijų abipusio pripažinimo susitarimų įgyvendinimu; kilmės garantijų sistemos veikimo stebėjimo taisyklių nustatymu; taisyklėmis, pagal kurias apskaičiuojamas iš biodegalų, skystųjų bioproduktų ir iš jų lyginamojo iškastinio kuro susidarančių šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikis
  ; didžiausio leistino grąžos laikotarpio kaip tvarumo kriterijaus nustatymu, visų pirma lignoceliuliozės biomasei; ir, siekiant užtikrinti visišką skaidrumą visuose energijos gamybos sektoriuose, iškastinio kuro ir iškastinio kuro energijos gamybos kriterijų nustatymu iki 2018 m. gruodžio 31 d.
  Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad šios konsultacijos vyktų laikantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytų principų. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus turėtų gauti tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams turėtų būti sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Pakeitimas 288

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | atsinaujinančių išteklių energija – atsinaujinančių neiškastinių išteklių energija, būtent, vėjo, saulės (šilumos ir
  fotoelektros
  ) energija, geoterminė energija, aplinkos
  šiluma
  , potvynių, bangų ir kitokia vandenynų energija, hidroenergija, biomasė, sąvartynų dujos, nuotekų valymo įrenginių dujos ir biologinės dujos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

atsinaujinančių išteklių energija – atsinaujinančių neiškastinių išteklių energija, būtent, vėjo, saulės (šilumos ir
  fotoelektros
  ) energija, geoterminė energija, aplinkos
  šiluma
  , potvynių, bangų ir kitokia vandenynų energija, hidroenergija, biomasė, sąvartynų dujos, nuotekų valymo įrenginių dujos ir biologinės dujos;

| a) | atsinaujinančių išteklių energija – atsinaujinančių neiškastinių išteklių energija, būtent, vėjo, saulės (šilumos ir
  fotovoltinė
  ) energija, geoterminė energija, aplinkos
  energija
  , potvynių, bangų ir kitokia vandenynų energija, hidroenergija, biomasė
  , biometanas
  , sąvartynų dujos, nuotekų valymo įrenginių dujos ir biologinės dujos; |
| --- | --- |

a)

atsinaujinančių išteklių energija – atsinaujinančių neiškastinių išteklių energija, būtent, vėjo, saulės (šilumos ir
  fotovoltinė
  ) energija, geoterminė energija, aplinkos
  energija
  , potvynių, bangų ir kitokia vandenynų energija, hidroenergija, biomasė
  , biometanas
  , sąvartynų dujos, nuotekų valymo įrenginių dujos ir biologinės dujos;

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | aplinkos
  šiluma
   – naudingos temperatūros
  šilumos
  energija, susikaupusi aplinkos ore,
  žemės gelmėse arba
  paviršiniame vandenyje
  ir išgaunama
  arba
  surenkama šilumos siurbliais, kuriems veikti reikia elektros arba kitokios pagalbinės energijos
  . Ataskaitinės vertės nustatomos tokia pačia metodika, kokia taikoma pranešimams apie šilumos siurbliais išgautą arba surinktą šilumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

aplinkos
  šiluma
   – naudingos temperatūros
  šilumos
  energija, susikaupusi aplinkos ore,
  žemės gelmėse arba
  paviršiniame vandenyje
  ir išgaunama
  arba
  surenkama šilumos siurbliais, kuriems veikti reikia elektros arba kitokios pagalbinės energijos
  . Ataskaitinės vertės nustatomos tokia pačia metodika, kokia taikoma pranešimams apie šilumos siurbliais išgautą arba surinktą šilumą;

| b) | aplinkos
  energija
   – naudingos temperatūros
  šiluminė
  energija, susikaupusi aplinkos ore,
  išskyrus iškvepiamą orą,
  paviršiniame vandenyje arba
  nuotekose
  . Ataskaitinės vertės nustatomos tokia pačia metodika, kokia taikoma pranešimams apie šilumos siurbliais išgautą arba surinktą šilumą; |
| --- | --- |

b)

aplinkos
  energija
   – naudingos temperatūros
  šiluminė
  energija, susikaupusi aplinkos ore,
  išskyrus iškvepiamą orą,
  paviršiniame vandenyje arba
  nuotekose
  . Ataskaitinės vertės nustatomos tokia pačia metodika, kokia taikoma pranešimams apie šilumos siurbliais išgautą arba surinktą šilumą;

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 pastraipos b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | geoterminė energija – šilumos energija, susikaupusi po kietuoju žemės sluoksniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ba)

geoterminė energija – šilumos energija, susikaupusi po kietuoju žemės sluoksniu;

Pakeitimas 289

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | biomasė – biologiškai skaidi biologinės kilmės produktų, atliekų ir liekanų, gaunamų žemės ūkyje, įskaitant augalinės ir gyvūninės kilmės medžiagas, miškų ūkyje ir susijusiose pramonės šakose, įskaitant žuvininkystę ir akvakultūrą, dalis, taip pat biologiškai skaidi atliekų, įskaitant biologinės kilmės pramonines ir buitines atliekas, dalis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)

biomasė – biologiškai skaidi biologinės kilmės produktų, atliekų ir liekanų, gaunamų žemės ūkyje, įskaitant augalinės ir gyvūninės kilmės medžiagas, miškų ūkyje ir susijusiose pramonės šakose, įskaitant žuvininkystę ir akvakultūrą, dalis, taip pat biologiškai skaidi atliekų, įskaitant biologinės kilmės pramonines ir buitines atliekas, dalis;

| c) | biomasė – biologiškai skaidi biologinės kilmės produktų, atliekų ir liekanų, gaunamų žemės ūkyje, įskaitant augalinės ir gyvūninės kilmės medžiagas, miškų ūkyje ir susijusiose pramonės šakose, įskaitant žuvininkystę ir akvakultūrą,
  bet neįskaitant durpių ir geologinėse formacijose esančių ir (arba) iškastinėmis virtusių medžiagų,
  dalis, taip pat biologiškai skaidi atliekų, įskaitant biologinės kilmės pramonines
  , komercines
  ir buitines atliekas
  bei bakterijas
  , dalis; |
| --- | --- |

c)

biomasė – biologiškai skaidi biologinės kilmės produktų, atliekų ir liekanų, gaunamų žemės ūkyje, įskaitant augalinės ir gyvūninės kilmės medžiagas, miškų ūkyje ir susijusiose pramonės šakose, įskaitant žuvininkystę ir akvakultūrą,
  bet neįskaitant durpių ir geologinėse formacijose esančių ir (arba) iškastinėmis virtusių medžiagų,
  dalis, taip pat biologiškai skaidi atliekų, įskaitant biologinės kilmės pramonines
  , komercines
  ir buitines atliekas
  bei bakterijas
  , dalis;

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | bendras galutinis energijos suvartojimas – energijos tikslais pramonei, transportui, namų ūkiams, paslaugų sektoriui (įskaitant viešąsias paslaugas), žemės ūkiui, miškininkystei ir žuvininkystei tiekiami energijos produktai, įskaitant elektros energijos ir šilumos, kurią elektros energijos ir
  šilumos
  gamybai sunaudoja energetikos sektorius, suvartojimą ir įskaitant elektros energijos bei šilumos nuostolius paskirstymo ir perdavimo proceso metu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

d)

bendras galutinis energijos suvartojimas – energijos tikslais pramonei, transportui, namų ūkiams, paslaugų sektoriui (įskaitant viešąsias paslaugas), žemės ūkiui, miškininkystei ir žuvininkystei tiekiami energijos produktai, įskaitant elektros energijos ir šilumos, kurią elektros energijos ir
  šilumos
  gamybai sunaudoja energetikos sektorius, suvartojimą ir įskaitant elektros energijos bei šilumos nuostolius paskirstymo ir perdavimo proceso metu;

| d) | bendras galutinis energijos suvartojimas – energijos tikslais pramonei, transportui, namų ūkiams, paslaugų sektoriui (įskaitant viešąsias paslaugas), žemės ūkiui, miškininkystei ir žuvininkystei tiekiami energijos produktai, įskaitant elektros energijos ir šilumos, kurią elektros energijos
  , šilumos
  ir
  transporto degalų
  gamybai sunaudoja energetikos sektorius, suvartojimą ir įskaitant elektros energijos bei šilumos nuostolius paskirstymo ir perdavimo proceso metu; |
| --- | --- |

d)

bendras galutinis energijos suvartojimas – energijos tikslais pramonei, transportui, namų ūkiams, paslaugų sektoriui (įskaitant viešąsias paslaugas), žemės ūkiui, miškininkystei ir žuvininkystei tiekiami energijos produktai, įskaitant elektros energijos ir šilumos, kurią elektros energijos
  , šilumos
  ir
  transporto degalų
  gamybai sunaudoja energetikos sektorius, suvartojimą ir įskaitant elektros energijos bei šilumos nuostolius paskirstymo ir perdavimo proceso metu;

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 pastraipos e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | centralizuotas šilumos tiekimas ar centralizuotas vėsumos tiekimas – šilumos energijos paskirstymas garų, karšto vandens ar atvėsintų skysčių forma iš centrinio gamybos šaltinio
  tinklu
  grupės pastatų arba vietų erdvės ar procesų šildymui ar vėsinimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

e)

centralizuotas šilumos tiekimas ar centralizuotas vėsumos tiekimas – šilumos energijos paskirstymas garų, karšto vandens ar atvėsintų skysčių forma iš centrinio gamybos šaltinio
  tinklu
  grupės pastatų arba vietų erdvės ar procesų šildymui ar vėsinimui;

| e) | centralizuotas šilumos tiekimas ar centralizuotas vėsumos tiekimas – šilumos energijos paskirstymas garų, karšto vandens ar atvėsintų skysčių forma iš centrinio gamybos šaltinio
  arba decentralizuotų šaltinių pasitelkiant tinklą
  grupės pastatų arba vietų erdvės ar procesų šildymui ar vėsinimui; |
| --- | --- |

e)

centralizuotas šilumos tiekimas ar centralizuotas vėsumos tiekimas – šilumos energijos paskirstymas garų, karšto vandens ar atvėsintų skysčių forma iš centrinio gamybos šaltinio
  arba decentralizuotų šaltinių pasitelkiant tinklą
  grupės pastatų arba vietų erdvės ar procesų šildymui ar vėsinimui;

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 pastraipos f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | skystieji bioproduktai – energijos tikslais, išskyrus transportui, bet įskaitant elektros energijai, šildymui ir vėsinimui, iš biomasės pagamintas skystasis kuras; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

f)

skystieji bioproduktai – energijos tikslais, išskyrus transportui, bet įskaitant elektros energijai, šildymui ir vėsinimui, iš biomasės pagamintas skystasis kuras;

| f) | skystieji bioproduktai – energijos tikslais, išskyrus transportui, bet įskaitant elektros energijai, šildymui ir vėsinimui, iš
  biomasės arba
  biomasės pagamintas skystasis kuras; |
| --- | --- |

f)

skystieji bioproduktai – energijos tikslais, išskyrus transportui, bet įskaitant elektros energijai, šildymui ir vėsinimui, iš
  biomasės arba
  biomasės pagamintas skystasis kuras;

Pakeitimas 290

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 dalies g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | biodegalai – iš biomasės pagamintas skystasis transporto kuras; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

g)

biodegalai – iš biomasės pagamintas skystasis transporto kuras;

| g) | biodegalai – iš biomasės
  arba jos
  pagamintas skystasis
  arba dujinis
  transporto kuras; |
| --- | --- |

g)

biodegalai – iš biomasės
  arba jos
  pagamintas skystasis
  arba dujinis
  transporto kuras;

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 pastraipos i punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | paramos schema – valstybės narės arba valstybių narių grupės taikoma priemonė, schema ar mechanizmas, kuriuo skatinama naudoti atsinaujinančių išteklių energiją:
  mažinami
  tos energijos
  kaštai
  , didinama kaina, už kurią ją galima parduoti, arba nustatomas atsinaujinančių išteklių energijos įpareigojimas ar kitomis priemonėmis didinama tokios energijos pirkimo apimtis. Tai apima, be kita ko, paramą investicijoms, neapmokestinimą ar mokesčių sumažinimą, mokesčių grąžinimą, paramos schemas atsinaujinančių išteklių energijos įpareigojimams vykdyti, įskaitant schemas, pagal kurias naudojamasi žaliaisiais sertifikatais, ir tiesioginio kainų rėmimo schemas, įskaitant fiksuotus supirkimo tarifus ir priemokų mokėjimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

i)

paramos schema – valstybės narės arba valstybių narių grupės taikoma priemonė, schema ar mechanizmas, kuriuo skatinama naudoti atsinaujinančių išteklių energiją:
  mažinami
  tos energijos
  kaštai
  , didinama kaina, už kurią ją galima parduoti, arba nustatomas atsinaujinančių išteklių energijos įpareigojimas ar kitomis priemonėmis didinama tokios energijos pirkimo apimtis. Tai apima, be kita ko, paramą investicijoms, neapmokestinimą ar mokesčių sumažinimą, mokesčių grąžinimą, paramos schemas atsinaujinančių išteklių energijos įpareigojimams vykdyti, įskaitant schemas, pagal kurias naudojamasi žaliaisiais sertifikatais, ir tiesioginio kainų rėmimo schemas, įskaitant fiksuotus supirkimo tarifus ir priemokų mokėjimus;

| i) | paramos schema – valstybės narės arba valstybių narių grupės taikoma priemonė, schema ar mechanizmas, kuriuo skatinama naudoti atsinaujinančių išteklių energiją:
  mažinamos
  tos energijos
  sąnaudos
  , didinama kaina, už kurią ją galima parduoti, arba nustatomas atsinaujinančių išteklių energijos įpareigojimas ar kitomis priemonėmis didinama tokios energijos pirkimo apimtis. Tai apima, be kita ko, paramą
  moksliniams tyrimams ir
  investicijoms, neapmokestinimą ar mokesčių sumažinimą, mokesčių grąžinimą, paramos schemas atsinaujinančių išteklių energijos įpareigojimams vykdyti, įskaitant schemas, pagal kurias naudojamasi žaliaisiais sertifikatais, ir tiesioginio kainų rėmimo schemas, įskaitant fiksuotus supirkimo tarifus ir priemokų mokėjimus; |
| --- | --- |

i)

paramos schema – valstybės narės arba valstybių narių grupės taikoma priemonė, schema ar mechanizmas, kuriuo skatinama naudoti atsinaujinančių išteklių energiją:
  mažinamos
  tos energijos
  sąnaudos
  , didinama kaina, už kurią ją galima parduoti, arba nustatomas atsinaujinančių išteklių energijos įpareigojimas ar kitomis priemonėmis didinama tokios energijos pirkimo apimtis. Tai apima, be kita ko, paramą
  moksliniams tyrimams ir
  investicijoms, neapmokestinimą ar mokesčių sumažinimą, mokesčių grąžinimą, paramos schemas atsinaujinančių išteklių energijos įpareigojimams vykdyti, įskaitant schemas, pagal kurias naudojamasi žaliaisiais sertifikatais, ir tiesioginio kainų rėmimo schemas, įskaitant fiksuotus supirkimo tarifus ir priemokų mokėjimus;

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 pastraipos q punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| q) | nemaistinės celiuliozės medžiagos – žaliavos, daugiausia sudarytos iš celiuliozės ir hemiceliuliozės, o lignino jose yra mažiau nei lignoceliuliozės medžiagose; jos apima maistinių ir pašarinių augalų liekanas (pavyzdžiui, šiaudai, kukurūzų kotai, išaižos ir kevalai), žolinius energetinius augalus, kuriuose yra mažai krakmolo (pavyzdžiui, aukštoji avižuolė, sora, miskantai, didžioji arundinarija ir antsėliai prieš pagrindinius augalus ir po jų), gamybines atliekas (įskaitant maistinių ir pašarinių augalų liekanas išgavus augalinius aliejus, cukrus, krakmolus ir
  proteiną
  ) ir iš biologinių atliekų gautas medžiagas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

q)

nemaistinės celiuliozės medžiagos – žaliavos, daugiausia sudarytos iš celiuliozės ir hemiceliuliozės, o lignino jose yra mažiau nei lignoceliuliozės medžiagose; jos apima maistinių ir pašarinių augalų liekanas (pavyzdžiui, šiaudai, kukurūzų kotai, išaižos ir kevalai), žolinius energetinius augalus, kuriuose yra mažai krakmolo (pavyzdžiui, aukštoji avižuolė, sora, miskantai, didžioji arundinarija ir antsėliai prieš pagrindinius augalus ir po jų), gamybines atliekas (įskaitant maistinių ir pašarinių augalų liekanas išgavus augalinius aliejus, cukrus, krakmolus ir
  proteiną
  ) ir iš biologinių atliekų gautas medžiagas;

| q) | nemaistinės celiuliozės medžiagos – žaliavos, daugiausia sudarytos iš celiuliozės ir hemiceliuliozės, o lignino jose yra mažiau nei lignoceliuliozės medžiagose; jos apima maistinių ir pašarinių augalų liekanas (pavyzdžiui, šiaudai, kukurūzų kotai, išaižos ir kevalai), žolinius energetinius augalus, kuriuose yra mažai krakmolo (pavyzdžiui, aukštoji avižuolė, sora, miskantai, didžioji arundinarija ir antsėliai prieš pagrindinius augalus ir po jų),
  ir pievų augalus (pvz., žolė, dobilai ir liucerna),
  gamybines atliekas (įskaitant maistinių ir pašarinių augalų liekanas išgavus augalinius aliejus, cukrus, krakmolus ir
  baltymus
  ) ir iš biologinių atliekų gautas medžiagas; |
| --- | --- |

q)

nemaistinės celiuliozės medžiagos – žaliavos, daugiausia sudarytos iš celiuliozės ir hemiceliuliozės, o lignino jose yra mažiau nei lignoceliuliozės medžiagose; jos apima maistinių ir pašarinių augalų liekanas (pavyzdžiui, šiaudai, kukurūzų kotai, išaižos ir kevalai), žolinius energetinius augalus, kuriuose yra mažai krakmolo (pavyzdžiui, aukštoji avižuolė, sora, miskantai, didžioji arundinarija ir antsėliai prieš pagrindinius augalus ir po jų),
  ir pievų augalus (pvz., žolė, dobilai ir liucerna),
  gamybines atliekas (įskaitant maistinių ir pašarinių augalų liekanas išgavus augalinius aliejus, cukrus, krakmolus ir
  baltymus
  ) ir iš biologinių atliekų gautas medžiagas;

Pakeitimas 291

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 dalies s punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| s) | iš atsinaujinančių išteklių pagamintas nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras – skystasis arba dujinis kuras, kitas nei biodegalai, kurių energijos kiekis sukaupiamas iš kitų atsinaujinančių energijos išteklių nei biomasė,
  ir kuris yra naudojamas transporte
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

s)

iš atsinaujinančių išteklių pagamintas nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras – skystasis arba dujinis kuras, kitas nei biodegalai, kurių energijos kiekis sukaupiamas iš kitų atsinaujinančių energijos išteklių nei biomasė,
  ir kuris yra naudojamas transporte
  ;

| s) | iš atsinaujinančių išteklių pagamintas nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras 
  – transportui naudojamas
  skystasis arba dujinis kuras, kitas nei biodegalai, kurių energijos kiekis sukaupiamas iš kitų atsinaujinančių energijos išteklių nei biomasė,
  kai iš aplinkos oro sugeriama anglies žaliava
  ; |
| --- | --- |

s)

iš atsinaujinančių išteklių pagamintas nebiologinės kilmės skystasis ir dujinis transporto kuras 
  – transportui naudojamas
  skystasis arba dujinis kuras, kitas nei biodegalai, kurių energijos kiekis sukaupiamas iš kitų atsinaujinančių energijos išteklių nei biomasė,
  kai iš aplinkos oro sugeriama anglies žaliava
  ;

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 pastraipos z punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| z) | techninis pertvarkymas – iš atsinaujinančių išteklių energiją gaminančių jėgainių atnaujinimas, įskaitant visų arba dalies įrenginių arba valdymo sistemų ir įrangos pakeitimą, siekiant pakeisti galią arba padidinti efektyvumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

z)

techninis pertvarkymas – iš atsinaujinančių išteklių energiją gaminančių jėgainių atnaujinimas, įskaitant visų arba dalies įrenginių arba valdymo sistemų ir įrangos pakeitimą, siekiant pakeisti galią arba padidinti efektyvumą;

| z) | techninis pertvarkymas – iš atsinaujinančių išteklių energiją gaminančių jėgainių atnaujinimas, įskaitant visų arba dalies įrenginių arba valdymo sistemų ir įrangos pakeitimą, siekiant
  padidinti arba
  pakeisti galią
  ir (
  arba) padidinti efektyvumą; |
| --- | --- |

z)

techninis pertvarkymas – iš atsinaujinančių išteklių energiją gaminančių jėgainių atnaujinimas, įskaitant visų arba dalies įrenginių arba valdymo sistemų ir įrangos pakeitimą, siekiant
  padidinti arba
  pakeisti galią
  ir (
  arba) padidinti efektyvumą;

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 pastraipos y punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| y) | atliekinė šiluma arba vėsuma – pramoniniuose arba energijos gamybos įrenginiuose atsirandanti perteklinė šiluma arba vėsuma, kuri nenaudojama pasklinda ore arba vandenyje ir nepatenka į centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

y)

atliekinė šiluma arba vėsuma – pramoniniuose arba energijos gamybos įrenginiuose atsirandanti perteklinė šiluma arba vėsuma, kuri nenaudojama pasklinda ore arba vandenyje ir nepatenka į centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemą;

| y) | atliekinė šiluma arba vėsuma – pramoniniuose
  įrenginiuose
  arba energijos gamybos įrenginiuose
  arba tretiniame sektoriuje (naudojant didelio efektyvumo kogeneraciją arba kai kogeneracija neįmanoma)
  atsirandanti
  neišvengiama
  perteklinė šiluma arba vėsuma, kuri nenaudojama pasklinda ore arba vandenyje ir nepatenka į centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemą; |
| --- | --- |

y)

atliekinė šiluma arba vėsuma – pramoniniuose
  įrenginiuose
  arba energijos gamybos įrenginiuose
  arba tretiniame sektoriuje (naudojant didelio efektyvumo kogeneraciją arba kai kogeneracija neįmanoma)
  atsirandanti
  neišvengiama
  perteklinė šiluma arba vėsuma, kuri nenaudojama pasklinda ore arba vandenyje ir nepatenka į centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemą;

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 pastraipos aa punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| aa) | iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojas – direktyvoje [
  Rinkos modelio direktyva]
  apibrėžtas aktyvusis vartotojas, savo valdose (įskaitant daugiabučius namus, komercinių arba bendrų paslaugų vietas arba uždaruosius skirstomuosius tinklus)
  vartojantis
  iš atsinaujinančių išteklių pasigamintą elektros energiją, kurią
  jis
  taip pat gali kaupti ir parduoti, jeigu tokia veikla nebuitiniams iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojams nėra jų pagrindinė komercinė arba profesinė veikla; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

aa)

iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojas – direktyvoje [
  Rinkos modelio direktyva]
  apibrėžtas aktyvusis vartotojas, savo valdose (įskaitant daugiabučius namus, komercinių arba bendrų paslaugų vietas arba uždaruosius skirstomuosius tinklus)
  vartojantis
  iš atsinaujinančių išteklių pasigamintą elektros energiją, kurią
  jis
  taip pat gali kaupti ir parduoti, jeigu tokia veikla nebuitiniams iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojams nėra jų pagrindinė komercinė arba profesinė veikla;

| aa) | iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojas –
  ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje [dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių išdėstymo (nauja redakcija), 2016/0380(COD)]
  apibrėžtas aktyvusis vartotojas
  arba drauge veikiančių vartotojų grupė
  ,
  vartojantys
  savo valdose (įskaitant daugiabučius namus,
  gyvenamąjį rajoną,
  komercinių
  , pramoninių
  arba bendrų paslaugų vietas arba
  tuos pačius
  uždaruosius skirstomuosius tinklus) iš atsinaujinančių išteklių pasigamintą elektros energiją, kurią
  jie
  taip pat gali kaupti ir parduoti, jeigu tokia veikla nebuitiniams iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojams nėra jų pagrindinė komercinė arba profesinė veikla; |
| --- | --- |

aa)

iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojas –
  ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje [dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių išdėstymo (nauja redakcija), 2016/0380(COD)]
  apibrėžtas aktyvusis vartotojas
  arba drauge veikiančių vartotojų grupė
  ,
  vartojantys
  savo valdose (įskaitant daugiabučius namus,
  gyvenamąjį rajoną,
  komercinių
  , pramoninių
  arba bendrų paslaugų vietas arba
  tuos pačius
  uždaruosius skirstomuosius tinklus) iš atsinaujinančių išteklių pasigamintą elektros energiją, kurią
  jie
  taip pat gali kaupti ir parduoti, jeigu tokia veikla nebuitiniams iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojams nėra jų pagrindinė komercinė arba profesinė veikla;

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 pastraipos aa a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aaa) | atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenė – vietinė energetikos bendruomenė, kaip apibrėžta ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos [dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių išdėstymo (nauja redakcija), 2016/0380(COD)], 2 straipsnyje, atitinkanti šios direktyvos 22 straipsnio 1 dalyje išdėstytus reikalavimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

aaa)

atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenė – vietinė energetikos bendruomenė, kaip apibrėžta ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos [dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių išdėstymo (nauja redakcija), 2016/0380(COD)], 2 straipsnyje, atitinkanti šios direktyvos 22 straipsnio 1 dalyje išdėstytus reikalavimus;

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 pastraipos bb punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| bb) | iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartojimas – iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojo vykdoma
  elektros
  energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių gamyba ir vartojimas, taip pat, jei taikoma, jos kaupimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

bb)

iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartojimas – iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojo vykdoma
  elektros
  energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių gamyba ir vartojimas, taip pat, jei taikoma, jos kaupimas;

| bb) | iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartojimas – iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojo vykdoma energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių gamyba ir vartojimas, taip pat, jei taikoma, jos kaupimas; |
| --- | --- |

bb)

iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartojimas – iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojo vykdoma energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių gamyba ir vartojimas, taip pat, jei taikoma, jos kaupimas;

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 pastraipos cc punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| cc) | elektros
  energijos pirkimo sutartis – sutartis, pagal kurią juridinis asmuo sutinka iš energijos gamintojo tiesiogiai pirkti iš atsinaujinančių išteklių pagamintą elektros energiją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

cc)

elektros
  energijos pirkimo sutartis – sutartis, pagal kurią juridinis asmuo sutinka iš energijos gamintojo tiesiogiai pirkti iš atsinaujinančių išteklių pagamintą elektros energiją;

| cc) | atsinaujinančios elektros
  energijos pirkimo sutartis – sutartis, pagal kurią juridinis
  arba fizinis
  asmuo sutinka iš energijos gamintojo tiesiogiai pirkti iš atsinaujinančių išteklių pagamintą elektros energiją; |
| --- | --- |

cc)

atsinaujinančios elektros
  energijos pirkimo sutartis – sutartis, pagal kurią juridinis
  arba fizinis
  asmuo sutinka iš energijos gamintojo tiesiogiai pirkti iš atsinaujinančių išteklių pagamintą elektros energiją;

Pakeitimas 305

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 pastraipos ee punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ee) | pažangieji biodegalai – iš IX priede išvardytų rūšių žaliavos pagaminti biodegalai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ee)

pažangieji biodegalai – iš IX priede išvardytų rūšių žaliavos pagaminti biodegalai;

| ee) | pažangieji biodegalai – iš IX priede išvardytų rūšių žaliavos
  ir iš atliekų ir biomasės likučių, gaunamų ne iš maistinių arba pašarinių augalų,
  pagaminti biodegalai
  , kai tokia biomasė atitinka 26 straipsnyje nustatytus tvarumo kriterijus
  ; |
| --- | --- |

ee)

pažangieji biodegalai – iš IX priede išvardytų rūšių žaliavos
  ir iš atliekų ir biomasės likučių, gaunamų ne iš maistinių arba pašarinių augalų,
  pagaminti biodegalai
  , kai tokia biomasė atitinka 26 straipsnyje nustatytus tvarumo kriterijus
  ;

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 pastraipos ff punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ff) | atliekinis iškastinis kuras – skystasis ir dujinis kuras, pagamintas iš neatsinaujinančių išteklių atliekų srautų, įskaitant atliekų apdorojimo dujas ir išmetamąsias dujas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ff)

atliekinis iškastinis kuras – skystasis ir dujinis kuras, pagamintas iš neatsinaujinančių išteklių atliekų srautų, įskaitant atliekų apdorojimo dujas ir išmetamąsias dujas;

Išbraukta.

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 pastraipos ff a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ffa) | perdirbtas anglies pagrindu pagamintas kuras – skystasis ir dujinis kuras, pagamintas iš neišvengiamų neatsinaujinančių išteklių atliekų srautų, įskaitant atliekų apdorojimo dujas ir išmetamąsias dujas, per kurio visą gyvavimo ciklą išmetamas gerokai mažesnis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. Jeigu jis gaminamas iš kietųjų atliekų srautų, naudojamos tik tos atliekos, kurių negalima panaudoti pakartotinai ir kurios nėra mechaniškai perdirbamos, visiškai atsižvelgiant į Direktyvoje 2008/98/EB nustatytą atliekų tvarkymo hierarchiją. Jeigu jis gaminamas iš dujinių procesų išmetalų, jie turi būti išmetami kaip neišvengiami ir netyčiniai gamybos proceso padariniai. Šio perdirbto anglies pagrindu pagaminto kuro gamybai naudojamų dujinių atliekų daliai negali būti suteikti kreditai pagal kitas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo sistemas, pvz., ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ffa)

perdirbtas anglies pagrindu pagamintas kuras – skystasis ir dujinis kuras, pagamintas iš neišvengiamų neatsinaujinančių išteklių atliekų srautų, įskaitant atliekų apdorojimo dujas ir išmetamąsias dujas, per kurio visą gyvavimo ciklą išmetamas gerokai mažesnis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. Jeigu jis gaminamas iš kietųjų atliekų srautų, naudojamos tik tos atliekos, kurių negalima panaudoti pakartotinai ir kurios nėra mechaniškai perdirbamos, visiškai atsižvelgiant į Direktyvoje 2008/98/EB nustatytą atliekų tvarkymo hierarchiją. Jeigu jis gaminamas iš dujinių procesų išmetalų, jie turi būti išmetami kaip neišvengiami ir netyčiniai gamybos proceso padariniai. Šio perdirbto anglies pagrindu pagaminto kuro gamybai naudojamų dujinių atliekų daliai negali būti suteikti kreditai pagal kitas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo sistemas, pvz., ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą;

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 pastraipos jj punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| jj) | kirtimo leidimas –
  oficialus dokumentas, kuriuo suteikiama
  teisė imti miško biomasę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

jj)

kirtimo leidimas –
  oficialus dokumentas, kuriuo suteikiama
  teisė imti miško biomasę;

| jj) | kirtimo leidimas –
  teisėtas leidimas ar panaši
  teisė
  pagal nacionalinius ir (arba) regioninius teisės aktus
  imti miško biomasę; |
| --- | --- |

jj)

kirtimo leidimas –
  teisėtas leidimas ar panaši
  teisė
  pagal nacionalinius ir (arba) regioninius teisės aktus
  imti miško biomasę;

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 pastraipos mm punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| mm) | miško valda
   –
  vienas arba daugiau miško arba kitos miškingos žemės sklypų, iš kurių sudarytas valdymo arba naudojimo atžvilgiu vientisas vienetas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

mm)

miško valda
   –
  vienas arba daugiau miško arba kitos miškingos žemės sklypų, iš kurių sudarytas valdymo arba naudojimo atžvilgiu vientisas vienetas
  ;

| mm) | tiekimo bazė
   –
  biomasės žaliavų kilmės geografinis regionas
  ; |
| --- | --- |

mm)

tiekimo bazė
   –
  biomasės žaliavų kilmės geografinis regionas
  ;

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 straipsnio 2 pastraipos nn punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| nn) | biologinės atliekos –
  biologiškai skaidžios sodų ir parkų
  atliekos,
  namų ūkių, restoranų, maitinimo įmonių ir mažmeninės prekybos vietų maisto ir virtuvės atliekos, taip pat panašios maisto perdirbimo atliekos
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

nn)

biologinės atliekos –
  biologiškai skaidžios sodų ir parkų
  atliekos,
  namų ūkių, restoranų, maitinimo įmonių ir mažmeninės prekybos vietų maisto ir virtuvės atliekos, taip pat panašios maisto perdirbimo atliekos
  ;

| nn) | biologinės atliekos –
  biologinės
  atliekos,
  kaip apibrėžta Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 4 dalyje
  ; |
| --- | --- |

nn)

biologinės atliekos –
  biologinės
  atliekos,
  kaip apibrėžta Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 4 dalyje
  ;

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Sąjungos bendras privalomasis 2030 m. 
  rodiklis | Sąjungos bendras privalomasis
  ir nacionaliniai
  2030 m. 
  rodikliai |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Sąjungos bendras privalomasis 2030 m. 
  rodiklis

Sąjungos bendras privalomasis
  ir nacionaliniai
  2030 m. 
  rodikliai

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės drauge užtikrina, kad bendro galutinio Sąjungos energijos suvartojimo dalis, kurią sudaro atsinaujinančių išteklių energija, 2030 m. būtų bent
  27
   %. | 1.   Valstybės narės drauge užtikrina, kad bendro galutinio Sąjungos energijos suvartojimo dalis, kurią sudaro atsinaujinančių išteklių energija, 2030 m. būtų bent
  35
   %. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės drauge užtikrina, kad bendro galutinio Sąjungos energijos suvartojimo dalis, kurią sudaro atsinaujinančių išteklių energija, 2030 m. būtų bent
  27
   %.

1.   Valstybės narės drauge užtikrina, kad bendro galutinio Sąjungos energijos suvartojimo dalis, kurią sudaro atsinaujinančių išteklių energija, 2030 m. būtų bent
  35
   %.

Pakeitimas 306

Pakeitimas 306

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 1 a dalis

3 straipsnio 1 a dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad 2030 m. jos atsinaujinančių išteklių energijos dalis, sunaudojama visų rūšių transporte, sudarytų bent 12 proc. tos valstybės narės transporto sektoriaus galutinio energijos suvartojimo. Kad pasiektų 12 proc. galutinio energijos suvartojimo iš atsinaujinančių šaltinių rodiklį, valstybės narės reikalauja, kad nuo 2021 m. sausio 1 d. degalų tiekėjai įtrauktų tam tikrą būtinąją atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, nurodytą 25 straipsnyje. |
| | Kad būtų įskaičiuotas į šį rodiklį, naudojant biodegalus ir biodujas sumažintas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, palyginti su iškastiniu kuru pagal 28 straipsnio 1 dalyje nustatytą metodiką, turi atitikti 26 straipsnio 7 dalyje išdėstytus kriterijus. |
| | Jei dalis valstybėje narėje vartojamų biodegalų, pagamintų iš maistinių ir pašarinių augalų, yra mažesnė nei 2 proc. ir todėl jos nepakanka skirtumui tarp degalų tiekėjų įpareigojimo ir 12 proc. transporto rodiklio padengti, ta valstybė narė gali atitinkamai pakoreguoti savo 7 straipsnio 1 dalyje nustatytą viršutinę ribą, bet ne daugiau kaip iki 2 proc. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad 2030 m. jos atsinaujinančių išteklių energijos dalis, sunaudojama visų rūšių transporte, sudarytų bent 12 proc. tos valstybės narės transporto sektoriaus galutinio energijos suvartojimo. Kad pasiektų 12 proc. galutinio energijos suvartojimo iš atsinaujinančių šaltinių rodiklį, valstybės narės reikalauja, kad nuo 2021 m. sausio 1 d. degalų tiekėjai įtrauktų tam tikrą būtinąją atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, nurodytą 25 straipsnyje.

Kad būtų įskaičiuotas į šį rodiklį, naudojant biodegalus ir biodujas sumažintas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, palyginti su iškastiniu kuru pagal 28 straipsnio 1 dalyje nustatytą metodiką, turi atitikti 26 straipsnio 7 dalyje išdėstytus kriterijus.

Kad būtų įskaičiuotas į šį rodiklį, naudojant biodegalus ir biodujas sumažintas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, palyginti su iškastiniu kuru pagal 28 straipsnio 1 dalyje nustatytą metodiką, turi atitikti 26 straipsnio 7 dalyje išdėstytus kriterijus.

Jei dalis valstybėje narėje vartojamų biodegalų, pagamintų iš maistinių ir pašarinių augalų, yra mažesnė nei 2 proc. ir todėl jos nepakanka skirtumui tarp degalų tiekėjų įpareigojimo ir 12 proc. transporto rodiklio padengti, ta valstybė narė gali atitinkamai pakoreguoti savo 7 straipsnio 1 dalyje nustatytą viršutinę ribą, bet ne daugiau kaip iki 2 proc.

Jei dalis valstybėje narėje vartojamų biodegalų, pagamintų iš maistinių ir pašarinių augalų, yra mažesnė nei 2 proc. ir todėl jos nepakanka skirtumui tarp degalų tiekėjų įpareigojimo ir 12 proc. transporto rodiklio padengti, ta valstybė narė gali atitinkamai pakoreguoti savo 7 straipsnio 1 dalyje nustatytą viršutinę ribą, bet ne daugiau kaip iki 2 proc.

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 2 dalis

3 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Pagal
  [Valdymo]
  reglamento 3–5 straipsnius ir 9–11 straipsnius atitinkami valstybių narių įnašai, kuriais jos prisideda prie šio bendro 2030 m. rodiklio, nustatomi jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir apie tuos įnašus pranešama Komisijai. | 2.   Pagal
  ... Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamento
  [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)]
  3–5 straipsnius ir 9–13 straipsnius valstybės narės nusistato tikslus, kad būtų pasiekti rodikliai, pateikiami jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose.
  Jei remdamasi galutinių integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų, pateiktų pagal ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamento [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)] 3 straipsnį, vertinimu Komisija padaro išvadą, kad valstybių narių rodikliai nepakankami, kad bendromis jėgomis būtų įvykdytas Sąjungos privalomas bendras tikslas, tos valstybės narės, kurių rodiklis yra mažesnis nei rodiklis, apskaičiuojamas pagal Ia priede nustatytą formulę, atitinkamai padidina savo rodiklį. |
| | Jei valstybė narė dėl ypatingų ir tinkamai pagrįstų aplinkybių negali pasiekti savo numatyto rodiklio, ji gali nukrypti nuo savo rodiklio ne daugiau kaip 10 %, pranešdama apie tai Komisijai ne vėliau kaip 2025 m. Jei dėl to kiltų pavojus, kad nebus pasiektas bendras privalomas Sąjungos tikslas, Komisija ir valstybės narės imasi taisomųjų priemonių pagal ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamento [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)] 27 straipsnio 4 dalį, kad trūkumas būtų veiksmingai ištaisytas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Pagal
  [Valdymo]
  reglamento 3–5 straipsnius ir 9–11 straipsnius atitinkami valstybių narių įnašai, kuriais jos prisideda prie šio bendro 2030 m. rodiklio, nustatomi jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose ir apie tuos įnašus pranešama Komisijai.

2.   Pagal
  ... Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamento
  [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)]
  3–5 straipsnius ir 9–13 straipsnius valstybės narės nusistato tikslus, kad būtų pasiekti rodikliai, pateikiami jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose.
  Jei remdamasi galutinių integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų, pateiktų pagal ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamento [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)] 3 straipsnį, vertinimu Komisija padaro išvadą, kad valstybių narių rodikliai nepakankami, kad bendromis jėgomis būtų įvykdytas Sąjungos privalomas bendras tikslas, tos valstybės narės, kurių rodiklis yra mažesnis nei rodiklis, apskaičiuojamas pagal Ia priede nustatytą formulę, atitinkamai padidina savo rodiklį.

Jei valstybė narė dėl ypatingų ir tinkamai pagrįstų aplinkybių negali pasiekti savo numatyto rodiklio, ji gali nukrypti nuo savo rodiklio ne daugiau kaip 10 %, pranešdama apie tai Komisijai ne vėliau kaip 2025 m. Jei dėl to kiltų pavojus, kad nebus pasiektas bendras privalomas Sąjungos tikslas, Komisija ir valstybės narės imasi taisomųjų priemonių pagal ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamento [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)] 27 straipsnio 4 dalį, kad trūkumas būtų veiksmingai ištaisytas.

Jei valstybė narė dėl ypatingų ir tinkamai pagrįstų aplinkybių negali pasiekti savo numatyto rodiklio, ji gali nukrypti nuo savo rodiklio ne daugiau kaip 10 %, pranešdama apie tai Komisijai ne vėliau kaip 2025 m. Jei dėl to kiltų pavojus, kad nebus pasiektas bendras privalomas Sąjungos tikslas, Komisija ir valstybės narės imasi taisomųjų priemonių pagal ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamento [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)] 27 straipsnio 4 dalį, kad trūkumas būtų veiksmingai ištaisytas.

Pakeitimas 321

Pakeitimas 321

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 2 a dalis (nauja)

3 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad jų nacionalinė politika, įskaitant paramos schemas, būtų formuojama taip, kad atitiktų atliekų hierarchiją, nustatytą Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje ir nesukeltų didelių iškraipymų (šalutinių) produktų, atliekų ar liekanų rinkose. Tuo tikslu valstybės narės reguliariai persvarsto savo nacionalinę politiką ir pagrindžia bet kokius neatitikimus ataskaitose, kurių reikalaujama pagal ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamento [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)] 18 straipsnio c punktą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad jų nacionalinė politika, įskaitant paramos schemas, būtų formuojama taip, kad atitiktų atliekų hierarchiją, nustatytą Direktyvos 2008/98/EB 4 straipsnyje ir nesukeltų didelių iškraipymų (šalutinių) produktų, atliekų ar liekanų rinkose. Tuo tikslu valstybės narės reguliariai persvarsto savo nacionalinę politiką ir pagrindžia bet kokius neatitikimus ataskaitose, kurių reikalaujama pagal ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamento [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)] 18 straipsnio c punktą.

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 straipsnio 4 dalis

3 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Didelius valstybių narių užmojus Komisija remia per sistemą, kuria sudaromos galimybės efektyviai naudoti Sąjungos lėšas, ypač finansines priemones, siekiant visų pirma sumažinti atsinaujinančių išteklių energijos projektų kapitalo sąnaudas. | 4.   Didelius valstybių narių užmojus Komisija remia per sistemą, kuria sudaromos galimybės efektyviai naudoti Sąjungos lėšas, ypač finansines priemones, siekiant visų pirma sumažinti atsinaujinančių išteklių energijos projektų kapitalo sąnaudas
  ir paremti gamybos iš atsinaujinančių šaltinių tarpvalstybinio pobūdžio projektus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Didelius valstybių narių užmojus Komisija remia per sistemą, kuria sudaromos galimybės efektyviai naudoti Sąjungos lėšas, ypač finansines priemones, siekiant visų pirma sumažinti atsinaujinančių išteklių energijos projektų kapitalo sąnaudas.

4.   Didelius valstybių narių užmojus Komisija remia per sistemą, kuria sudaromos galimybės efektyviai naudoti Sąjungos lėšas, ypač finansines priemones, siekiant visų pirma sumažinti atsinaujinančių išteklių energijos projektų kapitalo sąnaudas
  ir paremti gamybos iš atsinaujinančių šaltinių tarpvalstybinio pobūdžio projektus
  .

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio pavadinimas

4 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Finansinė
  parama iš atsinaujinančių išteklių pagamintai
  elektros
  energijai | Parama iš atsinaujinančių išteklių pagamintai energijai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Finansinė
  parama iš atsinaujinančių išteklių pagamintai
  elektros
  energijai

Finansinė

elektros

Parama iš atsinaujinančių išteklių pagamintai energijai

Pakeitimas 322/rev

Pakeitimas 322/rev

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Laikydamosi valstybės pagalbos taisyklių
  , valstybės narės gali taikyti paramos schemas, kad būtų
  pasiektas
  3
  straipsnio 1 dalyje nurodytas Sąjungos rodiklis
  . Iš atsinaujinančių išteklių pagamintai elektros energijai taikomos paramos schemos
  rengiamos taip
  , kad
  nebūtų nereikalingai iškreipiamos
  elektros energijos
  rinkos
  ir kad gamintojai atsižvelgtų į elektros energijos pasiūlą bei paklausą ir
  galimus
  tinklo suvaržymus. | 1.
     
  Vadovaudamosi SESV 195 straipsniu ir laikydamosi šios sutarties 107 ir 108 straipsnių
  , valstybės narės gali taikyti paramos schemas, kad būtų
  pasiekti arba viršyti
  3 
  straipsnyje nurodyti Sąjungos ir nacionaliniai rodikliai
  .
  Siekiant išvengti nereikalingų iškraipymų žaliavų rinkoje, paramos schemos, skirtos atsinaujinančių išteklių energijai iš biomasės, nustatomos taip, kad būtų išvengta skatinimo netinkamai pirmiausia naudoti biomasę energijos gamybai, jeigu esama didesnės pridėtinės vertės pramoninių arba medžiagų naudojimo galimybių, kurios galėtų apimti ir pirmenybės teikimą atliekų ir liekanų naudojimui. Valstybės narės turėtų atsižvelgti į esamas tvaraus biomasės tiekimo galimybes.




  Iš
  atsinaujinančių išteklių pagamintai elektros energijai taikomos paramos schemos
  turi būti pagrįstos rinka
  , kad
  būtų išvengta
  elektros energijos
  rinkų iškreipimo,
  ir
  užtikrinti,
  kad gamintojai atsižvelgtų į elektros energijos pasiūlą bei paklausą ir
  į galimas sistemos integravimo sąnaudas arba
  tinklo suvaržymus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Laikydamosi valstybės pagalbos taisyklių
  , valstybės narės gali taikyti paramos schemas, kad būtų
  pasiektas
  3
  straipsnio 1 dalyje nurodytas Sąjungos rodiklis
  . Iš atsinaujinančių išteklių pagamintai elektros energijai taikomos paramos schemos
  rengiamos taip
  , kad
  nebūtų nereikalingai iškreipiamos
  elektros energijos
  rinkos
  ir kad gamintojai atsižvelgtų į elektros energijos pasiūlą bei paklausą ir
  galimus
  tinklo suvaržymus.

1.
     
  Vadovaudamosi SESV 195 straipsniu ir laikydamosi šios sutarties 107 ir 108 straipsnių
  , valstybės narės gali taikyti paramos schemas, kad būtų
  pasiekti arba viršyti
  3 
  straipsnyje nurodyti Sąjungos ir nacionaliniai rodikliai
  .
  Siekiant išvengti nereikalingų iškraipymų žaliavų rinkoje, paramos schemos, skirtos atsinaujinančių išteklių energijai iš biomasės, nustatomos taip, kad būtų išvengta skatinimo netinkamai pirmiausia naudoti biomasę energijos gamybai, jeigu esama didesnės pridėtinės vertės pramoninių arba medžiagų naudojimo galimybių, kurios galėtų apimti ir pirmenybės teikimą atliekų ir liekanų naudojimui. Valstybės narės turėtų atsižvelgti į esamas tvaraus biomasės tiekimo galimybes.

Iš
  atsinaujinančių išteklių pagamintai elektros energijai taikomos paramos schemos
  turi būti pagrįstos rinka
  , kad
  būtų išvengta
  elektros energijos
  rinkų iškreipimo,
  ir
  užtikrinti,
  kad gamintojai atsižvelgtų į elektros energijos pasiūlą bei paklausą ir
  į galimas sistemos integravimo sąnaudas arba
  tinklo suvaržymus.

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 1 a dalis (nauja)

4 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Valstybės narės gali taikyti paramos schemas konkrečioms technologijoms arba technologijų požiūriu neutralias paramos schemas. Konkrečioms technologijoms skirtos schemos gali būti taikomos visų pirma dėl vienos ar kelių nurodytų priežasčių: |
| | a) | ilgalaikio konkrečios technologijos potencialo, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Valstybės narės gali taikyti paramos schemas konkrečioms technologijoms arba technologijų požiūriu neutralias paramos schemas. Konkrečioms technologijoms skirtos schemos gali būti taikomos visų pirma dėl vienos ar kelių nurodytų priežasčių:

a)

a)

ilgalaikio konkrečios technologijos potencialo,

ilgalaikio konkrečios technologijos potencialo,

| b) | poreikio užtikrinti technologinį arba regioninį energijos rūšių derinio diversifikavimą, |
| --- | --- |

b)

b)

poreikio užtikrinti technologinį arba regioninį energijos rūšių derinio diversifikavimą,

poreikio užtikrinti technologinį arba regioninį energijos rūšių derinio diversifikavimą,

| c) | veiksmingo sistemų planavimo ir tinklų integravimo, |
| --- | --- |

c)

c)

veiksmingo sistemų planavimo ir tinklų integravimo,

veiksmingo sistemų planavimo ir tinklų integravimo,

| d) | tinklo apribojimų ir tinklo stabilumo, |
| --- | --- |

d)

d)

tinklo apribojimų ir tinklo stabilumo,

tinklo apribojimų ir tinklo stabilumo,

| e) | aplinkosaugos apribojimų. |
| --- | --- |

e)

e)

aplinkosaugos apribojimų.

aplinkosaugos apribojimų.

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Parama iš atsinaujinančių išteklių pagamintai elektros energijai organizuojama taip, kad iš atsinaujinančių išteklių gaminama elektros energija būtų integruojama į elektros energijos rinką ir kad energiją iš atsinaujinančių išteklių gaminantys gamintojai reaguotų į rinkos kainos signalus. | 2.   Parama iš atsinaujinančių išteklių pagamintai elektros energijai organizuojama taip, kad iš atsinaujinančių išteklių gaminama elektros energija būtų
  kuo labiau
  integruojama į elektros energijos rinką ir kad energiją iš atsinaujinančių išteklių gaminantys gamintojai reaguotų į rinkos kainos signalus
  , sykiu kompensuodami atsinaujinančius išteklius dėl rinkos iškraipymų
  . |
| | Valstybės narės gali taikyti mažesnės kaip 500 kW galios mažiems įrenginiams ir parodomiesiems projektams palankias išimtis. Tačiau iš vėjo energijos pagamintai elektros energijai taikoma 3 MW arba 3 gamybos vienetų įrengtosios elektrinės galios riba. |
| | Nedarydamos poveikio antroje pastraipoje paminėtoms ribinėms vertėms valstybės narės gali remti atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenes, pasitelkdamos kitus mechanizmus ir procedūras. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Parama iš atsinaujinančių išteklių pagamintai elektros energijai organizuojama taip, kad iš atsinaujinančių išteklių gaminama elektros energija būtų integruojama į elektros energijos rinką ir kad energiją iš atsinaujinančių išteklių gaminantys gamintojai reaguotų į rinkos kainos signalus.

2.   Parama iš atsinaujinančių išteklių pagamintai elektros energijai organizuojama taip, kad iš atsinaujinančių išteklių gaminama elektros energija būtų
  kuo labiau
  integruojama į elektros energijos rinką ir kad energiją iš atsinaujinančių išteklių gaminantys gamintojai reaguotų į rinkos kainos signalus
  , sykiu kompensuodami atsinaujinančius išteklius dėl rinkos iškraipymų
  .

Valstybės narės gali taikyti mažesnės kaip 500 kW galios mažiems įrenginiams ir parodomiesiems projektams palankias išimtis. Tačiau iš vėjo energijos pagamintai elektros energijai taikoma 3 MW arba 3 gamybos vienetų įrengtosios elektrinės galios riba.

Valstybės narės gali taikyti mažesnės kaip 500 kW galios mažiems įrenginiams ir parodomiesiems projektams palankias išimtis. Tačiau iš vėjo energijos pagamintai elektros energijai taikoma 3 MW arba 3 gamybos vienetų įrengtosios elektrinės galios riba.

Nedarydamos poveikio antroje pastraipoje paminėtoms ribinėms vertėms valstybės narės gali remti atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenes, pasitelkdamos kitus mechanizmus ir procedūras.

Nedarydamos poveikio antroje pastraipoje paminėtoms ribinėms vertėms valstybės narės gali remti atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenes, pasitelkdamos kitus mechanizmus ir procedūras.

Pakeitimas 118

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 3 dalies 1 a pastraipa (nauja)

4 straipsnio 3 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Kai parama atsinaujinančių išteklių energijai teikiama taikant viešųjų pirkimų procedūrą, taikoma 3a dalis, nebent parama skiriama mažesnės kaip 1 MW galios mažiems įrenginiams, vėjo energijos projektams iki 6 elektros energijos gamybos įrenginių arba 6 MW ir parodomiesiems projektams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kai parama atsinaujinančių išteklių energijai teikiama taikant viešųjų pirkimų procedūrą, taikoma 3a dalis, nebent parama skiriama mažesnės kaip 1 MW galios mažiems įrenginiams, vėjo energijos projektams iki 6 elektros energijos gamybos įrenginių arba 6 MW ir parodomiesiems projektams.

Kai parama atsinaujinančių išteklių energijai teikiama taikant viešųjų pirkimų procedūrą, taikoma 3a dalis, nebent parama skiriama mažesnės kaip 1 MW galios mažiems įrenginiams, vėjo energijos projektams iki 6 elektros energijos gamybos įrenginių arba 6 MW ir parodomiesiems projektams.

Pakeitimas 119

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 3 a dalis (nauja)

4 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Jei parama atsinaujinančių išteklių energijai suteikiama taikant viešųjų pirkimų procedūrą, siekiant užtikrinti aukštą projekto įgyvendinimo rodiklį, valstybės narės: |
| | a) | nustato ir paskelbia nediskriminacinius ir skaidrius kvalifikacinės atrankos kriterijus ir projekto pristatymo taisykles projekto gyvavimo laikotarpiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Jei parama atsinaujinančių išteklių energijai suteikiama taikant viešųjų pirkimų procedūrą, siekiant užtikrinti aukštą projekto įgyvendinimo rodiklį, valstybės narės:

a)

a)

nustato ir paskelbia nediskriminacinius ir skaidrius kvalifikacinės atrankos kriterijus ir projekto pristatymo taisykles projekto gyvavimo laikotarpiu;

nustato ir paskelbia nediskriminacinius ir skaidrius kvalifikacinės atrankos kriterijus ir projekto pristatymo taisykles projekto gyvavimo laikotarpiu;

| b) | konsultuojasi su suinteresuotaisiais subjektais ir prašo jų peržiūrėti konkurso specifikacijų projektą; |
| --- | --- |

b)

b)

konsultuojasi su suinteresuotaisiais subjektais ir prašo jų peržiūrėti konkurso specifikacijų projektą;

konsultuojasi su suinteresuotaisiais subjektais ir prašo jų peržiūrėti konkurso specifikacijų projektą;

| c) | skelbia informaciją apie ankstesnius konkursus, įskaitant projektų įgyvendinimo rodiklius. |
| --- | --- |

c)

c)

skelbia informaciją apie ankstesnius konkursus, įskaitant projektų įgyvendinimo rodiklius.

skelbia informaciją apie ankstesnius konkursus, įskaitant projektų įgyvendinimo rodiklius.

Pakeitimas 120

Pakeitimas 120

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 3 b dalis (nauja)

4 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Valstybės narės paskelbia ilgalaikį bent artimiausių penkerių metų planuojamos paramos skyrimo grafiką, kuriame būtų numatyti orientaciniai terminai (įskaitant, jei taikoma, konkursų dažnumą), pajėgumas, biudžetas arba didžiausia vienetinė parama, kuriuos ketinama paskirti, ir reikalavimus atitinkančios technologijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b.
     
  Valstybės narės paskelbia ilgalaikį bent artimiausių penkerių metų planuojamos paramos skyrimo grafiką, kuriame būtų numatyti orientaciniai terminai (įskaitant, jei taikoma, konkursų dažnumą), pajėgumas, biudžetas arba didžiausia vienetinė parama, kuriuos ketinama paskirti, ir reikalavimus atitinkančios technologijos.

Pakeitimas 121

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 3 c dalis (nauja)

4 straipsnio 3 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Rengdamos paramos schemas valstybės narės atsižvelgia į atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenių ir pasigamintos elektros energijos vartotojų ypatybes, kad jie galėtų konkuruoti vienodomis sąlygomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3c.
     
  Rengdamos paramos schemas valstybės narės atsižvelgia į atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenių ir pasigamintos elektros energijos vartotojų ypatybes, kad jie galėtų konkuruoti vienodomis sąlygomis.

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 3 d dalis (nauja)

4 straipsnio 3 d dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3d.
     
  Siekdamos padidinti atsinaujinančių išteklių energijos gamybą atokiausiuose regionuose ir mažose salose, valstybės narės gali pritaikyti finansinę paramą tuose regionuose vykdomiems projektams, kad būtų galima atsižvelgti į gamybos sąnaudas, susijusias su specifinėmis tų regionų izoliacijos ir priklausomybės nuo išorės sąlygas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3d.
     
  Siekdamos padidinti atsinaujinančių išteklių energijos gamybą atokiausiuose regionuose ir mažose salose, valstybės narės gali pritaikyti finansinę paramą tuose regionuose vykdomiems projektams, kad būtų galima atsižvelgti į gamybos sąnaudas, susijusias su specifinėmis tų regionų izoliacijos ir priklausomybės nuo išorės sąlygas.

Pakeitimas 123

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 4 dalis

4 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Savo paramos, skiriamos iš atsinaujinančių išteklių pagamintai elektros energijai, efektyvumą
  valstybės narės vertina bent kas ketverius metus. Tokio vertinimo rezultatais grindžiami sprendimai dėl tolesnio paramos skyrimo ir dėl naujos paramos organizavimo
  . | 4.   Savo paramos, skiriamos iš atsinaujinančių išteklių pagamintai elektros energijai, efektyvumą
  ir jos paskirstymo poveikį įvairioms vartotojų grupėms ir pramonės konkurencingumui valstybės narės vertina bent kas ketverius metus
  . |
| | Atliekant tą vertinimą atsižvelgiama į tai, kokį poveikį investicijoms turėtų galimi paramos schemų pakeitimai. Valstybės narės įtraukia šį vertinimą į savo nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir atnaujintus planus, laikydamosi ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamento [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)]. |
| | Tokio vertinimo rezultatais grindžiamas ilgalaikis planavimas, kuriuo remiantis priimami sprendimai dėl paramos skyrimo ir dėl naujos paramos organizavimo, atsižvelgiant į jų bendrą veiksmingumą siekiant atsinaujinančių išteklių energijos rodiklių ir kitų tikslų, pvz., įperkamumo ir energetikos bendruomenių plėtojimo, ir atsižvelgiant į paskirstymo poveikį įvairioms vartotojų grupėms ir pramonės konkurencingumui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Savo paramos, skiriamos iš atsinaujinančių išteklių pagamintai elektros energijai, efektyvumą
  valstybės narės vertina bent kas ketverius metus. Tokio vertinimo rezultatais grindžiami sprendimai dėl tolesnio paramos skyrimo ir dėl naujos paramos organizavimo
  .

4.   Savo paramos, skiriamos iš atsinaujinančių išteklių pagamintai elektros energijai, efektyvumą
  ir jos paskirstymo poveikį įvairioms vartotojų grupėms ir pramonės konkurencingumui valstybės narės vertina bent kas ketverius metus
  .

Atliekant tą vertinimą atsižvelgiama į tai, kokį poveikį investicijoms turėtų galimi paramos schemų pakeitimai. Valstybės narės įtraukia šį vertinimą į savo nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir atnaujintus planus, laikydamosi ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamento [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)].

Atliekant tą vertinimą atsižvelgiama į tai, kokį poveikį investicijoms turėtų galimi paramos schemų pakeitimai. Valstybės narės įtraukia šį vertinimą į savo nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir atnaujintus planus, laikydamosi ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamento [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)].

Tokio vertinimo rezultatais grindžiamas ilgalaikis planavimas, kuriuo remiantis priimami sprendimai dėl paramos skyrimo ir dėl naujos paramos organizavimo, atsižvelgiant į jų bendrą veiksmingumą siekiant atsinaujinančių išteklių energijos rodiklių ir kitų tikslų, pvz., įperkamumo ir energetikos bendruomenių plėtojimo, ir atsižvelgiant į paskirstymo poveikį įvairioms vartotojų grupėms ir pramonės konkurencingumui.

Tokio vertinimo rezultatais grindžiamas ilgalaikis planavimas, kuriuo remiantis priimami sprendimai dėl paramos skyrimo ir dėl naujos paramos organizavimo, atsižvelgiant į jų bendrą veiksmingumą siekiant atsinaujinančių išteklių energijos rodiklių ir kitų tikslų, pvz., įperkamumo ir energetikos bendruomenių plėtojimo, ir atsižvelgiant į paskirstymo poveikį įvairioms vartotojų grupėms ir pramonės konkurencingumui.

Pakeitimas 124

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 4 a dalis (nauja)

4 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Ne vėliau kaip ... [2021 m.] ir po to kas trejus metus Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai paramos, teikiamos taikant viešųjų pirkimų procedūras, rezultatų Sąjungoje ataskaitą ir visų pirma vertina galimybes viešaisiais pirkimais: |
| | a) | sumažinti sąnaudas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Ne vėliau kaip ... [2021 m.] ir po to kas trejus metus Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai paramos, teikiamos taikant viešųjų pirkimų procedūras, rezultatų Sąjungoje ataskaitą ir visų pirma vertina galimybes viešaisiais pirkimais:

a)

a)

sumažinti sąnaudas;

sumažinti sąnaudas;

| b) | patobulinti technologijas; |
| --- | --- |

b)

b)

patobulinti technologijas;

patobulinti technologijas;

| c) | pasiekti aukštus įgyvendinimo rodiklius; |
| --- | --- |

c)

c)

pasiekti aukštus įgyvendinimo rodiklius;

pasiekti aukštus įgyvendinimo rodiklius;

| d) | užtikrinti mažų subjektų ir vietos valdžios institucijų nediskriminacinį dalyvavimą. |
| --- | --- |

d)

d)

užtikrinti mažų subjektų ir vietos valdžios institucijų nediskriminacinį dalyvavimą.

užtikrinti mažų subjektų ir vietos valdžios institucijų nediskriminacinį dalyvavimą.

Pakeitimas 125

Pakeitimas 125

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 4 b dalis (nauja)

4 straipsnio 4 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Ne vėliau kaip ... [šeši mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija persvarsto 2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkai ir energetikai gaires (2014/C 200/01), kad būtų visiškai integruoti šios direktyvos 4 straipsnyje išdėstyti bendrieji principai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4b.
     
  Ne vėliau kaip ... [šeši mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija persvarsto 2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkai ir energetikai gaires (2014/C 200/01), kad būtų visiškai integruoti šios direktyvos 4 straipsnyje išdėstyti bendrieji principai.

Pakeitimas 126

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 4 c dalis (nauja)

4 straipsnio 4 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Nukrypdamos nuo šio straipsnio 1 dalies valstybės narės užtikrina, kad jokia paramos programa energijai iš atsinaujinančių išteklių nebūtų taikoma buitinėms atliekoms, kurios neatitinka atskiro surinkimo įpareigojimų, nustatytų Direktyvoje 2008/98/EB. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4c.
     
  Nukrypdamos nuo šio straipsnio 1 dalies valstybės narės užtikrina, kad jokia paramos programa energijai iš atsinaujinančių išteklių nebūtų taikoma buitinėms atliekoms, kurios neatitinka atskiro surinkimo įpareigojimų, nustatytų Direktyvoje 2008/98/EB.

Pakeitimas 127

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės paramos schemomis, taikomomis iš atsinaujinančių išteklių pagamintai elektros energijai, leidžia naudotis kitose valstybėse narėse esantiems gamintojams šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. | 1.   Valstybės narės paramos schemomis, taikomomis iš atsinaujinančių išteklių pagamintai elektros energijai, leidžia naudotis kitose valstybėse narėse esantiems gamintojams šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
  Valstybės narės gali apsiriboti paramos teikimu įrenginiams, esantiems tose valstybėse narėse, su kuriomis yra tiesioginis ryšys per jungtis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės paramos schemomis, taikomomis iš atsinaujinančių išteklių pagamintai elektros energijai, leidžia naudotis kitose valstybėse narėse esantiems gamintojams šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

1.   Valstybės narės paramos schemomis, taikomomis iš atsinaujinančių išteklių pagamintai elektros energijai, leidžia naudotis kitose valstybėse narėse esantiems gamintojams šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
  Valstybės narės gali apsiriboti paramos teikimu įrenginiams, esantiems tose valstybėse narėse, su kuriomis yra tiesioginis ryšys per jungtis.

Pakeitimas 128

Pakeitimas 128

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės užtikrina, kad kitose valstybėse narėse esantiems įrenginiams kiekvienais metais nuo 2021 iki 2025 m. būtų skiriama bent
  10
   % naujam pajėgumui numatytos paramos, o kiekvienais metais nuo 2026 iki 2030 m. bent
  15
   % naujam pajėgumui numatytos paramos. | 2.   Valstybės narės užtikrina, kad kitose valstybėse narėse esantiems įrenginiams kiekvienais metais nuo 2021 iki 2025 m. būtų skiriama bent
  8
   % naujam pajėgumui numatytos paramos, o kiekvienais metais nuo 2026 iki 2030 m. – bent
  13
   % naujam pajėgumui numatytos paramos.
  Valstybės narės pagal šios direktyvos 7–13 straipsnius turi teisę nuspręsti, kokiu mastu jos, viršydamos tą minimalų lygį, teikia paramą atsinaujinančių išteklių energijai, gaminamai kitoje valstybėje narėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valstybės narės užtikrina, kad kitose valstybėse narėse esantiems įrenginiams kiekvienais metais nuo 2021 iki 2025 m. būtų skiriama bent
  10
   % naujam pajėgumui numatytos paramos, o kiekvienais metais nuo 2026 iki 2030 m. bent
  15
   % naujam pajėgumui numatytos paramos.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad kitose valstybėse narėse esantiems įrenginiams kiekvienais metais nuo 2021 iki 2025 m. būtų skiriama bent
  8
   % naujam pajėgumui numatytos paramos, o kiekvienais metais nuo 2026 iki 2030 m. – bent
  13
   % naujam pajėgumui numatytos paramos.
  Valstybės narės pagal šios direktyvos 7–13 straipsnius turi teisę nuspręsti, kokiu mastu jos, viršydamos tą minimalų lygį, teikia paramą atsinaujinančių išteklių energijai, gaminamai kitoje valstybėje narėje.

Pakeitimas 129

Pakeitimas 129

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 2 a dalis (nauja)

5 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Valstybės narės gali prašyti, kad Komisija jas atleistų nuo šiame straipsnyje nurodytų įpareigojimų, įskaitant sprendimą neleisti jų teritorijoje esančių įrenginių savininkams dalyvauti paramos schemose, organizuojamose kitose valstybėse narėse, dėl vienos ar kelių toliau išvardytų priežasčių: |
| | a) | nepakankamų sujungimų pajėgumų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Valstybės narės gali prašyti, kad Komisija jas atleistų nuo šiame straipsnyje nurodytų įpareigojimų, įskaitant sprendimą neleisti jų teritorijoje esančių įrenginių savininkams dalyvauti paramos schemose, organizuojamose kitose valstybėse narėse, dėl vienos ar kelių toliau išvardytų priežasčių:

a)

a)

nepakankamų sujungimų pajėgumų;

nepakankamų sujungimų pajėgumų;

| b) | nepakankamų gamtos išteklių; |
| --- | --- |

b)

b)

nepakankamų gamtos išteklių;

nepakankamų gamtos išteklių;

| c) | neigiamo poveikio energetiniam saugumui ar geram išimtį pritaikyti prašančios valstybės narės energijos rinkos veikimui. |
| --- | --- |

c)

c)

neigiamo poveikio energetiniam saugumui ar geram išimtį pritaikyti prašančios valstybės narės energijos rinkos veikimui.

neigiamo poveikio energetiniam saugumui ar geram išimtį pritaikyti prašančios valstybės narės energijos rinkos veikimui.

Bet kuri tokia išimtis skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir persvarstoma ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d.

Bet kuri tokia išimtis skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir persvarstoma ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d.

Pakeitimas 130

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 3 dalis

5 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Tarpvalstybinis paramos schemų atvėrimas gali būti vykdomas, inter alia, per jungtinius konkursus, atvirąsias sertifikatų sistemas arba jungtines paramos schemas. Kaip iš atsinaujinančių išteklių pagaminta elektros energija, kuriai parama skirta atviruosiuose konkursuose, jungtiniuose konkursuose
  arba
  pagal atvirąją sertifikatų sistemą, priskaičiuojama prie valstybių narių atitinkamų įnašų, priklauso nuo bendradarbiavimo susitarimo, kuriame, laikantis principo, kad energija turi būti priskaičiuojama prie įrenginį parėmusios valstybės narės įnašo, nustatomos
  tarpvalstybinio
  paramos mokėjimo
  taisyklės
  . | 3.   Tarpvalstybinis paramos schemų atvėrimas gali būti vykdomas, inter alia, per
  atvirus konkursus,
  jungtinius konkursus, atvirąsias sertifikatų sistemas arba jungtines paramos schemas. Kaip iš atsinaujinančių išteklių pagaminta elektros energija, kuriai parama skirta atviruosiuose konkursuose, jungtiniuose konkursuose, pagal atvirąją sertifikatų sistemą, priskaičiuojama prie valstybių narių atitinkamų įnašų, priklauso nuo bendradarbiavimo susitarimo, kuriame, laikantis principo, kad energija turi būti priskaičiuojama prie įrenginį parėmusios valstybės narės įnašo, nustatomos
  tarpvalstybinės sistemos taisyklės, įskaitant dalyvavimo ir
  paramos mokėjimo
  sąlygas, atsižvelgiant į skirtingus mokesčius ir rinkliavas. Norint užtikrinti vienodas sąlygas Bendradarbiavimo susitarimu siekiama suderinti administracinės sistemos sąlygas bendradarbiaujančiose šalyse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Tarpvalstybinis paramos schemų atvėrimas gali būti vykdomas, inter alia, per jungtinius konkursus, atvirąsias sertifikatų sistemas arba jungtines paramos schemas. Kaip iš atsinaujinančių išteklių pagaminta elektros energija, kuriai parama skirta atviruosiuose konkursuose, jungtiniuose konkursuose
  arba
  pagal atvirąją sertifikatų sistemą, priskaičiuojama prie valstybių narių atitinkamų įnašų, priklauso nuo bendradarbiavimo susitarimo, kuriame, laikantis principo, kad energija turi būti priskaičiuojama prie įrenginį parėmusios valstybės narės įnašo, nustatomos
  tarpvalstybinio
  paramos mokėjimo
  taisyklės
  .

3.   Tarpvalstybinis paramos schemų atvėrimas gali būti vykdomas, inter alia, per
  atvirus konkursus,
  jungtinius konkursus, atvirąsias sertifikatų sistemas arba jungtines paramos schemas. Kaip iš atsinaujinančių išteklių pagaminta elektros energija, kuriai parama skirta atviruosiuose konkursuose, jungtiniuose konkursuose, pagal atvirąją sertifikatų sistemą, priskaičiuojama prie valstybių narių atitinkamų įnašų, priklauso nuo bendradarbiavimo susitarimo, kuriame, laikantis principo, kad energija turi būti priskaičiuojama prie įrenginį parėmusios valstybės narės įnašo, nustatomos
  tarpvalstybinės sistemos taisyklės, įskaitant dalyvavimo ir
  paramos mokėjimo
  sąlygas, atsižvelgiant į skirtingus mokesčius ir rinkliavas. Norint užtikrinti vienodas sąlygas Bendradarbiavimo susitarimu siekiama suderinti administracinės sistemos sąlygas bendradarbiaujančiose šalyse.

Pakeitimas 131

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 straipsnio 4 dalis

5 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Iki 2025 m. Komisija įvertina šio straipsnio nuostatų naudingumą ekonomiškai efektyviam iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos diegimui Sąjungoje. Remdamasi šiuo vertinimu, Komisija gali pasiūlyti
  padidinti
  2 pastraipoje nustatytas procentines dalis. | 4.   
  Komisija padeda valstybėms narėms vykdyti derybų procesą ir nustatyti bendradarbiavimo tvarką teikdama informaciją ir analizę, įskaitant kiekybinius ir kokybinius duomenis apie tiesiogines ir netiesiogines bendradarbiavimo sąnaudas ir naudą, taip pat teikdama gaires ir techninę patirtį per visą šį procesą. Dėl to Komisija skatina keistis geriausia patirtimi ir parengti bendradarbiavimo susitarimų šablonus, kad būtų supaprastintas procesas. |
| | Iki 2025 m. Komisija įvertina šio straipsnio nuostatų naudingumą ekonomiškai efektyviam iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos diegimui Sąjungoje. Remdamasi šiuo vertinimu, Komisija gali pasiūlyti
  pakeisti
  2 pastraipoje nustatytas procentines dalis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Iki 2025 m. Komisija įvertina šio straipsnio nuostatų naudingumą ekonomiškai efektyviam iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos diegimui Sąjungoje. Remdamasi šiuo vertinimu, Komisija gali pasiūlyti
  padidinti
  2 pastraipoje nustatytas procentines dalis.

4.   
  Komisija padeda valstybėms narėms vykdyti derybų procesą ir nustatyti bendradarbiavimo tvarką teikdama informaciją ir analizę, įskaitant kiekybinius ir kokybinius duomenis apie tiesiogines ir netiesiogines bendradarbiavimo sąnaudas ir naudą, taip pat teikdama gaires ir techninę patirtį per visą šį procesą. Dėl to Komisija skatina keistis geriausia patirtimi ir parengti bendradarbiavimo susitarimų šablonus, kad būtų supaprastintas procesas.

Iki 2025 m. Komisija įvertina šio straipsnio nuostatų naudingumą ekonomiškai efektyviam iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos diegimui Sąjungoje. Remdamasi šiuo vertinimu, Komisija gali pasiūlyti
  pakeisti
  2 pastraipoje nustatytas procentines dalis.

pakeisti

Pakeitimas 132

Pakeitimas 132

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 1 pastraipa

6 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nedarant įtakos paramos schemų adaptavimui taip, kad jos atitiktų valstybės pagalbos taisykles,
  valstybės narės užtikrina, kad atsinaujinančių išteklių energijos projektams teikiamos paramos dydis ir jos teikimo sąlygos nebūtų
  peržiūrėtos
  taip, kad neigiamai paveiktų pagal jas suteiktas teises ir
  remiamų projektų ekonominį pagrindą
  . | Valstybės narės užtikrina, kad
  naujiems arba esamiems
  atsinaujinančių išteklių energijos projektams teikiamos paramos dydis ir jos teikimo sąlygos nebūtų
  pakeistos
  taip, kad neigiamai paveiktų pagal jas suteiktas teises ir
  jų ekonomiką
  . |
| | Kai kitos reguliavimo priemonės pakeičiamos ir tais pakeitimais daroma įtaka remiamiems atsinaujinančios energijos projektams, valstybės narės užtikrina, kad reglamentavimo pakeitimai nedarytų neigiamo poveikio remiamų projektų ekonominiam poveikiui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nedarant įtakos paramos schemų adaptavimui taip, kad jos atitiktų valstybės pagalbos taisykles,
  valstybės narės užtikrina, kad atsinaujinančių išteklių energijos projektams teikiamos paramos dydis ir jos teikimo sąlygos nebūtų
  peržiūrėtos
  taip, kad neigiamai paveiktų pagal jas suteiktas teises ir
  remiamų projektų ekonominį pagrindą
  .

Nedarant įtakos paramos schemų adaptavimui taip, kad jos atitiktų valstybės pagalbos taisykles,

peržiūrėtos

remiamų projektų ekonominį pagrindą

Valstybės narės užtikrina, kad
  naujiems arba esamiems
  atsinaujinančių išteklių energijos projektams teikiamos paramos dydis ir jos teikimo sąlygos nebūtų
  pakeistos
  taip, kad neigiamai paveiktų pagal jas suteiktas teises ir
  jų ekonomiką
  .

naujiems arba esamiems

pakeistos

jų ekonomiką

Kai kitos reguliavimo priemonės pakeičiamos ir tais pakeitimais daroma įtaka remiamiems atsinaujinančios energijos projektams, valstybės narės užtikrina, kad reglamentavimo pakeitimai nedarytų neigiamo poveikio remiamų projektų ekonominiam poveikiui.

Kai kitos reguliavimo priemonės pakeičiamos ir tais pakeitimais daroma įtaka remiamiems atsinaujinančios energijos projektams, valstybės narės užtikrina, kad reglamentavimo pakeitimai nedarytų neigiamo poveikio remiamų projektų ekonominiam poveikiui.

Pakeitimas 133

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

6 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės užtikrina, kad bet kokie paramos schemų pakeitimai būtų daromi remiantis ilgalaikiais planais pagal 4 straipsnio 4 dalį ir būtų paskelbti viešai bent prieš devynis mėnesius iki jų įsigaliojimo dienos ir kad dėl jų vyktų skaidrus ir įtraukus viešų konsultacijų procesas. Į bet kokį esminį esamos paramos schemos pakeitimą įtraukiamas atitinkamas pereinamasis laikotarpis, kol įsigalios nauja paramos schema. |
| | Kai reglamentavimo ar tinklo valdymo pakeitimai reikšmingai arba diskriminuojant neigiamai veikia remiamų projektų ekonominį veiksmingumą, valstybės narės užtikrina, kad tiems remiamiems projektams būtų skiriama kompensacija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad bet kokie paramos schemų pakeitimai būtų daromi remiantis ilgalaikiais planais pagal 4 straipsnio 4 dalį ir būtų paskelbti viešai bent prieš devynis mėnesius iki jų įsigaliojimo dienos ir kad dėl jų vyktų skaidrus ir įtraukus viešų konsultacijų procesas. Į bet kokį esminį esamos paramos schemos pakeitimą įtraukiamas atitinkamas pereinamasis laikotarpis, kol įsigalios nauja paramos schema.

Valstybės narės užtikrina, kad bet kokie paramos schemų pakeitimai būtų daromi remiantis ilgalaikiais planais pagal 4 straipsnio 4 dalį ir būtų paskelbti viešai bent prieš devynis mėnesius iki jų įsigaliojimo dienos ir kad dėl jų vyktų skaidrus ir įtraukus viešų konsultacijų procesas. Į bet kokį esminį esamos paramos schemos pakeitimą įtraukiamas atitinkamas pereinamasis laikotarpis, kol įsigalios nauja paramos schema.

Kai reglamentavimo ar tinklo valdymo pakeitimai reikšmingai arba diskriminuojant neigiamai veikia remiamų projektų ekonominį veiksmingumą, valstybės narės užtikrina, kad tiems remiamiems projektams būtų skiriama kompensacija.

Kai reglamentavimo ar tinklo valdymo pakeitimai reikšmingai arba diskriminuojant neigiamai veikia remiamų projektų ekonominį veiksmingumą, valstybės narės užtikrina, kad tiems remiamiems projektams būtų skiriama kompensacija.

Pakeitimas 307

Pakeitimas 307

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 1 dalies 4 pastraipa

7 straipsnio 1 dalies 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Apskaičiuojant, kokią valstybės narės bendro galutinio energijos suvartojimo dalį sudaro atsinaujinančių išteklių energija, laikoma, kad biodegalų ir skystųjų bioproduktų, taip pat transporto sektoriuje suvartotų biomasės degalų, jeigu jie pagaminti iš maistinių arba pašarinių augalų, įnašas yra ne didesnis kaip
  7 % galutinio
  tos valstybės narės kelių ir geležinkelių transporto sektoriuose suvartotos energijos kiekio.
  Laikantis X priedo A dalyje nustatytos trajektorijos, ši riba 2030 m. sumažinama iki 3,8  %
  . Valstybės narės gali nustatyti mažesnę ribą ir atskirti įvairių rūšių biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės degalus, pagamintus iš maistinių ir pašarinių augalų, pavyzdžiui, mažesnę įnašo ribą
  nustatyti
  maistinių arba pašarinių augalų biodegalams, pagamintiems iš aliejinių augalų, atsižvelgdamos į netiesioginį žemės naudojimo keitimą. | Apskaičiuojant, kokią valstybės narės bendro galutinio energijos suvartojimo dalį sudaro atsinaujinančių išteklių energija, laikoma, kad biodegalų ir skystųjų bioproduktų, taip pat transporto sektoriuje suvartotų biomasės degalų, jeigu jie pagaminti iš maistinių arba pašarinių augalų, įnašas yra ne didesnis kaip
  tų degalų įnašas
  tos valstybės narės
  2017 m. bendro energijos galutinio suvartojimo dalyje, kurią sudaro atsinaujinančių išteklių energija, ir ne didesnis kaip 7 proc. galutinio
  kelių ir geležinkelių transporto sektoriuose suvartotos energijos kiekio.
  Nuo 2021 m. biodegalų ir skystųjų biodegalų, pagamintų iš alyvpalmių aliejaus, dalis turi būti 0 proc
  . Valstybės narės gali nustatyti mažesnę ribą ir atskirti įvairių rūšių biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės degalus, pagamintus iš maistinių ir pašarinių augalų, pavyzdžiui,
  nustatydamos
  mažesnę įnašo ribą maistinių arba pašarinių augalų biodegalams, pagamintiems iš aliejinių augalų, atsižvelgdamos į netiesioginį žemės naudojimo keitimą
  ir kitą nenumatytą poveikį tvarumui
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Apskaičiuojant, kokią valstybės narės bendro galutinio energijos suvartojimo dalį sudaro atsinaujinančių išteklių energija, laikoma, kad biodegalų ir skystųjų bioproduktų, taip pat transporto sektoriuje suvartotų biomasės degalų, jeigu jie pagaminti iš maistinių arba pašarinių augalų, įnašas yra ne didesnis kaip
  7 % galutinio
  tos valstybės narės kelių ir geležinkelių transporto sektoriuose suvartotos energijos kiekio.
  Laikantis X priedo A dalyje nustatytos trajektorijos, ši riba 2030 m. sumažinama iki 3,8  %
  . Valstybės narės gali nustatyti mažesnę ribą ir atskirti įvairių rūšių biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės degalus, pagamintus iš maistinių ir pašarinių augalų, pavyzdžiui, mažesnę įnašo ribą
  nustatyti
  maistinių arba pašarinių augalų biodegalams, pagamintiems iš aliejinių augalų, atsižvelgdamos į netiesioginį žemės naudojimo keitimą.

7 % galutinio

Laikantis X priedo A dalyje nustatytos trajektorijos, ši riba 2030 m. sumažinama iki 3,8  %

nustatyti

Apskaičiuojant, kokią valstybės narės bendro galutinio energijos suvartojimo dalį sudaro atsinaujinančių išteklių energija, laikoma, kad biodegalų ir skystųjų bioproduktų, taip pat transporto sektoriuje suvartotų biomasės degalų, jeigu jie pagaminti iš maistinių arba pašarinių augalų, įnašas yra ne didesnis kaip
  tų degalų įnašas
  tos valstybės narės
  2017 m. bendro energijos galutinio suvartojimo dalyje, kurią sudaro atsinaujinančių išteklių energija, ir ne didesnis kaip 7 proc. galutinio
  kelių ir geležinkelių transporto sektoriuose suvartotos energijos kiekio.
  Nuo 2021 m. biodegalų ir skystųjų biodegalų, pagamintų iš alyvpalmių aliejaus, dalis turi būti 0 proc
  . Valstybės narės gali nustatyti mažesnę ribą ir atskirti įvairių rūšių biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės degalus, pagamintus iš maistinių ir pašarinių augalų, pavyzdžiui,
  nustatydamos
  mažesnę įnašo ribą maistinių arba pašarinių augalų biodegalams, pagamintiems iš aliejinių augalų, atsižvelgdamos į netiesioginį žemės naudojimo keitimą
  ir kitą nenumatytą poveikį tvarumui
  .

tų degalų įnašas

2017 m. bendro energijos galutinio suvartojimo dalyje, kurią sudaro atsinaujinančių išteklių energija, ir ne didesnis kaip 7 proc. galutinio

Nuo 2021 m. biodegalų ir skystųjų biodegalų, pagamintų iš alyvpalmių aliejaus, dalis turi būti 0 proc

nustatydamos

ir kitą nenumatytą poveikį tvarumui

Pakeitimas 136

Pakeitimas 136

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

7 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1 dalies a punkto tikslais bendras galutinis elektros energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių suvartojimas apskaičiuojamas kaip valstybėje narėje iš atsinaujinančių energijos išteklių pagamintos elektros energijos kiekis (įskaitant elektros energiją, kurią iš atsinaujinančių išteklių pasigamino vartotojai ir energetikos bendruomenės, ir neįskaitant elektros energijos, pagaminamos hidroakumuliaciniais įrenginiais, kuriems naudojamas prieš tai į aukštutinį baseiną pakeltas vanduo). | 1 dalies a punkto tikslais bendras galutinis elektros energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių suvartojimas apskaičiuojamas kaip valstybėje narėje iš atsinaujinančių energijos išteklių pagamintos elektros energijos kiekis (įskaitant elektros energiją, kurią iš atsinaujinančių išteklių pasigamino vartotojai ir
  atsinaujinančių išteklių
  energetikos bendruomenės, ir neįskaitant elektros energijos, pagaminamos hidroakumuliaciniais įrenginiais, kuriems naudojamas prieš tai į aukštutinį baseiną pakeltas vanduo). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1 dalies a punkto tikslais bendras galutinis elektros energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių suvartojimas apskaičiuojamas kaip valstybėje narėje iš atsinaujinančių energijos išteklių pagamintos elektros energijos kiekis (įskaitant elektros energiją, kurią iš atsinaujinančių išteklių pasigamino vartotojai ir energetikos bendruomenės, ir neįskaitant elektros energijos, pagaminamos hidroakumuliaciniais įrenginiais, kuriems naudojamas prieš tai į aukštutinį baseiną pakeltas vanduo).

1 dalies a punkto tikslais bendras galutinis elektros energijos iš atsinaujinančių energijos išteklių suvartojimas apskaičiuojamas kaip valstybėje narėje iš atsinaujinančių energijos išteklių pagamintos elektros energijos kiekis (įskaitant elektros energiją, kurią iš atsinaujinančių išteklių pasigamino vartotojai ir
  atsinaujinančių išteklių
  energetikos bendruomenės, ir neįskaitant elektros energijos, pagaminamos hidroakumuliaciniais įrenginiais, kuriems naudojamas prieš tai į aukštutinį baseiną pakeltas vanduo).

atsinaujinančių išteklių

Pakeitimas 137

Pakeitimas 137

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 3 dalies 3 pastraipa

7 straipsnio 3 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Į aplinkos šilumos energiją,
  išgautą
  šilumos siurbliais, atsižvelgiama 1 dalies b punkto tikslais,
  su sąlyga, kad
  galutinė energijos išeiga žymiai viršija pradines energijos sąnaudas, reikalingas šilumos siurblių veikimui. Šilumos kiekis, laikomas atsinaujinančių išteklių energija pagal šią direktyvą, apskaičiuojamas pagal VII priede nustatytą metodiką. | Į aplinkos šilumos
  ir geoterminę
  energiją,
  perduotą
  šilumos siurbliais
  šilumai ir vėsumai gaminti
  , atsižvelgiama 1 dalies b punkto tikslais,
  jei
  galutinė energijos išeiga žymiai viršija pradines energijos sąnaudas, reikalingas šilumos siurblių veikimui. Šilumos kiekis, laikomas atsinaujinančių išteklių energija pagal šią direktyvą, apskaičiuojamas pagal VII priede nustatytą metodiką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Į aplinkos šilumos energiją,
  išgautą
  šilumos siurbliais, atsižvelgiama 1 dalies b punkto tikslais,
  su sąlyga, kad
  galutinė energijos išeiga žymiai viršija pradines energijos sąnaudas, reikalingas šilumos siurblių veikimui. Šilumos kiekis, laikomas atsinaujinančių išteklių energija pagal šią direktyvą, apskaičiuojamas pagal VII priede nustatytą metodiką.

išgautą

su sąlyga, kad

Į aplinkos šilumos
  ir geoterminę
  energiją,
  perduotą
  šilumos siurbliais
  šilumai ir vėsumai gaminti
  , atsižvelgiama 1 dalies b punkto tikslais,
  jei
  galutinė energijos išeiga žymiai viršija pradines energijos sąnaudas, reikalingas šilumos siurblių veikimui. Šilumos kiekis, laikomas atsinaujinančių išteklių energija pagal šią direktyvą, apskaičiuojamas pagal VII priede nustatytą metodiką.

ir geoterminę

perduotą

šilumai ir vėsumai gaminti

jei

Pakeitimas 138

Pakeitimas 138

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 3 dalies 4 a pastraipa (nauja)

7 straipsnio 3 dalies 4 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Komisijai pagal 32 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, siekiant papildyti šią direktyvą, kuriais nustatoma elektros energijos, valstybėje narėje pagamintos iš atsinaujinančių energijos išteklių, naudojamos šildymui ir vėsinimui ir centralizuotam šilumos ir vėsumos tiekimui, apskaičiavimo metodika ir peržiūrimas VII priedas dėl energijos, gaunamos panaudojus šilumos siurblius, apskaičiavimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisijai pagal 32 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, siekiant papildyti šią direktyvą, kuriais nustatoma elektros energijos, valstybėje narėje pagamintos iš atsinaujinančių energijos išteklių, naudojamos šildymui ir vėsinimui ir centralizuotam šilumos ir vėsumos tiekimui, apskaičiavimo metodika ir peržiūrimas VII priedas dėl energijos, gaunamos panaudojus šilumos siurblius, apskaičiavimo.

Komisijai pagal 32 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, siekiant papildyti šią direktyvą, kuriais nustatoma elektros energijos, valstybėje narėje pagamintos iš atsinaujinančių energijos išteklių, naudojamos šildymui ir vėsinimui ir centralizuotam šilumos ir vėsumos tiekimui, apskaičiavimo metodika ir peržiūrimas VII priedas dėl energijos, gaunamos panaudojus šilumos siurblius, apskaičiavimo.

Pakeitimas 139

Pakeitimas 139

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 4 dalies b a punktas (naujas)

7 straipsnio 4 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | siekiant užtikrinti atitiktį 3 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytam rodikliui, biodegalų, tiekiamų aviacijos ir laivybos sektoriuje, dalis laikoma atitinkamai 2 kartus ir 1,2 karto didesne už jų energetinę vertę, o iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos, tiekiamos kelių transporto priemonėms, dalis laikoma 2,5 karto didesne už jos energetinę vertę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

siekiant užtikrinti atitiktį 3 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytam rodikliui, biodegalų, tiekiamų aviacijos ir laivybos sektoriuje, dalis laikoma atitinkamai 2 kartus ir 1,2 karto didesne už jų energetinę vertę, o iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos, tiekiamos kelių transporto priemonėms, dalis laikoma 2,5 karto didesne už jos energetinę vertę;

siekiant užtikrinti atitiktį 3 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytam rodikliui, biodegalų, tiekiamų aviacijos ir laivybos sektoriuje, dalis laikoma atitinkamai 2 kartus ir 1,2 karto didesne už jų energetinę vertę, o iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos, tiekiamos kelių transporto priemonėms, dalis laikoma 2,5 karto didesne už jos energetinę vertę;

Pakeitimai 140 ir 308

Pakeitimai 140 ir 308

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 5 dalies 2 pastraipa

7 straipsnio 5 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijai pagal 32 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas IX priedo A ir B dalyse pateiktas žaliavų sąrašas
  siekiant įrašyti, bet ne išbraukti, žaliavas
  . Pagal Sąjungos tvarumo kriterijus kiekvienas deleguotasis aktas grindžiamas naujausios mokslo ir technikos pažangos analize, tinkamai atsižvelgiant į Direktyvoje 2008/98/EB nustatytus atliekų hierarchijos principus,
  remiant
  išvadą, kad dėl atitinkamos žaliavos nesukuriamas papildomas žemės poreikis, ir skatinant atliekų ir liekanų naudojimą, reikšmingai neiškreipiant (šalutinių) produktų, atliekų ar liekanų rinkų, išmetant gerokai mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų, palyginti su iškastiniu kuru, ir nesukeliant rizikos neigiamai paveikti aplinką ir biologinę įvairovę. | Komisijai pagal 32 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas IX priedo A ir B dalyse pateiktas žaliavų sąrašas. Pagal Sąjungos tvarumo kriterijus kiekvienas deleguotasis aktas grindžiamas naujausios mokslo ir technikos pažangos analize, tinkamai atsižvelgiant į 
  žiedinės ekonomikos principus,
  Direktyvoje 2008/98/EB nustatytus atliekų hierarchijos principus,
  patvirtinant
  išvadą, kad dėl atitinkamos žaliavos nesukuriamas papildomas žemės poreikis, ir skatinant atliekų ir liekanų naudojimą, reikšmingai neiškreipiant (šalutinių) produktų, atliekų ar liekanų rinkų, išmetant gerokai mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų, palyginti su iškastiniu kuru
  , remiantis išmetamų teršalų gyvavimo ciklo vertinimu
  , ir nesukeliant rizikos neigiamai paveikti aplinką ir biologinę įvairovę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisijai pagal 32 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas IX priedo A ir B dalyse pateiktas žaliavų sąrašas
  siekiant įrašyti, bet ne išbraukti, žaliavas
  . Pagal Sąjungos tvarumo kriterijus kiekvienas deleguotasis aktas grindžiamas naujausios mokslo ir technikos pažangos analize, tinkamai atsižvelgiant į Direktyvoje 2008/98/EB nustatytus atliekų hierarchijos principus,
  remiant
  išvadą, kad dėl atitinkamos žaliavos nesukuriamas papildomas žemės poreikis, ir skatinant atliekų ir liekanų naudojimą, reikšmingai neiškreipiant (šalutinių) produktų, atliekų ar liekanų rinkų, išmetant gerokai mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų, palyginti su iškastiniu kuru, ir nesukeliant rizikos neigiamai paveikti aplinką ir biologinę įvairovę.

siekiant įrašyti, bet ne išbraukti, žaliavas

remiant

Komisijai pagal 32 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas IX priedo A ir B dalyse pateiktas žaliavų sąrašas. Pagal Sąjungos tvarumo kriterijus kiekvienas deleguotasis aktas grindžiamas naujausios mokslo ir technikos pažangos analize, tinkamai atsižvelgiant į 
  žiedinės ekonomikos principus,
  Direktyvoje 2008/98/EB nustatytus atliekų hierarchijos principus,
  patvirtinant
  išvadą, kad dėl atitinkamos žaliavos nesukuriamas papildomas žemės poreikis, ir skatinant atliekų ir liekanų naudojimą, reikšmingai neiškreipiant (šalutinių) produktų, atliekų ar liekanų rinkų, išmetant gerokai mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų, palyginti su iškastiniu kuru
  , remiantis išmetamų teršalų gyvavimo ciklo vertinimu
  , ir nesukeliant rizikos neigiamai paveikti aplinką ir biologinę įvairovę.

žiedinės ekonomikos principus,

patvirtinant

, remiantis išmetamų teršalų gyvavimo ciklo vertinimu

Pakeitimas 309

Pakeitimas 309

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 5 dalies 3 pastraipa

7 straipsnio 5 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija kas dvejus metus vertina IX priedo A ir B dalyse pateiktą žaliavų sąrašą, kad į jį įrašytų žaliavas pagal šioje dalyje nustatytus principus. Pirmas vertinimas atliekamas ne vėliau kaip po
  6
  mėnesių nuo [šios direktyvos įsigaliojimo]. Jei
  dera
  ,
  Komisijai
  priima deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas IX priedo A ir B dalyse pateiktas žaliavų sąrašas siekiant įrašyti,
  bet ne išbraukti,
  žaliavas. | Komisija kas dvejus metus vertina IX priedo A ir B dalyse pateiktą žaliavų sąrašą, kad į jį įrašytų žaliavas pagal šioje dalyje nustatytus principus. Pirmas vertinimas atliekamas ne vėliau kaip po
  šešių
  mėnesių nuo [šios direktyvos įsigaliojimo]. Jei
  reikia
  ,
  Komisija
  priima deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas IX priedo A ir B dalyse pateiktas žaliavų sąrašas siekiant įrašyti žaliavas
  . 2025 m. Komisija atlieka specialų vertinimą
  ,
  kad iš IX priedo išbrauktų
  žaliavas
  , ir per vienus metus nuo to vertinimo turi būti priimtas su tuo susijęs deleguotasis aktas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija kas dvejus metus vertina IX priedo A ir B dalyse pateiktą žaliavų sąrašą, kad į jį įrašytų žaliavas pagal šioje dalyje nustatytus principus. Pirmas vertinimas atliekamas ne vėliau kaip po
  6
  mėnesių nuo [šios direktyvos įsigaliojimo]. Jei
  dera
  ,
  Komisijai
  priima deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas IX priedo A ir B dalyse pateiktas žaliavų sąrašas siekiant įrašyti,
  bet ne išbraukti,
  žaliavas.

6

dera

Komisijai

bet ne išbraukti,

Komisija kas dvejus metus vertina IX priedo A ir B dalyse pateiktą žaliavų sąrašą, kad į jį įrašytų žaliavas pagal šioje dalyje nustatytus principus. Pirmas vertinimas atliekamas ne vėliau kaip po
  šešių
  mėnesių nuo [šios direktyvos įsigaliojimo]. Jei
  reikia
  ,
  Komisija
  priima deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas IX priedo A ir B dalyse pateiktas žaliavų sąrašas siekiant įrašyti žaliavas
  . 2025 m. Komisija atlieka specialų vertinimą
  ,
  kad iš IX priedo išbrauktų
  žaliavas
  , ir per vienus metus nuo to vertinimo turi būti priimtas su tuo susijęs deleguotasis aktas
  .

šešių

reikia

Komisija

. 2025 m. Komisija atlieka specialų vertinimą

kad iš IX priedo išbrauktų

, ir per vienus metus nuo to vertinimo turi būti priimtas su tuo susijęs deleguotasis aktas

Pakeitimas 310

Pakeitimas 310

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 5 dalies 3 a pastraipa (nauja)

7 straipsnio 5 dalies 3 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Žaliavos iš IX priedo išbraukiamos tik surengus viešas konsultacijas ir laikantis 6 straipsnyje nustatytų finansinės paramos stabilumo principų. Nedarant poveikio 26 straipsniui, jei išbraukiamos tam tikros žaliavos, esami įrenginiai, gaminantys biodegalus iš tokių žaliavų, gali ir toliau įskaičiuoti šią energiją kaip atsinaujinančią energiją ir kaip įeinančią į 25 straipsnyje nustatytą degalų tiekėjų įpareigojimą, kol bus pasiektas, bet ne viršytas ankstesnis pagaminamos energijos kiekis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Žaliavos iš IX priedo išbraukiamos tik surengus viešas konsultacijas ir laikantis 6 straipsnyje nustatytų finansinės paramos stabilumo principų. Nedarant poveikio 26 straipsniui, jei išbraukiamos tam tikros žaliavos, esami įrenginiai, gaminantys biodegalus iš tokių žaliavų, gali ir toliau įskaičiuoti šią energiją kaip atsinaujinančią energiją ir kaip įeinančią į 25 straipsnyje nustatytą degalų tiekėjų įpareigojimą, kol bus pasiektas, bet ne viršytas ankstesnis pagaminamos energijos kiekis.

Žaliavos iš IX priedo išbraukiamos tik surengus viešas konsultacijas ir laikantis 6 straipsnyje nustatytų finansinės paramos stabilumo principų. Nedarant poveikio 26 straipsniui, jei išbraukiamos tam tikros žaliavos, esami įrenginiai, gaminantys biodegalus iš tokių žaliavų, gali ir toliau įskaičiuoti šią energiją kaip atsinaujinančią energiją ir kaip įeinančią į 25 straipsnyje nustatytą degalų tiekėjų įpareigojimą, kol bus pasiektas, bet ne viršytas ankstesnis pagaminamos energijos kiekis.

Pakeitimas 143

Pakeitimas 143

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 straipsnio 5 a dalis (nauja)

7 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Nustatydamos degalų, gaminamų iš šios direktyvos IX priede išvardytų žaliavų, gamybos skatinimo politiką valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi Direktyvoje 2008/98/EB nustatytos atliekų hierarchijos, taip pat jos nuostatų dėl gyvavimo ciklo sampratos, kiek tai susiję su bendru įvairių atliekų srautų susidarymo ir valdymo poveikiu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Nustatydamos degalų, gaminamų iš šios direktyvos IX priede išvardytų žaliavų, gamybos skatinimo politiką valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi Direktyvoje 2008/98/EB nustatytos atliekų hierarchijos, taip pat jos nuostatų dėl gyvavimo ciklo sampratos, kiek tai susiję su bendru įvairių atliekų srautų susidarymo ir valdymo poveikiu.

Pakeitimas 144

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 5 a dalis (nauja)

9 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Komisija sudaro galimybę kurti bendrus valstybių narių projektus, visų pirma teikdama tikslinę techninę pagalbą ir pagalbą vystant projektus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Komisija sudaro galimybę kurti bendrus valstybių narių projektus, visų pirma teikdama tikslinę techninę pagalbą ir pagalbą vystant projektus.

Pakeitimas 145

Pakeitimas 145

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 1 dalis

11 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Viena ar kelios valstybės narės gali bendradarbiauti su viena ar keliomis trečiosiomis šalimis įgyvendindamos visų rūšių bendrus projektus, susijusius su elektros energijos gamyba iš atsinaujinančių energijos išteklių. Į tokį bendradarbiavimą gali būti įtraukti ir privatūs ūkio subjektai. | 1.   Viena ar kelios valstybės narės gali bendradarbiauti su viena ar keliomis trečiosiomis šalimis įgyvendindamos visų rūšių bendrus projektus, susijusius su elektros energijos gamyba iš atsinaujinančių energijos išteklių. Į tokį bendradarbiavimą gali būti įtraukti ir privatūs ūkio subjektai
  ir jis vykdomas visapusiškai laikantis tarptautinės teisės
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Viena ar kelios valstybės narės gali bendradarbiauti su viena ar keliomis trečiosiomis šalimis įgyvendindamos visų rūšių bendrus projektus, susijusius su elektros energijos gamyba iš atsinaujinančių energijos išteklių. Į tokį bendradarbiavimą gali būti įtraukti ir privatūs ūkio subjektai.

1.   Viena ar kelios valstybės narės gali bendradarbiauti su viena ar keliomis trečiosiomis šalimis įgyvendindamos visų rūšių bendrus projektus, susijusius su elektros energijos gamyba iš atsinaujinančių energijos išteklių. Į tokį bendradarbiavimą gali būti įtraukti ir privatūs ūkio subjektai
  ir jis vykdomas visapusiškai laikantis tarptautinės teisės
  .

Pakeitimas 146

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

11 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | elektros energija pagaminta laikantis tarptautinė teisės nuostatų, ypatingą dėmesį teikiant žmogaus teisių teisei. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

elektros energija pagaminta laikantis tarptautinė teisės nuostatų, ypatingą dėmesį teikiant žmogaus teisių teisei.

elektros energija pagaminta laikantis tarptautinė teisės nuostatų, ypatingą dėmesį teikiant žmogaus teisių teisei.

Pakeitimas 147

Pakeitimas 147

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 3 dalies e punktas

11 straipsnio 3 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | prašymas susijęs su 2 dalies b ir
  c
  punktuose nustatytus kriterijus atitinkančiu bendru projektu, kurį vykdant bus naudojama jungiamoji linija po to, kai ji bus pradėta eksploatuoti, ir su elektros energijos kiekiu, kuris nėra didesnis nei elektros energijos kiekis, kuris bus eksportuojamas į Sąjungą po to, kai jungiamoji linija bus pradėta eksploatuoti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

prašymas susijęs su 2 dalies b ir
  c
  punktuose nustatytus kriterijus atitinkančiu bendru projektu, kurį vykdant bus naudojama jungiamoji linija po to, kai ji bus pradėta eksploatuoti, ir su elektros energijos kiekiu, kuris nėra didesnis nei elektros energijos kiekis, kuris bus eksportuojamas į Sąjungą po to, kai jungiamoji linija bus pradėta eksploatuoti.

c

| e) | prašymas susijęs su 2 dalies b
  , c
  ir
  ca
  punktuose nustatytus kriterijus atitinkančiu bendru projektu, kurį vykdant bus naudojama jungiamoji linija po to, kai ji bus pradėta eksploatuoti, ir su elektros energijos kiekiu, kuris nėra didesnis nei elektros energijos kiekis, kuris bus eksportuojamas į Sąjungą po to, kai jungiamoji linija bus pradėta eksploatuoti. |
| --- | --- |

e)

prašymas susijęs su 2 dalies b
  , c
  ir
  ca
  punktuose nustatytus kriterijus atitinkančiu bendru projektu, kurį vykdant bus naudojama jungiamoji linija po to, kai ji bus pradėta eksploatuoti, ir su elektros energijos kiekiu, kuris nėra didesnis nei elektros energijos kiekis, kuris bus eksportuojamas į Sąjungą po to, kai jungiamoji linija bus pradėta eksploatuoti.

, c

ca

Pakeitimas 148

Pakeitimas 148

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 straipsnio 5 dalies d punktas

11 straipsnio 5 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | kartu pateikiamas trečiosios šalies, kurios teritorijoje pradėjo veikti įrenginys, rašytinis b ir c punktų patvirtinimas ir įrenginyje pagamintos elektros energijos dalis arba kiekis, kuris bus naudojamas trečiojoje šalyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

kartu pateikiamas trečiosios šalies, kurios teritorijoje pradėjo veikti įrenginys, rašytinis b ir c punktų patvirtinimas ir įrenginyje pagamintos elektros energijos dalis arba kiekis, kuris bus naudojamas trečiojoje šalyje.

| d) | kartu pateikiamas trečiosios šalies, kurios teritorijoje pradėjo veikti įrenginys, rašytinis
  antros pastraipos b, c ir ca
  punktų patvirtinimas ir įrenginyje pagamintos elektros energijos dalis arba kiekis, kuris bus naudojamas trečiojoje šalyje. |
| --- | --- |

d)

kartu pateikiamas trečiosios šalies, kurios teritorijoje pradėjo veikti įrenginys, rašytinis
  antros pastraipos b, c ir ca
  punktų patvirtinimas ir įrenginyje pagamintos elektros energijos dalis arba kiekis, kuris bus naudojamas trečiojoje šalyje.

antros pastraipos b, c ir ca

Pakeitimas 149

Pakeitimas 149

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 3 a dalis (nauja)

13 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija sudaro galimybę kurti bendras valstybių narių paramos schemas, visų pirma dalijantis gairėmis ir geriausia patirtimi. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Komisija sudaro galimybę kurti bendras valstybių narių paramos schemas, visų pirma dalijantis gairėmis ir geriausia patirtimi.

Pakeitimas 150

Pakeitimas 150

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

15 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad visos leidimų, sertifikavimo ir licencijavimo procedūras reglamentuojančios nacionalinės taisyklės, taikomos elektros energijos, šilumos ar vėsumos gamybos iš atsinaujinančių energijos išteklių jėgainėms bei
  susijusioms
  perdavimo ir paskirstymo
  tinklų infrastruktūroms
  ir biomasės pavertimo biodegalais ar kitais energijos produktais procesams, būtų proporcingos ir būtinos. | Valstybės narės užtikrina, kad visos leidimų, sertifikavimo ir licencijavimo procedūras reglamentuojančios nacionalinės taisyklės, taikomos elektros energijos, šilumos ar vėsumos gamybos iš atsinaujinančių energijos išteklių jėgainėms bei
  susijusiems
  perdavimo ir paskirstymo
  tinklams
  ir biomasės pavertimo biodegalais
  , skystaisiais bioproduktais ir biomasės kuru
  ar kitais energijos produktais procesams,
  ir iš atsinaujinančių išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui,
  būtų proporcingos ir būtinos
  ir atitiktų prioriteto energijos vartojimo efektyvumui principą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad visos leidimų, sertifikavimo ir licencijavimo procedūras reglamentuojančios nacionalinės taisyklės, taikomos elektros energijos, šilumos ar vėsumos gamybos iš atsinaujinančių energijos išteklių jėgainėms bei
  susijusioms
  perdavimo ir paskirstymo
  tinklų infrastruktūroms
  ir biomasės pavertimo biodegalais ar kitais energijos produktais procesams, būtų proporcingos ir būtinos.

susijusioms

tinklų infrastruktūroms

Valstybės narės užtikrina, kad visos leidimų, sertifikavimo ir licencijavimo procedūras reglamentuojančios nacionalinės taisyklės, taikomos elektros energijos, šilumos ar vėsumos gamybos iš atsinaujinančių energijos išteklių jėgainėms bei
  susijusiems
  perdavimo ir paskirstymo
  tinklams
  ir biomasės pavertimo biodegalais
  , skystaisiais bioproduktais ir biomasės kuru
  ar kitais energijos produktais procesams,
  ir iš atsinaujinančių išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui,
  būtų proporcingos ir būtinos
  ir atitiktų prioriteto energijos vartojimo efektyvumui principą
  .

susijusiems

tinklams

, skystaisiais bioproduktais ir biomasės kuru

ir iš atsinaujinančių išteklių pagamintam nebiologinės kilmės skystajam ir dujiniam transporto kurui,

ir atitiktų prioriteto energijos vartojimo efektyvumui principą

Pakeitimas 151

Pakeitimas 151

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a punktas

15 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | administracinės procedūros būtų supaprastintos ir pagreitintos atitinkamu administraciniu lygmeniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

administracinės procedūros būtų supaprastintos ir pagreitintos atitinkamu administraciniu lygmeniu;

| a) | administracinės procedūros būtų supaprastintos ir pagreitintos atitinkamu administraciniu lygmeniu
  ir būtų nustatyti reikiamų leidimų ir licencijų išdavimo terminai
  ; |
| --- | --- |

a)

administracinės procedūros būtų supaprastintos ir pagreitintos atitinkamu administraciniu lygmeniu
  ir būtų nustatyti reikiamų leidimų ir licencijų išdavimo terminai
  ;

ir būtų nustatyti reikiamų leidimų ir licencijų išdavimo terminai

Pakeitimas 152

Pakeitimas 152

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos d punktas

15 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | decentralizuotiems energiją iš atsinaujinančių išteklių gaminantiems įtaisams būtų nustatomos paprastesnės ir mažesnę naštą užkraunančios leidimų išdavimo procedūros, įskaitant reikalavimą
  pranešti, jei tai galima pagal taikomą teisinę bazę
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

decentralizuotiems energiją iš atsinaujinančių išteklių gaminantiems įtaisams būtų nustatomos paprastesnės ir mažesnę naštą užkraunančios leidimų išdavimo procedūros, įskaitant reikalavimą
  pranešti, jei tai galima pagal taikomą teisinę bazę
  .

pranešti, jei tai galima pagal taikomą teisinę bazę

| d) | decentralizuotiems energiją iš atsinaujinančių išteklių gaminantiems
  ir kaupiantiems
  įtaisams
  , įskaitant vartotojus, kurie pasigamina energijos iš atsinaujinančių išteklių, ir energetikos bendruomenes,
  būtų nustatomos paprastesnės ir mažesnę naštą užkraunančios leidimų išdavimo procedūros, įskaitant reikalavimą
  panešti apie mažos apimties projektus
  . |
| --- | --- |

d)

decentralizuotiems energiją iš atsinaujinančių išteklių gaminantiems
  ir kaupiantiems
  įtaisams
  , įskaitant vartotojus, kurie pasigamina energijos iš atsinaujinančių išteklių, ir energetikos bendruomenes,
  būtų nustatomos paprastesnės ir mažesnę naštą užkraunančios leidimų išdavimo procedūros, įskaitant reikalavimą
  panešti apie mažos apimties projektus
  .

ir kaupiantiems

, įskaitant vartotojus, kurie pasigamina energijos iš atsinaujinančių išteklių, ir energetikos bendruomenes,

panešti apie mažos apimties projektus

Pakeitimas 153

Pakeitimas 153

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 3 dalis

15 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad investuotojai galėtų pakankamai gerai žinoti, kokią paramą planuojama skirti atsinaujinančių išteklių energijai. Todėl valstybės narės parengia ir paskelbia ilgalaikį bent artimiausių trejų metų planuojamos paramos skyrimo grafiką, kuriame būtų numatyti orientaciniai kiekvienos schemos terminai, pajėgumas, biudžetas, kurį ketinama paskirti, taip pat konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis paramos organizavimo klausimais. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad investuotojai galėtų pakankamai gerai žinoti, kokią paramą planuojama skirti atsinaujinančių išteklių energijai. Todėl valstybės narės parengia ir paskelbia ilgalaikį bent artimiausių trejų metų planuojamos paramos skyrimo grafiką, kuriame būtų numatyti orientaciniai kiekvienos schemos terminai, pajėgumas, biudžetas, kurį ketinama paskirti, taip pat konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis paramos organizavimo klausimais.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 154

Pakeitimas 154

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 4 dalis

15 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos įstaigos nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis įtrauktų nuostatas, kad, planuojant, projektuojant, statant ir atnaujinant miestų infrastruktūrą, pramoninius ar gyvenamuosius rajonus ir energijos infrastruktūrą, įskaitant elektros energijos, centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo, gamtinių dujų ir alternatyvaus kuro tinklus, būtų integruojama ir diegiama atsinaujinančių išteklių energija ir neišvengiamai susidarančios atliekinės šilumos arba vėsumos
  naudojimas
  . | 4.   Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos įstaigos nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis įtrauktų nuostatas, kad, planuojant, projektuojant, statant ir atnaujinant miestų infrastruktūrą, pramoninius
  , komercinius
  ar gyvenamuosius rajonus ir energijos infrastruktūrą, įskaitant elektros energijos, centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo, gamtinių dujų ir alternatyvaus kuro tinklus, būtų integruojama ir diegiama atsinaujinančių išteklių energija
  , taip pat ir ankstyvo erdvės planavimo reikmėms, poreikiams ir tinkamumo vertinimams, kuriais atsižvelgiama į energijos vartojimo efektyvumą ir reguliavimą apkrova, taip pat specialias nuostatas pasigamintos elektros energijos vartojimui ir atsinaujinančių energijos išteklių bendruomenėms,
  ir neišvengiamai susidarančios atliekinės šilumos arba vėsumos
  naudojimui. Prireikus valstybės narės visų pirma skatina vietos ir regionines administracines įstaigas įtraukti šildymo ir vėsinimo iš atsinaujinančių energijos išteklių sprendimus į miestų infrastruktūros planavimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos įstaigos nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis įtrauktų nuostatas, kad, planuojant, projektuojant, statant ir atnaujinant miestų infrastruktūrą, pramoninius ar gyvenamuosius rajonus ir energijos infrastruktūrą, įskaitant elektros energijos, centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo, gamtinių dujų ir alternatyvaus kuro tinklus, būtų integruojama ir diegiama atsinaujinančių išteklių energija ir neišvengiamai susidarančios atliekinės šilumos arba vėsumos
  naudojimas
  .

4.   Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos įstaigos nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis įtrauktų nuostatas, kad, planuojant, projektuojant, statant ir atnaujinant miestų infrastruktūrą, pramoninius
  , komercinius
  ar gyvenamuosius rajonus ir energijos infrastruktūrą, įskaitant elektros energijos, centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo, gamtinių dujų ir alternatyvaus kuro tinklus, būtų integruojama ir diegiama atsinaujinančių išteklių energija
  , taip pat ir ankstyvo erdvės planavimo reikmėms, poreikiams ir tinkamumo vertinimams, kuriais atsižvelgiama į energijos vartojimo efektyvumą ir reguliavimą apkrova, taip pat specialias nuostatas pasigamintos elektros energijos vartojimui ir atsinaujinančių energijos išteklių bendruomenėms,
  ir neišvengiamai susidarančios atliekinės šilumos arba vėsumos
  naudojimui. Prireikus valstybės narės visų pirma skatina vietos ir regionines administracines įstaigas įtraukti šildymo ir vėsinimo iš atsinaujinančių energijos išteklių sprendimus į miestų infrastruktūros planavimą.

Pakeitimas 155

Pakeitimas 155

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 5 dalies 2 pastraipa

15 straipsnio 5 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nustatydamos tokias priemones arba savo paramos schemose, valstybės narės gali atsižvelgti į nacionalines priemones, susijusias su
  ženkliu
  energijos vartojimo efektyvumo didinimu ir susijusias su kogeneracija bei su pasyviais, mažai energijos vartojančiais ar nulinės energijos pastatais. | Nustatydamos tokias priemones arba savo paramos schemose valstybės narės gali atsižvelgti į nacionalines priemones, susijusias su
  reikšmingu iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos energijos vartojimo, vietos energijos kaupimo,
  energijos vartojimo efektyvumo didinimu ir susijusias su kogeneracija bei su pasyviais, mažai energijos vartojančiais ar nulinės energijos pastatais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nustatydamos tokias priemones arba savo paramos schemose, valstybės narės gali atsižvelgti į nacionalines priemones, susijusias su
  ženkliu
  energijos vartojimo efektyvumo didinimu ir susijusias su kogeneracija bei su pasyviais, mažai energijos vartojančiais ar nulinės energijos pastatais.

ženkliu

Nustatydamos tokias priemones arba savo paramos schemose valstybės narės gali atsižvelgti į nacionalines priemones, susijusias su
  reikšmingu iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos energijos vartojimo, vietos energijos kaupimo,
  energijos vartojimo efektyvumo didinimu ir susijusias su kogeneracija bei su pasyviais, mažai energijos vartojančiais ar nulinės energijos pastatais.

reikšmingu iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos energijos vartojimo, vietos energijos kaupimo,

Pakeitimas 156

Pakeitimas 156

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 5 dalies 3 pastraipa

15 straipsnio 5 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės, atsižvelgdamos į sąnaudų
  atžvilgiu
  optimalių minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygių apskaičiavimo, atlikto pagal Direktyvos 2010/31/ES 5 straipsnio 2 dalį, rezultatus, savo statybos reglamentuose ir kodeksuose arba kitu tą patį poveikį turinčiu būdu nustato, kiek atsinaujinančių išteklių energijos būtina minimaliai naudoti naujuose pastatuose ir esamuose pastatuose, kuriuos reikia kapitališkai atnaujinti. Valstybės narės leidžia, kad tie minimalūs kiekiai būtų užtikrinami, inter alia, naudojant
  didelę
  atsinaujinančių energijos išteklių
  dalį
  . | Valstybės narės, atsižvelgdamos į sąnaudų
  požiūriu
  optimalių minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygių apskaičiavimo, atlikto pagal Direktyvos 2010/31/ES 5 straipsnio 2 dalį, rezultatus, savo statybos reglamentuose ir kodeksuose arba kitu tą patį poveikį turinčiu būdu nustato, kiek atsinaujinančių išteklių energijos
  arba atsinaujinančios energijos gamybos įrenginių
  būtina minimaliai naudoti naujuose pastatuose ir esamuose pastatuose, kuriuos reikia kapitališkai atnaujinti. Valstybės narės leidžia, kad tie minimalūs kiekiai būtų užtikrinami, inter alia, naudojant
  centralizuotai tiekiamą šilumą ir vėsumą, kurių gamybai naudojama didelė
  atsinaujinančių energijos išteklių
  dalis, kurie pagaminti pasitelkiant pavienį ar kolektyvinį pasigamintos atsinaujinančių išteklių energijos vartojimą pagal 21 straipsnį, arba atsinaujinančiais ištekliais grindžiamą kogeneraciją ir atliekinę šilumą ir vėsumą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės, atsižvelgdamos į sąnaudų
  atžvilgiu
  optimalių minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygių apskaičiavimo, atlikto pagal Direktyvos 2010/31/ES 5 straipsnio 2 dalį, rezultatus, savo statybos reglamentuose ir kodeksuose arba kitu tą patį poveikį turinčiu būdu nustato, kiek atsinaujinančių išteklių energijos būtina minimaliai naudoti naujuose pastatuose ir esamuose pastatuose, kuriuos reikia kapitališkai atnaujinti. Valstybės narės leidžia, kad tie minimalūs kiekiai būtų užtikrinami, inter alia, naudojant
  didelę
  atsinaujinančių energijos išteklių
  dalį
  .

atžvilgiu

didelę

dalį

Valstybės narės, atsižvelgdamos į sąnaudų
  požiūriu
  optimalių minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygių apskaičiavimo, atlikto pagal Direktyvos 2010/31/ES 5 straipsnio 2 dalį, rezultatus, savo statybos reglamentuose ir kodeksuose arba kitu tą patį poveikį turinčiu būdu nustato, kiek atsinaujinančių išteklių energijos
  arba atsinaujinančios energijos gamybos įrenginių
  būtina minimaliai naudoti naujuose pastatuose ir esamuose pastatuose, kuriuos reikia kapitališkai atnaujinti. Valstybės narės leidžia, kad tie minimalūs kiekiai būtų užtikrinami, inter alia, naudojant
  centralizuotai tiekiamą šilumą ir vėsumą, kurių gamybai naudojama didelė
  atsinaujinančių energijos išteklių
  dalis, kurie pagaminti pasitelkiant pavienį ar kolektyvinį pasigamintos atsinaujinančių išteklių energijos vartojimą pagal 21 straipsnį, arba atsinaujinančiais ištekliais grindžiamą kogeneraciją ir atliekinę šilumą ir vėsumą
  .

požiūriu

arba atsinaujinančios energijos gamybos įrenginių

inter

alia

centralizuotai tiekiamą šilumą ir vėsumą, kurių gamybai naudojama didelė

dalis, kurie pagaminti pasitelkiant pavienį ar kolektyvinį pasigamintos atsinaujinančių išteklių energijos vartojimą pagal 21 straipsnį, arba atsinaujinančiais ištekliais grindžiamą kogeneraciją ir atliekinę šilumą ir vėsumą

Pakeitimas 157

Pakeitimas 157

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 6 dalis

15 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinio, regionų ir vietos lygio nauji viešieji pastatai ir esami viešieji pastatai, kuriuos reikia kapitališkai atnaujinti, nuo 2012 m. sausio 1 d. atliktų pavyzdinį vaidmenį taikant šią direktyvą. Valstybės narės gali, inter alia, numatyti, kad šio įpareigojimo laikomasi, jei laikomasi viešųjų pastatų ar mišrių privačių ir viešųjų pastatų stogus trečiosios šalys naudoja energijos iš atsinaujinančių išteklių gamybai. | 6.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinio, regionų ir vietos lygio nauji viešieji pastatai ir esami viešieji pastatai, kuriuos reikia kapitališkai atnaujinti, nuo 2012 m. sausio 1 d. atliktų pavyzdinį vaidmenį taikant šią direktyvą. Valstybės narės gali, inter alia, numatyti, kad šio įpareigojimo laikomasi, jei laikomasi
  ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje [dėl pastatų energinio naudingumo, 2016/0381(COD)] nustatytų beveik nulinės energijos pastatų standartų arba jei
  viešųjų pastatų ar mišrių privačių ir viešųjų pastatų stogus trečiosios šalys naudoja energijos iš atsinaujinančių išteklių gamybai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinio, regionų ir vietos lygio nauji viešieji pastatai ir esami viešieji pastatai, kuriuos reikia kapitališkai atnaujinti, nuo 2012 m. sausio 1 d. atliktų pavyzdinį vaidmenį taikant šią direktyvą. Valstybės narės gali, inter alia, numatyti, kad šio įpareigojimo laikomasi, jei laikomasi viešųjų pastatų ar mišrių privačių ir viešųjų pastatų stogus trečiosios šalys naudoja energijos iš atsinaujinančių išteklių gamybai.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinio, regionų ir vietos lygio nauji viešieji pastatai ir esami viešieji pastatai, kuriuos reikia kapitališkai atnaujinti, nuo 2012 m. sausio 1 d. atliktų pavyzdinį vaidmenį taikant šią direktyvą. Valstybės narės gali, inter alia, numatyti, kad šio įpareigojimo laikomasi, jei laikomasi
  ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje [dėl pastatų energinio naudingumo, 2016/0381(COD)] nustatytų beveik nulinės energijos pastatų standartų arba jei
  viešųjų pastatų ar mišrių privačių ir viešųjų pastatų stogus trečiosios šalys naudoja energijos iš atsinaujinančių išteklių gamybai.

Pakeitimas 158

Pakeitimas 158

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 7 dalis

15 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Remdamosi savo statybos reglamentais ir kodeksais, valstybės narės skatina naudoti atsinaujinančių išteklių energiją naudojančias šildymo bei vėsinimo sistemas ir įrenginius, smarkiai sumažinančius energijos vartojimą.
  Siekdamos populiarinti tokias sistemas ir įrenginius,
  valstybės narės taiko energijos, ekologinių ženklų ar kitus atitinkamus sertifikatus ar standartus, nustatytus nacionaliniu ar Sąjungos lygmeniu, jei tokie yra nustatyti. | 7.   Remdamosi savo statybos reglamentais ir kodeksais, valstybės narės skatina naudoti atsinaujinančių išteklių energiją naudojančias šildymo bei vėsinimo sistemas ir įrenginius, smarkiai sumažinančius energijos vartojimą.
  Tomis aplinkybėmis
  valstybės narės taiko energijos, ekologinių ženklų ar kitus atitinkamus sertifikatus ar standartus, nustatytus nacionaliniu ar Sąjungos lygmeniu, jei tokie yra nustatyti
  , ir užtikrina tinkamą informavimą ir teikia patarimus apie atsinaujinančios energijos, itin taupiai energiją vartojančias alternatyvas, taip pat papildomas finansines priemones ir iniciatyvas, prieinamas pakeitimo atveju, kad būtų skatinamas didesnis senų šildymo sistemų pakeitimo mastas ir spartesnis perėjimas prie atsinaujinančia energija grindžiamų sprendimų vadovaujantis ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyva [dėl pastatų energinio naudingumo, 2016/0381(COD)]
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Remdamosi savo statybos reglamentais ir kodeksais, valstybės narės skatina naudoti atsinaujinančių išteklių energiją naudojančias šildymo bei vėsinimo sistemas ir įrenginius, smarkiai sumažinančius energijos vartojimą.
  Siekdamos populiarinti tokias sistemas ir įrenginius,
  valstybės narės taiko energijos, ekologinių ženklų ar kitus atitinkamus sertifikatus ar standartus, nustatytus nacionaliniu ar Sąjungos lygmeniu, jei tokie yra nustatyti.

7.   Remdamosi savo statybos reglamentais ir kodeksais, valstybės narės skatina naudoti atsinaujinančių išteklių energiją naudojančias šildymo bei vėsinimo sistemas ir įrenginius, smarkiai sumažinančius energijos vartojimą.
  Tomis aplinkybėmis
  valstybės narės taiko energijos, ekologinių ženklų ar kitus atitinkamus sertifikatus ar standartus, nustatytus nacionaliniu ar Sąjungos lygmeniu, jei tokie yra nustatyti
  , ir užtikrina tinkamą informavimą ir teikia patarimus apie atsinaujinančios energijos, itin taupiai energiją vartojančias alternatyvas, taip pat papildomas finansines priemones ir iniciatyvas, prieinamas pakeitimo atveju, kad būtų skatinamas didesnis senų šildymo sistemų pakeitimo mastas ir spartesnis perėjimas prie atsinaujinančia energija grindžiamų sprendimų vadovaujantis ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyva [dėl pastatų energinio naudingumo, 2016/0381(COD)]
  .

Pakeitimas 159

Pakeitimas 159

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 8 dalis

15 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Valstybės narės įvertina savo nacionalinį atsinaujinančių energijos šaltinių potencialą ir atliekinės šilumos bei vėsumos naudojimą šildymui ir vėsinimui.
  Šis
  vertinimas į antrą išsamų vertinimą, atliekamą pagal Direktyvos 2012/27/ES 14 straipsnio 1 dalį, pirmą kartą įtraukiamas iki 2020 m. gruodžio 31 d., o paskui – į kiekvieną atnaujintą išsamų vertinimą. | 8.   Valstybės narės įvertina savo nacionalinį atsinaujinančių energijos šaltinių potencialą ir atliekinės šilumos bei vėsumos naudojimą šildymui ir vėsinimui.
  Atliekant tą vertinimą ypač atsižvelgiama į nedidelį ekologinį pavojų keliančiam diegimui tinkamų vietovių erdvinę analizę ir į nedidelio masto namų ūkio projektų galimybes. Tas
  vertinimas į antrą išsamų vertinimą, atliekamą pagal Direktyvos 2012/27/ES 14 straipsnio 1 dalį, pirmą kartą įtraukiamas iki 2020 m. gruodžio 31 d., o paskui – į kiekvieną atnaujintą išsamų vertinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8.   Valstybės narės įvertina savo nacionalinį atsinaujinančių energijos šaltinių potencialą ir atliekinės šilumos bei vėsumos naudojimą šildymui ir vėsinimui.
  Šis
  vertinimas į antrą išsamų vertinimą, atliekamą pagal Direktyvos 2012/27/ES 14 straipsnio 1 dalį, pirmą kartą įtraukiamas iki 2020 m. gruodžio 31 d., o paskui – į kiekvieną atnaujintą išsamų vertinimą.

8.   Valstybės narės įvertina savo nacionalinį atsinaujinančių energijos šaltinių potencialą ir atliekinės šilumos bei vėsumos naudojimą šildymui ir vėsinimui.
  Atliekant tą vertinimą ypač atsižvelgiama į nedidelį ekologinį pavojų keliančiam diegimui tinkamų vietovių erdvinę analizę ir į nedidelio masto namų ūkio projektų galimybes. Tas
  vertinimas į antrą išsamų vertinimą, atliekamą pagal Direktyvos 2012/27/ES 14 straipsnio 1 dalį, pirmą kartą įtraukiamas iki 2020 m. gruodžio 31 d., o paskui – į kiekvieną atnaujintą išsamų vertinimą.

Pakeitimas 160

Pakeitimas 160

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 8 a dalis (nauja)

15 straipsnio 8 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos nacionalinio, regionų ir vietos lygmens institucijos į savo judumo ir transporto planus įtrauktų atsinaujinančią energiją naudojančio transporto rūšių integracijos ir diegimo nuostatas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos nacionalinio, regionų ir vietos lygmens institucijos į savo judumo ir transporto planus įtrauktų atsinaujinančią energiją naudojančio transporto rūšių integracijos ir diegimo nuostatas;

Pakeitimas 161

Pakeitimas 161

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 9 dalis

15 straipsnio 9 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9.   Valstybės narės
  šalina
  kliūtis
  sudaryti
  ilgalaikes įmonių elektros energijos pirkimo
  sutartis
  , iš kurių būtų finansuojami atsinaujinantys ištekliai ir jų
  naudojimas
  . | 9.   Valstybės narės
  įvertina reglamentavimo ir administracines
  kliūtis
  ir galimybes, jų teritorijoje kylančias verslo klientams perkant atsinaujinančių išteklių energiją, ir sukuria tinkamą reguliavimo ir administracinį teisinį pagrindą, kuriuo būtų tobulinamos
  ilgalaikes įmonių
  atsinaujinančios
  elektros energijos pirkimo
  sutartys
  , iš kurių būtų finansuojami atsinaujinantys ištekliai ir jų
  naudojimas užtikrinant, kad toms sutartims nebūtų taikomos neproporcingos procedūros ir sąnaudų neatitinkantys mokesčiai
  .
  Sudarius tokias sutartis, atitinkamas pagal 19 straipsnį suteiktų kilmės garantijų kiekis panaikinamas verslo kliento vardu. Ši galimybių teikianti sistema turi būti įtraukta į nacionalinius energetikos ir klimato srities planus pagal ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9.   Valstybės narės
  šalina
  kliūtis
  sudaryti
  ilgalaikes įmonių elektros energijos pirkimo
  sutartis
  , iš kurių būtų finansuojami atsinaujinantys ištekliai ir jų
  naudojimas
  .

9.   Valstybės narės
  įvertina reglamentavimo ir administracines
  kliūtis
  ir galimybes, jų teritorijoje kylančias verslo klientams perkant atsinaujinančių išteklių energiją, ir sukuria tinkamą reguliavimo ir administracinį teisinį pagrindą, kuriuo būtų tobulinamos
  ilgalaikes įmonių
  atsinaujinančios
  elektros energijos pirkimo
  sutartys
  , iš kurių būtų finansuojami atsinaujinantys ištekliai ir jų
  naudojimas užtikrinant, kad toms sutartims nebūtų taikomos neproporcingos procedūros ir sąnaudų neatitinkantys mokesčiai
  .
  Sudarius tokias sutartis, atitinkamas pagal 19 straipsnį suteiktų kilmės garantijų kiekis panaikinamas verslo kliento vardu. Ši galimybių teikianti sistema turi būti įtraukta į nacionalinius energetikos ir klimato srities planus pagal ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)].

Pakeitimas 162

Pakeitimas 162

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio 2 dalis

16 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Bendrasis administracinis punktas ryšiams skaidriai vadovauja pareiškėjui per visą leidimo išdavimą, teikia pareiškėjui visą būtiną informaciją, koordinuoja veiklą su kitomis valdžios įstaigomis ir prireikus jas įtraukia į leidimo išdavimą, o viso proceso pabaigoje pateikia teisiškai privalomą sprendimą. | 2.   Bendrasis administracinis punktas ryšiams skaidriai vadovauja pareiškėjui per visą leidimo išdavimą, teikia pareiškėjui visą būtiną informaciją, koordinuoja veiklą su kitomis valdžios įstaigomis ir prireikus jas įtraukia į leidimo išdavimą, o viso proceso pabaigoje pateikia teisiškai privalomą sprendimą.
  Pareiškėjai turėtų galėti visus susijusius dokumentus pateikti skaitmenine forma. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Bendrasis administracinis punktas ryšiams skaidriai vadovauja pareiškėjui per visą leidimo išdavimą, teikia pareiškėjui visą būtiną informaciją, koordinuoja veiklą su kitomis valdžios įstaigomis ir prireikus jas įtraukia į leidimo išdavimą, o viso proceso pabaigoje pateikia teisiškai privalomą sprendimą.

2.   Bendrasis administracinis punktas ryšiams skaidriai vadovauja pareiškėjui per visą leidimo išdavimą, teikia pareiškėjui visą būtiną informaciją, koordinuoja veiklą su kitomis valdžios įstaigomis ir prireikus jas įtraukia į leidimo išdavimą, o viso proceso pabaigoje pateikia teisiškai privalomą sprendimą.
  Pareiškėjai turėtų galėti visus susijusius dokumentus pateikti skaitmenine forma.

Pakeitimas 163

Pakeitimas 163

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio 3 dalis

16 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   
  Bendrasis
  administracinis punktas ryšiams,
  bendradarbiaudamas
  su perdavimo ir skirstymo sistemos operatoriais,
  paskelbia
  atsinaujinančių išteklių energijos projektų, įskaitant mažus projektus
  ir
  iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojų
  projektus,
  vykdytojams skirtą procedūrų žinyną. | 3.   
  Kad būtų užtikrinta lengvesnė prieiga prie informacijos, bendrasis
  administracinis punktas ryšiams
  arba valstybė narė
  ,
  bendradarbiaudami
  su perdavimo ir skirstymo sistemos operatoriais,
  parengia vieną internetinę informacijos platformą, kurioje paaiškinamos iš
  atsinaujinančių išteklių
  gaminamos elektros
  energijos projektų, įskaitant mažus projektus, iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojų
  ir atsinaujinančios energijos bendruomenių projektų
  vykdytojams skirtą procedūrų žinyną.
  Jeigu valstybės narės nusprendžia sukurti daugiau nei vieną bendrąjį administracinį punktą ryšiams, informacijos platformoje pareiškėjas nukreipiamas į su paraiška susijusį punktą ryšiams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   
  Bendrasis
  administracinis punktas ryšiams,
  bendradarbiaudamas
  su perdavimo ir skirstymo sistemos operatoriais,
  paskelbia
  atsinaujinančių išteklių energijos projektų, įskaitant mažus projektus
  ir
  iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojų
  projektus,
  vykdytojams skirtą procedūrų žinyną.

3.   
  Kad būtų užtikrinta lengvesnė prieiga prie informacijos, bendrasis
  administracinis punktas ryšiams
  arba valstybė narė
  ,
  bendradarbiaudami
  su perdavimo ir skirstymo sistemos operatoriais,
  parengia vieną internetinę informacijos platformą, kurioje paaiškinamos iš
  atsinaujinančių išteklių
  gaminamos elektros
  energijos projektų, įskaitant mažus projektus, iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojų
  ir atsinaujinančios energijos bendruomenių projektų
  vykdytojams skirtą procedūrų žinyną.
  Jeigu valstybės narės nusprendžia sukurti daugiau nei vieną bendrąjį administracinį punktą ryšiams, informacijos platformoje pareiškėjas nukreipiamas į su paraiška susijusį punktą ryšiams.

Pakeitimas 164

Pakeitimas 164

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio 4 dalis

16 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   1 dalyje nurodytas leidimų išdavimas trunka ne ilgiau kaip trejus metus, išskyrus 16 straipsnio 5
  dalyje
  ir 17 straipsnyje
  nurodytais atvejais
  . | 4.   1 dalyje nurodytas leidimų išdavimas trunka ne ilgiau kaip trejus metus, išskyrus 16 straipsnio
  4a ir
  5
  dalyse
  ir 17 straipsnyje
  nurodytus atvejus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   1 dalyje nurodytas leidimų išdavimas trunka ne ilgiau kaip trejus metus, išskyrus 16 straipsnio 5
  dalyje
  ir 17 straipsnyje
  nurodytais atvejais
  .

4.   1 dalyje nurodytas leidimų išdavimas trunka ne ilgiau kaip trejus metus, išskyrus 16 straipsnio
  4a ir
  5
  dalyse
  ir 17 straipsnyje
  nurodytus atvejus
  .

Pakeitimas 165

Pakeitimas 165

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio 4 a dalis (nauja)

16 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Leidimų dėl įrenginių, kurių elektros galia yra nuo 50kW iki 1MW, išdavimas trunka ne ilgiau kaip vienus metus. Ypatingomis aplinkybėmis (jos turi būti pagrįstos) šis nustatytas laikotarpis gali būtu pratęstas trimis papildomais mėnesiais. |
| | 4 ir 4a dalyse nurodyti laikotarpiai nedaro poveikio teisminiams apeliaciniams skundams ir apsaugos priemonėms, ir šis laikotarpis gali būti pratęsiamas ne ilgiau nei trunka teisminių apeliacinių skundų ir apsaugos priemonių procedūros. |
| | Valstybės narės užtikrina, kad pareiškėjai galėtų naudotis neteisminio ginčų sprendimo mechanizmu arba paprastomis ir prieinamomis teisminėmis procedūromis sprendžiant ginčus dėl leidimų išdavimo procesų ir leidimų statyti ir eksploatuoti atsinaujinančių energijos išteklių įrenginius išdavimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Leidimų dėl įrenginių, kurių elektros galia yra nuo 50kW iki 1MW, išdavimas trunka ne ilgiau kaip vienus metus. Ypatingomis aplinkybėmis (jos turi būti pagrįstos) šis nustatytas laikotarpis gali būtu pratęstas trimis papildomais mėnesiais.

4 ir 4a dalyse nurodyti laikotarpiai nedaro poveikio teisminiams apeliaciniams skundams ir apsaugos priemonėms, ir šis laikotarpis gali būti pratęsiamas ne ilgiau nei trunka teisminių apeliacinių skundų ir apsaugos priemonių procedūros.

4 ir 4a dalyse nurodyti laikotarpiai nedaro poveikio teisminiams apeliaciniams skundams ir apsaugos priemonėms, ir šis laikotarpis gali būti pratęsiamas ne ilgiau nei trunka teisminių apeliacinių skundų ir apsaugos priemonių procedūros.

Valstybės narės užtikrina, kad pareiškėjai galėtų naudotis neteisminio ginčų sprendimo mechanizmu arba paprastomis ir prieinamomis teisminėmis procedūromis sprendžiant ginčus dėl leidimų išdavimo procesų ir leidimų statyti ir eksploatuoti atsinaujinančių energijos išteklių įrenginius išdavimo.

Valstybės narės užtikrina, kad pareiškėjai galėtų naudotis neteisminio ginčų sprendimo mechanizmu arba paprastomis ir prieinamomis teisminėmis procedūromis sprendžiant ginčus dėl leidimų išdavimo procesų ir leidimų statyti ir eksploatuoti atsinaujinančių energijos išteklių įrenginius išdavimo.

Pakeitimas 166

Pakeitimas 166

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio 5 dalis

16 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Geresnes sąlygas techniškai pertvarkyti esamus atsinaujinančių išteklių energijos įrenginius valstybės narės sudaro, inter alia, užtikrinusios paprastą ir sklandų leidimų išdavimą, trunkantį ne ilgiau nei vienus metus nuo dienos, kurią techninio pertvarkymo prašymas pateiktas bendrajam administraciniam punktui ryšiams. | 5.   Geresnes sąlygas techniškai pertvarkyti esamus atsinaujinančių išteklių energijos įrenginius valstybės narės sudaro, inter alia, užtikrinusios paprastą ir sklandų leidimų išdavimą, trunkantį ne ilgiau nei vienus metus nuo dienos, kurią techninio pertvarkymo prašymas pateiktas bendrajam administraciniam punktui ryšiams.
  Nedarant poveikio ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamento [dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių išdėstymo (nauja redakcija), 2016/0379(COD)] 11 straipsnio 4 daliai, valstybės narės užtikrina, kad būtų išsaugotos techninio pertvarkymo projektų prieigos ir prisijungimo prie tinklo teisės bent tais atvejais, kai nesikeičia jų galia. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Geresnes sąlygas techniškai pertvarkyti esamus atsinaujinančių išteklių energijos įrenginius valstybės narės sudaro, inter alia, užtikrinusios paprastą ir sklandų leidimų išdavimą, trunkantį ne ilgiau nei vienus metus nuo dienos, kurią techninio pertvarkymo prašymas pateiktas bendrajam administraciniam punktui ryšiams.

5.   Geresnes sąlygas techniškai pertvarkyti esamus atsinaujinančių išteklių energijos įrenginius valstybės narės sudaro, inter alia, užtikrinusios paprastą ir sklandų leidimų išdavimą, trunkantį ne ilgiau nei vienus metus nuo dienos, kurią techninio pertvarkymo prašymas pateiktas bendrajam administraciniam punktui ryšiams.
  Nedarant poveikio ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamento [dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių išdėstymo (nauja redakcija), 2016/0379(COD)] 11 straipsnio 4 daliai, valstybės narės užtikrina, kad būtų išsaugotos techninio pertvarkymo projektų prieigos ir prisijungimo prie tinklo teisės bent tais atvejais, kai nesikeičia jų galia.

Pakeitimas 354

Pakeitimas 354

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 straipsnio 5 a dalis (nauja)

16 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Valstybės narės savo leidimų ar koncesijos išdavimo procesais užtikrina, kad ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. 90 proc. degalinių, esančių prie pagrindinio tinklo kelių, kurie nustatyti Reglamente (ES) Nr. 1315/2013 (TEN-T pagrindinis tinklas), būtų įrengtos viešai prieinamos elektromobilių didelės galios įkrovimo vietos. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 32 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, pagal kuriuos būtų išplėsta šios dalies taikymo sritis į ją įtraukiant į 25 straipsnį įtrauktus degalus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Valstybės narės savo leidimų ar koncesijos išdavimo procesais užtikrina, kad ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. 90 proc. degalinių, esančių prie pagrindinio tinklo kelių, kurie nustatyti Reglamente (ES) Nr. 1315/2013 (TEN-T pagrindinis tinklas), būtų įrengtos viešai prieinamos elektromobilių didelės galios įkrovimo vietos. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 32 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, pagal kuriuos būtų išplėsta šios dalies taikymo sritis į ją įtraukiant į 25 straipsnį įtrauktus degalus.

Pakeitimas 167

Pakeitimas 167

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 straipsnio 1 dalis

17 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Parodomuosius projektus ir įrenginius, kurių elektros galia mažesnė kaip 50 kW, leidžiama prie tinklo prijungti pranešus skirstymo sistemos operatoriui. | 1.   Parodomuosius projektus ir įrenginius, kurių elektros galia mažesnė kaip 50 kW, leidžiama prie tinklo prijungti pranešus skirstymo sistemos operatoriui. |
| | Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, parodomiesiems projektams ir įrenginiams, kurių elektros galia nuo 10,8  kW iki 50 kW, skirstymo sistemos operatorius gali dėl pagrįstų priežasčių nuspręsti atsisakyti paprastos pranešimo tvarkos arba pasiūlyti alternatyvų sprendimą. Tokiu atveju jis tai turi padaryti per dvi savaites nuo pranešimo gavimo, o pareiškėjas tada gali prašyti prijungimo pagal standartines procedūras. Nesant neigiamo skirstymo sistemos operatoriaus sprendimo per tą laikotarpį įrenginys gali būti prijungtas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Parodomuosius projektus ir įrenginius, kurių elektros galia mažesnė kaip 50 kW, leidžiama prie tinklo prijungti pranešus skirstymo sistemos operatoriui.

1.   Parodomuosius projektus ir įrenginius, kurių elektros galia mažesnė kaip 50 kW, leidžiama prie tinklo prijungti pranešus skirstymo sistemos operatoriui.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, parodomiesiems projektams ir įrenginiams, kurių elektros galia nuo 10,8  kW iki 50 kW, skirstymo sistemos operatorius gali dėl pagrįstų priežasčių nuspręsti atsisakyti paprastos pranešimo tvarkos arba pasiūlyti alternatyvų sprendimą. Tokiu atveju jis tai turi padaryti per dvi savaites nuo pranešimo gavimo, o pareiškėjas tada gali prašyti prijungimo pagal standartines procedūras. Nesant neigiamo skirstymo sistemos operatoriaus sprendimo per tą laikotarpį įrenginys gali būti prijungtas.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, parodomiesiems projektams ir įrenginiams, kurių elektros galia nuo 10,8  kW iki 50 kW, skirstymo sistemos operatorius gali dėl pagrįstų priežasčių nuspręsti atsisakyti paprastos pranešimo tvarkos arba pasiūlyti alternatyvų sprendimą. Tokiu atveju jis tai turi padaryti per dvi savaites nuo pranešimo gavimo, o pareiškėjas tada gali prašyti prijungimo pagal standartines procedūras. Nesant neigiamo skirstymo sistemos operatoriaus sprendimo per tą laikotarpį įrenginys gali būti prijungtas.

Pakeitimas 168

Pakeitimas 168

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 straipsnio 1 dalis

18 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės užtikrina, kad su informacija apie paramos priemones galėtų susipažinti visi atitinkami subjektai, pavyzdžiui, šildymo, vėsinimo ir elektros energijos įrenginių bei sistemų ir transporto priemonių, kuriose gali būti naudojama atsinaujinančių išteklių energija, vartotojai, statytojai, montuotojai, architektai ir tiekėjai. | 1.   Valstybės narės užtikrina, kad su informacija apie paramos priemones galėtų susipažinti visi atitinkami subjektai, pavyzdžiui, šildymo, vėsinimo ir elektros energijos įrenginių bei sistemų ir transporto priemonių, kuriose gali būti naudojama atsinaujinančių išteklių energija, vartotojai,
  ypač mažas pajamas gaunantys pažeidžiami vartotojai, iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojai, atsinaujinančios energijos bendruomenės,
  statytojai, montuotojai, architektai ir tiekėjai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad su informacija apie paramos priemones galėtų susipažinti visi atitinkami subjektai, pavyzdžiui, šildymo, vėsinimo ir elektros energijos įrenginių bei sistemų ir transporto priemonių, kuriose gali būti naudojama atsinaujinančių išteklių energija, vartotojai, statytojai, montuotojai, architektai ir tiekėjai.

1.   Valstybės narės užtikrina, kad su informacija apie paramos priemones galėtų susipažinti visi atitinkami subjektai, pavyzdžiui, šildymo, vėsinimo ir elektros energijos įrenginių bei sistemų ir transporto priemonių, kuriose gali būti naudojama atsinaujinančių išteklių energija, vartotojai,
  ypač mažas pajamas gaunantys pažeidžiami vartotojai, iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojai, atsinaujinančios energijos bendruomenės,
  statytojai, montuotojai, architektai ir tiekėjai.

Pakeitimas 169

Pakeitimas 169

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 straipsnio 2 a dalis (nauja)

18 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad būtų teikiama informacija apie intelektinių transporto sistemų ir susietųjų transporto priemonių privalumus kelių eismo saugumo, spūsčių mažinimo ir degalų vartojimo efektyvumo klausimais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad būtų teikiama informacija apie intelektinių transporto sistemų ir susietųjų transporto priemonių privalumus kelių eismo saugumo, spūsčių mažinimo ir degalų vartojimo efektyvumo klausimais.

Pakeitimas 170

Pakeitimas 170

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 straipsnio 6 dalis

18 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Valstybės narės, dalyvaujant vietos ir regioninėms institucijoms, parengia tinkamas informavimo, sąmoningumo ugdymo, orientavimo arba mokymo programas, kad piliečiai būtų informuojami apie atsinaujinančių išteklių energijos plėtojimo bei naudojimo praktines galimybes ir naudą. | 6.   Valstybės narės, dalyvaujant vietos ir regioninėms institucijoms, parengia tinkamas informavimo, sąmoningumo ugdymo, orientavimo arba mokymo programas, kad piliečiai būtų informuojami apie
  tai, kaip naudotis savo, kaip aktyvių vartotojų, teisėmis, ir
  atsinaujinančių išteklių energijos plėtojimo bei naudojimo praktines galimybes ir
  naudą, įskaitant pasigamintos elektros energijos vartojimą arba dalyvavimą atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėse, taip pat valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo mechanizmų ir įvairių tarptautinio bendradarbiavimo formų
  naudą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Valstybės narės, dalyvaujant vietos ir regioninėms institucijoms, parengia tinkamas informavimo, sąmoningumo ugdymo, orientavimo arba mokymo programas, kad piliečiai būtų informuojami apie atsinaujinančių išteklių energijos plėtojimo bei naudojimo praktines galimybes ir naudą.

6.   Valstybės narės, dalyvaujant vietos ir regioninėms institucijoms, parengia tinkamas informavimo, sąmoningumo ugdymo, orientavimo arba mokymo programas, kad piliečiai būtų informuojami apie
  tai, kaip naudotis savo, kaip aktyvių vartotojų, teisėmis, ir
  atsinaujinančių išteklių energijos plėtojimo bei naudojimo praktines galimybes ir
  naudą, įskaitant pasigamintos elektros energijos vartojimą arba dalyvavimą atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėse, taip pat valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo mechanizmų ir įvairių tarptautinio bendradarbiavimo formų
  naudą.

Pakeitimas 171

Pakeitimas 171

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 straipsnio 2 dalies 3 pastraipa

19 straipsnio 2 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina ,
  kad
  kilmės garantijos
  būtų
  išduodamos gamintojui, kuriam pagal paramos schemą suteikta finansinė parama, skirta tai pačiai pagamintai atsinaujinančių išteklių energijai
  . Tokias kilmės garantijas išduoda valstybės narės ir perduoda jas rinkai parduodamos jas aukcione
  .
  Aukcione gautos lėšos naudojamos paramai, skiriamai atsinaujinantiems energijos ištekliams, kompensuoti. | Valstybės narės užtikrina
  , kad
  ,
  jei atsinaujinančios energijos įrenginiai būtų pradedami eksploatuoti po ...[šios direktyvos įsigaliojimo diena],
  kilmės garantijos
  nebūtų
  išduodamos gamintojui, kuriam pagal paramos schemą suteikta finansinė parama, skirta tai pačiai pagamintai atsinaujinančių išteklių energijai
  , išskyrus tuos atvejus, kai nėra dvigubo kompensavimo
  . |
| | Daroma prielaida, kad dvigubo kompensavimo nėra tuomet, kai: |
| | a) | finansinė parama suteikiama surengus konkursą arba pagal prekinių žaliųjų sertifikatų sistemą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina ,
  kad
  kilmės garantijos
  būtų
  išduodamos gamintojui, kuriam pagal paramos schemą suteikta finansinė parama, skirta tai pačiai pagamintai atsinaujinančių išteklių energijai
  . Tokias kilmės garantijas išduoda valstybės narės ir perduoda jas rinkai parduodamos jas aukcione
  .
  Aukcione gautos lėšos naudojamos paramai, skiriamai atsinaujinantiems energijos ištekliams, kompensuoti.

kad

būtų

. Tokias kilmės garantijas išduoda valstybės narės ir perduoda jas rinkai parduodamos jas aukcione

Aukcione gautos lėšos naudojamos paramai, skiriamai atsinaujinantiems energijos ištekliams, kompensuoti.

Valstybės narės užtikrina
  , kad
  ,
  jei atsinaujinančios energijos įrenginiai būtų pradedami eksploatuoti po ...[šios direktyvos įsigaliojimo diena],
  kilmės garantijos
  nebūtų
  išduodamos gamintojui, kuriam pagal paramos schemą suteikta finansinė parama, skirta tai pačiai pagamintai atsinaujinančių išteklių energijai
  , išskyrus tuos atvejus, kai nėra dvigubo kompensavimo
  .

, kad

jei atsinaujinančios energijos įrenginiai būtų pradedami eksploatuoti po ...[šios direktyvos įsigaliojimo diena],

nebūtų

, išskyrus tuos atvejus, kai nėra dvigubo kompensavimo

Daroma prielaida, kad dvigubo kompensavimo nėra tuomet, kai:

Daroma prielaida, kad dvigubo kompensavimo nėra tuomet, kai:

a)

a)

finansinė parama suteikiama surengus konkursą arba pagal prekinių žaliųjų sertifikatų sistemą;

finansinė parama suteikiama surengus konkursą arba pagal prekinių žaliųjų sertifikatų sistemą;

| b) | į kilmės garantijų rinkos vertę administraciniu požiūriu atsižvelgiama nustatant finansinės paramos dydį; arba |
| --- | --- |

b)

b)

į kilmės garantijų rinkos vertę administraciniu požiūriu atsižvelgiama nustatant finansinės paramos dydį; arba

į kilmės garantijų rinkos vertę administraciniu požiūriu atsižvelgiama nustatant finansinės paramos dydį; arba

| c) | kilmės garantijos išduodamos ne tiesiogiai gamintojui, o tiekėjui arba vartotojui, perkančiam atsinaujinančių išteklių energiją konkurencingoje aplinkoje arba pagal ilgalaikę įmonių atsinaujinančios elektros energijos pirkimo sutartį. |
| --- | --- |

c)

c)

kilmės garantijos išduodamos ne tiesiogiai gamintojui, o tiekėjui arba vartotojui, perkančiam atsinaujinančių išteklių energiją konkurencingoje aplinkoje arba pagal ilgalaikę įmonių atsinaujinančios elektros energijos pirkimo sutartį.

kilmės garantijos išduodamos ne tiesiogiai gamintojui, o tiekėjui arba vartotojui, perkančiam atsinaujinančių išteklių energiją konkurencingoje aplinkoje arba pagal ilgalaikę įmonių atsinaujinančios elektros energijos pirkimo sutartį.

Kitais nei ketvirtoje pastraipoje nurodytais atvejais valstybės narės išduoda kilmės garantiją dėl statistinių priežasčių ir nedelsdamos ją panaikina.

Kitais nei ketvirtoje pastraipoje nurodytais atvejais valstybės narės išduoda kilmės garantiją dėl statistinių priežasčių ir nedelsdamos ją panaikina.

Pakeitimas 172

Pakeitimas 172

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 straipsnio 7 dalies 1 pastraipos a a punktas (naujas)

19 straipsnio 7 dalies 1 pastraipos a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | ar energijos išteklius, iš kurio pagaminta energija, atitiko tvarumo ir išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo kriterijus, kurie nurodyti 26 straipsnyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

ar energijos išteklius, iš kurio pagaminta energija, atitiko tvarumo ir išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo kriterijus, kurie nurodyti 26 straipsnyje.

ar energijos išteklius, iš kurio pagaminta energija, atitiko tvarumo ir išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo kriterijus, kurie nurodyti 26 straipsnyje.

Pakeitimas 173

Pakeitimas 173

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 straipsnio 7 dalies 1 pastraipos b punkto ii papunktis

19 straipsnio 7 dalies 1 pastraipos b punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | dujomis, arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

dujomis, arba

| ii) | dujomis,
  įskaitant vandenilį,
  arba |
| --- | --- |

ii)

dujomis,
  įskaitant vandenilį,
  arba

įskaitant vandenilį,

Pakeitimas 174

Pakeitimas 174

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 straipsnio 8 dalis

19 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Jeigu elektros energijos tiekėjui nustatytas reikalavimas įrodyti, kokią jo tiekiamos energijos dalį ar kokį kiekį jo energijos balanse sudaro atsinaujinančių išteklių energija Direktyvos 2009/72/EB 3 straipsnio 9 dalies tikslais, jis tai padaro pasinaudodamas kilmės garantijomis. Pagal Direktyvos 2012/27/ES 14 straipsnio 10 dalį parengtos kilmės garantijos taip pat naudojamos pagrįsti bet kokį reikalavimą įrodyti, kiek elektros energijos pagaminta didelio naudingumo kogeneracija. Valstybės narės užtikrina, kad būtų atsižvelgiama į visus nuostolius, kai kilmės garantijomis naudojamasi atsinaujinančių išteklių energijos arba elektros energijos, pagamintos didelio naudingumo kogeneracija, vartojimui parodyti. | 8.   Jeigu elektros energijos tiekėjui nustatytas reikalavimas įrodyti, kokią jo tiekiamos energijos dalį ar kokį kiekį jo energijos balanse sudaro atsinaujinančių išteklių energija Direktyvos 2009/72/EB 3 straipsnio 9 dalies tikslais, jis tai padaro pasinaudodamas kilmės garantijomis. Pagal Direktyvos 2012/27/ES 14 straipsnio 10 dalį parengtos kilmės garantijos taip pat naudojamos pagrįsti bet kokį reikalavimą įrodyti, kiek elektros energijos pagaminta didelio naudingumo kogeneracija.
  Remiantis 2 dalimi, kai elektros energija pagaminta iš atsinaujinančių išteklių naudojant didelio naudingumo kogeneraciją, išduodama tik viena kilmės garantija, kurioje nurodomos abi charakteristikos.
  Valstybės narės užtikrina, kad būtų atsižvelgiama į visus nuostolius, kai kilmės garantijomis naudojamasi atsinaujinančių išteklių energijos arba elektros energijos, pagamintos didelio naudingumo kogeneracija, vartojimui parodyti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8.   Jeigu elektros energijos tiekėjui nustatytas reikalavimas įrodyti, kokią jo tiekiamos energijos dalį ar kokį kiekį jo energijos balanse sudaro atsinaujinančių išteklių energija Direktyvos 2009/72/EB 3 straipsnio 9 dalies tikslais, jis tai padaro pasinaudodamas kilmės garantijomis. Pagal Direktyvos 2012/27/ES 14 straipsnio 10 dalį parengtos kilmės garantijos taip pat naudojamos pagrįsti bet kokį reikalavimą įrodyti, kiek elektros energijos pagaminta didelio naudingumo kogeneracija. Valstybės narės užtikrina, kad būtų atsižvelgiama į visus nuostolius, kai kilmės garantijomis naudojamasi atsinaujinančių išteklių energijos arba elektros energijos, pagamintos didelio naudingumo kogeneracija, vartojimui parodyti.

8.   Jeigu elektros energijos tiekėjui nustatytas reikalavimas įrodyti, kokią jo tiekiamos energijos dalį ar kokį kiekį jo energijos balanse sudaro atsinaujinančių išteklių energija Direktyvos 2009/72/EB 3 straipsnio 9 dalies tikslais, jis tai padaro pasinaudodamas kilmės garantijomis. Pagal Direktyvos 2012/27/ES 14 straipsnio 10 dalį parengtos kilmės garantijos taip pat naudojamos pagrįsti bet kokį reikalavimą įrodyti, kiek elektros energijos pagaminta didelio naudingumo kogeneracija.
  Remiantis 2 dalimi, kai elektros energija pagaminta iš atsinaujinančių išteklių naudojant didelio naudingumo kogeneraciją, išduodama tik viena kilmės garantija, kurioje nurodomos abi charakteristikos.
  Valstybės narės užtikrina, kad būtų atsižvelgiama į visus nuostolius, kai kilmės garantijomis naudojamasi atsinaujinančių išteklių energijos arba elektros energijos, pagamintos didelio naudingumo kogeneracija, vartojimui parodyti.

Pakeitimas 175

Pakeitimas 175

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 straipsnio 1 dalis

20 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Prireikus valstybės narės įvertina, ar, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas dujų iš atsinaujinančių energijos išteklių integravimui, reikia išplėsti egzistuojančią dujų tinklo infrastruktūrą. | 1.   Prireikus valstybės narės įvertina, ar, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas dujų iš atsinaujinančių energijos išteklių integravimui, reikia išplėsti egzistuojančią dujų tinklo infrastruktūrą.
  Perdavimo ir skirstymo sistemų operatoriai yra atsakingi už sklandaus dujų tinklo veikimo užtikrinimą, įskaitant jų techninę priežiūrą ir reguliarų valymą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Prireikus valstybės narės įvertina, ar, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas dujų iš atsinaujinančių energijos išteklių integravimui, reikia išplėsti egzistuojančią dujų tinklo infrastruktūrą.

1.   Prireikus valstybės narės įvertina, ar, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas dujų iš atsinaujinančių energijos išteklių integravimui, reikia išplėsti egzistuojančią dujų tinklo infrastruktūrą.
  Perdavimo ir skirstymo sistemų operatoriai yra atsakingi už sklandaus dujų tinklo veikimo užtikrinimą, įskaitant jų techninę priežiūrą ir reguliarų valymą.

Pakeitimas 176

Pakeitimas 176

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 straipsnio 3 dalis

20 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Vadovaudamosi savo atliktu būtinumo centralizuotam atsinaujinančių išteklių šilumos ir vėsumos tiekimui statyti naują infrastruktūrą, kad būtų pasiektas šios direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas Sąjungos rodiklis, įvertinimu, pagal
  [Valdymo]
  reglamento I priedą įtrauktu į integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, valstybės narės prireikus imasi veiksmų, kad plėtotų centralizuoto šilumos tiekimo infrastruktūrą, siekdamos sudaryti sąlygas šilumos ir vėsumos gamybai didelėse biomasės, saulės ir geoterminėse jėgainėse. | 3.   Vadovaudamosi savo atliktu būtinumo centralizuotam atsinaujinančių išteklių šilumos ir vėsumos tiekimui statyti naują infrastruktūrą, kad būtų pasiektas šios direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas Sąjungos rodiklis, įvertinimu, pagal
  ... Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamento
  [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)]
  I priedą įtrauktu į integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, valstybės narės prireikus imasi veiksmų, kad plėtotų centralizuoto šilumos tiekimo infrastruktūrą, siekdamos sudaryti sąlygas šilumos ir vėsumos gamybai didelėse
  tvariose
  biomasės
  jėgainėse, dideliuose aplinkos šilumos siurbliuose
  , saulės ir geoterminėse jėgainėse
  , taip pat perteklinės šilumos gamybai iš pramonės ir kitų šaltinių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Vadovaudamosi savo atliktu būtinumo centralizuotam atsinaujinančių išteklių šilumos ir vėsumos tiekimui statyti naują infrastruktūrą, kad būtų pasiektas šios direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas Sąjungos rodiklis, įvertinimu, pagal
  [Valdymo]
  reglamento I priedą įtrauktu į integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, valstybės narės prireikus imasi veiksmų, kad plėtotų centralizuoto šilumos tiekimo infrastruktūrą, siekdamos sudaryti sąlygas šilumos ir vėsumos gamybai didelėse biomasės, saulės ir geoterminėse jėgainėse.

3.   Vadovaudamosi savo atliktu būtinumo centralizuotam atsinaujinančių išteklių šilumos ir vėsumos tiekimui statyti naują infrastruktūrą, kad būtų pasiektas šios direktyvos 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas Sąjungos rodiklis, įvertinimu, pagal
  ... Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamento
  [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)]
  I priedą įtrauktu į integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, valstybės narės prireikus imasi veiksmų, kad plėtotų centralizuoto šilumos tiekimo infrastruktūrą, siekdamos sudaryti sąlygas šilumos ir vėsumos gamybai didelėse
  tvariose
  biomasės
  jėgainėse, dideliuose aplinkos šilumos siurbliuose
  , saulės ir geoterminėse jėgainėse
  , taip pat perteklinės šilumos gamybai iš pramonės ir kitų šaltinių.

Pakeitimas 177

Pakeitimas 177

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

21 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

21 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojai pavieniui arba per telkėjus: | Valstybės narės užtikrina, kad vartotojai turėtų teisę tapti iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojais. Tomis aplinkybėmis
  valstybės narės užtikrina, kad iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojai pavieniui arba per telkėjus: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojai pavieniui arba per telkėjus:

Valstybės narės užtikrina, kad vartotojai turėtų teisę tapti iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojais. Tomis aplinkybėmis
  valstybės narės užtikrina, kad iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojai pavieniui arba per telkėjus:

Valstybės narės užtikrina, kad vartotojai turėtų teisę tapti iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojais. Tomis aplinkybėmis

Pakeitimas 178

Pakeitimas 178

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

21 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos a punktas

21 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | turėtų teisę vartoti iš atsinaujinančių išteklių pasigamintą elektros energiją ir parduoti, įskaitant pagal elektros energijos pirkimo sutartis, jos gamybos perviršį netaikant neproporcingų procedūrų ir sąnaudų neatitinkančių mokesčių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

turėtų teisę vartoti iš atsinaujinančių išteklių pasigamintą elektros energiją ir parduoti, įskaitant pagal elektros energijos pirkimo sutartis, jos gamybos perviršį netaikant neproporcingų procedūrų ir sąnaudų neatitinkančių mokesčių;

| a) | turėtų teisę vartoti iš atsinaujinančių išteklių pasigamintą elektros energiją ir parduoti, įskaitant pagal elektros energijos pirkimo sutartis
  ir tarpusavio pardavimo sutartis
  , jos gamybos perviršį netaikant
  diskriminacinių ar
  neproporcingų procedūrų ir sąnaudų neatitinkančių mokesčių; |
| --- | --- |

a)

turėtų teisę vartoti iš atsinaujinančių išteklių pasigamintą elektros energiją ir parduoti, įskaitant pagal elektros energijos pirkimo sutartis
  ir tarpusavio pardavimo sutartis
  , jos gamybos perviršį netaikant
  diskriminacinių ar
  neproporcingų procedūrų ir sąnaudų neatitinkančių mokesčių;

ir tarpusavio pardavimo sutartis

diskriminacinių ar

Pakeitimas 179

Pakeitimas 179

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

21 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos a a punktas (naujas)

21 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | turėtų teisę vartoti iš atsinaujinančių išteklių pasigamintą jų valdose esančią elektros energiją netaikant rinkliavų, mokesčių arba valstybinių mokesčių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

turėtų teisę vartoti iš atsinaujinančių išteklių pasigamintą jų valdose esančią elektros energiją netaikant rinkliavų, mokesčių arba valstybinių mokesčių;

turėtų teisę vartoti iš atsinaujinančių išteklių pasigamintą jų valdose esančią elektros energiją netaikant rinkliavų, mokesčių arba valstybinių mokesčių;

Pakeitimas 180

Pakeitimas 180

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

21 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos a b punktas (naujas)

21 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos a b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ab) | turėtų teisę įrengti ir eksploatuoti elektros energijos kaupimo sistemas, sujungtas su įrenginiais, kuriais gaminama elektros energija, vartojama savo reikmėms, netaikant jokių mokesčių, įskaitant apmokestinimą ir dvigubų elektros energijos tinklų mokesčių taikymą jų valdose kaupiamai elektros energijai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ab)

ab)

turėtų teisę įrengti ir eksploatuoti elektros energijos kaupimo sistemas, sujungtas su įrenginiais, kuriais gaminama elektros energija, vartojama savo reikmėms, netaikant jokių mokesčių, įskaitant apmokestinimą ir dvigubų elektros energijos tinklų mokesčių taikymą jų valdose kaupiamai elektros energijai;

turėtų teisę įrengti ir eksploatuoti elektros energijos kaupimo sistemas, sujungtas su įrenginiais, kuriais gaminama elektros energija, vartojama savo reikmėms, netaikant jokių mokesčių, įskaitant apmokestinimą ir dvigubų elektros energijos tinklų mokesčių taikymą jų valdose kaupiamai elektros energijai;

Pakeitimas 181

Pakeitimas 181

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

21 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos c punktas

21 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | pagal Sąjungos arba nacionalinės teisės aktus nebūtų laikomi energijos tiekėjais, jei iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos
  per metus
  į tinklą namų ūkis patiekia 10 MWh, o juridinis asmuo – 500 MWh, ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

pagal Sąjungos arba nacionalinės teisės aktus nebūtų laikomi energijos tiekėjais, jei iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos
  per metus
  į tinklą namų ūkis patiekia 10 MWh, o juridinis asmuo – 500 MWh, ir

per metus

| c) | pagal Sąjungos arba nacionalinės teisės aktus nebūtų laikomi energijos tiekėjais, jei iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos per metus į tinklą namų ūkis patiekia 10 MWh, o juridinis asmuo – 500 MWh,
  nedarant poveikio procedūroms, nustatytoms gamybos jungimo į tinklą priežiūrai
  ir
  patvirtinimui, kuriuos atlieka skirstymo sistemos operatoriai pagal 15 ir 18 straipsnius, |
| --- | --- |

c)

pagal Sąjungos arba nacionalinės teisės aktus nebūtų laikomi energijos tiekėjais, jei iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos per metus į tinklą namų ūkis patiekia 10 MWh, o juridinis asmuo – 500 MWh,
  nedarant poveikio procedūroms, nustatytoms gamybos jungimo į tinklą priežiūrai
  ir
  patvirtinimui, kuriuos atlieka skirstymo sistemos operatoriai pagal 15 ir 18 straipsnius,

nedarant poveikio procedūroms, nustatytoms gamybos jungimo į tinklą priežiūrai

patvirtinimui, kuriuos atlieka skirstymo sistemos operatoriai pagal 15 ir 18 straipsnius,

Pakeitimas 182

Pakeitimas 182

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

21 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos d punktas

21 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | gautų tokį atlygį už
  jų iš atsinaujinančių išteklių pasigamintą ir į tinklą patiektą elektros energiją, kuris atitiktų patiektos elektros energijos rinkos vertę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

gautų tokį atlygį už
  jų iš atsinaujinančių išteklių pasigamintą ir į tinklą patiektą elektros energiją, kuris atitiktų patiektos elektros energijos rinkos vertę.

gautų tokį atlygį už

| d) | už
  jų iš atsinaujinančių išteklių pasigamintą ir į tinklą patiektą elektros energiją
  gautų tokį atlygį
  , kuris atitiktų
  bent
  patiektos elektros energijos rinkos
  kainą ir atsižvelgtų į ilgalaikę
  vertę
  tinklui, aplinkai ir visuomenei, ir būtų nustatomas remiantis paskirstytųjų energijos išteklių sąnaudų ir naudos analize pagal ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos [dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių išdėstymo (nauja redakcija), 2016/0380(COD)] 59 straipsnį
  . |
| --- | --- |

d)

už
  jų iš atsinaujinančių išteklių pasigamintą ir į tinklą patiektą elektros energiją
  gautų tokį atlygį
  , kuris atitiktų
  bent
  patiektos elektros energijos rinkos
  kainą ir atsižvelgtų į ilgalaikę
  vertę
  tinklui, aplinkai ir visuomenei, ir būtų nustatomas remiantis paskirstytųjų energijos išteklių sąnaudų ir naudos analize pagal ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos [dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių išdėstymo (nauja redakcija), 2016/0380(COD)] 59 straipsnį
  .

už

gautų tokį atlygį

bent

kainą ir atsižvelgtų į ilgalaikę

tinklui, aplinkai ir visuomenei, ir būtų nustatomas remiantis paskirstytųjų energijos išteklių sąnaudų ir naudos analize pagal ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos [dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių išdėstymo (nauja redakcija), 2016/0380(COD)] 59 straipsnį

Pakeitimas 183

Pakeitimas 183

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

21 straipsnio 1 dalies 2 a pastraipa (nauja)

21 straipsnio 1 dalies 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės užtikrina, kad tinklo valdymo ir plėtros sąnaudos būtų paskirstytos sąžiningai, proporcingai, ir atspindėtų savarankiškos energijos gamybos naudą visai sistemai, įskaitant ilgalaikę vertę tinklui, aplinkai ir visuomenei. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad tinklo valdymo ir plėtros sąnaudos būtų paskirstytos sąžiningai, proporcingai, ir atspindėtų savarankiškos energijos gamybos naudą visai sistemai, įskaitant ilgalaikę vertę tinklui, aplinkai ir visuomenei.

Valstybės narės užtikrina, kad tinklo valdymo ir plėtros sąnaudos būtų paskirstytos sąžiningai, proporcingai, ir atspindėtų savarankiškos energijos gamybos naudą visai sistemai, įskaitant ilgalaikę vertę tinklui, aplinkai ir visuomenei.

Pakeitimas 184

Pakeitimas 184

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

21 straipsnio 2 dalis

21 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės užtikrina, kad tame pačiame daugiabučiame name gyvenantiems arba toje pačioje komercinių arba bendrų paslaugų vietoje arba uždaruosiuose skirstomuosiuose tinkluose esantiems iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojams būtų leidžiama pasigamintą elektros energiją drauge vartoti taip, lyg jie būtų pavienis iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojas. Tokiu atveju 1 dalies c punkte nustatyta riba taikoma kiekvienam susijusiam iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojui. | 2.   Valstybės narės užtikrina, kad tame pačiame daugiabučiame name
  , tame pačiame kvartale
  gyvenantiems arba toje pačioje komercinių
  , pramoninių
  arba bendrų paslaugų vietoje arba
  tuose pačiuose
  uždaruosiuose skirstomuosiuose tinkluose esantiems iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojams būtų leidžiama pasigamintą elektros energiją drauge vartoti taip, lyg jie būtų pavienis iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojas. Tokiu atveju 1 dalies c punkte nustatyta riba taikoma kiekvienam susijusiam iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valstybės narės užtikrina, kad tame pačiame daugiabučiame name gyvenantiems arba toje pačioje komercinių arba bendrų paslaugų vietoje arba uždaruosiuose skirstomuosiuose tinkluose esantiems iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojams būtų leidžiama pasigamintą elektros energiją drauge vartoti taip, lyg jie būtų pavienis iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojas. Tokiu atveju 1 dalies c punkte nustatyta riba taikoma kiekvienam susijusiam iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojui.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad tame pačiame daugiabučiame name
  , tame pačiame kvartale
  gyvenantiems arba toje pačioje komercinių
  , pramoninių
  arba bendrų paslaugų vietoje arba
  tuose pačiuose
  uždaruosiuose skirstomuosiuose tinkluose esantiems iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojams būtų leidžiama pasigamintą elektros energiją drauge vartoti taip, lyg jie būtų pavienis iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojas. Tokiu atveju 1 dalies c punkte nustatyta riba taikoma kiekvienam susijusiam iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojui.

Pakeitimas 185

Pakeitimas 185

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

21 straipsnio 2 a dalis (nauja)

21 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Valstybės narės atlieka esamų kliūčių ir galimybių plėtoti vartojimą savo reikmėms savo teritorijose vertinimą, kad būtų galima pradėti taikyti sistemą, kuria suteikiama galimybė iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartojimo plėtojimui skatinti ir jį palengvinti. |
| | Tą galimybių teikiančią sistemą, be kita ko, sudaro: |
| | a) | specialios priemonės, skirtos užtikrinti, kad pasigamintos energijos vartojimas būtų prieinamas visiems vartotojams, įskaitant pažeidžiamus, mažas pajamas gaunančiuose namų ūkiuose ir socialiniuose ar nuomojamuose būstuose gyvenančius vartotojus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Valstybės narės atlieka esamų kliūčių ir galimybių plėtoti vartojimą savo reikmėms savo teritorijose vertinimą, kad būtų galima pradėti taikyti sistemą, kuria suteikiama galimybė iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartojimo plėtojimui skatinti ir jį palengvinti.

Tą galimybių teikiančią sistemą, be kita ko, sudaro:

Tą galimybių teikiančią sistemą, be kita ko, sudaro:

a)

a)

specialios priemonės, skirtos užtikrinti, kad pasigamintos energijos vartojimas būtų prieinamas visiems vartotojams, įskaitant pažeidžiamus, mažas pajamas gaunančiuose namų ūkiuose ir socialiniuose ar nuomojamuose būstuose gyvenančius vartotojus;

specialios priemonės, skirtos užtikrinti, kad pasigamintos energijos vartojimas būtų prieinamas visiems vartotojams, įskaitant pažeidžiamus, mažas pajamas gaunančiuose namų ūkiuose ir socialiniuose ar nuomojamuose būstuose gyvenančius vartotojus;

| b) | priemonės, padedančios gauti finansavimą; |
| --- | --- |

b)

b)

priemonės, padedančios gauti finansavimą;

priemonės, padedančios gauti finansavimą;

| c) | paskatos pastatų savininkams sudaryti nuomininkams vartojimo savo reikmėms galimybes; |
| --- | --- |

c)

c)

paskatos pastatų savininkams sudaryti nuomininkams vartojimo savo reikmėms galimybes;

paskatos pastatų savininkams sudaryti nuomininkams vartojimo savo reikmėms galimybes;

| d) | visų nepagrįstų reguliavimo kliūčių iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartojimui, įskaitant nuomininkus, pašalinimas. |
| --- | --- |

d)

d)

visų nepagrįstų reguliavimo kliūčių iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartojimui, įskaitant nuomininkus, pašalinimas.

visų nepagrįstų reguliavimo kliūčių iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartojimui, įskaitant nuomininkus, pašalinimas.

Galimybių teikianti sistema turi būti įtraukta į nacionalinius energetikos ir klimato srities planus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą ... [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)].

Galimybių teikianti sistema turi būti įtraukta į nacionalinius energetikos ir klimato srities planus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą ... [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)].

Pakeitimas 186

Pakeitimas 186

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

21 straipsnio 3 dalis

21 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos
  vartotojo
  įrenginį
  gali
  administruoti,
  be kita ko,
  įrengti, techniškai prižiūrėti ir fiksuoti jo rodmenis, gali trečioji šalis. | 3.   Iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos
  vartotojui sutikus
  įrenginį
  turėti arba
  administruoti,
  taip pat
  įrengti, techniškai prižiūrėti ir fiksuoti jo rodmenis, gali trečioji šalis.
  Trečioji šalis pati nėra laikoma iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotoju. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos
  vartotojo
  įrenginį
  gali
  administruoti,
  be kita ko,
  įrengti, techniškai prižiūrėti ir fiksuoti jo rodmenis, gali trečioji šalis.

3.   Iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos
  vartotojui sutikus
  įrenginį
  turėti arba
  administruoti,
  taip pat
  įrengti, techniškai prižiūrėti ir fiksuoti jo rodmenis, gali trečioji šalis.
  Trečioji šalis pati nėra laikoma iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotoju.

Pakeitimas 187

Pakeitimas 187

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

22 straipsnio 1 dalies - 1 pastraipa (nauja)

22 straipsnio 1 dalies - 1 pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės užtikrina, kad galutiniai vartotojai, visų pirma namų ūkių vartotojai, turėtų teisę dalyvauti atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėje kaip galutiniai vartotojai ir kad jiems nebūtų taikomos nepagrįstos sąlygos ir procedūros, kurios neleistų dalyvauti ar atgrasytų nuo dalyvavimo atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėje, jei, privačių įmonių atveju, tai nėra jų pagrindinė komercinė arba profesinė veikla. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad galutiniai vartotojai, visų pirma namų ūkių vartotojai, turėtų teisę dalyvauti atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėje kaip galutiniai vartotojai ir kad jiems nebūtų taikomos nepagrįstos sąlygos ir procedūros, kurios neleistų dalyvauti ar atgrasytų nuo dalyvavimo atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėje, jei, privačių įmonių atveju, tai nėra jų pagrindinė komercinė arba profesinė veikla.

Valstybės narės užtikrina, kad galutiniai vartotojai, visų pirma namų ūkių vartotojai, turėtų teisę dalyvauti atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėje kaip galutiniai vartotojai ir kad jiems nebūtų taikomos nepagrįstos sąlygos ir procedūros, kurios neleistų dalyvauti ar atgrasytų nuo dalyvavimo atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėje, jei, privačių įmonių atveju, tai nėra jų pagrindinė komercinė arba profesinė veikla.

Pakeitimas 188

Pakeitimas 188

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

22 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

22 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenės turėtų teisę tokią energiją gaminti, vartoti, kaupti ir parduoti, įskaitant pagal elektros energijos pirkimo sutartis, netaikant neproporcingų procedūrų ir sąnaudų neatitinkančių mokesčių. | Valstybės narės užtikrina, kad atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenės turėtų teisę tokią energiją gaminti, vartoti, kaupti ir parduoti, įskaitant pagal elektros energijos pirkimo sutartis, netaikant
  diskriminacinių ar
  neproporcingų procedūrų ir sąnaudų neatitinkančių mokesčių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenės turėtų teisę tokią energiją gaminti, vartoti, kaupti ir parduoti, įskaitant pagal elektros energijos pirkimo sutartis, netaikant neproporcingų procedūrų ir sąnaudų neatitinkančių mokesčių.

Valstybės narės užtikrina, kad atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenės turėtų teisę tokią energiją gaminti, vartoti, kaupti ir parduoti, įskaitant pagal elektros energijos pirkimo sutartis, netaikant
  diskriminacinių ar
  neproporcingų procedūrų ir sąnaudų neatitinkančių mokesčių.

diskriminacinių ar

Pakeitimas 189

Pakeitimas 189

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

22 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos įžanginė dalis

22 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Taikant šią direktyvą, atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenė – MVĮ arba pelno nesiekianti organizacija, kurios akcininkai arba nariai bendradarbiaudami gamina, skirsto, kaupia arba tiekia atsinaujinančių išteklių energiją
  ir atitinka bent šiuos keturis iš šių kriterijų: | Taikant šią direktyvą, atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenė – MVĮ arba pelno nesiekianti organizacija, kurios akcininkai arba nariai bendradarbiaudami gamina, skirsto, kaupia arba tiekia atsinaujinančių išteklių energiją. |
| | Kad atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenei būtų naudinga ši tvarka, bent 51 proc. vietų subjekto direktorių valdyboje arba valdymo organuose turi būti paskirta vietiniams nariams, t. y. vietos viešųjų arba vietos privačiųjų socialinių ir ekonominių interesų atstovams arba pavieniams piliečiams. |
| | Be to, atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenė turi atitikti bent tris iš šių kriterijų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Taikant šią direktyvą, atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenė – MVĮ arba pelno nesiekianti organizacija, kurios akcininkai arba nariai bendradarbiaudami gamina, skirsto, kaupia arba tiekia atsinaujinančių išteklių energiją
  ir atitinka bent šiuos keturis iš šių kriterijų:

ir atitinka bent šiuos keturis iš šių kriterijų:

Taikant šią direktyvą, atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenė – MVĮ arba pelno nesiekianti organizacija, kurios akcininkai arba nariai bendradarbiaudami gamina, skirsto, kaupia arba tiekia atsinaujinančių išteklių energiją.

Kad atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenei būtų naudinga ši tvarka, bent 51 proc. vietų subjekto direktorių valdyboje arba valdymo organuose turi būti paskirta vietiniams nariams, t. y. vietos viešųjų arba vietos privačiųjų socialinių ir ekonominių interesų atstovams arba pavieniams piliečiams.

Kad atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenei būtų naudinga ši tvarka, bent 51 proc. vietų subjekto direktorių valdyboje arba valdymo organuose turi būti paskirta vietiniams nariams, t. y. vietos viešųjų arba vietos privačiųjų socialinių ir ekonominių interesų atstovams arba pavieniams piliečiams.

Be to, atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenė turi atitikti bent tris iš šių kriterijų:

Be to, atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenė turi atitikti bent tris iš šių kriterijų:

Pakeitimas 190

Pakeitimas 190

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

22 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a punktas

22 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | akcininkai arba nariai yra fiziniai asmenys, vietos valdžios
  įstaigos
  , įskaitant savivaldybes, arba
  atsinaujinančių išteklių energijos sektoriuose veikiančios
  MVĮ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

akcininkai arba nariai yra fiziniai asmenys, vietos valdžios
  įstaigos
  , įskaitant savivaldybes, arba
  atsinaujinančių išteklių energijos sektoriuose veikiančios
  MVĮ;

įstaigos

atsinaujinančių išteklių energijos sektoriuose veikiančios

| a) | akcininkai arba nariai yra fiziniai asmenys, vietos valdžios
  institucijos
  , įskaitant savivaldybes, arba MVĮ; |
| --- | --- |

a)

akcininkai arba nariai yra fiziniai asmenys, vietos valdžios
  institucijos
  , įskaitant savivaldybes, arba MVĮ;

institucijos

Pakeitimas 191

Pakeitimas 191

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

22 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos b punktas

22 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | bent 51 % subjekto akcininkų arba balsavimo teisę turinčių narių yra fiziniai asmenys; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

bent 51 % subjekto akcininkų arba balsavimo teisę turinčių narių yra fiziniai asmenys;

| b) | bent 51 % subjekto akcininkų arba balsavimo teisę turinčių narių yra fiziniai asmenys
  arba valstybės įstaigos
  ; |
| --- | --- |

b)

bent 51 % subjekto akcininkų arba balsavimo teisę turinčių narių yra fiziniai asmenys
  arba valstybės įstaigos
  ;

arba valstybės įstaigos

Pakeitimas 192

Pakeitimas 192

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

22 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos c punktas

22 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | bent 51 % subjekto akcijų arba dalyvavimo teisių priklauso vietiniams nariams, t. y. vietos viešųjų arba vietos privačiųjų
  visuomenės
  ir
  ūkio
  interesų atstovams arba piliečiams
  , tiesiogiai suinteresuotiems bendruomenės veikla ir jos poveikiu
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

bent 51 % subjekto akcijų arba dalyvavimo teisių priklauso vietiniams nariams, t. y. vietos viešųjų arba vietos privačiųjų
  visuomenės
  ir
  ūkio
  interesų atstovams arba piliečiams
  , tiesiogiai suinteresuotiems bendruomenės veikla ir jos poveikiu
  ;

visuomenės

ūkio

, tiesiogiai suinteresuotiems bendruomenės veikla ir jos poveikiu

| c) | bent 51 % subjekto akcijų arba dalyvavimo teisių priklauso vietiniams nariams, t. y. vietos viešųjų arba vietos privačiųjų
  socialinių
  ir
  ekonominių
  interesų atstovams arba
  pavieniams
  piliečiams; |
| --- | --- |

c)

bent 51 % subjekto akcijų arba dalyvavimo teisių priklauso vietiniams nariams, t. y. vietos viešųjų arba vietos privačiųjų
  socialinių
  ir
  ekonominių
  interesų atstovams arba
  pavieniams
  piliečiams;

socialinių

ekonominių

pavieniams

Pakeitimas 193

Pakeitimas 193

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

22 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos d punktas

22 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | bent 51 % vietų subjekto direktorių valdyboje arba valdymo organuose paskirta vietiniams nariams, t. y. vietos viešųjų arba vietos privačiųjų visuomenės ir ūkio interesų atstovams arba piliečiams, kurie tiesiogiai suinteresuoti bendruomenės veikla ir jos poveikiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

d)

bent 51 % vietų subjekto direktorių valdyboje arba valdymo organuose paskirta vietiniams nariams, t. y. vietos viešųjų arba vietos privačiųjų visuomenės ir ūkio interesų atstovams arba piliečiams, kurie tiesiogiai suinteresuoti bendruomenės veikla ir jos poveikiu;

bent 51 % vietų subjekto direktorių valdyboje arba valdymo organuose paskirta vietiniams nariams, t. y. vietos viešųjų arba vietos privačiųjų visuomenės ir ūkio interesų atstovams arba piliečiams, kurie tiesiogiai suinteresuoti bendruomenės veikla ir jos poveikiu;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 194

Pakeitimas 194

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

22 straipsnio 1 dalies 2 a pastraipa (nauja)

22 straipsnio 1 dalies 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės stebi, kaip taikomi šie kriterijai, ir imasi priemonių, kad būtų išvengta bet kokio piktnaudžiavimo arba neigiamos įtakos konkurencijai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės stebi, kaip taikomi šie kriterijai, ir imasi priemonių, kad būtų išvengta bet kokio piktnaudžiavimo arba neigiamos įtakos konkurencijai.

Valstybės narės stebi, kaip taikomi šie kriterijai, ir imasi priemonių, kad būtų išvengta bet kokio piktnaudžiavimo arba neigiamos įtakos konkurencijai.

Pakeitimas 195

Pakeitimas 195

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

22 straipsnio 2 dalis

22 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Nedarant įtakos valstybės pagalbos taisyklėms, valstybės
  narės, rengdamos paramos schemas, atsižvelgia į atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenių ypatybes. | 2.   
  Valstybės
  narės, rengdamos paramos schemas, atsižvelgia į atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenių ypatybes
  , kartu užtikrindamos, kad atsinaujinančių išteklių elektros energijos gamintojams būtų sudarytos vienodos sąlygos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Nedarant įtakos valstybės pagalbos taisyklėms, valstybės
  narės, rengdamos paramos schemas, atsižvelgia į atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenių ypatybes.

2.   
  Valstybės
  narės, rengdamos paramos schemas, atsižvelgia į atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenių ypatybes
  , kartu užtikrindamos, kad atsinaujinančių išteklių elektros energijos gamintojams būtų sudarytos vienodos sąlygos
  .

Pakeitimas 196

Pakeitimas 196

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

22 straipsnio 2 a dalis (nauja)

22 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Valstybės narės atlieka esamų kliūčių ir galimybių plėtoti atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenes savo teritorijose vertinimą, kad būtų galima pradėti taikyti sistemą, kuria suteikiama galimybė skatinti ir sudaryti palankesnes sąlygas atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėms dalyvauti gaminant, vartojant, kaupiant ir parduodant atsinaujinančių išteklių energiją. |
| | Tą galimybių teikiančią sistemą sudaro: |
| | a) | tikslai ir konkrečios priemonės, padedančios valdžios institucijoms sudaryti sąlygas atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenių plėtrai ir tiesioginiam dalyvavimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Valstybės narės atlieka esamų kliūčių ir galimybių plėtoti atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenes savo teritorijose vertinimą, kad būtų galima pradėti taikyti sistemą, kuria suteikiama galimybė skatinti ir sudaryti palankesnes sąlygas atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėms dalyvauti gaminant, vartojant, kaupiant ir parduodant atsinaujinančių išteklių energiją.

Tą galimybių teikiančią sistemą sudaro:

Tą galimybių teikiančią sistemą sudaro:

a)

a)

tikslai ir konkrečios priemonės, padedančios valdžios institucijoms sudaryti sąlygas atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenių plėtrai ir tiesioginiam dalyvavimui;

tikslai ir konkrečios priemonės, padedančios valdžios institucijoms sudaryti sąlygas atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenių plėtrai ir tiesioginiam dalyvavimui;

| b) | specialios priemonės, skirtos užtikrinti, kad dalyvavimas atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėse būtų prieinamas visiems vartotojams, įskaitant pažeidžiamus, mažas pajamas gaunančiuose namų ūkiuose ir socialiniuose ar nuomojamuose būstuose gyvenančius vartotojus; |
| --- | --- |

b)

b)

specialios priemonės, skirtos užtikrinti, kad dalyvavimas atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėse būtų prieinamas visiems vartotojams, įskaitant pažeidžiamus, mažas pajamas gaunančiuose namų ūkiuose ir socialiniuose ar nuomojamuose būstuose gyvenančius vartotojus;

specialios priemonės, skirtos užtikrinti, kad dalyvavimas atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėse būtų prieinamas visiems vartotojams, įskaitant pažeidžiamus, mažas pajamas gaunančiuose namų ūkiuose ir socialiniuose ar nuomojamuose būstuose gyvenančius vartotojus;

| c) | priemonės, padedančios gauti finansavimą ir informaciją; |
| --- | --- |

c)

c)

priemonės, padedančios gauti finansavimą ir informaciją;

priemonės, padedančios gauti finansavimą ir informaciją;

| d) | reguliavimo ir pajėgumų didinimo parama valdžios institucijoms kuriant atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenes; |
| --- | --- |

d)

d)

reguliavimo ir pajėgumų didinimo parama valdžios institucijoms kuriant atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenes;

reguliavimo ir pajėgumų didinimo parama valdžios institucijoms kuriant atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenes;

| e) | nepagrįstų reguliavimo ir administracinių kliūčių atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėms pašalinimas; |
| --- | --- |

e)

e)

nepagrįstų reguliavimo ir administracinių kliūčių atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėms pašalinimas;

nepagrįstų reguliavimo ir administracinių kliūčių atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėms pašalinimas;

| f) | taisyklių, kuriomis būtų užtikrinamas vienodas ir nediskriminacinis elgesys su atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėje dalyvaujančiais vartotojais, ir užtikrinančių tokią pat vartotojų apsaugą, kokią turi prie skirstymo tinklų prijungti vartotojai, kūrimas. |
| --- | --- |

f)

f)

taisyklių, kuriomis būtų užtikrinamas vienodas ir nediskriminacinis elgesys su atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėje dalyvaujančiais vartotojais, ir užtikrinančių tokią pat vartotojų apsaugą, kokią turi prie skirstymo tinklų prijungti vartotojai, kūrimas.

taisyklių, kuriomis būtų užtikrinamas vienodas ir nediskriminacinis elgesys su atsinaujinančių išteklių energetikos bendruomenėje dalyvaujančiais vartotojais, ir užtikrinančių tokią pat vartotojų apsaugą, kokią turi prie skirstymo tinklų prijungti vartotojai, kūrimas.

Galimybių teikianti sistema įtraukiama į nacionalinius energetikos ir klimato srities planus pagal ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)].

Galimybių teikianti sistema įtraukiama į nacionalinius energetikos ir klimato srities planus pagal ... Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)].

Pakeitimas 197

Pakeitimas 197

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 straipsnio 1 dalis

23 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kad būtų sudarytos geresnės sąlygos atsinaujinančių išteklių energetikai skverbtis į šildymo ir vėsinimo sektorių, kiekviena valstybė narė stengiasi šildymui ir vėsinimui tiekiamos atsinaujinančių išteklių energijos dalį kasmet padidinti bent
  1 procentiniu punktu
  ,
  išreiškiamu
  nacionaline galutinės energijos suvartojimo dalimi ir
  apskaičiuojamu
  pagal 7 straipsnyje nustatytą metodiką. | 1.   Kad būtų sudarytos geresnės sąlygos atsinaujinančių išteklių energetikai skverbtis į šildymo ir vėsinimo sektorių, kiekviena valstybė narė stengiasi šildymui ir vėsinimui tiekiamos atsinaujinančių išteklių energijos dalį kasmet padidinti bent
  2 procentiniais punktais
  ,
  išreiškiamais
  nacionaline galutinės energijos suvartojimo dalimi ir
  apskaičiuojamais
  pagal 7 straipsnyje nustatytą metodiką.
  Jei valstybė narė negali pasiekti šios procentinės dalies, ji paskelbia viešai ir pateikia Komisijai paaiškinimą, kodėl nepasiekia šio rodiklio. Valstybės narės pirmenybę teikia geriausioms turimoms technologijoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Kad būtų sudarytos geresnės sąlygos atsinaujinančių išteklių energetikai skverbtis į šildymo ir vėsinimo sektorių, kiekviena valstybė narė stengiasi šildymui ir vėsinimui tiekiamos atsinaujinančių išteklių energijos dalį kasmet padidinti bent
  1 procentiniu punktu
  ,
  išreiškiamu
  nacionaline galutinės energijos suvartojimo dalimi ir
  apskaičiuojamu
  pagal 7 straipsnyje nustatytą metodiką.

1.   Kad būtų sudarytos geresnės sąlygos atsinaujinančių išteklių energetikai skverbtis į šildymo ir vėsinimo sektorių, kiekviena valstybė narė stengiasi šildymui ir vėsinimui tiekiamos atsinaujinančių išteklių energijos dalį kasmet padidinti bent
  2 procentiniais punktais
  ,
  išreiškiamais
  nacionaline galutinės energijos suvartojimo dalimi ir
  apskaičiuojamais
  pagal 7 straipsnyje nustatytą metodiką.
  Jei valstybė narė negali pasiekti šios procentinės dalies, ji paskelbia viešai ir pateikia Komisijai paaiškinimą, kodėl nepasiekia šio rodiklio. Valstybės narės pirmenybę teikia geriausioms turimoms technologijoms.

Pakeitimas 198

Pakeitimas 198

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 straipsnio 1 a dalis (nauja)

23 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Apskaičiuodamos šildymui ir vėsinimui tiekiamos atsinaujinančių išteklių energijos dalį ir reikalaujamą metinį didinimą 1 dalyje nurodytais tikslais valstybės narės: |
| | a) | gali priskaičiuoti bet kokį atitinkamais metais pasiektą padidėjimą taip, lyg jis būtų iš dalies ar visiškai pasiektas bet kuriuo dvejų praėjusių ar dvejų ateinančių metų periodu laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Apskaičiuodamos šildymui ir vėsinimui tiekiamos atsinaujinančių išteklių energijos dalį ir reikalaujamą metinį didinimą 1 dalyje nurodytais tikslais valstybės narės:

a)

a)

gali priskaičiuoti bet kokį atitinkamais metais pasiektą padidėjimą taip, lyg jis būtų iš dalies ar visiškai pasiektas bet kuriuo dvejų praėjusių ar dvejų ateinančių metų periodu laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d.;

gali priskaičiuoti bet kokį atitinkamais metais pasiektą padidėjimą taip, lyg jis būtų iš dalies ar visiškai pasiektas bet kuriuo dvejų praėjusių ar dvejų ateinančių metų periodu laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d.;

| b) | gali įtraukti atliekinę šilumą ir vėsumą į metinį didinimą pagal 1 dalį, bet ne daugiau kaip 50 proc. to metinio didinimo kiekio; |
| --- | --- |

b)

b)

gali įtraukti atliekinę šilumą ir vėsumą į metinį didinimą pagal 1 dalį, bet ne daugiau kaip 50 proc. to metinio didinimo kiekio;

gali įtraukti atliekinę šilumą ir vėsumą į metinį didinimą pagal 1 dalį, bet ne daugiau kaip 50 proc. to metinio didinimo kiekio;

| c) | tais atvejais, kai atsinaujinančių išteklių energija ir atliekinės šilumos ir vėsumos šaltiniai šilumos ir vėsumos sektoriuje sudaro nuo 50 iki 80 proc., sumažina didėjimą kiekvienais metais iki 1 procentinio punkto; |
| --- | --- |

c)

c)

tais atvejais, kai atsinaujinančių išteklių energija ir atliekinės šilumos ir vėsumos šaltiniai šilumos ir vėsumos sektoriuje sudaro nuo 50 iki 80 proc., sumažina didėjimą kiekvienais metais iki 1 procentinio punkto;

tais atvejais, kai atsinaujinančių išteklių energija ir atliekinės šilumos ir vėsumos šaltiniai šilumos ir vėsumos sektoriuje sudaro nuo 50 iki 80 proc., sumažina didėjimą kiekvienais metais iki 1 procentinio punkto;

| d) | gali apibrėžti savo metinio didinimo lygį, įskaitant tai, ar taikyti b punkte nustatytą maksimalią atliekinės šilumos ir vėsumos ribą nuo tų metų, kuriais jų atsinaujinančių išteklių energija ir atliekinės šilumos ir vėsumos šaltiniai šilumos ir vėsumos sektoriuje viršija 80 proc. |
| --- | --- |

d)

d)

gali apibrėžti savo metinio didinimo lygį, įskaitant tai, ar taikyti b punkte nustatytą maksimalią atliekinės šilumos ir vėsumos ribą nuo tų metų, kuriais jų atsinaujinančių išteklių energija ir atliekinės šilumos ir vėsumos šaltiniai šilumos ir vėsumos sektoriuje viršija 80 proc.

gali apibrėžti savo metinio didinimo lygį, įskaitant tai, ar taikyti b punkte nustatytą maksimalią atliekinės šilumos ir vėsumos ribą nuo tų metų, kuriais jų atsinaujinančių išteklių energija ir atliekinės šilumos ir vėsumos šaltiniai šilumos ir vėsumos sektoriuje viršija 80 proc.

Pakeitimas 199

Pakeitimas 199

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 straipsnio 2 dalis

23 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, valstybės narės
  gali parengti
  ir
  paskelbti
  priemonių ir įgyvendinančių subjektų, pavyzdžiui, kuro tiekėjų, sąrašą, kuris padėtų didinti 1 dalyje nustatytą prieaugį. | 2.   Remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, valstybės narės
  parengia
  ir
  paskelbia
  priemonių ir įgyvendinančių subjektų, pavyzdžiui, kuro tiekėjų, sąrašą, kuris padėtų didinti 1 dalyje nustatytą prieaugį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, valstybės narės
  gali parengti
  ir
  paskelbti
  priemonių ir įgyvendinančių subjektų, pavyzdžiui, kuro tiekėjų, sąrašą, kuris padėtų didinti 1 dalyje nustatytą prieaugį.

2.   Remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, valstybės narės
  parengia
  ir
  paskelbia
  priemonių ir įgyvendinančių subjektų, pavyzdžiui, kuro tiekėjų, sąrašą, kuris padėtų didinti 1 dalyje nustatytą prieaugį.

Pakeitimas 200

Pakeitimas 200

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 straipsnio 3 dalies įžanginė dalis

23 straipsnio 3 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   1 dalyje nustatytą prieaugį galima įgyvendinti vienu arba keliais iš šių būdų: | 3.   1 dalyje nustatytą prieaugį
  , be kita ko,
  galima įgyvendinti vienu arba keliais iš šių būdų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   1 dalyje nustatytą prieaugį galima įgyvendinti vienu arba keliais iš šių būdų:

3.   1 dalyje nustatytą prieaugį
  , be kita ko,
  galima įgyvendinti vienu arba keliais iš šių būdų:

Pakeitimas 201

Pakeitimas 201

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 straipsnio 3 dalies a punktas

23 straipsnio 3 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | atsinaujinančių išteklių energiją fiziškai įmaišyti į šildymui arba vėsinimui tiekiamą energiją ir energinį kurą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

atsinaujinančių išteklių energiją fiziškai įmaišyti į šildymui arba vėsinimui tiekiamą energiją ir energinį kurą;

| a) | atsinaujinančių išteklių energiją
  arba atliekinę šilumą ir vėsumą
  fiziškai įmaišyti į šildymui arba vėsinimui tiekiamą energiją ir energinį kurą; |
| --- | --- |

a)

atsinaujinančių išteklių energiją
  arba atliekinę šilumą ir vėsumą
  fiziškai įmaišyti į šildymui arba vėsinimui tiekiamą energiją ir energinį kurą;

arba atliekinę šilumą ir vėsumą

Pakeitimas 202

Pakeitimas 202

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 straipsnio 3 dalies b punktas

23 straipsnio 3 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | taikyti tiesioginio mažinimo priemones, pavyzdžiui, pastatuose įrengti ypač našias atsinaujinančių išteklių energiją vartojančias šildymo ir vėsinimo sistemas arba naudoti atsinaujinančių išteklių energiją pramoniniams šildymo ir vėsinimo procesams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

taikyti tiesioginio mažinimo priemones, pavyzdžiui, pastatuose įrengti ypač našias atsinaujinančių išteklių energiją vartojančias šildymo ir vėsinimo sistemas arba naudoti atsinaujinančių išteklių energiją pramoniniams šildymo ir vėsinimo procesams;

| b) | taikyti tiesioginio mažinimo priemones, pavyzdžiui, pastatuose įrengti ypač našias atsinaujinančių išteklių energiją vartojančias šildymo ir vėsinimo sistemas arba naudoti atsinaujinančių išteklių energiją
  arba atliekinę šilumą ir vėsumą
  pramoniniams šildymo ir vėsinimo procesams; |
| --- | --- |

b)

taikyti tiesioginio mažinimo priemones, pavyzdžiui, pastatuose įrengti ypač našias atsinaujinančių išteklių energiją vartojančias šildymo ir vėsinimo sistemas arba naudoti atsinaujinančių išteklių energiją
  arba atliekinę šilumą ir vėsumą
  pramoniniams šildymo ir vėsinimo procesams;

arba atliekinę šilumą ir vėsumą

Pakeitimas 203

Pakeitimas 203

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 straipsnio 3 dalies c a punktas (naujas)

23 straipsnio 3 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | taikyti kitas lygiavertį poveikį turinčias politikos priemones, skirtas 1 arba 1a dalyje numatytam metiniam padidėjimui pasiekti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

taikyti kitas lygiavertį poveikį turinčias politikos priemones, skirtas 1 arba 1a dalyje numatytam metiniam padidėjimui pasiekti.

taikyti kitas lygiavertį poveikį turinčias politikos priemones, skirtas 1 arba 1a dalyje numatytam metiniam padidėjimui pasiekti.

Pakeitimas 204

Pakeitimas 204

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 straipsnio 3 a dalis (nauja)

23 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Įgyvendindamos pirmiau pateiktuose a–d punktuose nurodytas priemones valstybės narės reikalauja, kad priemonės būtų parengtos taip, kad būtų galima užtikrinti jų prieinamumą visiems vartotojams, visų pirma mažas pajamas gaunančiuose namų ūkiuose gyvenančius ar pažeidžiamus vartotojus, kurie galbūt neturi pakankamo pradinio kapitalo, kad galėtų pasinaudoti privalumais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Įgyvendindamos pirmiau pateiktuose a–d punktuose nurodytas priemones valstybės narės reikalauja, kad priemonės būtų parengtos taip, kad būtų galima užtikrinti jų prieinamumą visiems vartotojams, visų pirma mažas pajamas gaunančiuose namų ūkiuose gyvenančius ar pažeidžiamus vartotojus, kurie galbūt neturi pakankamo pradinio kapitalo, kad galėtų pasinaudoti privalumais.

Pakeitimas 205

Pakeitimas 205

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 straipsnio 5 dalies b a punktas (naujas)

23 straipsnio 5 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | šildymui ir vėsinimui patiektos atliekinės šilumos ar vėsumos kiekį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

šildymui ir vėsinimui patiektos atliekinės šilumos ar vėsumos kiekį;

šildymui ir vėsinimui patiektos atliekinės šilumos ar vėsumos kiekį;

Pakeitimas 206

Pakeitimas 206

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

23 straipsnio 5 dalies c punktas

23 straipsnio 5 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | atsinaujinančių išteklių energijos dalį visame šildymui ir vėsinimui patiektos energijos kiekyje ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

atsinaujinančių išteklių energijos dalį visame šildymui ir vėsinimui patiektos energijos kiekyje ir

| c) | atsinaujinančių išteklių energijos
  ir atliekinės šilumos ar vėsumos
  dalį visame šildymui ir vėsinimui patiektos energijos kiekyje ir |
| --- | --- |

c)

atsinaujinančių išteklių energijos
  ir atliekinės šilumos ar vėsumos
  dalį visame šildymui ir vėsinimui patiektos energijos kiekyje ir

ir atliekinės šilumos ar vėsumos

Pakeitimas 207

Pakeitimas 207

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

24 straipsnio 1 dalis

24 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės užtikrina, kad centralizuotai šilumą ir vėsumą tiekiantys tiekėjai galutiniams vartotojams pateiktų informaciją apie jų energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančių išteklių dalį jų sistemose. Tokia informacija turi atitikti pagal Direktyvą 2010/31/ES taikomus standartus. | 1.   Valstybės narės užtikrina, kad centralizuotai šilumą ir vėsumą tiekiantys tiekėjai galutiniams vartotojams pateiktų informaciją apie jų energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančių išteklių dalį jų sistemose. Tokia informacija
  teikiama kasmet arba paprašius ir
  turi atitikti pagal Direktyvą 2010/31/ES taikomus standartus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad centralizuotai šilumą ir vėsumą tiekiantys tiekėjai galutiniams vartotojams pateiktų informaciją apie jų energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančių išteklių dalį jų sistemose. Tokia informacija turi atitikti pagal Direktyvą 2010/31/ES taikomus standartus.

1.   Valstybės narės užtikrina, kad centralizuotai šilumą ir vėsumą tiekiantys tiekėjai galutiniams vartotojams pateiktų informaciją apie jų energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančių išteklių dalį jų sistemose. Tokia informacija
  teikiama kasmet arba paprašius ir
  turi atitikti pagal Direktyvą 2010/31/ES taikomus standartus.

Pakeitimas 208

Pakeitimas 208

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

24 straipsnio 2 dalis

24 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės nustato būtinas priemones, kad tų centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemų, kurios
  neatitinka
  Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 41
  punkte nustatytos
  efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo
  apibrėžties
  , klientai galėtų atsijungti nuo sistemos, kad patys iš atsinaujinančių išteklių gamintųsi šilumą arba vėsumą
  , arba pasirinkti kitą šilumos arba vėsumos tiekėją, turintį prieigą prie 4 dalyje nurodytos sistemos
  . | 2.   Valstybės narės nustato būtinas priemones, kad tų centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemų, kurios
  pagal
  Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 41
  dalį nėra
  efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo
  sistemos ar kurios pagal valstybių narių investicinius planus tokiomis netaps per artimiausius penkerius metus
  , klientai galėtų atsijungti nuo sistemos, kad patys iš atsinaujinančių išteklių gamintųsi šilumą arba vėsumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valstybės narės nustato būtinas priemones, kad tų centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemų, kurios
  neatitinka
  Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 41
  punkte nustatytos
  efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo
  apibrėžties
  , klientai galėtų atsijungti nuo sistemos, kad patys iš atsinaujinančių išteklių gamintųsi šilumą arba vėsumą
  , arba pasirinkti kitą šilumos arba vėsumos tiekėją, turintį prieigą prie 4 dalyje nurodytos sistemos
  .

2.   Valstybės narės nustato būtinas priemones, kad tų centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemų, kurios
  pagal
  Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 41
  dalį nėra
  efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo
  sistemos ar kurios pagal valstybių narių investicinius planus tokiomis netaps per artimiausius penkerius metus
  , klientai galėtų atsijungti nuo sistemos, kad patys iš atsinaujinančių išteklių gamintųsi šilumą arba vėsumą.

Pakeitimas 209

Pakeitimas 209

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

24 straipsnio 3 dalis

24 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Teisę atsijungti nuo sistemos
  arba rinktis kitą tiekėją
  valstybės narės gali suteikti tik tiems klientams, kurie gali įrodyti, kad įgyvendinę numatytą šildymo arba vėsinimo sprendimą pagerins savo energijos vartojimo efektyvumą. Vertinimas, kaip veikia alternatyvus tiekimo sprendimas, gali būti grindžiamas Direktyvoje 2010/31/ES apibrėžtu energinio naudingumo sertifikatu. | 3.   Teisę atsijungti nuo sistemos valstybės narės gali suteikti tik tiems klientams, kurie gali įrodyti, kad įgyvendinę numatytą šildymo arba vėsinimo sprendimą pagerins savo energijos vartojimo efektyvumą. Vertinimas, kaip veikia alternatyvus tiekimo sprendimas, gali būti grindžiamas Direktyvoje 2010/31/ES apibrėžtu energinio naudingumo sertifikatu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Teisę atsijungti nuo sistemos
  arba rinktis kitą tiekėją
  valstybės narės gali suteikti tik tiems klientams, kurie gali įrodyti, kad įgyvendinę numatytą šildymo arba vėsinimo sprendimą pagerins savo energijos vartojimo efektyvumą. Vertinimas, kaip veikia alternatyvus tiekimo sprendimas, gali būti grindžiamas Direktyvoje 2010/31/ES apibrėžtu energinio naudingumo sertifikatu.

3.   Teisę atsijungti nuo sistemos valstybės narės gali suteikti tik tiems klientams, kurie gali įrodyti, kad įgyvendinę numatytą šildymo arba vėsinimo sprendimą pagerins savo energijos vartojimo efektyvumą. Vertinimas, kaip veikia alternatyvus tiekimo sprendimas, gali būti grindžiamas Direktyvoje 2010/31/ES apibrėžtu energinio naudingumo sertifikatu.

Pakeitimas 210

Pakeitimas 210

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

24 straipsnio 4 dalis

24 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Valstybės narės nustato būtinas priemones, siekdamos užtikrinti, kad atsinaujinančių išteklių šiluma arba vėsuma, taip pat atliekinė šiluma arba vėsuma galėtų
  vienodomis sąlygomis patekti
  į centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemas
  . Laikydamiesi vienodų
  tiekimo
  sąlygų
  ,
  tiekėjai, kurie nėra centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemos operatoriai
  ,
  gali tokių išteklių šilumą
  arba
  vėsumą tiesiogiai tiekti klientams,
  prisijungusiems
  prie centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemų
  . | 4.   Valstybės narės nustato būtinas priemones, siekdamos užtikrinti, kad atsinaujinančių išteklių šiluma arba vėsuma, taip pat atliekinė šiluma arba vėsuma galėtų
  nediskriminaciniu būdu būti tiekiama
  į centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemas
  , remiantis nediskriminaciniais
  tiekimo
  kriterijais
  ,
  kuriuos nustato kompetentinga valstybės narės institucija. Tokiais kriterijais atsižvelgiama
  ,
  ar centralizuoto šilumos
  arba
  vėsumos tiekimo sistemos operatoriams ir
  prisijungusiems
  klientams tai techniškai įgyvendinama ir yra ekonomiškai efektyvu
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Valstybės narės nustato būtinas priemones, siekdamos užtikrinti, kad atsinaujinančių išteklių šiluma arba vėsuma, taip pat atliekinė šiluma arba vėsuma galėtų
  vienodomis sąlygomis patekti
  į centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemas
  . Laikydamiesi vienodų
  tiekimo
  sąlygų
  ,
  tiekėjai, kurie nėra centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemos operatoriai
  ,
  gali tokių išteklių šilumą
  arba
  vėsumą tiesiogiai tiekti klientams,
  prisijungusiems
  prie centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemų
  .

4.   Valstybės narės nustato būtinas priemones, siekdamos užtikrinti, kad atsinaujinančių išteklių šiluma arba vėsuma, taip pat atliekinė šiluma arba vėsuma galėtų
  nediskriminaciniu būdu būti tiekiama
  į centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemas
  , remiantis nediskriminaciniais
  tiekimo
  kriterijais
  ,
  kuriuos nustato kompetentinga valstybės narės institucija. Tokiais kriterijais atsižvelgiama
  ,
  ar centralizuoto šilumos
  arba
  vėsumos tiekimo sistemos operatoriams ir
  prisijungusiems
  klientams tai techniškai įgyvendinama ir yra ekonomiškai efektyvu
  .

Pakeitimas 211

Pakeitimas 211

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

24 straipsnio 5 dalis

24 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemos operatorius gali tiekėjui nesuteikti prieigos, jei
  sistemai stinga būtino pajėgumo, nes atliekinę šilumą arba vėsumą, atsinaujinančių išteklių šilumą arba vėsumą arba didelio naudingumo kogeneracija pagamintą šilumą arba vėsumą tiekia kiti tiekėjai. Valstybės narės užtikrina, kad prieigos nesuteikęs centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemos operatorius kompetentingai įstaigai, paskirtai pagal 9 dalį, pateiktų aktualią informaciją apie priemones, kurių reikės sistemai sustiprinti. | 5.   Centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemos operatorius gali tiekėjui nesuteikti prieigos, jei
  tenkinama viena ar daugiau iš toliau nurodytų sąlygų: |
| | a) | sistemai stinga būtino pajėgumo, nes atliekinę šilumą arba vėsumą, atsinaujinančių išteklių šilumą arba vėsumą arba didelio naudingumo kogeneracija pagamintą šilumą arba vėsumą tiekia kiti tiekėjai, arba tokia prieiga trukdytų saugiam centralizuotos šilumos sistemos veikimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemos operatorius gali tiekėjui nesuteikti prieigos, jei
  sistemai stinga būtino pajėgumo, nes atliekinę šilumą arba vėsumą, atsinaujinančių išteklių šilumą arba vėsumą arba didelio naudingumo kogeneracija pagamintą šilumą arba vėsumą tiekia kiti tiekėjai. Valstybės narės užtikrina, kad prieigos nesuteikęs centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemos operatorius kompetentingai įstaigai, paskirtai pagal 9 dalį, pateiktų aktualią informaciją apie priemones, kurių reikės sistemai sustiprinti.

5.   Centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemos operatorius gali tiekėjui nesuteikti prieigos, jei
  tenkinama viena ar daugiau iš toliau nurodytų sąlygų:

a)

a)

sistemai stinga būtino pajėgumo, nes atliekinę šilumą arba vėsumą, atsinaujinančių išteklių šilumą arba vėsumą arba didelio naudingumo kogeneracija pagamintą šilumą arba vėsumą tiekia kiti tiekėjai, arba tokia prieiga trukdytų saugiam centralizuotos šilumos sistemos veikimui;

sistemai stinga būtino pajėgumo, nes atliekinę šilumą arba vėsumą, atsinaujinančių išteklių šilumą arba vėsumą arba didelio naudingumo kogeneracija pagamintą šilumą arba vėsumą tiekia kiti tiekėjai, arba tokia prieiga trukdytų saugiam centralizuotos šilumos sistemos veikimui;

| b) | sistema yra „efektyvi centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistema“, kaip nurodyta Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 41 punkte; |
| --- | --- |

b)

b)

sistema yra „efektyvi centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistema“, kaip nurodyta Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 41 punkte;

sistema yra „efektyvi centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistema“, kaip nurodyta Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 41 punkte;

| c) | suteikus prieigą pernelyg padidėtų šilumos ar vėsumos kaina galutiniams vartotojams, palyginti su kaina, kurią jie moka pagrindiniam vietos šilumos tiekėjui, su kuria konkuruotų atsinaujinantys energijos ištekliai arba atliekinė šiluma ar vėsuma. |
| --- | --- |

c)

c)

suteikus prieigą pernelyg padidėtų šilumos ar vėsumos kaina galutiniams vartotojams, palyginti su kaina, kurią jie moka pagrindiniam vietos šilumos tiekėjui, su kuria konkuruotų atsinaujinantys energijos ištekliai arba atliekinė šiluma ar vėsuma.

suteikus prieigą pernelyg padidėtų šilumos ar vėsumos kaina galutiniams vartotojams, palyginti su kaina, kurią jie moka pagrindiniam vietos šilumos tiekėjui, su kuria konkuruotų atsinaujinantys energijos ištekliai arba atliekinė šiluma ar vėsuma.

Valstybės narės užtikrina, kad prieigos nesuteikęs centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemos operatorius kompetentingai įstaigai, paskirtai pagal 9 dalį, pateiktų aktualią informaciją apie priemones, kurių reikės sistemai sustiprinti, įskaitant ekonominius tokių priemonių taikymo padarinius.

Valstybės narės užtikrina, kad prieigos nesuteikęs centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemos operatorius kompetentingai įstaigai, paskirtai pagal 9 dalį, pateiktų aktualią informaciją apie priemones, kurių reikės sistemai sustiprinti, įskaitant ekonominius tokių priemonių taikymo padarinius.

Pakeitimas 212

Pakeitimas 212

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

24 straipsnio 6 dalis

24 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Pateikus prašymą, naujoms centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemoms nustatytą laikotarpį gali būti daroma 4 dalies taikymo išimtis. Kompetentinga įstaiga dėl kiekvieno išimties prašymo sprendžia atskirai. Išimtis daroma tik jei nauja centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistema
  atitinka
  Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 41
  punkte nustatytą efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo apibrėžtį
  ir jeigu joje
  išnaudotos
  galimybės, nustatytos pagal Direktyvos 2012/27/ES 14 straipsnį parengtame išsamiame vertinime, naudoti atsinaujinančių išteklių energiją
  ir
  atliekinę šilumą arba vėsumą. | 6.   Pateikus prašymą, naujoms centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemoms nustatytą laikotarpį gali būti daroma 4 dalies taikymo išimtis. Kompetentinga įstaiga dėl kiekvieno išimties prašymo sprendžia atskirai. Išimtis daroma tik jei nauja centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistema
  yra efektyvi centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistema pagal
  Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 41
  dalį
  ir jeigu joje
  išnaudojamos
  galimybės, nustatytos pagal Direktyvos 2012/27/ES 14 straipsnį parengtame išsamiame vertinime, naudoti atsinaujinančių išteklių energiją
  , didelio naudingumo kogeneraciją pagal Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 34 dalį arba
  atliekinę šilumą arba vėsumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Pateikus prašymą, naujoms centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemoms nustatytą laikotarpį gali būti daroma 4 dalies taikymo išimtis. Kompetentinga įstaiga dėl kiekvieno išimties prašymo sprendžia atskirai. Išimtis daroma tik jei nauja centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistema
  atitinka
  Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 41
  punkte nustatytą efektyvaus centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo apibrėžtį
  ir jeigu joje
  išnaudotos
  galimybės, nustatytos pagal Direktyvos 2012/27/ES 14 straipsnį parengtame išsamiame vertinime, naudoti atsinaujinančių išteklių energiją
  ir
  atliekinę šilumą arba vėsumą.

6.   Pateikus prašymą, naujoms centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemoms nustatytą laikotarpį gali būti daroma 4 dalies taikymo išimtis. Kompetentinga įstaiga dėl kiekvieno išimties prašymo sprendžia atskirai. Išimtis daroma tik jei nauja centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistema
  yra efektyvi centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistema pagal
  Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 41
  dalį
  ir jeigu joje
  išnaudojamos
  galimybės, nustatytos pagal Direktyvos 2012/27/ES 14 straipsnį parengtame išsamiame vertinime, naudoti atsinaujinančių išteklių energiją
  , didelio naudingumo kogeneraciją pagal Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 34 dalį arba
  atliekinę šilumą arba vėsumą.

Pakeitimas 213

Pakeitimas 213

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

24 straipsnio 7 dalis

24 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Teise atsijungti nuo sistemos
  arba rinktis kitą tiekėją
  gali naudotis pavieniai klientai, klientų arba šalių, veikiančių klientų vardu, sukurtos bendrosios įmonės. Daugiabutis namas nuo sistemos gali būti atjungtas tik visas. | 7.   Teise atsijungti nuo sistemos gali naudotis pavieniai klientai, klientų arba šalių, veikiančių klientų vardu, sukurtos bendrosios įmonės. Daugiabutis namas nuo sistemos gali būti atjungtas tik visas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Teise atsijungti nuo sistemos
  arba rinktis kitą tiekėją
  gali naudotis pavieniai klientai, klientų arba šalių, veikiančių klientų vardu, sukurtos bendrosios įmonės. Daugiabutis namas nuo sistemos gali būti atjungtas tik visas.

7.   Teise atsijungti nuo sistemos gali naudotis pavieniai klientai, klientų arba šalių, veikiančių klientų vardu, sukurtos bendrosios įmonės. Daugiabutis namas nuo sistemos gali būti atjungtas tik visas.

Pakeitimas 214

Pakeitimas 214

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

24 straipsnio 8 dalis

24 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Valstybės narės reikalauja, kad elektros energijos skirstymo sistemos operatoriai, bendradarbiaudami su centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemos operatoriais savo atitinkamuose rajonuose, bent kartą per
  dvejus
  metus įvertintų galimybes centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistema teikti balansavimo ir kitokias sistemines paslaugas, įskaitant reguliavimą apkrova ir iš atsinaujinančių išteklių pagamintos perteklinės elektros energijos kaupimą, ir tai, ar naudotis nustatyta galimybe būtų našiau ir ekonomiškai efektyviau nei alternatyviais sprendimais. | 8.   Valstybės narės reikalauja, kad elektros energijos skirstymo sistemos operatoriai, bendradarbiaudami su centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemos operatoriais savo atitinkamuose rajonuose, bent kartą per
  ketverius
  metus įvertintų galimybes centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistema teikti balansavimo ir kitokias sistemines paslaugas, įskaitant reguliavimą apkrova ir iš atsinaujinančių išteklių pagamintos perteklinės elektros energijos kaupimą, ir tai, ar naudotis nustatyta galimybe būtų našiau ir ekonomiškai efektyviau nei alternatyviais sprendimais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8.   Valstybės narės reikalauja, kad elektros energijos skirstymo sistemos operatoriai, bendradarbiaudami su centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemos operatoriais savo atitinkamuose rajonuose, bent kartą per
  dvejus
  metus įvertintų galimybes centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistema teikti balansavimo ir kitokias sistemines paslaugas, įskaitant reguliavimą apkrova ir iš atsinaujinančių išteklių pagamintos perteklinės elektros energijos kaupimą, ir tai, ar naudotis nustatyta galimybe būtų našiau ir ekonomiškai efektyviau nei alternatyviais sprendimais.

8.   Valstybės narės reikalauja, kad elektros energijos skirstymo sistemos operatoriai, bendradarbiaudami su centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistemos operatoriais savo atitinkamuose rajonuose, bent kartą per
  ketverius
  metus įvertintų galimybes centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistema teikti balansavimo ir kitokias sistemines paslaugas, įskaitant reguliavimą apkrova ir iš atsinaujinančių išteklių pagamintos perteklinės elektros energijos kaupimą, ir tai, ar naudotis nustatyta galimybe būtų našiau ir ekonomiškai efektyviau nei alternatyviais sprendimais.

Pakeitimas 215

Pakeitimas 215

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

24 straipsnio 9 dalis

24 straipsnio 9 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9.   Valstybės narės paskiria vieną arba daugiau
  nepriklausomų įstaigų
  , kurios
  užtikrintų
  , kad vartotojų teisės ir centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų eksploatavimo taisyklės pagal šį straipsnį
  būtų nustatytos aiškios
  ir kad jų būtų laikomasi. | 9.   Valstybės narės paskiria vieną arba daugiau
  kompetentingų institucijų
  , kurios
  užtikrina
  , kad
  būtų nustatytos aiškios
  vartotojų teisės ir centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų eksploatavimo taisyklės pagal šį straipsnį ir kad jų būtų laikomasi. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9.   Valstybės narės paskiria vieną arba daugiau
  nepriklausomų įstaigų
  , kurios
  užtikrintų
  , kad vartotojų teisės ir centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų eksploatavimo taisyklės pagal šį straipsnį
  būtų nustatytos aiškios
  ir kad jų būtų laikomasi.

9.   Valstybės narės paskiria vieną arba daugiau
  kompetentingų institucijų
  , kurios
  užtikrina
  , kad
  būtų nustatytos aiškios
  vartotojų teisės ir centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemų eksploatavimo taisyklės pagal šį straipsnį ir kad jų būtų laikomasi.

Pakeitimas 216

Pakeitimas 216

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

25 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nuo 2021 m. sausio 1 d
  . valstybės narės reikalauja, kad degalų tiekėjai į visą transporto degalų, kuriuos jie per kalendorinius metus patiekia vartoti arba naudoti rinkoje, kiekį įtrauktų tam tikrą būtinąją dalį energijos, gautos iš: pažangiųjų biodegalų ir kitokių biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priede išvardytų žaliavų; nebiologinių skystųjų ir dujinių transporto degalų,
  pagamintų
  iš atsinaujinančių išteklių
  ; atliekinio iškastinio kuro ir
  elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančių išteklių. | Kad pasiektų 3 straipsnyje nurodytą 12 proc
  .
  galutinės suvartojamos energijos gavimo iš atsinaujinančių šaltinių rodiklį,
  valstybės narės reikalauja, kad
  nuo 2021 m. sausio 1 d.
  degalų tiekėjai į visą transporto degalų, kuriuos jie per kalendorinius metus patiekia vartoti arba naudoti rinkoje, kiekį įtrauktų tam tikrą būtinąją dalį energijos, gautos iš: pažangiųjų biodegalų ir kitokių biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priede išvardytų žaliavų; nebiologinių skystųjų ir dujinių transporto degalų,
  perdirbtos anglies pagrindu ir
  iš atsinaujinančių išteklių
  pagamintų degalų;
  elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančių išteklių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nuo 2021 m. sausio 1 d
  . valstybės narės reikalauja, kad degalų tiekėjai į visą transporto degalų, kuriuos jie per kalendorinius metus patiekia vartoti arba naudoti rinkoje, kiekį įtrauktų tam tikrą būtinąją dalį energijos, gautos iš: pažangiųjų biodegalų ir kitokių biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priede išvardytų žaliavų; nebiologinių skystųjų ir dujinių transporto degalų,
  pagamintų
  iš atsinaujinančių išteklių
  ; atliekinio iškastinio kuro ir
  elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančių išteklių.

Nuo 2021 m. sausio 1 d

pagamintų

; atliekinio iškastinio kuro ir

Kad pasiektų 3 straipsnyje nurodytą 12 proc
  .
  galutinės suvartojamos energijos gavimo iš atsinaujinančių šaltinių rodiklį,
  valstybės narės reikalauja, kad
  nuo 2021 m. sausio 1 d.
  degalų tiekėjai į visą transporto degalų, kuriuos jie per kalendorinius metus patiekia vartoti arba naudoti rinkoje, kiekį įtrauktų tam tikrą būtinąją dalį energijos, gautos iš: pažangiųjų biodegalų ir kitokių biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priede išvardytų žaliavų; nebiologinių skystųjų ir dujinių transporto degalų,
  perdirbtos anglies pagrindu ir
  iš atsinaujinančių išteklių
  pagamintų degalų;
  elektros energijos, pagamintos iš atsinaujinančių išteklių.

Kad pasiektų 3 straipsnyje nurodytą 12 proc

galutinės suvartojamos energijos gavimo iš atsinaujinančių šaltinių rodiklį,

nuo 2021 m. sausio 1 d.

perdirbtos anglies pagrindu ir

pagamintų degalų;

Pakeitimas 217

Pakeitimas 217

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

25 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Būtinoji dalis yra bent 1,5  % 2021 m., o iki 2030 m. ji didinama iki bent
  6,8
   % laikantis X priedo B dalyje nustatytos trajektorijos. Visoje šioje būtinojoje dalyje pažangiųjų biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priedo A dalyje išvardytų žaliavų, dalis nuo 2021 m. sausio 1 d. turi būti bent 0,5  % transporto degalų, patiektų vartoti arba naudoti rinkoje, o iki 2030 m. ji didinama bent iki 3,6  % laikantis X priedo C dalyje nustatytos trajektorijos. | Būtinoji dalis yra bent 1,5  % 2021 m., o iki 2030 m. ji didinama iki bent
  10
   % laikantis X priedo B dalyje nustatytos trajektorijos. Visoje šioje būtinojoje dalyje pažangiųjų biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priedo A dalyje išvardytų žaliavų, dalis nuo 2021 m. sausio 1 d. turi būti bent 0,5  % transporto degalų, patiektų vartoti arba naudoti rinkoje, o iki 2030 m. ji didinama bent iki 3,6  % laikantis X priedo C dalyje nustatytos trajektorijos. |
| | Laikytis mažiausios iš IX priede išvardytų žaliavų pagamintų pažangiųjų biodegalų dalies reikalavimo nereikia kuro tiekėjams, tiekiantiems tik kurą kaip elektrą ir iš atsinaujinančių išteklių pagamintus nebiologinius skystuosius ir dujinius transporto degalus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Būtinoji dalis yra bent 1,5  % 2021 m., o iki 2030 m. ji didinama iki bent
  6,8
   % laikantis X priedo B dalyje nustatytos trajektorijos. Visoje šioje būtinojoje dalyje pažangiųjų biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priedo A dalyje išvardytų žaliavų, dalis nuo 2021 m. sausio 1 d. turi būti bent 0,5  % transporto degalų, patiektų vartoti arba naudoti rinkoje, o iki 2030 m. ji didinama bent iki 3,6  % laikantis X priedo C dalyje nustatytos trajektorijos.

6,8

Būtinoji dalis yra bent 1,5  % 2021 m., o iki 2030 m. ji didinama iki bent
  10
   % laikantis X priedo B dalyje nustatytos trajektorijos. Visoje šioje būtinojoje dalyje pažangiųjų biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priedo A dalyje išvardytų žaliavų, dalis nuo 2021 m. sausio 1 d. turi būti bent 0,5  % transporto degalų, patiektų vartoti arba naudoti rinkoje, o iki 2030 m. ji didinama bent iki 3,6  % laikantis X priedo C dalyje nustatytos trajektorijos.

10

Laikytis mažiausios iš IX priede išvardytų žaliavų pagamintų pažangiųjų biodegalų dalies reikalavimo nereikia kuro tiekėjams, tiekiantiems tik kurą kaip elektrą ir iš atsinaujinančių išteklių pagamintus nebiologinius skystuosius ir dujinius transporto degalus.

Laikytis mažiausios iš IX priede išvardytų žaliavų pagamintų pažangiųjų biodegalų dalies reikalavimo nereikia kuro tiekėjams, tiekiantiems tik kurą kaip elektrą ir iš atsinaujinančių išteklių pagamintus nebiologinius skystuosius ir dujinius transporto degalus.

Pakeitimas 218

Pakeitimas 218

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 straipsnio 1 dalies 4 pastraipos a punktas

25 straipsnio 1 dalies 4 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | į vardiklį, t. y. kelių ir geležinkelių transporto degalų, patiektų vartoti arba naudoti rinkoje, energinę vertę, įskaičiuojamas benzinas, dyzelinas, gamtinės dujos, biodegalai, biodujos, iš atsinaujinančių išteklių pagaminti nebiologiniai skystieji ir dujiniai transporto degalai,
  atliekinis iškastinis kuras
  ir elektros energija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

į vardiklį, t. y. kelių ir geležinkelių transporto degalų, patiektų vartoti arba naudoti rinkoje, energinę vertę, įskaičiuojamas benzinas, dyzelinas, gamtinės dujos, biodegalai, biodujos, iš atsinaujinančių išteklių pagaminti nebiologiniai skystieji ir dujiniai transporto degalai,
  atliekinis iškastinis kuras
  ir elektros energija;

atliekinis iškastinis kuras

| a) | į vardiklį, t. y. kelių ir geležinkelių transporto degalų, patiektų vartoti arba naudoti rinkoje, energinę vertę, įskaičiuojamas benzinas, dyzelinas, gamtinės dujos, biodegalai, biodujos, iš atsinaujinančių išteklių pagaminti nebiologiniai skystieji ir dujiniai transporto degalai,
  perdirbtos anglies pagrindu pagaminti degalai
  ir elektros energija; |
| --- | --- |

a)

į vardiklį, t. y. kelių ir geležinkelių transporto degalų, patiektų vartoti arba naudoti rinkoje, energinę vertę, įskaičiuojamas benzinas, dyzelinas, gamtinės dujos, biodegalai, biodujos, iš atsinaujinančių išteklių pagaminti nebiologiniai skystieji ir dujiniai transporto degalai,
  perdirbtos anglies pagrindu pagaminti degalai
  ir elektros energija;

perdirbtos anglies pagrindu pagaminti degalai

Pakeitimas 219

Pakeitimas 219

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 straipsnio 1 dalies 4 pastraipos 1 punkto 1 pastraipa

25 straipsnio 1 dalies 4 pastraipos 1 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | į skaitiklį įskaičiuojama pažangiųjų biodegalų ir kitokių iš IX priede išvardytų žaliavų pagamintų biodegalų ir biodujų, taip pat iš atsinaujinančių išteklių pagamintų nebiologinių skystųjų ir dujinių transporto degalų,
  atliekinio iškastinio kuro
  ,
  patiekto
  visiems transporto sektoriams, ir iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos kelių transporto priemonėms energinė vertė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

į skaitiklį įskaičiuojama pažangiųjų biodegalų ir kitokių iš IX priede išvardytų žaliavų pagamintų biodegalų ir biodujų, taip pat iš atsinaujinančių išteklių pagamintų nebiologinių skystųjų ir dujinių transporto degalų,
  atliekinio iškastinio kuro
  ,
  patiekto
  visiems transporto sektoriams, ir iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos kelių transporto priemonėms energinė vertė.

atliekinio iškastinio kuro

patiekto

| b) | į skaitiklį įskaičiuojama pažangiųjų biodegalų ir kitokių iš IX priede išvardytų žaliavų pagamintų biodegalų ir biodujų, taip pat iš atsinaujinančių išteklių pagamintų nebiologinių skystųjų ir dujinių transporto degalų,
  perdirbtos anglies pagrindu pagamintų degalų
  ,
  patiektų
  visiems transporto sektoriams, ir iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos kelių transporto priemonėms energinė vertė. |
| --- | --- |

b)

į skaitiklį įskaičiuojama pažangiųjų biodegalų ir kitokių iš IX priede išvardytų žaliavų pagamintų biodegalų ir biodujų, taip pat iš atsinaujinančių išteklių pagamintų nebiologinių skystųjų ir dujinių transporto degalų,
  perdirbtos anglies pagrindu pagamintų degalų
  ,
  patiektų
  visiems transporto sektoriams, ir iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos kelių transporto priemonėms energinė vertė.

perdirbtos anglies pagrindu pagamintų degalų

patiektų

Pakeitimas 220

Pakeitimas 220

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 straipsnio 1 dalies 4 pastraipos b punkto 2 pastraipa

25 straipsnio 1 dalies 4 pastraipos b punkto 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Apskaičiuojant skaitiklį, laikoma, kad biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priedo B dalyje išvardytų žaliavų, įnašas
  prilygsta
  1,7  % transporto degalų, patiektų vartoti arba naudoti rinkoje, energinės vertės
  , o aviacijos ir laivybos sektoriuose patiektų degalų įnašas prilygsta tų degalų energinės vertės ir 1,2 sandaugai; | Apskaičiuojant skaitiklį, laikoma, kad biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priedo B dalyje išvardytų žaliavų, įnašas
  turėtų apsiriboti
  1,7  % transporto degalų, patiektų vartoti arba naudoti rinkoje, energinės vertės. |
| | Valstybės narės gali pakeisti IX priedo B dalyje išvardytų žaliavų ribinę vertę, jei tai pateisinama atsižvelgiant į galimybę gauti žaliavų. Bet kokį keitimą turi patvirtinti Komisija. |
| | Aviacijos ir laivybos sektoriuose patiektų degalų įnašas prilygsta tų degalų energinės vertės ir atitinkamai 2 ir 1,2 sandaugai, o iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos, tiekiamos kelių transporto priemonėms, dalis laikoma 2,5 karto didesne už jos energetinę vertę;
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Apskaičiuojant skaitiklį, laikoma, kad biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priedo B dalyje išvardytų žaliavų, įnašas
  prilygsta
  1,7  % transporto degalų, patiektų vartoti arba naudoti rinkoje, energinės vertės
  , o aviacijos ir laivybos sektoriuose patiektų degalų įnašas prilygsta tų degalų energinės vertės ir 1,2 sandaugai;

prilygsta

, o aviacijos ir laivybos sektoriuose patiektų degalų įnašas prilygsta tų degalų energinės vertės ir 1,2 sandaugai;

Apskaičiuojant skaitiklį, laikoma, kad biodegalų ir biodujų, pagamintų iš IX priedo B dalyje išvardytų žaliavų, įnašas
  turėtų apsiriboti
  1,7  % transporto degalų, patiektų vartoti arba naudoti rinkoje, energinės vertės.

turėtų apsiriboti

Valstybės narės gali pakeisti IX priedo B dalyje išvardytų žaliavų ribinę vertę, jei tai pateisinama atsižvelgiant į galimybę gauti žaliavų. Bet kokį keitimą turi patvirtinti Komisija.

Valstybės narės gali pakeisti IX priedo B dalyje išvardytų žaliavų ribinę vertę, jei tai pateisinama atsižvelgiant į galimybę gauti žaliavų. Bet kokį keitimą turi patvirtinti Komisija.

Aviacijos ir laivybos sektoriuose patiektų degalų įnašas prilygsta tų degalų energinės vertės ir atitinkamai 2 ir 1,2 sandaugai, o iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos, tiekiamos kelių transporto priemonėms, dalis laikoma 2,5 karto didesne už jos energetinę vertę;
  .

Aviacijos ir laivybos sektoriuose patiektų degalų įnašas prilygsta tų degalų energinės vertės ir atitinkamai 2 ir 1,2 sandaugai, o iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos, tiekiamos kelių transporto priemonėms, dalis laikoma 2,5 karto didesne už jos energetinę vertę;

Pakeitimas 221

Pakeitimas 221

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 straipsnio 1 a dalis (nauja)

25 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Valstybės narės gali formuoti savo nacionalinę politiką, kad pasiektų šiame straipsnyje numatytus šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo įsipareigojimus, jos taip pat galėtų taikyti tą politiką iš atliekų pagamintam iškastiniam kurui, jei ji neprieštarauja žiedinės ekonomikos tikslams ir jei pasiekta 1 dalyje nustatyta atsinaujinančių išteklių energijos dalis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Valstybės narės gali formuoti savo nacionalinę politiką, kad pasiektų šiame straipsnyje numatytus šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo įsipareigojimus, jos taip pat galėtų taikyti tą politiką iš atliekų pagamintam iškastiniam kurui, jei ji neprieštarauja žiedinės ekonomikos tikslams ir jei pasiekta 1 dalyje nustatyta atsinaujinančių išteklių energijos dalis.

Pakeitimas 223

Pakeitimas 223

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

25 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos
  dalį
  1 dalies taikymo tikslais
  galima apskaičiuoti
  naudojant
  arba
  per dvejus metus iki aptariamų metų išmatuotą
  vidutinę
  iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos dalį
  Sąjungoje
  ,
  arba per tokį patį laikotarpį išmatuotą iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos dalį valstybėse narėse, kuriose
  elektros energija
  tiekiama. Abiem atvejais panaikinamas lygiavertis
  pagal
  19
  straipsnį
  sutektų kilmės garantijų kiekis. Tačiau
  ,
  jeigu elektros energija gaunama tiesiogiai prisijungus prie elektros energijos gamybos iš atsinaujinančių išteklių įrenginio, kuris: | 3.   Iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos
  dalis
  1 dalies taikymo tikslais
  apskaičiuojama
  naudojant per dvejus metus iki aptariamų metų išmatuotą iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos dalį
  valstybėje narėje
  ,
  kurioje elektros energija tiekiama, jei yra pakankamai įrodymų, kad ši atsinaujinanti
  elektros energija
  yra papildoma. Siekiant papildyti šią direktyvą, Komisijai
  pagal
  32
  straipsnį
  suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
  ,
  kuriais nustatoma metodika, be kita ko, valstybių narių bazinio lygio nustatymo metodika, kad būtų galima įrodyti papildomumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos
  dalį
  1 dalies taikymo tikslais
  galima apskaičiuoti
  naudojant
  arba
  per dvejus metus iki aptariamų metų išmatuotą
  vidutinę
  iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos dalį
  Sąjungoje
  ,
  arba per tokį patį laikotarpį išmatuotą iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos dalį valstybėse narėse, kuriose
  elektros energija
  tiekiama. Abiem atvejais panaikinamas lygiavertis
  pagal
  19
  straipsnį
  sutektų kilmės garantijų kiekis. Tačiau
  ,
  jeigu elektros energija gaunama tiesiogiai prisijungus prie elektros energijos gamybos iš atsinaujinančių išteklių įrenginio, kuris:

3.   Iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos
  dalis
  1 dalies taikymo tikslais
  apskaičiuojama
  naudojant per dvejus metus iki aptariamų metų išmatuotą iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos dalį
  valstybėje narėje
  ,
  kurioje elektros energija tiekiama, jei yra pakankamai įrodymų, kad ši atsinaujinanti
  elektros energija
  yra papildoma. Siekiant papildyti šią direktyvą, Komisijai
  pagal
  32
  straipsnį
  suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
  ,
  kuriais nustatoma metodika, be kita ko, valstybių narių bazinio lygio nustatymo metodika, kad būtų galima įrodyti papildomumą.

Pakeitimas 224

Pakeitimas 224

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 straipsnio 3 dalies 1 a pastraipa (nauja)

25 straipsnio 3 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Nukrypstant nuo pirmos pastraipos ir siekiant nustatyti elektros energijos dalį 1 dalies taikymo tikslais, jeigu elektros energija gaunama iš tiesioginės jungties su įrenginiu, gaminančiu iš atsinaujinančių išteklių gaminamą elektros energiją, ir tiekiama kelių transporto priemonėms, visa ta elektros energija laikoma atsinaujinančiais energijos ištekliais. Taip pat visa elektros energija, gaunama pagal ilgalaikes elektros energijos pirkimo sutartis dėl iš atsinaujinančių išteklių gaminamos elektros energijos, laikoma iš atsinaujinančių išteklių gaminama elektros energija. Bet kuriuo atveju panaikinamas lygiavertis pagal 19 straipsnį suteiktų kilmės garantijų kiekis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos ir siekiant nustatyti elektros energijos dalį 1 dalies taikymo tikslais, jeigu elektros energija gaunama iš tiesioginės jungties su įrenginiu, gaminančiu iš atsinaujinančių išteklių gaminamą elektros energiją, ir tiekiama kelių transporto priemonėms, visa ta elektros energija laikoma atsinaujinančiais energijos ištekliais. Taip pat visa elektros energija, gaunama pagal ilgalaikes elektros energijos pirkimo sutartis dėl iš atsinaujinančių išteklių gaminamos elektros energijos, laikoma iš atsinaujinančių išteklių gaminama elektros energija. Bet kuriuo atveju panaikinamas lygiavertis pagal 19 straipsnį suteiktų kilmės garantijų kiekis.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos ir siekiant nustatyti elektros energijos dalį 1 dalies taikymo tikslais, jeigu elektros energija gaunama iš tiesioginės jungties su įrenginiu, gaminančiu iš atsinaujinančių išteklių gaminamą elektros energiją, ir tiekiama kelių transporto priemonėms, visa ta elektros energija laikoma atsinaujinančiais energijos ištekliais. Taip pat visa elektros energija, gaunama pagal ilgalaikes elektros energijos pirkimo sutartis dėl iš atsinaujinančių išteklių gaminamos elektros energijos, laikoma iš atsinaujinančių išteklių gaminama elektros energija. Bet kuriuo atveju panaikinamas lygiavertis pagal 19 straipsnį suteiktų kilmės garantijų kiekis.

Pakeitimas 225

Pakeitimas 225

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 straipsnio 3 dalies 3 pastraipos a punkto 1 pastraipa

25 straipsnio 3 dalies 3 pastraipos a punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| jei elektros energija naudojama nebiologiniams skystiesiems arba dujiniams transporto degalams iš atsinaujinančių išteklių gaminti (tiesiogiai arba tarpinių produktų gamybai), atsinaujinančių išteklių energijos
  dalį galima apskaičiuoti naudojant arba
  per dvejus metus iki aptariamų metų išmatuotą
  vidutinę iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos dalį Sąjungoje, arba per tokį patį laikotarpį išmatuotą
  iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos dalį gamybos šalyje.
  Abiem atvejais panaikinamas
  lygiavertis pagal 19 straipsnį
  sutektų
  kilmės garantijų kiekis
  . Tačiau, jeigu elektros energija gaunama tiesiogiai prisijungus prie elektros energijos gamybos iš atsinaujinančių išteklių įrenginio, kuris: | jei elektros energija naudojama nebiologiniams skystiesiems arba dujiniams transporto degalams iš atsinaujinančių išteklių gaminti (tiesiogiai arba tarpinių produktų gamybai),
  vidutinė
  atsinaujinančių išteklių energijos
  dalis gali būti apskaičiuojama naudojant
  per dvejus metus iki aptariamų metų išmatuotą iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos dalį gamybos šalyje. Lygiavertis pagal 19 straipsnį
  suteiktų
  kilmės garantijų kiekis
  panaikinamas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

jei elektros energija naudojama nebiologiniams skystiesiems arba dujiniams transporto degalams iš atsinaujinančių išteklių gaminti (tiesiogiai arba tarpinių produktų gamybai), atsinaujinančių išteklių energijos
  dalį galima apskaičiuoti naudojant arba
  per dvejus metus iki aptariamų metų išmatuotą
  vidutinę iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos dalį Sąjungoje, arba per tokį patį laikotarpį išmatuotą
  iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos dalį gamybos šalyje.
  Abiem atvejais panaikinamas
  lygiavertis pagal 19 straipsnį
  sutektų
  kilmės garantijų kiekis
  . Tačiau, jeigu elektros energija gaunama tiesiogiai prisijungus prie elektros energijos gamybos iš atsinaujinančių išteklių įrenginio, kuris:

dalį galima apskaičiuoti naudojant arba

vidutinę iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos dalį Sąjungoje, arba per tokį patį laikotarpį išmatuotą

Abiem atvejais panaikinamas

sutektų

. Tačiau, jeigu elektros energija gaunama tiesiogiai prisijungus prie elektros energijos gamybos iš atsinaujinančių išteklių įrenginio, kuris:

jei elektros energija naudojama nebiologiniams skystiesiems arba dujiniams transporto degalams iš atsinaujinančių išteklių gaminti (tiesiogiai arba tarpinių produktų gamybai),
  vidutinė
  atsinaujinančių išteklių energijos
  dalis gali būti apskaičiuojama naudojant
  per dvejus metus iki aptariamų metų išmatuotą iš atsinaujinančių išteklių pagamintos elektros energijos dalį gamybos šalyje. Lygiavertis pagal 19 straipsnį
  suteiktų
  kilmės garantijų kiekis
  panaikinamas.

vidutinė

dalis gali būti apskaičiuojama naudojant

suteiktų

panaikinamas.

Pakeitimas 226

Pakeitimas 226

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

25 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės
  sukuria duomenų bazę, kuria naudojantis įmanoma atsekti transporto degalus, kuriuos galima įskaičiuoti į 1 dalies b punkte nustatytą skaitiklį
  , ir
  reikalauja, kad atitinkami
  ūkio subjektai
  į ją įrašytų informaciją apie atliktus sandorius ir reikalavimus atitinkančių degalų tvarumo charakteristikas, įskaitant per jų
  būvio
  ciklą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, nuo gamybos vietos iki degalų tiekėjo, kuris degalus patiekia rinkai. | Komisija
  sukuria
  Sąjungos
  duomenų bazę, kuria naudojantis įmanoma atsekti transporto degalus,
  įskaitant elektrą,
  kuriuos galima įskaičiuoti į 1 dalies b punkte nustatytą skaitiklį
  . Valstybės narės
  reikalauja, kad atitinkami
  ekonominės veiklos vykdytojai
  į ją įrašytų informaciją apie atliktus sandorius ir reikalavimus atitinkančių degalų tvarumo charakteristikas, įskaitant per jų
  gyvavimo
  ciklą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, nuo gamybos vietos iki degalų tiekėjo, kuris degalus patiekia rinkai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės
  sukuria duomenų bazę, kuria naudojantis įmanoma atsekti transporto degalus, kuriuos galima įskaičiuoti į 1 dalies b punkte nustatytą skaitiklį
  , ir
  reikalauja, kad atitinkami
  ūkio subjektai
  į ją įrašytų informaciją apie atliktus sandorius ir reikalavimus atitinkančių degalų tvarumo charakteristikas, įskaitant per jų
  būvio
  ciklą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, nuo gamybos vietos iki degalų tiekėjo, kuris degalus patiekia rinkai.

Valstybės narės

, ir

ūkio subjektai

būvio

Komisija
  sukuria
  Sąjungos
  duomenų bazę, kuria naudojantis įmanoma atsekti transporto degalus,
  įskaitant elektrą,
  kuriuos galima įskaičiuoti į 1 dalies b punkte nustatytą skaitiklį
  . Valstybės narės
  reikalauja, kad atitinkami
  ekonominės veiklos vykdytojai
  į ją įrašytų informaciją apie atliktus sandorius ir reikalavimus atitinkančių degalų tvarumo charakteristikas, įskaitant per jų
  gyvavimo
  ciklą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, nuo gamybos vietos iki degalų tiekėjo, kuris degalus patiekia rinkai.

Komisija

Sąjungos

įskaitant elektrą,

. Valstybės narės

ekonominės veiklos vykdytojai

gyvavimo

Pakeitimas 227

Pakeitimas 227

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 straipsnio 4 dalies 3 pastraipa

25 straipsnio 4 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nacionalinės duomenų bazės turi būti tarpusavyje susietos, kad būtų įmanoma atsekti įvairiose valstybėse narėse su degalais atliktus sandorius. Kad nacionalinės duomenų bazės būtų suderinamos,
  Komisija jų turinio ir naudojimo technines specifikacijas nustato įgyvendinimo aktais, priimtais pagal 31 straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. | Komisija jų turinio ir naudojimo technines specifikacijas nustato įgyvendinimo aktais, priimtais pagal 31 straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nacionalinės duomenų bazės turi būti tarpusavyje susietos, kad būtų įmanoma atsekti įvairiose valstybėse narėse su degalais atliktus sandorius. Kad nacionalinės duomenų bazės būtų suderinamos,
  Komisija jų turinio ir naudojimo technines specifikacijas nustato įgyvendinimo aktais, priimtais pagal 31 straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

Nacionalinės duomenų bazės turi būti tarpusavyje susietos, kad būtų įmanoma atsekti įvairiose valstybėse narėse su degalais atliktus sandorius. Kad nacionalinės duomenų bazės būtų suderinamos,

Komisija jų turinio ir naudojimo technines specifikacijas nustato įgyvendinimo aktais, priimtais pagal 31 straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.

Pakeitimas 228

Pakeitimas 228

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 straipsnio 5 dalis

25 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Pagal
  [Valdymo]
  reglamento VII priedą valstybės narės teikia suvestinės
  duomenų bazių
  informacijos, įskaitant per degalų
  būvio
  ciklą
  išmetamų
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  kiekio
  , ataskaitas. | 5.   Pagal
  ... Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamento
  [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)]
  VII priedą valstybės narės teikia suvestinės informacijos, įskaitant per degalų
  gyvavimo
  ciklą
  išmetamą
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  kiekį
  , ataskaitas.
  Komisija kiekvienais metais skelbia suvestinę duomenų bazės informaciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Pagal
  [Valdymo]
  reglamento VII priedą valstybės narės teikia suvestinės
  duomenų bazių
  informacijos, įskaitant per degalų
  būvio
  ciklą
  išmetamų
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  kiekio
  , ataskaitas.

5.   Pagal
  ... Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamento
  [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)]
  VII priedą valstybės narės teikia suvestinės informacijos, įskaitant per degalų
  gyvavimo
  ciklą
  išmetamą
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  kiekį
  , ataskaitas.
  Komisija kiekvienais metais skelbia suvestinę duomenų bazės informaciją.

Pakeitimas 229

Pakeitimas 229

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 straipsnio 6 dalis

25 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Pagal 32 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais: tiksliau nustatoma šio straipsnio 3 dalies b punkte nurodyta metodika, kuria apskaičiuojama biodegalų dalis, gaunama biomasę apdorojant su iškastiniu kuru vieniniame procese; nustatoma metodika, kuria vertinamas naudojant iš atsinaujinančių išteklių pagamintus nebiologinius skystuosius ir dujinius transporto degalus ir
  atliekinį
  iškastinį kurą sumažintas išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis; ir nustatomas būtinasis sumažintas išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, kuris tokiems degalams taikomas šio straipsnio 1 dalies tikslais. | 6.   
  Siekiant papildyti šią direktyvą,
  pagal 32 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais: tiksliau nustatoma šio straipsnio 3 dalies b punkte nurodyta metodika, kuria apskaičiuojama biodegalų dalis, gaunama biomasę apdorojant su iškastiniu kuru vieniniame procese; nustatoma metodika, kuria vertinamas naudojant iš atsinaujinančių išteklių pagamintus nebiologinius skystuosius ir dujinius transporto degalus ir
  mažo anglies dioksido kiekio
  iškastinį kurą
  , gaunamą iš dujinių atliekų srautų, pagamintų iš dujinių išmetalų, kurie yra neišvengiami ir netyčiniai komerciniam naudojimui skirtų prekių gamybos ir (arba) prekybos proceso padariniai,
  sumažintas išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis; ir nustatomas būtinasis sumažintas išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, kuris tokiems degalams taikomas šio straipsnio 1 dalies tikslais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Pagal 32 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais: tiksliau nustatoma šio straipsnio 3 dalies b punkte nurodyta metodika, kuria apskaičiuojama biodegalų dalis, gaunama biomasę apdorojant su iškastiniu kuru vieniniame procese; nustatoma metodika, kuria vertinamas naudojant iš atsinaujinančių išteklių pagamintus nebiologinius skystuosius ir dujinius transporto degalus ir
  atliekinį
  iškastinį kurą sumažintas išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis; ir nustatomas būtinasis sumažintas išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, kuris tokiems degalams taikomas šio straipsnio 1 dalies tikslais.

6.   
  Siekiant papildyti šią direktyvą,
  pagal 32 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais: tiksliau nustatoma šio straipsnio 3 dalies b punkte nurodyta metodika, kuria apskaičiuojama biodegalų dalis, gaunama biomasę apdorojant su iškastiniu kuru vieniniame procese; nustatoma metodika, kuria vertinamas naudojant iš atsinaujinančių išteklių pagamintus nebiologinius skystuosius ir dujinius transporto degalus ir
  mažo anglies dioksido kiekio
  iškastinį kurą
  , gaunamą iš dujinių atliekų srautų, pagamintų iš dujinių išmetalų, kurie yra neišvengiami ir netyčiniai komerciniam naudojimui skirtų prekių gamybos ir (arba) prekybos proceso padariniai,
  sumažintas išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis; ir nustatomas būtinasis sumažintas išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, kuris tokiems degalams taikomas šio straipsnio 1 dalies tikslais.

Pakeitimas 230

Pakeitimas 230

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

25 straipsnio 7 dalis

25 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   
  Iki
  2025 m. gruodžio 31 d., pagal
  [Valdymo]
  reglamentą kas dvejus metus vertindama padarytą pažangą, Komisija vertina, ar 1 dalyje nustatytu įpareigojimu transporto sektoriuje veiksmingai
  skatinamos
  inovacijos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų neišmetimas ir ar biodegalams taikomi
  sumažinto
  išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio reikalavimai yra tinkami. Jei dera, Komisija pateikia 1 dalyje nustatyto įpareigojimo keitimo pasiūlymą. | 7.   
  Ne vėliau kaip
  2025 m. gruodžio 31 d., pagal
  ... Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentą
  [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)]
  kas dvejus metus vertindama padarytą pažangą Komisija vertina, ar 1 dalyje nustatytu įpareigojimu transporto sektoriuje veiksmingai
  užtikrinamos
  inovacijos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų neišmetimas ir ar biodegalams taikomi išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  mažinimo
  reikalavimai yra tinkami.
  Vertinant taip pat nagrinėjama, ar šio straipsnio nuostatomis veiksmingai išvengiama dvigubo atsinaujinančios energijos skaičiavimo.
  Jei dera, Komisija pateikia 1 dalyje nustatyto įpareigojimo keitimo pasiūlymą.
  Pakeistais įpareigojimais turi būti bent išlaikomi lygiai, atitinkantys įdiegtus ir 2025 m. planuojamus kurti pažangiųjų biodegalų gamybos pajėgumus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   
  Iki
  2025 m. gruodžio 31 d., pagal
  [Valdymo]
  reglamentą kas dvejus metus vertindama padarytą pažangą, Komisija vertina, ar 1 dalyje nustatytu įpareigojimu transporto sektoriuje veiksmingai
  skatinamos
  inovacijos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų neišmetimas ir ar biodegalams taikomi
  sumažinto
  išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio reikalavimai yra tinkami. Jei dera, Komisija pateikia 1 dalyje nustatyto įpareigojimo keitimo pasiūlymą.

7.   
  Ne vėliau kaip
  2025 m. gruodžio 31 d., pagal
  ... Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamentą
  [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)]
  kas dvejus metus vertindama padarytą pažangą Komisija vertina, ar 1 dalyje nustatytu įpareigojimu transporto sektoriuje veiksmingai
  užtikrinamos
  inovacijos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų neišmetimas ir ar biodegalams taikomi išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  mažinimo
  reikalavimai yra tinkami.
  Vertinant taip pat nagrinėjama, ar šio straipsnio nuostatomis veiksmingai išvengiama dvigubo atsinaujinančios energijos skaičiavimo.
  Jei dera, Komisija pateikia 1 dalyje nustatyto įpareigojimo keitimo pasiūlymą.
  Pakeistais įpareigojimais turi būti bent išlaikomi lygiai, atitinkantys įdiegtus ir 2025 m. planuojamus kurti pažangiųjų biodegalų gamybos pajėgumus.

Pakeitimas 231

Pakeitimas 231

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

26 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Į
  energiją iš biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro šios dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais atsižvelgiama tik tuo atveju, jei jie atitinka šio straipsnio 2–6 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus ir 7 dalyje nustatytus
  sumažinto
  išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  kriterijus
  : | 1.   
  Nepaisant to, ar žaliavos buvo išaugintos Sąjungos teritorijoje, ar už jos ribų, į
  energiją iš biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro šios dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais atsižvelgiama tik tuo atveju, jei jie atitinka šio straipsnio 2–6 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus ir 7 dalyje nustatytus išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  mažinimo kriterijus
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Į
  energiją iš biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro šios dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais atsižvelgiama tik tuo atveju, jei jie atitinka šio straipsnio 2–6 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus ir 7 dalyje nustatytus
  sumažinto
  išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  kriterijus
  :

1.   
  Nepaisant to, ar žaliavos buvo išaugintos Sąjungos teritorijoje, ar už jos ribų, į
  energiją iš biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro šios dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais atsižvelgiama tik tuo atveju, jei jie atitinka šio straipsnio 2–6 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus ir 7 dalyje nustatytus išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  mažinimo kriterijus
  :

Pakeitimas 232

Pakeitimas 232

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos c punktas

26 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | galimybė gauti finansinę paramą už biodegalų, skystųjų bioproduktų biomasės kuro naudojimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

galimybė gauti finansinę paramą už biodegalų, skystųjų bioproduktų biomasės kuro naudojimą.

| c) | galimybė gauti finansinę paramą
  , įskaitant fiskalines paskatas,
  už biodegalų, skystųjų bioproduktų
  ir
  biomasės kuro naudojimą. |
| --- | --- |

c)

galimybė gauti finansinę paramą
  , įskaitant fiskalines paskatas,
  už biodegalų, skystųjų bioproduktų
  ir
  biomasės kuro naudojimą.

, įskaitant fiskalines paskatas,

ir

Pakeitimas 323

Pakeitimas 323

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

26 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tačiau
  tam, kad šios dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais būtų atsižvelgta į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą, pagamintus iš atliekų ir liekanų, išskyrus žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės ir miškininkystės liekanas, jie turi atitikti tik
  2
  dalyje nustatytus sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus. Ši nuostata taip pat taikoma atliekoms ir liekanoms, kurios pirmiausia perdirbamos į produktą, o paskui – į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą. | Tam, kad šios dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais būtų atsižvelgta į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą, pagamintus iš atliekų ir liekanų, išskyrus žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės ir miškininkystės liekanas, jie turi atitikti tik
  7
  dalyje nustatytus sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus
  . Tačiau jų gamyba iš atliekų ar liekanų, kurioms taikoma Direktyva 2008/98/EB, atitinka Direktyvoje 2008/98/EB nurodytus atliekų hierarchijos principus.
  Ši nuostata taip pat taikoma atliekoms ir liekanoms, kurios pirmiausia perdirbamos į produktą, o paskui – į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tačiau
  tam, kad šios dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais būtų atsižvelgta į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą, pagamintus iš atliekų ir liekanų, išskyrus žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės ir miškininkystės liekanas, jie turi atitikti tik
  2
  dalyje nustatytus sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus. Ši nuostata taip pat taikoma atliekoms ir liekanoms, kurios pirmiausia perdirbamos į produktą, o paskui – į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą.

Tačiau

2

Tam, kad šios dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais būtų atsižvelgta į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą, pagamintus iš atliekų ir liekanų, išskyrus žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės ir miškininkystės liekanas, jie turi atitikti tik
  7
  dalyje nustatytus sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus
  . Tačiau jų gamyba iš atliekų ar liekanų, kurioms taikoma Direktyva 2008/98/EB, atitinka Direktyvoje 2008/98/EB nurodytus atliekų hierarchijos principus.
  Ši nuostata taip pat taikoma atliekoms ir liekanoms, kurios pirmiausia perdirbamos į produktą, o paskui – į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą.

7

. Tačiau jų gamyba iš atliekų ar liekanų, kurioms taikoma Direktyva 2008/98/EB, atitinka Direktyvoje 2008/98/EB nurodytus atliekų hierarchijos principus.

Pakeitimas 234

Pakeitimas 234

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 1 dalies 2 a pastraipa (nauja)

26 straipsnio 1 dalies 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Šios dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės degalus, pagamintus iš žemės ūkio paskirties atliekų ir liekanų, atsižvelgiama tik tuo atveju, jei priemonių buvo imtasi siekiant sumažinti neigiamą poveikį dirvožemio kokybei ir dirvožemio angliai. Informacija apie tas priemones teikiama pagal 27 straipsnio 3 dalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Šios dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės degalus, pagamintus iš žemės ūkio paskirties atliekų ir liekanų, atsižvelgiama tik tuo atveju, jei priemonių buvo imtasi siekiant sumažinti neigiamą poveikį dirvožemio kokybei ir dirvožemio angliai. Informacija apie tas priemones teikiama pagal 27 straipsnio 3 dalį.

Šios dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės degalus, pagamintus iš žemės ūkio paskirties atliekų ir liekanų, atsižvelgiama tik tuo atveju, jei priemonių buvo imtasi siekiant sumažinti neigiamą poveikį dirvožemio kokybei ir dirvožemio angliai. Informacija apie tas priemones teikiama pagal 27 straipsnio 3 dalį.

Pakeitimas 235

Pakeitimas 235

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 1 dalies 3 pastraipa

26 straipsnio 1 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2–7 dalyse nustatytus tvarumo ir
  sumažinto
  išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus biomasės kuras turi atitikti tik jeigu jis naudojamas elektros energijos, šilumos ir vėsumos arba degalų gamybos įrenginiuose, kurių
  kuro talpa
  , jei naudojamas kietosios biomasės kuras, ne mažesnė kaip 20 MW, o 
  elektrinė
  galia, jei naudojamas dujinis biomasės kuras, ne mažesnė kaip
  0,5
   MW. Tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus valstybės narės gali taikyti įrenginiams, kurių kuro talpa mažesnė. | 2–7 dalyse nustatytus tvarumo ir išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  mažinimo
  kriterijus biomasės kuras turi atitikti tik jeigu jis naudojamas elektros energijos, šilumos ir vėsumos arba degalų gamybos įrenginiuose, kurių
  bendra nominalioji šiluminė galia
  , jei naudojamas kietosios biomasės kuras, ne mažesnė kaip 20 MW, o 
  bendra nominalioji šiluminė
  galia, jei naudojamas dujinis biomasės kuras, ne mažesnė kaip
  2
   MW. Tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus valstybės narės gali taikyti įrenginiams, kurių kuro talpa mažesnė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2–7 dalyse nustatytus tvarumo ir
  sumažinto
  išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus biomasės kuras turi atitikti tik jeigu jis naudojamas elektros energijos, šilumos ir vėsumos arba degalų gamybos įrenginiuose, kurių
  kuro talpa
  , jei naudojamas kietosios biomasės kuras, ne mažesnė kaip 20 MW, o 
  elektrinė
  galia, jei naudojamas dujinis biomasės kuras, ne mažesnė kaip
  0,5
   MW. Tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus valstybės narės gali taikyti įrenginiams, kurių kuro talpa mažesnė.

sumažinto

kuro talpa

elektrinė

0,5

2–7 dalyse nustatytus tvarumo ir išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  mažinimo
  kriterijus biomasės kuras turi atitikti tik jeigu jis naudojamas elektros energijos, šilumos ir vėsumos arba degalų gamybos įrenginiuose, kurių
  bendra nominalioji šiluminė galia
  , jei naudojamas kietosios biomasės kuras, ne mažesnė kaip 20 MW, o 
  bendra nominalioji šiluminė
  galia, jei naudojamas dujinis biomasės kuras, ne mažesnė kaip
  2
   MW. Tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijus valstybės narės gali taikyti įrenginiams, kurių kuro talpa mažesnė.

mažinimo

bendra nominalioji šiluminė galia

bendra nominalioji šiluminė

2

Pakeitimas 236

Pakeitimas 236

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 2 dalies a a punktas (naujas)

26 straipsnio 2 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | labai didelės biologinės įvairovės miškas ir kita medžiais apsodinta žemė, kurioje gausu rūšių ir kuri nėra nuniokota arba kuri atitinkamos kompetentingos institucijos yra pripažinta kaip didelės biologinės įvairovės žemė, nebent pateikiama įrodymų, kad tų žaliavų gamyba tiems gamtos apsaugos tikslams nepakenkė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

labai didelės biologinės įvairovės miškas ir kita medžiais apsodinta žemė, kurioje gausu rūšių ir kuri nėra nuniokota arba kuri atitinkamos kompetentingos institucijos yra pripažinta kaip didelės biologinės įvairovės žemė, nebent pateikiama įrodymų, kad tų žaliavų gamyba tiems gamtos apsaugos tikslams nepakenkė;

labai didelės biologinės įvairovės miškas ir kita medžiais apsodinta žemė, kurioje gausu rūšių ir kuri nėra nuniokota arba kuri atitinkamos kompetentingos institucijos yra pripažinta kaip didelės biologinės įvairovės žemė, nebent pateikiama įrodymų, kad tų žaliavų gamyba tiems gamtos apsaugos tikslams nepakenkė;

Pakeitimas 237

Pakeitimas 237

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 2 dalies c punkto įžanginė dalis

26 straipsnio 2 dalies c punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | daugiau kaip vieno hektaro labai
  didelės biologinės įvairovės pievos: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

daugiau kaip vieno hektaro labai
  didelės biologinės įvairovės pievos:

daugiau kaip vieno hektaro labai

| c) | labai
  didelės biologinės įvairovės pievos
  , įskaitant miškingas pievas ir ganyklas
  : |
| --- | --- |

c)

labai
  didelės biologinės įvairovės pievos
  , įskaitant miškingas pievas ir ganyklas
  :

labai

, įskaitant miškingas pievas ir ganyklas

Pakeitimas 238

Pakeitimas 238

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 2 dalies c punkto ii papunktis

26 straipsnio 2 dalies c punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | labai didelės biologinės įvairovės nenatūralios pievos, būtent pievos, kurios nebebūtų pievos be žmogaus įsikišimo ir kurios pasižymi rūšių įvairove bei yra nenuniokotos ,
  o
  kompetentinga institucija
  jas
  yra pripažinusi labai didelės biologinės įvairovės
  pievoms
  , išskyrus atvejus, kai pateikiama įrodymų, kad žaliavos nuėmimas yra būtinas siekiant išsaugoti jai taikomą labai didelės biologinės įvairovės pievos apibūdinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

labai didelės biologinės įvairovės nenatūralios pievos, būtent pievos, kurios nebebūtų pievos be žmogaus įsikišimo ir kurios pasižymi rūšių įvairove bei yra nenuniokotos ,
  o
  kompetentinga institucija
  jas
  yra pripažinusi labai didelės biologinės įvairovės
  pievoms
  , išskyrus atvejus, kai pateikiama įrodymų, kad žaliavos nuėmimas yra būtinas siekiant išsaugoti jai taikomą labai didelės biologinės įvairovės pievos apibūdinimą.

o

jas

pievoms

| ii) | labai didelės biologinės įvairovės nenatūralios pievos, būtent pievos, kurios nebebūtų pievos be žmogaus įsikišimo ir kurios pasižymi rūšių įvairove bei yra nenuniokotos,
  arba kurias
  kompetentinga institucija yra pripažinusi labai didelės biologinės įvairovės
  pievomis
  , išskyrus atvejus, kai pateikiama įrodymų, kad žaliavos nuėmimas yra būtinas siekiant išsaugoti jai taikomą labai didelės biologinės įvairovės pievos apibūdinimą. |
| --- | --- |

ii)

labai didelės biologinės įvairovės nenatūralios pievos, būtent pievos, kurios nebebūtų pievos be žmogaus įsikišimo ir kurios pasižymi rūšių įvairove bei yra nenuniokotos,
  arba kurias
  kompetentinga institucija yra pripažinusi labai didelės biologinės įvairovės
  pievomis
  , išskyrus atvejus, kai pateikiama įrodymų, kad žaliavos nuėmimas yra būtinas siekiant išsaugoti jai taikomą labai didelės biologinės įvairovės pievos apibūdinimą.

arba kurias

pievomis

Pakeitimas 239

Pakeitimas 239

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 4 dalis

26 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Iš žemės ūkio biomasės pagaminti biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, į kuriuos atsižvelgiama 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, neturi būti pagaminti iš žaliavų, gautų iš žemės, kuri 2008 m. sausio mėn. buvo durpynas. | 4.   Iš žemės ūkio biomasės pagaminti biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, į kuriuos atsižvelgiama 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, neturi būti pagaminti iš žaliavų, gautų iš žemės, kuri 2008 m. sausio mėn. buvo durpynas
  , nebent pateikiama pagrįstų įrodymų, kad tos žaliavos auginimui ir derliaus nuėmimui nereikalingas anksčiau nenusausintos dirvos sausinimas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Iš žemės ūkio biomasės pagaminti biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, į kuriuos atsižvelgiama 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, neturi būti pagaminti iš žaliavų, gautų iš žemės, kuri 2008 m. sausio mėn. buvo durpynas.

4.   Iš žemės ūkio biomasės pagaminti biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, į kuriuos atsižvelgiama 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, neturi būti pagaminti iš žaliavų, gautų iš žemės, kuri 2008 m. sausio mėn. buvo durpynas
  , nebent pateikiama pagrįstų įrodymų, kad tos žaliavos auginimui ir derliaus nuėmimui nereikalingas anksčiau nenusausintos dirvos sausinimas
  .

Pakeitimas 240

Pakeitimas 240

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 5 dalis

26 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Iš miško biomasės pagaminti biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, į kuriuos atsižvelgiama 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, atitinka šiuos reikalavimus, kad būtų kuo labiau sumažinta rizika naudoti netvarios gamybos miško biomasę: | 5.   Iš miško biomasės pagaminti biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, į kuriuos atsižvelgiama 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, atitinka šiuos reikalavimus, kad būtų kuo labiau sumažinta rizika naudoti netvarios gamybos miško biomasę: |
| a) | šalis, kurioje paruošta miško biomasė, turi nacionalinius ir (arba) subnacionalinius medyno kirtimo teisės aktus, taip pat stebėjimo ir vykdymo užtikrinimo sistemas, kuriomis užtikrinama, kad: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Iš miško biomasės pagaminti biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, į kuriuos atsižvelgiama 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, atitinka šiuos reikalavimus, kad būtų kuo labiau sumažinta rizika naudoti netvarios gamybos miško biomasę:

5.   Iš miško biomasės pagaminti biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras, į kuriuos atsižvelgiama 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, atitinka šiuos reikalavimus, kad būtų kuo labiau sumažinta rizika naudoti netvarios gamybos miško biomasę:

a)

šalis, kurioje paruošta miško biomasė, turi nacionalinius ir (arba) subnacionalinius medyno kirtimo teisės aktus, taip pat stebėjimo ir vykdymo užtikrinimo sistemas, kuriomis užtikrinama, kad:

| a) | šalis, kurioje paruošta miško biomasė, turi nacionalinius ir (arba) subnacionalinius medyno kirtimo teisės aktus, taip pat stebėjimo ir vykdymo užtikrinimo sistemas, kuriomis užtikrinama, kad: |
| --- | --- |

a)

šalis, kurioje paruošta miško biomasė, turi nacionalinius ir (arba) subnacionalinius medyno kirtimo teisės aktus, taip pat stebėjimo ir vykdymo užtikrinimo sistemas, kuriomis užtikrinama, kad:

| | i) | medynas būtų kertamas teisiškai oficialiai paskelbtoje teritorijoje pagal ruošos leidimo sąlygas, |
| --- | --- | --- |

i)

medynas būtų kertamas teisiškai oficialiai paskelbtoje teritorijoje pagal ruošos leidimo sąlygas,

| | i) | medynas būtų kertamas teisiškai oficialiai paskelbtoje teritorijoje pagal ruošos leidimo sąlygas
  ar lygiavertę teisės aktais nustatytą nacionalinę ar regioninę medyno kirtimo teisę
  , |
| --- | --- | --- |

i)

medynas būtų kertamas teisiškai oficialiai paskelbtoje teritorijoje pagal ruošos leidimo sąlygas
  ar lygiavertę teisės aktais nustatytą nacionalinę ar regioninę medyno kirtimo teisę
  ,

ar lygiavertę teisės aktais nustatytą nacionalinę ar regioninę medyno kirtimo teisę

| | ii) | medyno kirtavietėje želdinamas miškas, |
| --- | --- | --- |

ii)

medyno kirtavietėje želdinamas miškas,

| | ii) | medyno kirtavietėje želdinamas miškas, |
| --- | --- | --- |

ii)

medyno kirtavietėje želdinamas miškas,

| | iii) | didelės išliekamosios vertės
  vietos, įskaitant šlapžemes ir durpynus, būtų saugomos, |
| --- | --- | --- |

iii)

didelės išliekamosios vertės
  vietos, įskaitant šlapžemes ir durpynus, būtų saugomos,

didelės išliekamosios vertės

| | iii) | biologinės įvairovės išlaikymo rėmimo arba gamtos išsaugojimo tikslais pagal tarptautinius arba nacionalinius įstatymus arba atitinkamos kompetentingos institucijos nustatytos
  vietos, įskaitant šlapžemes ir durpynus, būtų saugomos; |
| --- | --- | --- |

iii)

biologinės įvairovės išlaikymo rėmimo arba gamtos išsaugojimo tikslais pagal tarptautinius arba nacionalinius įstatymus arba atitinkamos kompetentingos institucijos nustatytos
  vietos, įskaitant šlapžemes ir durpynus, būtų saugomos;

biologinės įvairovės išlaikymo rėmimo arba gamtos išsaugojimo tikslais pagal tarptautinius arba nacionalinius įstatymus arba atitinkamos kompetentingos institucijos nustatytos

| | iv) | medyno kirtimo poveikis
  dirvožemio
  kokybei
  ir
  biologinei įvairovei būtų minimalus
  ir |
| --- | --- | --- |

iv)

medyno kirtimo poveikis
  dirvožemio
  kokybei
  ir
  biologinei įvairovei būtų minimalus
  ir

medyno kirtimo poveikis

kokybei

biologinei įvairovei būtų minimalus

| | iv) | kirtimas atliekamas atsižvelgiant į
  dirvožemio
  kokybės
  ir
  biologinės įvairovės išlaikymą, siekiant kuo labiau sumažinti neigiamą poveikį
  ir |
| --- | --- | --- |

iv)

kirtimas atliekamas atsižvelgiant į
  dirvožemio
  kokybės
  ir
  biologinės įvairovės išlaikymą, siekiant kuo labiau sumažinti neigiamą poveikį
  ir

kirtimas atliekamas atsižvelgiant į

kokybės

biologinės įvairovės išlaikymą, siekiant kuo labiau sumažinti neigiamą poveikį

| | v) | medyno kirtimas
  neviršytų ilgalaikio
  miško
  produktyvumo
  ; |
| --- | --- | --- |

v)

medyno kirtimas
  neviršytų ilgalaikio
  miško
  produktyvumo
  ;

neviršytų ilgalaikio

produktyvumo

| | v) | medyno kirtimas
  atliekamas išlaikant arba padidinant ilgalaikį
  miško
  produktyvumą šalies ar regioniniu lygmeniu
  ; |
| --- | --- | --- |

v)

medyno kirtimas
  atliekamas išlaikant arba padidinant ilgalaikį
  miško
  produktyvumą šalies ar regioniniu lygmeniu
  ;

atliekamas išlaikant arba padidinant ilgalaikį

produktyvumą šalies ar regioniniu lygmeniu

| b) | jei pirmoje pastraipoje nurodytų įrodymų nėra, į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą, pagamintus iš miško biomasės, atsižvelgiama 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, jei
  miško valdos lygiu įdiegtos valdymo sistemoms
  ,
  kuriomis užtikrinama
  , kad: |
| --- | --- |

b)

b)

jei pirmoje pastraipoje nurodytų įrodymų nėra, į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą, pagamintus iš miško biomasės, atsižvelgiama 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, jei
  miško valdos lygiu įdiegtos valdymo sistemoms
  ,
  kuriomis užtikrinama
  , kad:

miško valdos lygiu įdiegtos valdymo sistemoms

kuriomis užtikrinama

| b) | jei pirmoje pastraipoje nurodytų įrodymų nėra, į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą, pagamintus iš miško biomasės, atsižvelgiama 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, jei
  pateikiama papildomos informacijos apie teisėtumą ir miškotvarkos būdus baziniu tiekimo lygiu
  ,
  siekiant užtikrinti
  , kad: |
| --- | --- |

b)

jei pirmoje pastraipoje nurodytų įrodymų nėra, į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą, pagamintus iš miško biomasės, atsižvelgiama 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, jei
  pateikiama papildomos informacijos apie teisėtumą ir miškotvarkos būdus baziniu tiekimo lygiu
  ,
  siekiant užtikrinti
  , kad:

pateikiama papildomos informacijos apie teisėtumą ir miškotvarkos būdus baziniu tiekimo lygiu

siekiant užtikrinti

| | i) | miško biomasė paruošta
  pagal
  teisėtą leidimą
  , |
| --- | --- | --- |

i)

miško biomasė paruošta
  pagal
  teisėtą leidimą
  ,

miško biomasė paruošta

teisėtą leidimą

| | i) | medynas būtų kertamas
  pagal
  ruošos leidimo sąlygas ar lygiavertę nacionalinės ar regioninės teisės aktais nustatytą medyno kirtimo teisę
  , |
| --- | --- | --- |

i)

medynas būtų kertamas
  pagal
  ruošos leidimo sąlygas ar lygiavertę nacionalinės ar regioninės teisės aktais nustatytą medyno kirtimo teisę
  ,

medynas būtų kertamas

ruošos leidimo sąlygas ar lygiavertę nacionalinės ar regioninės teisės aktais nustatytą medyno kirtimo teisę

| | ii) | medyno kirtavietėje želdinamas miškas, |
| --- | --- | --- |

ii)

medyno kirtavietėje želdinamas miškas,

| | ii) | medyno kirtavietėje
  būtų
  želdinamas miškas, |
| --- | --- | --- |

ii)

medyno kirtavietėje
  būtų
  želdinamas miškas,

būtų

| | iii) | didelės išliekamosios vertės
  vietos, įskaitant
  durpynus
  ir
  šlapžemes
  ,
  yra
  saugomos, |
| --- | --- | --- |

iii)

didelės išliekamosios vertės
  vietos, įskaitant
  durpynus
  ir
  šlapžemes
  ,
  yra
  saugomos,

didelės išliekamosios vertės

durpynus

šlapžemes

yra

| | iii) | biologinės įvairovės išlaikymo rėmimo arba gamtos išsaugojimo tikslais pagal tarptautinius arba nacionalinius įstatymus arba atitinkamos kompetentingos institucijos nustatytos
  vietos, įskaitant
  šlapžemes
  ir
  durpynus
  ,
  būtų
  saugomos; |
| --- | --- | --- |

iii)

biologinės įvairovės išlaikymo rėmimo arba gamtos išsaugojimo tikslais pagal tarptautinius arba nacionalinius įstatymus arba atitinkamos kompetentingos institucijos nustatytos
  vietos, įskaitant
  šlapžemes
  ir
  durpynus
  ,
  būtų
  saugomos;

biologinės įvairovės išlaikymo rėmimo arba gamtos išsaugojimo tikslais pagal tarptautinius arba nacionalinius įstatymus arba atitinkamos kompetentingos institucijos nustatytos

šlapžemes

durpynus

būtų

| | iv) | medyno
  kirtimo poveikis
  dirvožemio
  kokybei
  ir
  biologinei įvairovei minimalus
  , |
| --- | --- | --- |

iv)

medyno
  kirtimo poveikis
  dirvožemio
  kokybei
  ir
  biologinei įvairovei minimalus
  ,

kirtimo poveikis

kokybei

biologinei įvairovei minimalus

| | iv) | medyno
  kirtimas būtų vykdomas siekiant išlaikyti
  dirvožemio
  kokybę
  ir
  biologinę įvairovę ir įskaitant aplinkines teritorijas
  ,
  jei joms medyno kirtimo veikla turi poveikio; |
| --- | --- | --- |

iv)

medyno
  kirtimas būtų vykdomas siekiant išlaikyti
  dirvožemio
  kokybę
  ir
  biologinę įvairovę ir įskaitant aplinkines teritorijas
  ,
  jei joms medyno kirtimo veikla turi poveikio;

kirtimas būtų vykdomas siekiant išlaikyti

kokybę

biologinę įvairovę ir įskaitant aplinkines teritorijas

jei joms medyno kirtimo veikla turi poveikio;

| | v) | medyno kirtimas
  neviršija ilgalaikio
  miško
  produktyvumo. |
| --- | --- | --- |

v)

medyno kirtimas
  neviršija ilgalaikio
  miško
  produktyvumo.

neviršija ilgalaikio

produktyvumo.

| | v) | medyno kirtimas
  būtų atliekamas išlaikant arba padidinant ilgalaikį
  miško
  produktyvumą šalies ar regioniniu lygmeniu; taip pat |
| --- | --- | --- |

v)

medyno kirtimas
  būtų atliekamas išlaikant arba padidinant ilgalaikį
  miško
  produktyvumą šalies ar regioniniu lygmeniu; taip pat

būtų atliekamas išlaikant arba padidinant ilgalaikį

produktyvumą šalies ar regioniniu lygmeniu; taip pat

| | vi) | būtų priimti aplinkos ir gamtos srities teisės aktai arba priemonės ir jie atitiktų susijusius Sąjungos aplinkos ir gamtos apsaugos standartus. |
| --- | --- | --- |

vi)

vi)

būtų priimti aplinkos ir gamtos srities teisės aktai arba priemonės ir jie atitiktų susijusius Sąjungos aplinkos ir gamtos apsaugos standartus.

būtų priimti aplinkos ir gamtos srities teisės aktai arba priemonės ir jie atitiktų susijusius Sąjungos aplinkos ir gamtos apsaugos standartus.

Pakeitimas 241

Pakeitimas 241

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 6 dalies 1 pastraipos ii punktas

26 straipsnio 6 dalies 1 pastraipos ii punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją yra pateikusi numatomus įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu nustatomus įpareigojančius veiksmus, į kuriuos įtrauktas žemės ūkio, miškininkystės ir žemės naudojimo šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas ir šalinimas, ir taip užtikrinama, kad bet kuris anglies sankaupų, susijusių su paruošta biomase, pokytis būtų įskaičiuojamas į šalies įsipareigojimą, numatytą nacionaliniu lygmeniu nustatytuose įpareigojančiuose veiksmuose, mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą; arba pagal Paryžiaus susitarimo 5 straipsnį yra priimti nacionaliniai arba subnacionaliniai biomasės ruošos srities teisės aktai, kuriais saugomos ir didinamos anglies sankaupos ir absorbentai, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją yra pateikusi numatomus įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu nustatomus įpareigojančius veiksmus, į kuriuos įtrauktas žemės ūkio, miškininkystės ir žemės naudojimo šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas ir šalinimas, ir taip užtikrinama, kad bet kuris anglies sankaupų, susijusių su paruošta biomase, pokytis būtų įskaičiuojamas į šalies įsipareigojimą, numatytą nacionaliniu lygmeniu nustatytuose įpareigojančiuose veiksmuose, mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą; arba pagal Paryžiaus susitarimo 5 straipsnį yra priimti nacionaliniai arba subnacionaliniai biomasės ruošos srities teisės aktai, kuriais saugomos ir didinamos anglies sankaupos ir absorbentai,

| ii) | pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją yra pateikusi numatomus įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu nustatomus įpareigojančius veiksmus, į kuriuos įtrauktas žemės ūkio, miškininkystės ir žemės naudojimo šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas ir šalinimas, ir taip užtikrinama, kad bet kuris anglies sankaupų, susijusių su paruošta biomase, pokytis būtų įskaičiuojamas į šalies įsipareigojimą, numatytą nacionaliniu lygmeniu nustatytuose įpareigojančiuose veiksmuose, mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą; arba pagal Paryžiaus susitarimo 5 straipsnį yra priimti nacionaliniai arba subnacionaliniai biomasės ruošos srities teisės aktai, kuriais saugomos ir didinamos anglies sankaupos ir absorbentai,
  o žemės sektoriuje išmetamas ŠESD kiekis neviršija pašalinamo ŠESD kiekio, |
| --- | --- |

ii)

pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją yra pateikusi numatomus įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu nustatomus įpareigojančius veiksmus, į kuriuos įtrauktas žemės ūkio, miškininkystės ir žemės naudojimo šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas ir šalinimas, ir taip užtikrinama, kad bet kuris anglies sankaupų, susijusių su paruošta biomase, pokytis būtų įskaičiuojamas į šalies įsipareigojimą, numatytą nacionaliniu lygmeniu nustatytuose įpareigojančiuose veiksmuose, mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą; arba pagal Paryžiaus susitarimo 5 straipsnį yra priimti nacionaliniai arba subnacionaliniai biomasės ruošos srities teisės aktai, kuriais saugomos ir didinamos anglies sankaupos ir absorbentai,
  o žemės sektoriuje išmetamas ŠESD kiekis neviršija pašalinamo ŠESD kiekio,

o žemės sektoriuje išmetamas ŠESD kiekis neviršija pašalinamo ŠESD kiekio,

Pakeitimas 242

Pakeitimas 242

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 6 dalies 2 pastraipa

26 straipsnio 6 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei pirmoje pastraipoje nurodytų įrodymų nėra, į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą, pagamintus iš miško biomasės, atsižvelgiama 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, jei
  miško valdos lygmeniu
  įdiegtos valdymo
  sistemoms
  , kuriomis užtikrinama, kad miške būtų išlaikomos anglies sankaupos ir absorbentai. | Jei pirmoje pastraipoje nurodytų įrodymų nėra, į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą, pagamintus iš miško biomasės, atsižvelgiama 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, jei
  baziniu tiekimo lygiu
  įdiegtos valdymo
  sistemos
  , kuriomis užtikrinama, kad miške būtų išlaikomos
  arba padidintos
  anglies sankaupos ir absorbentai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei pirmoje pastraipoje nurodytų įrodymų nėra, į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą, pagamintus iš miško biomasės, atsižvelgiama 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, jei
  miško valdos lygmeniu
  įdiegtos valdymo
  sistemoms
  , kuriomis užtikrinama, kad miške būtų išlaikomos anglies sankaupos ir absorbentai.

miško valdos lygmeniu

sistemoms

Jei pirmoje pastraipoje nurodytų įrodymų nėra, į biodegalus, skystuosius bioproduktus ir biomasės kurą, pagamintus iš miško biomasės, atsižvelgiama 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais, jei
  baziniu tiekimo lygiu
  įdiegtos valdymo
  sistemos
  , kuriomis užtikrinama, kad miške būtų išlaikomos
  arba padidintos
  anglies sankaupos ir absorbentai.

baziniu tiekimo lygiu

sistemos

arba padidintos

Pakeitimas 243

Pakeitimas 243

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 6 dalies 3 pastraipa

26 straipsnio 6 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija įgyvendinimo aktais, priimtais pagal 31 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą,
  gali nustatyti
  veiklos įrodymus, kuriais įrodomas 5 ir 6 dalyse nustatytų reikalavimų laikymasis. | Ne vėliau kaip 2021 m. sausio 1 d.
  Komisija įgyvendinimo aktais, priimtais pagal 31 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą,
  nustato
  veiklos įrodymus, kuriais įrodomas 5 ir 6 dalyse nustatytų reikalavimų laikymasis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija įgyvendinimo aktais, priimtais pagal 31 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą,
  gali nustatyti
  veiklos įrodymus, kuriais įrodomas 5 ir 6 dalyse nustatytų reikalavimų laikymasis.

gali nustatyti

Ne vėliau kaip 2021 m. sausio 1 d.
  Komisija įgyvendinimo aktais, priimtais pagal 31 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą,
  nustato
  veiklos įrodymus, kuriais įrodomas 5 ir 6 dalyse nustatytų reikalavimų laikymasis.

Ne vėliau kaip 2021 m. sausio 1 d.

nustato

Pakeitimas 244

Pakeitimas 244

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 6 dalies 4 pastraipa

26 straipsnio 6 dalies 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Iki 2023 m. gruodžio 31 d. Komisija, remdamasi turimais duomenimis, įvertina, ar taikant 5 ir 6 dalyse nustatytus kriterijus veiksmingai mažinama rizika naudoti netvarią miško biomasę ir laikomasi žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės reikalavimų. Jei dera, Komisija pateikia 5 ir 6 dalyse nustatytų kriterijų keitimo pasiūlymą. | Iki 2023 m. gruodžio 31 d. Komisija,
  glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir
  remdamasi turimais duomenimis, įvertina, ar taikant 5 ir 6 dalyse nustatytus kriterijus veiksmingai mažinama rizika naudoti netvarią miško biomasę ir
  ar
  laikomasi žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės reikalavimų. Jei dera, Komisija pateikia 5 ir 6 dalyse nustatytų kriterijų keitimo pasiūlymą
  laikotarpiui po 2030 m
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Iki 2023 m. gruodžio 31 d. Komisija, remdamasi turimais duomenimis, įvertina, ar taikant 5 ir 6 dalyse nustatytus kriterijus veiksmingai mažinama rizika naudoti netvarią miško biomasę ir laikomasi žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės reikalavimų. Jei dera, Komisija pateikia 5 ir 6 dalyse nustatytų kriterijų keitimo pasiūlymą.

Iki 2023 m. gruodžio 31 d. Komisija,
  glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir
  remdamasi turimais duomenimis, įvertina, ar taikant 5 ir 6 dalyse nustatytus kriterijus veiksmingai mažinama rizika naudoti netvarią miško biomasę ir
  ar
  laikomasi žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės reikalavimų. Jei dera, Komisija pateikia 5 ir 6 dalyse nustatytų kriterijų keitimo pasiūlymą
  laikotarpiui po 2030 m
  .

glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir

ar

laikotarpiui po 2030 m

Pakeitimas 245

Pakeitimas 245

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 7 dalies a punktas

26 straipsnio 7 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | bent 50 % – biodegalams ir skystiesiems bioproduktams, pagamintiems įrenginiais, kurie jau buvo eksploatuojami 2015 m. spalio 5 d. ar anksčiau; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

bent 50 % – biodegalams ir skystiesiems bioproduktams, pagamintiems įrenginiais, kurie jau buvo eksploatuojami 2015 m. spalio 5 d. ar anksčiau;

| a) | bent 50 % – biodegalams
  , degalams, gautiems iš biometano, skirtiems naudoti transporto sektoriuje,
  ir skystiesiems bioproduktams, pagamintiems įrenginiais, kurie jau buvo eksploatuojami 2015 m. spalio 5 d. ar anksčiau; |
| --- | --- |

a)

bent 50 % – biodegalams
  , degalams, gautiems iš biometano, skirtiems naudoti transporto sektoriuje,
  ir skystiesiems bioproduktams, pagamintiems įrenginiais, kurie jau buvo eksploatuojami 2015 m. spalio 5 d. ar anksčiau;

, degalams, gautiems iš biometano, skirtiems naudoti transporto sektoriuje,

Pakeitimas 246

Pakeitimas 246

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 7 dalies b punktas

26 straipsnio 7 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | bent 60 % – biodegalams ir skystiesiems bioproduktams, pagamintiems įrenginiais, kurie pradėti eksploatuoti nuo 2015 m. spalio 5 d.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

bent 60 % – biodegalams ir skystiesiems bioproduktams, pagamintiems įrenginiais, kurie pradėti eksploatuoti nuo 2015 m. spalio 5 d.;

| b) | bent 60 % – biodegalams
  , degalams, gautiems iš biometano, skirtiems naudoti transporto sektoriuje,
  ir skystiesiems bioproduktams, pagamintiems įrenginiais, kurie pradėti eksploatuoti nuo 2015 m. spalio 5 d.; |
| --- | --- |

b)

bent 60 % – biodegalams
  , degalams, gautiems iš biometano, skirtiems naudoti transporto sektoriuje,
  ir skystiesiems bioproduktams, pagamintiems įrenginiais, kurie pradėti eksploatuoti nuo 2015 m. spalio 5 d.;

, degalams, gautiems iš biometano, skirtiems naudoti transporto sektoriuje,

Pakeitimas 247

Pakeitimas 247

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 7 dalies c punktas

26 straipsnio 7 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | bent
  70
   % – biodegalams ir skystiesiems bioproduktams, pagamintiems įrenginiais, kurie pradėti eksploatuoti po 2021 m. sausio 1 d.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

bent
  70
   % – biodegalams ir skystiesiems bioproduktams, pagamintiems įrenginiais, kurie pradėti eksploatuoti po 2021 m. sausio 1 d.;

70

| c) | bent
  65
   % – biodegalams
  , degalams, gautiems iš biometano, skirtiems naudoti transporto sektoriuje,
  ir skystiesiems bioproduktams, pagamintiems įrenginiais, kurie pradėti eksploatuoti po 2021 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

c)

bent
  65
   % – biodegalams
  , degalams, gautiems iš biometano, skirtiems naudoti transporto sektoriuje,
  ir skystiesiems bioproduktams, pagamintiems įrenginiais, kurie pradėti eksploatuoti po 2021 m. sausio 1 d.;

65

, degalams, gautiems iš biometano, skirtiems naudoti transporto sektoriuje,

Pakeitimas 248

Pakeitimas 248

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 7 dalies d punktas

26 straipsnio 7 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | bent
  80
   % – elektros energijos, šilumos ir vėsumos gamybai iš biomasės kuro, naudojamo įrenginiuose, kurie pradėti eksploatuoti po 2021 m. sausio 1 d., ir
  85
   % – įrenginiams, kurie pradėti eksploatuoti po 2026 m. sausio 1 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

bent
  80
   % – elektros energijos, šilumos ir vėsumos gamybai iš biomasės kuro, naudojamo įrenginiuose, kurie pradėti eksploatuoti po 2021 m. sausio 1 d., ir
  85
   % – įrenginiams, kurie pradėti eksploatuoti po 2026 m. sausio 1 d.

80

85

| d) | bent
  70
   % – elektros energijos, šilumos ir vėsumos gamybai iš biomasės kuro, naudojamo įrenginiuose, kurie pradėti eksploatuoti po 2021 m. sausio 1 d., ir
  80
   % – įrenginiams, kurie pradėti eksploatuoti po 2026 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

d)

bent
  70
   % – elektros energijos, šilumos ir vėsumos gamybai iš biomasės kuro, naudojamo įrenginiuose, kurie pradėti eksploatuoti po 2021 m. sausio 1 d., ir
  80
   % – įrenginiams, kurie pradėti eksploatuoti po 2026 m. sausio 1 d.

70

80

Pakeitimas 249

Pakeitimas 249

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 7 dalies 1 a pastraipa (nauja)

26 straipsnio 7 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Valstybės narės gali nustatyti didesnį išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslą nei nurodyta šioje dalyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės gali nustatyti didesnį išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslą nei nurodyta šioje dalyje.

Valstybės narės gali nustatyti didesnį išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslą nei nurodyta šioje dalyje.

Pakeitimai 297 ir 356

Pakeitimai 297 ir 356

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 8 dalies 1 pastraipa

26 straipsnio 8 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Į elektros energiją, pagamintą įrenginiais, kurių kuro talpa ne mažesnė kaip 20 MW, atsižvelgiama 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais tik jei ta energija gaminama didelio naudingumo kogeneracijos technologija, apibrėžta Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 34 punkte. 1 dalies a ir b punktų tikslais ši nuostata taikoma tik tiems įrenginiams, kurie pradedami eksploatuoti po [įrašyti datą – 3 metai nuo šios direktyvos priėmimo dienos]. 1 dalies c punkto tikslais ši nuostata neturi įtakos viešajai paramai, teikiamai pagal schemas, patvirtintas iki [įrašyti datą –
  3
  metai po šios direktyvos priėmimo dienos]. | Į elektros energiją, pagamintą įrenginiais, kurių kuro talpa ne mažesnė kaip 20 MW, atsižvelgiama
  šio straipsnio
  1 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais tik, jei ta energija gaminama didelio naudingumo kogeneracijos technologija, apibrėžta Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 34 punkte
  , arba gaminama naudojant tik elektrinius įrenginius, kurių grynasis elektrinis naudingumas ne mažesnis kaip 40 proc., ir nenaudojant iškastinio kuro
  .
  Šio straipsnio
  1 dalies a ir b punktų tikslais ši nuostata taikoma tik tiems įrenginiams, kurie pradedami eksploatuoti po [įrašyti datą – 3 metai nuo šios direktyvos priėmimo dienos].
  Šio straipsnio
  1 dalies c punkto tikslais ši nuostata neturi įtakos viešajai paramai, teikiamai pagal schemas, patvirtintas iki [įrašyti datą –
  vieneri
  metai po šios direktyvos priėmimo dienos]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Į elektros energiją, pagamintą įrenginiais, kurių kuro talpa ne mažesnė kaip 20 MW, atsižvelgiama 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais tik jei ta energija gaminama didelio naudingumo kogeneracijos technologija, apibrėžta Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 34 punkte. 1 dalies a ir b punktų tikslais ši nuostata taikoma tik tiems įrenginiams, kurie pradedami eksploatuoti po [įrašyti datą – 3 metai nuo šios direktyvos priėmimo dienos]. 1 dalies c punkto tikslais ši nuostata neturi įtakos viešajai paramai, teikiamai pagal schemas, patvirtintas iki [įrašyti datą –
  3
  metai po šios direktyvos priėmimo dienos].

3

Į elektros energiją, pagamintą įrenginiais, kurių kuro talpa ne mažesnė kaip 20 MW, atsižvelgiama
  šio straipsnio
  1 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais tik, jei ta energija gaminama didelio naudingumo kogeneracijos technologija, apibrėžta Direktyvos 2012/27/ES 2 straipsnio 34 punkte
  , arba gaminama naudojant tik elektrinius įrenginius, kurių grynasis elektrinis naudingumas ne mažesnis kaip 40 proc., ir nenaudojant iškastinio kuro
  .
  Šio straipsnio
  1 dalies a ir b punktų tikslais ši nuostata taikoma tik tiems įrenginiams, kurie pradedami eksploatuoti po [įrašyti datą – 3 metai nuo šios direktyvos priėmimo dienos].
  Šio straipsnio
  1 dalies c punkto tikslais ši nuostata neturi įtakos viešajai paramai, teikiamai pagal schemas, patvirtintas iki [įrašyti datą –
  vieneri
  metai po šios direktyvos priėmimo dienos].

šio straipsnio

, arba gaminama naudojant tik elektrinius įrenginius, kurių grynasis elektrinis naudingumas ne mažesnis kaip 40 proc., ir nenaudojant iškastinio kuro

Šio straipsnio

Šio straipsnio

vieneri

Pakeitimas 251

Pakeitimas 251

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 8 dalies 2 a pastraipa (nauja)

26 straipsnio 8 dalies 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Pirma pastraipa netaikoma elektros energijai, kuri pagaminama įrenginiuose, kuriuose nėra reikalaujama taikyti didelio naudingumo kogeneracijos technologijos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES

   (1a)

  14 straipsnį, jei tie įrenginiai normaliomis veikimo sąlygomis naudoja vien biomasės kurą, pagamintą iš liekanų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pirma pastraipa netaikoma elektros energijai, kuri pagaminama įrenginiuose, kuriuose nėra reikalaujama taikyti didelio naudingumo kogeneracijos technologijos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES

   (1a)

  14 straipsnį, jei tie įrenginiai normaliomis veikimo sąlygomis naudoja vien biomasės kurą, pagamintą iš liekanų.

Pirma pastraipa netaikoma elektros energijai, kuri pagaminama įrenginiuose, kuriuose nėra reikalaujama taikyti didelio naudingumo kogeneracijos technologijos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/27/ES

1a

14 straipsnį, jei tie įrenginiai normaliomis veikimo sąlygomis naudoja vien biomasės kurą, pagamintą iš liekanų.

Pakeitimas 252

Pakeitimas 252

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 8 a dalis (nauja)

26 straipsnio 8 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Ne vėliau kaip ... [2 metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] ir po to kas dvejus metus Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia Sąjungoje suvartojamų biodegalų poveikio ir naudos ataskaitą, įskaitant poveikį ir naudą maisto, pašarų ir kitų medžiagų gamybai, ekonomikai, aplinkos ir socialiniam tvarumui tiek Europos Sąjungoje, tiek trečiosiose šalyse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8a.
     
  Ne vėliau kaip ... [2 metai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] ir po to kas dvejus metus Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia Sąjungoje suvartojamų biodegalų poveikio ir naudos ataskaitą, įskaitant poveikį ir naudą maisto, pašarų ir kitų medžiagų gamybai, ekonomikai, aplinkos ir socialiniam tvarumui tiek Europos Sąjungoje, tiek trečiosiose šalyse.

Pakeitimas 253

Pakeitimas 253

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

26 straipsnio 8 b dalis (nauja)

26 straipsnio 8 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 8b.
     
  Nukrypstant nuo šio straipsnio 1–8a dalių ir atsižvelgiant į atokiausių regionų ypatumus, kaip nustatyta SESV 349 straipsnyje, šios direktyvos 26 straipsnis tiems regionams netaikomas. Ne vėliau kaip ... [šeši mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų nustatyti atokiausiems regionams taikytini šiltnamio efektą sukeliančių dujų tvarumo ir jų naudojimo mažinimo kriterijai. Tie kriterijai nustatomi atsižvelgiant į vietos ypatumus. Konkrečiai atokiausiems regionams turėtų būti leidžiama išnaudoti visą savo išteklių potencialą laikantis griežtų tvarumo kriterijų, siekiant padidinti atsinaujinančių išteklių energijos gamybos mastą ir energetinį savarankiškumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8b.
     
  Nukrypstant nuo šio straipsnio 1–8a dalių ir atsižvelgiant į atokiausių regionų ypatumus, kaip nustatyta SESV 349 straipsnyje, šios direktyvos 26 straipsnis tiems regionams netaikomas. Ne vėliau kaip ... [šeši mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų nustatyti atokiausiems regionams taikytini šiltnamio efektą sukeliančių dujų tvarumo ir jų naudojimo mažinimo kriterijai. Tie kriterijai nustatomi atsižvelgiant į vietos ypatumus. Konkrečiai atokiausiems regionams turėtų būti leidžiama išnaudoti visą savo išteklių potencialą laikantis griežtų tvarumo kriterijų, siekiant padidinti atsinaujinančių išteklių energijos gamybos mastą ir energetinį savarankiškumą.

Pakeitimas 255

Pakeitimas 255

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

27 straipsnio 1 dalies a punktas

27 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | leidžia maišyti skirtingomis tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio charakteristikomis pasižyminčių žaliavų ar biodegalų, skystųjų bioproduktų arba biomasės kuro siuntas, pavyzdžiui, talpyklose, perdirbimo arba logistikos objekte, perdavimo ir skirstymo infrastruktūroje arba vietoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

leidžia maišyti skirtingomis tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio charakteristikomis pasižyminčių žaliavų ar biodegalų, skystųjų bioproduktų arba biomasės kuro siuntas, pavyzdžiui, talpyklose, perdirbimo arba logistikos objekte, perdavimo ir skirstymo infrastruktūroje arba vietoje;

| a) | leidžia maišyti skirtingomis tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio charakteristikomis pasižyminčių žaliavų ar biodegalų, skystųjų bioproduktų arba biomasės kuro siuntas, pavyzdžiui, talpyklose, perdirbimo arba logistikos objekte, perdavimo ir skirstymo infrastruktūroje arba vietoje
  , jeigu kiekviena kuro siunta atskirai atitinka 26 straipsnyje išdėstytus reikalavimus ir jeigu įdiegtos tinkamos pavienių siuntų stebėjimo ir atitikties matavimo schemos
  ; |
| --- | --- |

a)

leidžia maišyti skirtingomis tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio charakteristikomis pasižyminčių žaliavų ar biodegalų, skystųjų bioproduktų arba biomasės kuro siuntas, pavyzdžiui, talpyklose, perdirbimo arba logistikos objekte, perdavimo ir skirstymo infrastruktūroje arba vietoje
  , jeigu kiekviena kuro siunta atskirai atitinka 26 straipsnyje išdėstytus reikalavimus ir jeigu įdiegtos tinkamos pavienių siuntų stebėjimo ir atitikties matavimo schemos
  ;

, jeigu kiekviena kuro siunta atskirai atitinka 26 straipsnyje išdėstytus reikalavimus ir jeigu įdiegtos tinkamos pavienių siuntų stebėjimo ir atitikties matavimo schemos

Pakeitimas 256

Pakeitimas 256

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

27 straipsnio 1 a dalis (nauja)

27 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kad būtų supaprastinta tarpvalstybinė prekyba ir informacijos atskleidimas vartotojams, į tinklą patiektos atsinaujinančios energijos kilmės garantijose pateikiama informacija apie tvarumo kriterijus ir išmetamo ŠESD kiekio mažinimą, kaip nustatyta 26 straipsnio 2–7 dalyse, ir jas galima perduoti atskirai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Kad būtų supaprastinta tarpvalstybinė prekyba ir informacijos atskleidimas vartotojams, į tinklą patiektos atsinaujinančios energijos kilmės garantijose pateikiama informacija apie tvarumo kriterijus ir išmetamo ŠESD kiekio mažinimą, kaip nustatyta 26 straipsnio 2–7 dalyse, ir jas galima perduoti atskirai.

Pakeitimas 257

Pakeitimas 257

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

27 straipsnio 2 dalies a punktas

27 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | jei perdirbant žaliavos siuntą gaunama tik vienos rūšies produkcija, skirta biodegalų, skystųjų bioproduktų arba biomasės kuro gamybai, siuntos dydis ir susijusios tvarumo ir
  sumažinto
  išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio charakteristikos tikslinamos taikant perskaičiavimo koeficientą, atitinkantį biodegalų, skystųjų bioproduktų arba biomasės kuro gamybai skirtos produkcijos masės ir procesui patiektos žaliavos masės santykį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

jei perdirbant žaliavos siuntą gaunama tik vienos rūšies produkcija, skirta biodegalų, skystųjų bioproduktų arba biomasės kuro gamybai, siuntos dydis ir susijusios tvarumo ir
  sumažinto
  išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio charakteristikos tikslinamos taikant perskaičiavimo koeficientą, atitinkantį biodegalų, skystųjų bioproduktų arba biomasės kuro gamybai skirtos produkcijos masės ir procesui patiektos žaliavos masės santykį;

sumažinto

| a) | jei perdirbant žaliavos siuntą gaunama tik vienos rūšies produkcija, skirta biodegalų, skystųjų bioproduktų arba biomasės kuro gamybai, siuntos dydis ir susijusios tvarumo ir išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  mažinimo
  charakteristikos tikslinamos taikant perskaičiavimo koeficientą, atitinkantį biodegalų, skystųjų bioproduktų arba biomasės kuro gamybai skirtos produkcijos masės ir procesui patiektos žaliavos masės santykį
  , jeigu kiekviena mišinį sudaranti siunta atitinka 26 straipsnyje išdėstytus reikalavimus
  ; |
| --- | --- |

a)

jei perdirbant žaliavos siuntą gaunama tik vienos rūšies produkcija, skirta biodegalų, skystųjų bioproduktų arba biomasės kuro gamybai, siuntos dydis ir susijusios tvarumo ir išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  mažinimo
  charakteristikos tikslinamos taikant perskaičiavimo koeficientą, atitinkantį biodegalų, skystųjų bioproduktų arba biomasės kuro gamybai skirtos produkcijos masės ir procesui patiektos žaliavos masės santykį
  , jeigu kiekviena mišinį sudaranti siunta atitinka 26 straipsnyje išdėstytus reikalavimus
  ;

mažinimo

, jeigu kiekviena mišinį sudaranti siunta atitinka 26 straipsnyje išdėstytus reikalavimus

Pakeitimas 258

Pakeitimas 258

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

27 straipsnio 3 dalis

27 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valstybės narės imasi priemonių užtikrinti, kad ūkio subjektai pateiktų patikimą informaciją apie 26 straipsnio 2–7 dalyse nustatytų tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijų laikymąsi ir valstybės narės prašymu pateiktų duomenis, kurie buvo panaudoti rengiant informaciją. Valstybės narės reikalauja, kad ūkio subjektai parengtų tinkamą nepriklausomo pateikiamos informacijos audito standartą ir pateiktų įrodymų, kad tai buvo padaryta. Atliekant auditą patikrinama, ar ūkio subjektų naudojamos sistemos yra tikslios, patikimos ir apsaugotos nuo sukčiavimo. Audito metu įvertinamas mėginių ėmimo dažnumas ir metodika, taip pat įvertinamas duomenų patikimumas. | 3.   Valstybės narės imasi priemonių užtikrinti, kad ūkio subjektai pateiktų patikimą informaciją apie 26 straipsnio 2–7 dalyse nustatytų tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijų laikymąsi ir valstybės narės prašymu pateiktų duomenis, kurie buvo panaudoti rengiant informaciją. Valstybės narės reikalauja, kad ūkio subjektai parengtų tinkamą nepriklausomo pateikiamos informacijos audito standartą ir pateiktų įrodymų, kad tai buvo padaryta. Atliekant auditą patikrinama, ar ūkio subjektų naudojamos sistemos yra tikslios, patikimos ir apsaugotos nuo sukčiavimo
  , taip pat užtikrinama, kad medžiagos nebūtų sąmoningai modifikuotos ar išmestos ir dėl to siunta arba jos dalis galėtų tapti atlieka arba liekana pagal 26 straipsnio 2–7 dalis
  . Audito metu įvertinamas mėginių ėmimo dažnumas ir metodika, taip pat įvertinamas duomenų patikimumas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Valstybės narės imasi priemonių užtikrinti, kad ūkio subjektai pateiktų patikimą informaciją apie 26 straipsnio 2–7 dalyse nustatytų tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijų laikymąsi ir valstybės narės prašymu pateiktų duomenis, kurie buvo panaudoti rengiant informaciją. Valstybės narės reikalauja, kad ūkio subjektai parengtų tinkamą nepriklausomo pateikiamos informacijos audito standartą ir pateiktų įrodymų, kad tai buvo padaryta. Atliekant auditą patikrinama, ar ūkio subjektų naudojamos sistemos yra tikslios, patikimos ir apsaugotos nuo sukčiavimo. Audito metu įvertinamas mėginių ėmimo dažnumas ir metodika, taip pat įvertinamas duomenų patikimumas.

3.   Valstybės narės imasi priemonių užtikrinti, kad ūkio subjektai pateiktų patikimą informaciją apie 26 straipsnio 2–7 dalyse nustatytų tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijų laikymąsi ir valstybės narės prašymu pateiktų duomenis, kurie buvo panaudoti rengiant informaciją. Valstybės narės reikalauja, kad ūkio subjektai parengtų tinkamą nepriklausomo pateikiamos informacijos audito standartą ir pateiktų įrodymų, kad tai buvo padaryta. Atliekant auditą patikrinama, ar ūkio subjektų naudojamos sistemos yra tikslios, patikimos ir apsaugotos nuo sukčiavimo
  , taip pat užtikrinama, kad medžiagos nebūtų sąmoningai modifikuotos ar išmestos ir dėl to siunta arba jos dalis galėtų tapti atlieka arba liekana pagal 26 straipsnio 2–7 dalis
  . Audito metu įvertinamas mėginių ėmimo dažnumas ir metodika, taip pat įvertinamas duomenų patikimumas.

Pakeitimas 259

Pakeitimas 259

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

27 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

27 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šioje dalyje nustatyti įpareigojimai taikomi neatsižvelgiant į tai, ar biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras gaminami Sąjungoje ar importuojami. | Šioje dalyje nustatyti įpareigojimai taikomi neatsižvelgiant į tai, ar biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras gaminami Sąjungoje, ar importuojami.
  Vartotojams turi būti pateikta biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro geografinės kilmės informacija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Šioje dalyje nustatyti įpareigojimai taikomi neatsižvelgiant į tai, ar biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras gaminami Sąjungoje ar importuojami.

Šioje dalyje nustatyti įpareigojimai taikomi neatsižvelgiant į tai, ar biodegalai, skystieji bioproduktai ir biomasės kuras gaminami Sąjungoje, ar importuojami.
  Vartotojams turi būti pateikta biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro geografinės kilmės informacija.

Vartotojams turi būti pateikta biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro geografinės kilmės informacija.

Pakeitimas 260

Pakeitimas 260

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

27 straipsnio 4 dalis

27 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškose nacionalinėse ar tarptautinėse schemose, pagal kurias nustatomi biomasės produktų gamybos standartai, turėtų būti pateikiami tikslūs duomenys 26 straipsnio 7 dalies tikslais ir (arba) jomis būtų įrodyta, kad biodegalų, skystųjų bioproduktų arba biomasės kuro siuntos atitinka 26 straipsnio 3, 4, 5 ir 6 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus ir (arba) kad jokios medžiagos nebuvo sąmoningai modifikuotos ar išmestos, kad siunta arba jos dalis atitiktų priskyrimo IX priedui kriterijus. Siekdami įrodyti, kad laikosi 26 straipsnio 5 ir 6 dalyse miško biomasei nustatytų reikalavimų, veiklos vykdytojai gali nuspręsti būtinus
  miško valdos
  lygmens įrodymus teikti tiesiogiai. Be to, 26 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunkčio tikslais Komisija gali pripažinti retų, galinčių išnykti arba nykstančių ekosistemų ar rūšių, pripažintų tarptautiniais susitarimais arba įtrauktų į tarpvyriausybinių organizacijų ar Tarptautinės gamtos apsaugos sąjungos sudarytus sąrašus, apsaugos teritorijas. | 4.   Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškose nacionalinėse ar tarptautinėse schemose, pagal kurias nustatomi biomasės produktų gamybos standartai, turėtų būti pateikiami tikslūs duomenys 26 straipsnio 7 dalies tikslais ir (arba) jomis būtų įrodyta, kad biodegalų, skystųjų bioproduktų arba biomasės kuro siuntos atitinka 26 straipsnio 3, 4, 5 ir 6 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus ir (arba) kad jokios medžiagos nebuvo sąmoningai modifikuotos ar išmestos, kad siunta arba jos dalis atitiktų priskyrimo IX priedui kriterijus. Siekdami įrodyti, kad laikosi 26 straipsnio 5 ir 6 dalyse miško biomasei nustatytų reikalavimų, veiklos vykdytojai gali nuspręsti būtinus
  bazinio tiekimo
  lygmens įrodymus teikti tiesiogiai. Be to, 26 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunkčio tikslais Komisija gali pripažinti retų, galinčių išnykti arba nykstančių ekosistemų ar rūšių, pripažintų tarptautiniais susitarimais arba įtrauktų į tarpvyriausybinių organizacijų ar Tarptautinės gamtos apsaugos sąjungos sudarytus sąrašus, apsaugos teritorijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškose nacionalinėse ar tarptautinėse schemose, pagal kurias nustatomi biomasės produktų gamybos standartai, turėtų būti pateikiami tikslūs duomenys 26 straipsnio 7 dalies tikslais ir (arba) jomis būtų įrodyta, kad biodegalų, skystųjų bioproduktų arba biomasės kuro siuntos atitinka 26 straipsnio 3, 4, 5 ir 6 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus ir (arba) kad jokios medžiagos nebuvo sąmoningai modifikuotos ar išmestos, kad siunta arba jos dalis atitiktų priskyrimo IX priedui kriterijus. Siekdami įrodyti, kad laikosi 26 straipsnio 5 ir 6 dalyse miško biomasei nustatytų reikalavimų, veiklos vykdytojai gali nuspręsti būtinus
  miško valdos
  lygmens įrodymus teikti tiesiogiai. Be to, 26 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunkčio tikslais Komisija gali pripažinti retų, galinčių išnykti arba nykstančių ekosistemų ar rūšių, pripažintų tarptautiniais susitarimais arba įtrauktų į tarpvyriausybinių organizacijų ar Tarptautinės gamtos apsaugos sąjungos sudarytus sąrašus, apsaugos teritorijas.

4.   Komisija gali nuspręsti, kad savanoriškose nacionalinėse ar tarptautinėse schemose, pagal kurias nustatomi biomasės produktų gamybos standartai, turėtų būti pateikiami tikslūs duomenys 26 straipsnio 7 dalies tikslais ir (arba) jomis būtų įrodyta, kad biodegalų, skystųjų bioproduktų arba biomasės kuro siuntos atitinka 26 straipsnio 3, 4, 5 ir 6 dalyse nustatytus tvarumo kriterijus ir (arba) kad jokios medžiagos nebuvo sąmoningai modifikuotos ar išmestos, kad siunta arba jos dalis atitiktų priskyrimo IX priedui kriterijus. Siekdami įrodyti, kad laikosi 26 straipsnio 5 ir 6 dalyse miško biomasei nustatytų reikalavimų, veiklos vykdytojai gali nuspręsti būtinus
  bazinio tiekimo
  lygmens įrodymus teikti tiesiogiai. Be to, 26 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunkčio tikslais Komisija gali pripažinti retų, galinčių išnykti arba nykstančių ekosistemų ar rūšių, pripažintų tarptautiniais susitarimais arba įtrauktų į tarpvyriausybinių organizacijų ar Tarptautinės gamtos apsaugos sąjungos sudarytus sąrašus, apsaugos teritorijas.

Pakeitimas 261

Pakeitimas 261

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

27 straipsnio 5 dalies 3 pastraipa

27 straipsnio 5 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekdama užtikrinti, kad tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijų laikymasis būtų tikrinamas veiksmingai ir vienodai, visų pirma sukčiavimo prevencijos tikslais, Komisija gali išsamiai išdėstyti įgyvendinimo taisykles, įskaitant patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus, ir reikalauti, kad visos savanoriškos schemos tuos standartus taikytų.
  Nust atydama
  šiuos standartus, Komisija ypač atsižvelgia į poreikį mažinti administracinę naštą. Tai daroma priimant įgyvendinimo aktus pagal 31 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Tokiuose aktuose nustatomas terminas, per kurį savanoriškos schemos turi įgyvendinti standartus. Komisija gali panaikinti sprendimus, kuriais pripažįstamos savanoriškos schemos, jei tos schemos per numatytą terminą neįgyvendina tokių standartų. | Siekdama užtikrinti, kad tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijų laikymasis būtų tikrinamas veiksmingai ir vienodai, visų pirma sukčiavimo prevencijos tikslais, Komisija gali išsamiai išdėstyti įgyvendinimo taisykles, įskaitant patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus, ir reikalauti, kad visos savanoriškos schemos tuos standartus taikytų.
  Nustatydama
  šiuos standartus, Komisija ypač atsižvelgia į poreikį mažinti administracinę naštą. Tai daroma priimant įgyvendinimo aktus pagal 31 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Tokiuose aktuose nustatomas terminas, per kurį savanoriškos schemos turi įgyvendinti standartus. Komisija gali panaikinti sprendimus, kuriais pripažįstamos savanoriškos schemos, jei tos schemos per numatytą terminą neįgyvendina tokių standartų.
  Kai valstybė narė išreiškia susirūpinimą dėl savanoriškos schemos veikimo, Komisija tai išnagrinėja ir imasi atitinkamų veiksmų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Siekdama užtikrinti, kad tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijų laikymasis būtų tikrinamas veiksmingai ir vienodai, visų pirma sukčiavimo prevencijos tikslais, Komisija gali išsamiai išdėstyti įgyvendinimo taisykles, įskaitant patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus, ir reikalauti, kad visos savanoriškos schemos tuos standartus taikytų.
  Nust atydama
  šiuos standartus, Komisija ypač atsižvelgia į poreikį mažinti administracinę naštą. Tai daroma priimant įgyvendinimo aktus pagal 31 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Tokiuose aktuose nustatomas terminas, per kurį savanoriškos schemos turi įgyvendinti standartus. Komisija gali panaikinti sprendimus, kuriais pripažįstamos savanoriškos schemos, jei tos schemos per numatytą terminą neįgyvendina tokių standartų.

Nust atydama

Siekdama užtikrinti, kad tvarumo ir sumažinto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kriterijų laikymasis būtų tikrinamas veiksmingai ir vienodai, visų pirma sukčiavimo prevencijos tikslais, Komisija gali išsamiai išdėstyti įgyvendinimo taisykles, įskaitant patikimumo, skaidrumo ir nepriklausomo audito standartus, ir reikalauti, kad visos savanoriškos schemos tuos standartus taikytų.
  Nustatydama
  šiuos standartus, Komisija ypač atsižvelgia į poreikį mažinti administracinę naštą. Tai daroma priimant įgyvendinimo aktus pagal 31 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Tokiuose aktuose nustatomas terminas, per kurį savanoriškos schemos turi įgyvendinti standartus. Komisija gali panaikinti sprendimus, kuriais pripažįstamos savanoriškos schemos, jei tos schemos per numatytą terminą neįgyvendina tokių standartų.
  Kai valstybė narė išreiškia susirūpinimą dėl savanoriškos schemos veikimo, Komisija tai išnagrinėja ir imasi atitinkamų veiksmų.

Nustatydama

Kai valstybė narė išreiškia susirūpinimą dėl savanoriškos schemos veikimo, Komisija tai išnagrinėja ir imasi atitinkamų veiksmų.

Pakeitimas 262

Pakeitimas 262

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

27 straipsnio 7 a dalis (nauja)

27 straipsnio 7 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Komisija bet kuriuo metu arba valstybei narei paprašius gali patikrinti Sąjungos rinkoje veikiančių ekonominės veiklos vykdytojų pateiktos informacijos, susijusios su tvarumo kriterijų laikymusi ar sumažintu išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu, patikimumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7a.
     
  Komisija bet kuriuo metu arba valstybei narei paprašius gali patikrinti Sąjungos rinkoje veikiančių ekonominės veiklos vykdytojų pateiktos informacijos, susijusios su tvarumo kriterijų laikymusi ar sumažintu išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu, patikimumą.

Pakeitimas 263

Pakeitimas 263

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

28 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Žaliavos, kurių gamyba lėmė tiesioginį žemės paskirties pakeitimą, pvz., vienos iš šių Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos nustatytų žemės dangos kategorijų: miško žemės, pievų, šlapžemių, gyvenviečių ar kitos žemės pakeitimą į pasėlius ar daugiamečius pasėlius, ir kai kiekio, išmetamo dėl tiesioginio žemės naudojimo keitimo, vertė (el) apskaičiuojama pagal V priedo C dalies 7 punktą, laikoma, kad numatomas kiekis, išmetamas dėl netiesioginio žemės naudojimo keitimo, lygus nuliui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Žaliavos, kurių gamyba lėmė tiesioginį žemės paskirties pakeitimą, pvz., vienos iš šių Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos nustatytų žemės dangos kategorijų: miško žemės, pievų, šlapžemių, gyvenviečių ar kitos žemės pakeitimą į pasėlius ar daugiamečius pasėlius, ir kai kiekio, išmetamo dėl tiesioginio žemės naudojimo keitimo, vertė (el) apskaičiuojama pagal V priedo C dalies 7 punktą, laikoma, kad numatomas kiekis, išmetamas dėl netiesioginio žemės naudojimo keitimo, lygus nuliui.

Žaliavos, kurių gamyba lėmė tiesioginį žemės paskirties pakeitimą, pvz., vienos iš šių Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos nustatytų žemės dangos kategorijų: miško žemės, pievų, šlapžemių, gyvenviečių ar kitos žemės pakeitimą į pasėlius ar daugiamečius pasėlius, ir kai kiekio, išmetamo dėl tiesioginio žemės naudojimo keitimo, vertė (el) apskaičiuojama pagal V priedo C dalies 7 punktą, laikoma, kad numatomas kiekis, išmetamas dėl netiesioginio žemės naudojimo keitimo, lygus nuliui.

Pakeitimas 264

Pakeitimas 264

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 straipsnio 2 dalis

28 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės Komisijai gali pateikti ataskaitas, į kurias įtraukiama informacija apie tipinį išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, susidarantį auginant žemės ūkio žaliavas tose vietovėse jų teritorijoje, kurios pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1059/2003 klasifikuojamos kaip Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros (toliau – NUTS) 2 lygio teritoriniai vienetai arba kaip labiau išskaidyto NUTS lygio vienetai Prie ataskaitų pridedamas metodo ir duomenų, kuriais remiantis apskaičiuotas išmetamų teršalų kiekis, aprašymas. Taikant tą metodą atsižvelgiama į dirvožemio charakteristikas, klimatą ir tikėtiną žaliavų derlių. | 2.   Valstybės narės Komisijai gali pateikti ataskaitas, į kurias įtraukiama informacija apie tipinį išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, susidarantį auginant žemės ūkio
  ir miškininkystės
  žaliavas tose vietovėse jų teritorijoje, kurios pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1059/2003 klasifikuojamos kaip Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros (toliau – NUTS) 2 lygio teritoriniai vienetai arba kaip labiau išskaidyto NUTS lygio vienetai. Prie ataskaitų pridedamas metodo ir duomenų, kuriais remiantis apskaičiuotas išmetamų teršalų kiekis, aprašymas. Taikant tą metodą atsižvelgiama į dirvožemio charakteristikas, klimatą ir tikėtiną žaliavų derlių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valstybės narės Komisijai gali pateikti ataskaitas, į kurias įtraukiama informacija apie tipinį išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, susidarantį auginant žemės ūkio žaliavas tose vietovėse jų teritorijoje, kurios pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1059/2003 klasifikuojamos kaip Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros (toliau – NUTS) 2 lygio teritoriniai vienetai arba kaip labiau išskaidyto NUTS lygio vienetai Prie ataskaitų pridedamas metodo ir duomenų, kuriais remiantis apskaičiuotas išmetamų teršalų kiekis, aprašymas. Taikant tą metodą atsižvelgiama į dirvožemio charakteristikas, klimatą ir tikėtiną žaliavų derlių.

2.   Valstybės narės Komisijai gali pateikti ataskaitas, į kurias įtraukiama informacija apie tipinį išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, susidarantį auginant žemės ūkio
  ir miškininkystės
  žaliavas tose vietovėse jų teritorijoje, kurios pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1059/2003 klasifikuojamos kaip Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūros (toliau – NUTS) 2 lygio teritoriniai vienetai arba kaip labiau išskaidyto NUTS lygio vienetai. Prie ataskaitų pridedamas metodo ir duomenų, kuriais remiantis apskaičiuotas išmetamų teršalų kiekis, aprašymas. Taikant tą metodą atsižvelgiama į dirvožemio charakteristikas, klimatą ir tikėtiną žaliavų derlių.

Pakeitimas 265

Pakeitimas 265

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 straipsnio 4 dalis

28 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisija pagal 31 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą priimdama įgyvendinimo aktą gali nuspręsti, kad šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytose ataskaitose turėtų būtų pateikiami tikslūs duomenys, kad būtų galima apskaičiuoti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, susidarantį žemės ūkio biomasės žaliavas auginant vietovėse, įrašomose į tokias ataskaitas 17 straipsnio 2 dalyje nurodytais tikslais. Šie duomenys gali būti naudojami vietoj išskaidytų numatytųjų auginimo verčių, nustatytų V priedo D arba E dalyje biodegalams bei skystiesiems bioproduktams ir VI priedo C dalyje biomasės kurui. | 4.   Komisija pagal 31 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą priimdama įgyvendinimo aktą gali nuspręsti, kad šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytose ataskaitose turėtų būtų pateikiami tikslūs duomenys, kad būtų galima apskaičiuoti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, susidarantį žemės ūkio
  ir miškininkystės
  biomasės žaliavas auginant vietovėse, įrašomose į tokias ataskaitas 17 straipsnio 2 dalyje nurodytais tikslais. Šie duomenys gali būti naudojami vietoj išskaidytų numatytųjų auginimo verčių, nustatytų V priedo D arba E dalyje biodegalams bei skystiesiems bioproduktams ir VI priedo C dalyje biomasės kurui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Komisija pagal 31 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą priimdama įgyvendinimo aktą gali nuspręsti, kad šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytose ataskaitose turėtų būtų pateikiami tikslūs duomenys, kad būtų galima apskaičiuoti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, susidarantį žemės ūkio biomasės žaliavas auginant vietovėse, įrašomose į tokias ataskaitas 17 straipsnio 2 dalyje nurodytais tikslais. Šie duomenys gali būti naudojami vietoj išskaidytų numatytųjų auginimo verčių, nustatytų V priedo D arba E dalyje biodegalams bei skystiesiems bioproduktams ir VI priedo C dalyje biomasės kurui.

4.   Komisija pagal 31 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą priimdama įgyvendinimo aktą gali nuspręsti, kad šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytose ataskaitose turėtų būtų pateikiami tikslūs duomenys, kad būtų galima apskaičiuoti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, susidarantį žemės ūkio
  ir miškininkystės
  biomasės žaliavas auginant vietovėse, įrašomose į tokias ataskaitas 17 straipsnio 2 dalyje nurodytais tikslais. Šie duomenys gali būti naudojami vietoj išskaidytų numatytųjų auginimo verčių, nustatytų V priedo D arba E dalyje biodegalams bei skystiesiems bioproduktams ir VI priedo C dalyje biomasės kurui.

Pakeitimas 266

Pakeitimas 266

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

28 straipsnio 5 dalies 1 pastraipa

28 straipsnio 5 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija nuolat peržiūri V ir VI priedus, kad į juos, jei tai pateisinama, būtų įrašytos arba persvarstytos biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro gamybos būdams apskaičiuotos vertės. Atliekant tą peržiūrą, be kita ko, apsvarstoma, ar nevertėtų koreguoti V priedo C dalyje ir VI priedo B dalyje nustatytos metodikos | Komisija nuolat peržiūri V ir VI priedus, kad į juos, jei tai pateisinama, būtų įrašytos arba persvarstytos biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro gamybos būdams apskaičiuotos vertės
  , paremtos naujausia technologine plėtra ir moksliniais duomenimis
  . Atliekant tą peržiūrą, be kita ko, apsvarstoma, ar nevertėtų koreguoti V priedo C dalyje ir VI priedo B dalyje nustatytos metodikos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija nuolat peržiūri V ir VI priedus, kad į juos, jei tai pateisinama, būtų įrašytos arba persvarstytos biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro gamybos būdams apskaičiuotos vertės. Atliekant tą peržiūrą, be kita ko, apsvarstoma, ar nevertėtų koreguoti V priedo C dalyje ir VI priedo B dalyje nustatytos metodikos

Komisija nuolat peržiūri V ir VI priedus, kad į juos, jei tai pateisinama, būtų įrašytos arba persvarstytos biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro gamybos būdams apskaičiuotos vertės
  , paremtos naujausia technologine plėtra ir moksliniais duomenimis
  . Atliekant tą peržiūrą, be kita ko, apsvarstoma, ar nevertėtų koreguoti V priedo C dalyje ir VI priedo B dalyje nustatytos metodikos.

, paremtos naujausia technologine plėtra ir moksliniais duomenimis

Pakeitimas 267

Pakeitimas 267

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

30 straipsnio 1 dalis

30 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija stebi Sąjungoje suvartojamų biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro kilmę
  ir jų
  gamybos poveikį, įskaitant netiesioginio žemės naudojimo keitimo poveikį, žemės naudojimui Sąjungoje ir pagrindinėse trečiosiose tiekimo šalyse. Tokia stebėsena grindžiama valstybių narių integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais ir atitinkamomis pažangos ataskaitomis, kurios būtinos pagal
  [Valdymo]
  reglamento 3, 15 ir 18 straipsnius, ir atitinkamų trečiųjų šalių bei tarpvyriausybinių organizacijų ataskaitomis, moksliniais tyrimais ir visa kita svarbia informacija. Komisija taip pat stebi prekių kainos pokyčius, susijusius su biomasės naudojimu energijai, ir visą teigiamą ir neigiamą poveikį
  maisto
  saugumui. | 1.   Komisija stebi Sąjungoje suvartojamų biodegalų
  ir
  skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro kilmę
  , taip pat atsinaujinančių išteklių energijos
  gamybos
  iš tų ir kitų išteklių
  poveikį, įskaitant netiesioginio žemės naudojimo keitimo poveikį, žemės naudojimui Sąjungoje ir pagrindinėse trečiosiose tiekimo šalyse. Tokia stebėsena grindžiama valstybių narių integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais ir atitinkamomis pažangos ataskaitomis, kurios būtinos pagal
  ... Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamento
  [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)]
  3, 15 ir 18 straipsnius, ir atitinkamų trečiųjų šalių bei tarpvyriausybinių organizacijų ataskaitomis, moksliniais tyrimais
  , palydoviniais duomenimis
  ir visa kita svarbia informacija. Komisija taip pat stebi prekių kainų pokyčius, susijusius su biomasės naudojimu energijai, ir visą teigiamą ir neigiamą poveikį
  apsirūpinimo maistu
  saugumui
  ir konkuruojančių medžiagų naudojimui
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisija stebi Sąjungoje suvartojamų biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro kilmę
  ir jų
  gamybos poveikį, įskaitant netiesioginio žemės naudojimo keitimo poveikį, žemės naudojimui Sąjungoje ir pagrindinėse trečiosiose tiekimo šalyse. Tokia stebėsena grindžiama valstybių narių integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais ir atitinkamomis pažangos ataskaitomis, kurios būtinos pagal
  [Valdymo]
  reglamento 3, 15 ir 18 straipsnius, ir atitinkamų trečiųjų šalių bei tarpvyriausybinių organizacijų ataskaitomis, moksliniais tyrimais ir visa kita svarbia informacija. Komisija taip pat stebi prekių kainos pokyčius, susijusius su biomasės naudojimu energijai, ir visą teigiamą ir neigiamą poveikį
  maisto
  saugumui.

1.   Komisija stebi Sąjungoje suvartojamų biodegalų
  ir
  skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro kilmę
  , taip pat atsinaujinančių išteklių energijos
  gamybos
  iš tų ir kitų išteklių
  poveikį, įskaitant netiesioginio žemės naudojimo keitimo poveikį, žemės naudojimui Sąjungoje ir pagrindinėse trečiosiose tiekimo šalyse. Tokia stebėsena grindžiama valstybių narių integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais ir atitinkamomis pažangos ataskaitomis, kurios būtinos pagal
  ... Europos Parlamento ir Tarybos
  reglamento
  [dėl energetikos sąjungos valdymo, 2016/0375(COD)]
  3, 15 ir 18 straipsnius, ir atitinkamų trečiųjų šalių bei tarpvyriausybinių organizacijų ataskaitomis, moksliniais tyrimais
  , palydoviniais duomenimis
  ir visa kita svarbia informacija. Komisija taip pat stebi prekių kainų pokyčius, susijusius su biomasės naudojimu energijai, ir visą teigiamą ir neigiamą poveikį
  apsirūpinimo maistu
  saugumui
  ir konkuruojančių medžiagų naudojimui
  .

Pakeitimas 268

Pakeitimas 268

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

32 straipsnio 2 dalis

32 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   7 straipsnio 5 dalyje, 7 straipsnio 6 dalyje, 19 straipsnio 11 dalyje, 19 straipsnio 14 dalyje, 25 straipsnio 6 dalyje ir 28 straipsnio 5 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2021 m. sausio 1 d. | 2.   
  7 straipsnio 3 dalyje
  , 7 straipsnio 5 dalyje, 7 straipsnio 6 dalyje, 19 straipsnio 11 dalyje, 19 straipsnio 14 dalyje, 25 straipsnio 6 dalyje ir 28 straipsnio 5 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2021 m. sausio 1 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   7 straipsnio 5 dalyje, 7 straipsnio 6 dalyje, 19 straipsnio 11 dalyje, 19 straipsnio 14 dalyje, 25 straipsnio 6 dalyje ir 28 straipsnio 5 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2021 m. sausio 1 d.

2.   
  7 straipsnio 3 dalyje
  , 7 straipsnio 5 dalyje, 7 straipsnio 6 dalyje, 19 straipsnio 11 dalyje, 19 straipsnio 14 dalyje, 25 straipsnio 6 dalyje ir 28 straipsnio 5 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2021 m. sausio 1 d.

Pakeitimas 269

Pakeitimas 269

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

32 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

32 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 7 straipsnio 5 dalyje, 7 straipsnio 6 dalyje, 19 straipsnio 11 dalyje, 19 straipsnio 14 dalyje, 25 straipsnio 6 dalyje ir 28 straipsnio 5 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. | Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti
  7 straipsnio 3 dalyje
  , 7 straipsnio 5 dalyje, 7 straipsnio 6 dalyje, 19 straipsnio 11 dalyje, 19 straipsnio 14 dalyje, 25 straipsnio 6 dalyje ir 28 straipsnio 5 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 7 straipsnio 5 dalyje, 7 straipsnio 6 dalyje, 19 straipsnio 11 dalyje, 19 straipsnio 14 dalyje, 25 straipsnio 6 dalyje ir 28 straipsnio 5 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti
  7 straipsnio 3 dalyje
  , 7 straipsnio 5 dalyje, 7 straipsnio 6 dalyje, 19 straipsnio 11 dalyje, 19 straipsnio 14 dalyje, 25 straipsnio 6 dalyje ir 28 straipsnio 5 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

7 straipsnio 3 dalyje

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Pakeitimas 270

Pakeitimas 270

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I a priedas (naujas)

I a priedas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | Valstybės narės 2030 m. nustatytas tikslas yra šių procentiniais punktais išreikštų komponentų suma: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

1.

Valstybės narės 2030 m. nustatytas tikslas yra šių procentiniais punktais išreikštų komponentų suma:

| a) | valstybės narės nacionalinis privalomas 2020 m. tikslas, nustatytas I priede; |
| --- | --- |

a)

a)

valstybės narės nacionalinis privalomas 2020 m. tikslas, nustatytas I priede;

valstybės narės nacionalinis privalomas 2020 m. tikslas, nustatytas I priede;

| b) | fiksuoto dydžio įnašas („CFlat“); |
| --- | --- |

b)

b)

fiksuoto dydžio įnašas („CFlat“);

fiksuoto dydžio įnašas („CFlat

| c) | BVP vienam gyventojui pagrįstas įnašas („CGDP“); |
| --- | --- |

c)

c)

BVP vienam gyventojui pagrįstas įnašas („CGDP“);

BVP vienam gyventojui pagrįstas įnašas („CGDP

| d) | potencialu grindžiamas įnašas („CPotential“); |
| --- | --- |

d)

d)

potencialu grindžiamas įnašas („CPotential“);

potencialu grindžiamas įnašas („CPotential

| e) | įnašas, atspindintis valstybės narės jungčių lygį („CInterco“). |
| --- | --- |

e)

e)

įnašas, atspindintis valstybės narės jungčių lygį („CInterco“).

įnašas, atspindintis valstybės narės jungčių lygį („CInterco

| 2. | CFlat yra toks pats visoms valstybėms narėms. Visų valstybių CFlat kartu sudaro 30 proc. Sąjungos tikslų nuo 2030 iki 2020 m. skirtumą. |
| --- | --- |

2.

2.

CFlat

Flat

| 3. | CGDP paskirstomas valstybėms narėms pagal BVP vienam gyventojui santykį su Sąjungos vidurkiu, kiekvienai valstybei narei atskirai nustatant šį indeksą, kurio maksimali vertė gali būti 150 proc. Sąjungos vidurkio. Visų valstybių CGDP kartu sudaro 30 proc. Sąjungos tikslų nuo 2030 iki 2020 m. skirtumą. |
| --- | --- |

3.

3.

CGDP

GDP

| 4. | CPotential paskirstomas valstybėms narėms remiantis skirtumu tarp valstybės narės atsinaujinančių išteklių energijos dalies 2030 m., nurodytos scenarijuje PRIMES EUCO3535, ir jos nacionalinių 2020 m. privalomų rodiklių. Visų valstybių CPotential kartu sudaro 30 proc. Sąjungos tikslų nuo 2030 iki 2020 m. skirtumą. |
| --- | --- |

4.

4.

CPotential

Potential

| 5. | CInterco paskirstomas valstybėms narėms remiantis elektros energijos jungčių indeksu, palyginti su Sąjungos vidurkiu, kur kiekvienos valstybės narės jungčių indeksas neviršija 150 proc. Sąjungos vidurkio. Visų valstybių narių CInterco kartu sudaro 10 proc. skirtumo tarp Sąjungos 2030 m. ir 2020 m. tikslų. |
| --- | --- |

5.

5.

CInterco

Interco

Pakeitimas 271

Pakeitimas 271

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

V priedo C dalies 3 pastraipos a punkto formulė

V priedo C dalies 3 pastraipos a punkto formulė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| SUMAŽINTAS KIEKIS = (E F(t) – E B /E F(t)) | SUMAŽINTAS KIEKIS = (E F(t) – E B) /E F(t) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

SUMAŽINTAS KIEKIS = (E F(t) – E B /E F(t))

SUMAŽINTAS KIEKIS = (E F(t) – E B) /E F(t)

Pakeitimas 272

Pakeitimas 272

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

V priedo C dalies 15 dalis

V priedo C dalies 15 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 15. | Išmetamas kiekis, sumažinamas
  sugaunant
  ir pakeičiant anglį (eccr), yra
  tiesiogiai susijęs su biokuro arba skystųjų bioproduktų gamyba, kuriai jis priskiriamas, ir yra
  tik tas kiekis, kurio išvengiama
  sugaunant
  CO2, kurio anglis yra iš biomasės ir kuris yra naudojamas
  energijos
  ir
  transporto sektoriuje
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

15.

Išmetamas kiekis, sumažinamas
  sugaunant
  ir pakeičiant anglį (eccr), yra
  tiesiogiai susijęs su biokuro arba skystųjų bioproduktų gamyba, kuriai jis priskiriamas, ir yra
  tik tas kiekis, kurio išvengiama
  sugaunant
  CO2, kurio anglis yra iš biomasės ir kuris yra naudojamas
  energijos
  ir
  transporto sektoriuje
  .

sugaunant

tiesiogiai susijęs su biokuro arba skystųjų bioproduktų gamyba, kuriai jis priskiriamas, ir yra

sugaunant

2

energijos

transporto sektoriuje

| 15. | Išmetamas kiekis, sumažinamas
  surenkant
  ir pakeičiant anglį (eccr), yra tik tas kiekis, kurio išvengiama
  surenkant
  CO2, kurio anglis yra iš biomasės ir kuris yra naudojamas
  pakeisti komerciniuose produktuose
  ir
  paslaugose naudojamą iškastinio kuro CO2

  . |
| --- | --- |

15.

Išmetamas kiekis, sumažinamas
  surenkant
  ir pakeičiant anglį (eccr), yra tik tas kiekis, kurio išvengiama
  surenkant
  CO2, kurio anglis yra iš biomasės ir kuris yra naudojamas
  pakeisti komerciniuose produktuose
  ir
  paslaugose naudojamą iškastinio kuro CO2

  .

surenkant

surenkant

2

pakeisti komerciniuose produktuose

paslaugose naudojamą iškastinio kuro CO2

Pakeitimas 319

Pakeitimas 319

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

VI priedo B dalies 3 dalies a punkto 1 formulė

VI priedo B dalies 3 dalies a punkto 1 formulė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| SUMAŽINTAS KIEKIS = (E F(t) – E B) /E F(t) | SUMAŽINTAS KIEKIS = (E-F(t) – EB(t))/E-F(t) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

SUMAŽINTAS KIEKIS = (E F(t) – E B) /E F(t)

SUMAŽINTAS KIEKIS = (E-F(t) – EB(t))/E-F(t)

Pakeitimas 273

Pakeitimas 273

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

VII priedo 1 dalies 2 pastraipos 1 įtrauka

VII priedo 1 dalies 2 pastraipos 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Qusable – įvertinta visa panaudojama šiluma, kurią patiekia šilumos siurbliai, atitinkantys 7 straipsnio 4 dalyje nurodytus kriterijus, kurie įgyvendinami taip: atsižvelgiama tik į šilumos siurblius, kurių SPF > 1,15 * 1/η; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Qusable – įvertinta visa panaudojama šiluma, kurią patiekia šilumos siurbliai, atitinkantys 7 straipsnio 4 dalyje nurodytus kriterijus, kurie įgyvendinami taip: atsižvelgiama tik į šilumos siurblius, kurių SPF > 1,15 * 1/η;

| — | Qusable – įvertinta visa panaudojama šiluma, kurią
  šilumai ir vėsumai gaminti
  patiekia šilumos siurbliai, atitinkantys 7 straipsnio 4 dalyje nurodytus kriterijus, kurie įgyvendinami taip: atsižvelgiama tik į šilumos siurblius, kurių SPF > 1,15 * 1/η; |
| --- | --- |

—

Qusable – įvertinta visa panaudojama šiluma, kurią
  šilumai ir vėsumai gaminti
  patiekia šilumos siurbliai, atitinkantys 7 straipsnio 4 dalyje nurodytus kriterijus, kurie įgyvendinami taip: atsižvelgiama tik į šilumos siurblius, kurių SPF > 1,15 * 1/η;

šilumai ir vėsumai gaminti

Pakeitimas 274

Pakeitimas 274

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

IX priedo A dalies b punktas

IX priedo A dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | Nerūšiuotų komunalinių atliekų (išskyrus rūšiuotas namų ūkių atliekas, kurioms taikomi perdirbimo rodikliai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnio 2 dalies a punktą) biomasės dalis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

b)

Nerūšiuotų komunalinių atliekų (išskyrus rūšiuotas namų ūkių atliekas, kurioms taikomi perdirbimo rodikliai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnio 2 dalies a punktą) biomasės dalis.

Nerūšiuotų komunalinių atliekų (išskyrus rūšiuotas namų ūkių atliekas, kurioms taikomi perdirbimo rodikliai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB 11 straipsnio 2 dalies a punktą) biomasės dalis.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimai 284 ir 311

Pakeitimai 284 ir 311

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

IX priedo B dalies c punktas

IX priedo B dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | Melasa, gaunama kaip cukranendrių arba cukrinių runkelių perdirbimo šalutinis produktas, jei laikytasi aukščiausių pramoninių cukraus išgavimo standartų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

c)

Melasa, gaunama kaip cukranendrių arba cukrinių runkelių perdirbimo šalutinis produktas, jei laikytasi aukščiausių pramoninių cukraus išgavimo standartų.

Melasa, gaunama kaip cukranendrių arba cukrinių runkelių perdirbimo šalutinis produktas, jei laikytasi aukščiausių pramoninių cukraus išgavimo standartų.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 312

Pakeitimas 312

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

X priedo A dalis

X priedo A dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| A dalis. [...] | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

A dalis. [...]

A dalis. [...]

Išbraukta.

Išbraukta.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0392/2017).

1

(12)  
  „2020–2030 m. klimato ir energetikos politikos strategija“ (COM(2014)015 final).

12

„2020–2030 m. klimato ir energetikos politikos strategija“ (COM(2014)015 final).

(1a)  
  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

1a

2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

(17)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

17

(17)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

17

(18)  OL L 198, 2006 7 20, p. 18.

18

(18)  OL L 198, 2006 7 20, p. 18.

18

(21)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

21

(21)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

21

(1a)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

1a

2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

---

| 19.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 458/341 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 458/341

---

P8_TA(2018)0010

Energijos vartojimo efektyvumas ***I

2018 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 458/16)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | energijos poreikio mažinimas – vienas iš penkių 2015 m. vasario 25 d. priimtos energetikos sąjungos strategijos aspektų. Didesnis energijos vartojimo efektyvumas bus naudingas aplinkai, padės sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, prisidės prie energetinio saugumo, nes būsime mažiau priklausomi nuo energijos importo iš trečiųjų šalių, padės sumažinti namų ūkių ir įmonių energijos išlaidas, kovoti su energijos nepritekliumi, sukurti daugiau darbo vietų ir paskatins visą ekonominę veiklą. Tai atitinka Sąjungos įsipareigojimus, kuriuos ji prisiėmė kurdama savo energetikos sąjungą ir prisijungdama prie pasaulinės kovos su klimato kaita darbotvarkės,
  kurią
  Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos
  šalys nustatė 2015 m
  .
  gruodžio mėn. priimdamos Paryžiaus susitarimą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

energijos poreikio mažinimas – vienas iš penkių 2015 m. vasario 25 d. priimtos energetikos sąjungos strategijos aspektų. Didesnis energijos vartojimo efektyvumas bus naudingas aplinkai, padės sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, prisidės prie energetinio saugumo, nes būsime mažiau priklausomi nuo energijos importo iš trečiųjų šalių, padės sumažinti namų ūkių ir įmonių energijos išlaidas, kovoti su energijos nepritekliumi, sukurti daugiau darbo vietų ir paskatins visą ekonominę veiklą. Tai atitinka Sąjungos įsipareigojimus, kuriuos ji prisiėmė kurdama savo energetikos sąjungą ir prisijungdama prie pasaulinės kovos su klimato kaita darbotvarkės,
  kurią
  Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos
  šalys nustatė 2015 m
  .
  gruodžio mėn. priimdamos Paryžiaus susitarimą
  ;

| (1) | energijos poreikio mažinimas – vienas iš penkių 2015 m. vasario 25 d. priimtos energetikos sąjungos strategijos aspektų. Didesnis energijos vartojimo efektyvumas
  per visą energijos tiekimo grandinę, įskaitant energijos gamybą, perdavimą, skirstymą ir galutinį vartojimą,
  bus naudingas aplinkai
  , pagerins oro kokybę ir visuomenės sveikatą
  , padės sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, prisidės prie energetinio saugumo, nes būsime mažiau priklausomi nuo energijos importo iš trečiųjų šalių, padės sumažinti namų ūkių ir įmonių energijos išlaidas, kovoti su energijos nepritekliumi
  ir didinti konkurencingumą
  , sukurti daugiau darbo vietų ir paskatins visą ekonominę veiklą
  , tokiu būdu pagerins piliečių gyvenimo kokybę
  . Tai atitinka Sąjungos įsipareigojimus, kuriuos ji prisiėmė kurdama savo energetikos sąjungą ir prisijungdama prie pasaulinės kovos su klimato kaita darbotvarkės,
  kuri buvo nustatyta per 2015 m. gruodžio mėn. Paryžiuje surengtą
  Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos
  šalių konferenciją (COP21) (Paryžiaus susitarimas), įsipareigojant paremti vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimą gerokai mažiau nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas siekiant apriboti temperatūros kilimą iki 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu
  ; |
| --- | --- |

(1)

energijos poreikio mažinimas – vienas iš penkių 2015 m. vasario 25 d. priimtos energetikos sąjungos strategijos aspektų. Didesnis energijos vartojimo efektyvumas
  per visą energijos tiekimo grandinę, įskaitant energijos gamybą, perdavimą, skirstymą ir galutinį vartojimą,
  bus naudingas aplinkai
  , pagerins oro kokybę ir visuomenės sveikatą
  , padės sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, prisidės prie energetinio saugumo, nes būsime mažiau priklausomi nuo energijos importo iš trečiųjų šalių, padės sumažinti namų ūkių ir įmonių energijos išlaidas, kovoti su energijos nepritekliumi
  ir didinti konkurencingumą
  , sukurti daugiau darbo vietų ir paskatins visą ekonominę veiklą
  , tokiu būdu pagerins piliečių gyvenimo kokybę
  . Tai atitinka Sąjungos įsipareigojimus, kuriuos ji prisiėmė kurdama savo energetikos sąjungą ir prisijungdama prie pasaulinės kovos su klimato kaita darbotvarkės,
  kuri buvo nustatyta per 2015 m. gruodžio mėn. Paryžiuje surengtą
  Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos
  šalių konferenciją (COP21) (Paryžiaus susitarimas), įsipareigojant paremti vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimą gerokai mažiau nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas siekiant apriboti temperatūros kilimą iki 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu
  ;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES (9) – žingsnis kuriant energetikos sąjungą, kurioje energijos vartojimo efektyvumas turėtų būti traktuojamas kaip atskiras energijos tiekimo šaltinis. Į principą, kad energija visų pirma turi būti taupoma, turi būti atsižvelgta ne tik nustatant naujas tiekimo taisykles, bet ir kitose politikos srityse. Komisija turėtų
  užtikrinti, kad
  energijos vartojimo
  efektyvumas
  ir paklausos
  valdymas galėtų lygiomis sąlygomis konkuruoti su generavimo pajėgumais
  . Į energijos vartojimo efektyvumą turi būti atsižvelgiama kaskart, kai rengiami su energetikos sistema susiję planai
  ar
  priimami
  finansavimo sprendimai
  .
  Patobulinimai
  ,
  didinantys
  energijos vartojimo efektyvumą, turi būti
  įgyvendinami
  kaskart, kai
  tik
  tai įmanoma padaryti mažesnėmis sąnaudomis nei imantis atitinkamų su pasiūla susijusių veiksmų. Tai turėtų padėti visapusiškai išnaudoti energijos vartojimo efektyvumą Europos visuomenės,
  ypač piliečių
  ir
  įmonių
  ,
  naudai
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES (9) – žingsnis kuriant energetikos sąjungą, kurioje energijos vartojimo efektyvumas turėtų būti traktuojamas kaip atskiras energijos tiekimo šaltinis. Į principą, kad energija visų pirma turi būti taupoma, turi būti atsižvelgta ne tik nustatant naujas tiekimo taisykles, bet ir kitose politikos srityse. Komisija turėtų
  užtikrinti, kad
  energijos vartojimo
  efektyvumas
  ir paklausos
  valdymas galėtų lygiomis sąlygomis konkuruoti su generavimo pajėgumais
  . Į energijos vartojimo efektyvumą turi būti atsižvelgiama kaskart, kai rengiami su energetikos sistema susiję planai
  ar
  priimami
  finansavimo sprendimai
  .
  Patobulinimai
  ,
  didinantys
  energijos vartojimo efektyvumą, turi būti
  įgyvendinami
  kaskart, kai
  tik
  tai įmanoma padaryti mažesnėmis sąnaudomis nei imantis atitinkamų su pasiūla susijusių veiksmų. Tai turėtų padėti visapusiškai išnaudoti energijos vartojimo efektyvumą Europos visuomenės,
  ypač piliečių
  ir
  įmonių
  ,
  naudai
  ;

| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES (9) – žingsnis kuriant energetikos sąjungą, kurioje energijos vartojimo efektyvumas turėtų būti traktuojamas kaip atskiras energijos tiekimo šaltinis. Į principą, kad energija visų pirma turi būti taupoma, turi būti atsižvelgta ne tik nustatant naujas tiekimo taisykles, bet ir kitose politikos srityse. Komisija turėtų
  teikti pirmenybę
  energijos vartojimo
  efektyvumui
  ir paklausos
  valdymui, o ne generavimo pajėgumų didinimui
  . Į energijos vartojimo efektyvumą turi būti atsižvelgiama kaskart, kai rengiami su energetikos sistema susiję planai
  ir
  priimami
  sprendimai dėl finansavimo
  .
  Investicijos
  ,
  kuriomis siekiama padidinti galutinio
  energijos vartojimo efektyvumą, turi būti
  įgyvendinamos
  kaskart, kai tai įmanoma padaryti mažesnėmis sąnaudomis nei imantis atitinkamų su pasiūla susijusių veiksmų. Tai turėtų padėti visapusiškai išnaudoti
  didesnį
  energijos vartojimo efektyvumą
  visais energijos grandinės etapais ir tokiu būdu prisidėti didinant
  Europos visuomenės
  gerovę. Siekdamos visapusiškai pasinaudoti ta nauda ir leisti sėkmingai įgyvendinti numatytas politikos priemones
  ,
  Komisija ir valstybės narės turėtų bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis, miestais, verslo įmonėmis ir piliečiais visoje Sąjungoje
  ir
  užtikrinti
  ,
  kad energijos vartojimo efektyvumo padidėjimas dėl technologinių, elgesio ir ekonominių pokyčių būtų susietas su padidėjusiu ekonomikos augimu
  ; |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES (9) – žingsnis kuriant energetikos sąjungą, kurioje energijos vartojimo efektyvumas turėtų būti traktuojamas kaip atskiras energijos tiekimo šaltinis. Į principą, kad energija visų pirma turi būti taupoma, turi būti atsižvelgta ne tik nustatant naujas tiekimo taisykles, bet ir kitose politikos srityse. Komisija turėtų
  teikti pirmenybę
  energijos vartojimo
  efektyvumui
  ir paklausos
  valdymui, o ne generavimo pajėgumų didinimui
  . Į energijos vartojimo efektyvumą turi būti atsižvelgiama kaskart, kai rengiami su energetikos sistema susiję planai
  ir
  priimami
  sprendimai dėl finansavimo
  .
  Investicijos
  ,
  kuriomis siekiama padidinti galutinio
  energijos vartojimo efektyvumą, turi būti
  įgyvendinamos
  kaskart, kai tai įmanoma padaryti mažesnėmis sąnaudomis nei imantis atitinkamų su pasiūla susijusių veiksmų. Tai turėtų padėti visapusiškai išnaudoti
  didesnį
  energijos vartojimo efektyvumą
  visais energijos grandinės etapais ir tokiu būdu prisidėti didinant
  Europos visuomenės
  gerovę. Siekdamos visapusiškai pasinaudoti ta nauda ir leisti sėkmingai įgyvendinti numatytas politikos priemones
  ,
  Komisija ir valstybės narės turėtų bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis, miestais, verslo įmonėmis ir piliečiais visoje Sąjungoje
  ir
  užtikrinti
  ,
  kad energijos vartojimo efektyvumo padidėjimas dėl technologinių, elgesio ir ekonominių pokyčių būtų susietas su padidėjusiu ekonomikos augimu
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | vertinant visas pirminės energijos (neatsinaujinančiosios ir atsinaujinančiosios) formas reikėtų atsižvelgti į papildomas sąnaudas energijos srityje, reikalingas tai energijai gauti, elektros energijos gamybos įrenginiams sukurti ir naudoti bei jiems išardyti, taip pat su ja susijusioms grėsmėms aplinkai panaikinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

vertinant visas pirminės energijos (neatsinaujinančiosios ir atsinaujinančiosios) formas reikėtų atsižvelgti į papildomas sąnaudas energijos srityje, reikalingas tai energijai gauti, elektros energijos gamybos įrenginiams sukurti ir naudoti bei jiems išardyti, taip pat su ja susijusioms grėsmėms aplinkai panaikinti;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2b) | valstybių narių priemonės turėtų būti lydimos gerai parengtų ir veiksmingų Sąjungos finansinių priemonių, kaip antai, Europos struktūrinių ir investicijų fondų, Europos strateginių investicijų fondo ir Europos investicijų banko, kurie turėtų remti investicijas į energijos vartojimo efektyvumą visais energijos grandinės etapais ir taikyti išsamią sąnaudų ir naudos analizę taikant diferencijuotų diskonto normų modelį. Finansinė parama daugiausia turėtų būti sutelkta į ekonomiškai efektyvius energijos vartojimo efektyvumo didinimo metodus, kurie leistų sumažinti energijos suvartojimą. Plataus užmojo energijos vartojimo efektyvumo tikslui pasiekti reikia pašalinti kliūtis, kaip antai, pastarojo meto iš Eurostato gautą paaiškinimą, kaip registruoti sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo nacionalinėse sąskaitose, kad būtų lengviau investuoti į energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2b)

valstybių narių priemonės turėtų būti lydimos gerai parengtų ir veiksmingų Sąjungos finansinių priemonių, kaip antai, Europos struktūrinių ir investicijų fondų, Europos strateginių investicijų fondo ir Europos investicijų banko, kurie turėtų remti investicijas į energijos vartojimo efektyvumą visais energijos grandinės etapais ir taikyti išsamią sąnaudų ir naudos analizę taikant diferencijuotų diskonto normų modelį. Finansinė parama daugiausia turėtų būti sutelkta į ekonomiškai efektyvius energijos vartojimo efektyvumo didinimo metodus, kurie leistų sumažinti energijos suvartojimą. Plataus užmojo energijos vartojimo efektyvumo tikslui pasiekti reikia pašalinti kliūtis, kaip antai, pastarojo meto iš Eurostato gautą paaiškinimą, kaip registruoti sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo nacionalinėse sąskaitose, kad būtų lengviau investuoti į energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | 2014 m. Europos Vadovų Taryba
  susitarė dėl tikslo
  iki 2030 m. energijos vartojimo efektyvumą padidinti 27 %, ketindama iki 2020 m. šį tikslą peržiūrėti „turint omenyje 30 % efektyvumo lygį Sąjungoje“. 2015 m. gruodžio mėn. Europos Parlamentas paragino Komisiją įvertinti, ar būtų įmanoma iki to paties termino pasiekti 40 % energijos vartojimo efektyvumo tikslą. Todėl derėtų direktyvą peržiūrėti ir atitinkamai ją pritaikyti prie 2030 m. perspektyvos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

2014 m. Europos Vadovų Taryba
  susitarė dėl tikslo
  iki 2030 m. energijos vartojimo efektyvumą padidinti 27 %, ketindama iki 2020 m. šį tikslą peržiūrėti „turint omenyje 30 % efektyvumo lygį Sąjungoje“. 2015 m. gruodžio mėn. Europos Parlamentas paragino Komisiją įvertinti, ar būtų įmanoma iki to paties termino pasiekti 40 % energijos vartojimo efektyvumo tikslą. Todėl derėtų direktyvą peržiūrėti ir atitinkamai ją pritaikyti prie 2030 m. perspektyvos;

| (3) | 2014 m. Europos Vadovų Taryba
  pritarė tikslui
  iki 2030 m. energijos vartojimo efektyvumą padidinti 27 %, ketindama iki 2020 m. šį tikslą peržiūrėti „turint omenyje 30 % efektyvumo lygį Sąjungoje“. 2015 m. gruodžio mėn. Europos Parlamentas paragino Komisiją įvertinti, ar būtų įmanoma iki to paties termino pasiekti 40 % energijos vartojimo efektyvumo tikslą. Todėl derėtų direktyvą peržiūrėti ir atitinkamai ją pritaikyti prie 2030 m. perspektyvos; |
| --- | --- |

(3)

2014 m. Europos Vadovų Taryba
  pritarė tikslui
  iki 2030 m. energijos vartojimo efektyvumą padidinti 27 %, ketindama iki 2020 m. šį tikslą peržiūrėti „turint omenyje 30 % efektyvumo lygį Sąjungoje“. 2015 m. gruodžio mėn. Europos Parlamentas paragino Komisiją įvertinti, ar būtų įmanoma iki to paties termino pasiekti 40 % energijos vartojimo efektyvumo tikslą. Todėl derėtų direktyvą peržiūrėti ir atitinkamai ją pritaikyti prie 2030 m. perspektyvos;

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | privalomų nacionalinių 2030 m. tikslų nustatyti nenustatoma. Būtinybė Sąjungai 2020 m. ir 2030 m. pasiekti savo energijos vartojimo efektyvumo tikslus ES lygmeniu, išreikštus suvartojamu pirminės
  ir
  galutinės energijos kiekiu, turėtų būti aiškiai suformuluota kaip
  privalomas
  30 % tikslas. Toks aiškus tikslo nustatymas Sąjungos lygmeniu neturėtų riboti valstybių narių laisvės nusistatyti, koks bus jų nacionalinis indėlis, grindžiamas jų pirminės arba galutinės energijos suvartojimu, sutaupytu pirminės arba galutinės energijos kiekiu arba energijos intensyvumu. Savo nacionalinius orientacinius indėlius į energijos vartojimo efektyvumą valstybės narės turėtų nusistatyti atsižvelgdamos į tai, kad 2030 m. bendras Sąjungos pirminės energijos suvartojimas turi būti ne didesnis kaip 1 321  mln. tne, o galutinės energijos – ne didesnis kaip 987 mln. tne. Tai reiškia, kad Sąjungos pirminės energijos suvartojimas turėtų būti sumažintas 23 %, o galutinės – 17 %, palyginti su 2005 m. lygiu. Būtina reguliariai vertinti pažangą, padarytą siekiant 2030 m. Sąjungos tikslo, ir tai bus numatyta teisės akto dėl energetikos sąjungos valdymo pasiūlyme. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

privalomų nacionalinių 2030 m. tikslų nustatyti nenustatoma. Būtinybė Sąjungai 2020 m. ir 2030 m. pasiekti savo energijos vartojimo efektyvumo tikslus ES lygmeniu, išreikštus suvartojamu pirminės
  ir
  galutinės energijos kiekiu, turėtų būti aiškiai suformuluota kaip
  privalomas
  30 % tikslas. Toks aiškus tikslo nustatymas Sąjungos lygmeniu neturėtų riboti valstybių narių laisvės nusistatyti, koks bus jų nacionalinis indėlis, grindžiamas jų pirminės arba galutinės energijos suvartojimu, sutaupytu pirminės arba galutinės energijos kiekiu arba energijos intensyvumu. Savo nacionalinius orientacinius indėlius į energijos vartojimo efektyvumą valstybės narės turėtų nusistatyti atsižvelgdamos į tai, kad 2030 m. bendras Sąjungos pirminės energijos suvartojimas turi būti ne didesnis kaip 1 321  mln. tne, o galutinės energijos – ne didesnis kaip 987 mln. tne. Tai reiškia, kad Sąjungos pirminės energijos suvartojimas turėtų būti sumažintas 23 %, o galutinės – 17 %, palyginti su 2005 m. lygiu. Būtina reguliariai vertinti pažangą, padarytą siekiant 2030 m. Sąjungos tikslo, ir tai bus numatyta teisės akto dėl energetikos sąjungos valdymo pasiūlyme.

| (4) | privalomų nacionalinių 2030 m. tikslų nustatyti nenustatoma. Būtinybė Sąjungai 2020 m. ir 2030 m. pasiekti savo energijos vartojimo efektyvumo tikslus ES lygmeniu, išreikštus suvartojamu pirminės
  arba
  galutinės energijos kiekiu, turėtų būti aiškiai suformuluota kaip
  orientacinis
  30 % tikslas. Toks aiškus tikslo nustatymas Sąjungos lygmeniu neturėtų riboti valstybių narių laisvės nusistatyti, koks bus jų nacionalinis indėlis, grindžiamas jų pirminės arba galutinės energijos suvartojimu, sutaupytu pirminės arba galutinės energijos kiekiu arba energijos intensyvumu. Savo nacionalinius orientacinius indėlius į energijos vartojimo efektyvumą valstybės narės turėtų nusistatyti atsižvelgdamos į tai, kad 2030 m. bendras Sąjungos pirminės energijos suvartojimas turi būti ne didesnis kaip 1 321  mln. tne, o galutinės energijos – ne didesnis kaip 987 mln. tne. Tai reiškia, kad Sąjungos pirminės energijos suvartojimas turėtų būti sumažintas 23 %, o galutinės – 17 %, palyginti su 2005 m. lygiu. Būtina reguliariai vertinti pažangą, padarytą siekiant 2030 m. Sąjungos tikslo, ir tai bus numatyta teisės akto dėl energetikos sąjungos valdymo pasiūlyme. |
| --- | --- |

(4)

privalomų nacionalinių 2030 m. tikslų nustatyti nenustatoma. Būtinybė Sąjungai 2020 m. ir 2030 m. pasiekti savo energijos vartojimo efektyvumo tikslus ES lygmeniu, išreikštus suvartojamu pirminės
  arba
  galutinės energijos kiekiu, turėtų būti aiškiai suformuluota kaip
  orientacinis
  30 % tikslas. Toks aiškus tikslo nustatymas Sąjungos lygmeniu neturėtų riboti valstybių narių laisvės nusistatyti, koks bus jų nacionalinis indėlis, grindžiamas jų pirminės arba galutinės energijos suvartojimu, sutaupytu pirminės arba galutinės energijos kiekiu arba energijos intensyvumu. Savo nacionalinius orientacinius indėlius į energijos vartojimo efektyvumą valstybės narės turėtų nusistatyti atsižvelgdamos į tai, kad 2030 m. bendras Sąjungos pirminės energijos suvartojimas turi būti ne didesnis kaip 1 321  mln. tne, o galutinės energijos – ne didesnis kaip 987 mln. tne. Tai reiškia, kad Sąjungos pirminės energijos suvartojimas turėtų būti sumažintas 23 %, o galutinės – 17 %, palyginti su 2005 m. lygiu. Būtina reguliariai vertinti pažangą, padarytą siekiant 2030 m. Sąjungos tikslo, ir tai bus numatyta teisės akto dėl energetikos sąjungos valdymo pasiūlyme.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | nustatant nacionalinius tikslus energijos vartojimo efektyvumo srityje, reikėtų vadovautis valstybių narių sąžiningumo principu. Energija yra būtina prekė, todėl neišvengiamai nustatomi mažiausi energijos suvartojimo lygiai, o į tai reikėtų tinkamai atsižvelgti nustatant nacionalinius tikslus. Apskritai valstybėms, kuriose vieno gyventojo suvartojamos energijos kiekis yra mažesnis už Sąjungos vidurkį, turėtų būti suteikta daugiau lankstumo nustatant savo tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

nustatant nacionalinius tikslus energijos vartojimo efektyvumo srityje, reikėtų vadovautis valstybių narių sąžiningumo principu. Energija yra būtina prekė, todėl neišvengiamai nustatomi mažiausi energijos suvartojimo lygiai, o į tai reikėtų tinkamai atsižvelgti nustatant nacionalinius tikslus. Apskritai valstybėms, kuriose vieno gyventojo suvartojamos energijos kiekis yra mažesnis už Sąjungos vidurkį, turėtų būti suteikta daugiau lankstumo nustatant savo tikslus;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4b) | energijos sistemų veikimo efektyvumui bet kuriuo metu daro poveikį galimybė sklandžiai ir lanksčiai tiekti į tinklą elektros energiją, gautą iš įvairių šaltinių su skirtingais inercijos laipsniais ir veikimo pradžios intervalais; padidinus tą energijos vartojimo efektyvumą bus sudarytos sąlygos geriau panaudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, kaip antai vėjo energiją bus galima derinti su dujų turbinomis, siekiant išvengti per didelės tinklų, kuriuos aptarnauja įprastinės didelės jėgainės su įrengtais energijos blokais, kurie pasižymi didele šilumine inercija, apkrovos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4b)

energijos sistemų veikimo efektyvumui bet kuriuo metu daro poveikį galimybė sklandžiai ir lanksčiai tiekti į tinklą elektros energiją, gautą iš įvairių šaltinių su skirtingais inercijos laipsniais ir veikimo pradžios intervalais; padidinus tą energijos vartojimo efektyvumą bus sudarytos sąlygos geriau panaudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, kaip antai vėjo energiją bus galima derinti su dujų turbinomis, siekiant išvengti per didelės tinklų, kuriuos aptarnauja įprastinės didelės jėgainės su įrengtais energijos blokais, kurie pasižymi didele šilumine inercija, apkrovos;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4c) | Komisija ir valstybės narės turi užtikrinti, kad energijos būtų suvartojama mažiau ne dėl makroekonominių aplinkybių, o dėl didesnio energijos vartojimo efektyvumo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4c)

Komisija ir valstybės narės turi užtikrinti, kad energijos būtų suvartojama mažiau ne dėl makroekonominių aplinkybių, o dėl didesnio energijos vartojimo efektyvumo;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4d) | valstybės narės turėtų nustatyti ekonomiškai naudingo energijos vartojimo efektyvumo potencialą atskirai atlikdamos kiekvieno sektoriaus skaičiavimus pagal principą „iš apačios į viršų“, nes tą potencialą lemia energijos rūšių derinys, ekonomikos struktūra ir ekonominės plėtros tempas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4d)

valstybės narės turėtų nustatyti ekonomiškai naudingo energijos vartojimo efektyvumo potencialą atskirai atlikdamos kiekvieno sektoriaus skaičiavimus pagal principą „iš apačios į viršų“, nes tą potencialą lemia energijos rūšių derinys, ekonomikos struktūra ir ekonominės plėtros tempas;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | iš Direktyvos 2012/27/ES turėtų būti pašalintas įpareigojimas valstybėms narėms nustatyti ilgalaikes
  investicijų telkimo į
  savo šalies pastatų
  renovaciją strategijas
  ir jas pateikti Komisijai – jis turėtų būti perkeltas į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/31/ES (10), kur jis dera su ilgalaikiais planais dėl beveik nulinės energijos pastatų statybos ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo pastatų sektoriuje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

iš Direktyvos 2012/27/ES turėtų būti pašalintas įpareigojimas valstybėms narėms nustatyti ilgalaikes
  investicijų telkimo į
  savo šalies pastatų
  renovaciją strategijas
  ir jas pateikti Komisijai – jis turėtų būti perkeltas į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/31/ES (10), kur jis dera su ilgalaikiais planais dėl beveik nulinės energijos pastatų statybos ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo pastatų sektoriuje;

| (5) | iš Direktyvos 2012/27/ES turėtų būti pašalintas įpareigojimas valstybėms narėms nustatyti ilgalaikes
  strategijas, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas
  savo šalies pastatų
  renovacijai,
  ir jas pateikti Komisijai – jis turėtų būti perkeltas į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/31/ES (10), kur jis dera su ilgalaikiais planais dėl beveik nulinės energijos pastatų statybos ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo pastatų sektoriuje; |
| --- | --- |

(5)

iš Direktyvos 2012/27/ES turėtų būti pašalintas įpareigojimas valstybėms narėms nustatyti ilgalaikes
  strategijas, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas
  savo šalies pastatų
  renovacijai,
  ir jas pateikti Komisijai – jis turėtų būti perkeltas į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/31/ES (10), kur jis dera su ilgalaikiais planais dėl beveik nulinės energijos pastatų statybos ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo pastatų sektoriuje;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | atsižvelgiant į 2030 m. klimato ir energetikos strategiją, energijos taupymo įpareigojimas taip pat turėtų būti pratęstas laikotarpiui po 2020 m. Įpareigojimų laikotarpio pratęsimas po 2020 m. suteiktų daugiau stabilumo investuotojams ir
  paskatins
  ilgalaikes investicijas ir ilgalaikes energijos vartojimo efektyvumo priemones, pavyzdžiui, pastatų renovaciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

atsižvelgiant į 2030 m. klimato ir energetikos strategiją, energijos taupymo įpareigojimas taip pat turėtų būti pratęstas laikotarpiui po 2020 m. Įpareigojimų laikotarpio pratęsimas po 2020 m. suteiktų daugiau stabilumo investuotojams ir
  paskatins
  ilgalaikes investicijas ir ilgalaikes energijos vartojimo efektyvumo priemones, pavyzdžiui, pastatų renovaciją;

| (6) | atsižvelgiant į 2030 m. klimato ir energetikos strategiją, energijos taupymo įpareigojimas taip pat turėtų būti pratęstas laikotarpiui po 2020 m. Įpareigojimų laikotarpio pratęsimas po 2020 m. suteiktų daugiau stabilumo investuotojams ir
  taip paskatintų
  ilgalaikes investicijas ir ilgalaikes energijos vartojimo efektyvumo priemones, pavyzdžiui,
  esminę
  pastatų renovaciją
  , kad būtų galima pasiekti ilgalaikį tikslą – beveik nulinės energijos pastatų fondą. Energijos taupymo pareiga buvo labai svarbi vietos lygmeniu užtikrinant augimą ir kuriant darbo vietas, todėl ją reikėtų pratęsti, siekiant užtikrinti, kad Sąjunga savo energetikos ir klimato sričių tikslus galėtų pasiekti suteikdama papildomų galimybių ir mažinti energijos suvartojimo priklausomybę nuo augimo. Norint įvertinti, kokiomis sąlygomis būtų galima paskatinti privatųjį sektorių investuoti į energijos vartojimo efektyvumo projektus, taip pat sukurti naujus pajamų modelius energijos vartojimo efektyvumo srities inovacijoms finansuoti, svarbu bendradarbiauti su privačiuoju sektoriumi; |
| --- | --- |

(6)

atsižvelgiant į 2030 m. klimato ir energetikos strategiją, energijos taupymo įpareigojimas taip pat turėtų būti pratęstas laikotarpiui po 2020 m. Įpareigojimų laikotarpio pratęsimas po 2020 m. suteiktų daugiau stabilumo investuotojams ir
  taip paskatintų
  ilgalaikes investicijas ir ilgalaikes energijos vartojimo efektyvumo priemones, pavyzdžiui,
  esminę
  pastatų renovaciją
  , kad būtų galima pasiekti ilgalaikį tikslą – beveik nulinės energijos pastatų fondą. Energijos taupymo pareiga buvo labai svarbi vietos lygmeniu užtikrinant augimą ir kuriant darbo vietas, todėl ją reikėtų pratęsti, siekiant užtikrinti, kad Sąjunga savo energetikos ir klimato sričių tikslus galėtų pasiekti suteikdama papildomų galimybių ir mažinti energijos suvartojimo priklausomybę nuo augimo. Norint įvertinti, kokiomis sąlygomis būtų galima paskatinti privatųjį sektorių investuoti į energijos vartojimo efektyvumo projektus, taip pat sukurti naujus pajamų modelius energijos vartojimo efektyvumo srities inovacijoms finansuoti, svarbu bendradarbiauti su privačiuoju sektoriumi;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | energijos vartojimo efektyvumo didinimas taip pat daro teigiamą poveikį oro kokybei, nes efektyviau energiją vartojantiems pastatams šildyti reikia mažiau kuro, ypač – kietojo kuro. Vadinasi, energijos vartojimo efektyvumo priemonės prisideda prie oro kokybės lauke ir viduje gerinimo ir padeda ekonomiškai efektyviu būdu siekti Sąjungos oro kokybės politikos tikslų, nustatytų visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/2284

   (1a)

  . Pastatų suvartojamos energijos mažinimą apskritai ir ypač valstybėse narėse, kuriose sudėtinga laikytis Sąjungos nustatytų išmetamų oro teršalų apribojimų, reikėtų laikyti oro kokybės politikos aspektu, o energijos vartojimo efektyvumas galėtų padėti pasiekti tuos tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

energijos vartojimo efektyvumo didinimas taip pat daro teigiamą poveikį oro kokybei, nes efektyviau energiją vartojantiems pastatams šildyti reikia mažiau kuro, ypač – kietojo kuro. Vadinasi, energijos vartojimo efektyvumo priemonės prisideda prie oro kokybės lauke ir viduje gerinimo ir padeda ekonomiškai efektyviu būdu siekti Sąjungos oro kokybės politikos tikslų, nustatytų visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/2284

   (1a)

  . Pastatų suvartojamos energijos mažinimą apskritai ir ypač valstybėse narėse, kuriose sudėtinga laikytis Sąjungos nustatytų išmetamų oro teršalų apribojimų, reikėtų laikyti oro kokybės politikos aspektu, o energijos vartojimo efektyvumas galėtų padėti pasiekti tuos tikslus;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | valstybės narės turės per visą įpareigojimo laikotarpį bendrą galutinį suvartojamos energijos kiekį sumažinti tiek, kiek susidarytų, jei jos kasmet sutaupytų
  po
  1,5  %
  metinio parduodamos energijos kiekio
  . Šis reikalavimas gali būti įgyvendintas
  naujomis politikos priemonėmis
  ,
  priimtomis naujuoju įpareigojimų laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d. arba naujais atskirais veiksmais, kurie yra prieš ankstesnį laikotarpį arba jo metu priimtų politikos priemonių rezultatas, tačiau tokie atskiri energijos taupymą skatinantys veiksmai realiai turi būti pradėti naujuoju laikotarpiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

valstybės narės turės per visą įpareigojimo laikotarpį bendrą galutinį suvartojamos energijos kiekį sumažinti tiek, kiek susidarytų, jei jos kasmet sutaupytų
  po
  1,5  %
  metinio parduodamos energijos kiekio
  . Šis reikalavimas gali būti įgyvendintas
  naujomis politikos priemonėmis
  ,
  priimtomis naujuoju įpareigojimų laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d. arba naujais atskirais veiksmais, kurie yra prieš ankstesnį laikotarpį arba jo metu priimtų politikos priemonių rezultatas, tačiau tokie atskiri energijos taupymą skatinantys veiksmai realiai turi būti pradėti naujuoju laikotarpiu;

| (7) | valstybės narės turės per visą įpareigojimo laikotarpį bendrą galutinį suvartojamos energijos kiekį sumažinti tiek, kiek susidarytų, jei jos kasmet sutaupytų
  bent
  1,5  %. Šis reikalavimas gali būti įgyvendintas
  turint sutaupytą energijos kiekį
  ,
  kurį lemia politikos priemonės, jeigu galima įrodyti, kad dėl tų priemonių imamasi atskirų veiksmų ir dėl jų sutaupomas patikrinamas energijos kiekis po 2020 m. Kiekvienu laikotarpiu sumažintas suvartojamos energijos kiekis turėtų būti priskaičiuojamas prie ankstesniu (-iais) laikotarpiu (-iais) turėto pasiekti suvartojamos energijos kiekio mažinimo. |
| --- | --- |

(7)

valstybės narės turės per visą įpareigojimo laikotarpį bendrą galutinį suvartojamos energijos kiekį sumažinti tiek, kiek susidarytų, jei jos kasmet sutaupytų
  bent
  1,5  %. Šis reikalavimas gali būti įgyvendintas
  turint sutaupytą energijos kiekį
  ,
  kurį lemia politikos priemonės, jeigu galima įrodyti, kad dėl tų priemonių imamasi atskirų veiksmų ir dėl jų sutaupomas patikrinamas energijos kiekis po 2020 m. Kiekvienu laikotarpiu sumažintas suvartojamos energijos kiekis turėtų būti priskaičiuojamas prie ankstesniu (-iais) laikotarpiu (-iais) turėto pasiekti suvartojamos energijos kiekio mažinimo.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | naujai sutaupomas energijos kiekis – tai papildomas kiekis tam, kuris ir taip jau būtų sutaupytas, taigi to energijos kiekio, kuris būtų ir taip sutaupytas, į tikslą įskaičiuoti negalima. Siekiant apskaičiuoti priemonių poveikį, gali būti skaičiuojamas tik grynasis sutaupytas energijos kiekis, išmatuojamas kaip energijos suvartojimo pokytis, kurį galima tiesiogiai susieti su konkrečia energijos vartojimo efektyvumo priemone. Kad galėtų apskaičiuoti grynąjį sutaupomą energijos kiekį, valstybės narės turėtų sumodeliuoti bazinį scenarijų, kaip situacija vystytųsi, jei atitinkama politikos priemonė nebūtų įgyvendinta. Politikos priemonės poveikis turėtų būti vertinamas lyginant su šiuo baziniu scenarijumi. Valstybės narės turi
  atsižvelgt
  į tai, kad per tą patį laikotarpį gali būti taikomos ir kitos politikos priemonės, kurios taip pat daro poveikį energijos taupymui, taigi ne visi pokyčiai, nustatyti nuo politikos priemonės taikymo pradžios, gali būti priskiriami tai vienai politikos priemonei. Įpareigotosios, dalyvaujančiosios arba įgaliotosios šalies veiksmai turėtų faktiškai prisidėti prie energijos sutaupymo, kuris, jų teigimu, atitinka reikšmingumo reikalavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

naujai sutaupomas energijos kiekis – tai papildomas kiekis tam, kuris ir taip jau būtų sutaupytas, taigi to energijos kiekio, kuris būtų ir taip sutaupytas, į tikslą įskaičiuoti negalima. Siekiant apskaičiuoti priemonių poveikį, gali būti skaičiuojamas tik grynasis sutaupytas energijos kiekis, išmatuojamas kaip energijos suvartojimo pokytis, kurį galima tiesiogiai susieti su konkrečia energijos vartojimo efektyvumo priemone. Kad galėtų apskaičiuoti grynąjį sutaupomą energijos kiekį, valstybės narės turėtų sumodeliuoti bazinį scenarijų, kaip situacija vystytųsi, jei atitinkama politikos priemonė nebūtų įgyvendinta. Politikos priemonės poveikis turėtų būti vertinamas lyginant su šiuo baziniu scenarijumi. Valstybės narės turi
  atsižvelgt
  į tai, kad per tą patį laikotarpį gali būti taikomos ir kitos politikos priemonės, kurios taip pat daro poveikį energijos taupymui, taigi ne visi pokyčiai, nustatyti nuo politikos priemonės taikymo pradžios, gali būti priskiriami tai vienai politikos priemonei. Įpareigotosios, dalyvaujančiosios arba įgaliotosios šalies veiksmai turėtų faktiškai prisidėti prie energijos sutaupymo, kuris, jų teigimu, atitinka reikšmingumo reikalavimą;

| (9) | naujai sutaupomas energijos kiekis – tai papildomas kiekis tam, kuris ir taip jau būtų sutaupytas, taigi to energijos kiekio, kuris būtų ir taip sutaupytas, į tikslą įskaičiuoti negalima. Siekiant apskaičiuoti priemonių poveikį, gali būti skaičiuojamas tik grynasis sutaupytas energijos kiekis, išmatuojamas kaip energijos suvartojimo pokytis, kurį galima tiesiogiai susieti su konkrečia energijos vartojimo efektyvumo priemone. Kad galėtų apskaičiuoti grynąjį sutaupomą energijos kiekį, valstybės narės turėtų sumodeliuoti bazinį scenarijų, kaip situacija vystytųsi, jei atitinkama politikos priemonė nebūtų įgyvendinta. Politikos priemonės poveikis turėtų būti vertinamas lyginant su šiuo baziniu scenarijumi. Valstybės narės turi
  atsižvelgti
  į tai, kad per tą patį laikotarpį gali būti taikomos ir kitos politikos priemonės, kurios taip pat daro poveikį energijos taupymui, taigi ne visi pokyčiai, nustatyti nuo politikos priemonės taikymo pradžios, gali būti priskiriami tai vienai politikos priemonei. Įpareigotosios, dalyvaujančiosios arba įgaliotosios šalies veiksmai turėtų faktiškai prisidėti prie energijos sutaupymo, kuris, jų teigimu, atitinka reikšmingumo reikalavimą; |
| --- | --- |

(9)

naujai sutaupomas energijos kiekis – tai papildomas kiekis tam, kuris ir taip jau būtų sutaupytas, taigi to energijos kiekio, kuris būtų ir taip sutaupytas, į tikslą įskaičiuoti negalima. Siekiant apskaičiuoti priemonių poveikį, gali būti skaičiuojamas tik grynasis sutaupytas energijos kiekis, išmatuojamas kaip energijos suvartojimo pokytis, kurį galima tiesiogiai susieti su konkrečia energijos vartojimo efektyvumo priemone. Kad galėtų apskaičiuoti grynąjį sutaupomą energijos kiekį, valstybės narės turėtų sumodeliuoti bazinį scenarijų, kaip situacija vystytųsi, jei atitinkama politikos priemonė nebūtų įgyvendinta. Politikos priemonės poveikis turėtų būti vertinamas lyginant su šiuo baziniu scenarijumi. Valstybės narės turi
  atsižvelgti
  į tai, kad per tą patį laikotarpį gali būti taikomos ir kitos politikos priemonės, kurios taip pat daro poveikį energijos taupymui, taigi ne visi pokyčiai, nustatyti nuo politikos priemonės taikymo pradžios, gali būti priskiriami tai vienai politikos priemonei. Įpareigotosios, dalyvaujančiosios arba įgaliotosios šalies veiksmai turėtų faktiškai prisidėti prie energijos sutaupymo, kuris, jų teigimu, atitinka reikšmingumo reikalavimą;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | siekiant didinti energijos taupymo potencialą elektros energijos perdavimo ir paskirstymo etapuose, svarbu į sutaupyto energijos kiekio apskaičiavimą įtraukti visus energijos tiekimo grandinės etapus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

siekiant didinti energijos taupymo potencialą elektros energijos perdavimo ir paskirstymo etapuose, svarbu į sutaupyto energijos kiekio apskaičiavimą įtraukti visus energijos tiekimo grandinės etapus;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | dėl Sąjungos teisės aktų taikymo sutaupomas energijos kiekis negali būti įskaičiuojamas, nebent šį sutaupymą lėmusi priemonė viršija atitinkamų Sąjungos teisės aktų reikalaujamą minimumą tuo, kad ja nustatyti didesni energijos vartojimo efektyvumo reikalavimai nacionaliniu lygmeniu, arba tuo, kad priemonė daugiau diegiama.
  Pripažįstant tai, kad
  pastatų renovacija yra esminis ir ilgalaikis energijos taupymo elementas, būtina paaiškinti, kad bet koks dėl esamų pastatų renovacijos skatinimo priemonių sutaupomas energijos kiekis gali būti įskaičiuojamas tik jei jis yra papildomas tam kiekiui, kuris ir taip būtų buvęs sutaupytas netaikant atitinkamos priemonės, ir jei valstybė narė įrodo, kad įpareigotoji, dalyvaujančioji ar įgaliotoji šalis faktiškai prisidėjo prie energijos sutaupymo, siejamo su konkrečia priemone; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

dėl Sąjungos teisės aktų taikymo sutaupomas energijos kiekis negali būti įskaičiuojamas, nebent šį sutaupymą lėmusi priemonė viršija atitinkamų Sąjungos teisės aktų reikalaujamą minimumą tuo, kad ja nustatyti didesni energijos vartojimo efektyvumo reikalavimai nacionaliniu lygmeniu, arba tuo, kad priemonė daugiau diegiama.
  Pripažįstant tai, kad
  pastatų renovacija yra esminis ir ilgalaikis energijos taupymo elementas, būtina paaiškinti, kad bet koks dėl esamų pastatų renovacijos skatinimo priemonių sutaupomas energijos kiekis gali būti įskaičiuojamas tik jei jis yra papildomas tam kiekiui, kuris ir taip būtų buvęs sutaupytas netaikant atitinkamos priemonės, ir jei valstybė narė įrodo, kad įpareigotoji, dalyvaujančioji ar įgaliotoji šalis faktiškai prisidėjo prie energijos sutaupymo, siejamo su konkrečia priemone;

| (10) | dėl Sąjungos teisės aktų taikymo sutaupomas energijos kiekis negali būti įskaičiuojamas, nebent šį sutaupymą lėmusi priemonė viršija atitinkamų Sąjungos teisės aktų reikalaujamą minimumą tuo, kad ja nustatyti didesni energijos vartojimo efektyvumo reikalavimai nacionaliniu lygmeniu, arba tuo, kad priemonė daugiau diegiama.
  Pastatų sektoriuje esama didelių galimybių dar labiau padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir
  pastatų renovacija yra esminis ir ilgalaikis energijos taupymo elementas,
  susijęs su masto ekonomija. Taigi
  būtina paaiškinti, kad bet koks dėl esamų pastatų renovacijos skatinimo priemonių sutaupomas energijos kiekis gali būti įskaičiuojamas tik jei jis yra papildomas tam kiekiui, kuris ir taip būtų buvęs sutaupytas netaikant atitinkamos priemonės, ir jei valstybė narė įrodo, kad įpareigotoji, dalyvaujančioji ar įgaliotoji šalis faktiškai prisidėjo prie energijos sutaupymo, siejamo su konkrečia priemone; |
| --- | --- |

(10)

dėl Sąjungos teisės aktų taikymo sutaupomas energijos kiekis negali būti įskaičiuojamas, nebent šį sutaupymą lėmusi priemonė viršija atitinkamų Sąjungos teisės aktų reikalaujamą minimumą tuo, kad ja nustatyti didesni energijos vartojimo efektyvumo reikalavimai nacionaliniu lygmeniu, arba tuo, kad priemonė daugiau diegiama.
  Pastatų sektoriuje esama didelių galimybių dar labiau padidinti energijos vartojimo efektyvumą ir
  pastatų renovacija yra esminis ir ilgalaikis energijos taupymo elementas,
  susijęs su masto ekonomija. Taigi
  būtina paaiškinti, kad bet koks dėl esamų pastatų renovacijos skatinimo priemonių sutaupomas energijos kiekis gali būti įskaičiuojamas tik jei jis yra papildomas tam kiekiui, kuris ir taip būtų buvęs sutaupytas netaikant atitinkamos priemonės, ir jei valstybė narė įrodo, kad įpareigotoji, dalyvaujančioji ar įgaliotoji šalis faktiškai prisidėjo prie energijos sutaupymo, siejamo su konkrečia priemone;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | veiksmingas vandens išteklių valdymas gali labai padėti taupyti energiją. Sąjungoje vandens ir nuotekų sektoriuje suvartojama 3,5  % visos elektros energijos

   (1a)

  . Be to, tikėtina, kad ne vėliau kaip 2040 m. vandens poreikis turėtų padidėti 25 % (daugiausia miesto teritorijose). Tuo pat metu vandens nuotėkiai sudaro 24 % viso Sąjungoje suvartojamo vandens, taigi švaistomi energijos ir vandens ištekliai. Todėl visos priemonės, kuriomis siekiama veiksmingiau valdyti vandens išteklius ir mažinti suvartojamo vandens kiekį, gali labai padėti pasiekti Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslą

   (1b)

  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

veiksmingas vandens išteklių valdymas gali labai padėti taupyti energiją. Sąjungoje vandens ir nuotekų sektoriuje suvartojama 3,5  % visos elektros energijos

   (1a)

  . Be to, tikėtina, kad ne vėliau kaip 2040 m. vandens poreikis turėtų padidėti 25 % (daugiausia miesto teritorijose). Tuo pat metu vandens nuotėkiai sudaro 24 % viso Sąjungoje suvartojamo vandens, taigi švaistomi energijos ir vandens ištekliai. Todėl visos priemonės, kuriomis siekiama veiksmingiau valdyti vandens išteklius ir mažinti suvartojamo vandens kiekį, gali labai padėti pasiekti Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslą

   (1b)

  ;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10b) | į šią peržiūrą įtrauktos nuostatos dėl energijos vartojimo efektyvumo laikymo infrastruktūros prioritetu pripažįstant, kad jis atitinka TVF ir kitų ekonominių institucijų vartojamą infrastruktūros apibrėžtį, ir atsižvelgiant į jį kaip į esminį veiksnį priimant sprendimus dėl būsimų investicijų į Europos energetikos infrastruktūrą

   (1a)

  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10b)

į šią peržiūrą įtrauktos nuostatos dėl energijos vartojimo efektyvumo laikymo infrastruktūros prioritetu pripažįstant, kad jis atitinka TVF ir kitų ekonominių institucijų vartojamą infrastruktūros apibrėžtį, ir atsižvelgiant į jį kaip į esminį veiksnį priimant sprendimus dėl būsimų investicijų į Europos energetikos infrastruktūrą

   (1a)

  ;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10c) | energetikos sektorius – didžiausias vandens išteklių vartotojas Sąjungoje; jame suvartojama 44 proc. visų vandens išteklių

   (1a)

  . Naudojantis pažangiomis efektyvaus vandens išteklių valdymo technologijomis ir procedūromis galima sutaupyti daug energijos ir kartu padidinti įmonių konkurencingumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10c)

energetikos sektorius – didžiausias vandens išteklių vartotojas Sąjungoje; jame suvartojama 44 proc. visų vandens išteklių

   (1a)

  . Naudojantis pažangiomis efektyvaus vandens išteklių valdymo technologijomis ir procedūromis galima sutaupyti daug energijos ir kartu padidinti įmonių konkurencingumą;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10d) | vandens ir nuotekų sektorius taip pat gali padėti gaminti atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir mažinti iš iškastinių išteklių išgaunamos energijos pasiūlą. Pavyzdžiui, išgaunant energiją iš dumblo, susidarančio valant nuotekas, energiją galima gaminti vietoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10d)

vandens ir nuotekų sektorius taip pat gali padėti gaminti atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir mažinti iš iškastinių išteklių išgaunamos energijos pasiūlą. Pavyzdžiui, išgaunant energiją iš dumblo, susidarančio valant nuotekas, energiją galima gaminti vietoje;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | energijos vartojimo efektyvumo didinimo
  priemonėmis visų pirma turėtų galėti pasinaudoti
  energijos nepriteklių
  patiriantys vartotojai
  . Valstybės narės jau ir dabar gali reikalauti, kad įpareigotosios šalys į energijos taupymo priemones įtrauktų socialinius tikslus, susijusius su energijos nepritekliumi
  , o
  nuo šiol ši galimybė turėtų būti taikoma ir alternatyvioms priemonėms
  , be to, tai taps privaloma
  , tačiau valstybės narės pačios
  galės
  spręsti dėl tokių priemonių dydžio, apimties ir turinio. Remiantis Sutarties 9 straipsniu, Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo politika turi būti įtrauki, taigi
  ir
  turi būti užtikrinta, kad energijos nepriteklių patiriantys vartotojai galėtų naudotis energijos vartojimo efektyvumo priemonėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

energijos vartojimo efektyvumo didinimo
  priemonėmis visų pirma turėtų galėti pasinaudoti
  energijos nepriteklių
  patiriantys vartotojai
  . Valstybės narės jau ir dabar gali reikalauti, kad įpareigotosios šalys į energijos taupymo priemones įtrauktų socialinius tikslus, susijusius su energijos nepritekliumi
  , o
  nuo šiol ši galimybė turėtų būti taikoma ir alternatyvioms priemonėms
  , be to, tai taps privaloma
  , tačiau valstybės narės pačios
  galės
  spręsti dėl tokių priemonių dydžio, apimties ir turinio. Remiantis Sutarties 9 straipsniu, Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo politika turi būti įtrauki, taigi
  ir
  turi būti užtikrinta, kad energijos nepriteklių patiriantys vartotojai galėtų naudotis energijos vartojimo efektyvumo priemonėmis;

| (12) | energijos vartojimo
  pastatuose
  efektyvumo didinimo
  priemonės turėtų būti naudingos visiems vartotojams, visų pirma mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, įskaitant patiriančius
  energijos nepriteklių
  . Kiekviena valstybė narė gali pagal konkrečias savo vidaus sąlygas apibrėžti, kas yra energijos nepriteklius ir kokie namų ūkiai yra gaunantys mažas pajamas
  . Valstybės narės jau ir dabar gali reikalauti, kad įpareigotosios šalys į energijos taupymo priemones įtrauktų socialinius tikslus, susijusius su energijos nepritekliumi. Nuo šiol ši galimybė turėtų būti taikoma ir alternatyvioms priemonėms
  ir paversta prievole
  , tačiau valstybės narės pačios
  turėtų
  spręsti dėl tokių priemonių dydžio, apimties ir turinio. Remiantis Sutarties 9 straipsniu, Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo politika turi būti įtrauki, taigi
  ja
  turi būti užtikrinta, kad energijos nepriteklių patiriantys
  mažas pajamas gaunantys
  vartotojai galėtų naudotis energijos vartojimo efektyvumo priemonėmis. |
| --- | --- |

(12)

energijos vartojimo
  pastatuose
  efektyvumo didinimo
  priemonės turėtų būti naudingos visiems vartotojams, visų pirma mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, įskaitant patiriančius
  energijos nepriteklių
  . Kiekviena valstybė narė gali pagal konkrečias savo vidaus sąlygas apibrėžti, kas yra energijos nepriteklius ir kokie namų ūkiai yra gaunantys mažas pajamas
  . Valstybės narės jau ir dabar gali reikalauti, kad įpareigotosios šalys į energijos taupymo priemones įtrauktų socialinius tikslus, susijusius su energijos nepritekliumi. Nuo šiol ši galimybė turėtų būti taikoma ir alternatyvioms priemonėms
  ir paversta prievole
  , tačiau valstybės narės pačios
  turėtų
  spręsti dėl tokių priemonių dydžio, apimties ir turinio. Remiantis Sutarties 9 straipsniu, Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo politika turi būti įtrauki, taigi
  ja
  turi būti užtikrinta, kad energijos nepriteklių patiriantys
  mažas pajamas gaunantys
  vartotojai galėtų naudotis energijos vartojimo efektyvumo priemonėmis.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | reagavimas į elektros energijos paklausą dienos ir nakties metu yra svarbi energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonė, nes padeda gerokai padidinti vartotojų energijos taupymo galimybes, sudarant jiems galimybes priimti sprendimus remiantis informacija, kuri nurodo galimybę optimizuoti energijos vartojimą, kai yra energijos paklausa, įskaitant piko valandomis, kad būtų galima kuo geriau pasinaudoti perdavimo tinklais ir gamybos ištekliais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

reagavimas į elektros energijos paklausą dienos ir nakties metu yra svarbi energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonė, nes padeda gerokai padidinti vartotojų energijos taupymo galimybes, sudarant jiems galimybes priimti sprendimus remiantis informacija, kuri nurodo galimybę optimizuoti energijos vartojimą, kai yra energijos paklausa, įskaitant piko valandomis, kad būtų galima kuo geriau pasinaudoti perdavimo tinklais ir gamybos ištekliais;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12b) | nedidelės sąskaitos už suvartotą energiją turėtų būti užtikrinamos padedant vartotojams vartoti mažiau energijos: mažinant pastatų energijos poreikius, didinant prietaisų energijos vartojimo efektyvumą ir suteikiant galimybių naudotis į viešojo transporto sistemą integruotomis mažai energijos vartojančio transporto priemonėmis bei dviračiais. Siekiant gerinti mažas pajamas gaunančių visuomenės grupių sveikatos būklę, svarbiausia yra izoliuoti išorines pastatų sienas ir mažinti energijos poreikius bei suvartojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12b)

nedidelės sąskaitos už suvartotą energiją turėtų būti užtikrinamos padedant vartotojams vartoti mažiau energijos: mažinant pastatų energijos poreikius, didinant prietaisų energijos vartojimo efektyvumą ir suteikiant galimybių naudotis į viešojo transporto sistemą integruotomis mažai energijos vartojančio transporto priemonėmis bei dviračiais. Siekiant gerinti mažas pajamas gaunančių visuomenės grupių sveikatos būklę, svarbiausia yra izoliuoti išorines pastatų sienas ir mažinti energijos poreikius bei suvartojimą;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12c) | labai svarbu didinti visų Sąjungos piliečių informuotumą ir jiems teikti tikslią informaciją apie didesnio energijos vartojimo efektyvumo teikiamą naudą ir galimybes įgyvendinti šios srities priemones. Didesnis energijos vartojimo efektyvumas, užtikrinamas mažinant Sąjungos priklausomybę nuo iš trečiųjų valstybių importuojamo kuro, taip pat labai svarbus Sąjungos geopolitinei padėčiai ir saugumui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12c)

labai svarbu didinti visų Sąjungos piliečių informuotumą ir jiems teikti tikslią informaciją apie didesnio energijos vartojimo efektyvumo teikiamą naudą ir galimybes įgyvendinti šios srities priemones. Didesnis energijos vartojimo efektyvumas, užtikrinamas mažinant Sąjungos priklausomybę nuo iš trečiųjų valstybių importuojamo kuro, taip pat labai svarbus Sąjungos geopolitinei padėčiai ir saugumui;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12d) | Sąjungoje apie 50 mln. namų ūkių patiria energijos nepriteklių. Todėl energijos vartojimo efektyvumo priemonės turi būti labai svarbi bet kokios ekonomiškai efektyvios kovos su energijos nepritekliumi ir vartotojų pažeidžiamumu strategijos dalis ir papildyti valstybių narių lygmeniu įgyvendinamą socialinės apsaugos politiką. Siekiant užtikrinti, kad energijos vartojimo efektyvumo priemonėmis būtų tolygiai mažinamas nuomininkų patiriamas energijos nepriteklius, reikėtų atsižvelgti į tokių priemonių ekonominį efektyvumą, taip pat jų prieinamumą pastatų savininkams ir nuomininkams, o valstybių narių lygmeniu tokioms priemonėms turėtų būti užtikrinama tinkama finansinė parama. Atsižvelgiant į Paryžiaus klimato susitarimo tikslus, Sąjungos pastatai ilgainiui turės tapti beveik nulinės energijos pastatais. Dabartinis pastatų renovacijos tempas nėra pakankamas, o pastatus, kuriuose gyvena mažas pajamas gaunantys piliečiai, patiriantys energijos nepriteklių, sunkiausia renovuoti. Todėl šiame reglamente nustatytos priemonės dėl energijos taupymo pareigos, energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemų ir alternatyvių politikos priemonių yra ypač svarbios. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12d)

Sąjungoje apie 50 mln. namų ūkių patiria energijos nepriteklių. Todėl energijos vartojimo efektyvumo priemonės turi būti labai svarbi bet kokios ekonomiškai efektyvios kovos su energijos nepritekliumi ir vartotojų pažeidžiamumu strategijos dalis ir papildyti valstybių narių lygmeniu įgyvendinamą socialinės apsaugos politiką. Siekiant užtikrinti, kad energijos vartojimo efektyvumo priemonėmis būtų tolygiai mažinamas nuomininkų patiriamas energijos nepriteklius, reikėtų atsižvelgti į tokių priemonių ekonominį efektyvumą, taip pat jų prieinamumą pastatų savininkams ir nuomininkams, o valstybių narių lygmeniu tokioms priemonėms turėtų būti užtikrinama tinkama finansinė parama. Atsižvelgiant į Paryžiaus klimato susitarimo tikslus, Sąjungos pastatai ilgainiui turės tapti beveik nulinės energijos pastatais. Dabartinis pastatų renovacijos tempas nėra pakankamas, o pastatus, kuriuose gyvena mažas pajamas gaunantys piliečiai, patiriantys energijos nepriteklių, sunkiausia renovuoti. Todėl šiame reglamente nustatytos priemonės dėl energijos taupymo pareigos, energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemų ir alternatyvių politikos priemonių yra ypač svarbios.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 e konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12e) | vartotojams turėtų būti užtikrinamas visiškas visų energijos vartojimo efektyvumo priemonių, kurių buvo imtasi, sąnaudų ir naudos, įskaitant grąžos laikotarpius, skaidrumas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12e)

vartotojams turėtų būti užtikrinamas visiškas visų energijos vartojimo efektyvumo priemonių, kurių buvo imtasi, sąnaudų ir naudos, įskaitant grąžos laikotarpius, skaidrumas;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | energija, pagaminta iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojant ant pastatų ar juose montuojamus įrenginius, mažina iškastinio kuro poreikį. Mažesnis energijos suvartojimas ir energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojimas pastatų sektoriuje – tai dvi svarbios Sąjungos energetinės priklausomybės ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo priemonės, ypač atsižvelgiant į tai, kad 2030-iesiems nustatyti didelio užmojo klimato srities ir energetikos tikslai ir
  2015 m. gruodžio mėn. Paryžiuje surengtoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (COP21)
  prisiimti įsipareigojimai pasaulio mastu.
  Todėl valstybės narės turi turėti galimybę tam tikrą ant pastatų arba juose montuojamais įrenginiais iš atsinaujinančiųjų išteklių savo reikmėms pasigamintos energijos kiekį įskaityti į energijos taupymo reikalavimų įgyvendinimą. Tuo tikslu valstybėms narėms reikėtų leisti naudoti Direktyva 2010/31/ES nustatytas skaičiavimo metodikas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

energija, pagaminta iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojant ant pastatų ar juose montuojamus įrenginius, mažina iškastinio kuro poreikį. Mažesnis energijos suvartojimas ir energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojimas pastatų sektoriuje – tai dvi svarbios Sąjungos energetinės priklausomybės ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo priemonės, ypač atsižvelgiant į tai, kad 2030-iesiems nustatyti didelio užmojo klimato srities ir energetikos tikslai ir
  2015 m. gruodžio mėn. Paryžiuje surengtoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (COP21)
  prisiimti įsipareigojimai pasaulio mastu.
  Todėl valstybės narės turi turėti galimybę tam tikrą ant pastatų arba juose montuojamais įrenginiais iš atsinaujinančiųjų išteklių savo reikmėms pasigamintos energijos kiekį įskaityti į energijos taupymo reikalavimų įgyvendinimą. Tuo tikslu valstybėms narėms reikėtų leisti naudoti Direktyva 2010/31/ES nustatytas skaičiavimo metodikas;

| (13) | energija, pagaminta iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojant ant pastatų ar juose montuojamus įrenginius, mažina iškastinio kuro poreikį. Mažesnis energijos suvartojimas ir energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojimas pastatų sektoriuje – tai dvi svarbios Sąjungos energetinės priklausomybės ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo priemonės, ypač atsižvelgiant į tai, kad 2030-iesiems nustatyti didelio užmojo klimato srities ir energetikos tikslai ir
  Paryžiaus susitarime
  prisiimti įsipareigojimai pasaulio mastu. |
| --- | --- |

(13)

energija, pagaminta iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojant ant pastatų ar juose montuojamus įrenginius, mažina iškastinio kuro poreikį. Mažesnis energijos suvartojimas ir energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojimas pastatų sektoriuje – tai dvi svarbios Sąjungos energetinės priklausomybės ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo priemonės, ypač atsižvelgiant į tai, kad 2030-iesiems nustatyti didelio užmojo klimato srities ir energetikos tikslai ir
  Paryžiaus susitarime
  prisiimti įsipareigojimai pasaulio mastu.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | energijos balansą valstybių narių verslo įmonėse ir pramonės šakose galima pagerinti remiantis žiedinės ekonomikos principais, tinkamai naudojant pramonines atliekas kaip antrines žaliavas, su sąlyga, kad jų energetikos potencialas bus didesnis už alternatyvių pirminių žaliavų potencialą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

energijos balansą valstybių narių verslo įmonėse ir pramonės šakose galima pagerinti remiantis žiedinės ekonomikos principais, tinkamai naudojant pramonines atliekas kaip antrines žaliavas, su sąlyga, kad jų energetikos potencialas bus didesnis už alternatyvių pirminių žaliavų potencialą;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13b) | valstybės narės, pasinaudodamos naujais verslo modeliais ir technologijomis, turėtų stengtis skatinti naudotis energijos vartojimo efektyvumo priemonėmis, be kita ko, stambiems ir smulkiems klientams teikiant naujoviškas energijos taupymo paslaugas, ir sudaryti palankesnes sąlygas šiems procesams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13b)

valstybės narės, pasinaudodamos naujais verslo modeliais ir technologijomis, turėtų stengtis skatinti naudotis energijos vartojimo efektyvumo priemonėmis, be kita ko, stambiems ir smulkiems klientams teikiant naujoviškas energijos taupymo paslaugas, ir sudaryti palankesnes sąlygas šiems procesams;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13c) | valstybės narės turėtų vadovautis labai lanksčiu požiūriu, planuodamos ir taikydamos alternatyvias savo šalies prioritetų nustatymo priemones, susijusias su energijos vartojimo efektyvumu, įtraukdamos energijos vartojimo požiūriu efektyvius produktus ir technologinius gamybos procesus. Reikėtų palaikyti veiksmus, kuriais siekiama tikslų, susijusių su efektyviu gamtos išteklių naudojimu ir būtinybe diegti žiedinę ekonomiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13c)

valstybės narės turėtų vadovautis labai lanksčiu požiūriu, planuodamos ir taikydamos alternatyvias savo šalies prioritetų nustatymo priemones, susijusias su energijos vartojimo efektyvumu, įtraukdamos energijos vartojimo požiūriu efektyvius produktus ir technologinius gamybos procesus. Reikėtų palaikyti veiksmus, kuriais siekiama tikslų, susijusių su efektyviu gamtos išteklių naudojimu ir būtinybe diegti žiedinę ekonomiką;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | kuriant energetikos sąjungą ir įgyvendinant šildymo ir vėsinimo strategiją turi būti sustiprintos minimalios vartotojų teisės laiku gauti aiškią informaciją apie jų energijos suvartojimą – tai yra ir viena iš Komisijos komunikate „Naujų galimybių energijos vartotojams teikiančių priemonių rinkinio įgyvendinimas“ nurodytų priemonių. Direktyvos 2012/27/ES 9–11 straipsniai ir VII priedas turėtų būti iš dalies pakeisti taip, kad būtų numatytas dažnesnis išsamesnės informacijos apie energijos suvartojimą teikimas. Taip pat turėtų būti aiškiau išdėstyta, kad su sąskaitų pateikimu ir sąskaitose nurodoma informacija susijusias teises turi vartotojai, kuriems šiluma, vėsuma arba karštas vanduo tiekiami iš centrinio šaltinio net jei jie su energijos tiekėju nėra sudarę tiesioginės individualios sutarties. Todėl taikant šias nuostatas sąvoka „galutinis naudotojas“
  turėtų apimti galutinius vartotojus
  ,
  perkančius
  šilumą, vėsumą ar karštą vandenį savo asmeninėms reikmėms,
  ir
  daugiabučių ar daugeliui paskirčių naudojamų pastatų gyventojus, į kurių butus (vienetus) šiluma, vėsuma ar karštas vanduo tiekiami iš centrinio šaltinio. Sąvoka „atskirų skaitiklių duomenys“ turėtų reikšti suvartojimo tokių pastatų pavieniuose butuose (vienetuose) duomenis. Iki 2020 m. sausio 1 d. turi būti įdiegti nauji šilumos skaitikliai ir šilumos dalikliai, kurių duomenys būtų nuskaitomi nuotoliniu būdu, kad vartotojams būtų užtikrintas ekonomiškai efektyvus ir dažnas informacijos apie suvartojamą kiekį teikimas. Naują 9a straipsnį numatoma taikyti tik iš centrinio šaltinio tiekiamai šilumai, vėsumai ir karštam vandeniui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

kuriant energetikos sąjungą ir įgyvendinant šildymo ir vėsinimo strategiją turi būti sustiprintos minimalios vartotojų teisės laiku gauti aiškią informaciją apie jų energijos suvartojimą – tai yra ir viena iš Komisijos komunikate „Naujų galimybių energijos vartotojams teikiančių priemonių rinkinio įgyvendinimas“ nurodytų priemonių. Direktyvos 2012/27/ES 9–11 straipsniai ir VII priedas turėtų būti iš dalies pakeisti taip, kad būtų numatytas dažnesnis išsamesnės informacijos apie energijos suvartojimą teikimas. Taip pat turėtų būti aiškiau išdėstyta, kad su sąskaitų pateikimu ir sąskaitose nurodoma informacija susijusias teises turi vartotojai, kuriems šiluma, vėsuma arba karštas vanduo tiekiami iš centrinio šaltinio net jei jie su energijos tiekėju nėra sudarę tiesioginės individualios sutarties. Todėl taikant šias nuostatas sąvoka „galutinis naudotojas“
  turėtų apimti galutinius vartotojus
  ,
  perkančius
  šilumą, vėsumą ar karštą vandenį savo asmeninėms reikmėms,
  ir
  daugiabučių ar daugeliui paskirčių naudojamų pastatų gyventojus, į kurių butus (vienetus) šiluma, vėsuma ar karštas vanduo tiekiami iš centrinio šaltinio. Sąvoka „atskirų skaitiklių duomenys“ turėtų reikšti suvartojimo tokių pastatų pavieniuose butuose (vienetuose) duomenis. Iki 2020 m. sausio 1 d. turi būti įdiegti nauji šilumos skaitikliai ir šilumos dalikliai, kurių duomenys būtų nuskaitomi nuotoliniu būdu, kad vartotojams būtų užtikrintas ekonomiškai efektyvus ir dažnas informacijos apie suvartojamą kiekį teikimas. Naują 9a straipsnį numatoma taikyti tik iš centrinio šaltinio tiekiamai šilumai, vėsumai ir karštam vandeniui;

| (14) | kuriant energetikos sąjungą ir įgyvendinant šildymo ir vėsinimo strategiją turi būti sustiprintos minimalios vartotojų teisės laiku gauti
  tikslią, patikimą ir
  aiškią informaciją apie jų energijos suvartojimą – tai yra ir viena iš Komisijos komunikate „Naujų galimybių energijos vartotojams teikiančių priemonių rinkinio įgyvendinimas“ nurodytų priemonių.
  Nors individualus matavimas ir toliau turėtų likti privalomas tais atvejais, kai tai techniškai įmanoma, ekonomiškai efektyvu ir proporcinga, atsižvelgiant į potencialų sutaupytos energijos kiekį,
  Direktyvos 2012/27/ES 9–11 straipsniai ir VII priedas turėtų būti iš dalies pakeisti taip, kad būtų numatytas dažnesnis išsamesnės informacijos apie energijos suvartojimą teikimas
  , atsižvelgiant į galimybes naudotis matavimo prietaisais ir jų pajėgumus, siekiant optimizuoti energijos naudojimą. Valstybės narės taip pat turėtų atsižvelgti į tai, kad norint sėkmingai įgyvendinti naujas technologijas, skirtas energijos suvartojimui matuoti, reikia didinti investicijas į vartotojų ir energijos tiekėjų švietimą ir jų įgūdžių ugdymą
  . Taip pat turėtų būti aiškiau išdėstyta, kad su sąskaitų pateikimu ir sąskaitose nurodoma informacija
  ar suvartojimo informacija
  susijusias teises turi vartotojai, kuriems šiluma, vėsuma arba karštas vanduo tiekiami iš centrinio šaltinio net jei jie su energijos tiekėju nėra sudarę tiesioginės individualios sutarties. Todėl taikant šias nuostatas sąvoka „galutinis naudotojas“
  , be galutinių vartotojų
  ,
  perkančių
  šilumą, vėsumą ar karštą vandenį savo asmeninėms
  galutinėms
  reikmėms,
  turėtų taip pat apimti
  daugiabučių ar daugeliui paskirčių naudojamų pastatų gyventojus, į kurių
  pavienius
  butus (vienetus) šiluma, vėsuma ar karštas vanduo tiekiami iš centrinio šaltinio
  , kai tie gyventojai su energijos tiekėju nėra sudarę tiesioginės ar individualios sutarties
  . Sąvoka „atskirų skaitiklių duomenys“ turėtų reikšti suvartojimo tokių pastatų pavieniuose butuose (vienetuose) duomenis. Iki 2020 m. sausio 1 d. turi būti įdiegti nauji šilumos skaitikliai ir šilumos dalikliai, kurių duomenys būtų nuskaitomi nuotoliniu būdu, kad vartotojams būtų užtikrintas ekonomiškai efektyvus ir dažnas informacijos apie suvartojamą kiekį teikimas. Naują 9a straipsnį numatoma taikyti tik iš centrinio šaltinio tiekiamai šilumai, vėsumai ir karštam vandeniui; |
| --- | --- |

(14)

kuriant energetikos sąjungą ir įgyvendinant šildymo ir vėsinimo strategiją turi būti sustiprintos minimalios vartotojų teisės laiku gauti
  tikslią, patikimą ir
  aiškią informaciją apie jų energijos suvartojimą – tai yra ir viena iš Komisijos komunikate „Naujų galimybių energijos vartotojams teikiančių priemonių rinkinio įgyvendinimas“ nurodytų priemonių.
  Nors individualus matavimas ir toliau turėtų likti privalomas tais atvejais, kai tai techniškai įmanoma, ekonomiškai efektyvu ir proporcinga, atsižvelgiant į potencialų sutaupytos energijos kiekį,
  Direktyvos 2012/27/ES 9–11 straipsniai ir VII priedas turėtų būti iš dalies pakeisti taip, kad būtų numatytas dažnesnis išsamesnės informacijos apie energijos suvartojimą teikimas
  , atsižvelgiant į galimybes naudotis matavimo prietaisais ir jų pajėgumus, siekiant optimizuoti energijos naudojimą. Valstybės narės taip pat turėtų atsižvelgti į tai, kad norint sėkmingai įgyvendinti naujas technologijas, skirtas energijos suvartojimui matuoti, reikia didinti investicijas į vartotojų ir energijos tiekėjų švietimą ir jų įgūdžių ugdymą
  . Taip pat turėtų būti aiškiau išdėstyta, kad su sąskaitų pateikimu ir sąskaitose nurodoma informacija
  ar suvartojimo informacija
  susijusias teises turi vartotojai, kuriems šiluma, vėsuma arba karštas vanduo tiekiami iš centrinio šaltinio net jei jie su energijos tiekėju nėra sudarę tiesioginės individualios sutarties. Todėl taikant šias nuostatas sąvoka „galutinis naudotojas“
  , be galutinių vartotojų
  ,
  perkančių
  šilumą, vėsumą ar karštą vandenį savo asmeninėms
  galutinėms
  reikmėms,
  turėtų taip pat apimti
  daugiabučių ar daugeliui paskirčių naudojamų pastatų gyventojus, į kurių
  pavienius
  butus (vienetus) šiluma, vėsuma ar karštas vanduo tiekiami iš centrinio šaltinio
  , kai tie gyventojai su energijos tiekėju nėra sudarę tiesioginės ar individualios sutarties
  . Sąvoka „atskirų skaitiklių duomenys“ turėtų reikšti suvartojimo tokių pastatų pavieniuose butuose (vienetuose) duomenis. Iki 2020 m. sausio 1 d. turi būti įdiegti nauji šilumos skaitikliai ir šilumos dalikliai, kurių duomenys būtų nuskaitomi nuotoliniu būdu, kad vartotojams būtų užtikrintas ekonomiškai efektyvus ir dažnas informacijos apie suvartojamą kiekį teikimas. Naują 9a straipsnį numatoma taikyti tik iš centrinio šaltinio tiekiamai šilumai, vėsumai ir karštam vandeniui;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14a) | sąskaitose pateikiama informacija ir metinės ataskaitos yra svarbios vartotojų informavimo priemonės. Duomenys apie suvartojimą ir išlaidas taip pat gali būti kitos informacijos, kuri padeda vartotojams palyginti jų sudarytą susitarimą su kitais pasiūlymais, taip pat pasinaudoti skundų nagrinėjimo ir ginčų sprendimo mechanizmais, šaltinis. Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad vartotojai labai dažnai skundžiasi dėl ginčijamų sąskaitų, o tai yra veiksnys, prisidedantis prie nuolat žemo vartotojų pasitenkinimo ir jų aktyvumo energetikos sektoriuje lygio, būtina teikti paprastesnes, aiškesnes ir suprantamesnes sąskaitas ir kartu užtikrinti, kad atskiromis priemonėmis, pavyzdžiui, sąskaitose pateikiama informacija, informavimo priemonėmis ir metinėmis ataskaitomis, būtų teikiama visa būtina informacija, kad vartotojai galėtų reguliuoti savo energijos suvartojimą, palyginti pasiūlymus ir keisti tiekėjus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14a)

sąskaitose pateikiama informacija ir metinės ataskaitos yra svarbios vartotojų informavimo priemonės. Duomenys apie suvartojimą ir išlaidas taip pat gali būti kitos informacijos, kuri padeda vartotojams palyginti jų sudarytą susitarimą su kitais pasiūlymais, taip pat pasinaudoti skundų nagrinėjimo ir ginčų sprendimo mechanizmais, šaltinis. Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad vartotojai labai dažnai skundžiasi dėl ginčijamų sąskaitų, o tai yra veiksnys, prisidedantis prie nuolat žemo vartotojų pasitenkinimo ir jų aktyvumo energetikos sektoriuje lygio, būtina teikti paprastesnes, aiškesnes ir suprantamesnes sąskaitas ir kartu užtikrinti, kad atskiromis priemonėmis, pavyzdžiui, sąskaitose pateikiama informacija, informavimo priemonėmis ir metinėmis ataskaitomis, būtų teikiama visa būtina informacija, kad vartotojai galėtų reguliuoti savo energijos suvartojimą, palyginti pasiūlymus ir keisti tiekėjus;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | | |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15b) | didesnį energijos vartojimo efektyvumą tiesiogiai lemia šie energijos gamybos ir konversijos procesų etapai: efektyvi pirminės energijos konversija į galutinę energiją, efektyvus šios energijos, kaip elektros energijos, šilumos arba kuro, perdavimas vartotojams ir taupus galutinių vartotojų šios energijos vartojimas; taupymo poveikis vartotojų rinkai neturėtų būti laikomas vieninteliu tokio efektyvumo tikslu, nes jį gali sukelti nepalankios energijos kainos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15b)

didesnį energijos vartojimo efektyvumą tiesiogiai lemia šie energijos gamybos ir konversijos procesų etapai: efektyvi pirminės energijos konversija į galutinę energiją, efektyvus šios energijos, kaip elektros energijos, šilumos arba kuro, perdavimas vartotojams ir taupus galutinių vartotojų šios energijos vartojimas; taupymo poveikis vartotojų rinkai neturėtų būti laikomas vieninteliu tokio efektyvumo tikslu, nes jį gali sukelti nepalankios energijos kainos;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | atsižvelgiant
  į technologijų pažangą ir didėjančią atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį elektros energijos gamybos sektoriuje, elektros energijos taupymo nustatytasis koeficientas, išreikštas kWh, turėtų būti peržiūrėtas siekiant atsižvelgti į elektros pirminės energijos koeficiento (PEK) pokyčius
  . Elektros PEK apskaičiuojamas pagal metines vidutines vertes. Fizinės energijos turinio apskaičiavimo metodas naudojamas branduolinės elektros energijos ir šilumos gamybai, o techninės konversijos našumo metodas – elektros ir šilumos gamybai iš iškastinio kuro ir biomasės. Ne degimo būdu pagamintai atsinaujinančiųjų išteklių energijai taikomas metodas – tiesioginis ekvivalentas, grindžiamas bendru pirminės energijos kiekiu. Siekiant apskaičiuoti, kokią pirminės energijos dalį bendroje šilumos ir elektros energijos gamyboje (kogeneracijoje) sudaro elektros energija, naudojamas Direktyvos 2012/27/ES II priede pateiktas metodas. Naudojama vidutinė, o ne ribinė rinkos pozicija. Laikoma, kad ne degimo būdu iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos energijos konversijos našumas yra 100 %, geoterminių jėgainių pagamintos energijos – 10 %, o branduolinių elektrinių –33 %. Bendras kogeneracijos našumas apskaičiuojamas remiantis naujausiais Eurostato duomenimis. Kalbant apie sistemos ribas, visų energijos šaltinių PEK yra 1. Skaičiavimai grindžiami naujausia PRIMES pagrindinio scenarijaus versija. PEK vertė grindžiama 2020 m. prognoze. Analizė apima ES valstybes nares ir Norvegiją. Norvegijos duomenų rinkinys yra grindžiamas ENTSO-E duomenimis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

atsižvelgiant
  į technologijų pažangą ir didėjančią atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį elektros energijos gamybos sektoriuje, elektros energijos taupymo nustatytasis koeficientas, išreikštas kWh, turėtų būti peržiūrėtas siekiant atsižvelgti į elektros pirminės energijos koeficiento (PEK) pokyčius
  . Elektros PEK apskaičiuojamas pagal metines vidutines vertes. Fizinės energijos turinio apskaičiavimo metodas naudojamas branduolinės elektros energijos ir šilumos gamybai, o techninės konversijos našumo metodas – elektros ir šilumos gamybai iš iškastinio kuro ir biomasės. Ne degimo būdu pagamintai atsinaujinančiųjų išteklių energijai taikomas metodas – tiesioginis ekvivalentas, grindžiamas bendru pirminės energijos kiekiu. Siekiant apskaičiuoti, kokią pirminės energijos dalį bendroje šilumos ir elektros energijos gamyboje (kogeneracijoje) sudaro elektros energija, naudojamas Direktyvos 2012/27/ES II priede pateiktas metodas. Naudojama vidutinė, o ne ribinė rinkos pozicija. Laikoma, kad ne degimo būdu iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos energijos konversijos našumas yra 100 %, geoterminių jėgainių pagamintos energijos – 10 %, o branduolinių elektrinių –33 %. Bendras kogeneracijos našumas apskaičiuojamas remiantis naujausiais Eurostato duomenimis. Kalbant apie sistemos ribas, visų energijos šaltinių PEK yra 1. Skaičiavimai grindžiami naujausia PRIMES pagrindinio scenarijaus versija. PEK vertė grindžiama 2020 m. prognoze. Analizė apima ES valstybes nares ir Norvegiją. Norvegijos duomenų rinkinys yra grindžiamas ENTSO-E duomenimis;

| (16) | vien šios direktyvos taikymo tikslais ir atsižvelgiant
  į technologijų pažangą ir didėjančią atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį elektros energijos gamybos sektoriuje, elektros energijos taupymo nustatytasis koeficientas, išreikštas kWh, turėtų būti
  atidžiai analizuojamas ir galbūt
  peržiūrėtas siekiant atsižvelgti į elektros pirminės energijos koeficiento (PEK) pokyčius,
  atsižvelgiant į atitinkamos valstybės narės
  energijos
  rūšių derinį
  ,
  taikant palyginamą
  ir
  skaidrią metodiką
  . |
| --- | --- |

(16)

vien šios direktyvos taikymo tikslais ir atsižvelgiant
  į technologijų pažangą ir didėjančią atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį elektros energijos gamybos sektoriuje, elektros energijos taupymo nustatytasis koeficientas, išreikštas kWh, turėtų būti
  atidžiai analizuojamas ir galbūt
  peržiūrėtas siekiant atsižvelgti į elektros pirminės energijos koeficiento (PEK) pokyčius,
  atsižvelgiant į atitinkamos valstybės narės
  energijos
  rūšių derinį
  ,
  taikant palyginamą
  ir
  skaidrią metodiką
  .

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | atsižvelgiant į tai, kad Europos Vadovų Taryba 2011 m. birželio 10 d. išvadose dėl efektyvaus energijos vartojimo plano pabrėžė, kad pastatams sunaudojama 40 proc. viso ES suvartojamos pirminės energijos kiekio, o tai sudaro 50 proc. galutinės suvartojamos energijos kiekio, ir siekiant sudaryti sąlygas ekonomikos augimui ir paskatinti užimtumą sektoriuose, kuriems reikia specialios kvalifikacijos, būtent statybos sektoriuje ir statybos produktų gamybos sektoriuje bei tokiose profesinės veiklos srityse, kaip antai architektūra, miesto planavimas ir konsultavimas šildymo ir vėsinimo technologijų klausimais, valstybės narės turėtų tose srityse parengti ilgalaikę strategiją ateičiai po 2020 m.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

atsižvelgiant į tai, kad Europos Vadovų Taryba 2011 m. birželio 10 d. išvadose dėl efektyvaus energijos vartojimo plano pabrėžė, kad pastatams sunaudojama 40 proc. viso ES suvartojamos pirminės energijos kiekio, o tai sudaro 50 proc. galutinės suvartojamos energijos kiekio, ir siekiant sudaryti sąlygas ekonomikos augimui ir paskatinti užimtumą sektoriuose, kuriems reikia specialios kvalifikacijos, būtent statybos sektoriuje ir statybos produktų gamybos sektoriuje bei tokiose profesinės veiklos srityse, kaip antai architektūra, miesto planavimas ir konsultavimas šildymo ir vėsinimo technologijų klausimais, valstybės narės turėtų tose srityse parengti ilgalaikę strategiją ateičiai po 2020 m.;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16b) | pirminės energijos koeficientu (PEK) reikėtų naudotis kaip priemone iškastinio kuro vartojimui ir priklausomybei nuo jo mažinti ir energijos vartojimo efektyvumui didinti, taip pat siekiant plačiau naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Atsižvelgiant į tai, elektros energijos taupymo nustatytąjį koeficientą, išreikštą kWh, reikėtų atitinkamai pritaikyti tais atvejais, kai dėl technologinių, ekonominių ar socialinių pokyčių reikia nustatytąjį koeficientą sumažinti. Komisija turėtų išnagrinėti aplinkybes ir prireikus pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl nustatytojo PEK pakeitimo ne vėliau kaip 2024 m.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16b)

pirminės energijos koeficientu (PEK) reikėtų naudotis kaip priemone iškastinio kuro vartojimui ir priklausomybei nuo jo mažinti ir energijos vartojimo efektyvumui didinti, taip pat siekiant plačiau naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Atsižvelgiant į tai, elektros energijos taupymo nustatytąjį koeficientą, išreikštą kWh, reikėtų atitinkamai pritaikyti tais atvejais, kai dėl technologinių, ekonominių ar socialinių pokyčių reikia nustatytąjį koeficientą sumažinti. Komisija turėtų išnagrinėti aplinkybes ir prireikus pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl nustatytojo PEK pakeitimo ne vėliau kaip 2024 m.;

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | siekiant užtikrinti, kad būtų galima atnaujinti direktyvos priedus ir 14 straipsnio 10 dalyje nurodytas suderintąsias naudingumo atskaitos vertes, būtina išplėsti Komisijai suteiktus įgaliojimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

siekiant užtikrinti, kad būtų galima atnaujinti direktyvos priedus ir 14 straipsnio 10 dalyje nurodytas suderintąsias naudingumo atskaitos vertes, būtina išplėsti Komisijai suteiktus įgaliojimus.

Išbraukta.

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | siekiant, kad būtų galima įvertinti Direktyvos 2012/27/ES veiksmingumą, reikėtų įvesti reikalavimą atlikti bendrą direktyvos peržiūrą ir pateikti ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai iki 2024 m. vasario 28 d.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

siekiant, kad būtų galima įvertinti Direktyvos 2012/27/ES veiksmingumą, reikėtų įvesti reikalavimą atlikti bendrą direktyvos peržiūrą ir pateikti ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai iki 2024 m. vasario 28 d.;

| (18) | siekiant, kad būtų galima įvertinti Direktyvos 2012/27/ES veiksmingumą, reikėtų įvesti reikalavimą atlikti bendrą
  tos
  direktyvos peržiūrą ir pateikti ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai iki 2024 m. vasario 28 d.
  Ši data bus vėlesnė nei UNFCCC visuotinis padėties įvertinimas 2023 m., siekiant atlikti būtinus su tuo procesu susijusius suderinimus, be kita ko, atsižvelgiant į ekonomikos ir inovacijų pokyčius; |
| --- | --- |

(18)

siekiant, kad būtų galima įvertinti Direktyvos 2012/27/ES veiksmingumą, reikėtų įvesti reikalavimą atlikti bendrą
  tos
  direktyvos peržiūrą ir pateikti ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai iki 2024 m. vasario 28 d.
  Ši data bus vėlesnė nei UNFCCC visuotinis padėties įvertinimas 2023 m., siekiant atlikti būtinus su tuo procesu susijusius suderinimus, be kita ko, atsižvelgiant į ekonomikos ir inovacijų pokyčius;

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19a) | valstybės narės, kuriose vienam gyventojui tenkantis BVP yra mažesnis nei vidutinis Sąjungos BVP vienam gyventojui, turėtų galėti padidinti pirminės energijos vartojimą su sąlyga, kad jos konversija į galutinę energiją, jos tolesnis perdavimas ir paskirstymas, taip pat naudingai sutaupomi kiekiai vartotojų rinkoje atitiktų reikšmingo energijos vartojimo efektyvumo padidėjimo tikslą visais technologinio proceso, kurį sudaro atlaisvintos pirminės energijos srautas, etapais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19a)

valstybės narės, kuriose vienam gyventojui tenkantis BVP yra mažesnis nei vidutinis Sąjungos BVP vienam gyventojui, turėtų galėti padidinti pirminės energijos vartojimą su sąlyga, kad jos konversija į galutinę energiją, jos tolesnis perdavimas ir paskirstymas, taip pat naudingai sutaupomi kiekiai vartotojų rinkoje atitiktų reikšmingo energijos vartojimo efektyvumo padidėjimo tikslą visais technologinio proceso, kurį sudaro atlaisvintos pirminės energijos srautas, etapais;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19b) | vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų atlikti vadovaujamą vaidmenį plėtojant, rengiant, įgyvendinant ir vertinant direktyvoje nustatytas priemones, kad būtų tinkamai sprendžiami klausimai, susiję su jų klimato, kultūros ir visuomenės ypatumais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19b)

vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų atlikti vadovaujamą vaidmenį plėtojant, rengiant, įgyvendinant ir vertinant direktyvoje nustatytas priemones, kad būtų tinkamai sprendžiami klausimai, susiję su jų klimato, kultūros ir visuomenės ypatumais;

Pakeitimai 110/rev ir 100

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 1 punktas

Direktyva 2012/27/ES

1 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Šia direktyva nustatoma bendra energijos vartojimo efektyvumo skatinimo Sąjungoje priemonių sistema, siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti pagrindiniai Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslai – iki 2020 m. 20 % tikslas ir iki 2030 m. privalomas
  30
  % tikslas, – ir sudaromos sąlygos energijos vartojimo efektyvumą toliau didinti ir po
  tų datų
  . Joje nustatomos taisyklės, kuriomis siekiama šalinti kliūtis energijos rinkoje ir rinkos trūkumus, trukdančius efektyviai tiekti ir naudoti energiją, ir numatoma, kad turi būti nustatyti
  2020 m. ir 2030 m.
  nacionaliniai orientaciniai energijos vartojimo efektyvumo tikslai ir
  indėliai
  .“; | 1.   Šia direktyva nustatoma bendra energijos vartojimo efektyvumo skatinimo Sąjungoje priemonių sistema,
  įgyvendinant principą „pirmiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ visoje energijos grandinėje, įskaitant energijos gamybą, perdavimą, paskirstymą ir galutinį vartojimą,
  siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti pagrindiniai Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslai – iki 2020 m. 20 % tikslas ir iki 2030 m. privalomas
  35
   % tikslas, – ir sudaromos sąlygos energijos vartojimo efektyvumą toliau didinti ir po
  2030 m., atsižvelgiant į ilgalaikius Sąjungos energetikos ir klimato tikslus 2050 m. ir Paryžiaus susitarimą
  . Joje nustatomos taisyklės, kuriomis siekiama šalinti kliūtis energijos rinkoje ir rinkos trūkumus, trukdančius efektyviai tiekti ir naudoti energiją, ir numatoma, kad turi būti nustatyti nacionaliniai orientaciniai energijos vartojimo efektyvumo tikslai
  2020 m.
  ir
  nacionaliniai orientaciniai energijos vartojimo efektyvumo tikslai 2030 m.
  “; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Šia direktyva nustatoma bendra energijos vartojimo efektyvumo skatinimo Sąjungoje priemonių sistema, siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti pagrindiniai Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslai – iki 2020 m. 20 % tikslas ir iki 2030 m. privalomas
  30
  % tikslas, – ir sudaromos sąlygos energijos vartojimo efektyvumą toliau didinti ir po
  tų datų
  . Joje nustatomos taisyklės, kuriomis siekiama šalinti kliūtis energijos rinkoje ir rinkos trūkumus, trukdančius efektyviai tiekti ir naudoti energiją, ir numatoma, kad turi būti nustatyti
  2020 m. ir 2030 m.
  nacionaliniai orientaciniai energijos vartojimo efektyvumo tikslai ir
  indėliai
  .“;

1.   Šia direktyva nustatoma bendra energijos vartojimo efektyvumo skatinimo Sąjungoje priemonių sistema,
  įgyvendinant principą „pirmiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ visoje energijos grandinėje, įskaitant energijos gamybą, perdavimą, paskirstymą ir galutinį vartojimą,
  siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti pagrindiniai Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslai – iki 2020 m. 20 % tikslas ir iki 2030 m. privalomas
  35
   % tikslas, – ir sudaromos sąlygos energijos vartojimo efektyvumą toliau didinti ir po
  2030 m., atsižvelgiant į ilgalaikius Sąjungos energetikos ir klimato tikslus 2050 m. ir Paryžiaus susitarimą
  . Joje nustatomos taisyklės, kuriomis siekiama šalinti kliūtis energijos rinkoje ir rinkos trūkumus, trukdančius efektyviai tiekti ir naudoti energiją, ir numatoma, kad turi būti nustatyti nacionaliniai orientaciniai energijos vartojimo efektyvumo tikslai
  2020 m.
  ir
  nacionaliniai orientaciniai energijos vartojimo efektyvumo tikslai 2030 m.
  “;

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 1 punktas

1 straipsnio 1 dalies 1 punktas

Direktyva 2012/27/ES

1 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Šia direktyva prisidedama prie principo „pirmiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ įgyvendinimo ir užtikrinama, kad energijos vartojimo efektyvumas ir paklausos valdymas būtų ne mažiau svarbūs nei gamybos pajėgumai. Į energijos vartojimo efektyvumą atsižvelgiama kaskart, kai priimami su energetikos sistema susiję planai ar finansavimo sprendimai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Šia direktyva prisidedama prie principo „pirmiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ įgyvendinimo ir užtikrinama, kad energijos vartojimo efektyvumas ir paklausos valdymas būtų ne mažiau svarbūs nei gamybos pajėgumai. Į energijos vartojimo efektyvumą atsižvelgiama kaskart, kai priimami su energetikos sistema susiję planai ar finansavimo sprendimai.

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 1 punktas

1 straipsnio 1 dalies 1 punktas

Direktyva 2012/27/ES

1 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Kad sutelktų privačiojo sektoriaus finansavimą energijos vartojimo efektyvumo priemonėms ir energetinei renovacijai, Komisija pradeda dialogą tiek su viešosiomis, tiek su privačiosiomis finansų įstaigomis, kad būtų numatyti galimi politikos mechanizmai. Atsižvelgiant į didelį energijos efektyvumo didinimo potencialą statybų sektoriuje, reikėtų visų pirma apsvarstyti investavimo į tą sektorių galimybes, didžiausią dėmesį skiriant gyvenamiesiems pastatams su mažas pajamas gaunančiais namų ūkiais, kuriems gresia energijos nepriteklius. Be to, kad investicijos į energijos vartojimo efektyvumo projektus investuotojams būtų įdomesnės finansiniu požiūriu ir įmanomos, Komisija apsvarsto galimybes, kaip mažus projektus sujungti į stambesnius. Ne vėliau kaip 2019 m. sausio 1 d. Komisija pateikia valstybėms narėms rekomendacijas, kaip paskatinti privačiojo sektoriaus investicijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b.
     
  Kad sutelktų privačiojo sektoriaus finansavimą energijos vartojimo efektyvumo priemonėms ir energetinei renovacijai, Komisija pradeda dialogą tiek su viešosiomis, tiek su privačiosiomis finansų įstaigomis, kad būtų numatyti galimi politikos mechanizmai. Atsižvelgiant į didelį energijos efektyvumo didinimo potencialą statybų sektoriuje, reikėtų visų pirma apsvarstyti investavimo į tą sektorių galimybes, didžiausią dėmesį skiriant gyvenamiesiems pastatams su mažas pajamas gaunančiais namų ūkiais, kuriems gresia energijos nepriteklius. Be to, kad investicijos į energijos vartojimo efektyvumo projektus investuotojams būtų įdomesnės finansiniu požiūriu ir įmanomos, Komisija apsvarsto galimybes, kaip mažus projektus sujungti į stambesnius. Ne vėliau kaip 2019 m. sausio 1 d. Komisija pateikia valstybėms narėms rekomendacijas, kaip paskatinti privačiojo sektoriaus investicijas.

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

1 straipsnio 1 dalies 2 punktas

Direktyva 2012/27/ES

3 straipsnio 1, 2, 3 dalys

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis |
| Energijos vartojimo efektyvumo tikslai | Energijos vartojimo efektyvumo tikslai |
| 1.   Kiekviena valstybė narė nusistato 2020 m. orientacinį nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo tikslą, grįsdama jį pirminės ar galutinės energijos suvartojimu, sutaupytu pirminės ar galutinės energijos kiekiu arba energijos intensyvumu. Šiuos tikslus valstybės narės pateikia Komisijai pagal 24 straipsnio 1 dalį ir XIV priedo 1 dalį. Tai darydamos jos savo tikslus taip pat išreiškia absoliučiu pirminės energijos suvartojimo ir galutinės energijos suvartojimo 2020 m. lygiu ir paaiškina, kokiu būdu ir kokiais duomenimis remiantis tai buvo apskaičiuota. | 1.   Kiekviena valstybė narė nusistato 2020 m. orientacinį nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo tikslą, grįsdama jį pirminės ar galutinės energijos suvartojimu, sutaupytu pirminės ar galutinės energijos kiekiu arba energijos intensyvumu. Šiuos tikslus valstybės narės pateikia Komisijai pagal 24 straipsnio 1 dalį ir XIV priedo 1 dalį. Tai darydamos jos savo tikslus taip pat išreiškia absoliučiu pirminės energijos suvartojimo ir galutinės energijos suvartojimo 2020 m. lygiu ir paaiškina, kokiu būdu ir kokiais duomenimis remiantis tai buvo apskaičiuota. |
| Nustatydamos šiuos tikslus valstybės narės atsižvelgia į: | Nustatydamos šiuos tikslus valstybės narės atsižvelgia į: |
| a) | tai, kad 2020 m. Sąjungos pirminės energijos suvartojimas turi būti ne didesnis kaip 1 483  mln. tne
  , o
  galutinės – ne didesnis kaip 1 086  mln. tne; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3 straipsnis

3 straipsnis

Energijos vartojimo efektyvumo tikslai

Energijos vartojimo efektyvumo tikslai

1.   Kiekviena valstybė narė nusistato 2020 m. orientacinį nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo tikslą, grįsdama jį pirminės ar galutinės energijos suvartojimu, sutaupytu pirminės ar galutinės energijos kiekiu arba energijos intensyvumu. Šiuos tikslus valstybės narės pateikia Komisijai pagal 24 straipsnio 1 dalį ir XIV priedo 1 dalį. Tai darydamos jos savo tikslus taip pat išreiškia absoliučiu pirminės energijos suvartojimo ir galutinės energijos suvartojimo 2020 m. lygiu ir paaiškina, kokiu būdu ir kokiais duomenimis remiantis tai buvo apskaičiuota.

1.   Kiekviena valstybė narė nusistato 2020 m. orientacinį nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo tikslą, grįsdama jį pirminės ar galutinės energijos suvartojimu, sutaupytu pirminės ar galutinės energijos kiekiu arba energijos intensyvumu. Šiuos tikslus valstybės narės pateikia Komisijai pagal 24 straipsnio 1 dalį ir XIV priedo 1 dalį. Tai darydamos jos savo tikslus taip pat išreiškia absoliučiu pirminės energijos suvartojimo ir galutinės energijos suvartojimo 2020 m. lygiu ir paaiškina, kokiu būdu ir kokiais duomenimis remiantis tai buvo apskaičiuota.

Nustatydamos šiuos tikslus valstybės narės atsižvelgia į:

Nustatydamos šiuos tikslus valstybės narės atsižvelgia į:

a)

tai, kad 2020 m. Sąjungos pirminės energijos suvartojimas turi būti ne didesnis kaip 1 483  mln. tne
  , o
  galutinės – ne didesnis kaip 1 086  mln. tne;

, o

| a) | tai, kad 2020 m. Sąjungos pirminės energijos suvartojimas turi būti ne didesnis kaip 1 483  mln. tne
  arba
  galutinės
  energijos
   – ne didesnis kaip 1 086  mln. tne; |
| --- | --- |

a)

tai, kad 2020 m. Sąjungos pirminės energijos suvartojimas turi būti ne didesnis kaip 1 483  mln. tne
  arba
  galutinės
  energijos
   – ne didesnis kaip 1 086  mln. tne;

arba

energijos

| b) | tai, kad būtų laikomasi šioje direktyvoje numatytų priemonių; |
| --- | --- |

b)

tai, kad būtų laikomasi šioje direktyvoje numatytų priemonių;

| b) | tai, kad būtų laikomasi šioje direktyvoje numatytų priemonių; |
| --- | --- |

b)

tai, kad būtų laikomasi šioje direktyvoje numatytų priemonių;

| c) | priemones, priimtas norint pasiekti nacionalinius energijos taupymo tikslus, nustatytus pagal Direktyvos 2006/32/EB 4 straipsnio 1 dalį; ir |
| --- | --- |

c)

priemones, priimtas norint pasiekti nacionalinius energijos taupymo tikslus, nustatytus pagal Direktyvos 2006/32/EB 4 straipsnio 1 dalį; ir

| c) | priemones, priimtas norint pasiekti nacionalinius energijos taupymo tikslus, nustatytus pagal Direktyvos 2006/32/EB 4 straipsnio 1 dalį; ir |
| --- | --- |

c)

priemones, priimtas norint pasiekti nacionalinius energijos taupymo tikslus, nustatytus pagal Direktyvos 2006/32/EB 4 straipsnio 1 dalį; ir

| d) | kitas energijos vartojimo efektyvumo skatinimo valstybėse narėse ir Sąjungos lygmeniu priemones. |
| --- | --- |

d)

kitas energijos vartojimo efektyvumo skatinimo valstybėse narėse ir Sąjungos lygmeniu priemones.

| d) | kitas energijos vartojimo efektyvumo skatinimo valstybėse narėse ir Sąjungos lygmeniu priemones. |
| --- | --- |

d)

kitas energijos vartojimo efektyvumo skatinimo valstybėse narėse ir Sąjungos lygmeniu priemones.

Nustatydamos tuos tikslus valstybės narės taip pat gali atsižvelgti į nacionalines aplinkybes, kurios turi poveikio pirminės energijos vartojimui, pavyzdžiui, į:

Nustatydamos tuos tikslus valstybės narės taip pat gali atsižvelgti į nacionalines aplinkybes, kurios turi poveikio pirminės energijos vartojimui, pavyzdžiui, į:

| a) | likusį ekonomiškai efektyvų energijos taupymo potencialą; |
| --- | --- |

a)

likusį ekonomiškai efektyvų energijos taupymo potencialą;

| a) | likusį ekonomiškai efektyvų energijos taupymo potencialą; |
| --- | --- |

a)

likusį ekonomiškai efektyvų energijos taupymo potencialą;

| b) | BVP pokyčius ir prognozes; |
| --- | --- |

b)

BVP pokyčius ir prognozes;

| b) | BVP pokyčius ir prognozes; |
| --- | --- |

b)

BVP pokyčius ir prognozes;

| c) | energijos importo ir eksporto pokyčius; |
| --- | --- |

c)

energijos importo ir eksporto pokyčius;

| c) | energijos importo ir eksporto pokyčius; |
| --- | --- |

c)

energijos importo ir eksporto pokyčius;

| d) | visų atsinaujinančiųjų energijos išteklių, branduolinės energijos, anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų raidą; ir |
| --- | --- |

d)

visų atsinaujinančiųjų energijos išteklių, branduolinės energijos, anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų raidą; ir

| d) | visų atsinaujinančiųjų energijos išteklių, branduolinės energijos, anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų raidą; ir |
| --- | --- |

d)

visų atsinaujinančiųjų energijos išteklių, branduolinės energijos, anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų raidą; ir

| e) | ankstyvuosius veiksmus. |
| --- | --- |

e)

ankstyvuosius veiksmus.

| e) | ankstyvuosius veiksmus. |
| --- | --- |

e)

ankstyvuosius veiksmus.

2.   Iki 2014 m. birželio 30 d. Komisija įvertina padarytą pažangą ir tai, ar tikėtina, jog 2020 m. Sąjungos pirminės energijos suvartojimas bus ne didesnis kaip 1 483  mln. tne
  , o
  galutinės – ne didesnis kaip 1 086  mln. tne.

2.   Iki 2014 m. birželio 30 d. Komisija įvertina padarytą pažangą ir tai, ar tikėtina, jog 2020 m. Sąjungos pirminės energijos suvartojimas bus ne didesnis kaip 1 483  mln. tne
  ir (arba)
  galutinės
  energijos suvartojimas
   – ne didesnis kaip 1 086  mln. tne.

3.   Atlikdama 2 dalyje nurodytą vertinimą Komisija:

3.   Atlikdama 2 dalyje nurodytą vertinimą Komisija:

| a) | susumuoja valstybių narių praneštus orientacinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo tikslus; |
| --- | --- |

a)

susumuoja valstybių narių praneštus orientacinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo tikslus;

| a) | susumuoja valstybių narių praneštus orientacinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo tikslus; |
| --- | --- |

a)

susumuoja valstybių narių praneštus orientacinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo tikslus;

| b) | įvertina, ar tų tikslų suma gali būti laikoma patikimu orientyru, rodančiu, kad Sąjunga sėkmingai siekia savo tikslų, kartu atsižvelgdama į pirmos metinės ataskaitos, pateiktos pagal 24 straipsnio 1 dalį, vertinimą ir į nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planų, pateiktų pagal 24 straipsnio 2 dalį, vertinimą; |
| --- | --- |

b)

įvertina, ar tų tikslų suma gali būti laikoma patikimu orientyru, rodančiu, kad Sąjunga sėkmingai siekia savo tikslų, kartu atsižvelgdama į pirmos metinės ataskaitos, pateiktos pagal 24 straipsnio 1 dalį, vertinimą ir į nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planų, pateiktų pagal 24 straipsnio 2 dalį, vertinimą;

| b) | įvertina, ar tų tikslų suma gali būti laikoma patikimu orientyru, rodančiu, kad Sąjunga sėkmingai siekia savo tikslų, kartu atsižvelgdama į pirmos metinės ataskaitos, pateiktos pagal 24 straipsnio 1 dalį, vertinimą ir į nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planų, pateiktų pagal 24 straipsnio 2 dalį, vertinimą; |
| --- | --- |

b)

įvertina, ar tų tikslų suma gali būti laikoma patikimu orientyru, rodančiu, kad Sąjunga sėkmingai siekia savo tikslų, kartu atsižvelgdama į pirmos metinės ataskaitos, pateiktos pagal 24 straipsnio 1 dalį, vertinimą ir į nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planų, pateiktų pagal 24 straipsnio 2 dalį, vertinimą;

| c) | atsižvelgia į papildomą analizę, grindžiamą: |
| --- | --- |

c)

atsižvelgia į papildomą analizę, grindžiamą:

| c) | atsižvelgia į papildomą analizę, grindžiamą: |
| --- | --- |

c)

atsižvelgia į papildomą analizę, grindžiamą:

| | i) | vertinimu, kokia pažanga padaryta energijos vartojimo srityje ir kaip keičiasi energijos vartojimo ir ekonominės veiklos santykis Sąjungos mastu, įskaitant energijos tiekimo veiksmingumo padidėjimą valstybėse narėse, kurios savo nacionalinius orientacinius tikslus grindžia galutinės energijos suvartojimu arba sutaupytu galutinės energijos kiekiu, įskaitant pažangą, padarytą dėl to, kad šios valstybės narės laikosi šios direktyvos III skyriaus nuostatų; |
| --- | --- | --- |

i)

vertinimu, kokia pažanga padaryta energijos vartojimo srityje ir kaip keičiasi energijos vartojimo ir ekonominės veiklos santykis Sąjungos mastu, įskaitant energijos tiekimo veiksmingumo padidėjimą valstybėse narėse, kurios savo nacionalinius orientacinius tikslus grindžia galutinės energijos suvartojimu arba sutaupytu galutinės energijos kiekiu, įskaitant pažangą, padarytą dėl to, kad šios valstybės narės laikosi šios direktyvos III skyriaus nuostatų;

| | i) | vertinimu, kokia pažanga padaryta energijos vartojimo srityje ir kaip keičiasi energijos vartojimo ir ekonominės veiklos santykis Sąjungos mastu, įskaitant energijos tiekimo veiksmingumo padidėjimą valstybėse narėse, kurios savo nacionalinius orientacinius tikslus grindžia galutinės energijos suvartojimu arba sutaupytu galutinės energijos kiekiu, įskaitant pažangą, padarytą dėl to, kad šios valstybės narės laikosi šios direktyvos III skyriaus nuostatų; |
| --- | --- | --- |

i)

vertinimu, kokia pažanga padaryta energijos vartojimo srityje ir kaip keičiasi energijos vartojimo ir ekonominės veiklos santykis Sąjungos mastu, įskaitant energijos tiekimo veiksmingumo padidėjimą valstybėse narėse, kurios savo nacionalinius orientacinius tikslus grindžia galutinės energijos suvartojimu arba sutaupytu galutinės energijos kiekiu, įskaitant pažangą, padarytą dėl to, kad šios valstybės narės laikosi šios direktyvos III skyriaus nuostatų;

| | ii) | scenarijų, susijusių su būsimomis energijos vartojimo Sąjungos lygmeniu tendencijomis, modeliavimo rezultatais; |
| --- | --- | --- |

ii)

scenarijų, susijusių su būsimomis energijos vartojimo Sąjungos lygmeniu tendencijomis, modeliavimo rezultatais;

| | ii) | scenarijų, susijusių su būsimomis energijos vartojimo Sąjungos lygmeniu tendencijomis, modeliavimo rezultatais; |
| --- | --- | --- |

ii)

scenarijų, susijusių su būsimomis energijos vartojimo Sąjungos lygmeniu tendencijomis, modeliavimo rezultatais;

| d) | palygina a–c punktų rezultatus su energijos suvartojimu, kurio reikia norint pasiekti, kad pirminės energijos suvartojimas 2020 m. būtų ne didesnis kaip 1 483  mln. tne
  , o
  galutinės – ne didesnis kaip 1 086  mln. tne. |
| --- | --- |

d)

palygina a–c punktų rezultatus su energijos suvartojimu, kurio reikia norint pasiekti, kad pirminės energijos suvartojimas 2020 m. būtų ne didesnis kaip 1 483  mln. tne
  , o
  galutinės – ne didesnis kaip 1 086  mln. tne.

, o

| d) | palygina a–c punktų rezultatus su energijos suvartojimu, kurio reikia norint pasiekti, kad pirminės energijos suvartojimas 2020 m. būtų ne didesnis kaip 1 483  mln. tne
  ir (arba)
  galutinės
  energijos suvartojimas
   – ne didesnis kaip 1 086  mln. tne. |
| --- | --- |

d)

palygina a–c punktų rezultatus su energijos suvartojimu, kurio reikia norint pasiekti, kad pirminės energijos suvartojimas 2020 m. būtų ne didesnis kaip 1 483  mln. tne
  ir (arba)
  galutinės
  energijos suvartojimas
   – ne didesnis kaip 1 086  mln. tne.

ir (arba)

energijos suvartojimas

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 2 punktas

1 straipsnio 2 punktas

Direktyva 2012/27/ES

3 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Kiekviena valstybė narė
  pagal
  Reglamento (ES) XX/20XX [dėl energetikos sąjungos valdymo] [4] ir [6] straipsnius
  nusistato orientacinį nacionalinį indėlį į 1 straipsnio 1 dalyje nurodytą Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslą
  . Nusistatydamos šiuos indėlius valstybės narės atsižvelgia į tai, kad 2030 m. bendras Sąjungos pirminės energijos suvartojimas turi būti ne didesnis kaip 1 321  mln. tne, o galutinės energijos – ne didesnis kaip 987 mln. tne. Šiuos indėlius valstybės narės nurodo Komisijai savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose laikydamosi Reglamento (ES) XX/20XX [dėl energetikos sąjungos valdymo] [3] straipsnyje ir [7–11] straipsniuose nustatytos tvarkos. | 4.   Kiekviena valstybė narė
  nusistato orientacinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo tikslus siekiant 1 straipsnio 1 dalyje nurodyto Sąjungos 2030 m. tikslo ir atsižvelgiant į
  Reglamento (ES) XX/20XX [dėl energetikos sąjungos valdymo] [4] ir [6] straipsnius. Nusistatydamos šiuos indėlius valstybės narės atsižvelgia į tai, kad 2030 m. bendras Sąjungos pirminės energijos suvartojimas turi būti ne didesnis kaip 1 321  mln. tne, o galutinės energijos – ne didesnis kaip 987 mln. tne. Šiuos indėlius valstybės narės nurodo Komisijai savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose laikydamosi Reglamento (ES) XX/20XX [dėl energetikos sąjungos valdymo] [3] straipsnyje ir [7–11] straipsniuose nustatytos tvarkos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Kiekviena valstybė narė
  pagal
  Reglamento (ES) XX/20XX [dėl energetikos sąjungos valdymo] [4] ir [6] straipsnius
  nusistato orientacinį nacionalinį indėlį į 1 straipsnio 1 dalyje nurodytą Sąjungos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslą
  . Nusistatydamos šiuos indėlius valstybės narės atsižvelgia į tai, kad 2030 m. bendras Sąjungos pirminės energijos suvartojimas turi būti ne didesnis kaip 1 321  mln. tne, o galutinės energijos – ne didesnis kaip 987 mln. tne. Šiuos indėlius valstybės narės nurodo Komisijai savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose laikydamosi Reglamento (ES) XX/20XX [dėl energetikos sąjungos valdymo] [3] straipsnyje ir [7–11] straipsniuose nustatytos tvarkos.

4.   Kiekviena valstybė narė
  nusistato orientacinius nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo tikslus siekiant 1 straipsnio 1 dalyje nurodyto Sąjungos 2030 m. tikslo ir atsižvelgiant į
  Reglamento (ES) XX/20XX [dėl energetikos sąjungos valdymo] [4] ir [6] straipsnius. Nusistatydamos šiuos indėlius valstybės narės atsižvelgia į tai, kad 2030 m. bendras Sąjungos pirminės energijos suvartojimas turi būti ne didesnis kaip 1 321  mln. tne, o galutinės energijos – ne didesnis kaip 987 mln. tne. Šiuos indėlius valstybės narės nurodo Komisijai savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose laikydamosi Reglamento (ES) XX/20XX [dėl energetikos sąjungos valdymo] [3] straipsnyje ir [7–11] straipsniuose nustatytos tvarkos.

Pakeitimai 54, 105 ir 107

Pakeitimai 54, 105 ir 107

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

1 straipsnio 1 dalies 3 punktas

Direktyva 2012/27/ES

7 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7 straipsnis | 7 straipsnis |
| Įpareigojimas taupyti energiją | Įpareigojimas taupyti energiją |
| 1.   Valstybės narės bendrai sutaupo bent tokį galutinės energijos kiekį, kuris atitinka: | 1.   Valstybės narės bendrai sutaupo bent tokį galutinės energijos kiekį, kuris atitinka: |
| a) | nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. kiekvienais metais naujai sutaupomą kiekį, lygų 1,5  % metinio galutiniams vartotojams parduodamo energijos kiekio, kurio vidurkis išvestas pagal
  trijų
  metų, ėjusių prieš 2013 m. sausio 1 d., metų duomenis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7 straipsnis

7 straipsnis

Įpareigojimas taupyti energiją

Įpareigojimas taupyti energiją

1.   Valstybės narės bendrai sutaupo bent tokį galutinės energijos kiekį, kuris atitinka:

1.   Valstybės narės bendrai sutaupo bent tokį galutinės energijos kiekį, kuris atitinka:

a)

nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. kiekvienais metais naujai sutaupomą kiekį, lygų 1,5  % metinio galutiniams vartotojams parduodamo energijos kiekio, kurio vidurkis išvestas pagal
  trijų
  metų, ėjusių prieš 2013 m. sausio 1 d., metų duomenis;

trijų

| a) | nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. kiekvienais metais naujai sutaupomą kiekį, lygų 1,5  % metinio galutiniams vartotojams parduodamo energijos kiekio, kurio vidurkis išvestas pagal
  trejų
  metų, ėjusių prieš 2013 m. sausio 1 d., metų duomenis; |
| --- | --- |

a)

nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. kiekvienais metais naujai sutaupomą kiekį, lygų 1,5  % metinio galutiniams vartotojams parduodamo energijos kiekio, kurio vidurkis išvestas pagal
  trejų
  metų, ėjusių prieš 2013 m. sausio 1 d., metų duomenis;

trejų

| b) | nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d. kiekvienais metais naujai sutaupomą kiekį, lygų 1,5  % metinio galutiniams vartotojams parduodamo kiekio, kurio vidurkis išvestas pagal
  trijų
  metų, ėjusių prieš 2019 m. sausio 1 d., metų duomenis. |
| --- | --- |

b)

nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d. kiekvienais metais naujai sutaupomą kiekį, lygų 1,5  % metinio galutiniams vartotojams parduodamo kiekio, kurio vidurkis išvestas pagal
  trijų
  metų, ėjusių prieš 2019 m. sausio 1 d., metų duomenis.

trijų

| b) | nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d. kiekvienais metais naujai sutaupomą kiekį, lygų
  bent
  1,5  % metinio galutiniams vartotojams parduodamo kiekio, kurio vidurkis išvestas pagal
  trejų
  metų, ėjusių prieš 2019 m. sausio 1 d., metų duomenis. |
| --- | --- |

b)

nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2030 m. gruodžio 31 d. kiekvienais metais naujai sutaupomą kiekį, lygų
  bent
  1,5  % metinio galutiniams vartotojams parduodamo kiekio, kurio vidurkis išvestas pagal
  trejų
  metų, ėjusių prieš 2019 m. sausio 1 d., metų duomenis.

bent

trejų

Po 2030 m. valstybės narės ir toliau dešimtmečiais mažina suvartojamos energijos kiekį po 1,5  % kasmet, nebent Komisija, atlikusi peržiūrą iki 2027 m. arba po to kas dešimt metų, padaro išvadą, kad to nebereikia, jog Sąjunga pasiektų savo ilgalaikius 2050 m. energetikos ir klimato srities tikslus.

Po 2030 m. valstybės narės ir toliau dešimtmečiais mažina suvartojamos energijos kiekį po 1,5  % kasmet, nebent Komisija, atlikusi peržiūrą iki 2027 m. arba po to kas dešimt metų, padaro išvadą, kad to nebereikia, jog Sąjunga pasiektų savo ilgalaikius 2050 m. energetikos ir klimato srities tikslus.

Kiekvienu laikotarpiu sumažintas suvartojamos energijos kiekis skaičiuojamas atsižvelgiant į bendrą ankstesniu (-iais) laikotarpiu (-iais) reikalaujamą pasiekti suvartojamos energijos kiekio mažinimą. Kai taikant ankstesnę politiką, programas ir (arba) pavienius veiksmus nebemažinamas suvartojamas kiekis, apskaičiuojant bendrą galutinio energijos suvartojimo mažinimo tikslą, kurį reikia pasiekti kiekvieno laikotarpio pabaigoje, atsižvelgiama į anksčiau sumažinto kiekio praradimą ir į dėl naujų veiksmų naujai sumažintu kiekiu pakeistą praradimą.

Kiekvienu laikotarpiu sumažintas suvartojamos energijos kiekis skaičiuojamas atsižvelgiant į bendrą ankstesniu (-iais) laikotarpiu (-iais) reikalaujamą pasiekti suvartojamos energijos kiekio mažinimą. Kai taikant ankstesnę politiką, programas ir (arba) pavienius veiksmus nebemažinamas suvartojamas kiekis, apskaičiuojant bendrą galutinio energijos suvartojimo mažinimo tikslą, kurį reikia pasiekti kiekvieno laikotarpio pabaigoje, atsižvelgiama į anksčiau sumažinto kiekio praradimą ir į dėl naujų veiksmų naujai sumažintu kiekiu pakeistą praradimą.

B 
  punkto taikymo tikslais
  , nepažeisdamos 2 ir 3 dalių nuostatų, valstybės narės gali skaičiuoti tik tą sutaupytą energijos kiekį, kurį lemia naujos, po 2020 m. gruodžio 31 d. įvestos, politikos priemonės arba politikos priemonės,
  įvestos tarp 2014 m. sausio 1 d. ir


  2020
   m. gruodžio 31 d.
  , jei galima įrodyti, kad dėl tų priemonių imamasi atskirų
  veiksmų
  po 2020
   m. gruodžio 31 d. 
  ir
  dėl jų
  sutaupoma
  energijos.

punkto taikymo tikslais

įvestos tarp 2014 m. sausio 1 d. ir

2020

, jei galima įrodyti, kad dėl tų priemonių imamasi atskirų

po 2020

ir

sutaupoma

B 
  punkte nurodytu laikotarpiu reikalaujamas sutaupyti energijos kiekis skaičiuojamas atsižvelgiant į bendrą tuo laikotarpiu reikalaujamą sutaupyti kiekį ir papildo kiekį
  ,
  kurį reikalaujama sutaupyti pagal a punktą. Tuo tikslu ir
  nepažeisdamos 2 ir 3 dalių nuostatų valstybės narės gali skaičiuoti tik tą sutaupytą energijos kiekį, kurį lemia naujos, po 2020 m. gruodžio 31 d. įvestos politikos priemonės arba
  ankstesnės
  politikos priemonės,
  jei galima įrodyti, kad dėl tų priemonių imamasi naujų atskirų veiksmų po


  2020
   m. gruodžio 31 d. 
  ir dėl jų sutaupoma energijos. Valstybės narės taip pat gali priskaičiuoti dėl pavienių veiksmų, kurių imtasi laikotarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., sutaupytą energijos kiekį, jei dėl jų ir po 2020 m. sutaupomas patikrinamas energijos kiekis.

punkte nurodytu laikotarpiu reikalaujamas sutaupyti energijos kiekis skaičiuojamas atsižvelgiant į bendrą tuo laikotarpiu reikalaujamą sutaupyti kiekį ir papildo kiekį

kurį reikalaujama sutaupyti pagal a punktą. Tuo tikslu ir

ankstesnės

jei galima įrodyti, kad dėl tų priemonių imamasi naujų atskirų veiksmų po

2020

ir dėl jų sutaupoma energijos. Valstybės narės taip pat gali priskaičiuoti dėl pavienių veiksmų, kurių imtasi laikotarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., sutaupytą energijos kiekį, jei dėl jų ir po 2020 m. sutaupomas patikrinamas energijos kiekis.

Į šį apskaičiavimą gali būti neįtraukiama dalis ar visas transporto sektoriui parduotas ir jame sunaudotas energijos kiekis.

Tik a punkte nurodytu laikotarpiu
  į šį apskaičiavimą gali būti neįtraukiama dalis ar visas transporto sektoriui parduotas ir jame sunaudotas energijos kiekis.
  Visas transporto sektoriui parduotas energijos kiekis įtraukiamas į b punkte nurodytą laikotarpį ir vėliau.

Tik a punkte nurodytu laikotarpiu

Visas transporto sektoriui parduotas energijos kiekis įtraukiamas į b punkte nurodytą laikotarpį ir vėliau.

Valstybės narės nusprendžia, kaip naują sutaupyti reikalaujamą energijos kiekį jos paskirstys kiekvienu iš a ir b punktuose nurodytų laikotarpių, kad kiekvieno laikotarpio pabaigoje būtų pasiektas bendras sutaupyti reikalaujamas kiekis.

Valstybės narės nusprendžia, kaip naują sutaupyti reikalaujamą energijos kiekį jos paskirstys kiekvienu iš a ir b punktuose nurodytų laikotarpių, kad kiekvieno laikotarpio pabaigoje būtų pasiektas bendras sutaupyti reikalaujamas kiekis.

2.   Laikydamasi 3 dalies nuostatos, kiekviena valstybė narė gali:

2.   Laikydamasi 3 dalies nuostatos, kiekviena valstybė narė gali:

| a) | apskaičiavimą, kurio reikalaujama pagal 1 dalies a punktą, 2014 m. ir 2015 m. atlikti naudodama 1 % vertes; 2016 m. ir 2017 m. – 1,25  % vertes, o 2018 m., 2019 m. ir 2020 m. – 1,5  % vertes; |
| --- | --- |

a)

apskaičiavimą, kurio reikalaujama pagal 1 dalies a punktą, 2014 m. ir 2015 m. atlikti naudodama 1 % vertes; 2016 m. ir 2017 m. – 1,25  % vertes, o 2018 m., 2019 m. ir 2020 m. – 1,5  % vertes;

| a) | apskaičiavimą, kurio reikalaujama pagal 1 dalies a punktą, 2014 m. ir 2015 m. atlikti naudodama 1 % vertes; 2016 m. ir 2017 m. – 1,25  % vertes, o 2018 m., 2019 m. ir 2020 m. – 1,5  % vertes; |
| --- | --- |

a)

apskaičiavimą, kurio reikalaujama pagal 1 dalies a punktą, 2014 m. ir 2015 m. atlikti naudodama 1 % vertes; 2016 m. ir 2017 m. – 1,25  % vertes, o 2018 m., 2019 m. ir 2020 m. – 1,5  % vertes;

| b) | į skaičiavimą neįtraukti dalies ar viso parduotos energijos kiekio, panaudoto Direktyvos 2003/87/EB I priede išvardytai pramoninei veiklai; |
| --- | --- |

b)

į skaičiavimą neįtraukti dalies ar viso parduotos energijos kiekio, panaudoto Direktyvos 2003/87/EB I priede išvardytai pramoninei veiklai;

| b) | į skaičiavimą neįtraukti dalies ar viso parduotos energijos kiekio, panaudoto Direktyvos 2003/87/EB I priede išvardytai pramoninei veiklai; |
| --- | --- |

b)

į skaičiavimą neįtraukti dalies ar viso parduotos energijos kiekio, panaudoto Direktyvos 2003/87/EB I priede išvardytai pramoninei veiklai;

| c) | leisti energijos kiekį, sutaupytą dėl 14 straipsnio 4 dalyje, 14 straipsnio 5 dalies b punkte bei 15 straipsnio 1–6 ir 9 dalyse nustatytų reikalavimų įgyvendinimo energijos transformacijos, skirstymo ir perdavimo sektoriuose, įskaitant efektyvią centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo infrastruktūrą, įskaičiuoti į energijos kiekį, kuris turi būti sutaupytas pagal 1
  dalį
  ; |
| --- | --- |

c)

leisti energijos kiekį, sutaupytą dėl 14 straipsnio 4 dalyje, 14 straipsnio 5 dalies b punkte bei 15 straipsnio 1–6 ir 9 dalyse nustatytų reikalavimų įgyvendinimo energijos transformacijos, skirstymo ir perdavimo sektoriuose, įskaitant efektyvią centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo infrastruktūrą, įskaičiuoti į energijos kiekį, kuris turi būti sutaupytas pagal 1
  dalį
  ;

dalį

| c) | leisti energijos kiekį, sutaupytą dėl 14 straipsnio 4 dalyje, 14 straipsnio 5 dalies b punkte bei 15 straipsnio 1–6 ir 9 dalyse nustatytų reikalavimų įgyvendinimo energijos transformacijos, skirstymo ir perdavimo sektoriuose, įskaitant efektyvią centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo infrastruktūrą, įskaičiuoti į energijos kiekį, kuris turi būti sutaupytas pagal 1
  dalies a ir b punktus
  ;
  ir |
| --- | --- |

c)

leisti energijos kiekį, sutaupytą dėl 14 straipsnio 4 dalyje, 14 straipsnio 5 dalies b punkte bei 15 straipsnio 1–6 ir 9 dalyse nustatytų reikalavimų įgyvendinimo energijos transformacijos, skirstymo ir perdavimo sektoriuose, įskaitant efektyvią centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo infrastruktūrą, įskaičiuoti į energijos kiekį, kuris turi būti sutaupytas pagal 1
  dalies a ir b punktus
  ;
  ir

dalies a ir b punktus

ir

| d) | dėl atskirų veiksmų, kurie naujai įgyvendinami nuo 2008 m. gruodžio 31 d. ir
  daro
  poveikį 2020 m. 
  ir vėliau ir kurie
  gali būti
  išmatuoti
  bei
  patikrinti
  , sutaupytą energiją įskaičiuoti į energijos, kuri turi būti sutaupyta pagal 1
  dalį
  , kiekį
  ; taip pat |
| --- | --- |

d)

dėl atskirų veiksmų, kurie naujai įgyvendinami nuo 2008 m. gruodžio 31 d. ir
  daro
  poveikį 2020 m. 
  ir vėliau ir kurie
  gali būti
  išmatuoti
  bei
  patikrinti
  , sutaupytą energiją įskaičiuoti į energijos, kuri turi būti sutaupyta pagal 1
  dalį
  , kiekį
  ; taip pat

daro

ir vėliau ir kurie

išmatuoti

patikrinti

dalį

; taip pat

| d) | dėl atskirų veiksmų, kurie naujai įgyvendinami nuo 2008 m. gruodžio 31 d. ir
  tebedaro
  poveikį 2020 m.
  , kuris
  gali būti
  išmatuotas
  bei
  patikrintas
  , sutaupytą energiją įskaičiuoti į energijos, kuri turi būti sutaupyta pagal 1
  dalies a punktą
  , kiekį. |
| --- | --- |

d)

dėl atskirų veiksmų, kurie naujai įgyvendinami nuo 2008 m. gruodžio 31 d. ir
  tebedaro
  poveikį 2020 m.
  , kuris
  gali būti
  išmatuotas
  bei
  patikrintas
  , sutaupytą energiją įskaičiuoti į energijos, kuri turi būti sutaupyta pagal 1
  dalies a punktą
  , kiekį.

tebedaro

, kuris

išmatuotas

patikrintas

dalies a punktą

| e) | į 1 dalyje reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį neįskaičiuoti patikrinamo energijos kiekio, kuris savoms reikmėms pasigaminamas ant pastatų arba juose sumontuotais įrenginiais, kurie įdiegti dėl politikos priemonių, skatinančių naujai diegti energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių technologijas. |
| --- | --- |

e)

e)

į 1 dalyje reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį neįskaičiuoti patikrinamo energijos kiekio, kuris savoms reikmėms pasigaminamas ant pastatų arba juose sumontuotais įrenginiais, kurie įdiegti dėl politikos priemonių, skatinančių naujai diegti energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių technologijas.

į 1 dalyje reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį neįskaičiuoti patikrinamo energijos kiekio, kuris savoms reikmėms pasigaminamas ant pastatų arba juose sumontuotais įrenginiais, kurie įdiegti dėl politikos priemonių, skatinančių naujai diegti energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių technologijas.

3.   Dėl visų pagal 2 dalį pasirinktų galimybių taikymo sutaupytas kiekis turi būti ne didesnis kaip 25 % 1 dalyje nurodyto reikalaujamo sutaupyti kiekio. Valstybės narės pasirinktas galimybes taiko ir jų taikymo poveikį apskaičiuoja 1 dalies a ir b punktuose nurodytais laikotarpiais atskirai:

3.   Dėl visų pagal 2 dalį pasirinktų galimybių taikymo sutaupytas kiekis turi būti ne didesnis kaip 25 % 1 dalyje nurodyto reikalaujamo sutaupyti kiekio. Valstybės narės pasirinktas galimybes taiko ir jų taikymo poveikį apskaičiuoja 1 dalies a ir b punktuose nurodytais laikotarpiais atskirai:

| a) | energijos kiekiui, kuris turi būti sutaupytas per 1 dalies a punkte nurodytą laikotarpį, apskaičiuoti valstybės narės gali pasinaudoti 2 dalies a, b, c ir d punktais; |
| --- | --- |

a)

energijos kiekiui, kuris turi būti sutaupytas per 1 dalies a punkte nurodytą laikotarpį, apskaičiuoti valstybės narės gali pasinaudoti 2 dalies a, b, c ir d punktais;

| a) | energijos kiekiui, kuris turi būti sutaupytas per 1 dalies a punkte nurodytą laikotarpį, apskaičiuoti valstybės narės gali pasinaudoti 2 dalies a, b, c ir d punktais; |
| --- | --- |

a)

energijos kiekiui, kuris turi būti sutaupytas per 1 dalies a punkte nurodytą laikotarpį, apskaičiuoti valstybės narės gali pasinaudoti 2 dalies a, b, c ir d punktais;

| b) | energijos kiekiui, kuris turi būti sutaupytas per 1 dalies b punkte nurodytą laikotarpį, apskaičiuoti valstybės narės gali pasinaudoti 2 dalies b, c, d ir e punktais, su sąlyga, kad d punkte apibrėžti atskiri veiksmai ir po 2020 m. gruodžio 31 d. turės patikrinamą ir išmatuojamą poveikį. |
| --- | --- |

b)

energijos kiekiui, kuris turi būti sutaupytas per 1 dalies b punkte nurodytą laikotarpį, apskaičiuoti valstybės narės gali pasinaudoti 2 dalies b, c, d ir e punktais, su sąlyga, kad d punkte apibrėžti atskiri veiksmai ir po 2020 m. gruodžio 31 d. turės patikrinamą ir išmatuojamą poveikį.

| b) | energijos kiekiui, kuris turi būti sutaupytas per 1 dalies b punkte nurodytą laikotarpį, apskaičiuoti valstybės narės gali pasinaudoti 2 dalies b, c, d ir e punktais, su sąlyga, kad d punkte apibrėžti atskiri veiksmai ir po 2020 m. gruodžio 31 d. turės patikrinamą ir išmatuojamą poveikį. |
| --- | --- |

b)

energijos kiekiui, kuris turi būti sutaupytas per 1 dalies b punkte nurodytą laikotarpį, apskaičiuoti valstybės narės gali pasinaudoti 2 dalies b, c, d ir e punktais, su sąlyga, kad d punkte apibrėžti atskiri veiksmai ir po 2020 m. gruodžio 31 d. turės patikrinamą ir išmatuojamą poveikį.

4.   Energijos kiekis, sutaupytas po 2020 m. gruodžio 31 d., negali būti įskaičiuotas į bendrą energijos kiekį, kuris turi būti sutaupytas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.

4.   Energijos kiekis, sutaupytas po 2020 m. gruodžio 31 d., negali būti įskaičiuotas į bendrą energijos kiekį, kuris turi būti sutaupytas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad energijos kiekis, sutaupytas dėl 7a ir 7b straipsniuose ir 20 straipsnio 6 dalyje nurodytų priemonių taikymo, būtų apskaičiuotas pagal V priedą.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad energijos kiekis, sutaupytas dėl 7a ir 7b straipsniuose ir 20 straipsnio 6 dalyje nurodytų priemonių taikymo, būtų apskaičiuotas pagal V priedą.

6.   1 dalyje reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį valstybės narės sutaupo sukurdamos 7a straipsnyje nurodytas energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemas arba priimdamos 7b straipsnyje nurodytas alternatyvias priemones. Energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemas valstybės narės gali derinti su alternatyviomis politikos priemonėmis.

6.   1 dalyje reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį valstybės narės sutaupo sukurdamos 7a straipsnyje nurodytas energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemas arba priimdamos 7b straipsnyje nurodytas alternatyvias priemones. Energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemas valstybės narės gali derinti su alternatyviomis politikos priemonėmis.

7.   Valstybės narės turi įrodyti, kad, kai politikos priemonių ar atskirų veiksmų poveikis sutampa, sutaupytos energijos kiekis nėra skaičiuojamas du kartus.“;

7.   Valstybės narės turi įrodyti, kad, kai politikos priemonių ar atskirų veiksmų poveikis sutampa, sutaupytos energijos kiekis nėra skaičiuojamas du kartus.“;

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

Direktyva 2012/27/ES

7 a straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Jei valstybės narės nusprendžia 7 straipsnio 1 dalyje joms nustatytą įpareigojimą sutaupyti tam tikrą energijos kiekį įgyvendinti sukurdamos energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemas, jos užtikrina, kad kiekvienos valstybės narės teritorijoje veiklą vykdančios įpareigotosios šalys, nurodytos 2 dalyje, nepažeisdamos 7 straipsnio 2 dalies, įgyvendintų 7 straipsnio 1 dalyje nurodytą bendrą galutinio energijos suvartojimo mažinimo reikalavimą. | 1.   Jei valstybės narės nusprendžia 7 straipsnio 1 dalyje joms nustatytą įpareigojimą sutaupyti tam tikrą energijos kiekį įgyvendinti sukurdamos energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemas, jos užtikrina, kad kiekvienos valstybės narės teritorijoje veiklą vykdančios įpareigotosios šalys, nurodytos 2 dalyje, nepažeisdamos 7 straipsnio 2 dalies, įgyvendintų 7 straipsnio 1 dalyje nurodytą bendrą galutinio energijos suvartojimo mažinimo reikalavimą
  arba suteiktų galimybę įpareigotosioms šalims į nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo fondą kasmet įmokėti sumą, laikantis 20 straipsnio 6 dalies
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Jei valstybės narės nusprendžia 7 straipsnio 1 dalyje joms nustatytą įpareigojimą sutaupyti tam tikrą energijos kiekį įgyvendinti sukurdamos energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemas, jos užtikrina, kad kiekvienos valstybės narės teritorijoje veiklą vykdančios įpareigotosios šalys, nurodytos 2 dalyje, nepažeisdamos 7 straipsnio 2 dalies, įgyvendintų 7 straipsnio 1 dalyje nurodytą bendrą galutinio energijos suvartojimo mažinimo reikalavimą.

1.   Jei valstybės narės nusprendžia 7 straipsnio 1 dalyje joms nustatytą įpareigojimą sutaupyti tam tikrą energijos kiekį įgyvendinti sukurdamos energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemas, jos užtikrina, kad kiekvienos valstybės narės teritorijoje veiklą vykdančios įpareigotosios šalys, nurodytos 2 dalyje, nepažeisdamos 7 straipsnio 2 dalies, įgyvendintų 7 straipsnio 1 dalyje nurodytą bendrą galutinio energijos suvartojimo mažinimo reikalavimą
  arba suteiktų galimybę įpareigotosioms šalims į nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo fondą kasmet įmokėti sumą, laikantis 20 straipsnio 6 dalies
  .

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

Direktyva 2012/27/ES

7 a straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais valstybės narės paskiria įpareigotąsias šalis iš jų teritorijoje veikiančių energijos skirstytojų
  ir (arba)
  mažmeninės prekybos energija įmonių
  , taip pat gali įtraukti jų teritorijoje veikiančius transportui naudojamų
  degalų
  skirstytojus
  arba mažmeninės prekybos
  transportui naudojamais
  degalais
  įmones
  . Įpareigotosios šalys, kurias valstybės narės paskiria iš galutinių vartotojų, įpareigojimui įvykdyti reikiamą energijos kiekį sutaupo nepriklausomai nuo skaičiavimo, atlikto pagal 7 straipsnio 1 dalį, arba, jei valstybės narės taip nusprendžia, pasitelkdamos sertifikuotą kitų šalių sutaupytos energijos kiekį, kaip aprašyta 5 dalies b punkte. | 2.   Remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais valstybės narės paskiria įpareigotąsias šalis iš jų teritorijoje veikiančių energijos skirstytojų, mažmeninės prekybos energija įmonių
  ir transporto
  degalų
  skirstytojų
  arba mažmeninės prekybos
  transporto
  degalais
  įmonių
  . Įpareigotosios šalys, kurias valstybės narės paskiria iš galutinių vartotojų, įpareigojimui įvykdyti reikiamą energijos kiekį sutaupo nepriklausomai nuo skaičiavimo, atlikto pagal 7 straipsnio 1 dalį, arba, jei valstybės narės taip nusprendžia, pasitelkdamos sertifikuotą kitų šalių sutaupytos energijos kiekį, kaip aprašyta 5 dalies b punkte. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais valstybės narės paskiria įpareigotąsias šalis iš jų teritorijoje veikiančių energijos skirstytojų
  ir (arba)
  mažmeninės prekybos energija įmonių
  , taip pat gali įtraukti jų teritorijoje veikiančius transportui naudojamų
  degalų
  skirstytojus
  arba mažmeninės prekybos
  transportui naudojamais
  degalais
  įmones
  . Įpareigotosios šalys, kurias valstybės narės paskiria iš galutinių vartotojų, įpareigojimui įvykdyti reikiamą energijos kiekį sutaupo nepriklausomai nuo skaičiavimo, atlikto pagal 7 straipsnio 1 dalį, arba, jei valstybės narės taip nusprendžia, pasitelkdamos sertifikuotą kitų šalių sutaupytos energijos kiekį, kaip aprašyta 5 dalies b punkte.

2.   Remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais valstybės narės paskiria įpareigotąsias šalis iš jų teritorijoje veikiančių energijos skirstytojų, mažmeninės prekybos energija įmonių
  ir transporto
  degalų
  skirstytojų
  arba mažmeninės prekybos
  transporto
  degalais
  įmonių
  . Įpareigotosios šalys, kurias valstybės narės paskiria iš galutinių vartotojų, įpareigojimui įvykdyti reikiamą energijos kiekį sutaupo nepriklausomai nuo skaičiavimo, atlikto pagal 7 straipsnio 1 dalį, arba, jei valstybės narės taip nusprendžia, pasitelkdamos sertifikuotą kitų šalių sutaupytos energijos kiekį, kaip aprašyta 5 dalies b punkte.

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

Direktyva 2012/27/ES

7 a straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Jeigu mažmeninės prekybos energija įmonės yra paskirtos įpareigotosiomis šalimis pagal 2 dalį, valstybės narės užtikrina, kad įgyvendindamos savo įsipareigojimus mažmeninės prekybos energija įmonės nesudarytų jokių kliūčių vartotojams pakeisti vieną tiekėją kitu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Jeigu mažmeninės prekybos energija įmonės yra paskirtos įpareigotosiomis šalimis pagal 2 dalį, valstybės narės užtikrina, kad įgyvendindamos savo įsipareigojimus mažmeninės prekybos energija įmonės nesudarytų jokių kliūčių vartotojams pakeisti vieną tiekėją kitu.

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

Direktyva 2012/27/ES

7 a straipsnio 5 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | leisti įpareigotosioms šalims į joms tenkantį įpareigojimą įtraukti sertifikuotą sutaupytos energijos kiekį, kurį sutaupė energetinių paslaugų teikėjai ar kitos trečiosios šalys, įskaitant atvejus, kai įpareigotosios šalys skatina priemones pasitelkdamos kitas valstybės patvirtintas organizacijas arba valdžios institucijas; šios priemonės gali būti susijusios arba nesusijusios su oficialiomis partnerystėmis ir gali būti derinamos su kitais finansavimo šaltiniais. Tuo atveju, kai valstybės narės tai leidžia, jos užtikrina, kad būtų įdiegtas aiškus, skaidrus ir visiems rinkos dalyviams atviras patvirtinimo procesas, kuriuo būtų siekiama kuo labiau sumažinti sertifikavimo išlaidas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

leisti įpareigotosioms šalims į joms tenkantį įpareigojimą įtraukti sertifikuotą sutaupytos energijos kiekį, kurį sutaupė energetinių paslaugų teikėjai ar kitos trečiosios šalys, įskaitant atvejus, kai įpareigotosios šalys skatina priemones pasitelkdamos kitas valstybės patvirtintas organizacijas arba valdžios institucijas; šios priemonės gali būti susijusios arba nesusijusios su oficialiomis partnerystėmis ir gali būti derinamos su kitais finansavimo šaltiniais. Tuo atveju, kai valstybės narės tai leidžia, jos užtikrina, kad būtų įdiegtas aiškus, skaidrus ir visiems rinkos dalyviams atviras patvirtinimo procesas, kuriuo būtų siekiama kuo labiau sumažinti sertifikavimo išlaidas;

| b) | leisti įpareigotosioms šalims į joms tenkantį įpareigojimą įtraukti sertifikuotą sutaupytos energijos kiekį, kurį sutaupė energetinių paslaugų teikėjai ar kitos trečiosios šalys, įskaitant atvejus, kai įpareigotosios šalys skatina priemones pasitelkdamos kitas valstybės patvirtintas organizacijas arba valdžios institucijas; šios priemonės gali būti susijusios arba nesusijusios su oficialiomis partnerystėmis ir gali būti derinamos su kitais finansavimo šaltiniais. Tuo atveju, kai valstybės narės tai leidžia, jos užtikrina, kad būtų įdiegtas aiškus, skaidrus
  , įtraukus
  ir visiems rinkos dalyviams atviras
  akredituotas
  patvirtinimo procesas, kuriuo būtų siekiama kuo labiau sumažinti sertifikavimo išlaidas; |
| --- | --- |

b)

leisti įpareigotosioms šalims į joms tenkantį įpareigojimą įtraukti sertifikuotą sutaupytos energijos kiekį, kurį sutaupė energetinių paslaugų teikėjai ar kitos trečiosios šalys, įskaitant atvejus, kai įpareigotosios šalys skatina priemones pasitelkdamos kitas valstybės patvirtintas organizacijas arba valdžios institucijas; šios priemonės gali būti susijusios arba nesusijusios su oficialiomis partnerystėmis ir gali būti derinamos su kitais finansavimo šaltiniais. Tuo atveju, kai valstybės narės tai leidžia, jos užtikrina, kad būtų įdiegtas aiškus, skaidrus
  , įtraukus
  ir visiems rinkos dalyviams atviras
  akredituotas
  patvirtinimo procesas, kuriuo būtų siekiama kuo labiau sumažinti sertifikavimo išlaidas;

, įtraukus

akredituotas

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

Direktyva 2012/27/ES

7 a straipsnio 5 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | leisti energijos kiekį, papildomai sutaupytą miestų centralizuoto šildymo ir vėsinimo sistemose taikant tvaresnes technologijas (dėl kurių sumažėja tiek teršalų, tiek kietųjų dalelių kiekis), įskaičiuoti į energijos kiekį, kuris turi būti sutaupytas pagal 1 dalį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

leisti energijos kiekį, papildomai sutaupytą miestų centralizuoto šildymo ir vėsinimo sistemose taikant tvaresnes technologijas (dėl kurių sumažėja tiek teršalų, tiek kietųjų dalelių kiekis), įskaičiuoti į energijos kiekį, kuris turi būti sutaupytas pagal 1 dalį;

leisti energijos kiekį, papildomai sutaupytą miestų centralizuoto šildymo ir vėsinimo sistemose taikant tvaresnes technologijas (dėl kurių sumažėja tiek teršalų, tiek kietųjų dalelių kiekis), įskaičiuoti į energijos kiekį, kuris turi būti sutaupytas pagal 1 dalį;

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

Direktyva 2012/27/ES

7 a straipsnio 5 dalies c b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cb) | skatinti priimti priemones, kuriomis šildymo ir vėsinimo potencialas būtų išnaudojamas energijos taupymo tikslais, galimai vėliau papildomai atsilyginant už intervencines priemones, kurias taikant sumažėja tarša; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

cb)

cb)

skatinti priimti priemones, kuriomis šildymo ir vėsinimo potencialas būtų išnaudojamas energijos taupymo tikslais, galimai vėliau papildomai atsilyginant už intervencines priemones, kurias taikant sumažėja tarša;

skatinti priimti priemones, kuriomis šildymo ir vėsinimo potencialas būtų išnaudojamas energijos taupymo tikslais, galimai vėliau papildomai atsilyginant už intervencines priemones, kurias taikant sumažėja tarša;

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

Direktyva 2012/27/ES

7 a straipsnio 5 dalies c c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cc) | sukurti priemones, kuriomis būtų patvirtinama energijos kiekis, sutaupytas dėl energijos vartojimo audito arba lygiaverčių energijos naudojimo vadybos sistemų, nurodytų 8 straipsnyje, siekiant šį sutaupytą kiekį įskaičiuoti į energijos kiekį, kuris turi būti sutaupytas pagal 1 dalį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

cc)

cc)

sukurti priemones, kuriomis būtų patvirtinama energijos kiekis, sutaupytas dėl energijos vartojimo audito arba lygiaverčių energijos naudojimo vadybos sistemų, nurodytų 8 straipsnyje, siekiant šį sutaupytą kiekį įskaičiuoti į energijos kiekį, kuris turi būti sutaupytas pagal 1 dalį;

sukurti priemones, kuriomis būtų patvirtinama energijos kiekis, sutaupytas dėl energijos vartojimo audito arba lygiaverčių energijos naudojimo vadybos sistemų, nurodytų 8 straipsnyje, siekiant šį sutaupytą kiekį įskaičiuoti į energijos kiekį, kuris turi būti sutaupytas pagal 1 dalį;

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

Direktyva 2012/27/ES

7 a straipsnio 5 dalies c d punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cd) | leisti įpareigotosioms šalims į joms tenkantį įpareigojimą įtraukti galutinės energijos kiekį, kuris buvo sutaupytas efektyvioje šildymo ir vėsinimo infrastruktūroje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

cd)

cd)

leisti įpareigotosioms šalims į joms tenkantį įpareigojimą įtraukti galutinės energijos kiekį, kuris buvo sutaupytas efektyvioje šildymo ir vėsinimo infrastruktūroje;

leisti įpareigotosioms šalims į joms tenkantį įpareigojimą įtraukti galutinės energijos kiekį, kuris buvo sutaupytas efektyvioje šildymo ir vėsinimo infrastruktūroje;

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

Direktyva 2012/27/ES

7 a straipsnio 5 dalies c f punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cf) | įvertinti tokių sistemų tiesioginių ir netiesioginių išlaidų poveikį tarptautinę konkurenciją patiriančių energijai imlių sektorių konkurencingumui ir imtis priemonių kuo labiau jį sumažinti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

cf)

cf)

įvertinti tokių sistemų tiesioginių ir netiesioginių išlaidų poveikį tarptautinę konkurenciją patiriančių energijai imlių sektorių konkurencingumui ir imtis priemonių kuo labiau jį sumažinti.

įvertinti tokių sistemų tiesioginių ir netiesioginių išlaidų poveikį tarptautinę konkurenciją patiriančių energijai imlių sektorių konkurencingumui ir imtis priemonių kuo labiau jį sumažinti.

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

Direktyva 2012/27/ES

7 a straipsnio 6 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Įgyvendindamos savo integruotuosius nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus valstybės narės informuoja Komisiją apie savo pagal 7 straipsnio 2 dalies c punktą numatomas politikos priemones. Šių priemonių poveikis apskaičiuojamas ir įtraukiamas į tuos planus. Valstybių narių naudojamas skaičiavimas grindžiamas objektyviais nediskriminaciniais kriterijais, kurie turi būti parengti konsultuojantis su Komisija ne vėliau kaip 2019 m. sausio 1 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a.
     
  Įgyvendindamos savo integruotuosius nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus valstybės narės informuoja Komisiją apie savo pagal 7 straipsnio 2 dalies c punktą numatomas politikos priemones. Šių priemonių poveikis apskaičiuojamas ir įtraukiamas į tuos planus. Valstybių narių naudojamas skaičiavimas grindžiamas objektyviais nediskriminaciniais kriterijais, kurie turi būti parengti konsultuojantis su Komisija ne vėliau kaip 2019 m. sausio 1 d.

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

Direktyva 2012/27/ES

7 b straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Jei valstybės narės nusprendžia 7 straipsnio 1 dalyje joms nustatytą įpareigojimą sutaupyti tam tikrą energijos kiekį įgyvendinti nustatydamos alternatyvias politikos priemones, jos užtikrina, kad energiją pagal 7 straipsnio 1 dalį sutaupytų galutiniai vartotojai. | 1.   Jei valstybės narės nusprendžia 7 straipsnio 1 dalyje joms nustatytą įpareigojimą sutaupyti tam tikrą energijos kiekį įgyvendinti nustatydamos alternatyvias politikos priemones, jos užtikrina, kad
  visą
  energiją pagal 7 straipsnio 1 dalį sutaupytų galutiniai vartotojai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Jei valstybės narės nusprendžia 7 straipsnio 1 dalyje joms nustatytą įpareigojimą sutaupyti tam tikrą energijos kiekį įgyvendinti nustatydamos alternatyvias politikos priemones, jos užtikrina, kad energiją pagal 7 straipsnio 1 dalį sutaupytų galutiniai vartotojai.

1.   Jei valstybės narės nusprendžia 7 straipsnio 1 dalyje joms nustatytą įpareigojimą sutaupyti tam tikrą energijos kiekį įgyvendinti nustatydamos alternatyvias politikos priemones, jos užtikrina, kad
  visą
  energiją pagal 7 straipsnio 1 dalį sutaupytų galutiniai vartotojai.

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

Direktyva 2012/27/ES

7 b straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Be to, siekiant įgyvendinti 7 straipsnio 1 dalyje nustatytą bendrą galutinio energijos suvartojimo mažinimo reikalavimą, yra tinkamos visos galimybės padidinti energijos vartojimo efektyvumą, be kita ko, dėl transporto priemonėse naudojamų efektyvesnių degalų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Be to, siekiant įgyvendinti 7 straipsnio 1 dalyje nustatytą bendrą galutinio energijos suvartojimo mažinimo reikalavimą, yra tinkamos visos galimybės padidinti energijos vartojimo efektyvumą, be kita ko, dėl transporto priemonėse naudojamų efektyvesnių degalų.

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

1 straipsnio 1 dalies 4 punktas

Direktyva 2012/27/ES

7 b straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Rengdamos alternatyvias energijos taupymo politikos priemones valstybės narės atsižvelgia į poveikį namų ūkiams,
  kurie patiria
  energijos nepriteklių. | 2.   Rengdamos alternatyvias energijos taupymo politikos priemones valstybės narės atsižvelgia į poveikį
  mažas pajamas gaunantiems
  namų ūkiams,
  įskaitant patiriančius
  energijos nepriteklių
  , ir užtikrina, kad tos priemonės pirmumo tvarka būtų įgyvendintos tuose namų ūkiuose ir socialiniuose būstuose
  . |
| | Valstybės narės apskaičiuoja sumą, sutaupytą tuose namų ūkiuose, palyginti su bendra pagal šį straipsnį visuose namų ūkiuose sutaupytų lėšų suma. |
| | Tos sutaupytos lėšos viešai skelbiamos ir įtraukiamos į integruotas nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas laikantis Reglamento (ES) XX/20XX [dėl energetikos sąjungos valdymo] 21 straipsnio. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Rengdamos alternatyvias energijos taupymo politikos priemones valstybės narės atsižvelgia į poveikį namų ūkiams,
  kurie patiria
  energijos nepriteklių.

2.   Rengdamos alternatyvias energijos taupymo politikos priemones valstybės narės atsižvelgia į poveikį
  mažas pajamas gaunantiems
  namų ūkiams,
  įskaitant patiriančius
  energijos nepriteklių
  , ir užtikrina, kad tos priemonės pirmumo tvarka būtų įgyvendintos tuose namų ūkiuose ir socialiniuose būstuose
  .

Valstybės narės apskaičiuoja sumą, sutaupytą tuose namų ūkiuose, palyginti su bendra pagal šį straipsnį visuose namų ūkiuose sutaupytų lėšų suma.

Valstybės narės apskaičiuoja sumą, sutaupytą tuose namų ūkiuose, palyginti su bendra pagal šį straipsnį visuose namų ūkiuose sutaupytų lėšų suma.

Tos sutaupytos lėšos viešai skelbiamos ir įtraukiamos į integruotas nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas laikantis Reglamento (ES) XX/20XX [dėl energetikos sąjungos valdymo] 21 straipsnio.

Tos sutaupytos lėšos viešai skelbiamos ir įtraukiamos į integruotas nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas laikantis Reglamento (ES) XX/20XX [dėl energetikos sąjungos valdymo] 21 straipsnio.

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 4 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 4 a punktas (naujas)

Direktyva 2012/27/ES

7 c straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a) | įterpiamas šis straipsnis:




  „7c straipsnis




  Efektyvaus energijos vartojimo paslaugų teikimas.




  Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina, kad paslaugų teikimas efektyvaus energijos vartojimo rinkoje būtų konkurencingas ir vyktų skaidriai, kad taip galutiniam vartotojui būtų užtikrinta su efektyvaus energijos vartojimo priemonėmis susijusi nauda mažesnių kainų ir geresnės paslaugos kokybės požiūriu. Todėl valstybės narės užtikrina įvairiems ekonomikos subjektams, visų pirma MVĮ, nediskriminacines galimybes patekti į efektyvaus energijos vartojimo paslaugų rinką, sudarydamos vienodas galimybes joje dalyvauti kaip ir vertikaliai integruotiems operatoriams ir nesuteikdamos susidariusio konkurencinio pranašumo energijos paskirstymo ir pardavimo srityse veikiantiems subjektams. Šiuo tikslu valstybės narės priima visus reikiamus teisės aktus, kad integruotieji operatoriai sudarytų trečiosioms šalims tokias pačias sąlygas ir suteiktų tokias pačias priemones, kurias naudoja efektyvaus energijos vartojimo paslaugų teikimui.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a)

4a)

įterpiamas šis straipsnis:

„7c straipsnis

Efektyvaus energijos vartojimo paslaugų teikimas.

Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina, kad paslaugų teikimas efektyvaus energijos vartojimo rinkoje būtų konkurencingas ir vyktų skaidriai, kad taip galutiniam vartotojui būtų užtikrinta su efektyvaus energijos vartojimo priemonėmis susijusi nauda mažesnių kainų ir geresnės paslaugos kokybės požiūriu. Todėl valstybės narės užtikrina įvairiems ekonomikos subjektams, visų pirma MVĮ, nediskriminacines galimybes patekti į efektyvaus energijos vartojimo paslaugų rinką, sudarydamos vienodas galimybes joje dalyvauti kaip ir vertikaliai integruotiems operatoriams ir nesuteikdamos susidariusio konkurencinio pranašumo energijos paskirstymo ir pardavimo srityse veikiantiems subjektams. Šiuo tikslu valstybės narės priima visus reikiamus teisės aktus, kad integruotieji operatoriai sudarytų trečiosioms šalims tokias pačias sąlygas ir suteiktų tokias pačias priemones, kurias naudoja efektyvaus energijos vartojimo paslaugų teikimui.“

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto b papunktis

Direktyva 2012/27/ES

9 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad, jei tai yra techniškai įmanoma, finansiškai pagrįsta ir proporcinga atsižvelgiant į potencialų energijos suvartojimo sumažinimą, galutiniams gamtinių dujų vartotojams konkurencingomis kainomis būtų pateikiami individualūs skaitikliai, kurie tiksliai atspindi faktinį energijos suvartojimą ir pateikia informaciją apie tikslų laiką, kada ji buvo suvartota. | Valstybės narės užtikrina, kad, jei tai yra techniškai įmanoma, finansiškai pagrįsta ir proporcinga atsižvelgiant į potencialų energijos suvartojimo sumažinimą, galutiniams gamtinių dujų vartotojams konkurencingomis kainomis būtų pateikiami
  , atsižvelgiant į pasirinktą technologiją ir funkcionalumą,
  individualūs skaitikliai
  ir šildymo valdymo įtaisai
  , kurie tiksliai atspindi faktinį energijos suvartojimą ir pateikia informaciją apie tikslų laiką, kada ji buvo suvartota
  , ir kitas savybes, jei taikytina derinant su nuostatomis, susijusiomis su Direktyvos (ES) .../... [dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (nauja redakcija)] 19–22 straipsniuose nurodyta elektros energijos apskaita
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad, jei tai yra techniškai įmanoma, finansiškai pagrįsta ir proporcinga atsižvelgiant į potencialų energijos suvartojimo sumažinimą, galutiniams gamtinių dujų vartotojams konkurencingomis kainomis būtų pateikiami individualūs skaitikliai, kurie tiksliai atspindi faktinį energijos suvartojimą ir pateikia informaciją apie tikslų laiką, kada ji buvo suvartota.

Valstybės narės užtikrina, kad, jei tai yra techniškai įmanoma, finansiškai pagrįsta ir proporcinga atsižvelgiant į potencialų energijos suvartojimo sumažinimą, galutiniams gamtinių dujų vartotojams konkurencingomis kainomis būtų pateikiami
  , atsižvelgiant į pasirinktą technologiją ir funkcionalumą,
  individualūs skaitikliai
  ir šildymo valdymo įtaisai
  , kurie tiksliai atspindi faktinį energijos suvartojimą ir pateikia informaciją apie tikslų laiką, kada ji buvo suvartota
  , ir kitas savybes, jei taikytina derinant su nuostatomis, susijusiomis su Direktyvos (ES) .../... [dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (nauja redakcija)] 19–22 straipsniuose nurodyta elektros energijos apskaita
  .

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto c papunkčio ii a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto c papunkčio ii a punktas (naujas)

Direktyva 2012/27/ES

9 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Pažangiąja matavimo sistema galutiniams vartotojams teikiama prieiga prie jų energijos suvartojimo duomenų ir atsiskaitymo laikotarpių rinkos atsiskaitymo laikotarpiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pažangiąja matavimo sistema galutiniams vartotojams teikiama prieiga prie jų energijos suvartojimo duomenų ir atsiskaitymo laikotarpių rinkos atsiskaitymo laikotarpiais.

Pažangiąja matavimo sistema galutiniams vartotojams teikiama prieiga prie jų energijos suvartojimo duomenų ir atsiskaitymo laikotarpių rinkos atsiskaitymo laikotarpiais.

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto d papunktis

1 straipsnio 1 dalies 5 punkto d papunktis

Direktyva 2012/27/ES

9 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | 3 dalis
  išbraukiama; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

3 dalis
  išbraukiama;

išbraukiama;

| d) | 3 dalis
  pakeičiama taip:





  „3.
     
  „Su duomenų formatu ir funkcijomis susijusios nuostatos suderinamos, kiek tai tikslinga, su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/72/EB

   (1a)

  18–21 straipsniais. Vartotojų duomenys tvarkomi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679

   (1b)

  . Galutiniams klientams nenustatomas joks mokestis už susipažinimą su savo duomenimis jiems naudingu formatu.“ |
| --- | --- |

d)

3 dalis
  pakeičiama taip:

pakeičiama taip:

„3.
     
  „Su duomenų formatu ir funkcijomis susijusios nuostatos suderinamos, kiek tai tikslinga, su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/72/EB

   (1a)

  18–21 straipsniais. Vartotojų duomenys tvarkomi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679

   (1b)

  . Galutiniams klientams nenustatomas joks mokestis už susipažinimą su savo duomenimis jiems naudingu formatu.“

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 6 punktas

1 straipsnio 1 dalies 6 punktas

Direktyva 2012/27/ES

9 a straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9 a straipsnis | 9 a straipsnis |
| Matavimas, atskiras matavimas ir sąnaudų paskirstymas už šildymą, vėsinimą ir buitinį karštą vandenį | Matavimas, atskiras matavimas ir sąnaudų paskirstymas už šildymą, vėsinimą ir buitinį karštą vandenį |
| 1.   Valstybės narės užtikrina, kad centralizuotai tiekiamos šilumos, centralizuotai teikiamos vėsumos ir buitinio karšto vandens galutiniai vartotojai konkurencingomis kainomis būtų aprūpinami skaitikliais, kurie tiksliai rodo galutinio vartotojo faktinį energijos suvartojimą. | 1.   Valstybės narės užtikrina, kad centralizuotai tiekiamos šilumos, centralizuotai teikiamos vėsumos ir buitinio karšto vandens galutiniai vartotojai konkurencingomis kainomis būtų aprūpinami skaitikliais, kurie tiksliai rodo galutinio vartotojo faktinį energijos suvartojimą. |
| Tais atvejais, kai šiluma
  ir
  vėsuma arba karštas vanduo pastatui tiekiami iš
  centralizuoto šilumos tiekimo tinklo
  arba
  iš centrinio daug pastatų aptarnaujančio šaltinio
  , prie šilumokaičio arba tiekimo vietoje įrengiamas
  šilumos arba karšto vandens
  skaitiklis. | Tais atvejais, kai šiluma, vėsuma arba karštas vanduo pastatui tiekiami iš
  centrinio daug pastatų aptarnaujančio šaltinio
  arba
  centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo tinklo
  , prie šilumokaičio arba tiekimo vietoje įrengiamas skaitiklis. |
| 2.   Daugiabučiuose ir daugeliui paskirčių naudojamuose pastatuose, kuriuose yra centrinis šildymo ar vėsinimo šaltinis, arba į kuriuos šiluma
  arba
  vėsuma tiekiama iš centralizuotų tiekimo sistemų, įrengiami individualūs skaitikliai, matuojantys kiekviename pastato bute (vienete) suvartojamos šilumos, vėsumos arba karšto vandens kiekį. | 2.   Daugiabučiuose ir daugeliui paskirčių naudojamuose pastatuose, kuriuose yra centrinis šildymo ar vėsinimo šaltinis, arba į kuriuos šiluma
  ir
  vėsuma tiekiama iš centralizuotų tiekimo sistemų, įrengiami individualūs skaitikliai, matuojantys kiekviename pastato bute (vienete) suvartojamos šilumos, vėsumos arba karšto vandens kiekį
  , jei tai techniškai įmanoma ir ekonomiškai efektyvu, kadangi yra proporcinga galimam sutaupyti energijos kiekiui
  . |
| Jei šilumai matuoti individualių skaitiklių naudoti neįmanoma dėl techninių priežasčių arba tai nėra ekonomiškai efektyvu, kiekviename radiatoriuje suvartotai energijai matuoti naudojami individualūs šilumos dalikliai, nebent atitinkama valstybė narė įrodo, kad tokių šilumos daliklių įrengimas nebūtų ekonomiškai efektyvus. Tais atvejais gali būti svarstoma galimybė naudoti alternatyvius ekonomiškai efektyvius suvartotos šilumos matavimo metodus. Kiekviena valstybė narė aiškiai nustato ir paskelbia,
  kokios sąlygos laikomos
  techniškai
  neįmanomomis
  ir ekonomiškai
  neefektyviomis
  . | Jei šilumai matuoti individualių skaitiklių naudoti neįmanoma dėl techninių priežasčių arba tai nėra ekonomiškai efektyvu, kiekviename radiatoriuje suvartotai energijai matuoti naudojami individualūs šilumos dalikliai, nebent atitinkama valstybė narė įrodo, kad tokių šilumos daliklių įrengimas nebūtų ekonomiškai efektyvus. Tais atvejais gali būti svarstoma galimybė naudoti alternatyvius ekonomiškai efektyvius suvartotos šilumos matavimo metodus.
  Pasikonsultavusi su Komisija,
  kiekviena valstybė narė aiškiai nustato ir paskelbia
  bendruosius kriterijus
  ,
  metodiką ir procedūras, kuriais nustatoma, kas yra
  techniškai
  neįmanoma
  ir ekonomiškai
  neefektyvu
  . |
| Naujuose
  pirmoje pastraipoje nurodyto tipo pastatuose
  arba
  atliekant kapitalinę tokių pastatų renovaciją
  ,
  kaip nurodyta Direktyvoje 2010/31/ES
  , individualūs
  skaitikliai įrengiami visuomet
  . | Naujuose
  daugiabučiuose pastatuose ir naujų daugeliui paskirčių naudojamų pastatų gyvenamojoje dalyje, kai juose yra centrinis šildymo šaltinis karštam vandeniui
  arba
  į juos šiluma tiekiama iš centralizuotų tiekimo sistemų
  ,
  nepaisant pirmos ir antros pastraipų nuostatų
  ,
  įrengiami
  individualūs
  karšto vandens skaitikliai
  . |
| 3.   Jeigu daugiabučius ir daugeliui paskirčių naudojamus pastatus aptarnauja centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo tinklas arba vyrauja nuosavos tokių pastatų bendros pastato šildymo ar vėsinimo sistemos, valstybės narės nustato skaidrias šilumos, vėsumos ar karšto vandens suvartojimo tokiuose pastatuose sąnaudų paskirstymo taisykles, kad būtų užtikrintas individualaus suvartojimo apskaitos skaidrumas ir tikslumas, įskaitant: | 3.   Jeigu daugiabučius ir daugeliui paskirčių naudojamus pastatus aptarnauja centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo tinklas arba vyrauja nuosavos tokių pastatų bendros pastato šildymo ar vėsinimo sistemos, valstybės narės nustato skaidrias šilumos, vėsumos ar karšto vandens suvartojimo tokiuose pastatuose sąnaudų paskirstymo taisykles, kad būtų užtikrintas individualaus suvartojimo apskaitos skaidrumas ir tikslumas, įskaitant: |
| a) | buitinį karštą vandenį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9 a straipsnis

9 a straipsnis

Matavimas, atskiras matavimas ir sąnaudų paskirstymas už šildymą, vėsinimą ir buitinį karštą vandenį

Matavimas, atskiras matavimas ir sąnaudų paskirstymas už šildymą, vėsinimą ir buitinį karštą vandenį

1.   Valstybės narės užtikrina, kad centralizuotai tiekiamos šilumos, centralizuotai teikiamos vėsumos ir buitinio karšto vandens galutiniai vartotojai konkurencingomis kainomis būtų aprūpinami skaitikliais, kurie tiksliai rodo galutinio vartotojo faktinį energijos suvartojimą.

1.   Valstybės narės užtikrina, kad centralizuotai tiekiamos šilumos, centralizuotai teikiamos vėsumos ir buitinio karšto vandens galutiniai vartotojai konkurencingomis kainomis būtų aprūpinami skaitikliais, kurie tiksliai rodo galutinio vartotojo faktinį energijos suvartojimą.

Tais atvejais, kai šiluma
  ir
  vėsuma arba karštas vanduo pastatui tiekiami iš
  centralizuoto šilumos tiekimo tinklo
  arba
  iš centrinio daug pastatų aptarnaujančio šaltinio
  , prie šilumokaičio arba tiekimo vietoje įrengiamas
  šilumos arba karšto vandens
  skaitiklis.

ir

centralizuoto šilumos tiekimo tinklo

iš centrinio daug pastatų aptarnaujančio šaltinio

šilumos arba karšto vandens

Tais atvejais, kai šiluma, vėsuma arba karštas vanduo pastatui tiekiami iš
  centrinio daug pastatų aptarnaujančio šaltinio
  arba
  centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo tinklo
  , prie šilumokaičio arba tiekimo vietoje įrengiamas skaitiklis.

centrinio daug pastatų aptarnaujančio šaltinio

centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo tinklo

2.   Daugiabučiuose ir daugeliui paskirčių naudojamuose pastatuose, kuriuose yra centrinis šildymo ar vėsinimo šaltinis, arba į kuriuos šiluma
  arba
  vėsuma tiekiama iš centralizuotų tiekimo sistemų, įrengiami individualūs skaitikliai, matuojantys kiekviename pastato bute (vienete) suvartojamos šilumos, vėsumos arba karšto vandens kiekį.

2.   Daugiabučiuose ir daugeliui paskirčių naudojamuose pastatuose, kuriuose yra centrinis šildymo ar vėsinimo šaltinis, arba į kuriuos šiluma
  ir
  vėsuma tiekiama iš centralizuotų tiekimo sistemų, įrengiami individualūs skaitikliai, matuojantys kiekviename pastato bute (vienete) suvartojamos šilumos, vėsumos arba karšto vandens kiekį
  , jei tai techniškai įmanoma ir ekonomiškai efektyvu, kadangi yra proporcinga galimam sutaupyti energijos kiekiui
  .

Jei šilumai matuoti individualių skaitiklių naudoti neįmanoma dėl techninių priežasčių arba tai nėra ekonomiškai efektyvu, kiekviename radiatoriuje suvartotai energijai matuoti naudojami individualūs šilumos dalikliai, nebent atitinkama valstybė narė įrodo, kad tokių šilumos daliklių įrengimas nebūtų ekonomiškai efektyvus. Tais atvejais gali būti svarstoma galimybė naudoti alternatyvius ekonomiškai efektyvius suvartotos šilumos matavimo metodus. Kiekviena valstybė narė aiškiai nustato ir paskelbia,
  kokios sąlygos laikomos
  techniškai
  neįmanomomis
  ir ekonomiškai
  neefektyviomis
  .

kokios sąlygos laikomos

neįmanomomis

neefektyviomis

Jei šilumai matuoti individualių skaitiklių naudoti neįmanoma dėl techninių priežasčių arba tai nėra ekonomiškai efektyvu, kiekviename radiatoriuje suvartotai energijai matuoti naudojami individualūs šilumos dalikliai, nebent atitinkama valstybė narė įrodo, kad tokių šilumos daliklių įrengimas nebūtų ekonomiškai efektyvus. Tais atvejais gali būti svarstoma galimybė naudoti alternatyvius ekonomiškai efektyvius suvartotos šilumos matavimo metodus.
  Pasikonsultavusi su Komisija,
  kiekviena valstybė narė aiškiai nustato ir paskelbia
  bendruosius kriterijus
  ,
  metodiką ir procedūras, kuriais nustatoma, kas yra
  techniškai
  neįmanoma
  ir ekonomiškai
  neefektyvu
  .

Pasikonsultavusi su Komisija,

bendruosius kriterijus

metodiką ir procedūras, kuriais nustatoma, kas yra

neįmanoma

neefektyvu

Naujuose
  pirmoje pastraipoje nurodyto tipo pastatuose
  arba
  atliekant kapitalinę tokių pastatų renovaciją
  ,
  kaip nurodyta Direktyvoje 2010/31/ES
  , individualūs
  skaitikliai įrengiami visuomet
  .

pirmoje pastraipoje nurodyto tipo pastatuose

atliekant kapitalinę tokių pastatų renovaciją

kaip nurodyta Direktyvoje 2010/31/ES

skaitikliai įrengiami visuomet

Naujuose
  daugiabučiuose pastatuose ir naujų daugeliui paskirčių naudojamų pastatų gyvenamojoje dalyje, kai juose yra centrinis šildymo šaltinis karštam vandeniui
  arba
  į juos šiluma tiekiama iš centralizuotų tiekimo sistemų
  ,
  nepaisant pirmos ir antros pastraipų nuostatų
  ,
  įrengiami
  individualūs
  karšto vandens skaitikliai
  .

daugiabučiuose pastatuose ir naujų daugeliui paskirčių naudojamų pastatų gyvenamojoje dalyje, kai juose yra centrinis šildymo šaltinis karštam vandeniui

į juos šiluma tiekiama iš centralizuotų tiekimo sistemų

nepaisant pirmos ir antros pastraipų nuostatų

įrengiami

karšto vandens skaitikliai

3.   Jeigu daugiabučius ir daugeliui paskirčių naudojamus pastatus aptarnauja centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo tinklas arba vyrauja nuosavos tokių pastatų bendros pastato šildymo ar vėsinimo sistemos, valstybės narės nustato skaidrias šilumos, vėsumos ar karšto vandens suvartojimo tokiuose pastatuose sąnaudų paskirstymo taisykles, kad būtų užtikrintas individualaus suvartojimo apskaitos skaidrumas ir tikslumas, įskaitant:

3.   Jeigu daugiabučius ir daugeliui paskirčių naudojamus pastatus aptarnauja centralizuoto šilumos ar vėsumos tiekimo tinklas arba vyrauja nuosavos tokių pastatų bendros pastato šildymo ar vėsinimo sistemos, valstybės narės nustato skaidrias šilumos, vėsumos ar karšto vandens suvartojimo tokiuose pastatuose sąnaudų paskirstymo taisykles, kad būtų užtikrintas individualaus suvartojimo apskaitos skaidrumas ir tikslumas, įskaitant:

a)

buitinį karštą vandenį;

| a) | buitinį karštą vandenį; |
| --- | --- |

a)

buitinį karštą vandenį;

| b) | šilumą, kurią išskiria pastato įrenginiai siekiant apšildyti bendro naudojimo patalpas (jei laiptinėse ir koridoriuose įrengti radiatoriai); |
| --- | --- |

b)

šilumą, kurią išskiria pastato įrenginiai siekiant apšildyti bendro naudojimo patalpas (jei laiptinėse ir koridoriuose įrengti radiatoriai);

| b) | šilumą, kurią išskiria pastato įrenginiai siekiant apšildyti bendro naudojimo patalpas (jei laiptinėse ir koridoriuose įrengti radiatoriai); |
| --- | --- |

b)

šilumą, kurią išskiria pastato įrenginiai siekiant apšildyti bendro naudojimo patalpas (jei laiptinėse ir koridoriuose įrengti radiatoriai);

| c) | butų šildymą arba vėsinimą. |
| --- | --- |

c)

butų šildymą arba vėsinimą.

| c) | butų šildymą arba vėsinimą. |
| --- | --- |

c)

butų šildymą arba vėsinimą.

4.   Taikant šį straipsnį, nuo 2020 m. sausio 1 d. įrengiamų skaitiklių ir daliklių duomenys turi būti nuskaitomi nuotoliniu būdu.

4.   Taikant šį straipsnį, nuo 2020 m. sausio 1 d.
  naujai
  įrengiamų skaitiklių ir
  šilumos
  daliklių duomenys turi būti nuskaitomi nuotoliniu būdu.
  Toliau taikomos 2 dalies pirmoje ir antroje pastraipose išdėstytos techninių galimybių ir ekonominio efektyvumo sąlygos.

Jau įrengti skaitikliai ir dalikliai, kurių duomenys nėra nuskaitomi nuotoliniu būdu, turi būti iki 2027 m. sausio 1 d. aprūpinti tokia funkcija arba pakeisti prietaisais, kurių duomenys yra nuskaitomi nuotoliniu būdu, išskyrus atvejus, kai valstybė narė įrodo, kad tai yra ekonomiškai neefektyvu.

Jau įrengti skaitikliai ir
  šilumos
  dalikliai, kurių duomenys nėra nuskaitomi nuotoliniu būdu, turi būti iki 2027 m. sausio 1 d. aprūpinti tokia funkcija arba pakeisti prietaisais, kurių duomenys yra nuskaitomi nuotoliniu būdu, išskyrus atvejus, kai valstybė narė įrodo, kad tai yra ekonomiškai neefektyvu.

šilumos

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto b papunktis

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto b papunktis

Direktyva 2012/27/ES

10 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Jei galutiniai vartotojai neturi Direktyvoje 2009/73/EB nurodytų pažangiųjų skaitiklių, valstybės narės iki 2014 m. gruodžio 31 d. užtikrina, kad sąskaitose už dujas pateikiama informacija būtų tiksli ir pagrįsta faktiniu suvartojimu, kaip numatyta VII priedo 1.1 punkte, jei tai techniškai įmanoma ir ekonomiškai pagrįsta. | 1.   Jei galutiniai vartotojai neturi Direktyvoje 2009/73/EB nurodytų pažangiųjų skaitiklių, valstybės narės iki 2014 m. gruodžio 31 d. užtikrina, kad sąskaitose už dujas pateikiama informacija būtų
  patikima,
  tiksli ir pagrįsta faktiniu suvartojimu, kaip numatyta VII priedo 1.1 punkte, jei tai techniškai įmanoma ir ekonomiškai pagrįsta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Jei galutiniai vartotojai neturi Direktyvoje 2009/73/EB nurodytų pažangiųjų skaitiklių, valstybės narės iki 2014 m. gruodžio 31 d. užtikrina, kad sąskaitose už dujas pateikiama informacija būtų tiksli ir pagrįsta faktiniu suvartojimu, kaip numatyta VII priedo 1.1 punkte, jei tai techniškai įmanoma ir ekonomiškai pagrįsta.

1.   Jei galutiniai vartotojai neturi Direktyvoje 2009/73/EB nurodytų pažangiųjų skaitiklių, valstybės narės iki 2014 m. gruodžio 31 d. užtikrina, kad sąskaitose už dujas pateikiama informacija būtų
  patikima,
  tiksli ir pagrįsta faktiniu suvartojimu, kaip numatyta VII priedo 1.1 punkte, jei tai techniškai įmanoma ir ekonomiškai pagrįsta.

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto c papunktis

1 straipsnio 1 dalies 7 punkto c papunktis

Direktyva 2012/27/ES

10 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal Direktyvą 2009/73/EB įrengti skaitikliai turi
  užtikrinti, kad
  sąskaitose
  pateikiama informacija būtų tiksli ir grindžiama
  faktiniu suvartojimu. Valstybės narės užtikrina, kad galutiniams vartotojams būtų suteikta galimybė nesunkiai gauti papildomą informaciją, kuri leistų pačiam galutiniam vartotojui pasitikrinti ankstesnį suvartojimą. | Pagal Direktyvą 2009/73/EB įrengti skaitikliai turi
  nurodyti tikslią
  sąskaitose
  pateikiamą informaciją, grindžiamą
  faktiniu suvartojimu. Valstybės narės užtikrina, kad galutiniams vartotojams būtų suteikta galimybė nesunkiai gauti papildomą informaciją, kuri leistų pačiam galutiniam vartotojui pasitikrinti ankstesnį suvartojimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pagal Direktyvą 2009/73/EB įrengti skaitikliai turi
  užtikrinti, kad
  sąskaitose
  pateikiama informacija būtų tiksli ir grindžiama
  faktiniu suvartojimu. Valstybės narės užtikrina, kad galutiniams vartotojams būtų suteikta galimybė nesunkiai gauti papildomą informaciją, kuri leistų pačiam galutiniam vartotojui pasitikrinti ankstesnį suvartojimą.

užtikrinti, kad

pateikiama informacija būtų tiksli ir grindžiama

Pagal Direktyvą 2009/73/EB įrengti skaitikliai turi
  nurodyti tikslią
  sąskaitose
  pateikiamą informaciją, grindžiamą
  faktiniu suvartojimu. Valstybės narės užtikrina, kad galutiniams vartotojams būtų suteikta galimybė nesunkiai gauti papildomą informaciją, kuri leistų pačiam galutiniam vartotojui pasitikrinti ankstesnį suvartojimą.

nurodyti tikslią

pateikiamą informaciją, grindžiamą

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

1 straipsnio 1 dalies 8 punktas

Direktyva 2012/27/ES

10 a straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10 a straipsnis | 10 a straipsnis |
| Šildymo, vėsinimo ir buitinio karšto vandens sąskaitų išrašymas ir informacija apie suvartojimą | Šildymo, vėsinimo ir buitinio karšto vandens sąskaitų išrašymas ir informacija apie suvartojimą |
| 1.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal VIIa priedo 1 ir 2 punktus visiems galutiniams naudotojams,
  turintiems skaitiklius
  arba
  daliklius
  ,
  išrašomos sąskaitos
  ir
  jose
  pateikiama informacija apie suvartojimą būtų tiksli ir pagrįsta faktiniu suvartojimu. | 1.   Valstybės narės užtikrina, kad
  , kai yra įrengti skaitikliai arba šilumos dalikliai,
  pagal VIIa priedo 1 ir 2 punktus visiems galutiniams naudotojams,
  visų pirma, fiziniams
  arba
  juridiniams asmenims
  ,
  perkantiems šilumą, vėsumą arba karštą vandenį savo galutiniam vartojimui, ar fiziniams arba juridiniams asmenims, naudojantiems atskirą pastatą arba butą (vienetą) daugiabučių ar daugeliui paskirčių naudojamame pastate, į kurį šiluma, vėsuma arba karštas vanduo tiekiami iš centrinio šaltinio,
  ir
  nesudariusiems tiesioginės ar individualios sutarties su energijos tiekėju, sąskaitose
  pateikiama informacija
  ir informacija
  apie suvartojimą būtų
  patikima,
  tiksli ir pagrįsta faktiniu suvartojimu
  arba šilumos daliklio rodmenimis
  . |
| Šis įpareigojimas, išskyrus atvejus, kai suvartojimas matuojamas 9a straipsnio 2 dalyje nurodytais atskirais
  skaitikliais
  , gali būti įgyvendintas reguliaraus savarankiško duomenų registravimo sistema, pagal kurią
  galutiniai vartotojai
  savo skaitiklių rodmenis perduoda
  energijos tiekėjui
  . Tik
  tuo atveju
  , jei galutinis
  vartotojas
  nepateikia skaitiklių rodmenų už atitinkamą sąskaitų išrašymo laikotarpį, sąskaitų išrašymas grindžiamas numatomu suvartotu kiekiu arba fiksuoto dydžio norma. | Šis įpareigojimas,
  kai taip nustato valstybė narė, tačiau
  išskyrus atvejus, kai suvartojimas matuojamas 9a straipsnio 2 dalyje nurodytais atskirais
  šilumos dalikliais
  , gali būti įgyvendintas reguliaraus savarankiško duomenų registravimo sistema, pagal kurią savo skaitiklių rodmenis perduoda
  galutiniai vartotojai arba galutiniai naudotojai
  . Tik
  tais atvejais
  , jei galutinis
  klientas ar galutinis naudotojas
  nepateikia skaitiklių rodmenų už atitinkamą sąskaitų išrašymo laikotarpį, sąskaitų išrašymas grindžiamas numatomu suvartotu kiekiu arba fiksuoto dydžio norma. |
| 2.   Valstybės narės: | 2.   Valstybės narės: |
| a) | reikalauja, kad, jeigu turima informacija apie galutinių naudotojų suvartotos energijos sąskaitas ir ankstesnį suvartojimą, galutinio naudotojo prašymu ji būtų pateikta galutinio naudotojo nurodytam energetinių paslaugų teikėjui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

10 a straipsnis

10 a straipsnis

Šildymo, vėsinimo ir buitinio karšto vandens sąskaitų išrašymas ir informacija apie suvartojimą

Šildymo, vėsinimo ir buitinio karšto vandens sąskaitų išrašymas ir informacija apie suvartojimą

1.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal VIIa priedo 1 ir 2 punktus visiems galutiniams naudotojams,
  turintiems skaitiklius
  arba
  daliklius
  ,
  išrašomos sąskaitos
  ir
  jose
  pateikiama informacija apie suvartojimą būtų tiksli ir pagrįsta faktiniu suvartojimu.

1.   Valstybės narės užtikrina, kad
  , kai yra įrengti skaitikliai arba šilumos dalikliai,
  pagal VIIa priedo 1 ir 2 punktus visiems galutiniams naudotojams,
  visų pirma, fiziniams
  arba
  juridiniams asmenims
  ,
  perkantiems šilumą, vėsumą arba karštą vandenį savo galutiniam vartojimui, ar fiziniams arba juridiniams asmenims, naudojantiems atskirą pastatą arba butą (vienetą) daugiabučių ar daugeliui paskirčių naudojamame pastate, į kurį šiluma, vėsuma arba karštas vanduo tiekiami iš centrinio šaltinio,
  ir
  nesudariusiems tiesioginės ar individualios sutarties su energijos tiekėju, sąskaitose
  pateikiama informacija
  ir informacija
  apie suvartojimą būtų
  patikima,
  tiksli ir pagrįsta faktiniu suvartojimu
  arba šilumos daliklio rodmenimis
  .

Šis įpareigojimas, išskyrus atvejus, kai suvartojimas matuojamas 9a straipsnio 2 dalyje nurodytais atskirais
  skaitikliais
  , gali būti įgyvendintas reguliaraus savarankiško duomenų registravimo sistema, pagal kurią
  galutiniai vartotojai
  savo skaitiklių rodmenis perduoda
  energijos tiekėjui
  . Tik
  tuo atveju
  , jei galutinis
  vartotojas
  nepateikia skaitiklių rodmenų už atitinkamą sąskaitų išrašymo laikotarpį, sąskaitų išrašymas grindžiamas numatomu suvartotu kiekiu arba fiksuoto dydžio norma.

skaitikliais

galutiniai vartotojai

energijos tiekėjui

tuo atveju

vartotojas

Šis įpareigojimas,
  kai taip nustato valstybė narė, tačiau
  išskyrus atvejus, kai suvartojimas matuojamas 9a straipsnio 2 dalyje nurodytais atskirais
  šilumos dalikliais
  , gali būti įgyvendintas reguliaraus savarankiško duomenų registravimo sistema, pagal kurią savo skaitiklių rodmenis perduoda
  galutiniai vartotojai arba galutiniai naudotojai
  . Tik
  tais atvejais
  , jei galutinis
  klientas ar galutinis naudotojas
  nepateikia skaitiklių rodmenų už atitinkamą sąskaitų išrašymo laikotarpį, sąskaitų išrašymas grindžiamas numatomu suvartotu kiekiu arba fiksuoto dydžio norma.

kai taip nustato valstybė narė, tačiau

šilumos dalikliais

galutiniai vartotojai arba galutiniai naudotojai

tais atvejais

klientas ar galutinis naudotojas

2.   Valstybės narės:

2.   Valstybės narės:

a)

reikalauja, kad, jeigu turima informacija apie galutinių naudotojų suvartotos energijos sąskaitas ir ankstesnį suvartojimą, galutinio naudotojo prašymu ji būtų pateikta galutinio naudotojo nurodytam energetinių paslaugų teikėjui;

| a) | reikalauja, kad, jeigu turima informacija apie galutinių naudotojų suvartotos energijos sąskaitas ir ankstesnį suvartojimą
  arba šilumos daliklių rodmenis
  , galutinio naudotojo prašymu ji būtų pateikta galutinio naudotojo nurodytam energetinių paslaugų teikėjui; |
| --- | --- |

a)

reikalauja, kad, jeigu turima informacija apie galutinių naudotojų suvartotos energijos sąskaitas ir ankstesnį suvartojimą
  arba šilumos daliklių rodmenis
  , galutinio naudotojo prašymu ji būtų pateikta galutinio naudotojo nurodytam energetinių paslaugų teikėjui;

arba šilumos daliklių rodmenis

| b) | užtikrina, kad
  galutiniams vartotojams būtų sudaryta galimybė
  elektroniniu būdu
  gauti sąskaitose
  pateikiamą informaciją
  ir elektronines
  sąskaitas ir
  kad, ypač tais atvejais, kai sąskaitos nėra grindžiamos faktiniu suvartojimu, vartotojai, to paprašę, gautų aiškų ir suprantamą paaiškinimą, kaip sudaromos jų sąskaitos
  ; |
| --- | --- |

b)

užtikrina, kad
  galutiniams vartotojams būtų sudaryta galimybė
  elektroniniu būdu
  gauti sąskaitose
  pateikiamą informaciją
  ir elektronines
  sąskaitas ir
  kad, ypač tais atvejais, kai sąskaitos nėra grindžiamos faktiniu suvartojimu, vartotojai, to paprašę, gautų aiškų ir suprantamą paaiškinimą, kaip sudaromos jų sąskaitos
  ;

galutiniams vartotojams būtų sudaryta galimybė

gauti sąskaitose

ir elektronines

kad, ypač tais atvejais, kai sąskaitos nėra grindžiamos faktiniu suvartojimu, vartotojai, to paprašę, gautų aiškų ir suprantamą paaiškinimą, kaip sudaromos jų sąskaitos

| b) | užtikrina, kad
  galutiniai klientai turėtų galimybę pasirinkti
  elektroniniu būdu pateikiamą informaciją
  apie
  sąskaitas ir
  elektronines sąskaitas
  ; |
| --- | --- |

b)

užtikrina, kad
  galutiniai klientai turėtų galimybę pasirinkti
  elektroniniu būdu pateikiamą informaciją
  apie
  sąskaitas ir
  elektronines sąskaitas
  ;

galutiniai klientai turėtų galimybę pasirinkti

apie

elektronines sąskaitas

| c) | užtikrina, kad visiems galutiniams naudotojams pagal
  VII
  priedo 3 punktą kartu su sąskaita
  , grindžiama faktiniu suvartojimu,
  būtų pateikiama
  atitinkama
  informacija; |
| --- | --- |

c)

užtikrina, kad visiems galutiniams naudotojams pagal
  VII
  priedo 3 punktą kartu su sąskaita
  , grindžiama faktiniu suvartojimu,
  būtų pateikiama
  atitinkama
  informacija;

VII

, grindžiama faktiniu suvartojimu,

atitinkama

| c) | užtikrina, kad visiems galutiniams naudotojams pagal
  VIIa
  priedo 3 punktą kartu su sąskaita būtų pateikiama
  aiški ir suprantama
  informacija; |
| --- | --- |

c)

užtikrina, kad visiems galutiniams naudotojams pagal
  VIIa
  priedo 3 punktą kartu su sąskaita būtų pateikiama
  aiški ir suprantama
  informacija;

VIIa

aiški ir suprantama

| d) | gali nustatyti, kad galutinio vartotojo prašymu šiose sąskaitose esanti informacija nebūtų laikoma mokėjimo prašymu. Valstybės narės užtikrina, kad tokiais atvejais būtų pasiūlyta lanksti faktinio mokėjimo tvarka. |
| --- | --- |

d)

gali nustatyti, kad galutinio vartotojo prašymu šiose sąskaitose esanti informacija nebūtų laikoma mokėjimo prašymu. Valstybės narės užtikrina, kad tokiais atvejais būtų pasiūlyta lanksti faktinio mokėjimo tvarka.

| d) | gali nustatyti, kad galutinio vartotojo prašymu šiose sąskaitose esanti informacija nebūtų laikoma mokėjimo prašymu. Valstybės narės užtikrina, kad tokiais atvejais būtų pasiūlyta lanksti faktinio mokėjimo tvarka. |
| --- | --- |

d)

gali nustatyti, kad galutinio vartotojo prašymu šiose sąskaitose esanti informacija nebūtų laikoma mokėjimo prašymu. Valstybės narės užtikrina, kad tokiais atvejais būtų pasiūlyta lanksti faktinio mokėjimo tvarka.

| da) | puoselėja kibernetinį saugumą ir užtikrina, kad galutinių naudotojų privatumas ir duomenų apsauga atitiktų atitinkamus Sąjungos teisės aktus. |
| --- | --- |

da)

da)

puoselėja kibernetinį saugumą ir užtikrina, kad galutinių naudotojų privatumas ir duomenų apsauga atitiktų atitinkamus Sąjungos teisės aktus.

puoselėja kibernetinį saugumą ir užtikrina, kad galutinių naudotojų privatumas ir duomenų apsauga atitiktų atitinkamus Sąjungos teisės aktus.

2a.
     
  Valstybės narės nusprendžia, kas turi būti atsakingas už 1 ir 2 dalyse nurodytos informacijos teikimą galutiniams naudotojams, kurie nėra sudarę tiesioginės ar individualios sutarties su energijos tiekėju.

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 11 punkto -a papunktis (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 11 punkto -a papunktis (naujas)

Direktyva 2012/27/ES

15 straipsnio 4 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -a) | 4 dalis papildoma šia pastraipa:



  „Komisija, pasikonsultavusi su suinteresuotaisiais subjektais, nustato bendrą metodiką, skirtą paskatinti tinklo operatorius mažinti nuostolius, vykdyti investicijų į sąnaudų ir energijos vartojimo atžvilgiu efektyvią infrastruktūrą programą bei tinkamai į apskaitą įtraukti energijos vartojimo efektyvumą ir tinklo lankstumą. Komisija ne vėliau kaip ... [12 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] priima deleguotąjį aktą pagal 23 straipsnį, kuriuo papildoma ši direktyva nustatant tą metodiką.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-a)

-a)

4 dalis papildoma šia pastraipa:

„Komisija, pasikonsultavusi su suinteresuotaisiais subjektais, nustato bendrą metodiką, skirtą paskatinti tinklo operatorius mažinti nuostolius, vykdyti investicijų į sąnaudų ir energijos vartojimo atžvilgiu efektyvią infrastruktūrą programą bei tinkamai į apskaitą įtraukti energijos vartojimo efektyvumą ir tinklo lankstumą. Komisija ne vėliau kaip ... [12 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] priima deleguotąjį aktą pagal 23 straipsnį, kuriuo papildoma ši direktyva nustatant tą metodiką.“

„Komisija, pasikonsultavusi su suinteresuotaisiais subjektais, nustato bendrą metodiką, skirtą paskatinti tinklo operatorius mažinti nuostolius, vykdyti investicijų į sąnaudų ir energijos vartojimo atžvilgiu efektyvią infrastruktūrą programą bei tinkamai į apskaitą įtraukti energijos vartojimo efektyvumą ir tinklo lankstumą. Komisija ne vėliau kaip ... [12 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo dienos] priima deleguotąjį aktą pagal 23 straipsnį, kuriuo papildoma ši direktyva nustatant tą metodiką.“

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 11 punkto a papunkčio ii punktas

1 straipsnio 1 dalies 11 punkto a papunkčio ii punktas

Direktyva 2012/27/ES

15 straipsnio 5 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Perdavimo sistemų operatoriai ir skirstymo sistemų operatoriai laikosi XII priede nustatytų reikalavimų. | Perdavimo sistemų operatoriai ir skirstymo sistemų operatoriai
  atsižvelgia į poreikį užtikrinti šilumos tiekimo tęstinumą jungiantis prie tinklo, užtikrinant prieigą prie jo ir persiunčiant didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagamintą energiją ir
  laikosi XII priede nustatytų reikalavimų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Perdavimo sistemų operatoriai ir skirstymo sistemų operatoriai laikosi XII priede nustatytų reikalavimų.

Perdavimo sistemų operatoriai ir skirstymo sistemų operatoriai
  atsižvelgia į poreikį užtikrinti šilumos tiekimo tęstinumą jungiantis prie tinklo, užtikrinant prieigą prie jo ir persiunčiant didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagamintą energiją ir
  laikosi XII priede nustatytų reikalavimų.

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 11 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 11 a punktas (naujas)

Direktyva 2012/27/ES

19 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11a) | įterpiamas šis straipsnis:




  „19a straipsnis




  Energijos vartojimo efektyvumo veiklos finansavimas pasitelkiant Europos bankus




  Europos investicijų bankas (toliau – EIB) ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (toliau – ERPB) suderina savo politikos tikslus siekiant pripažinti, kad energijos vartojimo efektyvumas yra atskiras energijos šaltinis ir investicijos į energijos vartojimo efektyvumą yra jų infrastruktūros investicijų portfelio dalis.




  EIB ir ERPB, veikdami kartu su nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais, kuria, rengia ir finansuoja programas ir projektus, pritaikytus efektyvumo sektoriui, įskaitant skirtus energijos nepriteklių patiriantiems namų ūkiams.




  Valstybės narės turi visapusiškai išnaudoti galimybes ir priemones, pasiūlytas pagal Pažangiojo išmaniųjų pastatų finansavimo iniciatyvą.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11a)

11a)

įterpiamas šis straipsnis:

„19a straipsnis

Energijos vartojimo efektyvumo veiklos finansavimas pasitelkiant Europos bankus

Europos investicijų bankas (toliau – EIB) ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (toliau – ERPB) suderina savo politikos tikslus siekiant pripažinti, kad energijos vartojimo efektyvumas yra atskiras energijos šaltinis ir investicijos į energijos vartojimo efektyvumą yra jų infrastruktūros investicijų portfelio dalis.

EIB ir ERPB, veikdami kartu su nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais, kuria, rengia ir finansuoja programas ir projektus, pritaikytus efektyvumo sektoriui, įskaitant skirtus energijos nepriteklių patiriantiems namų ūkiams.

Valstybės narės turi visapusiškai išnaudoti galimybes ir priemones, pasiūlytas pagal Pažangiojo išmaniųjų pastatų finansavimo iniciatyvą.“

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 12 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 12 a punktas (naujas)

Direktyva 2012/27/ES

23 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12a) | 23 straipsnyje įterpiama ši dalis:




  „3a.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12a)

12a)

23 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„3a.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.“

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 12 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 12 b punktas (naujas)

Direktyva 2012/27/ES

24 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12b) | 24 straipsnyje įterpiama ši dalis




  „4a.
     
  Teikiant energetikos sąjungos būklės ataskaitą, Komisija pateikia ataskaitą dėl anglies dioksido rinkos veikimo pagal Reglamento (ES) XX/20XX [dėl energetikos sąjungos valdymo] 29 straipsnio 1 dalį ir 2 dalies c punktą, atsižvelgdama į šios direktyvos įgyvendinimo poveikį.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12b)

12b)

24 straipsnyje įterpiama ši dalis

„4a.
     
  Teikiant energetikos sąjungos būklės ataskaitą, Komisija pateikia ataskaitą dėl anglies dioksido rinkos veikimo pagal Reglamento (ES) XX/20XX [dėl energetikos sąjungos valdymo] 29 straipsnio 1 dalį ir 2 dalies c punktą, atsižvelgdama į šios direktyvos įgyvendinimo poveikį.“

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 13 punktas

1 straipsnio 1 dalies 13 punktas

Direktyva 2012/27/ES

24 straipsnio 12 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 12.   Komisija šią direktyvą peržiūri vėliausiai iki 2024 m. vasario 28 d., o po to kas penkerius metus, ir pateikia ataskaitą
  Europos Parlamentui
  ir
  Tarybai
  . Prireikus kartu su ta ataskaita pateikiami pasiūlymai dėl tolesnių priemonių. | 12.   Komisija šią direktyvą peržiūri vėliausiai iki 2024 m. vasario 28 d., o po to kas penkerius metus, ir
  Europos Parlamentui ir Tarybai
  pateikia ataskaitą
  , kurioje įvertinamas bendras direktyvos veiksmingumas
  ir
  būtinybė papildomai koreguoti Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo politiką atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimo tikslus, ekonomikos ir inovacijų raidą
  . Prireikus kartu su ta ataskaita pateikiami pasiūlymai dėl tolesnių priemonių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12.   Komisija šią direktyvą peržiūri vėliausiai iki 2024 m. vasario 28 d., o po to kas penkerius metus, ir pateikia ataskaitą
  Europos Parlamentui
  ir
  Tarybai
  . Prireikus kartu su ta ataskaita pateikiami pasiūlymai dėl tolesnių priemonių.

12.   Komisija šią direktyvą peržiūri vėliausiai iki 2024 m. vasario 28 d., o po to kas penkerius metus, ir
  Europos Parlamentui ir Tarybai
  pateikia ataskaitą
  , kurioje įvertinamas bendras direktyvos veiksmingumas
  ir
  būtinybė papildomai koreguoti Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo politiką atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimo tikslus, ekonomikos ir inovacijų raidą
  . Prireikus kartu su ta ataskaita pateikiami pasiūlymai dėl tolesnių priemonių.

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 13 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 13 a punktas (naujas)

Direktyva 2012/27/ES

24 straipsnio 12 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 13a) | 24 straipsnyje įterpiama ši dalis




  „12a.
     
  Ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 31 d. Komisija atlieka atskirą išsamią analizę, kurioje nagrinėjamas energijos vartojimo efektyvumo potencialas, susijęs su:










  a) | energijos keitimu ir transformavimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13a)

13a)

24 straipsnyje įterpiama ši dalis

„12a.
     
  Ne vėliau kaip 2019 m. gruodžio 31 d. Komisija atlieka atskirą išsamią analizę, kurioje nagrinėjamas energijos vartojimo efektyvumo potencialas, susijęs su:

a)

energijos keitimu ir transformavimu;

| b) | energijos perdavimu ir skirstymu; |
| --- | --- |

b)

energijos perdavimu ir skirstymu;

| c) | energijos šaltinių gamyba ir paskesniu jų transportavimu, visų pirma išgaunant iškastinį kurą ir jį transportuojant į naudojimo vietą išeikvota energija); |
| --- | --- |

c)

energijos šaltinių gamyba ir paskesniu jų transportavimu, visų pirma išgaunant iškastinį kurą ir jį transportuojant į naudojimo vietą išeikvota energija);

| d) | energijos kaupimu. |
| --- | --- |

d)

energijos kaupimu.

Ne vėliau kaip 2021 m. sausio 31 d. Komisija, remdamasi savo išvadomis, šiuo klausimu pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.“

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo 1 punkto a papunktis

I priedo 1 punkto a papunktis

Direktyva 2012/27/ES

IV priedo 3 išnaša

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | IV priedo 3 išnaša pakeičiama taip: „(3) Taikytina, jei sutaupytos energijos kiekis apskaičiuojamas kaip pirminė energija, taikant metodą „iš apačios į viršų“, pagrįstą galutiniu energijos suvartojimu. Sutaupytam elektros energijos kiekiui, išreikštam kWh, apskaičiuoti valstybės narės
  gali taikyti nustatytąjį koeficientą 2
  ,
  0
  . Valstybės narės gali taikyti kitokį koeficientą, jei jos gali jį pagrįsti.“. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

IV priedo 3 išnaša pakeičiama taip: „(3) Taikytina, jei sutaupytos energijos kiekis apskaičiuojamas kaip pirminė energija, taikant metodą „iš apačios į viršų“, pagrįstą galutiniu energijos suvartojimu. Sutaupytam elektros energijos kiekiui, išreikštam kWh, apskaičiuoti valstybės narės
  gali taikyti nustatytąjį koeficientą 2
  ,
  0
  . Valstybės narės gali taikyti kitokį koeficientą, jei jos gali jį pagrįsti.“.

gali taikyti nustatytąjį koeficientą 2

0

| a) | IV priedo 3 išnaša pakeičiama taip: „3) Taikytina
  tik šios direktyvos tikslais ir tuo atveju
  , jei sutaupytos energijos kiekis apskaičiuojamas kaip pirminė energija, taikant metodą „iš apačios į viršų“, pagrįstą galutiniu energijos suvartojimu. Sutaupytam elektros energijos kiekiui, išreikštam kWh, apskaičiuoti valstybės narės
  taiko koeficientą, nustatytą pagal skaidrų metodą, palyginamą visose valstybėse narėse, ir paremtą nacionalinėmis aplinkybėmis, turinčiomis poveikio pirminės energijos suvartojimui. Tos aplinkybės turi būti tinkamai pagrįstos, išmatuojamos, patikrinamos ir paremtos objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais. Sutaupytam elektros energijos kiekiui, išreikštam kWh, apskaičiuoti
  valstybės narės gali taikyti
  nustatytąjį koeficientą 2,3 arba
  kitokį koeficientą, jei jos gali jį pagrįsti.“
  Tai darydamos valstybės narės atsižvelgia į savo elektros energijos derinį, nurodytą jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, pateikiamuose Komisijai pagal Reglamento (ES) XX/20XX [dėl energetikos sąjungos valdymo] 3 straipsnį. Nustatytasis koeficientas peržiūrimas kas penkerius metus, atsižvelgiant į faktinius stebėjimų duomenis. |
| --- | --- |

a)

IV priedo 3 išnaša pakeičiama taip: „3) Taikytina
  tik šios direktyvos tikslais ir tuo atveju
  , jei sutaupytos energijos kiekis apskaičiuojamas kaip pirminė energija, taikant metodą „iš apačios į viršų“, pagrįstą galutiniu energijos suvartojimu. Sutaupytam elektros energijos kiekiui, išreikštam kWh, apskaičiuoti valstybės narės
  taiko koeficientą, nustatytą pagal skaidrų metodą, palyginamą visose valstybėse narėse, ir paremtą nacionalinėmis aplinkybėmis, turinčiomis poveikio pirminės energijos suvartojimui. Tos aplinkybės turi būti tinkamai pagrįstos, išmatuojamos, patikrinamos ir paremtos objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais. Sutaupytam elektros energijos kiekiui, išreikštam kWh, apskaičiuoti
  valstybės narės gali taikyti
  nustatytąjį koeficientą 2,3 arba
  kitokį koeficientą, jei jos gali jį pagrįsti.“
  Tai darydamos valstybės narės atsižvelgia į savo elektros energijos derinį, nurodytą jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, pateikiamuose Komisijai pagal Reglamento (ES) XX/20XX [dėl energetikos sąjungos valdymo] 3 straipsnį. Nustatytasis koeficientas peržiūrimas kas penkerius metus, atsižvelgiant į faktinius stebėjimų duomenis.

tik šios direktyvos tikslais ir tuo atveju

taiko koeficientą, nustatytą pagal skaidrų metodą, palyginamą visose valstybėse narėse, ir paremtą nacionalinėmis aplinkybėmis, turinčiomis poveikio pirminės energijos suvartojimui. Tos aplinkybės turi būti tinkamai pagrįstos, išmatuojamos, patikrinamos ir paremtos objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais. Sutaupytam elektros energijos kiekiui, išreikštam kWh, apskaičiuoti

nustatytąjį koeficientą 2,3 arba

Tai darydamos valstybės narės atsižvelgia į savo elektros energijos derinį, nurodytą jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, pateikiamuose Komisijai pagal Reglamento (ES) XX/20XX [dėl energetikos sąjungos valdymo] 3 straipsnį. Nustatytasis koeficientas peržiūrimas kas penkerius metus, atsižvelgiant į faktinius stebėjimų duomenis.

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo 1 punkto b papunktis

I priedo 1 punkto b papunktis

Direktyva 2012/27/ES

V priedo 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | turi būti įrodyta, kad sutaupytas energijos kiekis yra papildomas tam kiekiui, kuris būtų sutaupytas bet kokiu atveju, įpareigotajai, dalyvaujančiajai ar įgaliotajai šaliai ir (arba) įgyvendinančiajai valdžios institucijai nesiimant veiksmų. Kad galėtų nustatyti, koks sutaupytos energijos kiekis gali būti laikomas papildomu, valstybės narės turi nustatyti bazinį scenarijų, rodantį, kokia būtų energijos suvartojimo raida neįgyvendinus atitinkamos politikos priemonės. Bazinis scenarijus rengiamas atsižvelgiant bent į šiuos veiksnius: energijos vartojimo tendencijas, vartotojų elgesio pokyčius, technologijų pažangą ir kitų
  ES
  arba nacionaliniu lygmeniu įgyvendintų priemonių paskatintus pokyčius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

turi būti įrodyta, kad sutaupytas energijos kiekis yra papildomas tam kiekiui, kuris būtų sutaupytas bet kokiu atveju, įpareigotajai, dalyvaujančiajai ar įgaliotajai šaliai ir (arba) įgyvendinančiajai valdžios institucijai nesiimant veiksmų. Kad galėtų nustatyti, koks sutaupytos energijos kiekis gali būti laikomas papildomu, valstybės narės turi nustatyti bazinį scenarijų, rodantį, kokia būtų energijos suvartojimo raida neįgyvendinus atitinkamos politikos priemonės. Bazinis scenarijus rengiamas atsižvelgiant bent į šiuos veiksnius: energijos vartojimo tendencijas, vartotojų elgesio pokyčius, technologijų pažangą ir kitų
  ES
  arba nacionaliniu lygmeniu įgyvendintų priemonių paskatintus pokyčius;

ES

| a) | turi būti įrodyta, kad sutaupytas energijos kiekis yra papildomas tam kiekiui, kuris būtų sutaupytas bet kokiu atveju, įpareigotajai, dalyvaujančiajai ar įgaliotajai šaliai ir (arba) įgyvendinančiajai valdžios institucijai nesiimant veiksmų. Kad galėtų nustatyti, koks sutaupytos energijos kiekis gali būti laikomas papildomu, valstybės narės turi nustatyti bazinį scenarijų, rodantį, kokia būtų energijos suvartojimo raida neįgyvendinus atitinkamos politikos priemonės
  ir pagal ją numatomų naujų atskirų veiksmų
  . Bazinis scenarijus rengiamas atsižvelgiant bent į šiuos veiksnius: energijos vartojimo tendencijas, vartotojų elgesio pokyčius, technologijų pažangą ir kitų
  Sąjungos
  arba nacionaliniu lygmeniu įgyvendintų priemonių paskatintus pokyčius; |
| --- | --- |

a)

turi būti įrodyta, kad sutaupytas energijos kiekis yra papildomas tam kiekiui, kuris būtų sutaupytas bet kokiu atveju, įpareigotajai, dalyvaujančiajai ar įgaliotajai šaliai ir (arba) įgyvendinančiajai valdžios institucijai nesiimant veiksmų. Kad galėtų nustatyti, koks sutaupytos energijos kiekis gali būti laikomas papildomu, valstybės narės turi nustatyti bazinį scenarijų, rodantį, kokia būtų energijos suvartojimo raida neįgyvendinus atitinkamos politikos priemonės
  ir pagal ją numatomų naujų atskirų veiksmų
  . Bazinis scenarijus rengiamas atsižvelgiant bent į šiuos veiksnius: energijos vartojimo tendencijas, vartotojų elgesio pokyčius, technologijų pažangą ir kitų
  Sąjungos
  arba nacionaliniu lygmeniu įgyvendintų priemonių paskatintus pokyčius;

ir pagal ją numatomų naujų atskirų veiksmų

Sąjungos

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo 1 punkto b papunktis

I priedo 1 punkto b papunktis

Direktyva 2012/27/ES

V priedo 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | dėl privalomų Sąjungos teisės aktų įgyvendinimo sutaupytas energijos kiekis laikomas kiekiu, kuris būtų sutaupytas bet kokiu atveju, įpareigotajai, dalyvaujančiajai ar įgaliotajai šaliai ir (arba) įgyvendinančiajai valdžios institucijai nesiimant veiksmų, todėl jis negali būti įskaičiuotas 7 straipsnio 1 dalies taikymo tikslu, išskyrus sutaupytą kiekį, susijusį su esamų pastatų
  renovacija
  , su sąlyga, kad užtikrintas 3 dalies h punkte nurodytas reikšmingumo lygis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

dėl privalomų Sąjungos teisės aktų įgyvendinimo sutaupytas energijos kiekis laikomas kiekiu, kuris būtų sutaupytas bet kokiu atveju, įpareigotajai, dalyvaujančiajai ar įgaliotajai šaliai ir (arba) įgyvendinančiajai valdžios institucijai nesiimant veiksmų, todėl jis negali būti įskaičiuotas 7 straipsnio 1 dalies taikymo tikslu, išskyrus sutaupytą kiekį, susijusį su esamų pastatų
  renovacija
  , su sąlyga, kad užtikrintas 3 dalies h punkte nurodytas reikšmingumo lygis;

renovacija

| b) | dėl privalomų Sąjungos teisės aktų įgyvendinimo sutaupytas energijos kiekis laikomas kiekiu, kuris būtų sutaupytas bet kokiu atveju, įpareigotajai, dalyvaujančiajai ar įgaliotajai šaliai ir (arba) įgyvendinančiajai valdžios institucijai nesiimant veiksmų, todėl jis negali būti įskaičiuotas 7 straipsnio 1 dalies taikymo tikslu, išskyrus sutaupytą kiekį, susijusį su esamų pastatų
  renovaciją skatinančiomis priemonėmis
  , su sąlyga, kad užtikrintas 3 dalies h punkte nurodytas reikšmingumo lygis; |
| --- | --- |

b)

dėl privalomų Sąjungos teisės aktų įgyvendinimo sutaupytas energijos kiekis laikomas kiekiu, kuris būtų sutaupytas bet kokiu atveju, įpareigotajai, dalyvaujančiajai ar įgaliotajai šaliai ir (arba) įgyvendinančiajai valdžios institucijai nesiimant veiksmų, todėl jis negali būti įskaičiuotas 7 straipsnio 1 dalies taikymo tikslu, išskyrus sutaupytą kiekį, susijusį su esamų pastatų
  renovaciją skatinančiomis priemonėmis
  , su sąlyga, kad užtikrintas 3 dalies h punkte nurodytas reikšmingumo lygis;

renovaciją skatinančiomis priemonėmis

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo 1 punkto b papunktis

I priedo 1 punkto b papunktis

Direktyva 2012/27/ES

V priedo 2 dalies h punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| h) | apskaičiuojant sutaupytos energijos kiekį atsižvelgiama į priemonių gyvavimo trukmę
  . Tai gali būti daroma
  apskaičiuojant kiekį, kuris bus sutaupomas kiekvienu atskiru veiksmu nuo jo įgyvendinimo dienos iki atitinkamai 2020 m. gruodžio 31 d. arba 2030 m. gruodžio 31 d. Kitu atveju valstybės narės gali taikyti kitą metodą, kuriuo, remiantis skaičiavimais, gaunamas bent toks pat bendras kiekis. Naudodamos kitus metodus valstybės narės užtikrina, kad bendras sutaupytos energijos kiekis, apskaičiuotas taikant šiuos kitus metodus, neviršytų sutaupytos energijos kiekio, kuris būtų gautas joms apskaičiavus kiekvienu atskiru veiksmu sutaupytos energijos kiekį nuo šio veiksmo įgyvendinimo dienos iki atitinkamai 2020 m. gruodžio 31 d. arba 2030 m. gruodžio 31 d. Savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, rengiamuose pagal energetikos sąjungos valdymo
  teisės aktus
  , valstybės narės išsamiai apibūdina šiuos kitus naudotus metodus ir tai, kaip jos užtikrino, kad būtų laikomasi šio privalomo apskaičiavimo reikalavimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

h)

apskaičiuojant sutaupytos energijos kiekį atsižvelgiama į priemonių gyvavimo trukmę
  . Tai gali būti daroma
  apskaičiuojant kiekį, kuris bus sutaupomas kiekvienu atskiru veiksmu nuo jo įgyvendinimo dienos iki atitinkamai 2020 m. gruodžio 31 d. arba 2030 m. gruodžio 31 d. Kitu atveju valstybės narės gali taikyti kitą metodą, kuriuo, remiantis skaičiavimais, gaunamas bent toks pat bendras kiekis. Naudodamos kitus metodus valstybės narės užtikrina, kad bendras sutaupytos energijos kiekis, apskaičiuotas taikant šiuos kitus metodus, neviršytų sutaupytos energijos kiekio, kuris būtų gautas joms apskaičiavus kiekvienu atskiru veiksmu sutaupytos energijos kiekį nuo šio veiksmo įgyvendinimo dienos iki atitinkamai 2020 m. gruodžio 31 d. arba 2030 m. gruodžio 31 d. Savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, rengiamuose pagal energetikos sąjungos valdymo
  teisės aktus
  , valstybės narės išsamiai apibūdina šiuos kitus naudotus metodus ir tai, kaip jos užtikrino, kad būtų laikomasi šio privalomo apskaičiavimo reikalavimo.

. Tai gali būti daroma

teisės aktus

| h) | apskaičiuojant sutaupytos energijos kiekį atsižvelgiama į priemonių gyvavimo trukmę
  ir kokiu tempu taupymo poveikis laikui bėgant mažėja. Šis skaičiavimas atliekamas
  apskaičiuojant kiekį, kuris bus sutaupomas kiekvienu atskiru veiksmu nuo jo įgyvendinimo dienos iki atitinkamai 2020 m. gruodžio 31 d. arba 2030 m. gruodžio 31 d. Kitu atveju valstybės narės gali taikyti kitą metodą, kuriuo, remiantis skaičiavimais, gaunamas bent toks pat bendras kiekis. Naudodamos kitus metodus valstybės narės užtikrina, kad bendras sutaupytos energijos kiekis, apskaičiuotas taikant šiuos kitus metodus, neviršytų sutaupytos energijos kiekio, kuris būtų gautas joms apskaičiavus kiekvienu atskiru veiksmu sutaupytos energijos kiekį nuo šio veiksmo įgyvendinimo dienos iki atitinkamai 2020 m. gruodžio 31 d. arba 2030 m. gruodžio 31 d. Savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, rengiamuose pagal Energetikos sąjungos valdymo
  reglamentą
  , valstybės narės išsamiai apibūdina šiuos kitus naudotus metodus ir tai, kaip jos užtikrino, kad būtų laikomasi šio privalomo apskaičiavimo reikalavimo. |
| --- | --- |

h)

apskaičiuojant sutaupytos energijos kiekį atsižvelgiama į priemonių gyvavimo trukmę
  ir kokiu tempu taupymo poveikis laikui bėgant mažėja. Šis skaičiavimas atliekamas
  apskaičiuojant kiekį, kuris bus sutaupomas kiekvienu atskiru veiksmu nuo jo įgyvendinimo dienos iki atitinkamai 2020 m. gruodžio 31 d. arba 2030 m. gruodžio 31 d. Kitu atveju valstybės narės gali taikyti kitą metodą, kuriuo, remiantis skaičiavimais, gaunamas bent toks pat bendras kiekis. Naudodamos kitus metodus valstybės narės užtikrina, kad bendras sutaupytos energijos kiekis, apskaičiuotas taikant šiuos kitus metodus, neviršytų sutaupytos energijos kiekio, kuris būtų gautas joms apskaičiavus kiekvienu atskiru veiksmu sutaupytos energijos kiekį nuo šio veiksmo įgyvendinimo dienos iki atitinkamai 2020 m. gruodžio 31 d. arba 2030 m. gruodžio 31 d. Savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, rengiamuose pagal Energetikos sąjungos valdymo
  reglamentą
  , valstybės narės išsamiai apibūdina šiuos kitus naudotus metodus ir tai, kaip jos užtikrino, kad būtų laikomasi šio privalomo apskaičiavimo reikalavimo.

ir kokiu tempu taupymo poveikis laikui bėgant mažėja. Šis skaičiavimas atliekamas

reglamentą

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo 1 punkto b papunktis

I priedo 1 punkto b papunktis

Direktyva 2012/27/ES

V priedo 3 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | energijos kiekis, kuris turi būti arba bus sutaupytas taikant politikos priemonę, išreiškiamas suvartotos galutinės
  arba
  pirminės energijos kiekiu, naudojant IV priede nustatytus perskaičiavimo koeficientus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

energijos kiekis, kuris turi būti arba bus sutaupytas taikant politikos priemonę, išreiškiamas suvartotos galutinės
  arba
  pirminės energijos kiekiu, naudojant IV priede nustatytus perskaičiavimo koeficientus;

arba

| d) | energijos kiekis, kuris turi būti arba bus sutaupytas taikant politikos priemonę, išreiškiamas suvartotos galutinės
  ir
  pirminės energijos kiekiu, naudojant IV priede nustatytus perskaičiavimo koeficientus; |
| --- | --- |

d)

energijos kiekis, kuris turi būti arba bus sutaupytas taikant politikos priemonę, išreiškiamas suvartotos galutinės
  ir
  pirminės energijos kiekiu, naudojant IV priede nustatytus perskaičiavimo koeficientus;

ir

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo 1 punkto b papunktis

I priedo 1 punkto b papunktis

Direktyva 2012/27/ES

V priedo 3 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Politikos priemonių, kurių imamasi pagal 7 straipsnio 2 dalies e punktą, poveikiui apskaičiuoti valstybės narės gali naudotis pagal Direktyvą 2010/31/ES nustatyta metodika, jei tai atitinka šios direktyvos 7 straipsnio ir šio priedo reikalavimus. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Politikos priemonių, kurių imamasi pagal 7 straipsnio 2 dalies e punktą, poveikiui apskaičiuoti valstybės narės gali naudotis pagal Direktyvą 2010/31/ES nustatyta metodika, jei tai atitinka šios direktyvos 7 straipsnio ir šio priedo reikalavimus.

Politikos priemonių, kurių imamasi pagal 7 straipsnio 2 dalies e punktą, poveikiui apskaičiuoti valstybės narės gali naudotis pagal Direktyvą 2010/31/ES nustatyta metodika, jei tai atitinka šios direktyvos 7 straipsnio ir šio priedo reikalavimus.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo 2 punkto b papunktis

I priedo 2 punkto b papunktis

Direktyva 2012/27/ES

VII a priedas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | |
| | |
| 1. | Faktiniu suvartojimu grindžiamas sąskaitų išrašymas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Faktiniu suvartojimu grindžiamas sąskaitų išrašymas

| 1. | Faktiniu suvartojimu
  arba šilumos daliklio rodmenimis
  grindžiamas sąskaitų išrašymas |
| --- | --- |

1.

Faktiniu suvartojimu
  arba šilumos daliklio rodmenimis
  grindžiamas sąskaitų išrašymas

arba šilumos daliklio rodmenimis

Tam, kad
  vartotojai
  galėtų reguliuoti savo energijos vartojimą, sąskaitos turėtų būti grindžiamos faktiniu suvartojimu ir išrašomos ne rečiau nei kartą per metus.

vartotojai

Tam, kad
  galutiniai naudotojai
  galėtų reguliuoti savo energijos vartojimą, sąskaitos turėtų būti grindžiamos faktiniu suvartojimu
  arba šilumos daliklio rodmenimis
  ir išrašomos ne rečiau nei kartą per metus.

galutiniai naudotojai

arba šilumos daliklio rodmenimis

| 2. | Minimalus
  sąskaitų išrašymo arba suvartojimo informacijos pateikimo dažnumas |
| --- | --- |

2.

Minimalus
  sąskaitų išrašymo arba suvartojimo informacijos pateikimo dažnumas

Minimalus

| 2. | Minimalus sąskaitų išrašymo arba suvartojimo informacijos pateikimo dažnumas |
| --- | --- |

2.

Minimalus sąskaitų išrašymo arba suvartojimo informacijos pateikimo dažnumas

Jei įrengti skaitikliai arba dalikliai, kurių duomenis galima nuskaityti nuotoliniu būdu, nuo [čia įrašykite
  įsigaliojimo
  datą] faktiniu suvartojimu grindžiamos sąskaitos išrašomos arba suvartojimo informacija pateikiama bent kartą per ketvirtį, jei to pageidauja
  vartotojas
  arba jei galutinis
  vartotojas
  pasirinko galimybę gauti elektronines sąskaitas, kitu atveju – du kartus per metus.

įsigaliojimo

vartotojas

vartotojas

Jei įrengti skaitikliai arba
  šilumos
  dalikliai, kurių duomenis galima nuskaityti nuotoliniu būdu, nuo [čia įrašykite
  perkėlimo į nacionalinę teisę
  datą] faktiniu suvartojimu
  arba šilumos daliklio rodmenimis
  grindžiamos sąskaitos išrašomos arba suvartojimo informacija pateikiama
  galutiniam naudotojui
  bent kartą per ketvirtį, jei to pageidauja
  naudotojas
  arba jei galutinis
  naudotojas
  pasirinko galimybę gauti elektronines sąskaitas, kitu atveju – du kartus per metus.

šilumos

perkėlimo į nacionalinę teisę

arba šilumos daliklio rodmenimis

galutiniam naudotojui

naudotojas

naudotojas

Jei įrengti skaitikliai arba dalikliai, kurių
  duomenis galima nuskaityti
  nuotoliniu būdu, nuo 2022 m. sausio 1 d. sąskaitos išrašomos arba suvartojimo informacija pateikiama bent kartą per mėnesį. Šildymui ir vėsinimui ši nuostata gali būti netaikoma ne šildymo (vėsinimo) sezono metu.

duomenis galima nuskaityti

Jei įrengti skaitikliai arba
  šilumos
  dalikliai, kurių
  duomenys nuskaitomi
  nuotoliniu būdu, nuo 2022 m. sausio 1 d.
  faktiniu suvartojimu arba šilumos daliklio rodmenimis grindžiamos
  sąskaitos išrašomos arba suvartojimo informacija pateikiama
  galutiniam naudotojui
  bent kartą per mėnesį
  . Ji taip pat nuolat pateikiama internetu ir atnaujinama taip dažnai, kiek įmanoma atsižvelgiant į naudojamus matavimo prietaisus ir sistemas
  . Šildymui ir vėsinimui ši nuostata gali būti netaikoma ne šildymo (vėsinimo) sezono metu.

šilumos

duomenys nuskaitomi

faktiniu suvartojimu arba šilumos daliklio rodmenimis grindžiamos

galutiniam naudotojui

. Ji taip pat nuolat pateikiama internetu ir atnaujinama taip dažnai, kiek įmanoma atsižvelgiant į naudojamus matavimo prietaisus ir sistemas

| 3. | Faktiniu suvartojimo grindžiamoje
  sąskaitoje
  pateikiama būtinoji
  informacija |
| --- | --- |

3.

Faktiniu suvartojimo grindžiamoje
  sąskaitoje
  pateikiama būtinoji
  informacija

Faktiniu suvartojimo grindžiamoje

pateikiama būtinoji

| 3. | Būtiniausia
  sąskaitoje
  nurodoma
  informacija |
| --- | --- |

3.

Būtiniausia
  sąskaitoje
  nurodoma
  informacija

Būtiniausia

nurodoma

Valstybės narės užtikrina, kad galutiniams naudotojams jiems išrašomose sąskaitose arba kartu su jomis būtų aiškiai ir suprantamai pateikiama toliau nurodyta informacija:

Valstybės narės užtikrina, kad galutiniams naudotojams jiems išrašomose sąskaitose
  , grindžiamose faktiniu suvartojimu arba šilumos daliklio rodmenimis,
  arba kartu su jomis būtų aiškiai ir suprantamai pateikiama toliau nurodyta
  tiksli
  informacija:

, grindžiamose faktiniu suvartojimu arba šilumos daliklio rodmenimis,

tiksli

| a) | galiojančios faktinės kainos ir faktinis suvartotas energijos kiekis; |
| --- | --- |

a)

galiojančios faktinės kainos ir faktinis suvartotas energijos kiekis;

| a) | galiojančios faktinės kainos ir faktinis suvartotas energijos kiekis
  arba bendra šilumos kaina ir šilumos daliklių rodmenys
  ; |
| --- | --- |

a)

galiojančios faktinės kainos ir faktinis suvartotas energijos kiekis
  arba bendra šilumos kaina ir šilumos daliklių rodmenys
  ;

arba bendra šilumos kaina ir šilumos daliklių rodmenys

| b) | informacija apie naudojamą kuro rūšių derinį, įskaitant kurą, naudojamą galutiniams naudotojams centralizuotai tiekiamai šilumai arba vėsumai gaminti; |
| --- | --- |

b)

informacija apie naudojamą kuro rūšių derinį, įskaitant kurą, naudojamą galutiniams naudotojams centralizuotai tiekiamai šilumai arba vėsumai gaminti;

| b) | informacija apie naudojamą kuro rūšių derinį
  ir susijusį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  , įskaitant kurą, naudojamą galutiniams naudotojams centralizuotai tiekiamai šilumai arba vėsumai gaminti
  , ir paaiškinimas apie įvairius taikomus mokesčius, rinkliavas ir tarifus
  ; |
| --- | --- |

b)

informacija apie naudojamą kuro rūšių derinį
  ir susijusį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  , įskaitant kurą, naudojamą galutiniams naudotojams centralizuotai tiekiamai šilumai arba vėsumai gaminti
  , ir paaiškinimas apie įvairius taikomus mokesčius, rinkliavas ir tarifus
  ;

ir susijusį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį

, ir paaiškinimas apie įvairius taikomus mokesčius, rinkliavas ir tarifus

| c) | galutinių naudotojų per einamąjį laikotarpį suvartotos energijos kiekio ir per tą patį praėjusių metų laikotarpį suvartotos energijos kiekio palyginimas, pavaizduotas grafiškai ir, šilumos bei vėsumos atveju, pakoreguotas atsižvelgiant į klimato sąlygas; |
| --- | --- |

c)

galutinių naudotojų per einamąjį laikotarpį suvartotos energijos kiekio ir per tą patį praėjusių metų laikotarpį suvartotos energijos kiekio palyginimas, pavaizduotas grafiškai ir, šilumos bei vėsumos atveju, pakoreguotas atsižvelgiant į klimato sąlygas;

| c) | galutinių naudotojų per einamąjį laikotarpį suvartotos energijos kiekio ir per tą patį praėjusių metų laikotarpį suvartotos energijos kiekio palyginimas, pavaizduotas grafiškai ir, šilumos bei vėsumos atveju, pakoreguotas atsižvelgiant į klimato sąlygas; |
| --- | --- |

c)

galutinių naudotojų per einamąjį laikotarpį suvartotos energijos kiekio ir per tą patį praėjusių metų laikotarpį suvartotos energijos kiekio palyginimas, pavaizduotas grafiškai ir, šilumos bei vėsumos atveju, pakoreguotas atsižvelgiant į klimato sąlygas;

| d) | galutinių vartotojų organizacijų, energetikos agentūrų ar panašių organizacijų kontaktinė informacija, įskaitant interneto svetainių adresus, kuriose galima gauti informacijos apie esamas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, lyginamąsias galutinių naudotojų charakteristikas ir energiją naudojančios įrangos objektyvias technines specifikacijas. |
| --- | --- |

d)

galutinių vartotojų organizacijų, energetikos agentūrų ar panašių organizacijų kontaktinė informacija, įskaitant interneto svetainių adresus, kuriose galima gauti informacijos apie esamas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, lyginamąsias galutinių naudotojų charakteristikas ir energiją naudojančios įrangos objektyvias technines specifikacijas.

| d) | galutinių vartotojų organizacijų, energetikos agentūrų ar panašių organizacijų kontaktinė informacija, įskaitant interneto svetainių adresus, kuriose galima gauti informacijos apie esamas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, lyginamąsias galutinių naudotojų charakteristikas ir energiją naudojančios įrangos objektyvias technines specifikacijas. |
| --- | --- |

d)

galutinių vartotojų organizacijų, energetikos agentūrų ar panašių organizacijų kontaktinė informacija, įskaitant interneto svetainių adresus, kuriose galima gauti informacijos apie esamas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, lyginamąsias galutinių naudotojų charakteristikas ir energiją naudojančios įrangos objektyvias technines specifikacijas.

| da) | informacija apie atitinkamas skundų nagrinėjimo procedūras, ombudsmenų tarnybas ar alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmus; |
| --- | --- |

da)

da)

informacija apie atitinkamas skundų nagrinėjimo procedūras, ombudsmenų tarnybas ar alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmus;

informacija apie atitinkamas skundų nagrinėjimo procedūras, ombudsmenų tarnybas ar alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmus;

Be to, valstybės narės užtikrina, kad galutiniams naudotojams išrašomose sąskaitose, kartu su jomis arba jose pateikiamose nuorodose galutiniams naudotojams būtų aiškiai ir suprantamai pateikiamas palyginimas
  su vidutiniu tipiniu arba lyginamuoju tos pačios naudotojų kategorijos galutiniu naudotoju.

Be to, valstybės narės užtikrina, kad galutiniams naudotojams išrašomose sąskaitose, kartu su jomis arba jose pateikiamose nuorodose galutiniams naudotojams būtų aiškiai ir suprantamai pateikiamas palyginimas

| db) | palyginimai
  su vidutiniu tipiniu arba lyginamuoju tos pačios naudotojų kategorijos galutiniu naudotoju. |
| --- | --- |

db)

db)

palyginimai
  su vidutiniu tipiniu arba lyginamuoju tos pačios naudotojų kategorijos galutiniu naudotoju.

palyginimai

Sąskaitose, kurios nėra grindžiamos faktiniu suvartojimu arba šilumos daliklio rodmenimis, turi būti aiškia ir suprantamai nurodyta, kaip apskaičiuota sąskaitoje pateikta suma, taip pat pateikiama bent informacija, nurodyta d ir da punktuose.

Sąskaitose, kurios nėra grindžiamos faktiniu suvartojimu arba šilumos daliklio rodmenimis, turi būti aiškia ir suprantamai nurodyta, kaip apskaičiuota sąskaitoje pateikta suma, taip pat pateikiama bent informacija, nurodyta d ir da punktuose.

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

I priedo 2 a punktas (naujas)

I priedo 2 a punktas (naujas)

Direktyva 2012/27/ES

IX priedo 1 dalies 4 pastraipos g punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a. | IX priedo 1 dalies ketvirtos pastraipos g punktas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.

2a.

IX priedo 1 dalies ketvirtos pastraipos g punktas pakeičiamas taip:

| g
  ) | Ekonominė analizė. Poveikio aprašas |
| --- | --- |

g
  )

g

Ekonominė analizė. Poveikio aprašas

| „g
  ) | Ekonominė analizė. Poveikio aprašas |
| --- | --- |

„g
  )

„g

Ekonominė analizė. Poveikio aprašas

Ekonominėje analizėje atsižvelgiama į visą susijusį ekonominį poveikį.

Ekonominėje analizėje atsižvelgiama į visą susijusį ekonominį poveikį.

Valstybės narės
  gali
  priimdamos sprendimus
  įvertinti
  ir
  atsižvelgti
  į kaštus ir sutaupytą energijos kiekį dėl didesnio lankstumo energijos tiekimo sistemoje ir dėl geresnio elektros tinklų veikimo pagal analizuotus scenarijus, įskaitant kaštus, kurių išvengta, ir sutaupytų lėšų kiekį dėl sumažintų investicijų į infrastruktūrą.

gali

įvertinti

atsižvelgti

Valstybės narės priimdamos sprendimus
  įvertina
  ir
  atsižvelgia
  į kaštus ir sutaupytą energijos kiekį dėl didesnio lankstumo energijos tiekimo sistemoje ir dėl geresnio elektros tinklų veikimo pagal analizuotus scenarijus, įskaitant kaštus, kurių išvengta, ir sutaupytų lėšų kiekį dėl sumažintų investicijų į infrastruktūrą.

įvertina

atsižvelgia

Atsižvelgiama bent į šiuos kaštus ir naudą:

Atsižvelgiama bent į šiuos kaštus ir naudą:

| i) | Nauda |
| --- | --- |

i)

Nauda

| i) | Nauda |
| --- | --- |

i)

Nauda

| | — | Gamybos vertė vartotojui (šiluma ir elektros energija) |
| --- | --- | --- |

—

Gamybos vertė vartotojui (šiluma ir elektros energija)

| | — | Gamybos vertė vartotojui (šiluma ir elektros energija) |
| --- | --- | --- |

—

Gamybos vertė vartotojui (šiluma ir elektros energija)

| | — | Kiek įmanoma,
  išorės nauda, pavyzdžiui, nauda aplinkai ir sveikatai. |
| --- | --- | --- |

—

Kiek įmanoma,
  išorės nauda, pavyzdžiui, nauda aplinkai ir sveikatai.

Kiek įmanoma,

| | — | Išorės nauda, pavyzdžiui, nauda aplinkai
  , su išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu susijusi nauda
  ir
  nauda
  sveikatai
  bei saugai |
| --- | --- | --- |

—

Išorės nauda, pavyzdžiui, nauda aplinkai
  , su išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu susijusi nauda
  ir
  nauda
  sveikatai
  bei saugai

, su išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu susijusi nauda

nauda

bei saugai

| | — | Poveikis darbo rinkai, energetinis saugumas ir konkurencingumas |
| --- | --- | --- |

—

Poveikis darbo rinkai, energetinis saugumas ir konkurencingumas

Poveikis darbo rinkai, energetinis saugumas ir konkurencingumas

| ii) | Kaštai |
| --- | --- |

ii)

Kaštai

| ii) | Kaštai |
| --- | --- |

ii)

Kaštai

| | — | Kapitalo kaštai, susiję su įrenginiais ir įranga |
| --- | --- | --- |

—

Kapitalo kaštai, susiję su įrenginiais ir įranga

| | — | Kapitalo kaštai, susiję su įrenginiais ir įranga |
| --- | --- | --- |

—

Kapitalo kaštai, susiję su įrenginiais ir įranga

| | — | Kapitalo kaštai, susiję su susietais energetikos tinklais |
| --- | --- | --- |

—

Kapitalo kaštai, susiję su susietais energetikos tinklais

| | — | Kapitalo kaštai, susiję su susietais energetikos tinklais |
| --- | --- | --- |

—

Kapitalo kaštai, susiję su susietais energetikos tinklais

| | — | Kintami ir pastovūs veiklos kaštai |
| --- | --- | --- |

—

Kintami ir pastovūs veiklos kaštai

| | — | Kintami ir pastovūs veiklos kaštai |
| --- | --- | --- |

—

Kintami ir pastovūs veiklos kaštai

| | — | Energijos kaštai |
| --- | --- | --- |

—

Energijos kaštai

| | — | Energijos kaštai |
| --- | --- | --- |

—

Energijos kaštai

| | — | Kiek įmanoma,
  kaštai, susiję su aplinka ir
  sveikata |
| --- | --- | --- |

—

Kiek įmanoma,
  kaštai, susiję su aplinka ir
  sveikata

Kiek įmanoma,

sveikata

| | — | Kaštai, susiję su aplinka
  , sveikata
  ir
  sauga |
| --- | --- | --- |

—

Kaštai, susiję su aplinka
  , sveikata
  ir
  sauga

, sveikata

sauga

| | — | Darbo rinkos kaštai, energetinis saugumas ir konkurencingumas“ |
| --- | --- | --- |

—

Darbo rinkos kaštai, energetinis saugumas ir konkurencingumas“

Darbo rinkos kaštai, energetinis saugumas ir konkurencingumas“

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

Priedo 2 b punktas (naujas)

Priedo 2 b punktas (naujas)

Direktyva 2012/27/ES

XII priedo 1 pastraipos a punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b) | XII priedo pirmos pastraipos a punktas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b)

2b)

XII priedo pirmos pastraipos a punktas pakeičiamas taip:

| „a) | parengia ir viešai paskelbia techninio pritaikymo (pvz., tinklo jungtys ir
  tinklo sustiprinimas
  , geresnis tinklo veikimas) kaštų padengimo ir pasidalijimo tipines taisykles, taip pat taisykles dėl nediskriminacinio tinklo kodeksų, kurie būtini, kad naujus didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagamintą elektros energiją tiekiančius gamintojus būtų galima integruoti į sujungtą tinklą, įgyvendinimo;“ |
| --- | --- |

„a)

parengia ir viešai paskelbia techninio pritaikymo (pvz., tinklo jungtys ir
  tinklo sustiprinimas
  , geresnis tinklo veikimas) kaštų padengimo ir pasidalijimo tipines taisykles, taip pat taisykles dėl nediskriminacinio tinklo kodeksų, kurie būtini, kad naujus didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagamintą elektros energiją tiekiančius gamintojus būtų galima integruoti į sujungtą tinklą, įgyvendinimo;“

tinklo sustiprinimas

| „a) | parengia ir viešai paskelbia techninio pritaikymo (pvz., tinklo jungtys
  , tinklo sustiprinimas
  ir
  naujų tinklų įdiegimas
  , geresnis tinklo veikimas) kaštų padengimo ir pasidalijimo tipines taisykles, taip pat taisykles dėl nediskriminacinio tinklo kodeksų, kurie būtini, kad naujus didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagamintą elektros energiją tiekiančius gamintojus būtų galima integruoti į sujungtą tinklą
  ir kitus pasklidžiuosius šaltinius
  , įgyvendinimo;“ |
| --- | --- |

„a)

parengia ir viešai paskelbia techninio pritaikymo (pvz., tinklo jungtys
  , tinklo sustiprinimas
  ir
  naujų tinklų įdiegimas
  , geresnis tinklo veikimas) kaštų padengimo ir pasidalijimo tipines taisykles, taip pat taisykles dėl nediskriminacinio tinklo kodeksų, kurie būtini, kad naujus didelio naudingumo kogeneracijos būdu pagamintą elektros energiją tiekiančius gamintojus būtų galima integruoti į sujungtą tinklą
  ir kitus pasklidžiuosius šaltinius
  , įgyvendinimo;“

, tinklo sustiprinimas

naujų tinklų įdiegimas

ir kitus pasklidžiuosius šaltinius

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingiems komitetams, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0391/2017).

1

(9)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

9

(9)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

9

(10)  2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (OL L 153, 2010 6 18, p. 13).

10

(10)  2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (OL L 153, 2010 6 18, p. 13).

10

(1a)  
  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB (OL L 344, 2016 12 17, p. 1).

1a

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB (OL L 344, 2016 12 17, p. 1).

(1a)  
  2016 m. pasaulio energetikos apžvalga, Tarptautinė energetikos agentūra, 2016 m.

1a

2016 m. pasaulio energetikos apžvalga, Tarptautinė energetikos agentūra, 2016 m.

(1b)  
  2016 m. pasaulio energetikos apžvalga, Tarptautinė energetikos agentūra, 2016 m.

1b

2016 m. pasaulio energetikos apžvalga, Tarptautinė energetikos agentūra, 2016 m.

(1a)  
  2016 m. birželio 2 d. Europos Parlamento pranešimo dėl Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos (2012/27/ES) įgyvendinimo (2015/2232(INI)) formuluotė.

1a

2016 m. birželio 2 d. Europos Parlamento pranešimo dėl Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos (2012/27/ES) įgyvendinimo (2015/2232(INI)) formuluotė.

(1a)  
  2017 m. balandžio 28 d. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Žemės ūkis ir tausus vandens išteklių valdymas Europos Sąjungoje“.

1a

2017 m. balandžio 28 d. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Žemės ūkis ir tausus vandens išteklių valdymas Europos Sąjungoje“.

(1 bis)  
  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

1 bis

2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

---

| 19.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 458/391 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 458/391

---

P8_TA(2018)0011

Energetikos sąjungos valdymas ***I

2018 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl energetikos sąjungos valdymo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 94/22/EB, Direktyva 98/70/EB, Direktyva 2009/31/EB, Reglamentas (EB) Nr. 663/2009, Reglamentas (EB) Nr. 715/2009, Direktyva 2009/73/EB, Tarybos direktyva 2009/119/EB, Direktyva 2010/31/ES, Direktyva 2012/27/ES, Direktyva 2013/30/ES ir Tarybos direktyva (ES) 2015/652 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 458/17)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | šiame reglamente nustatomi teisiniai pagrindai patikimo
  ir
  skaidraus valdymo, padedančio užtikrinti, kad Sąjunga ir jos valstybės narės dėdamos abipuses, nuoseklias ir plataus užmojo pastangas įgyvendintų energetikos sąjungos uždavinius bei tikslus,
  ir kartu skatinančio taikyti Sąjungos geresnio reglamentavimo principus
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

šiame reglamente nustatomi teisiniai pagrindai patikimo
  ir
  skaidraus valdymo, padedančio užtikrinti, kad Sąjunga ir jos valstybės narės dėdamos abipuses, nuoseklias ir plataus užmojo pastangas įgyvendintų energetikos sąjungos uždavinius bei tikslus,
  ir kartu skatinančio taikyti Sąjungos geresnio reglamentavimo principus
  ;

| (1) | šiame reglamente nustatomi teisiniai pagrindai patikimo
  , įtraukaus, ekonomiškai efektyvaus,
  skaidraus
  ir nuspėjamo
  valdymo, padedančio užtikrinti, kad Sąjunga ir jos valstybės narės dėdamos abipuses, nuoseklias ir plataus užmojo pastangas įgyvendintų energetikos sąjungos
  2030 m. ir ilgalaikius
  uždavinius bei tikslus
  vadovaujantis 2015 m. Paryžiaus susitarimu dėl klimato kaitos
  ,
  priimtu per Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) šalių 21-ąją klimato kaitos konferenciją, ir kartu apribojančio sudėtingas administracines procedūras
  ; |
| --- | --- |

(1)

šiame reglamente nustatomi teisiniai pagrindai patikimo
  , įtraukaus, ekonomiškai efektyvaus,
  skaidraus
  ir nuspėjamo
  valdymo, padedančio užtikrinti, kad Sąjunga ir jos valstybės narės dėdamos abipuses, nuoseklias ir plataus užmojo pastangas įgyvendintų energetikos sąjungos
  2030 m. ir ilgalaikius
  uždavinius bei tikslus
  vadovaujantis 2015 m. Paryžiaus susitarimu dėl klimato kaitos
  ,
  priimtu per Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) šalių 21-ąją klimato kaitos konferenciją, ir kartu apribojančio sudėtingas administracines procedūras
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | atsparios energetikos sąjungos, kurios pagrindą sudaro plataus užmojo klimato politika, tikslas – užtikrinti, kad Sąjungos vartotojams (tiek namų ūkiams, tiek įmonėms) energija būtų įperkama ir tiekiama laikantis saugios, tvarios ir konkurencingos energetikos principų, o tam reikia iš esmės pertvarkyti Europos energetikos sistemą. Tą uždavinį galima įgyvendinti tik taikant suderintas priemones: Sąjungos ir
  nacionaliniu
  lygmenimis derinant teisėkūros ir ne teisėkūros procedūra priimamus aktus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

atsparios energetikos sąjungos, kurios pagrindą sudaro plataus užmojo klimato politika, tikslas – užtikrinti, kad Sąjungos vartotojams (tiek namų ūkiams, tiek įmonėms) energija būtų įperkama ir tiekiama laikantis saugios, tvarios ir konkurencingos energetikos principų, o tam reikia iš esmės pertvarkyti Europos energetikos sistemą. Tą uždavinį galima įgyvendinti tik taikant suderintas priemones: Sąjungos ir
  nacionaliniu
  lygmenimis derinant teisėkūros ir ne teisėkūros procedūra priimamus aktus;

| (3) | atsparios energetikos sąjungos, kurios pagrindą sudaro plataus užmojo klimato politika, tikslas – užtikrinti, kad Sąjungos vartotojams (tiek namų ūkiams, tiek įmonėms) energija būtų įperkama ir tiekiama laikantis saugios, tvarios ir konkurencingos energetikos principų
  ir skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas pritraukiant investicijų
  , o tam reikia iš esmės pertvarkyti Europos energetikos sistemą. Tą uždavinį galima įgyvendinti tik taikant suderintas priemones: Sąjungos
  , makroregionų, regionų, nacionaliniu
  ir
  vietos
  lygmenimis derinant teisėkūros ir ne teisėkūros procedūra priimamus aktus; |
| --- | --- |

(3)

atsparios energetikos sąjungos, kurios pagrindą sudaro plataus užmojo klimato politika, tikslas – užtikrinti, kad Sąjungos vartotojams (tiek namų ūkiams, tiek įmonėms) energija būtų įperkama ir tiekiama laikantis saugios, tvarios ir konkurencingos energetikos principų
  ir skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas pritraukiant investicijų
  , o tam reikia iš esmės pertvarkyti Europos energetikos sistemą. Tą uždavinį galima įgyvendinti tik taikant suderintas priemones: Sąjungos
  , makroregionų, regionų, nacionaliniu
  ir
  vietos
  lygmenimis derinant teisėkūros ir ne teisėkūros procedūra priimamus aktus;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | dėl visapusiškai veikiančios ir atsparios energetikos sąjungos Europa taptų pirmaujančiu regionu inovacijų, investicijų, augimo ir socialinės bei ekonominės plėtros srityse, kartu rodydama gerą pavyzdį, kaip plataus užmojo siekiai švelninti klimato kaitą siejasi su priemonėmis, skirtomis inovacijoms, investicijoms ir augimui skatinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

dėl visapusiškai veikiančios ir atsparios energetikos sąjungos Europa taptų pirmaujančiu regionu inovacijų, investicijų, augimo ir socialinės bei ekonominės plėtros srityse, kartu rodydama gerą pavyzdį, kaip plataus užmojo siekiai švelninti klimato kaitą siejasi su priemonėmis, skirtomis inovacijoms, investicijoms ir augimui skatinti;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | Komisijos pasiūlymas buvo rengiamas ir yra priimtas kartu su daugeliu energetikos sektoriaus politikos iniciatyvų, visų pirma susijusių su atsinaujinančiųjų išteklių energija, efektyviu energijos vartojimu ir rinkos modeliu. Tos iniciatyvos sudaro priemonių rinkinį, kurio bendra tema – energijos vartojimo efektyvumas (jam skiriama pirmenybė), Sąjungos pirmavimas pasaulyje atsinaujinančiųjų išteklių srityje ir tinkamos sąlygos vartotojams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

Komisijos pasiūlymas buvo rengiamas ir yra priimtas kartu su daugeliu energetikos sektoriaus politikos iniciatyvų, visų pirma susijusių su atsinaujinančiųjų išteklių energija, efektyviu energijos vartojimu ir rinkos modeliu. Tos iniciatyvos sudaro priemonių rinkinį, kurio bendra tema – energijos vartojimo efektyvumas (jam skiriama pirmenybė), Sąjungos pirmavimas pasaulyje atsinaujinančiųjų išteklių srityje ir tinkamos sąlygos vartotojams;

| (4) | Komisijos pasiūlymas buvo rengiamas ir yra priimtas kartu su daugeliu energetikos sektoriaus politikos iniciatyvų, visų pirma susijusių su atsinaujinančiųjų išteklių energija, efektyviu energijos vartojimu
  , įskaitant pastatų energinį naudingumą,
  ir rinkos modeliu. Tos iniciatyvos sudaro priemonių rinkinį, kurio bendra tema – energijos vartojimo efektyvumas (jam skiriama pirmenybė), Sąjungos pirmavimas pasaulyje atsinaujinančiųjų išteklių srityje ir tinkamos sąlygos vartotojams
  , be kita ko, kovojant su energijos nepritekliumi ir skatinant sąžiningą konkurenciją vidaus rinkoje
  ; |
| --- | --- |

(4)

Komisijos pasiūlymas buvo rengiamas ir yra priimtas kartu su daugeliu energetikos sektoriaus politikos iniciatyvų, visų pirma susijusių su atsinaujinančiųjų išteklių energija, efektyviu energijos vartojimu
  , įskaitant pastatų energinį naudingumą,
  ir rinkos modeliu. Tos iniciatyvos sudaro priemonių rinkinį, kurio bendra tema – energijos vartojimo efektyvumas (jam skiriama pirmenybė), Sąjungos pirmavimas pasaulyje atsinaujinančiųjų išteklių srityje ir tinkamos sąlygos vartotojams
  , be kita ko, kovojant su energijos nepritekliumi ir skatinant sąžiningą konkurenciją vidaus rinkoje
  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | 2014 m. spalio 24 d. Europos Vadovų Taryba
  sutarė dėl
  Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato politikos
  strategijos
  , kuri grindžiama keturiais pagrindiniais tikslais: visuose ekonomikos sektoriuose išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį sumažinti bent 40 proc., energijos vartojimo efektyvumą padidinti bent 27 proc. (siektinas tikslas – 30 proc.), užtikrinti, kad 27 proc. Sąjungoje suvartojamos energijos sudarytų atsinaujinančiųjų išteklių energija, ir pasiekti elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 15 proc. tikslinį rodiklį. Ji nurodė, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas yra privalomas Sąjungos lygmeniu ir jis bus pasiektas valstybių narių pastangomis, grindžiamomis poreikiu bendromis jėgomis pasiekti Sąjungos tikslą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

2014 m. spalio 24 d. Europos Vadovų Taryba
  sutarė dėl
  Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato politikos
  strategijos
  , kuri grindžiama keturiais pagrindiniais tikslais: visuose ekonomikos sektoriuose išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį sumažinti bent 40 proc., energijos vartojimo efektyvumą padidinti bent 27 proc. (siektinas tikslas – 30 proc.), užtikrinti, kad 27 proc. Sąjungoje suvartojamos energijos sudarytų atsinaujinančiųjų išteklių energija, ir pasiekti elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 15 proc. tikslinį rodiklį. Ji nurodė, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas yra privalomas Sąjungos lygmeniu ir jis bus pasiektas valstybių narių pastangomis, grindžiamomis poreikiu bendromis jėgomis pasiekti Sąjungos tikslą;

| (5) | 2014 m. spalio 24 d. Europos Vadovų Taryba
  pasiūlė
  Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato politikos
  strategiją
  , kuri grindžiama keturiais pagrindiniais tikslais. visuose ekonomikos sektoriuose išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį sumažinti bent 40 proc., energijos vartojimo efektyvumą padidinti bent 27 proc. (siektinas tikslas – 30 proc.), užtikrinti, kad 27 proc. Sąjungoje suvartojamos energijos sudarytų atsinaujinančiųjų išteklių energija, ir pasiekti elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 15 proc. tikslinį rodiklį. Ji nurodė, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas yra privalomas Sąjungos lygmeniu ir jis bus pasiektas valstybių narių pastangomis, grindžiamomis poreikiu bendromis jėgomis pasiekti Sąjungos tikslą
  . Vis dėlto šis reglamentas atitinka tikslus, dėl kurių susitarta priimant sektorių teisės aktus; |
| --- | --- |

(5)

2014 m. spalio 24 d. Europos Vadovų Taryba
  pasiūlė
  Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato politikos
  strategiją
  , kuri grindžiama keturiais pagrindiniais tikslais. visuose ekonomikos sektoriuose išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį sumažinti bent 40 proc., energijos vartojimo efektyvumą padidinti bent 27 proc. (siektinas tikslas – 30 proc.), užtikrinti, kad 27 proc. Sąjungoje suvartojamos energijos sudarytų atsinaujinančiųjų išteklių energija, ir pasiekti elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 15 proc. tikslinį rodiklį. Ji nurodė, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas yra privalomas Sąjungos lygmeniu ir jis bus pasiektas valstybių narių pastangomis, grindžiamomis poreikiu bendromis jėgomis pasiekti Sąjungos tikslą
  . Vis dėlto šis reglamentas atitinka tikslus, dėl kurių susitarta priimant sektorių teisės aktus;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | 2014 m. spalio 24 d. Europos Vadovų Taryba pritarė, kad Komisija, remiama valstybių narių, imtųsi skubių priemonių užtikrinti, kad kuo skubiau, bet ne vėliau kaip 2020 m. bent tos valstybės narės, kurios dar nepasiekė minimalaus integracijos į energijos vidaus rinką lygio, pasiektų esamų elektros energijos tarpusavio jungčių 10 proc. minimalų tikslinį rodiklį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

2014 m. spalio 24 d. Europos Vadovų Taryba pritarė, kad Komisija, remiama valstybių narių, imtųsi skubių priemonių užtikrinti, kad kuo skubiau, bet ne vėliau kaip 2020 m. bent tos valstybės narės, kurios dar nepasiekė minimalaus integracijos į energijos vidaus rinką lygio, pasiektų esamų elektros energijos tarpusavio jungčių 10 proc. minimalų tikslinį rodiklį;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | Paryžiaus susitarimu gerokai padidinti pasauliniai klimato kaitos švelninimo užmojai, nes jį pasirašiusios šalys įsipareigojo „užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu“. Sąjunga turi pasirengti gerokai didesniam ir spartesniam išmetalų mažinimui, nei numatyta anksčiau. Kartu, atsižvelgiant į atsinaujinančios energijos technologijų vystymo ir diegimo spartą, reikia pažymėti, kad tokį mažinimą įmanoma atlikti mažesnėmis sąnaudomis nei manyta anksčiau; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

Paryžiaus susitarimu gerokai padidinti pasauliniai klimato kaitos švelninimo užmojai, nes jį pasirašiusios šalys įsipareigojo „užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu“. Sąjunga turi pasirengti gerokai didesniam ir spartesniam išmetalų mažinimui, nei numatyta anksčiau. Kartu, atsižvelgiant į atsinaujinančios energijos technologijų vystymo ir diegimo spartą, reikia pažymėti, kad tokį mažinimą įmanoma atlikti mažesnėmis sąnaudomis nei manyta anksčiau;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

6 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6b) | Sąjunga, vadovaudamasi Paryžiaus susitarimo tikslu antroje šio amžiaus pusėje užtikrinti dėl žmogaus veiklos iš atskirų šaltinių išmetamo ir absorbentais pašalinamo visų ŠESD kiekio pusiausvyrą, turėtų taip pat stengtis pasiekti, kad iki 2050 m. bendras teršalų kiekis jos viduje būtų lygus nuliui, o po to būtų užtikrintas neigiamo teršalų kiekio laikotarpis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6b)

Sąjunga, vadovaudamasi Paryžiaus susitarimo tikslu antroje šio amžiaus pusėje užtikrinti dėl žmogaus veiklos iš atskirų šaltinių išmetamo ir absorbentais pašalinamo visų ŠESD kiekio pusiausvyrą, turėtų taip pat stengtis pasiekti, kad iki 2050 m. bendras teršalų kiekis jos viduje būtų lygus nuliui, o po to būtų užtikrintas neigiamo teršalų kiekio laikotarpis;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

6 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6c) | klimato sistemoje bendrai šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentracijai atmosferoje svarbus bendras per ilgą laiką dėl žmogaus veiklos išmetamas teršalų kiekis. Kad būtų laikomasi Paryžiaus susitarimo įsipareigojimų, reikia išanalizuoti pasaulinį anglies dioksido biudžetą, kuris atitinka pastangas riboti temperatūros padidėjimą, kad jis neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir nustatyti teisingą likusio pasaulinio anglies dioksido biudžeto Sąjungos dalį. Ilgalaikės klimato ir energetikos strategijos turėtų atitikti tą anglies dioksido biudžetą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6c)

klimato sistemoje bendrai šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentracijai atmosferoje svarbus bendras per ilgą laiką dėl žmogaus veiklos išmetamas teršalų kiekis. Kad būtų laikomasi Paryžiaus susitarimo įsipareigojimų, reikia išanalizuoti pasaulinį anglies dioksido biudžetą, kuris atitinka pastangas riboti temperatūros padidėjimą, kad jis neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir nustatyti teisingą likusio pasaulinio anglies dioksido biudžeto Sąjungos dalį. Ilgalaikės klimato ir energetikos strategijos turėtų atitikti tą anglies dioksido biudžetą;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

6 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6d) | Sąjunga ir valstybės narės turėtų reguliariai peržiūrėti klimato ir energetikos tikslus ir prireikus po peržiūros turėtų didinti šiuos tikslus, kad jie atspindėtų nuoseklias pagal JTBKKK procesą atliktas peržiūras ir atspindėtų naujausius mokslinius įrodymus dėl klimato kaitos spartos ir poveikio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6d)

Sąjunga ir valstybės narės turėtų reguliariai peržiūrėti klimato ir energetikos tikslus ir prireikus po peržiūros turėtų didinti šiuos tikslus, kad jie atspindėtų nuoseklias pagal JTBKKK procesą atliktas peržiūras ir atspindėtų naujausius mokslinius įrodymus dėl klimato kaitos spartos ir poveikio;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

6 e konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6e) | nors Sąjunga pasižadėjo iki 2030 m. pasiekti labai plataus užmojo tikslą sumažinti išmetamą ŠESD kiekį, su klimato kaitos grėsme ji negali kovoti viena pati. Komisija ir valstybės narės turėtų išnaudoti kiekvieną galimybę įtikinti visų pirma tas šalis, kurios turi naudos iš tarptautinės prekybos su Sąjunga, prisiimti proporcingą pasaulinės atsakomybės dalį ir imtis platesnio užmojo tikslo, prilygstančio Sąjungos tikslui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6e)

nors Sąjunga pasižadėjo iki 2030 m. pasiekti labai plataus užmojo tikslą sumažinti išmetamą ŠESD kiekį, su klimato kaitos grėsme ji negali kovoti viena pati. Komisija ir valstybės narės turėtų išnaudoti kiekvieną galimybę įtikinti visų pirma tas šalis, kurios turi naudos iš tarptautinės prekybos su Sąjunga, prisiimti proporcingą pasaulinės atsakomybės dalį ir imtis platesnio užmojo tikslo, prilygstančio Sąjungos tikslui;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | 2014 m. spalio 24 d. Europos Vadovų Taryba taip pat priėjo prie išvados (14), kad turėtų būtų sukurta patikima ir skaidri valdymo sistema, kuri nesudarytų bereikalingos administracinės naštos ir padėtų užtikrinti, kad Sąjunga įgyvendintų savo energetikos politikos tikslus,
  suteikdama valstybėms narėms reikalingą lankstumą ir visiškai gerbdama jų
  laisvę nustatyti savo energijos rūšių derinį. Ji pabrėžė, kad tokia valdymo sistema turėtų būti grindžiama esamais komponentais, pavyzdžiui, nacionalinėmis klimato programomis, nacionaliniais atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo planais, taip pat poreikiu supaprastinti bei suderinti atskirus planavimo ir ataskaitų teikimo aspektus. Ji taip pat sutarė sustiprinti vartotojų vaidmenį ir teises, padidinti skaidrumą ir nuspėjamumą investuotojams, inter alia, sistemingai stebėdama pagrindinius rodiklius, kad būtų užtikrinta įperkama, patikima, konkurencinga, saugi ir tvari energetikos sistema, ir sudaryti palankias sąlygas koordinuoti šalių energetikos politiką ir skatinti regioninį valstybių narių bendradarbiavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

2014 m. spalio 24 d. Europos Vadovų Taryba taip pat priėjo prie išvados (14), kad turėtų būtų sukurta patikima ir skaidri valdymo sistema, kuri nesudarytų bereikalingos administracinės naštos ir padėtų užtikrinti, kad Sąjunga įgyvendintų savo energetikos politikos tikslus,
  suteikdama valstybėms narėms reikalingą lankstumą ir visiškai gerbdama jų
  laisvę nustatyti savo energijos rūšių derinį. Ji pabrėžė, kad tokia valdymo sistema turėtų būti grindžiama esamais komponentais, pavyzdžiui, nacionalinėmis klimato programomis, nacionaliniais atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo planais, taip pat poreikiu supaprastinti bei suderinti atskirus planavimo ir ataskaitų teikimo aspektus. Ji taip pat sutarė sustiprinti vartotojų vaidmenį ir teises, padidinti skaidrumą ir nuspėjamumą investuotojams, inter alia, sistemingai stebėdama pagrindinius rodiklius, kad būtų užtikrinta įperkama, patikima, konkurencinga, saugi ir tvari energetikos sistema, ir sudaryti palankias sąlygas koordinuoti šalių energetikos politiką ir skatinti regioninį valstybių narių bendradarbiavimą;

| (7) | 2014 m. spalio 24 d. Europos Vadovų Taryba taip pat priėjo prie išvados (14), kad turėtų būtų sukurta patikima ir skaidri valdymo sistema, kuri nesudarytų bereikalingos administracinės naštos
  , suteiktų valstybėms narėms pakankamai lankstumo
  ir padėtų užtikrinti, kad Sąjunga įgyvendintų savo energetikos politikos tikslus,
  visiškai gerbiant valstybių narių
  laisvę nustatyti savo energijos rūšių derinį. Ji pabrėžė, kad tokia valdymo sistema turėtų būti grindžiama esamais komponentais, pavyzdžiui, nacionalinėmis klimato programomis, nacionaliniais atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo planais, taip pat poreikiu supaprastinti bei suderinti atskirus planavimo ir ataskaitų teikimo aspektus. Ji taip pat sutarė sustiprinti vartotojų vaidmenį ir teises, padidinti skaidrumą ir nuspėjamumą investuotojams, inter alia, sistemingai stebėdama pagrindinius rodiklius, kad būtų užtikrinta įperkama, patikima, konkurencinga, saugi ir tvari energetikos sistema, ir sudaryti palankias sąlygas koordinuoti šalių
  klimato ir
  energetikos politiką ir skatinti regioninį valstybių narių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

(7)

2014 m. spalio 24 d. Europos Vadovų Taryba taip pat priėjo prie išvados (14), kad turėtų būtų sukurta patikima ir skaidri valdymo sistema, kuri nesudarytų bereikalingos administracinės naštos
  , suteiktų valstybėms narėms pakankamai lankstumo
  ir padėtų užtikrinti, kad Sąjunga įgyvendintų savo energetikos politikos tikslus,
  visiškai gerbiant valstybių narių
  laisvę nustatyti savo energijos rūšių derinį. Ji pabrėžė, kad tokia valdymo sistema turėtų būti grindžiama esamais komponentais, pavyzdžiui, nacionalinėmis klimato programomis, nacionaliniais atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo planais, taip pat poreikiu supaprastinti bei suderinti atskirus planavimo ir ataskaitų teikimo aspektus. Ji taip pat sutarė sustiprinti vartotojų vaidmenį ir teises, padidinti skaidrumą ir nuspėjamumą investuotojams, inter alia, sistemingai stebėdama pagrindinius rodiklius, kad būtų užtikrinta įperkama, patikima, konkurencinga, saugi ir tvari energetikos sistema, ir sudaryti palankias sąlygas koordinuoti šalių
  klimato ir
  energetikos politiką ir skatinti regioninį valstybių narių bendradarbiavimą;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | 2015 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadose (16) pripažinta, kad energetikos sąjungos valdymas bus esminė efektyvaus ir veiksmingo energetikos sąjungos kūrimo ir jos uždavinių įgyvendinimo priemonė. Jose pabrėžta, kad valdymo sistema turėtų būti grindžiama klimato ir energetikos politikos įgyvendinimo strateginio planavimo ir ataskaitų teikimo integravimo ir subjektų, kurie Sąjungos, regionų ir valstybių lygmenimis atsakingi už energetikos ir klimato politiką, veiksmų koordinavimo principais. Jose taip pat pabrėžta, kad valdymo sistema turėtų padėti užtikrinti sutartų 2030 m. energetikos ir klimato tikslų įgyvendinimą ir stebėti bendrą Sąjungos pažangą penkiais energetikos sąjungos aspektais įgyvendinant
  politikos
  uždavinius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

2015 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadose (16) pripažinta, kad energetikos sąjungos valdymas bus esminė efektyvaus ir veiksmingo energetikos sąjungos kūrimo ir jos uždavinių įgyvendinimo priemonė. Jose pabrėžta, kad valdymo sistema turėtų būti grindžiama klimato ir energetikos politikos įgyvendinimo strateginio planavimo ir ataskaitų teikimo integravimo ir subjektų, kurie Sąjungos, regionų ir valstybių lygmenimis atsakingi už energetikos ir klimato politiką, veiksmų koordinavimo principais. Jose taip pat pabrėžta, kad valdymo sistema turėtų padėti užtikrinti sutartų 2030 m. energetikos ir klimato tikslų įgyvendinimą ir stebėti bendrą Sąjungos pažangą penkiais energetikos sąjungos aspektais įgyvendinant
  politikos
  uždavinius;

| (10) | 2015 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadose (16) pripažinta, kad energetikos sąjungos valdymas bus esminė efektyvaus ir veiksmingo energetikos sąjungos kūrimo ir jos uždavinių įgyvendinimo priemonė. Jose pabrėžta, kad valdymo sistema turėtų būti grindžiama klimato ir energetikos politikos įgyvendinimo strateginio planavimo ir ataskaitų teikimo integravimo ir subjektų, kurie Sąjungos, regionų ir valstybių lygmenimis atsakingi už energetikos ir klimato politiką, veiksmų koordinavimo principais. Jose taip pat pabrėžta, kad valdymo sistema turėtų padėti užtikrinti sutartų 2030 m. energetikos ir klimato tikslų įgyvendinimą ir stebėti bendrą
  kiekvienos valstybės narės ir
  Sąjungos pažangą penkiais energetikos sąjungos aspektais įgyvendinant
  tikslus ir
  uždavinius; |
| --- | --- |

(10)

2015 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadose (16) pripažinta, kad energetikos sąjungos valdymas bus esminė efektyvaus ir veiksmingo energetikos sąjungos kūrimo ir jos uždavinių įgyvendinimo priemonė. Jose pabrėžta, kad valdymo sistema turėtų būti grindžiama klimato ir energetikos politikos įgyvendinimo strateginio planavimo ir ataskaitų teikimo integravimo ir subjektų, kurie Sąjungos, regionų ir valstybių lygmenimis atsakingi už energetikos ir klimato politiką, veiksmų koordinavimo principais. Jose taip pat pabrėžta, kad valdymo sistema turėtų padėti užtikrinti sutartų 2030 m. energetikos ir klimato tikslų įgyvendinimą ir stebėti bendrą
  kiekvienos valstybės narės ir
  Sąjungos pažangą penkiais energetikos sąjungos aspektais įgyvendinant
  tikslus ir
  uždavinius;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | todėl pagrindinis energetikos sąjungos valdymo sistemos uždavinys turėtų būti sudaryti sąlygas įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir, visų pirma, 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos tikslus. Taigi šis reglamentas susijęs su sektorių teisės aktais, kuriais įgyvendinami 2030 m. energetikos ir klimato politikos tikslai. Valstybėms narėms reikalinga galimybė lanksčiai rinktis politikos priemones, kurios geriausiai atitinka jų nacionalinius energijos rūšių derinius ir prioritetus, tačiau tas lankstumas turėtų būti suderinamas su tolesne rinkos integracija, didesne konkurencija, klimato ir energetikos politikos uždavinių įgyvendinimu ir laipsnišku perėjimu prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

todėl pagrindinis energetikos sąjungos valdymo sistemos uždavinys turėtų būti sudaryti sąlygas įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir, visų pirma, 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos tikslus. Taigi šis reglamentas susijęs su sektorių teisės aktais, kuriais įgyvendinami 2030 m. energetikos ir klimato politikos tikslai. Valstybėms narėms reikalinga galimybė lanksčiai rinktis politikos priemones, kurios geriausiai atitinka jų nacionalinius energijos rūšių derinius ir prioritetus, tačiau tas lankstumas turėtų būti suderinamas su tolesne rinkos integracija, didesne konkurencija, klimato ir energetikos politikos uždavinių įgyvendinimu ir laipsnišku perėjimu prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos;

| (12) | todėl pagrindinis energetikos sąjungos valdymo sistemos uždavinys turėtų būti sudaryti sąlygas įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir, visų pirma, 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos tikslus
  išmetamų ŠESD kiekio mažinimo, atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo srityje
  . Taigi šis reglamentas susijęs su sektorių teisės aktais, kuriais įgyvendinami 2030 m. energetikos ir klimato politikos tikslai. Valstybėms narėms reikalinga galimybė lanksčiai rinktis politikos priemones, kurios geriausiai atitinka jų nacionalinius energijos rūšių derinius ir prioritetus, tačiau tas lankstumas turėtų būti suderinamas su tolesne rinkos integracija, didesne konkurencija, klimato ir energetikos politikos uždavinių įgyvendinimu ir laipsnišku perėjimu prie
  tvarios
  mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos
  , grindžiamos labai efektyviu energijos vartojimu ir atsinaujinančiaisiais ištekliais pagrįsta ekonomika. Siekiant užtikrinti ilgalaikių klimato ir energetikos strategijų kokybę ir palyginamumą, reikėtų pradėti joms taikyti privalomą modelį; |
| --- | --- |

(12)

todėl pagrindinis energetikos sąjungos valdymo sistemos uždavinys turėtų būti sudaryti sąlygas įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius ir, visų pirma, 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos tikslus
  išmetamų ŠESD kiekio mažinimo, atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo srityje
  . Taigi šis reglamentas susijęs su sektorių teisės aktais, kuriais įgyvendinami 2030 m. energetikos ir klimato politikos tikslai. Valstybėms narėms reikalinga galimybė lanksčiai rinktis politikos priemones, kurios geriausiai atitinka jų nacionalinius energijos rūšių derinius ir prioritetus, tačiau tas lankstumas turėtų būti suderinamas su tolesne rinkos integracija, didesne konkurencija, klimato ir energetikos politikos uždavinių įgyvendinimu ir laipsnišku perėjimu prie
  tvarios
  mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos
  , grindžiamos labai efektyviu energijos vartojimu ir atsinaujinančiaisiais ištekliais pagrįsta ekonomika. Siekiant užtikrinti ilgalaikių klimato ir energetikos strategijų kokybę ir palyginamumą, reikėtų pradėti joms taikyti privalomą modelį;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | kad būtų
  pereita
  prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos reikia, kad keistųsi investicijų tendencijos ir visose politikos srityse būtų taikomos paskatos. Norint sumažinti išmetamą ŠESD kiekį, reikia didinti Europos ekonomikos efektyvumą ir inovatyvumą, o šiais veiksmais visų pirma turėtų būti siekiama gerinti oro kokybę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

kad būtų
  pereita
  prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos reikia, kad keistųsi investicijų tendencijos ir visose politikos srityse būtų taikomos paskatos. Norint sumažinti išmetamą ŠESD kiekį, reikia didinti Europos ekonomikos efektyvumą ir inovatyvumą, o šiais veiksmais visų pirma turėtų būti siekiama gerinti oro kokybę;

| (13) | kad būtų
  užtikrintas socialiniu požiūriu priimtinas perėjimas
  prie
  tvarios
  mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, reikia, kad
  smarkiai
  keistųsi investicijų
  , ypač viešųjų ir privačių,
  tendencijos ir visose politikos srityse būtų taikomos paskatos
  , taip pat vykdomos regioninės rinkos reformos
  . Norint sumažinti išmetamą ŠESD kiekį, reikia didinti Europos ekonomikos efektyvumą ir inovatyvumą, o šiais veiksmais visų pirma turėtų būti siekiama
  kurti tvarias darbo vietas ir
  gerinti oro kokybę; |
| --- | --- |

(13)

kad būtų
  užtikrintas socialiniu požiūriu priimtinas perėjimas
  prie
  tvarios
  mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, reikia, kad
  smarkiai
  keistųsi investicijų
  , ypač viešųjų ir privačių,
  tendencijos ir visose politikos srityse būtų taikomos paskatos
  , taip pat vykdomos regioninės rinkos reformos
  . Norint sumažinti išmetamą ŠESD kiekį, reikia didinti Europos ekonomikos efektyvumą ir inovatyvumą, o šiais veiksmais visų pirma turėtų būti siekiama
  kurti tvarias darbo vietas ir
  gerinti oro kokybę;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | Sąjunga ir valstybės narės turėtų imtis konkrečių veiksmų, kad būtų uždraustos energijai ar bent iškastiniam kurui skirtos subsidijos, siekiant laikytis G 7 ir G 20 ir Paryžiaus susitarime nustatytų tarptautinių įsipareigojimų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

Sąjunga ir valstybės narės turėtų imtis konkrečių veiksmų, kad būtų uždraustos energijai ar bent iškastiniam kurui skirtos subsidijos, siekiant laikytis G 7 ir G 20 ir Paryžiaus susitarime nustatytų tarptautinių įsipareigojimų;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | ŠESD ir oro teršalai daugiausia išmetami iš įprastų šaltinių, todėl įgyvendinant politiką, kuria siekiama mažinti ŠESD kiekį, kartu būtų užtikrinta geresnė oro kokybė, o ši nauda atsvertų
  kai kurias arba visas
  artimiausiu laikotarpiu dėl ŠESD mažinimo patiriamas sąnaudas. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/81/EB (18) teikiami duomenys yra svarbus informacijos šaltinis, kuriuo remiantis vedama ŠESD apskaita ir rengiami nacionaliniai planai, todėl reikėtų pripažinti, kad svarbu, jog pagal tą direktyvą teikiami ir į ŠESD apskaitą įtraukiami duomenys būtų nuoseklūs; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

ŠESD ir oro teršalai daugiausia išmetami iš įprastų šaltinių, todėl įgyvendinant politiką, kuria siekiama mažinti ŠESD kiekį, kartu būtų užtikrinta geresnė oro kokybė, o ši nauda atsvertų
  kai kurias arba visas
  artimiausiu laikotarpiu dėl ŠESD mažinimo patiriamas sąnaudas. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/81/EB (18) teikiami duomenys yra svarbus informacijos šaltinis, kuriuo remiantis vedama ŠESD apskaita ir rengiami nacionaliniai planai, todėl reikėtų pripažinti, kad svarbu, jog pagal tą direktyvą teikiami ir į ŠESD apskaitą įtraukiami duomenys būtų nuoseklūs;

| (14) | ŠESD ir oro teršalai daugiausia išmetami iš įprastų šaltinių, todėl įgyvendinant politiką, kuria siekiama mažinti ŠESD kiekį, kartu būtų užtikrinta geresnė
  visuomenės sveikata ir
  oro kokybė,
  ypač miestų teritorijose,
  o ši nauda atsvertų artimiausiu laikotarpiu dėl ŠESD mažinimo patiriamas sąnaudas. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/81/EB (18) teikiami duomenys yra svarbus informacijos šaltinis, kuriuo remiantis vedama ŠESD apskaita ir rengiami nacionaliniai planai, todėl reikėtų pripažinti, kad svarbu, jog pagal tą direktyvą teikiami ir į ŠESD apskaitą įtraukiami duomenys būtų nuoseklūs; |
| --- | --- |

(14)

ŠESD ir oro teršalai daugiausia išmetami iš įprastų šaltinių, todėl įgyvendinant politiką, kuria siekiama mažinti ŠESD kiekį, kartu būtų užtikrinta geresnė
  visuomenės sveikata ir
  oro kokybė,
  ypač miestų teritorijose,
  o ši nauda atsvertų artimiausiu laikotarpiu dėl ŠESD mažinimo patiriamas sąnaudas. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/81/EB (18) teikiami duomenys yra svarbus informacijos šaltinis, kuriuo remiantis vedama ŠESD apskaita ir rengiami nacionaliniai planai, todėl reikėtų pripažinti, kad svarbu, jog pagal tą direktyvą teikiami ir į ŠESD apskaitą įtraukiami duomenys būtų nuoseklūs;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | atsižvelgiant į Komisijos tvirtą įsipareigojimą užtikrinti geresnį reglamentavimą, energetikos sąjungos valdymo sistema turėtų padėti gerokai sumažinti valstybėms narėms, Komisijai ir kitoms Sąjungos institucijoms tenkančią administracinę
  naštą
  ir užtikrinti Sąjungos
  ir
  nacionaliniu lygmenimis įgyvendinamos politikos ir priemonių nuoseklumą ir tinkamumą, siekiant, kad pertvarkius energetikos sistemą būtų pereita prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

atsižvelgiant į Komisijos tvirtą įsipareigojimą užtikrinti geresnį reglamentavimą, energetikos sąjungos valdymo sistema turėtų padėti gerokai sumažinti valstybėms narėms, Komisijai ir kitoms Sąjungos institucijoms tenkančią administracinę
  naštą
  ir užtikrinti Sąjungos
  ir
  nacionaliniu lygmenimis įgyvendinamos politikos ir priemonių nuoseklumą ir tinkamumą, siekiant, kad pertvarkius energetikos sistemą būtų pereita prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos;

| (16) | atsižvelgiant į Komisijos tvirtą įsipareigojimą užtikrinti geresnį reglamentavimą
  ir nuosekliai laikantis mokslinių tyrimų, inovacijų ir investicijų politikos
  , energetikos sąjungos valdymo sistema turėtų padėti gerokai sumažinti valstybėms narėms,
  susijusiems suinteresuotiesiems subjektams,
  Komisijai ir kitoms Sąjungos institucijoms tenkančią administracinę
  painiavą
  ir užtikrinti Sąjungos
  , makroregionų, regionų,
  nacionaliniu
  ir vietos
  lygmenimis įgyvendinamos politikos ir priemonių nuoseklumą ir tinkamumą, siekiant, kad pertvarkius energetikos sistemą būtų pereita prie
  tvarios
  mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgiant į Komisijos tvirtą įsipareigojimą užtikrinti geresnį reglamentavimą
  ir nuosekliai laikantis mokslinių tyrimų, inovacijų ir investicijų politikos
  , energetikos sąjungos valdymo sistema turėtų padėti gerokai sumažinti valstybėms narėms,
  susijusiems suinteresuotiesiems subjektams,
  Komisijai ir kitoms Sąjungos institucijoms tenkančią administracinę
  painiavą
  ir užtikrinti Sąjungos
  , makroregionų, regionų,
  nacionaliniu
  ir vietos
  lygmenimis įgyvendinamos politikos ir priemonių nuoseklumą ir tinkamumą, siekiant, kad pertvarkius energetikos sistemą būtų pereita prie
  tvarios
  mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | energetikos sąjungos uždaviniai turėtų būti įgyvendinami derinant Sąjungos iniciatyvas ir integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose nustatytą nuoseklią nacionalinę politiką. Naudingos, pokyčius nacionaliniu lygmeniu paskatinusios priemonės – Sąjungos energetikos ir klimato sektorių teisės aktuose nustatyti planavimo reikalavimai. Kadangi jie buvo nustatyti skirtingu metu, atsirado dubliavimosi ir nepakankamai dėmesio skirta skirtingų politikos sričių sinergijai ir sąveikai
  . Todėl
  šiuo metu klimato ir energetikos srityse atskirai atliekama planavimo, ataskaitų teikimo ir stebėjimo veikla turėtų būti
  kuo labiau
  supaprastinta ir integruota; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

energetikos sąjungos uždaviniai turėtų būti įgyvendinami derinant Sąjungos iniciatyvas ir integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose nustatytą nuoseklią nacionalinę politiką. Naudingos, pokyčius nacionaliniu lygmeniu paskatinusios priemonės – Sąjungos energetikos ir klimato sektorių teisės aktuose nustatyti planavimo reikalavimai. Kadangi jie buvo nustatyti skirtingu metu, atsirado dubliavimosi ir nepakankamai dėmesio skirta skirtingų politikos sričių sinergijai ir sąveikai
  . Todėl
  šiuo metu klimato ir energetikos srityse atskirai atliekama planavimo, ataskaitų teikimo ir stebėjimo veikla turėtų būti
  kuo labiau
  supaprastinta ir integruota;

| (17) | energetikos sąjungos
  tikslai ir
  uždaviniai turėtų būti įgyvendinami derinant Sąjungos iniciatyvas ir integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose nustatytą nuoseklią nacionalinę politiką. Naudingos, pokyčius nacionaliniu lygmeniu paskatinusios priemonės – Sąjungos energetikos ir klimato sektorių teisės aktuose nustatyti planavimo reikalavimai. Kadangi jie buvo nustatyti skirtingu metu, atsirado dubliavimosi ir nepakankamai dėmesio skirta skirtingų politikos sričių sinergijai ir sąveikai
  , pakenkta išlaidų veiksmingumui.
  Šiuo metu klimato ir energetikos srityse atskirai atliekama planavimo, ataskaitų teikimo ir stebėjimo veikla
  prireikus
  turėtų būti supaprastinta ir integruota; |
| --- | --- |

(17)

energetikos sąjungos
  tikslai ir
  uždaviniai turėtų būti įgyvendinami derinant Sąjungos iniciatyvas ir integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose nustatytą nuoseklią nacionalinę politiką. Naudingos, pokyčius nacionaliniu lygmeniu paskatinusios priemonės – Sąjungos energetikos ir klimato sektorių teisės aktuose nustatyti planavimo reikalavimai. Kadangi jie buvo nustatyti skirtingu metu, atsirado dubliavimosi ir nepakankamai dėmesio skirta skirtingų politikos sričių sinergijai ir sąveikai
  , pakenkta išlaidų veiksmingumui.
  Šiuo metu klimato ir energetikos srityse atskirai atliekama planavimo, ataskaitų teikimo ir stebėjimo veikla
  prireikus
  turėtų būti supaprastinta ir integruota;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17a) | būtina įvertinti esamos ir planuojamos politikos ir priemonių, kurias įgyvendinant siekiama sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, sąveiką, o valstybės narės turėtų pateikti kiekybinį ir kokybinį vertinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17a)

būtina įvertinti esamos ir planuojamos politikos ir priemonių, kurias įgyvendinant siekiama sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, sąveiką, o valstybės narės turėtų pateikti kiekybinį ir kokybinį vertinimą;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

17 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17b) | valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų nacionaliniai energetikos ir klimato srities veiksmų planai ir ilgalaikės taršos mažinimo strategijos būtų politiškai suderintos su JT Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17b)

valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų nacionaliniai energetikos ir klimato srities veiksmų planai ir ilgalaikės taršos mažinimo strategijos būtų politiškai suderintos su JT Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m.;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | integruoti nacionaliniai energetikos ir klimato srities veiksmų planai turėtų apimti dešimties metų laikotarpius ir juose turėtų būti pateikiama dabartinės energetikos sistemos ir politikos apžvalga. Šiuose analize grįstinuose planuose turėtų būti nustatyti su kiekvienu iš penkių energetikos sąjungos aspektų susiję nacionaliniai uždaviniai ir atitinkama politika bei priemonės tiems uždaviniams įgyvendinti. Nacionaliniuose planuose, apimančiuose pirmąjį 2021–2030 m. laikotarpį, ypatingas dėmesys turėtų būti teikiamas 2030 m. išmetamo ŠESD kiekio mažinimo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos, energijos vartojimo efektyvumo ir elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo tikslams. Valstybės narės turėtų siekti užtikrinti, kad nacionaliniai planai derėtų su darnaus vystymosi tikslais ir padėtų jų siekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

integruoti nacionaliniai energetikos ir klimato srities veiksmų planai turėtų apimti dešimties metų laikotarpius ir juose turėtų būti pateikiama dabartinės energetikos sistemos ir politikos apžvalga. Šiuose analize grįstinuose planuose turėtų būti nustatyti su kiekvienu iš penkių energetikos sąjungos aspektų susiję nacionaliniai uždaviniai ir atitinkama politika bei priemonės tiems uždaviniams įgyvendinti. Nacionaliniuose planuose, apimančiuose pirmąjį 2021–2030 m. laikotarpį, ypatingas dėmesys turėtų būti teikiamas 2030 m. išmetamo ŠESD kiekio mažinimo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos, energijos vartojimo efektyvumo ir elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo tikslams. Valstybės narės turėtų siekti užtikrinti, kad nacionaliniai planai derėtų su darnaus vystymosi tikslais ir padėtų jų siekti;

| (18) | integruoti nacionaliniai energetikos ir klimato srities veiksmų planai turėtų apimti dešimties metų laikotarpius ir juose turėtų būti pateikiama dabartinės energetikos sistemos ir politikos apžvalga. Šiuose analize grįstinuose planuose turėtų būti nustatyti su kiekvienu iš penkių energetikos sąjungos aspektų susiję nacionaliniai
  tikslai arba
  uždaviniai ir atitinkama politika bei priemonės tiems uždaviniams įgyvendinti. Nacionaliniuose planuose, apimančiuose pirmąjį 2021–2030 m. laikotarpį, ypatingas dėmesys turėtų būti teikiamas 2030 m. išmetamo ŠESD kiekio mažinimo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos, energijos vartojimo efektyvumo ir elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo tikslams. Valstybės narės turėtų siekti užtikrinti, kad nacionaliniai planai derėtų su darnaus vystymosi tikslais ir padėtų jų siekti; |
| --- | --- |

(18)

integruoti nacionaliniai energetikos ir klimato srities veiksmų planai turėtų apimti dešimties metų laikotarpius ir juose turėtų būti pateikiama dabartinės energetikos sistemos ir politikos apžvalga. Šiuose analize grįstinuose planuose turėtų būti nustatyti su kiekvienu iš penkių energetikos sąjungos aspektų susiję nacionaliniai
  tikslai arba
  uždaviniai ir atitinkama politika bei priemonės tiems uždaviniams įgyvendinti. Nacionaliniuose planuose, apimančiuose pirmąjį 2021–2030 m. laikotarpį, ypatingas dėmesys turėtų būti teikiamas 2030 m. išmetamo ŠESD kiekio mažinimo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos, energijos vartojimo efektyvumo ir elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo tikslams. Valstybės narės turėtų siekti užtikrinti, kad nacionaliniai planai derėtų su darnaus vystymosi tikslais ir padėtų jų siekti;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

18 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (18a) | rengdamos savo integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus valstybės narės turėtų įvertinti, kiek namų ūkių patiria energijos nepriteklių, atsižvelgiant į būtinas buitines energetines paslaugas, kurių reikia, kad atitinkamomis nacionalinėmis sąlygomis būtų užtikrintas būtiniausias gyvenimo lygis, kurio tie namų ūkiai negali pasiekti dėl mažų pajamų, didelių energijos išlaidų ir jų būstų menko energijos vartojimo efektyvumo. Valstybės narės turėtų apibrėžti esamą ir planuojamą energijos nepritekliaus šalinimo politiką ir priemones ir, prireikus, įtraukti į juos tikslą sumažinti energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių skaičių. Komisija turėtų priimti valstybėms narėms skirtą energijos nepritekliaus apibrėžimo metodiką, o kiekviena valstybė narė, atsižvelgdama į savo konkrečias nacionalines aplinkybes, turėtų apibrėžti energijos nepriteklių patiriančius namų ūkius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18a)

rengdamos savo integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus valstybės narės turėtų įvertinti, kiek namų ūkių patiria energijos nepriteklių, atsižvelgiant į būtinas buitines energetines paslaugas, kurių reikia, kad atitinkamomis nacionalinėmis sąlygomis būtų užtikrintas būtiniausias gyvenimo lygis, kurio tie namų ūkiai negali pasiekti dėl mažų pajamų, didelių energijos išlaidų ir jų būstų menko energijos vartojimo efektyvumo. Valstybės narės turėtų apibrėžti esamą ir planuojamą energijos nepritekliaus šalinimo politiką ir priemones ir, prireikus, įtraukti į juos tikslą sumažinti energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių skaičių. Komisija turėtų priimti valstybėms narėms skirtą energijos nepritekliaus apibrėžimo metodiką, o kiekviena valstybė narė, atsižvelgdama į savo konkrečias nacionalines aplinkybes, turėtų apibrėžti energijos nepriteklių patiriančius namų ūkius;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

18 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (18b) | valstybės narės turėtų užtikrinti, kad Sąjungos finansavimas pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą būtų įtrauktas į jų integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus. Nacionaliniais asignavimais pagal daugiametę finansinę programą po 2020 m. reikėtų aktyviai padėti įgyvendinti energetikos sąjungos tikslus ir uždavinius, ypač išmetamo ŠESD kiekio mažinimo sektoriuose, įskaitant teršalų šalinimą absorbentais, atsinaujinančiąją energiją ir energijos vartojimo efektyvumą. Tam daugiametės finansinės programos po 2020 m. programavimo procesas nacionaliniu ir vietos lygmenimis turėtų būti vykdomas kartu su Komisijos atliekamu integruotų nacionalinių energetikos ir klimato planų vertinimu, siekiant atspindėti plačius užmojus, ypač atsižvelgiant į ilgalaikius Paryžiaus susitarimo tikslus ir darnaus vystymosi tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18b)

valstybės narės turėtų užtikrinti, kad Sąjungos finansavimas pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą būtų įtrauktas į jų integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus. Nacionaliniais asignavimais pagal daugiametę finansinę programą po 2020 m. reikėtų aktyviai padėti įgyvendinti energetikos sąjungos tikslus ir uždavinius, ypač išmetamo ŠESD kiekio mažinimo sektoriuose, įskaitant teršalų šalinimą absorbentais, atsinaujinančiąją energiją ir energijos vartojimo efektyvumą. Tam daugiametės finansinės programos po 2020 m. programavimo procesas nacionaliniu ir vietos lygmenimis turėtų būti vykdomas kartu su Komisijos atliekamu integruotų nacionalinių energetikos ir klimato planų vertinimu, siekiant atspindėti plačius užmojus, ypač atsižvelgiant į ilgalaikius Paryžiaus susitarimo tikslus ir darnaus vystymosi tikslus;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

19 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19a) | valstybės narės turėtų sukurti nuolatinę daugiapakopę dialogo energetikos klausimais platformą, suburiančią vietos valdžios institucijas, pilietinės visuomenės organizacijas, verslo bendruomenę, investuotojus ir kitus susijusius suinteresuotuosius subjektus, kad jie galėtų aptarti įvairias numatytas energetikos ir klimato politikos galimybes. Integruoti nacionaliniai energetikos ir klimato planai, taip pat ilgalaikės klimato ir energetikos strategijos turėtų būti aptartos naudojantis ta platforma; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19a)

valstybės narės turėtų sukurti nuolatinę daugiapakopę dialogo energetikos klausimais platformą, suburiančią vietos valdžios institucijas, pilietinės visuomenės organizacijas, verslo bendruomenę, investuotojus ir kitus susijusius suinteresuotuosius subjektus, kad jie galėtų aptarti įvairias numatytas energetikos ir klimato politikos galimybes. Integruoti nacionaliniai energetikos ir klimato planai, taip pat ilgalaikės klimato ir energetikos strategijos turėtų būti aptartos naudojantis ta platforma;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | įgyvendinant energetikos ir klimato politiką ir priemones daromas poveikis aplinkai. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visuomenė galėtų veiksmingai ankstyvame etape dalyvauti ir su ja būtų konsultuojamasi rengiant integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, jei taikoma, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/42/EB (24) ir 1998 m. birželio 25 d. Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEE) konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvencijos) nuostatas. Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad rengiant integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus
  dalyvautų socialiniai partneriai
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

įgyvendinant energetikos ir klimato politiką ir priemones daromas poveikis aplinkai. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visuomenė galėtų veiksmingai ankstyvame etape dalyvauti ir su ja būtų konsultuojamasi rengiant integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, jei taikoma, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/42/EB (24) ir 1998 m. birželio 25 d. Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEE) konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvencijos) nuostatas. Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad rengiant integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus
  dalyvautų socialiniai partneriai
  ;

| (20) | įgyvendinant energetikos ir klimato politiką ir priemones daromas poveikis aplinkai. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visuomenė galėtų veiksmingai ankstyvame etape
  aktyviai
  dalyvauti ir su ja būtų konsultuojamasi rengiant integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus
  ir ilgalaikes klimato ir energetikos strategijas
  , jei taikoma, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/42/EB (24) ir 1998 m. birželio 25 d. Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEE) konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvencijos) nuostatas. Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad
  socialiniai partneriai, vietos valdžios institucijos ir visi susiję suinteresuotieji subjektai dalyvautų ankstyvuose planavimo ir ataskaitų teikimo etapuose ir
  rengiant integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus
  ir ilgalaikes strategijas
  ; |
| --- | --- |

(20)

įgyvendinant energetikos ir klimato politiką ir priemones daromas poveikis aplinkai. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visuomenė galėtų veiksmingai ankstyvame etape
  aktyviai
  dalyvauti ir su ja būtų konsultuojamasi rengiant integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus
  ir ilgalaikes klimato ir energetikos strategijas
  , jei taikoma, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/42/EB (24) ir 1998 m. birželio 25 d. Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEE) konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvencijos) nuostatas. Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad
  socialiniai partneriai, vietos valdžios institucijos ir visi susiję suinteresuotieji subjektai dalyvautų ankstyvuose planavimo ir ataskaitų teikimo etapuose ir
  rengiant integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus
  ir ilgalaikes strategijas
  ;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | kad būtų užtikrintas veiksmingas energetikos sąjungos
  uždavinių
  įgyvendinimas, labai svarbus regioninis bendradarbiavimas
  . Valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė teikti pastabas dėl dar nebaigtų rengti kitų valstybių narių planų, kad būtų išvengta nenuoseklumo ir galimo neigiamo poveikio kitoms valstybėms narėms ir būtų užtikrintas bendrų uždavinių įgyvendinimas drauge. Regioninis bendradarbiavimas rengiant bei baigiant rengti nacionalinius planus ir vėliau juos įgyvendinant turėtų būti esminis veiksnys, skatinantis gerinti priemonių veiksmingumą bei efektyvumą ir didinti rinkos integraciją ir energetinį saugumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

kad būtų užtikrintas veiksmingas energetikos sąjungos
  uždavinių
  įgyvendinimas, labai svarbus regioninis bendradarbiavimas
  . Valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė teikti pastabas dėl dar nebaigtų rengti kitų valstybių narių planų, kad būtų išvengta nenuoseklumo ir galimo neigiamo poveikio kitoms valstybėms narėms ir būtų užtikrintas bendrų uždavinių įgyvendinimas drauge. Regioninis bendradarbiavimas rengiant bei baigiant rengti nacionalinius planus ir vėliau juos įgyvendinant turėtų būti esminis veiksnys, skatinantis gerinti priemonių veiksmingumą bei efektyvumą ir didinti rinkos integraciją ir energetinį saugumą;

| (21) | makroregioninės ir regioninės partnerystės yra būtinos valstybėms narėms siekiant bendrai įgyvendinti tam tikrą politiką ir priemones, kuriomis padedama siekti bendrų tikslų ir
  uždavinių
  užtikrinant optimalų sąnaudų efektyvumą. Komisija turėtų sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms bendradarbiauti tarpusavyje.
  Valstybėms narėms
  taip pat
  turėtų būti suteikta galimybė teikti pastabas dėl dar nebaigtų rengti kitų valstybių narių planų, kad būtų išvengta nenuoseklumo ir galimo neigiamo poveikio kitoms valstybėms narėms ir būtų užtikrintas bendrų uždavinių įgyvendinimas drauge.
  Makroregioninis ir
  regioninis bendradarbiavimas rengiant bei baigiant rengti nacionalinius planus ir vėliau juos įgyvendinant turėtų būti esminis veiksnys, skatinantis gerinti priemonių veiksmingumą bei efektyvumą ir didinti rinkos integraciją ir energetinį saugumą; |
| --- | --- |

(21)

makroregioninės ir regioninės partnerystės yra būtinos valstybėms narėms siekiant bendrai įgyvendinti tam tikrą politiką ir priemones, kuriomis padedama siekti bendrų tikslų ir
  uždavinių
  užtikrinant optimalų sąnaudų efektyvumą. Komisija turėtų sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms bendradarbiauti tarpusavyje.
  Valstybėms narėms
  taip pat
  turėtų būti suteikta galimybė teikti pastabas dėl dar nebaigtų rengti kitų valstybių narių planų, kad būtų išvengta nenuoseklumo ir galimo neigiamo poveikio kitoms valstybėms narėms ir būtų užtikrintas bendrų uždavinių įgyvendinimas drauge.
  Makroregioninis ir
  regioninis bendradarbiavimas rengiant bei baigiant rengti nacionalinius planus ir vėliau juos įgyvendinant turėtų būti esminis veiksnys, skatinantis gerinti priemonių veiksmingumą bei efektyvumą ir didinti rinkos integraciją ir energetinį saugumą;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | siekiant užtikrinti nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumą bei nuspėjamumą ir taip užtikrinti tikrumą
  investuotojams
  , nacionaliniai planai turėtų būti stabilūs.
  Tačiau, kad valstybės narės turėtų galimybę prisitaikyti prie reikšmingai kintančių aplinkybių, turėtų būti numatyta galimybė nacionalinius planus kartą
  per dešimties metų laikotarpį
  , kurį jie apima, atnaujinti. 2021–2030 m. laikotarpio planus valstybės narės turėtų turėti galimybę atnaujinti iki 2024 m. sausio 1 d.
  Tikslai
  , uždaviniai
  ir
  veiksmai
  turėtų būti keičiami tik siekiant atsižvelgti į didesnį bendro užmojo, visų pirma susijusio su
  2030 m.
  energetikos ir klimato politikos tikslais, mastą.
  Atnaujindamos
  planus, valstybės narės turėtų stengtis sušvelninti bet kokį neigiamą poveikį aplinkai, kuris paaiškėja rengiant integruotas ataskaitas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

siekiant užtikrinti nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumą bei nuspėjamumą ir taip užtikrinti tikrumą
  investuotojams
  , nacionaliniai planai turėtų būti stabilūs.
  Tačiau, kad valstybės narės turėtų galimybę prisitaikyti prie reikšmingai kintančių aplinkybių, turėtų būti numatyta galimybė nacionalinius planus kartą
  per dešimties metų laikotarpį
  , kurį jie apima, atnaujinti. 2021–2030 m. laikotarpio planus valstybės narės turėtų turėti galimybę atnaujinti iki 2024 m. sausio 1 d.
  Tikslai
  , uždaviniai
  ir
  veiksmai
  turėtų būti keičiami tik siekiant atsižvelgti į didesnį bendro užmojo, visų pirma susijusio su
  2030 m.
  energetikos ir klimato politikos tikslais, mastą.
  Atnaujindamos
  planus, valstybės narės turėtų stengtis sušvelninti bet kokį neigiamą poveikį aplinkai, kuris paaiškėja rengiant integruotas ataskaitas;

| (22) | siekiant užtikrinti nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumą bei nuspėjamumą ir taip užtikrinti tikrumą
  dėl investicijų
  , nacionaliniai planai turėtų būti stabilūs.
  Reguliariai
  per dešimties metų laikotarpį
  pateikdamos nacionalinius
  planus valstybės narės
  įgyja
  galimybę
  prisitaikyti prie reikšmingai kintančių aplinkybių
  . Tikslai ir
  uždaviniai
  turėtų būti keičiami tik siekiant atsižvelgti į didesnį bendro užmojo, visų pirma susijusio su energetikos ir klimato politikos tikslais, mastą.
  Pagal tuos
  planus, valstybės narės turėtų stengtis sušvelninti bet kokį neigiamą poveikį aplinkai, kuris paaiškėja rengiant integruotas ataskaitas; |
| --- | --- |

(22)

siekiant užtikrinti nacionalinės politikos ir priemonių skaidrumą bei nuspėjamumą ir taip užtikrinti tikrumą
  dėl investicijų
  , nacionaliniai planai turėtų būti stabilūs.
  Reguliariai
  per dešimties metų laikotarpį
  pateikdamos nacionalinius
  planus valstybės narės
  įgyja
  galimybę
  prisitaikyti prie reikšmingai kintančių aplinkybių
  . Tikslai ir
  uždaviniai
  turėtų būti keičiami tik siekiant atsižvelgti į didesnį bendro užmojo, visų pirma susijusio su energetikos ir klimato politikos tikslais, mastą.
  Pagal tuos
  planus, valstybės narės turėtų stengtis sušvelninti bet kokį neigiamą poveikį aplinkai, kuris paaiškėja rengiant integruotas ataskaitas;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | siekiant prisidėti prie ekonomikos pertvarkos, darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir platesnių darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo, taip pat pradėti tinkamai ir ekonomiškai efektyviai įgyvendinti Paryžiaus susitarime nustatytą ilgalaikį tikslą, labai svarbios yra ilgalaikės stabilios
  išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo
  strategijos. Be to, Paryžiaus susitarimo šalys raginamos iki 2020 m. pateikti savo ilgalaikes, į amžiaus vidurį orientuotas vystymosi išmetant mažai ŠESD strategijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

siekiant prisidėti prie ekonomikos pertvarkos, darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir platesnių darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo, taip pat pradėti tinkamai ir ekonomiškai efektyviai įgyvendinti Paryžiaus susitarime nustatytą ilgalaikį tikslą, labai svarbios yra ilgalaikės stabilios
  išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo
  strategijos. Be to, Paryžiaus susitarimo šalys raginamos iki 2020 m. pateikti savo ilgalaikes, į amžiaus vidurį orientuotas vystymosi išmetant mažai ŠESD strategijas;

| (23) | siekiant prisidėti prie ekonomikos pertvarkos, darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir platesnių darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo, taip pat pradėti tinkamai ir ekonomiškai efektyviai įgyvendinti Paryžiaus susitarime nustatytą ilgalaikį tikslą, labai svarbios yra ilgalaikės stabilios
  klimato ir energetikos
  strategijos. Be to, Paryžiaus susitarimo šalys raginamos iki 2020 m. pateikti savo ilgalaikes, į amžiaus vidurį orientuotas vystymosi išmetant mažai ŠESD strategijas; |
| --- | --- |

(23)

siekiant prisidėti prie ekonomikos pertvarkos, darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir platesnių darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo, taip pat pradėti tinkamai ir ekonomiškai efektyviai įgyvendinti Paryžiaus susitarime nustatytą ilgalaikį tikslą, labai svarbios yra ilgalaikės stabilios
  klimato ir energetikos
  strategijos. Be to, Paryžiaus susitarimo šalys raginamos iki 2020 m. pateikti savo ilgalaikes, į amžiaus vidurį orientuotas vystymosi išmetant mažai ŠESD strategijas;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

23 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (23a) | valstybės narės turėtų parengti ilgalaikes 2050 m. ir vėlesnes klimato ir energetikos strategijas, kuriose būtų nustatytos reikiamos pertvarkos skirtinguose sektoriuose, kurios yra būtinos siekiant pereiti prie atsinaujinančiosios energijos sistemos ir pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslus. Strategijos turėtų atitikti teisingą likusio pasaulinio anglies dioksido biudžeto Sąjungos dalį ir turėtų būti parengtos atvirai ir skaidriai ir visapusiškai dalyvaujant atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams. Integruoti nacionaliniai energetikos ir klimato srities veiksmų planai turėtų būti pagrįsti ilgalaikėmis klimato ir energetikos strategijomis ir turėtų jas atitikti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23a)

valstybės narės turėtų parengti ilgalaikes 2050 m. ir vėlesnes klimato ir energetikos strategijas, kuriose būtų nustatytos reikiamos pertvarkos skirtinguose sektoriuose, kurios yra būtinos siekiant pereiti prie atsinaujinančiosios energijos sistemos ir pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslus. Strategijos turėtų atitikti teisingą likusio pasaulinio anglies dioksido biudžeto Sąjungos dalį ir turėtų būti parengtos atvirai ir skaidriai ir visapusiškai dalyvaujant atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams. Integruoti nacionaliniai energetikos ir klimato srities veiksmų planai turėtų būti pagrįsti ilgalaikėmis klimato ir energetikos strategijomis ir turėtų jas atitikti;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

23 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (23b) | Žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) sektorius labai priklausomas nuo klimato kaitos, kuri jam daro didelį neigiamą poveikį. Šis sektorius taip pat turi didžiulį potencialą užtikrinti ilgalaikę naudą klimatui ir smarkiai prisidėti prie ilgalaikių Sąjungos ir tarptautinių kovos su klimato kaita tikslų įgyvendinimo. Jis prie klimato kaitos švelninimo gali prisidėti keliais būdais, visų pirma mažinant išmetamų teršalų kiekį ir išlaikant bei didinant absorbentus ir anglies sankaupas, taip pat teikdamas biologines medžiagas, kuriomis galima pakeisti iškastiniam kurui arba anglies dioksidui imlias medžiagas. Tam, kad priemonės, kuriomis siekiama visų pirma padidinti anglies dioksido sekvestraciją, būtų veiksmingos, būtina užtikrinti tvarų išteklių valdymą, anglies absorbentų ilgalaikį stabilumą ir pritaikomumą. Kad būtų galima tvariai investuoti ilguoju laikotarpiu, būtinos ilgalaikės strategijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23b)

Žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) sektorius labai priklausomas nuo klimato kaitos, kuri jam daro didelį neigiamą poveikį. Šis sektorius taip pat turi didžiulį potencialą užtikrinti ilgalaikę naudą klimatui ir smarkiai prisidėti prie ilgalaikių Sąjungos ir tarptautinių kovos su klimato kaita tikslų įgyvendinimo. Jis prie klimato kaitos švelninimo gali prisidėti keliais būdais, visų pirma mažinant išmetamų teršalų kiekį ir išlaikant bei didinant absorbentus ir anglies sankaupas, taip pat teikdamas biologines medžiagas, kuriomis galima pakeisti iškastiniam kurui arba anglies dioksidui imlias medžiagas. Tam, kad priemonės, kuriomis siekiama visų pirma padidinti anglies dioksido sekvestraciją, būtų veiksmingos, būtina užtikrinti tvarų išteklių valdymą, anglies absorbentų ilgalaikį stabilumą ir pritaikomumą. Kad būtų galima tvariai investuoti ilguoju laikotarpiu, būtinos ilgalaikės strategijos;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

23 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (23c) | plėtojant tolesnes energetikos tinklų jungtis svarbu visapusiškai įvertinti sąnaudas ir naudą, įskaitant visą techninį, socialinį ir ekonominį poveikį ir poveikį aplinkai, kaip reikalaujama pagal TEN-E reglamentą, ir atsižvelgti į jungčių teigiamą išorinį poveikį, pvz., atsispindinčiųjų išteklių integravimą, tiekimo saugumą ir didesnę konkurenciją vidaus rinkoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23c)

plėtojant tolesnes energetikos tinklų jungtis svarbu visapusiškai įvertinti sąnaudas ir naudą, įskaitant visą techninį, socialinį ir ekonominį poveikį ir poveikį aplinkai, kaip reikalaujama pagal TEN-E reglamentą, ir atsižvelgti į jungčių teigiamą išorinį poveikį, pvz., atsispindinčiųjų išteklių integravimą, tiekimo saugumą ir didesnę konkurenciją vidaus rinkoje;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

24 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (24) | kaip ir planavimo reikalavimai, daugelis Sąjungos energetikos ir klimato sektorių teisės aktuose nustatytų ataskaitų teikimo reikalavimų yra naudingi skatinant pokyčius nacionaliniu lygmeniu, tačiau jie buvo nustatyti skirtingu metu, todėl atsirado dubliavimosi ir nepakankamai dėmesio skirta skirtingų politikos sričių, kaip antai išmetamo ŠESD kiekio mažinimo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos, efektyvaus energijos vartojimo ir rinkos integracijos, sinergijai ir sąveikai. Siekiant rasti tinkamą poreikio užtikrinti deramą tolesnį nacionalinių planų įgyvendinimą ir poreikio sumažinti administracinę
  naštą
  pusiausvyrą, valstybės narės turėtų kas dvejus metus rengti planų įgyvendinimo ir kitų energetikos sistemos pokyčių pažangos ataskaitas. Tačiau kai kurias ataskaitas, visų pirma tas, kurios teikiamos laikantis JTBKKK ir Sąjungos reglamentuose nustatytų klimato srities ataskaitų teikimo reikalavimų, vis dar reikėtų teikti kasmet; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24)

kaip ir planavimo reikalavimai, daugelis Sąjungos energetikos ir klimato sektorių teisės aktuose nustatytų ataskaitų teikimo reikalavimų yra naudingi skatinant pokyčius nacionaliniu lygmeniu, tačiau jie buvo nustatyti skirtingu metu, todėl atsirado dubliavimosi ir nepakankamai dėmesio skirta skirtingų politikos sričių, kaip antai išmetamo ŠESD kiekio mažinimo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos, efektyvaus energijos vartojimo ir rinkos integracijos, sinergijai ir sąveikai. Siekiant rasti tinkamą poreikio užtikrinti deramą tolesnį nacionalinių planų įgyvendinimą ir poreikio sumažinti administracinę
  naštą
  pusiausvyrą, valstybės narės turėtų kas dvejus metus rengti planų įgyvendinimo ir kitų energetikos sistemos pokyčių pažangos ataskaitas. Tačiau kai kurias ataskaitas, visų pirma tas, kurios teikiamos laikantis JTBKKK ir Sąjungos reglamentuose nustatytų klimato srities ataskaitų teikimo reikalavimų, vis dar reikėtų teikti kasmet;

| (24) | kaip ir planavimo reikalavimai, daugelis Sąjungos energetikos ir klimato sektorių teisės aktuose nustatytų ataskaitų teikimo reikalavimų yra naudingi skatinant pokyčius nacionaliniu lygmeniu
  ir papildo rinkos reformas
  , tačiau jie buvo nustatyti skirtingu metu, todėl atsirado dubliavimosi ir
  išlaidų neveiksmingumo, taip pat
  nepakankamai dėmesio skirta skirtingų politikos sričių, kaip antai išmetamo ŠESD kiekio mažinimo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos, efektyvaus energijos vartojimo ir rinkos integracijos, sinergijai ir sąveikai. Siekiant rasti tinkamą poreikio užtikrinti deramą tolesnį nacionalinių planų įgyvendinimą ir poreikio sumažinti administracinę
  painiavą
  pusiausvyrą, valstybės narės turėtų kas dvejus metus rengti planų įgyvendinimo ir kitų energetikos sistemos pokyčių pažangos ataskaitas. Tačiau kai kurias ataskaitas, visų pirma tas, kurios teikiamos laikantis JTBKKK ir Sąjungos reglamentuose nustatytų klimato srities ataskaitų teikimo reikalavimų, vis dar reikėtų teikti kasmet; |
| --- | --- |

(24)

kaip ir planavimo reikalavimai, daugelis Sąjungos energetikos ir klimato sektorių teisės aktuose nustatytų ataskaitų teikimo reikalavimų yra naudingi skatinant pokyčius nacionaliniu lygmeniu
  ir papildo rinkos reformas
  , tačiau jie buvo nustatyti skirtingu metu, todėl atsirado dubliavimosi ir
  išlaidų neveiksmingumo, taip pat
  nepakankamai dėmesio skirta skirtingų politikos sričių, kaip antai išmetamo ŠESD kiekio mažinimo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos, efektyvaus energijos vartojimo ir rinkos integracijos, sinergijai ir sąveikai. Siekiant rasti tinkamą poreikio užtikrinti deramą tolesnį nacionalinių planų įgyvendinimą ir poreikio sumažinti administracinę
  painiavą
  pusiausvyrą, valstybės narės turėtų kas dvejus metus rengti planų įgyvendinimo ir kitų energetikos sistemos pokyčių pažangos ataskaitas. Tačiau kai kurias ataskaitas, visų pirma tas, kurios teikiamos laikantis JTBKKK ir Sąjungos reglamentuose nustatytų klimato srities ataskaitų teikimo reikalavimų, vis dar reikėtų teikti kasmet;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | į integruotas valstybių narių pažangos ataskaitas turėtų būti įtraukti nacionalinių planų šablone nustatyti elementai. Atsižvelgiant į techninį integruotų pažangos ataskaitų pobūdį ir tai, kad pirmosios pažangos ataskaitos turi būti pateiktos 2021 m., vėliau turėtų būti priimtas (-i) įgyvendinimo aktas (-ai), kuriame (-iuose) būtų nustatytas išsamus tų ataskaitų šablonas. Pažangos ataskaitos turėtų būti rengiamos siekiant užtikrinti skaidrumą Sąjungos, kitų valstybių narių ir rinkos dalyvių, įskaitant vartotojus, atžvilgiu. Jos turėtų apimti visus penkis energetikos sąjungos aspektus, o pirmojo laikotarpio ataskaitoje daug dėmesio taip pat turėtų būti skiriama sritims, kuriose nustatyti 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos tikslai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

į integruotas valstybių narių pažangos ataskaitas turėtų būti įtraukti nacionalinių planų šablone nustatyti elementai. Atsižvelgiant į techninį integruotų pažangos ataskaitų pobūdį ir tai, kad pirmosios pažangos ataskaitos turi būti pateiktos 2021 m., vėliau turėtų būti priimtas (-i) įgyvendinimo aktas (-ai), kuriame (-iuose) būtų nustatytas išsamus tų ataskaitų šablonas. Pažangos ataskaitos turėtų būti rengiamos siekiant užtikrinti skaidrumą Sąjungos, kitų valstybių narių ir rinkos dalyvių, įskaitant vartotojus, atžvilgiu. Jos turėtų apimti visus penkis energetikos sąjungos aspektus, o pirmojo laikotarpio ataskaitoje daug dėmesio taip pat turėtų būti skiriama sritims, kuriose nustatyti 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos tikslai;

| (25) | į integruotas valstybių narių pažangos ataskaitas turėtų būti įtraukti nacionalinių planų šablone nustatyti elementai. Atsižvelgiant į techninį integruotų pažangos ataskaitų pobūdį ir tai, kad pirmosios pažangos ataskaitos turi būti pateiktos 2021 m., vėliau turėtų būti priimtas (-i) įgyvendinimo aktas (-ai), kuriame (-iuose) būtų nustatytas išsamus tų ataskaitų šablonas. Pažangos ataskaitos turėtų būti rengiamos siekiant užtikrinti skaidrumą Sąjungos, kitų valstybių narių
  , regionų
  ir
  vietos valdžios institucijų,
  rinkos dalyvių, įskaitant vartotojus,
  kitų susijusių suinteresuotųjų subjektų ir plačiosios visuomenės
  atžvilgiu. Jos turėtų apimti visus penkis energetikos sąjungos aspektus, o pirmojo laikotarpio ataskaitoje daug dėmesio taip pat turėtų būti skiriama sritims, kuriose nustatyti 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos tikslai; |
| --- | --- |

(25)

į integruotas valstybių narių pažangos ataskaitas turėtų būti įtraukti nacionalinių planų šablone nustatyti elementai. Atsižvelgiant į techninį integruotų pažangos ataskaitų pobūdį ir tai, kad pirmosios pažangos ataskaitos turi būti pateiktos 2021 m., vėliau turėtų būti priimtas (-i) įgyvendinimo aktas (-ai), kuriame (-iuose) būtų nustatytas išsamus tų ataskaitų šablonas. Pažangos ataskaitos turėtų būti rengiamos siekiant užtikrinti skaidrumą Sąjungos, kitų valstybių narių
  , regionų
  ir
  vietos valdžios institucijų,
  rinkos dalyvių, įskaitant vartotojus,
  kitų susijusių suinteresuotųjų subjektų ir plačiosios visuomenės
  atžvilgiu. Jos turėtų apimti visus penkis energetikos sąjungos aspektus, o pirmojo laikotarpio ataskaitoje daug dėmesio taip pat turėtų būti skiriama sritims, kuriose nustatyti 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos tikslai;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (28) | Reglamento (ES) Nr. 525/2013 įgyvendinimo patirtis parodė, kaip svarbu, kad informacija būtų skaidri, tiksli, nuosekli, išsami ir palyginama. Atsižvelgiant į tą patirtį, šiuo reglamentu reikėtų užtikrinti, kad pagrindinę pažangos ataskaitų dalį sudarytų valstybių narių pranešimai apie savo politiką, priemones ir prognozes. Tose ataskaitose pateikiama informacija turėtų būti esminis įrodymas, kad įsipareigojimai pagal Reglamentą [] [ESR] vykdomi laiku. Siekiant vis labiau didinti informacijos, kuri būtina priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo pažangai sekti, patikimumą, labai turėtų padėti Sąjungos ir valstybių narių lygmens sistemų taikymas ir nuolatinis tobulinimas, o kartu – geresnės ataskaitų teikimo gairės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28)

Reglamento (ES) Nr. 525/2013 įgyvendinimo patirtis parodė, kaip svarbu, kad informacija būtų skaidri, tiksli, nuosekli, išsami ir palyginama. Atsižvelgiant į tą patirtį, šiuo reglamentu reikėtų užtikrinti, kad pagrindinę pažangos ataskaitų dalį sudarytų valstybių narių pranešimai apie savo politiką, priemones ir prognozes. Tose ataskaitose pateikiama informacija turėtų būti esminis įrodymas, kad įsipareigojimai pagal Reglamentą [] [ESR] vykdomi laiku. Siekiant vis labiau didinti informacijos, kuri būtina priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo pažangai sekti, patikimumą, labai turėtų padėti Sąjungos ir valstybių narių lygmens sistemų taikymas ir nuolatinis tobulinimas, o kartu – geresnės ataskaitų teikimo gairės;

| (28) | Reglamento (ES) Nr. 525/2013 įgyvendinimo patirtis parodė, kaip svarbu, kad informacija būtų skaidri, tiksli, nuosekli, išsami ir palyginama. Atsižvelgiant į tą patirtį, šiuo reglamentu reikėtų užtikrinti, kad
  valstybės narės naudotų patikimus ir nuoseklius duomenis ir remtųsi visų penkių aspektų prielaidomis ir parengtų viešai prieinamus duomenis, kurie naudojami kuriant scenarijus ir modeliuojant, ir kad
  pagrindinę pažangos ataskaitų dalį sudarytų valstybių narių pranešimai apie savo politiką, priemones ir prognozes. Tose ataskaitose pateikiama informacija turėtų būti esminis įrodymas, kad įsipareigojimai pagal Reglamentą [] [ESR] vykdomi laiku. Siekiant vis labiau didinti informacijos, kuri būtina priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo pažangai sekti, patikimumą, labai turėtų padėti Sąjungos ir valstybių narių lygmens sistemų taikymas ir nuolatinis tobulinimas, o kartu – geresnės ataskaitų teikimo gairės; |
| --- | --- |

(28)

Reglamento (ES) Nr. 525/2013 įgyvendinimo patirtis parodė, kaip svarbu, kad informacija būtų skaidri, tiksli, nuosekli, išsami ir palyginama. Atsižvelgiant į tą patirtį, šiuo reglamentu reikėtų užtikrinti, kad
  valstybės narės naudotų patikimus ir nuoseklius duomenis ir remtųsi visų penkių aspektų prielaidomis ir parengtų viešai prieinamus duomenis, kurie naudojami kuriant scenarijus ir modeliuojant, ir kad
  pagrindinę pažangos ataskaitų dalį sudarytų valstybių narių pranešimai apie savo politiką, priemones ir prognozes. Tose ataskaitose pateikiama informacija turėtų būti esminis įrodymas, kad įsipareigojimai pagal Reglamentą [] [ESR] vykdomi laiku. Siekiant vis labiau didinti informacijos, kuri būtina priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo pažangai sekti, patikimumą, labai turėtų padėti Sąjungos ir valstybių narių lygmens sistemų taikymas ir nuolatinis tobulinimas, o kartu – geresnės ataskaitų teikimo gairės;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

30 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (30) | siekiant sumažinti valstybėms narėms ir Komisijai tenkančią administracinę
  naštą
  , Komisija turėtų sukurti internetinę
  ataskaitų teikimo
  platformą, kuri palengvintų bendravimą ir
  skatintų bendradarbiauti
  . Ji turėtų užtikrinti, kad ataskaitos būtų teikiamos laiku, ir padėti didinti nacionalinių ataskaitų teikimo skaidrumą. Elektroninė
  ataskaitų teikimo
  platforma turėtų papildyti esamas, pvz., Europos aplinkos agentūros, Eurostato ir Jungtinių tyrimų centro naudojamas, ataskaitų teikimo procedūras, duomenų bazes bei elektronines priemones ir padėti kaupti patirtį, be tos, kuri įgyta taikant Sąjungos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemą, taip pat turėtų būti jomis grindžiama ir jai tos procedūros, duomenų bazės, priemonės ir patirtis turėtų būti naudojamos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30)

siekiant sumažinti valstybėms narėms ir Komisijai tenkančią administracinę
  naštą
  , Komisija turėtų sukurti internetinę
  ataskaitų teikimo
  platformą, kuri palengvintų bendravimą ir
  skatintų bendradarbiauti
  . Ji turėtų užtikrinti, kad ataskaitos būtų teikiamos laiku, ir padėti didinti nacionalinių ataskaitų teikimo skaidrumą. Elektroninė
  ataskaitų teikimo
  platforma turėtų papildyti esamas, pvz., Europos aplinkos agentūros, Eurostato ir Jungtinių tyrimų centro naudojamas, ataskaitų teikimo procedūras, duomenų bazes bei elektronines priemones ir padėti kaupti patirtį, be tos, kuri įgyta taikant Sąjungos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemą, taip pat turėtų būti jomis grindžiama ir jai tos procedūros, duomenų bazės, priemonės ir patirtis turėtų būti naudojamos;

| (30) | siekiant
  užtikrinti didesnį skaidrumą formuojant energetikos ir klimato politiką ir
  sumažinti valstybėms narėms ir Komisijai tenkančią administracinę
  painiavą
  , Komisija turėtų sukurti internetinę
  viešąją
  platformą, kuri
  suteiktų visuomenei daugiau galimybių susipažinti su informacija,
  palengvintų bendravimą
  tarp Komisijos
  ir
  valstybių narių ir valstybių narių bendradarbiavimą
  . Ji turėtų užtikrinti, kad ataskaitos būtų teikiamos laiku, ir padėti didinti nacionalinių ataskaitų teikimo skaidrumą. Elektroninė platforma turėtų papildyti esamas, pvz., Europos aplinkos agentūros, Eurostato ir Jungtinių tyrimų centro naudojamas, ataskaitų teikimo procedūras, duomenų bazes bei elektronines priemones ir padėti kaupti patirtį, be tos, kuri įgyta taikant Sąjungos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemą, taip pat turėtų būti jomis grindžiama ir jai tos procedūros, duomenų bazės, priemonės ir patirtis turėtų būti naudojamos; |
| --- | --- |

(30)

siekiant
  užtikrinti didesnį skaidrumą formuojant energetikos ir klimato politiką ir
  sumažinti valstybėms narėms ir Komisijai tenkančią administracinę
  painiavą
  , Komisija turėtų sukurti internetinę
  viešąją
  platformą, kuri
  suteiktų visuomenei daugiau galimybių susipažinti su informacija,
  palengvintų bendravimą
  tarp Komisijos
  ir
  valstybių narių ir valstybių narių bendradarbiavimą
  . Ji turėtų užtikrinti, kad ataskaitos būtų teikiamos laiku, ir padėti didinti nacionalinių ataskaitų teikimo skaidrumą. Elektroninė platforma turėtų papildyti esamas, pvz., Europos aplinkos agentūros, Eurostato ir Jungtinių tyrimų centro naudojamas, ataskaitų teikimo procedūras, duomenų bazes bei elektronines priemones ir padėti kaupti patirtį, be tos, kuri įgyta taikant Sąjungos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemą, taip pat turėtų būti jomis grindžiama ir jai tos procedūros, duomenų bazės, priemonės ir patirtis turėtų būti naudojamos;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

31 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (31) | vykdant
  nacionalinius planavimo ir ataskaitų teikimo įpareigojimus Komisijai teiktini valstybių narių duomenys ir informacija neturėtų dubliuoti duomenų ir statistikos, kuriuos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistinių duomenų (27) tuo pačiu formatu, kokiu jie teikiami vykdant šiame reglamente nustatytus planavimo ir ataskaitų teikimo įpareigojimus, jau pateikė Eurostatas ir tas pačias jų vertes vis dar galima iš jo gauti. Nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikti duomenys ir prognozės, turėtų būti pagrįsti ir derėti su Eurostato duomenimis (jei jie prieinami ir tinka laiko atžvilgiu) ir metodais, naudojamais pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 teikiant Europos statistinius duomenis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31)

vykdant
  nacionalinius planavimo ir ataskaitų teikimo įpareigojimus Komisijai teiktini valstybių narių duomenys ir informacija neturėtų dubliuoti duomenų ir statistikos, kuriuos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistinių duomenų (27) tuo pačiu formatu, kokiu jie teikiami vykdant šiame reglamente nustatytus planavimo ir ataskaitų teikimo įpareigojimus, jau pateikė Eurostatas ir tas pačias jų vertes vis dar galima iš jo gauti. Nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikti duomenys ir prognozės, turėtų būti pagrįsti ir derėti su Eurostato duomenimis (jei jie prieinami ir tinka laiko atžvilgiu) ir metodais, naudojamais pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 teikiant Europos statistinius duomenis;

| (31) | kad būtų išvengta pavėluotų veiksmų Sąjungos lygmeniu, Komisija turėtų naudoti Europos aplinkos agentūros pateiktus metinius ŠESD, atsinaujinančiųjų išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo skaičiavimus, kad įvertintų pažangą siekiant 2030 m. tikslų. Vykdant
  nacionalinius planavimo ir ataskaitų teikimo įpareigojimus Komisijai teiktini valstybių narių duomenys ir informacija neturėtų dubliuoti duomenų ir statistikos, kuriuos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistinių duomenų (27) tuo pačiu formatu, kokiu jie teikiami vykdant šiame reglamente nustatytus planavimo ir ataskaitų teikimo įpareigojimus, jau pateikė Eurostatas ir tas pačias jų vertes vis dar galima iš jo gauti. Nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikti duomenys ir prognozės, turėtų būti pagrįsti ir derėti su Eurostato duomenimis (jei jie prieinami ir tinka laiko atžvilgiu) ir metodais, naudojamais pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 teikiant Europos statistinius duomenis; |
| --- | --- |

(31)

kad būtų išvengta pavėluotų veiksmų Sąjungos lygmeniu, Komisija turėtų naudoti Europos aplinkos agentūros pateiktus metinius ŠESD, atsinaujinančiųjų išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo skaičiavimus, kad įvertintų pažangą siekiant 2030 m. tikslų. Vykdant
  nacionalinius planavimo ir ataskaitų teikimo įpareigojimus Komisijai teiktini valstybių narių duomenys ir informacija neturėtų dubliuoti duomenų ir statistikos, kuriuos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistinių duomenų (27) tuo pačiu formatu, kokiu jie teikiami vykdant šiame reglamente nustatytus planavimo ir ataskaitų teikimo įpareigojimus, jau pateikė Eurostatas ir tas pačias jų vertes vis dar galima iš jo gauti. Nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose pateikti duomenys ir prognozės, turėtų būti pagrįsti ir derėti su Eurostato duomenimis (jei jie prieinami ir tinka laiko atžvilgiu) ir metodais, naudojamais pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 teikiant Europos statistinius duomenis;

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

32 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (32) | siekiant bendromis jėgomis įvykdyti Energetikos sąjungos strategijos uždavinius, svarbu, kad Komisija ateityje įvertintų
  nacionalinius planus ir, remdamasi pažangos ataskaitomis
  ,
  – jų įgyvendinimą. Pirmuoju dešimties metų laikotarpiu
  visų pirma turi būti
  siekiama
  2030 m. Sąjungos energetikos ir klimato politikos tikslų
  ir imamasi tiems tikslams įgyvendinti reikalingų nacionalinių veiksmų
  . Toks vertinimas turėtų būti atliekamas kas dvejus metus, o kiekvienais metais
  tik
  tada, kai reikia, ir jo suvestinė turėtų būti pateikiama Komisijos rengiamose energetikos sąjungos būklės ataskaitose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(32)

siekiant bendromis jėgomis įvykdyti Energetikos sąjungos strategijos uždavinius, svarbu, kad Komisija ateityje įvertintų
  nacionalinius planus ir, remdamasi pažangos ataskaitomis
  ,
  – jų įgyvendinimą. Pirmuoju dešimties metų laikotarpiu
  visų pirma turi būti
  siekiama
  2030 m. Sąjungos energetikos ir klimato politikos tikslų
  ir imamasi tiems tikslams įgyvendinti reikalingų nacionalinių veiksmų
  . Toks vertinimas turėtų būti atliekamas kas dvejus metus, o kiekvienais metais
  tik
  tada, kai reikia, ir jo suvestinė turėtų būti pateikiama Komisijos rengiamose energetikos sąjungos būklės ataskaitose;

| (32) | siekiant bendromis jėgomis įvykdyti
  su
  Energetikos sąjungos strategijos
  penkiais aspektais susijusius
  uždavinius,
  visų pirma sukurti visapusiškai veiksmingą ir atsparią energetikos sąjungą,
  svarbu, kad Komisija ateityje įvertintų
  nacionalinių planų projektus ir nacionalinių planų
  ,
  apie kuriuos pranešta, įgyvendinimą, remdamasi pažangos ataskaitomis.
  Visų pirma
  tai
  turi būti
  daroma
  2030 m. Sąjungos energetikos ir klimato politikos tikslų
  atžvilgiu pirmuoju dešimties metų laikotarpiu
  . Toks vertinimas turėtų būti atliekamas kas dvejus metus, o kiekvienais metais tada, kai reikia, ir jo suvestinė turėtų būti pateikiama Komisijos rengiamose energetikos sąjungos būklės ataskaitose; |
| --- | --- |

(32)

siekiant bendromis jėgomis įvykdyti
  su
  Energetikos sąjungos strategijos
  penkiais aspektais susijusius
  uždavinius,
  visų pirma sukurti visapusiškai veiksmingą ir atsparią energetikos sąjungą,
  svarbu, kad Komisija ateityje įvertintų
  nacionalinių planų projektus ir nacionalinių planų
  ,
  apie kuriuos pranešta, įgyvendinimą, remdamasi pažangos ataskaitomis.
  Visų pirma
  tai
  turi būti
  daroma
  2030 m. Sąjungos energetikos ir klimato politikos tikslų
  atžvilgiu pirmuoju dešimties metų laikotarpiu
  . Toks vertinimas turėtų būti atliekamas kas dvejus metus, o kiekvienais metais tada, kai reikia, ir jo suvestinė turėtų būti pateikiama Komisijos rengiamose energetikos sąjungos būklės ataskaitose;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

33 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (33) | aviacijos sektoriuje poveikį pasaulio klimatui daro išmetamas CO2 ir kiti išmetamieji teršalai, įskaitant išmetamus NOx, ir mechanizmai, tokių kaip plunksninių debesų susidarymo skatinimas. Atsižvelgiant į sparčiai gerėjantį mokslinį to poveikio suvokimą, Reglamente (ES) Nr. 525/2013 jau numatyta, kad turi būti reguliariai atliekamas aviacijos poveikio pasaulio klimatui, daromo ne dėl išmetamo CO2, vertinimas. Šiuo atveju naudojamas modeliavimas turėtų būti pritaikomas atsižvelgiant į mokslo pažangą. Remdamasi savo atliktais tokio poveikio vertinimais, Komisija turėtų apsvarstyti politikos galimybes, kurios būtų tinkamos sprendžiant su tokiu poveikiu susijusias problemas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(33)

aviacijos sektoriuje poveikį pasaulio klimatui daro išmetamas CO2 ir kiti išmetamieji teršalai, įskaitant išmetamus NOx, ir mechanizmai, tokių kaip plunksninių debesų susidarymo skatinimas. Atsižvelgiant į sparčiai gerėjantį mokslinį to poveikio suvokimą, Reglamente (ES) Nr. 525/2013 jau numatyta, kad turi būti reguliariai atliekamas aviacijos poveikio pasaulio klimatui, daromo ne dėl išmetamo CO2, vertinimas. Šiuo atveju naudojamas modeliavimas turėtų būti pritaikomas atsižvelgiant į mokslo pažangą. Remdamasi savo atliktais tokio poveikio vertinimais, Komisija turėtų apsvarstyti politikos galimybes, kurios būtų tinkamos sprendžiant su tokiu poveikiu susijusias problemas;

| (33) | aviacijos sektoriuje poveikį pasaulio klimatui daro išmetamas CO2 ir kiti išmetamieji teršalai, įskaitant išmetamus NOx, ir mechanizmai, tokių kaip plunksninių debesų susidarymo skatinimas. Atsižvelgiant į sparčiai gerėjantį mokslinį to poveikio suvokimą, Reglamente (ES) Nr. 525/2013 jau numatyta, kad turi būti reguliariai atliekamas aviacijos poveikio pasaulio klimatui, daromo ne dėl išmetamo CO2, vertinimas. Šiuo atveju naudojamas modeliavimas turėtų būti pritaikomas atsižvelgiant į mokslo pažangą. Remdamasi savo atliktais tokio poveikio vertinimais, Komisija
  iki 2020 m. kovo 1 d.
  turėtų apsvarstyti politikos galimybes, kurios būtų tinkamos sprendžiant su tokiu poveikiu susijusias problemas
  , ir, prireikus, parengti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto
  ; |
| --- | --- |

(33)

aviacijos sektoriuje poveikį pasaulio klimatui daro išmetamas CO2 ir kiti išmetamieji teršalai, įskaitant išmetamus NOx, ir mechanizmai, tokių kaip plunksninių debesų susidarymo skatinimas. Atsižvelgiant į sparčiai gerėjantį mokslinį to poveikio suvokimą, Reglamente (ES) Nr. 525/2013 jau numatyta, kad turi būti reguliariai atliekamas aviacijos poveikio pasaulio klimatui, daromo ne dėl išmetamo CO2, vertinimas. Šiuo atveju naudojamas modeliavimas turėtų būti pritaikomas atsižvelgiant į mokslo pažangą. Remdamasi savo atliktais tokio poveikio vertinimais, Komisija
  iki 2020 m. kovo 1 d.
  turėtų apsvarstyti politikos galimybes, kurios būtų tinkamos sprendžiant su tokiu poveikiu susijusias problemas
  , ir, prireikus, parengti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto
  ;

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

33 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (33a) | pagal dabartines JTBKKK ataskaitų dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų teikimo gaires išmetamo metano kiekio apskaičiavimas ir ataskaitų apie tokį kiekį teikimas grindžiamas visuotinio atšilimo potencialu (VAP), susijusiu su 100 metų perspektyva. Atsižvelgiant į didelį metano VAP ir palyginti trumpą metano išlikimo atmosferoje laiką, kurie daro didelį poveikį klimatui trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu, Komisija turėtų išnagrinėti politikos ir priemonių pasekmes, jei būtų nustatyta metano skaičiavimų 20 metų perspektyva. Komisija, remdamasi savo analize, turėtų apsvarstyti susijusias politikos galimybes sparčiai spręsti išmetamo metano kiekio problemą, pasitelkiant Sąjungos metano strategiją ir pirmenybę teikiant su energija ir atliekomis susijusiam išmetamam metanui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(33a)

pagal dabartines JTBKKK ataskaitų dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų teikimo gaires išmetamo metano kiekio apskaičiavimas ir ataskaitų apie tokį kiekį teikimas grindžiamas visuotinio atšilimo potencialu (VAP), susijusiu su 100 metų perspektyva. Atsižvelgiant į didelį metano VAP ir palyginti trumpą metano išlikimo atmosferoje laiką, kurie daro didelį poveikį klimatui trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu, Komisija turėtų išnagrinėti politikos ir priemonių pasekmes, jei būtų nustatyta metano skaičiavimų 20 metų perspektyva. Komisija, remdamasi savo analize, turėtų apsvarstyti susijusias politikos galimybes sparčiai spręsti išmetamo metano kiekio problemą, pasitelkiant Sąjungos metano strategiją ir pirmenybę teikiant su energija ir atliekomis susijusiam išmetamam metanui;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

34 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (34) | kad būtų užtikrintas valstybių narių ir Sąjungos įgyvendinamos politikos ir energetikos sąjungos uždavinių nuoseklumas, turėtų nuolat vykti Komisijos ir valstybių narių dialogas
  . Prireikus
  Komisija turėtų teikti valstybėms narėms rekomendacijas, įskaitant rekomendacijas dėl nacionalinių planų projektų užmojo lygio, nacionaliniuose planuose, apie kuriuos pranešta, numatytos politikos ir priemonių tolesnį įgyvendinimą ir dėl kitos nacionalinės politikos ir priemonių, kurios svarbios kuriant energetikos sąjungą. Valstybės narės turėtų
  kuo labiau
  atsižvelgti į tokias rekomendacijas ir vėlesnėse pažangos ataskaitose paaiškinti, kaip tos rekomendacijos buvo įgyvendintos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(34)

kad būtų užtikrintas valstybių narių ir Sąjungos įgyvendinamos politikos ir energetikos sąjungos uždavinių nuoseklumas, turėtų nuolat vykti Komisijos ir valstybių narių dialogas
  . Prireikus
  Komisija turėtų teikti valstybėms narėms rekomendacijas, įskaitant rekomendacijas dėl nacionalinių planų projektų užmojo lygio, nacionaliniuose planuose, apie kuriuos pranešta, numatytos politikos ir priemonių tolesnį įgyvendinimą ir dėl kitos nacionalinės politikos ir priemonių, kurios svarbios kuriant energetikos sąjungą. Valstybės narės turėtų
  kuo labiau
  atsižvelgti į tokias rekomendacijas ir vėlesnėse pažangos ataskaitose paaiškinti, kaip tos rekomendacijos buvo įgyvendintos;

| (34) | kad būtų užtikrintas valstybių narių ir Sąjungos įgyvendinamos politikos ir energetikos sąjungos uždavinių nuoseklumas, turėtų nuolat vykti Komisijos ir valstybių narių dialogas
  ir, kai tinkama, valstybių narių dialogas.
  Komisija turėtų teikti valstybėms narėms rekomendacijas, įskaitant rekomendacijas dėl nacionalinių planų projektų užmojo lygio, nacionaliniuose planuose, apie kuriuos pranešta, numatytos politikos ir priemonių tolesnį įgyvendinimą ir dėl kitos nacionalinės politikos ir priemonių, kurios svarbios kuriant energetikos sąjungą. Valstybės narės turėtų atsižvelgti į tokias rekomendacijas ir vėlesnėse pažangos ataskaitose paaiškinti, kaip tos rekomendacijos buvo įgyvendintos; |
| --- | --- |

(34)

kad būtų užtikrintas valstybių narių ir Sąjungos įgyvendinamos politikos ir energetikos sąjungos uždavinių nuoseklumas, turėtų nuolat vykti Komisijos ir valstybių narių dialogas
  ir, kai tinkama, valstybių narių dialogas.
  Komisija turėtų teikti valstybėms narėms rekomendacijas, įskaitant rekomendacijas dėl nacionalinių planų projektų užmojo lygio, nacionaliniuose planuose, apie kuriuos pranešta, numatytos politikos ir priemonių tolesnį įgyvendinimą ir dėl kitos nacionalinės politikos ir priemonių, kurios svarbios kuriant energetikos sąjungą. Valstybės narės turėtų atsižvelgti į tokias rekomendacijas ir vėlesnėse pažangos ataskaitose paaiškinti, kaip tos rekomendacijos buvo įgyvendintos;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

35 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (35) | jei integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose
  arba atnaujintuose planuose nustatyto užmojo lygio
  nepakaktų, kad būtų kolektyviai įvykdyti energetikos sąjungos uždaviniai, o pirmuoju laikotarpiu – visų pirma 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir efektyvaus energijos vartojimo tikslai, Komisija turėtų imtis Sąjungos lygmens priemonių kolektyviniam šių uždavinių ir tikslų įgyvendinimui užtikrinti (ir taip panaikinti visus užmojų skirtumus). Jei siekiant įgyvendinti šiuos uždavinius ir tikslus Sąjungos daromos pažangos neužtektų, Komisija, siekdama užtikrinti šių uždavinių ir tikslų įgyvendinimą, turėtų ne tik teikti rekomendacijas, bet ir imtis Sąjungos lygmens priemonių, arba papildomų priemonių turėtų imtis valstybės narės (ir taip panaikinti rezultatų skirtumus). Imantis tokių priemonių turėtų būti atsižvelgiama į pirminį užmojį valstybių narių veiksmų, kurių jos ketino imtis, kad bendromis pastangomis įgyvendinant tikslus būtų pasiekti 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir efektyvaus energijos vartojimo tikslai. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje tokios priemonės gali apimti ir valstybių narių finansinius įnašus į Komisijos valdomą finansavimo platformą, kuria naudojantis būtų prisidėta prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų visoje Sąjungoje. Nustatant laikotarpio nuo 2021 m. pradinę atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, reikėtų remtis valstybių narių 2020 m. nacionaliniais atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslais. Energijos vartojimo efektyvumo srityje papildomomis priemonėmis visų pirma gali būti siekiama gerinti gaminių, pastatų ir transporto sektoriaus energijos vartojimo efektyvumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(35)

jei integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose
  arba atnaujintuose planuose nustatyto užmojo lygio
  nepakaktų, kad būtų kolektyviai įvykdyti energetikos sąjungos uždaviniai, o pirmuoju laikotarpiu – visų pirma 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir efektyvaus energijos vartojimo tikslai, Komisija turėtų imtis Sąjungos lygmens priemonių kolektyviniam šių uždavinių ir tikslų įgyvendinimui užtikrinti (ir taip panaikinti visus užmojų skirtumus). Jei siekiant įgyvendinti šiuos uždavinius ir tikslus Sąjungos daromos pažangos neužtektų, Komisija, siekdama užtikrinti šių uždavinių ir tikslų įgyvendinimą, turėtų ne tik teikti rekomendacijas, bet ir imtis Sąjungos lygmens priemonių, arba papildomų priemonių turėtų imtis valstybės narės (ir taip panaikinti rezultatų skirtumus). Imantis tokių priemonių turėtų būti atsižvelgiama į pirminį užmojį valstybių narių veiksmų, kurių jos ketino imtis, kad bendromis pastangomis įgyvendinant tikslus būtų pasiekti 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir efektyvaus energijos vartojimo tikslai. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje tokios priemonės gali apimti ir valstybių narių finansinius įnašus į Komisijos valdomą finansavimo platformą, kuria naudojantis būtų prisidėta prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų visoje Sąjungoje. Nustatant laikotarpio nuo 2021 m. pradinę atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, reikėtų remtis valstybių narių 2020 m. nacionaliniais atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslais. Energijos vartojimo efektyvumo srityje papildomomis priemonėmis visų pirma gali būti siekiama gerinti gaminių, pastatų ir transporto sektoriaus energijos vartojimo efektyvumą;

| (35) | jei integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose
  nustatyto užmojo lygio ir tikslų, aprašytos politikos ir priemonių
  nepakaktų, kad būtų kolektyviai įvykdyti energetikos sąjungos uždaviniai, o pirmuoju laikotarpiu – visų pirma 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir efektyvaus energijos vartojimo tikslai, Komisija turėtų imtis Sąjungos lygmens priemonių kolektyviniam šių uždavinių ir tikslų įgyvendinimui užtikrinti
  , o valstybės narės iki 2020 m. gruodžio 31 d. turėtų padidinti savo nacionalinius tikslus atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje
  (ir taip panaikinti visus užmojų skirtumus). Jei siekiant įgyvendinti šiuos uždavinius ir tikslus Sąjungos daromos pažangos neužtektų, Komisija, siekdama užtikrinti šių uždavinių ir tikslų įgyvendinimą, turėtų ne tik teikti rekomendacijas, bet ir imtis Sąjungos lygmens priemonių, arba papildomų priemonių turėtų imtis valstybės narės (ir taip panaikinti rezultatų skirtumus). Imantis tokių priemonių turėtų būti atsižvelgiama į pirminį užmojį valstybių narių veiksmų, kurių jos ketino imtis, kad bendromis pastangomis įgyvendinant tikslus būtų pasiekti 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir efektyvaus energijos vartojimo tikslai. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje tokios priemonės gali apimti ir valstybių narių
  savanoriškus
  finansinius įnašus į Komisijos valdomą finansavimo platformą, kuria naudojantis būtų prisidėta prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų visoje Sąjungoje
  , įskaitant energetikos sąjungos interesus atitinkančius projektus
  . Nustatant laikotarpio nuo 2021 m. pradinę atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, reikėtų remtis valstybių narių 2020 m. nacionaliniais atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslais
  , kuriais turėtų būti vadovaujamasi visą laikotarpį
  . Energijos vartojimo efektyvumo srityje papildomomis priemonėmis visų pirma gali būti siekiama gerinti gaminių, pastatų ir transporto sektoriaus energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

(35)

jei integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose
  nustatyto užmojo lygio ir tikslų, aprašytos politikos ir priemonių
  nepakaktų, kad būtų kolektyviai įvykdyti energetikos sąjungos uždaviniai, o pirmuoju laikotarpiu – visų pirma 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir efektyvaus energijos vartojimo tikslai, Komisija turėtų imtis Sąjungos lygmens priemonių kolektyviniam šių uždavinių ir tikslų įgyvendinimui užtikrinti
  , o valstybės narės iki 2020 m. gruodžio 31 d. turėtų padidinti savo nacionalinius tikslus atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje
  (ir taip panaikinti visus užmojų skirtumus). Jei siekiant įgyvendinti šiuos uždavinius ir tikslus Sąjungos daromos pažangos neužtektų, Komisija, siekdama užtikrinti šių uždavinių ir tikslų įgyvendinimą, turėtų ne tik teikti rekomendacijas, bet ir imtis Sąjungos lygmens priemonių, arba papildomų priemonių turėtų imtis valstybės narės (ir taip panaikinti rezultatų skirtumus). Imantis tokių priemonių turėtų būti atsižvelgiama į pirminį užmojį valstybių narių veiksmų, kurių jos ketino imtis, kad bendromis pastangomis įgyvendinant tikslus būtų pasiekti 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir efektyvaus energijos vartojimo tikslai. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje tokios priemonės gali apimti ir valstybių narių
  savanoriškus
  finansinius įnašus į Komisijos valdomą finansavimo platformą, kuria naudojantis būtų prisidėta prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų visoje Sąjungoje
  , įskaitant energetikos sąjungos interesus atitinkančius projektus
  . Nustatant laikotarpio nuo 2021 m. pradinę atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, reikėtų remtis valstybių narių 2020 m. nacionaliniais atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslais
  , kuriais turėtų būti vadovaujamasi visą laikotarpį
  . Energijos vartojimo efektyvumo srityje papildomomis priemonėmis visų pirma gali būti siekiama gerinti gaminių, pastatų ir transporto sektoriaus energijos vartojimo efektyvumą;

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

38 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (38) | valstybės narės ir Komisija turėtų užtikrinti glaudų bendradarbiavimą visais klausimais, susijusiais su energetikos sąjungos ir šio reglamento įgyvendinimu, o į jį turėtų aktyviai įsitraukti Europos Parlamentas. Komisija
  atitinkamais atvejais
  turėtų padėti valstybėms narėms įgyvendinti šį reglamentą, visų pirma padėti parengti nacionalinius planus ir sustiprinti susijusius pajėgumus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(38)

valstybės narės ir Komisija turėtų užtikrinti glaudų bendradarbiavimą visais klausimais, susijusiais su energetikos sąjungos ir šio reglamento įgyvendinimu, o į jį turėtų aktyviai įsitraukti Europos Parlamentas. Komisija
  atitinkamais atvejais
  turėtų padėti valstybėms narėms įgyvendinti šį reglamentą, visų pirma padėti parengti nacionalinius planus ir sustiprinti susijusius pajėgumus;

| (38) | valstybės narės ir Komisija turėtų užtikrinti glaudų bendradarbiavimą visais klausimais, susijusiais su energetikos sąjungos ir šio reglamento įgyvendinimu, o į jį turėtų aktyviai įsitraukti Europos Parlamentas. Komisija turėtų padėti valstybėms narėms įgyvendinti šį reglamentą, visų pirma padėti parengti
  , įgyvendinti ir stebėti integruotus
  nacionalinius
  energetikos ir klimato
  planus
  , ilgalaikę klimato ir energetikos strategiją
  ir sustiprinti susijusius pajėgumus
  sutelkiant Europos aplinkos agentūros, Jungtinių tyrimo centro vidaus išteklius, vidaus modeliavimo pajėgumus ir tam tikrais atvejais išorines ekspertines žinias
  ; |
| --- | --- |

(38)

valstybės narės ir Komisija turėtų užtikrinti glaudų bendradarbiavimą visais klausimais, susijusiais su energetikos sąjungos ir šio reglamento įgyvendinimu, o į jį turėtų aktyviai įsitraukti Europos Parlamentas. Komisija turėtų padėti valstybėms narėms įgyvendinti šį reglamentą, visų pirma padėti parengti
  , įgyvendinti ir stebėti integruotus
  nacionalinius
  energetikos ir klimato
  planus
  , ilgalaikę klimato ir energetikos strategiją
  ir sustiprinti susijusius pajėgumus
  sutelkiant Europos aplinkos agentūros, Jungtinių tyrimo centro vidaus išteklius, vidaus modeliavimo pajėgumus ir tam tikrais atvejais išorines ekspertines žinias
  ;

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

41 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (41a) | į šį reglamentą įtrauktos nuostatos dėl energijos vartojimo efektyvumo laikymo infrastruktūros prioritetu pripažįstant, kad jis atitinka TVF ir kitų ekonominių institucijų vartojamą infrastruktūros apibrėžtį, ir atsižvelgiant į jį kaip į esminį veiksnį priimant sprendimus dėl būsimų investicijų į Europos energetikos infrastruktūrą

   (1a)

  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(41a)

į šį reglamentą įtrauktos nuostatos dėl energijos vartojimo efektyvumo laikymo infrastruktūros prioritetu pripažįstant, kad jis atitinka TVF ir kitų ekonominių institucijų vartojamą infrastruktūros apibrėžtį, ir atsižvelgiant į jį kaip į esminį veiksnį priimant sprendimus dėl būsimų investicijų į Europos energetikos infrastruktūrą

   (1a)

  ;

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

43 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (43) | Komisijai atlikti šiame reglamente jai nustatytas užduotis ir rengti įgyvendinimo aktus turėtų padėti Energetikos
  sąjungos
  komitetas.
  Jis turėtų pakeisti Klimato kaitos komitetą bei atitinkamus kitus komitetus ir perimti jiems pavestas atlikti užduotis
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(43)

Komisijai atlikti šiame reglamente jai nustatytas užduotis ir rengti įgyvendinimo aktus turėtų padėti Energetikos
  sąjungos
  komitetas.
  Jis turėtų pakeisti Klimato kaitos komitetą bei atitinkamus kitus komitetus ir perimti jiems pavestas atlikti užduotis
  ;

| (43) | Komisijai atlikti šiame reglamente jai nustatytas užduotis ir rengti įgyvendinimo aktus turėtų padėti Energetikos
  ir klimato
  komitetas.
  Konkrečių su klimatu susijusių nuostatų įgyvendinimo klausimais Komisijai turėtų padėti Klimato kaitos komitetas, įsteigtas pagal Reglamentą (ES) Nr. 525/2013; |
| --- | --- |

(43)

Komisijai atlikti šiame reglamente jai nustatytas užduotis ir rengti įgyvendinimo aktus turėtų padėti Energetikos
  ir klimato
  komitetas.
  Konkrečių su klimatu susijusių nuostatų įgyvendinimo klausimais Komisijai turėtų padėti Klimato kaitos komitetas, įsteigtas pagal Reglamentą (ES) Nr. 525/2013;

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

44 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (44a) | rengdama būsimą šio reglamento peržiūrą ir atsižvelgdama į ES kibernetinio saugumo strategijos aplinkybes, Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turėtų įvertinti, ar gali reikėti sukurti papildomų vienodo planavimo ir ataskaitų teikimo reikalavimų, taikomų valstybių narių veiksmams, skirtiems geriau apsaugoti svarbiausią Sąjungos energetikos sistemos infrastruktūrą nuo bet kokio pobūdžio kibernetinių grėsmių, ypač atsižvelgiant į tai, kad per pastarąjį dešimtmetį įvykdyta vis daugiau didelį neigiamą poveikį galėjusių sukelti kibernetinių atakų, siekiant bet kokiomis aplinkybėmis užtikrinti energetinį saugumą. Tačiau taip gerinant koordinavimą Sąjungos viduje nereikėtų daryti poveikio valstybių narių nacionalinio saugumo interesams atskleidžiant neskelbtiną informaciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(44a)

rengdama būsimą šio reglamento peržiūrą ir atsižvelgdama į ES kibernetinio saugumo strategijos aplinkybes, Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turėtų įvertinti, ar gali reikėti sukurti papildomų vienodo planavimo ir ataskaitų teikimo reikalavimų, taikomų valstybių narių veiksmams, skirtiems geriau apsaugoti svarbiausią Sąjungos energetikos sistemos infrastruktūrą nuo bet kokio pobūdžio kibernetinių grėsmių, ypač atsižvelgiant į tai, kad per pastarąjį dešimtmetį įvykdyta vis daugiau didelį neigiamą poveikį galėjusių sukelti kibernetinių atakų, siekiant bet kokiomis aplinkybėmis užtikrinti energetinį saugumą. Tačiau taip gerinant koordinavimą Sąjungos viduje nereikėtų daryti poveikio valstybių narių nacionalinio saugumo interesams atskleidžiant neskelbtiną informaciją;

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| Dalykas ir taikymo sritis | Dalykas ir taikymo sritis |
| 1.   Šiuo reglamentu nustatomas valdymo mechanizmas, kuriuo: | 1.   Šiuo reglamentu nustatomas valdymo mechanizmas, kuriuo: |
| | -a) | įgyvendinama ilgalaikė klimato ir energetikos strategija ir priemonės, kuriomis siekiama įvykdyti Paryžiaus susitarimą atitinkančius Sąjungos įsipareigojimus dėl išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1 straipsnis

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu nustatomas valdymo mechanizmas, kuriuo:

1.   Šiuo reglamentu nustatomas valdymo mechanizmas, kuriuo:

-a)

-a)

įgyvendinama ilgalaikė klimato ir energetikos strategija ir priemonės, kuriomis siekiama įvykdyti Paryžiaus susitarimą atitinkančius Sąjungos įsipareigojimus dėl išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio;

| a) | įgyvendinamos strategijos ir priemonės, kuriomis siekiama energetikos sąjungos tikslų ir uždavinių, o pirmuoju dešimties metų laikotarpiu (2021–2030 m.) – visų pirma
  ES
  2030 m. energetikos ir klimato politikos tikslų; |
| --- | --- |

a)

įgyvendinamos strategijos ir priemonės, kuriomis siekiama energetikos sąjungos tikslų ir uždavinių, o pirmuoju dešimties metų laikotarpiu (2021–2030 m.) – visų pirma
  ES
  2030 m. energetikos ir klimato politikos tikslų;

ES

| a) | įgyvendinamos strategijos ir priemonės, kuriomis siekiama energetikos sąjungos tikslų ir uždavinių, o pirmuoju dešimties metų laikotarpiu (2021–2030 m.) – visų pirma
  Sąjungos
  2030 m. energetikos ir klimato politikos tikslų; |
| --- | --- |

a)

įgyvendinamos strategijos ir priemonės, kuriomis siekiama energetikos sąjungos tikslų ir uždavinių, o pirmuoju dešimties metų laikotarpiu (2021–2030 m.) – visų pirma
  Sąjungos
  2030 m. energetikos ir klimato politikos tikslų;

Sąjungos

| aa) | sudaromos valstybių narių makroregioninio ir regioninio lygmens partnerystės ir plėtojamas jų bendradarbiavimas, kad būtų įgyvendinti energetikos sąjungos tikslai, uždaviniai ir įsipareigojimai; |
| --- | --- |

aa)

aa)

sudaromos valstybių narių makroregioninio ir regioninio lygmens partnerystės ir plėtojamas jų bendradarbiavimas, kad būtų įgyvendinti energetikos sąjungos tikslai, uždaviniai ir įsipareigojimai;

sudaromos valstybių narių makroregioninio ir regioninio lygmens partnerystės ir plėtojamas jų bendradarbiavimas, kad būtų įgyvendinti energetikos sąjungos tikslai, uždaviniai ir įsipareigojimai;

| b) | užtikrinama, kad Sąjunga ir jos valstybės narės laiku JTBKKK ir Paryžiaus susitarimo sekretoriatui teiktų skaidrias, tikslias, nuoseklias, palyginamas ir išsamias ataskaitas. |
| --- | --- |

b)

užtikrinama, kad Sąjunga ir jos valstybės narės laiku JTBKKK ir Paryžiaus susitarimo sekretoriatui teiktų skaidrias, tikslias, nuoseklias, palyginamas ir išsamias ataskaitas.

| b) | užtikrinama, kad Sąjunga ir jos valstybės narės laiku JTBKKK ir Paryžiaus susitarimo sekretoriatui teiktų skaidrias, tikslias, nuoseklias, palyginamas ir išsamias ataskaitas. |
| --- | --- |

b)

užtikrinama, kad Sąjunga ir jos valstybės narės laiku JTBKKK ir Paryžiaus susitarimo sekretoriatui teiktų skaidrias, tikslias, nuoseklias, palyginamas ir išsamias ataskaitas.

| ba) | prisidedama užtikrinant didesnį reglamentavimo tikrumą, taip pat prisidedama užtikrinant didesnį tikrumą investuotojams ir padedama visapusiškai naudotis galimybėmis užtikrinant ekonominį vystymąsi, darbo vietų kūrimą ir socialinę bei teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

ba)

ba)

prisidedama užtikrinant didesnį reglamentavimo tikrumą, taip pat prisidedama užtikrinant didesnį tikrumą investuotojams ir padedama visapusiškai naudotis galimybėmis užtikrinant ekonominį vystymąsi, darbo vietų kūrimą ir socialinę bei teritorinę sanglaudą;

prisidedama užtikrinant didesnį reglamentavimo tikrumą, taip pat prisidedama užtikrinant didesnį tikrumą investuotojams ir padedama visapusiškai naudotis galimybėmis užtikrinant ekonominį vystymąsi, darbo vietų kūrimą ir socialinę bei teritorinę sanglaudą;

| bc) | remiamas sklandus perėjimas, susijęs su tais piliečiais ir regionais, kuriuos gali neigiamai paveikti perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos. |
| --- | --- |

bc)

bc)

remiamas sklandus perėjimas, susijęs su tais piliečiais ir regionais, kuriuos gali neigiamai paveikti perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos.

remiamas sklandus perėjimas, susijęs su tais piliečiais ir regionais, kuriuos gali neigiamai paveikti perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos.

Valdymo mechanizmas grindžiamas dešimties metų laikotarpį (2021–2030 m.) apimančiais integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais, atitinkamomis valstybių narių parengtomis integruotomis nacionalinėmis energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitomis ir Europos Komisijos vykdomo integruoto stebėjimo priemonėmis. Juo nustatomas struktūrinis kartotinis Komisijos ir valstybių narių sąveikos procesas siekiant baigti rengti nacionalinius planus ir juos įgyvendinti, be kita ko, vykdant regioninį bendradarbiavimą, ir atitinkami Komisijos veiksmai.

Valdymo mechanizmas grindžiamas dešimties metų laikotarpį (2021–2030 m.) apimančiais integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais, atitinkamomis valstybių narių parengtomis integruotomis nacionalinėmis energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitomis ir Europos Komisijos vykdomo integruoto stebėjimo priemonėmis. Juo nustatomas struktūrinis
  , skaidrus,
  kartotinis Komisijos ir valstybių narių sąveikos procesas
  , kuriuo užtikrinamas visapusiškas plačiosios visuomenės ir vietos valdžios institucijų dalyvavimas,
  siekiant baigti rengti nacionalinius planus ir juos įgyvendinti, be kita ko, vykdant
  makroregioninį ir
  regioninį bendradarbiavimą, ir atitinkami Komisijos veiksmai.

, skaidrus,

, kuriuo užtikrinamas visapusiškas plačiosios visuomenės ir vietos valdžios institucijų dalyvavimas,

makroregioninį ir

2.   Šis reglamentas taikomas šiems penkiems energetikos sąjungos aspektams:

2.   Šis reglamentas taikomas šiems penkiems energetikos sąjungos aspektams:

| a) | energetiniam saugumui, |
| --- | --- |

a)

energetiniam saugumui,

| a) | energetiniam saugumui, |
| --- | --- |

a)

energetiniam saugumui,

| b) | energijos rinkai, |
| --- | --- |

b)

energijos rinkai,

| b) | energijos
  vidaus
  rinkai, |
| --- | --- |

b)

energijos
  vidaus
  rinkai,

vidaus

| c) | energijos vartojimo efektyvumui, |
| --- | --- |

c)

energijos vartojimo efektyvumui,

| c) | energijos vartojimo efektyvumui, |
| --- | --- |

c)

energijos vartojimo efektyvumui,

| d) | priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimui ir |
| --- | --- |

d)

priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimui ir

| d) | priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimui ir |
| --- | --- |

d)

priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimui ir

| e) | moksliniams tyrimams, inovacijoms ir konkurencingumui. |
| --- | --- |

e)

moksliniams tyrimams, inovacijoms ir konkurencingumui.

| e) | moksliniams tyrimams, inovacijoms ir konkurencingumui. |
| --- | --- |

e)

moksliniams tyrimams, inovacijoms ir konkurencingumui.

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipa

2 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiame reglamente vartojami terminai apibrėžti [naujos redakcijos Direktyvoje 2009/28/EB pagal pasiūlymą COM(2016)0767], Direktyvoje 2010/31/ES ir Direktyvoje 2012/27/ES. | Šiame reglamente vartojami terminai apibrėžti [naujos redakcijos Direktyvoje 2009/28/EB pagal pasiūlymą COM(2016)0767],
  [naujos redakcijos Direktyvoje 2009/72/EB pagal pasiūlymą COM(2016)XXXX],
  Direktyvoje 2010/31/ES ir Direktyvoje 2012/27/ES. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Šiame reglamente vartojami terminai apibrėžti [naujos redakcijos Direktyvoje 2009/28/EB pagal pasiūlymą COM(2016)0767], Direktyvoje 2010/31/ES ir Direktyvoje 2012/27/ES.

Šiame reglamente vartojami terminai apibrėžti [naujos redakcijos Direktyvoje 2009/28/EB pagal pasiūlymą COM(2016)0767],
  [naujos redakcijos Direktyvoje 2009/72/EB pagal pasiūlymą COM(2016)XXXX],
  Direktyvoje 2010/31/ES ir Direktyvoje 2012/27/ES.

[naujos redakcijos Direktyvoje 2009/72/EB pagal pasiūlymą COM(2016)XXXX],

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 pastraipos 3 punktas

2 straipsnio 2 pastraipos 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3) | priimta politika ir priemonės – politika ir priemonės, dėl kurių oficialus vyriausybės sprendimas priimtas iki nacionalinio plano ar pažangos ataskaitos pateikimo dienos ir aiškiai įsipareigota jas įgyvendinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)

priimta politika ir priemonės – politika ir priemonės, dėl kurių oficialus vyriausybės sprendimas priimtas iki nacionalinio plano ar pažangos ataskaitos pateikimo dienos ir aiškiai įsipareigota jas įgyvendinti;

| 3) | priimta politika ir priemonės – politika ir priemonės, dėl kurių oficialus
  centrinės ar regioninės
  vyriausybės sprendimas priimtas iki nacionalinio plano ar pažangos ataskaitos pateikimo dienos ir aiškiai įsipareigota jas įgyvendinti; |
| --- | --- |

3)

priimta politika ir priemonės – politika ir priemonės, dėl kurių oficialus
  centrinės ar regioninės
  vyriausybės sprendimas priimtas iki nacionalinio plano ar pažangos ataskaitos pateikimo dienos ir aiškiai įsipareigota jas įgyvendinti;

centrinės ar regioninės

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 pastraipos 9 punktas

2 straipsnio 2 pastraipos 9 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9) | Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato politikos tikslai – įsipareigojimas iki 2030 m. Sąjungoje visuose ekonomikos sektoriuose išmetamą ŠESD kiekį, palyginti su 1990 m. kiekiu, sumažinti bent 40 proc., Sąjungoje suvartojamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį iki 2030 m. padidinti bent iki 27 proc., Sąjungoje iki 2030 m. energijos vartojimo efektyvumą padidinti bent 27 proc., o 2020 m. šį tikslą peržiūrėti ir apsvarstyti galimybę efektyvumą padidinti 30 proc., iki 2030 m. pasiekti elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 15 proc. tikslinį rodiklį arba kiti vėlesni tokio pobūdžio tikslai, kuriuos įgyvendinti iki 2030 m. susitarė Europos Vadovų Taryba arba Taryba ir Parlamentas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9)

9)

Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato politikos tikslai – įsipareigojimas iki 2030 m. Sąjungoje visuose ekonomikos sektoriuose išmetamą ŠESD kiekį, palyginti su 1990 m. kiekiu, sumažinti bent 40 proc., Sąjungoje suvartojamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį iki 2030 m. padidinti bent iki 27 proc., Sąjungoje iki 2030 m. energijos vartojimo efektyvumą padidinti bent 27 proc., o 2020 m. šį tikslą peržiūrėti ir apsvarstyti galimybę efektyvumą padidinti 30 proc., iki 2030 m. pasiekti elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 15 proc. tikslinį rodiklį arba kiti vėlesni tokio pobūdžio tikslai, kuriuos įgyvendinti iki 2030 m. susitarė Europos Vadovų Taryba arba Taryba ir Parlamentas;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 pastraipos 11 a punktas (naujas)

2 straipsnio 2 pastraipos 11 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11a) | ankstyvos pastangos – ankstyva valstybės narės pažanga, padaryta nuo 2021 m. siekiant jos atsinaujinančiosios energijos tikslo, nurodyto [naujos redakcijos Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos] 3 straipsnyje, jos energijos vartojimo efektyvumo didinimo tikslo, nurodyto Direktyvos 2012/27/ES 1 straipsnio 1 dalyje ir 3 straipsnio 4 dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11a)

11a)

ankstyvos pastangos – ankstyva valstybės narės pažanga, padaryta nuo 2021 m. siekiant jos atsinaujinančiosios energijos tikslo, nurodyto [naujos redakcijos Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos] 3 straipsnyje, jos energijos vartojimo efektyvumo didinimo tikslo, nurodyto Direktyvos 2012/27/ES 1 straipsnio 1 dalyje ir 3 straipsnio 4 dalyje;

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 pastraipos 17 a punktas (naujas)

2 straipsnio 2 pastraipos 17 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 17a) | principas „pirmiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ – atliekant bet kokį planavimą energetikos srityje ir priimant su politika ir investicijomis susijusius sprendimus pirmenybės teikimas priemonėms, kuriomis užtikrinamas didesnis energijos poreikio ir energijos tiekimo veiksmingumas optimaliomis sąnaudomis sumažinant galutinį energijos suvartojimą ir užtikrinant reguliavimą apkrova ir veiksmingesnę energijos konversiją, perdavimą ir paskirstymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

17a)

17a)

principas „pirmiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ – atliekant bet kokį planavimą energetikos srityje ir priimant su politika ir investicijomis susijusius sprendimus pirmenybės teikimas priemonėms, kuriomis užtikrinamas didesnis energijos poreikio ir energijos tiekimo veiksmingumas optimaliomis sąnaudomis sumažinant galutinį energijos suvartojimą ir užtikrinant reguliavimą apkrova ir veiksmingesnę energijos konversiją, perdavimą ir paskirstymą;

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnis

3 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis |
| Integruoti nacionaliniai energetikos ir klimato srities veiksmų planai | Integruoti nacionaliniai energetikos ir klimato srities veiksmų planai |
| 1.   Iki 2019 m. sausio 1 d., o vėliau kas dešimt metų kiekviena valstybė narė Komisijai pateikia integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą. Planą turi sudaryti sudedamosios dalys, nurodytos 2 dalyje ir I priede. Pirmasis planas apima 2021–2030 m. laikotarpį. Vėlesni planai apima dešimties metų laikotarpius, prasidedančius iš karto po ankstesnio plano laikotarpio pabaigos. | 1.   Iki 2019 m. sausio 1 d., o vėliau kas dešimt metų kiekviena valstybė narė Komisijai pateikia integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą. Planą turi sudaryti sudedamosios dalys, nurodytos 2 dalyje ir I priede. Pirmasis planas apima 2021–2030 m. laikotarpį. Vėlesni planai apima dešimties metų laikotarpius, prasidedančius iš karto po ankstesnio plano laikotarpio pabaigos. |
| 2.   Integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą sudaro šios pagrindinės dalys: | 2.   Integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą sudaro šios pagrindinės dalys: |
| a) | integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano rengimo proceso apžvalga, sudaryta iš
  santraukos, konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis, suinteresuotųjų šalių dalyvavimo ir konsultacijų rezultatų aprašymo, taip pat regioninio bendradarbiavimo su kitomis valstybėmis narėmis rengiant planą aprašymo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3 straipsnis

3 straipsnis

Integruoti nacionaliniai energetikos ir klimato srities veiksmų planai

Integruoti nacionaliniai energetikos ir klimato srities veiksmų planai

1.   Iki 2019 m. sausio 1 d., o vėliau kas dešimt metų kiekviena valstybė narė Komisijai pateikia integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą. Planą turi sudaryti sudedamosios dalys, nurodytos 2 dalyje ir I priede. Pirmasis planas apima 2021–2030 m. laikotarpį. Vėlesni planai apima dešimties metų laikotarpius, prasidedančius iš karto po ankstesnio plano laikotarpio pabaigos.

1.   Iki 2019 m. sausio 1 d., o vėliau kas dešimt metų kiekviena valstybė narė Komisijai pateikia integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą. Planą turi sudaryti sudedamosios dalys, nurodytos 2 dalyje ir I priede. Pirmasis planas apima 2021–2030 m. laikotarpį. Vėlesni planai apima dešimties metų laikotarpius, prasidedančius iš karto po ankstesnio plano laikotarpio pabaigos.

2.   Integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą sudaro šios pagrindinės dalys:

2.   Integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą sudaro šios pagrindinės dalys:

a)

integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano rengimo proceso apžvalga, sudaryta iš
  santraukos, konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis, suinteresuotųjų šalių dalyvavimo ir konsultacijų rezultatų aprašymo, taip pat regioninio bendradarbiavimo su kitomis valstybėmis narėmis rengiant planą aprašymo;

santraukos, konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis, suinteresuotųjų šalių dalyvavimo ir konsultacijų rezultatų aprašymo, taip pat regioninio bendradarbiavimo su kitomis valstybėmis narėmis rengiant planą aprašymo;

| a) | integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano rengimo proceso apžvalga, sudaryta iš: |
| --- | --- |

a)

integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano rengimo proceso apžvalga, sudaryta iš:

| | 1) | santraukos; |
| --- | --- | --- |

1)

1)

santraukos;

santraukos;

| | 2) | konsultacijų su vietos valdžios institucijomis, pilietine visuomene, verslo subjektais, socialiniais partneriais ir piliečiais, jų dalyvavimo ir konsultacijų rezultatų aprašymo; |
| --- | --- | --- |

2)

2)

konsultacijų su vietos valdžios institucijomis, pilietine visuomene, verslo subjektais, socialiniais partneriais ir piliečiais, jų dalyvavimo ir konsultacijų rezultatų aprašymo;

konsultacijų su vietos valdžios institucijomis, pilietine visuomene, verslo subjektais, socialiniais partneriais ir piliečiais, jų dalyvavimo ir konsultacijų rezultatų aprašymo;

| | 3) | makroregioninio ir regioninio bendradarbiavimo su kitomis valstybėmis narėmis rengiant planą aprašymo; |
| --- | --- | --- |

3)

3)

makroregioninio ir regioninio bendradarbiavimo su kitomis valstybėmis narėmis rengiant planą aprašymo;

makroregioninio ir regioninio bendradarbiavimo su kitomis valstybėmis narėmis rengiant planą aprašymo;

| b) | nacionalinių uždavinių
  , tikslų
  ir
  veiksmų
  , susijusių su kiekvienu iš penkių energetikos sąjungos aspektų, apibūdinimas; |
| --- | --- |

b)

nacionalinių uždavinių
  , tikslų
  ir
  veiksmų
  , susijusių su kiekvienu iš penkių energetikos sąjungos aspektų, apibūdinimas;

, tikslų

veiksmų

| b) | nacionalinių uždavinių ir
  tikslų
  , susijusių su kiekvienu iš penkių energetikos sąjungos aspektų, apibūdinimas; |
| --- | --- |

b)

nacionalinių uždavinių ir
  tikslų
  , susijusių su kiekvienu iš penkių energetikos sąjungos aspektų, apibūdinimas;

tikslų

| c) | b punkte nurodytiems uždaviniams
  , tikslams
  ir
  veiksmams
  įgyvendinti numatytos politikos ir
  priemonių
  apibūdinimas; |
| --- | --- |

c)

b punkte nurodytiems uždaviniams
  , tikslams
  ir
  veiksmams
  įgyvendinti numatytos politikos ir
  priemonių
  apibūdinimas;

, tikslams

veiksmams

priemonių

| c) | b punkte nurodytiems uždaviniams ir
  tikslams
  įgyvendinti numatytos
  suplanuotos
  politikos
  , priemonių
  ir
  investicijų strategijų
  apibūdinimas; |
| --- | --- |

c)

b punkte nurodytiems uždaviniams ir
  tikslams
  įgyvendinti numatytos
  suplanuotos
  politikos
  , priemonių
  ir
  investicijų strategijų
  apibūdinimas;

tikslams

suplanuotos

, priemonių

investicijų strategijų

| d) | penkių energetikos sąjungos aspektų esamos padėties apibūdinimas, be kita ko, atsižvelgiant į energetikos sistemą ir išmetamą ir pašalinamą ŠESD kiekį, taip pat į prognozes, vykdant b punkte nurodytus uždavinius taikant esamą (priimtą ir įgyvendinamą) politiką ir priemones; |
| --- | --- |

d)

penkių energetikos sąjungos aspektų esamos padėties apibūdinimas, be kita ko, atsižvelgiant į energetikos sistemą ir išmetamą ir pašalinamą ŠESD kiekį, taip pat į prognozes, vykdant b punkte nurodytus uždavinius taikant esamą (priimtą ir įgyvendinamą) politiką ir priemones;

| d) | penkių energetikos sąjungos aspektų esamos padėties apibūdinimas, be kita ko, atsižvelgiant į energetikos sistemą ir išmetamą ir pašalinamą ŠESD kiekį, taip pat į prognozes, vykdant b punkte nurodytus uždavinius
  ir tikslus
  taikant esamą (priimtą ir įgyvendinamą) politiką ir priemones
  , ir reguliavimo ir nereguliavimo kliūčių, kylančių įgyvendinant tikslus ir uždavinius, apibūdinimas
  ; |
| --- | --- |

d)

penkių energetikos sąjungos aspektų esamos padėties apibūdinimas, be kita ko, atsižvelgiant į energetikos sistemą ir išmetamą ir pašalinamą ŠESD kiekį, taip pat į prognozes, vykdant b punkte nurodytus uždavinius
  ir tikslus
  taikant esamą (priimtą ir įgyvendinamą) politiką ir priemones
  , ir reguliavimo ir nereguliavimo kliūčių, kylančių įgyvendinant tikslus ir uždavinius, apibūdinimas
  ;

ir tikslus

, ir reguliavimo ir nereguliavimo kliūčių, kylančių įgyvendinant tikslus ir uždavinius, apibūdinimas

| e) | planuojamos
  politikos ir priemonių, kuriomis bus vykdomi
  b punkte
  nurodyti uždaviniai, poveikio vertinimas; |
| --- | --- |

e)

planuojamos
  politikos ir priemonių, kuriomis bus vykdomi
  b punkte
  nurodyti uždaviniai, poveikio vertinimas;

planuojamos

b punkte

| e) | individualios ir bendros planuojamos
  politikos ir priemonių, kuriomis bus vykdomi
  1, 4, 13a ir 14 straipsniuose
  nurodyti
  tikslai ir
  uždaviniai,
  poveikio ir poveikio aplinkai, įskaitant oro kokybę ir gamtos apsaugą, sveikatai ir makroekonomikai bei socialinio
  poveikio vertinimas; |
| --- | --- |

e)

individualios ir bendros planuojamos
  politikos ir priemonių, kuriomis bus vykdomi
  1, 4, 13a ir 14 straipsniuose
  nurodyti
  tikslai ir
  uždaviniai,
  poveikio ir poveikio aplinkai, įskaitant oro kokybę ir gamtos apsaugą, sveikatai ir makroekonomikai bei socialinio
  poveikio vertinimas;

individualios ir bendros planuojamos

1, 4, 13a ir 14 straipsniuose

tikslai ir

poveikio ir poveikio aplinkai, įskaitant oro kokybę ir gamtos apsaugą, sveikatai ir makroekonomikai bei socialinio

| ea) | planuojamos politikos ir priemonių poveikio konkurencingumui, susijusiam su penkiais energetikos sąjungos aspektais, vertinimas; |
| --- | --- |

ea)

ea)

planuojamos politikos ir priemonių poveikio konkurencingumui, susijusiam su penkiais energetikos sąjungos aspektais, vertinimas;

planuojamos politikos ir priemonių poveikio konkurencingumui, susijusiam su penkiais energetikos sąjungos aspektais, vertinimas;

| eb) | galimo klimato poveikio valstybėje narėje, įskaitant tiesioginį ir netiesioginį poveikį, ir atsparumo didinimo strategijų, pagal kurias valdomas klimato poveikis, pvz., nacionalinių prisitaikymo planų, vertinimas; |
| --- | --- |

eb)

eb)

galimo klimato poveikio valstybėje narėje, įskaitant tiesioginį ir netiesioginį poveikį, ir atsparumo didinimo strategijų, pagal kurias valdomas klimato poveikis, pvz., nacionalinių prisitaikymo planų, vertinimas;

galimo klimato poveikio valstybėje narėje, įskaitant tiesioginį ir netiesioginį poveikį, ir atsparumo didinimo strategijų, pagal kurias valdomas klimato poveikis, pvz., nacionalinių prisitaikymo planų, vertinimas;

| ec) | parengus investicijų strategiją – planuojamai politikai ir priemonėms įgyvendinti reikalingų viešųjų ir privačių investicijų įvertinimas; |
| --- | --- |

ec)

ec)

parengus investicijų strategiją – planuojamai politikai ir priemonėms įgyvendinti reikalingų viešųjų ir privačių investicijų įvertinimas;

parengus investicijų strategiją – planuojamai politikai ir priemonėms įgyvendinti reikalingų viešųjų ir privačių investicijų įvertinimas;

| f) | pagal šio reglamento II priedo reikalavimus parengtas ir jame nustatytą struktūrą atitinkantis priedas, kuriame pateikiama valstybės narės metodika ir politikos priemonės, kuriomis vykdomas Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7 straipsnyje ir V priede nustatytas energijos taupymo reikalavimas. |
| --- | --- |

f)

pagal šio reglamento II priedo reikalavimus parengtas ir jame nustatytą struktūrą atitinkantis priedas, kuriame pateikiama valstybės narės metodika ir politikos priemonės, kuriomis vykdomas Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7 straipsnyje ir V priede nustatytas energijos taupymo reikalavimas.

| f) | pagal šio reglamento II priedo reikalavimus parengtas ir jame nustatytą struktūrą atitinkantis priedas, kuriame pateikiama valstybės narės metodika ir politikos priemonės, kuriomis vykdomas Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7 straipsnyje ir V priede nustatytas energijos taupymo reikalavimas. |
| --- | --- |

f)

pagal šio reglamento II priedo reikalavimus parengtas ir jame nustatytą struktūrą atitinkantis priedas, kuriame pateikiama valstybės narės metodika ir politikos priemonės, kuriomis vykdomas Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7 straipsnyje ir V priede nustatytas energijos taupymo reikalavimas.

3.   Rengdamos 1 dalyje nurodytus nacionalinius planus, valstybės narės
  atsižvelgia į penkių energetikos sąjungos aspektų sąsajas ir prireikus remiasi nuosekliais visų penkių aspektų duomenimis ir prielaidomis.

3.   Rengdamos 1 dalyje nurodytus nacionalinius planus, valstybės narės:

| a) | apriboja administracinę painiavą ir sąnaudas, tenkančias visiems susijusiems suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- |

a)

a)

apriboja administracinę painiavą ir sąnaudas, tenkančias visiems susijusiems suinteresuotiesiems subjektams;

apriboja administracinę painiavą ir sąnaudas, tenkančias visiems susijusiems suinteresuotiesiems subjektams;

| b) | atsižvelgia į penkių energetikos sąjungos aspektų sąsajas, visų pirma į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“; |
| --- | --- |

b)

b)

atsižvelgia į penkių energetikos sąjungos aspektų sąsajas, visų pirma į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“;

atsižvelgia į penkių energetikos sąjungos aspektų sąsajas, visų pirma į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“;

| c) | prireikus remiasi patikimais ir nuosekliais visų penkių aspektų duomenimis ir prielaidomis ir viešai skelbia galimiems scenarijams nagrinėti naudotus duomenis; |
| --- | --- |

c)

c)

prireikus remiasi patikimais ir nuosekliais visų penkių aspektų duomenimis ir prielaidomis ir viešai skelbia galimiems scenarijams nagrinėti naudotus duomenis;

prireikus remiasi patikimais ir nuosekliais visų penkių aspektų duomenimis ir prielaidomis ir viešai skelbia galimiems scenarijams nagrinėti naudotus duomenis;

| d) | užtikrina atitiktį 1 straipsnyje išdėstytiems tikslams ir 14 straipsnyje numatytoms nacionalinėms ilgalaikėms klimato ir energetikos strategijoms; |
| --- | --- |

d)

d)

užtikrina atitiktį 1 straipsnyje išdėstytiems tikslams ir 14 straipsnyje numatytoms nacionalinėms ilgalaikėms klimato ir energetikos strategijoms;

užtikrina atitiktį 1 straipsnyje išdėstytiems tikslams ir 14 straipsnyje numatytoms nacionalinėms ilgalaikėms klimato ir energetikos strategijoms;

| e) | įvertina, kiek namų ūkių patiria energijos nepriteklių, atsižvelgdamos į būtinas buitines energetines paslaugas, kurių reikia, kad atitinkamomis nacionalinėmis sąlygomis būtų užtikrintas būtiniausias gyvenimo lygis, ir apibrėžia esamą ir planuojamą energijos nepritekliaus šalinimo politiką ir priemones, įskaitant socialinės politikos priemones ir kitas atitinkamas nacionalines programas.



  Jei remiantis patikrinamais duomenimis ir naudojantis geografiškai išskaidytais rodikliais atlikus vertinimą paaiškėja, kad valstybėje narėje yra daug energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių, valstybė narė turėtų į savo planą įtraukti nacionalinį orientacinį energijos nepritekliaus mažinimo tikslą; |
| --- | --- |

e)

e)

įvertina, kiek namų ūkių patiria energijos nepriteklių, atsižvelgdamos į būtinas buitines energetines paslaugas, kurių reikia, kad atitinkamomis nacionalinėmis sąlygomis būtų užtikrintas būtiniausias gyvenimo lygis, ir apibrėžia esamą ir planuojamą energijos nepritekliaus šalinimo politiką ir priemones, įskaitant socialinės politikos priemones ir kitas atitinkamas nacionalines programas.

įvertina, kiek namų ūkių patiria energijos nepriteklių, atsižvelgdamos į būtinas buitines energetines paslaugas, kurių reikia, kad atitinkamomis nacionalinėmis sąlygomis būtų užtikrintas būtiniausias gyvenimo lygis, ir apibrėžia esamą ir planuojamą energijos nepritekliaus šalinimo politiką ir priemones, įskaitant socialinės politikos priemones ir kitas atitinkamas nacionalines programas.

Jei remiantis patikrinamais duomenimis ir naudojantis geografiškai išskaidytais rodikliais atlikus vertinimą paaiškėja, kad valstybėje narėje yra daug energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių, valstybė narė turėtų į savo planą įtraukti nacionalinį orientacinį energijos nepritekliaus mažinimo tikslą;

| f) | įtraukia nuostatas, kuriomis siekiama pašalinti, sušvelninti arba, jei įgyvendinamas viešojo intereso projektas ir nėra alternatyvų, atlyginti bet kokį neigiamą poveikį aplinkai, išaiškėjusį teikiant integruotas ataskaitas pagal 15–22 straipsnius; |
| --- | --- |

f)

f)

įtraukia nuostatas, kuriomis siekiama pašalinti, sušvelninti arba, jei įgyvendinamas viešojo intereso projektas ir nėra alternatyvų, atlyginti bet kokį neigiamą poveikį aplinkai, išaiškėjusį teikiant integruotas ataskaitas pagal 15–22 straipsnius;

įtraukia nuostatas, kuriomis siekiama pašalinti, sušvelninti arba, jei įgyvendinamas viešojo intereso projektas ir nėra alternatyvų, atlyginti bet kokį neigiamą poveikį aplinkai, išaiškėjusį teikiant integruotas ataskaitas pagal 15–22 straipsnius;

| g) | atsižvelgia į naujausias konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, parengtas per Europos semestrą. |
| --- | --- |

g)

g)

atsižvelgia į naujausias konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, parengtas per Europos semestrą.

atsižvelgia į naujausias konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, parengtas per Europos semestrą.

3a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad visuose po jų pirmųjų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų priimamuose tolesniuose planuose, apie kuriuos pranešama Komisijai pagal 1 dalį, būtų pakeisti jų nacionaliniai tikslai ir uždaviniai, kaip nurodyta 4 straipsnyje, siekiant atsižvelgti į padidėjusį užmojį, palyginti su nustatytuoju ankstesniame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane.

3b.
     
  Pagal šį straipsnį Komisijai pateiktus planus valstybės narės skelbia viešai.

4.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 36 straipsnį, kuriais iš dalies keičiamas I priedas siekiant jį priderinti prie Sąjungos energetikos ir klimato politikos strategijos pakeitimų, energijos rinkos pokyčių ir naujų JTBKKK ir Paryžiaus susitarimo reikalavimų.

4.   Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 36 straipsnį, kuriais iš dalies keičiamas I priedas siekiant jį priderinti prie Sąjungos energetikos ir klimato politikos strategijos pakeitimų, energijos rinkos pokyčių ir naujų JTBKKK ir Paryžiaus susitarimo reikalavimų.

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio pavadinimas

4 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nacionaliniai uždaviniai,
  tikslai ir
  veiksmai
  , susiję su kiekvienu iš penkių energetikos sąjungos aspektų | Tikslai ir
  uždaviniai
  , susiję su kiekvienu iš penkių energetikos sąjungos aspektų |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nacionaliniai uždaviniai,
  tikslai ir
  veiksmai
  , susiję su kiekvienu iš penkių energetikos sąjungos aspektų

Nacionaliniai uždaviniai,

veiksmai

Tikslai ir
  uždaviniai
  , susiję su kiekvienu iš penkių energetikos sąjungos aspektų

uždaviniai

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipa

4 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose nustato šiuos pagrindinius uždavinius, tikslus
  ir veiksmus
  , nurodytus I priedo A.2 skirsnyje: | Valstybės narės savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose nustato šiuos pagrindinius uždavinius
  ir
  tikslus, nurodytus I priedo A.2 skirsnyje: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose nustato šiuos pagrindinius uždavinius, tikslus
  ir veiksmus
  , nurodytus I priedo A.2 skirsnyje:

ir veiksmus

Valstybės narės savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose nustato šiuos pagrindinius uždavinius
  ir
  tikslus, nurodytus I priedo A.2 skirsnyje:

ir

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos a punkto 1 papunkčio ii a punktas (naujas)

4 straipsnio 1 pastraipos a punkto 1 papunkčio ii a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iia) | trajektorijas, pagal kurias valstybė narė planuoja išlaikyti ir gerinti anglies dioksido šalinimą absorbentais, atitinkantį 14 straipsnyje nurodytas ilgalaikes energetikos ir klimato strategijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iia)

iia)

trajektorijas, pagal kurias valstybė narė planuoja išlaikyti ir gerinti anglies dioksido šalinimą absorbentais, atitinkantį 14 straipsnyje nurodytas ilgalaikes energetikos ir klimato strategijas;

trajektorijas, pagal kurias valstybė narė planuoja išlaikyti ir gerinti anglies dioksido šalinimą absorbentais, atitinkantį 14 straipsnyje nurodytas ilgalaikes energetikos ir klimato strategijas;

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos a punkto 1 papunkčio iii punktas

4 straipsnio 1 pastraipos a punkto 1 papunkčio iii punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | kai tinkama, kitus
  nacionalinius uždavinius ir tikslus,
  suderintus su esamomis ilgalaikėmis išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo strategijomis
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii)

kai tinkama, kitus
  nacionalinius uždavinius ir tikslus,
  suderintus su esamomis ilgalaikėmis išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo strategijomis
  ;

kai tinkama, kitus

suderintus su esamomis ilgalaikėmis išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo strategijomis

| iii) | kitus
  nacionalinius uždavinius ir tikslus,
  atitinkančius Paryžiaus susitarimą ir ilgalaikes klimato ir energetikos strategijas
  ; |
| --- | --- |

iii)

kitus
  nacionalinius uždavinius ir tikslus,
  atitinkančius Paryžiaus susitarimą ir ilgalaikes klimato ir energetikos strategijas
  ;

kitus

atitinkančius Paryžiaus susitarimą ir ilgalaikes klimato ir energetikos strategijas

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos a punkto 2 papunkčio i punktas

4 straipsnio 1 pastraipos a punkto 2 papunkčio i punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | veiksmus
  įgyvendinant [naujos redakcijos Direktyvos 2009/28/EB, parengtos pagal pasiūlymą COM(2016)0767] 3 straipsnyje nurodytą Sąjungos privalomą tikslą pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis 2030 m. sudarytų bent
  27
   proc.
  bendro suvartojamo galutinės energijos kiekio – valstybės narės atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį 2030 m., parodant jos linijinio kitimo nuo 2021 m. trajektoriją
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

veiksmus
  įgyvendinant [naujos redakcijos Direktyvos 2009/28/EB, parengtos pagal pasiūlymą COM(2016)0767] 3 straipsnyje nurodytą Sąjungos privalomą tikslą pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis 2030 m. sudarytų bent
  27
   proc.
  bendro suvartojamo galutinės energijos kiekio – valstybės narės atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį 2030 m., parodant jos linijinio kitimo nuo 2021 m. trajektoriją
  ;

veiksmus

27

bendro suvartojamo galutinės energijos kiekio – valstybės narės atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį 2030 m., parodant jos linijinio kitimo nuo 2021 m. trajektoriją

| i) | įgyvendinant [naujos redakcijos Direktyvos 2009/28/EB, parengtos pagal pasiūlymą COM(2016)0767] 3 straipsnyje nurodytą Sąjungos privalomą tikslą pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis 2030 m. sudarytų bent
  35
   proc.; |
| --- | --- |

i)

įgyvendinant [naujos redakcijos Direktyvos 2009/28/EB, parengtos pagal pasiūlymą COM(2016)0767] 3 straipsnyje nurodytą Sąjungos privalomą tikslą pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis 2030 m. sudarytų bent
  35
   proc.;

35

Pakeitimas 291

Pakeitimas 291

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos a punkto 2 papunkčio i a punktas (naujas)

4 straipsnio 1 pastraipos a punkto 2 papunkčio i a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ia) | valstybių narių nacionalinis atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas, palyginti su bendru suvartojamu galutinės energijos kiekiu 2030 m., nustatytas pagal Direktyvos (ES) .../... [nauja Direktyvos 2009/28/EB, parengtos pagal pasiūlymą COM(2016)0767, redakcija] 3 straipsnį ir Ia priedą kartu su šio reglamento Ia priede nustatyta linijine trajektorija, kuria užtikrinamas nuolatinis atsinaujinančiosios energijos taikymas nuo 2021 m.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ia)

ia)

valstybių narių nacionalinis atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas, palyginti su bendru suvartojamu galutinės energijos kiekiu 2030 m., nustatytas pagal Direktyvos (ES) .../... [nauja Direktyvos 2009/28/EB, parengtos pagal pasiūlymą COM(2016)0767, redakcija] 3 straipsnį ir Ia priedą kartu su šio reglamento Ia priede nustatyta linijine trajektorija, kuria užtikrinamas nuolatinis atsinaujinančiosios energijos taikymas nuo 2021 m.;

valstybių narių nacionalinis atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas, palyginti su bendru suvartojamu galutinės energijos kiekiu 2030 m., nustatytas pagal Direktyvos (ES) .../... [nauja Direktyvos 2009/28/EB, parengtos pagal pasiūlymą COM(2016)0767, redakcija] 3 straipsnį ir Ia priedą kartu su šio reglamento Ia priede nustatyta linijine trajektorija, kuria užtikrinamas nuolatinis atsinaujinančiosios energijos taikymas nuo 2021 m.;

Pakeitimas 292

Pakeitimas 292

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos a punkto 2 papunkčio i b punktas (naujas)

4 straipsnio 1 pastraipos a punkto 2 papunkčio i b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ib) | ia dalyje nurodyta trajektorija: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ib)

ib)

ia dalyje nurodyta trajektorija:

ia dalyje nurodyta trajektorija:

| i) | prasideda nuo atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies 2020 m., kaip nustatyta Direktyvos (ES) .../... [naujos redakcijos Direktyva 2009/28/EB, parengta pagal pasiūlymą COM(2016)0767] I priedo A dalies lentelės trečiajame stulpelyje. Jei valstybė narė viršija savo privalomą 2020 m. nacionalinį tikslą, jos trajektorija gali prasidėti 2020 m. pasiektame lygyje; |
| --- | --- |

i)

i)

prasideda nuo atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies 2020 m., kaip nustatyta Direktyvos (ES) .../... [naujos redakcijos Direktyva 2009/28/EB, parengta pagal pasiūlymą COM(2016)0767] I priedo A dalies lentelės trečiajame stulpelyje. Jei valstybė narė viršija savo privalomą 2020 m. nacionalinį tikslą, jos trajektorija gali prasidėti 2020 m. pasiektame lygyje;

prasideda nuo atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies 2020 m., kaip nustatyta Direktyvos (ES) .../... [naujos redakcijos Direktyva 2009/28/EB, parengta pagal pasiūlymą COM(2016)0767] I priedo A dalies lentelės trečiajame stulpelyje. Jei valstybė narė viršija savo privalomą 2020 m. nacionalinį tikslą, jos trajektorija gali prasidėti 2020 m. pasiektame lygyje;

| ii) | susideda iš mažiausiai trijų atskaitos taškų, nustatytų apskaičiavus ankstesnių dvejų ar trejų metų vidurkį, kaip nustatyta Ia priede; |
| --- | --- |

ii)

ii)

susideda iš mažiausiai trijų atskaitos taškų, nustatytų apskaičiavus ankstesnių dvejų ar trejų metų vidurkį, kaip nustatyta Ia priede;

susideda iš mažiausiai trijų atskaitos taškų, nustatytų apskaičiavus ankstesnių dvejų ar trejų metų vidurkį, kaip nustatyta Ia priede;

| iii) | pasiekia bent 2030 m. nacionalinį tikslą; |
| --- | --- |

iii)

iii)

pasiekia bent 2030 m. nacionalinį tikslą;

pasiekia bent 2030 m. nacionalinį tikslą;

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos a punkto 2 papunkčio i c punktas (naujas)

4 straipsnio 1 pastraipos a punkto 2 papunkčio i c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ic) | valstybių narių trajektorijos, nurodytos ia ir ib punktuose, turi papildyti Sąjungos privalomą linijinę trajektoriją ir turi pasiekti Sąjungos privalomą tikslą pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis 2030 m. sudarytų bent 35 proc. bendro suvartojamo galutinės energijos kiekio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ic)

ic)

valstybių narių trajektorijos, nurodytos ia ir ib punktuose, turi papildyti Sąjungos privalomą linijinę trajektoriją ir turi pasiekti Sąjungos privalomą tikslą pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis 2030 m. sudarytų bent 35 proc. bendro suvartojamo galutinės energijos kiekio;

valstybių narių trajektorijos, nurodytos ia ir ib punktuose, turi papildyti Sąjungos privalomą linijinę trajektoriją ir turi pasiekti Sąjungos privalomą tikslą pasiekti, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis 2030 m. sudarytų bent 35 proc. bendro suvartojamo galutinės energijos kiekio;

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos a punkto 2 papunkčio i d punktas (naujas)

4 straipsnio 1 pastraipos a punkto 2 papunkčio i d punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | id) | valstybės narės bendros atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies suvartojamame galutinės energijos kiekyje nuo 2031 m. trajektorijos turi atitikti ilgalaikes energetikos ir klimato strategijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

id)

id)

valstybės narės bendros atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies suvartojamame galutinės energijos kiekyje nuo 2031 m. trajektorijos turi atitikti ilgalaikes energetikos ir klimato strategijas;

valstybės narės bendros atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies suvartojamame galutinės energijos kiekyje nuo 2031 m. trajektorijos turi atitikti ilgalaikes energetikos ir klimato strategijas;

Pakeitimai 69 ir 287

Pakeitimai 69 ir 287

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos a punkto 2 papunkčio ii punktas

4 straipsnio 1 pastraipos a punkto 2 papunkčio ii punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies, palyginti su suvartojamu galutinės energijos kiekiu, kitimo 2021–2030 m. trajektoriją atskiruose – šildymo ir vėsinimo, elektros energijos ir transporto – sektoriuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies, palyginti su suvartojamu galutinės energijos kiekiu, kitimo 2021–2030 m. trajektoriją atskiruose – šildymo ir vėsinimo, elektros energijos ir transporto – sektoriuose;

| ii) | valstybės narės
  atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies, palyginti su suvartojamu galutinės energijos kiekiu, kitimo 2021–2030 m. 
  orientacinę
  trajektoriją atskiruose – šildymo ir vėsinimo, elektros energijos ir transporto – sektoriuose; |
| --- | --- |

ii)

valstybės narės
  atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies, palyginti su suvartojamu galutinės energijos kiekiu, kitimo 2021–2030 m. 
  orientacinę
  trajektoriją atskiruose – šildymo ir vėsinimo, elektros energijos ir transporto – sektoriuose;

valstybės narės

orientacinę

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos a punkto 2 papunkčio iii punktas

4 straipsnio 1 pastraipos a punkto 2 papunkčio iii punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų, kurias valstybės narės planuoja naudoti norėdamos pasiekti bendrą ir atskirų sektorių atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, taikymo 2021–2030 m. trajektoriją, įskaitant bendrą numatomą suvartoti galutinės energijos kiekį, išreikštą mln. tne ir suskirstytą pagal technologijas ir sektorius,
  ir
  bendrą planuojamąją įrengtąją galią, išreikštą MW ir suskirstytą pagal technologijas ir sektorius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii)

atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų, kurias valstybės narės planuoja naudoti norėdamos pasiekti bendrą ir atskirų sektorių atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, taikymo 2021–2030 m. trajektoriją, įskaitant bendrą numatomą suvartoti galutinės energijos kiekį, išreikštą mln. tne ir suskirstytą pagal technologijas ir sektorius,
  ir
  bendrą planuojamąją įrengtąją galią, išreikštą MW ir suskirstytą pagal technologijas ir sektorius;

ir

| iii) | atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų, kurias valstybės narės planuoja naudoti norėdamos pasiekti bendrą ir atskirų sektorių atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, taikymo 2021–2030 m. 
  orientacinę
  trajektoriją, įskaitant bendrą numatomą suvartoti galutinės energijos kiekį, išreikštą mln. tne ir suskirstytą pagal technologijas ir sektorius, bendrą planuojamąją įrengtąją galią
  , įskaitant pertvarkymą
  , išreikštą MW ir suskirstytą pagal technologijas ir sektorius; |
| --- | --- |

iii)

atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų, kurias valstybės narės planuoja naudoti norėdamos pasiekti bendrą ir atskirų sektorių atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, taikymo 2021–2030 m. 
  orientacinę
  trajektoriją, įskaitant bendrą numatomą suvartoti galutinės energijos kiekį, išreikštą mln. tne ir suskirstytą pagal technologijas ir sektorius, bendrą planuojamąją įrengtąją galią
  , įskaitant pertvarkymą
  , išreikštą MW ir suskirstytą pagal technologijas ir sektorius;

orientacinę

, įskaitant pertvarkymą

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos a punkto 2 papunkčio iii a punktas (naujas)

4 straipsnio 1 pastraipos a punkto 2 papunkčio iii a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iiia) | valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos, kurią sau pasigamina miestai, atsinaujinančiosios energijos bendruomenės ir gaminantys vartotojai 2021–2030 m., įskaitant bendrą suvartojamą galutinės energijos kiekį, išreikštą mln. tne, dalį ir su ja susijusius uždavinius ir trajektorijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iiia)

iiia)

valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos, kurią sau pasigamina miestai, atsinaujinančiosios energijos bendruomenės ir gaminantys vartotojai 2021–2030 m., įskaitant bendrą suvartojamą galutinės energijos kiekį, išreikštą mln. tne, dalį ir su ja susijusius uždavinius ir trajektorijas;

valstybių narių atsinaujinančiųjų išteklių energijos, kurią sau pasigamina miestai, atsinaujinančiosios energijos bendruomenės ir gaminantys vartotojai 2021–2030 m., įskaitant bendrą suvartojamą galutinės energijos kiekį, išreikštą mln. tne, dalį ir su ja susijusius uždavinius ir trajektorijas;

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos b punkto 1 papunktis

4 straipsnio 1 pastraipos b punkto 1 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   pirminės arba galutinės energijos suvartojimu, sutaupytos pirminės ar galutinės energijos kiekiu ar energijos intensyvumu grindžiamus
  orientacinius
  nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo didinimo
  veiksmus
  siekiant Sąjungos 2030 m. privalomo
  30
   proc. energijos vartojimo efektyvumo tikslo, kaip nurodyta Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 1 straipsnio 1 dalyje ir 3 straipsnio 4 dalyje. | 1)   pirminės arba galutinės energijos suvartojimu, sutaupytos pirminės ar galutinės energijos kiekiu ar energijos intensyvumu grindžiamus
  privalomus
  nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo didinimo
  tikslus
  siekiant Sąjungos 2030 m. privalomo
  40
   proc. energijos vartojimo efektyvumo tikslo, kaip nurodyta Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 1 straipsnio 1 dalyje ir 3 straipsnio 4 dalyje
  , parodant to tikslinio rodiklio kitimo nuo 2021 m. linijinę trajektoriją
  . |
| Valstybės narės nurodo savo
  siektiną
  absoliutųjį pirminės energijos suvartojimo ir galutinės energijos suvartojimo lygį 2020 m. ir 2030 m.
  , parodydamos linijinę jo kitimo nuo 2021 m
  .
  trajektoriją. Jos paaiškina taikytą metodiką ir naudotus perskaičiavimo koeficientus
  ; | Valstybės narės nurodo savo
  energijos vartojimo efektyvumo
  absoliutųjį pirminės energijos suvartojimo ir galutinės energijos suvartojimo lygį 2020 m. ir 2030 m. 
  Jos paaiškina taikytą metodiką ir naudotus perskaičiavimo koeficientus pagal ..
  .
  [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] IV ir V priedus
  ; |
| | Pirmojoje pastraipoje nurodytą trajektoriją sudaro dvimečiai tarpiniai tikslai, pradedami taikyti 2022 m. ir po to kas dvejus metus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)   pirminės arba galutinės energijos suvartojimu, sutaupytos pirminės ar galutinės energijos kiekiu ar energijos intensyvumu grindžiamus
  orientacinius
  nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo didinimo
  veiksmus
  siekiant Sąjungos 2030 m. privalomo
  30
   proc. energijos vartojimo efektyvumo tikslo, kaip nurodyta Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 1 straipsnio 1 dalyje ir 3 straipsnio 4 dalyje.

1)   pirminės arba galutinės energijos suvartojimu, sutaupytos pirminės ar galutinės energijos kiekiu ar energijos intensyvumu grindžiamus
  privalomus
  nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo didinimo
  tikslus
  siekiant Sąjungos 2030 m. privalomo
  40
   proc. energijos vartojimo efektyvumo tikslo, kaip nurodyta Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 1 straipsnio 1 dalyje ir 3 straipsnio 4 dalyje
  , parodant to tikslinio rodiklio kitimo nuo 2021 m. linijinę trajektoriją
  .

Valstybės narės nurodo savo
  siektiną
  absoliutųjį pirminės energijos suvartojimo ir galutinės energijos suvartojimo lygį 2020 m. ir 2030 m.
  , parodydamos linijinę jo kitimo nuo 2021 m
  .
  trajektoriją. Jos paaiškina taikytą metodiką ir naudotus perskaičiavimo koeficientus
  ;

siektiną

, parodydamos linijinę jo kitimo nuo 2021 m

trajektoriją. Jos paaiškina taikytą metodiką ir naudotus perskaičiavimo koeficientus

Valstybės narės nurodo savo
  energijos vartojimo efektyvumo
  absoliutųjį pirminės energijos suvartojimo ir galutinės energijos suvartojimo lygį 2020 m. ir 2030 m. 
  Jos paaiškina taikytą metodiką ir naudotus perskaičiavimo koeficientus pagal ..
  .
  [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] IV ir V priedus
  ;

energijos vartojimo efektyvumo

Jos paaiškina taikytą metodiką ir naudotus perskaičiavimo koeficientus pagal ..

[redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] IV ir V priedus

Pirmojoje pastraipoje nurodytą trajektoriją sudaro dvimečiai tarpiniai tikslai, pradedami taikyti 2022 m. ir po to kas dvejus metus;

Pirmojoje pastraipoje nurodytą trajektoriją sudaro dvimečiai tarpiniai tikslai, pradedami taikyti 2022 m. ir po to kas dvejus metus;

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos b punkto 2 papunktis

4 straipsnio 1 pastraipos b punkto 2 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2)   suminį energijos, kurią planuojama sutaupyti 2021–2030 m., kiekį pagal Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7 straipsnio nuostatas dėl energijos taupymo įpareigojimų; | 2)   suminį energijos, kurią planuojama
  papildomai
  sutaupyti 2021–2030 m. 
  ir vėliau
  , kiekį pagal Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7 straipsnio nuostatas dėl energijos taupymo įpareigojimų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)   suminį energijos, kurią planuojama sutaupyti 2021–2030 m., kiekį pagal Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7 straipsnio nuostatas dėl energijos taupymo įpareigojimų;

2)   suminį energijos, kurią planuojama
  papildomai
  sutaupyti 2021–2030 m. 
  ir vėliau
  , kiekį pagal Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7 straipsnio nuostatas dėl energijos taupymo įpareigojimų;

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos b punkto 3 papunktis

4 straipsnio 1 pastraipos b punkto 3 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3)   
  ilgalaikės
  nacionalinio gyvenamųjų ir
  komercinės
  paskirties (viešosios paskirties ir privačių) pastatų fondo renovacijos
  uždavinius
  ; | 3)   
  remiantis esamo pastatų fondo analize – ilgalaikių
  nacionalinio gyvenamųjų ir
  ne gyvenamosios
  paskirties (viešosios paskirties ir privačių) pastatų fondo renovacijos
  strategijų 2030 ir 2040 m. etapus, įvertinant pažangą siekiant 2050 m. tikslo pagal Direktyvos 2010/31/ES [su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0765] 2a straipsnį
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)   
  ilgalaikės
  nacionalinio gyvenamųjų ir
  komercinės
  paskirties (viešosios paskirties ir privačių) pastatų fondo renovacijos
  uždavinius
  ;

3)   
  remiantis esamo pastatų fondo analize – ilgalaikių
  nacionalinio gyvenamųjų ir
  ne gyvenamosios
  paskirties (viešosios paskirties ir privačių) pastatų fondo renovacijos
  strategijų 2030 ir 2040 m. etapus, įvertinant pažangą siekiant 2050 m. tikslo pagal Direktyvos 2010/31/ES [su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0765] 2a straipsnį
  ;

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos b punkto 3 a papunktis (naujas)

4 straipsnio 1 pastraipos b punkto 3 a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a)
     
  planuojama politika ir veiksmai, taip pat pažanga nacionalinį pastatų fondą keičiant mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir iškastinių išteklių energijos nenaudojančių pastatų fondu, įskaitant įrodymais pagrįstą numatomo sutaupyti energijos kiekio ir platesnio masto naudos apskaičiavimą, kurie turėtų būti pasiekti 2020 m. ir 2030 m.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a)
     
  planuojama politika ir veiksmai, taip pat pažanga nacionalinį pastatų fondą keičiant mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir iškastinių išteklių energijos nenaudojančių pastatų fondu, įskaitant įrodymais pagrįstą numatomo sutaupyti energijos kiekio ir platesnio masto naudos apskaičiavimą, kurie turėtų būti pasiekti 2020 m. ir 2030 m.;

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos b punkto 4 papunktis

4 straipsnio 1 pastraipos b punkto 4 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4)   visą pastatų, kurie bus renovuoti, patalpų plotą arba lygiavertį 2020–2030 m. laikotarpiu
  per metus
  sutaupytiną energijos kiekį, remiantis Direktyvos 2012/27/ES 5 straipsnio nuostatomis
  dėl pavyzdinio viešųjų organizacijų pastatų vaidmens
  ; | 4)   visą pastatų, kurie bus renovuoti, patalpų plotą
  ir atitinkamą renovacijos priemonėmis sutaupytą energijos kiekį
  arba
  su alternatyviu metodu susijusį
  lygiavertį 2020–2030 m. laikotarpiu
  kiekvienais metais
  sutaupytiną energijos kiekį, remiantis Direktyvos 2012/27/ES
  [pakeistos pasiūlymu COM(2016)0761]
  5 straipsnio nuostatomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)   visą pastatų, kurie bus renovuoti, patalpų plotą arba lygiavertį 2020–2030 m. laikotarpiu
  per metus
  sutaupytiną energijos kiekį, remiantis Direktyvos 2012/27/ES 5 straipsnio nuostatomis
  dėl pavyzdinio viešųjų organizacijų pastatų vaidmens
  ;

4)   visą pastatų, kurie bus renovuoti, patalpų plotą
  ir atitinkamą renovacijos priemonėmis sutaupytą energijos kiekį
  arba
  su alternatyviu metodu susijusį
  lygiavertį 2020–2030 m. laikotarpiu
  kiekvienais metais
  sutaupytiną energijos kiekį, remiantis Direktyvos 2012/27/ES
  [pakeistos pasiūlymu COM(2016)0761]
  5 straipsnio nuostatomis;

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos b punkto 4 a papunktis (naujas)

4 straipsnio 1 pastraipos b punkto 4 a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a)
     
  nustatytas energijos taupymo galimybes šilumos ir vėsumos tiekimo sektoriuose, įskaitant galimybių taikyti labai efektyvią kogeneraciją ir efektyvų bei inovatyvų centralizuotą šilumos ir vėsumos tiekimą išsamių vertinimų rezultatus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a)
     
  nustatytas energijos taupymo galimybes šilumos ir vėsumos tiekimo sektoriuose, įskaitant galimybių taikyti labai efektyvią kogeneraciją ir efektyvų bei inovatyvų centralizuotą šilumos ir vėsumos tiekimą išsamių vertinimų rezultatus;

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos b punkto 5 papunktis

4 straipsnio 1 pastraipos b punkto 5 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5)   kitus nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo didinimo uždavinius, įskaitant ilgalaikius tikslus arba strategijas ir sektorių, pavyzdžiui, transporto,
  šildymo
  ir
  vėsinimo
  , tikslus; | 5)   kitus nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo didinimo uždavinius, įskaitant ilgalaikius tikslus arba strategijas ir sektorių, pavyzdžiui, transporto,
  gamybos pramonės, vandens
  ir
  nuotekų
  ,
  arba sektoriaus kaupimo politikos
  tikslus;
  taip pat veiksmingumą kituose sektoriuose, kurie turi dideles energijos vartojimo efektyvumo galimybes visame energijos sraute nuo pirminės energijos iki galutinio vartotojo, pvz., duomenų centrų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5)   kitus nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo didinimo uždavinius, įskaitant ilgalaikius tikslus arba strategijas ir sektorių, pavyzdžiui, transporto,
  šildymo
  ir
  vėsinimo
  , tikslus;

5)   kitus nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo didinimo uždavinius, įskaitant ilgalaikius tikslus arba strategijas ir sektorių, pavyzdžiui, transporto,
  gamybos pramonės, vandens
  ir
  nuotekų
  ,
  arba sektoriaus kaupimo politikos
  tikslus;
  taip pat veiksmingumą kituose sektoriuose, kurie turi dideles energijos vartojimo efektyvumo galimybes visame energijos sraute nuo pirminės energijos iki galutinio vartotojo, pvz., duomenų centrų;

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos c punkto 1 papunktis

4 straipsnio 1 pastraipos c punkto 1 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   nacionalinius uždavinius, susijusius su energijos šaltinių ir tiekimo iš trečiųjų šalių įvairinimu; | 1)   nacionalinius uždavinius, susijusius su energijos šaltinių ir tiekimo iš trečiųjų šalių įvairinimu
  , kuriais siekiama padidinti makroregioninių, regioninių ir nacionalinių energetikos sistemų atsparumą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)   nacionalinius uždavinius, susijusius su energijos šaltinių ir tiekimo iš trečiųjų šalių įvairinimu;

1)   nacionalinius uždavinius, susijusius su energijos šaltinių ir tiekimo iš trečiųjų šalių įvairinimu
  , kuriais siekiama padidinti makroregioninių, regioninių ir nacionalinių energetikos sistemų atsparumą
  ;

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos c punkto 2 papunktis

4 straipsnio 1 pastraipos c punkto 2 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2)   nacionalinius uždavinius, susijusius su priklausomybės nuo energijos importo iš trečiųjų šalių mažinimu; | 2)   nacionalinius uždavinius, susijusius su priklausomybės nuo energijos importo iš trečiųjų šalių mažinimu
  , kuriais siekiama padidinti makroregioninių, regioninių ir nacionalinių energetikos sistemų atsparumą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)   nacionalinius uždavinius, susijusius su priklausomybės nuo energijos importo iš trečiųjų šalių mažinimu;

2)   nacionalinius uždavinius, susijusius su priklausomybės nuo energijos importo iš trečiųjų šalių mažinimu
  , kuriais siekiama padidinti makroregioninių, regioninių ir nacionalinių energetikos sistemų atsparumą
  ;

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos c punkto 4 papunktis

4 straipsnio 1 pastraipos c punkto 4 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4)   nacionalinius uždavinius, susijusius su
  vidaus energijos (
  visų pirma
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos
  ) šaltinių naudojimu
  ; | 4)   nacionalinius uždavinius, susijusius su
  nacionalinės energetikos sistemos lankstumo didinimu,
  visų pirma
  panaudojant energijos vartojimo efektyvumo priemones, vidaus ir regionų atsinaujinančiuosius
  energijos
  šaltinius, reguliavimą apkrova ir saugojimą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)   nacionalinius uždavinius, susijusius su
  vidaus energijos (
  visų pirma
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energijos
  ) šaltinių naudojimu
  ;

4)   nacionalinius uždavinius, susijusius su
  nacionalinės energetikos sistemos lankstumo didinimu,
  visų pirma
  panaudojant energijos vartojimo efektyvumo priemones, vidaus ir regionų atsinaujinančiuosius
  energijos
  šaltinius, reguliavimą apkrova ir saugojimą
  ;

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos d punkto 1 papunktis

4 straipsnio 1 pastraipos d punkto 1 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   elektros energijos tinklų sujungimo mastą, kurį valstybė narė siekia užtikrinti 2030 m., atsižvelgdama į 2030 m. ne mažesnį kaip 15 proc. elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo tikslinį rodiklį; valstybės narės paaiškina taikytą metodiką; | 1)   elektros energijos tinklų sujungimo mastą, kurį valstybė narė siekia užtikrinti 2030 m., atsižvelgdama į 
  Komisijos pasiūlytą
  2030 m. ne mažesnį kaip 15 proc.
  orientacinį
  elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo tikslinį rodiklį
  , atsižvelgdama į 2020 m. energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 10 proc. tikslinį rodiklį, nacionalinės ir regioninės rinkos sąlygas ir galimybes, visus sąnaudų ir naudos analizės aspektus, faktinį bendro intereso projektų įgyvendinimo lygį, taip pat priemones, skirtas esamų tarpusavio jungčių prekybiniams pajėgumams padidinti
  ; valstybės narės paaiškina taikytą
  metodiką, atsižvelgdamos į Komisijos pasiūlytą
  metodiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)   elektros energijos tinklų sujungimo mastą, kurį valstybė narė siekia užtikrinti 2030 m., atsižvelgdama į 2030 m. ne mažesnį kaip 15 proc. elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo tikslinį rodiklį; valstybės narės paaiškina taikytą metodiką;

1)   elektros energijos tinklų sujungimo mastą, kurį valstybė narė siekia užtikrinti 2030 m., atsižvelgdama į 
  Komisijos pasiūlytą
  2030 m. ne mažesnį kaip 15 proc.
  orientacinį
  elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo tikslinį rodiklį
  , atsižvelgdama į 2020 m. energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 10 proc. tikslinį rodiklį, nacionalinės ir regioninės rinkos sąlygas ir galimybes, visus sąnaudų ir naudos analizės aspektus, faktinį bendro intereso projektų įgyvendinimo lygį, taip pat priemones, skirtas esamų tarpusavio jungčių prekybiniams pajėgumams padidinti
  ; valstybės narės paaiškina taikytą
  metodiką, atsižvelgdamos į Komisijos pasiūlytą
  metodiką;

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos d punkto 2 papunktis

4 straipsnio 1 pastraipos d punkto 2 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2)   pagrindinius nacionalinius elektros energijos ir dujų perdavimo infrastruktūros uždavinius, kuriuos būtina įvykdyti, kad būtų įvykdyti su visais penkiais energetikos sąjungos strategijos aspektais susiję uždaviniai ir tikslai; | 2)   pagrindinius nacionalinius elektros energijos ir dujų perdavimo
  ir paskirstymo
  infrastruktūros
  ir jos modernizavimo
  uždavinius, kuriuos būtina įvykdyti, kad būtų įvykdyti su visais penkiais energetikos sąjungos strategijos aspektais susiję uždaviniai ir tikslai
  . Visų suplanuotų svarbių infrastruktūros projektų atveju turi būti atliekamas preliminarus suderinamumo su penkiais energetikos sąjungos aspektais vertinimas, visų pirma tiekimo saugumo ir konkurencijos požiūriais
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)   pagrindinius nacionalinius elektros energijos ir dujų perdavimo infrastruktūros uždavinius, kuriuos būtina įvykdyti, kad būtų įvykdyti su visais penkiais energetikos sąjungos strategijos aspektais susiję uždaviniai ir tikslai;

2)   pagrindinius nacionalinius elektros energijos ir dujų perdavimo
  ir paskirstymo
  infrastruktūros
  ir jos modernizavimo
  uždavinius, kuriuos būtina įvykdyti, kad būtų įvykdyti su visais penkiais energetikos sąjungos strategijos aspektais susiję uždaviniai ir tikslai
  . Visų suplanuotų svarbių infrastruktūros projektų atveju turi būti atliekamas preliminarus suderinamumo su penkiais energetikos sąjungos aspektais vertinimas, visų pirma tiekimo saugumo ir konkurencijos požiūriais
  ;

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos d punkto 3 papunktis

4 straipsnio 1 pastraipos d punkto 3 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3)   su kitais energijos vidaus rinkos aspektais, pavyzdžiui, rinkų
  integravimu
  ir
  susiejimu
  , susijusius nacionalinius uždavinius, įskaitant terminus, iki kurių jie turėtų būti įvykdyti; | 3)   su kitais energijos vidaus rinkos aspektais, pavyzdžiui,
  sistemos lankstumo didinimu, visų pirma šalinant laisvo kainų formavimo kliūtis,
  rinkų
  integravimo
  ir
  susiejimo, pažangiųjų tinklų, telkimo, reguliavimo apkrova, kaupimo, paskirstytos gamybos, skirstymo, perskirstymo ir tiekimo mažinimo, kainų signalų realiuoju laiku priemonėmis
  , susijusius nacionalinius uždavinius, įskaitant terminus, iki kurių jie turėtų būti įvykdyti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)   su kitais energijos vidaus rinkos aspektais, pavyzdžiui, rinkų
  integravimu
  ir
  susiejimu
  , susijusius nacionalinius uždavinius, įskaitant terminus, iki kurių jie turėtų būti įvykdyti;

3)   su kitais energijos vidaus rinkos aspektais, pavyzdžiui,
  sistemos lankstumo didinimu, visų pirma šalinant laisvo kainų formavimo kliūtis,
  rinkų
  integravimo
  ir
  susiejimo, pažangiųjų tinklų, telkimo, reguliavimo apkrova, kaupimo, paskirstytos gamybos, skirstymo, perskirstymo ir tiekimo mažinimo, kainų signalų realiuoju laiku priemonėmis
  , susijusius nacionalinius uždavinius, įskaitant terminus, iki kurių jie turėtų būti įvykdyti;

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos d punkto 3 a papunktis (naujas)

4 straipsnio 1 pastraipos d punkto 3 a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a)
     
  nacionalinius tikslus, susijusius su nediskriminaciniu atsinaujinančiosios energijos, reguliavimo apkrova ir saugyklų dalyvavimu, taip pat apibendrinimo priemonėmis visose energetikos rinkose, įskaitant terminus, iki kurių jie turėtų būti įvykdyti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a)
     
  nacionalinius tikslus, susijusius su nediskriminaciniu atsinaujinančiosios energijos, reguliavimo apkrova ir saugyklų dalyvavimu, taip pat apibendrinimo priemonėmis visose energetikos rinkose, įskaitant terminus, iki kurių jie turėtų būti įvykdyti;

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos d punkto 3 b papunktis (naujas)

4 straipsnio 1 pastraipos d punkto 3 b papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b)
     
  nacionaliniai uždaviniai, susiję su vartotojų dalyvavimo energetikos sistemoje užtikrinimu ir savos energijos gamybos bei naujų technologijų, įskaitant pažangiuosius skaitiklius, nauda vartotojams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b)
     
  nacionaliniai uždaviniai, susiję su vartotojų dalyvavimo energetikos sistemoje užtikrinimu ir savos energijos gamybos bei naujų technologijų, įskaitant pažangiuosius skaitiklius, nauda vartotojams;

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos d punkto 4 papunktis

4 straipsnio 1 pastraipos d punkto 4 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4)   nacionalinius uždavinius, susijusius su elektros energijos sistemos adekvatumo užtikrinimu, taip pat su
  energetikos sistemos lankstumu energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių atžvilgiu
  , įskaitant terminus, iki kurių jie turėtų būti įvykdyti; | 4)   nacionalinius uždavinius, susijusius su elektros energijos sistemos adekvatumo užtikrinimu, taip pat su
  užtikrinimu, kad nebūtų įdiegta jokių pajėgumų mechanizmų, arba, jeigu jie įdiegti tiekimo saugumo tikslais, jie būtų kuo labiau apriboti
  , įskaitant terminus, iki kurių jie turėtų būti įvykdyti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)   nacionalinius uždavinius, susijusius su elektros energijos sistemos adekvatumo užtikrinimu, taip pat su
  energetikos sistemos lankstumu energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių atžvilgiu
  , įskaitant terminus, iki kurių jie turėtų būti įvykdyti;

4)   nacionalinius uždavinius, susijusius su elektros energijos sistemos adekvatumo užtikrinimu, taip pat su
  užtikrinimu, kad nebūtų įdiegta jokių pajėgumų mechanizmų, arba, jeigu jie įdiegti tiekimo saugumo tikslais, jie būtų kuo labiau apriboti
  , įskaitant terminus, iki kurių jie turėtų būti įvykdyti;

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos e punkto 1 papunktis

4 straipsnio 1 pastraipos e punkto 1 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   nacionalinius
  viešųjų ir privačiųjų mokslinių tyrimų
  ir
  inovacijų
  ,
  susijusių
  su energetikos sąjunga, uždavinius ir finansavimo tikslus, kai tinkama,
  nurodant terminus
  , iki kurių
  jie
  turėtų būti įvykdyti. Tokie tikslai ir uždaviniai turėtų derėti su energetikos sąjungos strategijoje ir SET plane nustatytais tikslais ir uždaviniais; | 1)   nacionalinius
  viešosios paramos moksliniams tyrimams
  ir
  inovacijoms
  ,
  susijusiems
  su energetikos sąjunga, uždavinius ir finansavimo tikslus
  ir jų tikėtiną sverto poveikį privačiojo sektoriaus moksliniams tyrimams.
  Kai tinkama,
  turėtų būti nurodyti terminai
  , iki kurių
  šie tikslai
  turėtų būti įvykdyti. Tokie tikslai ir uždaviniai turėtų derėti su energetikos sąjungos strategijoje ir SET plane nustatytais tikslais ir uždaviniais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)   nacionalinius
  viešųjų ir privačiųjų mokslinių tyrimų
  ir
  inovacijų
  ,
  susijusių
  su energetikos sąjunga, uždavinius ir finansavimo tikslus, kai tinkama,
  nurodant terminus
  , iki kurių
  jie
  turėtų būti įvykdyti. Tokie tikslai ir uždaviniai turėtų derėti su energetikos sąjungos strategijoje ir SET plane nustatytais tikslais ir uždaviniais;

1)   nacionalinius
  viešosios paramos moksliniams tyrimams
  ir
  inovacijoms
  ,
  susijusiems
  su energetikos sąjunga, uždavinius ir finansavimo tikslus
  ir jų tikėtiną sverto poveikį privačiojo sektoriaus moksliniams tyrimams.
  Kai tinkama,
  turėtų būti nurodyti terminai
  , iki kurių
  šie tikslai
  turėtų būti įvykdyti. Tokie tikslai ir uždaviniai turėtų derėti su energetikos sąjungos strategijoje ir SET plane nustatytais tikslais ir uždaviniais;

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos e punkto 2 papunktis

4 straipsnio 1 pastraipos e punkto 2 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2)   2050 m. nacionalinius
  mažo anglies dioksido kiekio
  technologijų
  diegimo uždavinius
  ; | 2)   2050 m. nacionalinius
  tikslus, susijusius su tvarių
  technologijų
  skatinimu
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)   2050 m. nacionalinius
  mažo anglies dioksido kiekio
  technologijų
  diegimo uždavinius
  ;

2)   2050 m. nacionalinius
  tikslus, susijusius su tvarių
  technologijų
  skatinimu
  ;

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipos e punkto 3 papunktis

4 straipsnio 1 pastraipos e punkto 3 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3)
     
  nacionalinius uždavinius, susijusius su konkurencingumu. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)
     
  nacionalinius uždavinius, susijusius su konkurencingumu.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio pavadinimas

5 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybių narių
  veiksmų
  didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį nustatymas | Valstybių narių
  tikslų
  didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį nustatymas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybių narių
  veiksmų
  didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį nustatymas

veiksmų

Valstybių narių
  tikslų
  didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį nustatymas

tikslų

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Nustatydamos savo
  veiksmus
  , kuriais užtikrinama 2030 m. ir paskutiniais vėlesnių nacionalinių planų laikotarpių metais pasiektina atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis, palyginti su bendru suvartojamu galutinės energijos kiekiu, pagal 4 straipsnio a punkto 2 papunkčio i papunktį, valstybės narės atsižvelgia į: | 1.   Nustatydamos savo
  tikslus
  , kuriais užtikrinama 2030 m. ir paskutiniais vėlesnių nacionalinių planų laikotarpių metais pasiektina atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis, palyginti su bendru suvartojamu galutinės energijos kiekiu, pagal 4 straipsnio a punkto 2 papunkčio i papunktį, valstybės narės atsižvelgia į: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Nustatydamos savo
  veiksmus
  , kuriais užtikrinama 2030 m. ir paskutiniais vėlesnių nacionalinių planų laikotarpių metais pasiektina atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis, palyginti su bendru suvartojamu galutinės energijos kiekiu, pagal 4 straipsnio a punkto 2 papunkčio i papunktį, valstybės narės atsižvelgia į:

1.   Nustatydamos savo
  tikslus
  , kuriais užtikrinama 2030 m. ir paskutiniais vėlesnių nacionalinių planų laikotarpių metais pasiektina atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis, palyginti su bendru suvartojamu galutinės energijos kiekiu, pagal 4 straipsnio a punkto 2 papunkčio i papunktį, valstybės narės atsižvelgia į:

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies d punkto i papunktis

5 straipsnio 1 dalies d punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | teisingas vartojimo pasiskirstymas Europos Sąjungoje, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

teisingas vartojimo pasiskirstymas Europos Sąjungoje,

| i) | teisingas
  ir ekonomiškai efektyvus
  vartojimo pasiskirstymas Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

i)

teisingas
  ir ekonomiškai efektyvus
  vartojimo pasiskirstymas Europos Sąjungoje,

ir ekonomiškai efektyvus

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

5 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | referencinę santykinę atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, palyginti su jos bendru suvartojamu galutinės energijos kiekiu, nustatytą Direktyvos (ES) .../... [naujos redakcijos Direktyva 2009/28/EB] 3 straipsnio 3 dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

referencinę santykinę atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, palyginti su jos bendru suvartojamu galutinės energijos kiekiu, nustatytą Direktyvos (ES) .../... [naujos redakcijos Direktyva 2009/28/EB] 3 straipsnio 3 dalyje;

referencinę santykinę atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, palyginti su jos bendru suvartojamu galutinės energijos kiekiu, nustatytą Direktyvos (ES) .../... [naujos redakcijos Direktyva 2009/28/EB] 3 straipsnio 3 dalyje;

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Valstybės narės bendromis jėgomis užtikrina, kad iki 2030 m. Sąjungoje
  iš
  atsinaujinančiųjų
  išteklių pagamintos energijos dalis sudarytų
  bent
  27
   proc. bendro suvartojamo galutinės energijos kiekio. | 2.   Valstybės narės bendromis jėgomis užtikrina, kad iki 2030 m. Sąjungoje atsinaujinančiųjų
  energijos išteklių linijinė trajektorija pasiektų
  bent
  35
   proc. bendro suvartojamo galutinės energijos kiekio. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Valstybės narės bendromis jėgomis užtikrina, kad iki 2030 m. Sąjungoje
  iš
  atsinaujinančiųjų
  išteklių pagamintos energijos dalis sudarytų
  bent
  27
   proc. bendro suvartojamo galutinės energijos kiekio.

2.   Valstybės narės bendromis jėgomis užtikrina, kad iki 2030 m. Sąjungoje atsinaujinančiųjų
  energijos išteklių linijinė trajektorija pasiektų
  bent
  35
   proc. bendro suvartojamo galutinės energijos kiekio.

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio pavadinimas

6 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybių narių
  veiksmų
  didinant energijos vartojimo efektyvumą nustatymas | Valstybių narių
  privalomų tikslų
  didinant energijos vartojimo efektyvumą nustatymas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybių narių
  veiksmų
  didinant energijos vartojimo efektyvumą nustatymas

veiksmų

Valstybių narių
  privalomų tikslų
  didinant energijos vartojimo efektyvumą nustatymas

privalomų tikslų

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

6 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Nustatydamos 2030 m. ir paskutiniais vėlesnių nacionalinių planų laikotarpių metais pasiektiną
  orientacinį
  nacionalinį energijos vartojimo
  efektyvumą
  pagal 4 straipsnio b punkto 1 papunktį, valstybės narės užtikrina, kad: | 1.   Nustatydamos 2030 m. ir paskutiniais vėlesnių nacionalinių planų laikotarpių metais pasiektiną
  privalomą
  nacionalinį energijos vartojimo
  efektyvumo tikslą
  pagal 4 straipsnio b punkto 1 papunktį, valstybės narės užtikrina, kad: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Nustatydamos 2030 m. ir paskutiniais vėlesnių nacionalinių planų laikotarpių metais pasiektiną
  orientacinį
  nacionalinį energijos vartojimo
  efektyvumą
  pagal 4 straipsnio b punkto 1 papunktį, valstybės narės užtikrina, kad:

1.   Nustatydamos 2030 m. ir paskutiniais vėlesnių nacionalinių planų laikotarpių metais pasiektiną
  privalomą
  nacionalinį energijos vartojimo
  efektyvumo tikslą
  pagal 4 straipsnio b punkto 1 papunktį, valstybės narės užtikrina, kad:

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalies a punktas

6 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | 2020 m. Sąjungoje būtų suvartojama ne daugiau kaip 1 483  mln. tne pirminės energijos ir 1 086  mln. tne galutinės energijos, o 2030 m. – ne daugiau kaip 
  1 321
   mln. tne pirminės energijos ir
  987
   mln. tne galutinės energijos pirmuoju dešimties metų laikotarpiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

2020 m. Sąjungoje būtų suvartojama ne daugiau kaip 1 483  mln. tne pirminės energijos ir 1 086  mln. tne galutinės energijos, o 2030 m. – ne daugiau kaip 
  1 321
   mln. tne pirminės energijos ir
  987
   mln. tne galutinės energijos pirmuoju dešimties metų laikotarpiu;

1 321

987

| a) | 2020 m. Sąjungoje būtų suvartojama ne daugiau kaip 1 483  mln. tne pirminės energijos ir
  ne daugiau kaip
  1 086  mln. tne galutinės energijos, o 2030 m. – ne daugiau kaip 
  1 132
   mln. tne pirminės energijos ir
  ne daugiau kaip 849
   mln. tne galutinės energijos pirmuoju dešimties metų laikotarpiu; |
| --- | --- |

a)

2020 m. Sąjungoje būtų suvartojama ne daugiau kaip 1 483  mln. tne pirminės energijos ir
  ne daugiau kaip
  1 086  mln. tne galutinės energijos, o 2030 m. – ne daugiau kaip 
  1 132
   mln. tne pirminės energijos ir
  ne daugiau kaip 849
   mln. tne galutinės energijos pirmuoju dešimties metų laikotarpiu;

ne daugiau kaip

1 132

ne daugiau kaip 849

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

6 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Nustatydamos 1 dalyje nurodytus savo
  veiksmus
  , valstybės narės gali atsižvelgti į aplinkybes, turinčias įtakos pirminės ir galutinės energijos suvartojimui, kaip antai į: | 2.   Nustatydamos 1 dalyje nurodytus savo
  tikslus
  , valstybės narės gali atsižvelgti į aplinkybes, turinčias įtakos pirminės ir galutinės energijos suvartojimui, kaip antai į: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Nustatydamos 1 dalyje nurodytus savo
  veiksmus
  , valstybės narės gali atsižvelgti į aplinkybes, turinčias įtakos pirminės ir galutinės energijos suvartojimui, kaip antai į:

2.   Nustatydamos 1 dalyje nurodytus savo
  tikslus
  , valstybės narės gali atsižvelgti į aplinkybes, turinčias įtakos pirminės ir galutinės energijos suvartojimui, kaip antai į:

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnis

7 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7 straipsnis | 7 straipsnis |
| Nacionalinė politika ir
  priemonės
  , susijusios su kiekvienu iš penkių energetikos sąjungos aspektų | Nacionalinė politika
  , priemonės
  ir
  investicijų strategijos
  , susijusios su kiekvienu iš penkių energetikos sąjungos aspektų |
| Vadovaudamosi I priedu, valstybės narės savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose apibūdina pagrindinę esamą (priimtą ir įgyvendinamą) ir planuojamą politiką ir priemones, kuriomis sprendžiami visų pirma nacionaliniame plane užsibrėžti uždaviniai, įskaitant regioninio bendradarbiavimo ir tinkamo finansavimo nacionaliniu ir
  regioniniu mastu
  užtikrinimo priemones. | Vadovaudamosi I priedu, valstybės narės savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose apibūdina pagrindinę esamą (priimtą ir įgyvendinamą) ir planuojamą politiką ir priemones, kuriomis sprendžiami visų pirma nacionaliniame plane užsibrėžti uždaviniai, įskaitant regioninio bendradarbiavimo ir tinkamo finansavimo nacionaliniu
  , regioniniu
  ir
  vietos lygmenimis
  užtikrinimo priemones
  , taip pat Sąjungos programų ir priemonių mobilizavimą
  . |
| | Apibūdinant pagrindinę esamą ir planuojamą politiką ir priemones, skirtas nacionaliniuose planuose užsibrėžtiems uždaviniams išspręsti, pridedama bendroji šiems uždaviniams išspręsti reikalingų investicijų apžvalga. |
| | Valstybės narės energijos vartojimo efektyvumą laiko infrastruktūros prioritetu. Jos į savo infrastruktūros planus įtraukia energijos vartojimo efektyvumo programas, o pastatų renovaciją laiko prioritetinėmis investicijomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7 straipsnis

7 straipsnis

Nacionalinė politika ir
  priemonės
  , susijusios su kiekvienu iš penkių energetikos sąjungos aspektų

priemonės

Nacionalinė politika
  , priemonės
  ir
  investicijų strategijos
  , susijusios su kiekvienu iš penkių energetikos sąjungos aspektų

, priemonės

investicijų strategijos

Vadovaudamosi I priedu, valstybės narės savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose apibūdina pagrindinę esamą (priimtą ir įgyvendinamą) ir planuojamą politiką ir priemones, kuriomis sprendžiami visų pirma nacionaliniame plane užsibrėžti uždaviniai, įskaitant regioninio bendradarbiavimo ir tinkamo finansavimo nacionaliniu ir
  regioniniu mastu
  užtikrinimo priemones.

regioniniu mastu

Vadovaudamosi I priedu, valstybės narės savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose apibūdina pagrindinę esamą (priimtą ir įgyvendinamą) ir planuojamą politiką ir priemones, kuriomis sprendžiami visų pirma nacionaliniame plane užsibrėžti uždaviniai, įskaitant regioninio bendradarbiavimo ir tinkamo finansavimo nacionaliniu
  , regioniniu
  ir
  vietos lygmenimis
  užtikrinimo priemones
  , taip pat Sąjungos programų ir priemonių mobilizavimą
  .

, regioniniu

vietos lygmenimis

, taip pat Sąjungos programų ir priemonių mobilizavimą

Apibūdinant pagrindinę esamą ir planuojamą politiką ir priemones, skirtas nacionaliniuose planuose užsibrėžtiems uždaviniams išspręsti, pridedama bendroji šiems uždaviniams išspręsti reikalingų investicijų apžvalga.

Apibūdinant pagrindinę esamą ir planuojamą politiką ir priemones, skirtas nacionaliniuose planuose užsibrėžtiems uždaviniams išspręsti, pridedama bendroji šiems uždaviniams išspręsti reikalingų investicijų apžvalga.

Valstybės narės energijos vartojimo efektyvumą laiko infrastruktūros prioritetu. Jos į savo infrastruktūros planus įtraukia energijos vartojimo efektyvumo programas, o pastatų renovaciją laiko prioritetinėmis investicijomis.

Valstybės narės energijos vartojimo efektyvumą laiko infrastruktūros prioritetu. Jos į savo infrastruktūros planus įtraukia energijos vartojimo efektyvumo programas, o pastatų renovaciją laiko prioritetinėmis investicijomis.

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Laikydamosi I priede nustatyto formato ir struktūros, valstybės narės apibūdina kiekvieno iš penkių energetikos sąjungos aspektų, įskaitant energetikos sistemą ir išmetamą ir pašalinamą ŠESD kiekį, padėtį, esančią nacionalinio plano pateikimo metu arba grindžiamą naujausia turima informacija. Valstybės narės sudaro ir apibūdina kiekvienam iš penkių energetikos sąjungos aspektų skirtas pirmojo dešimties metų laikotarpio bent iki
  2040
   m. (įtraukiant ir 2030 m.) prognozes, paremtas esama (priimta ir įgyvendinama) politika ir priemonėmis. | 1.   Laikydamosi I priede nustatyto formato ir struktūros, valstybės narės apibūdina kiekvieno iš penkių energetikos sąjungos aspektų, įskaitant energetikos sistemą ir išmetamą ir pašalinamą ŠESD kiekį, padėtį, esančią nacionalinio plano pateikimo metu arba grindžiamą naujausia turima informacija. Valstybės narės sudaro ir apibūdina kiekvienam iš penkių energetikos sąjungos aspektų skirtas pirmojo dešimties metų laikotarpio bent iki
  2030
   m. (įtraukiant ir 2030 m.) prognozes, paremtas esama (priimta ir įgyvendinama) politika ir priemonėmis.
  Valstybės narės viešai skelbia prognozavimui ir scenarijams naudojamas prielaidas, parametrus ir metodiką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Laikydamosi I priede nustatyto formato ir struktūros, valstybės narės apibūdina kiekvieno iš penkių energetikos sąjungos aspektų, įskaitant energetikos sistemą ir išmetamą ir pašalinamą ŠESD kiekį, padėtį, esančią nacionalinio plano pateikimo metu arba grindžiamą naujausia turima informacija. Valstybės narės sudaro ir apibūdina kiekvienam iš penkių energetikos sąjungos aspektų skirtas pirmojo dešimties metų laikotarpio bent iki
  2040
   m. (įtraukiant ir 2030 m.) prognozes, paremtas esama (priimta ir įgyvendinama) politika ir priemonėmis.

1.   Laikydamosi I priede nustatyto formato ir struktūros, valstybės narės apibūdina kiekvieno iš penkių energetikos sąjungos aspektų, įskaitant energetikos sistemą ir išmetamą ir pašalinamą ŠESD kiekį, padėtį, esančią nacionalinio plano pateikimo metu arba grindžiamą naujausia turima informacija. Valstybės narės sudaro ir apibūdina kiekvienam iš penkių energetikos sąjungos aspektų skirtas pirmojo dešimties metų laikotarpio bent iki
  2030
   m. (įtraukiant ir 2030 m.) prognozes, paremtas esama (priimta ir įgyvendinama) politika ir priemonėmis.
  Valstybės narės viešai skelbia prognozavimui ir scenarijams naudojamas prielaidas, parametrus ir metodiką.

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 dalies a punktas

8 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | planuojamos politikos ir priemonių poveikį energetikos sistemos plėtrai ir išmetamam ir pašalinamam ŠESD kiekiui pirmuoju dešimties metų laikotarpiu bent iki 2040 m. (įtraukiant ir 2030 m.), be kita ko, palygindamos jį su 1 dalyje nurodytomis prognozėmis, paremtomis esama (priimta ir įgyvendinama) politika ir priemonėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

planuojamos politikos ir priemonių poveikį energetikos sistemos plėtrai ir išmetamam ir pašalinamam ŠESD kiekiui pirmuoju dešimties metų laikotarpiu bent iki 2040 m. (įtraukiant ir 2030 m.), be kita ko, palygindamos jį su 1 dalyje nurodytomis prognozėmis, paremtomis esama (priimta ir įgyvendinama) politika ir priemonėmis;

| a) | planuojamos politikos ir priemonių poveikį energetikos sistemos plėtrai ir išmetamam ir pašalinamam ŠESD kiekiui pirmuoju dešimties metų laikotarpiu bent iki 2040 m. (įtraukiant ir 2030 m.), be kita ko, palygindamos jį su 1 dalyje nurodytomis prognozėmis, paremtomis esama (priimta ir įgyvendinama) politika ir priemonėmis
  . Į šį apibūdinimą reikėtų įtraukti sektorių susiejimo, skaitmeninimo ir patobulintos rinkos struktūros sąveikos, taip pat teigiamo poveikio oro kokybei ir energijos tiekimo saugumui įvertinimą
  ; |
| --- | --- |

a)

planuojamos politikos ir priemonių poveikį energetikos sistemos plėtrai ir išmetamam ir pašalinamam ŠESD kiekiui pirmuoju dešimties metų laikotarpiu bent iki 2040 m. (įtraukiant ir 2030 m.), be kita ko, palygindamos jį su 1 dalyje nurodytomis prognozėmis, paremtomis esama (priimta ir įgyvendinama) politika ir priemonėmis
  . Į šį apibūdinimą reikėtų įtraukti sektorių susiejimo, skaitmeninimo ir patobulintos rinkos struktūros sąveikos, taip pat teigiamo poveikio oro kokybei ir energijos tiekimo saugumui įvertinimą
  ;

. Į šį apibūdinimą reikėtų įtraukti sektorių susiejimo, skaitmeninimo ir patobulintos rinkos struktūros sąveikos, taip pat teigiamo poveikio oro kokybei ir energijos tiekimo saugumui įvertinimą

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 dalies b punktas

8 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | 7 straipsnyje nurodytos ir I priede detaliau apibūdintos planuojamos politikos ir priemonių poveikį makroekonomikai, aplinkai, žinioms ir visuomenei pirmuoju dešimties metų laikotarpiu bent iki 2030 m., be kita ko, palygindamos jį su 1 dalyje nurodytomis prognozėmis, paremtomis esama (priimta ir įgyvendinama) politika ir priemonėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

7 straipsnyje nurodytos ir I priede detaliau apibūdintos planuojamos politikos ir priemonių poveikį makroekonomikai, aplinkai, žinioms ir visuomenei pirmuoju dešimties metų laikotarpiu bent iki 2030 m., be kita ko, palygindamos jį su 1 dalyje nurodytomis prognozėmis, paremtomis esama (priimta ir įgyvendinama) politika ir priemonėmis;

| b) | 7 straipsnyje nurodytos ir I priede detaliau apibūdintos
  individualios ir bendros
  planuojamos politikos ir priemonių poveikį makroekonomikai
  , sveikatai
  , aplinkai, žinioms ir visuomenei pirmuoju dešimties metų laikotarpiu bent iki 2030 m., be kita ko, palygindamos jį su 1 dalyje nurodytomis prognozėmis, paremtomis esama (priimta ir įgyvendinama) politika ir priemonėmis
  . Šio poveikio vertinimui naudojama metodika skelbiama viešai ir skatinamas sąnaudų ir naudos analizės naudojimas
  ; |
| --- | --- |

b)

7 straipsnyje nurodytos ir I priede detaliau apibūdintos
  individualios ir bendros
  planuojamos politikos ir priemonių poveikį makroekonomikai
  , sveikatai
  , aplinkai, žinioms ir visuomenei pirmuoju dešimties metų laikotarpiu bent iki 2030 m., be kita ko, palygindamos jį su 1 dalyje nurodytomis prognozėmis, paremtomis esama (priimta ir įgyvendinama) politika ir priemonėmis
  . Šio poveikio vertinimui naudojama metodika skelbiama viešai ir skatinamas sąnaudų ir naudos analizės naudojimas
  ;

individualios ir bendros

, sveikatai

. Šio poveikio vertinimui naudojama metodika skelbiama viešai ir skatinamas sąnaudų ir naudos analizės naudojimas

Pakeitimas 105

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 dalies c punktas

8 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | esamos (priimtos ir įgyvendinamos) ir planuojamos politikos ir priemonių sąveiką vienoje politinėje sferoje, taip pat esamos (priimtos ir įgyvendinamos) ir planuojamos politikos ir priemonių sąveiką įvairiose sferose pirmuoju dešimties metų laikotarpiu bent iki 2030 m. Energijos tiekimo saugumo, infrastruktūros ir rinkos integracijos prognozės sietinos su tvirtais energijos vartojimo efektyvumo scenarijais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

esamos (priimtos ir įgyvendinamos) ir planuojamos politikos ir priemonių sąveiką vienoje politinėje sferoje, taip pat esamos (priimtos ir įgyvendinamos) ir planuojamos politikos ir priemonių sąveiką įvairiose sferose pirmuoju dešimties metų laikotarpiu bent iki 2030 m. Energijos tiekimo saugumo, infrastruktūros ir rinkos integracijos prognozės sietinos su tvirtais energijos vartojimo efektyvumo scenarijais.

| c) | esamos (priimtos ir įgyvendinamos) ir planuojamos politikos ir priemonių sąveiką vienoje politinėje sferoje, taip pat esamos (priimtos ir įgyvendinamos) ir planuojamos politikos ir priemonių sąveiką įvairiose sferose pirmuoju dešimties metų laikotarpiu bent iki 2030 m. 
  Vertinimas apima kiekybinę arba kokybinę visos dokumentais pagrįstos nacionalinės politikos ir priemonių sąveikos su Sąjungos klimato ir energetikos politikos priemonėmis analizę.
  Energijos tiekimo saugumo, infrastruktūros ir rinkos integracijos prognozės sietinos su tvirtais energijos vartojimo efektyvumo scenarijais. |
| --- | --- |

c)

esamos (priimtos ir įgyvendinamos) ir planuojamos politikos ir priemonių sąveiką vienoje politinėje sferoje, taip pat esamos (priimtos ir įgyvendinamos) ir planuojamos politikos ir priemonių sąveiką įvairiose sferose pirmuoju dešimties metų laikotarpiu bent iki 2030 m. 
  Vertinimas apima kiekybinę arba kokybinę visos dokumentais pagrįstos nacionalinės politikos ir priemonių sąveikos su Sąjungos klimato ir energetikos politikos priemonėmis analizę.
  Energijos tiekimo saugumo, infrastruktūros ir rinkos integracijos prognozės sietinos su tvirtais energijos vartojimo efektyvumo scenarijais.

Vertinimas apima kiekybinę arba kokybinę visos dokumentais pagrįstos nacionalinės politikos ir priemonių sąveikos su Sąjungos klimato ir energetikos politikos priemonėmis analizę.

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

8 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | būdą, kuriuo individualia ir bendra dabartine ir planuojama politika ir priemonėmis bus pritrauktos privačiosios investicijos ir jų įgyvendinimui reikalingos viešosios lėšos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

būdą, kuriuo individualia ir bendra dabartine ir planuojama politika ir priemonėmis bus pritrauktos privačiosios investicijos ir jų įgyvendinimui reikalingos viešosios lėšos;

būdą, kuriuo individualia ir bendra dabartine ir planuojama politika ir priemonėmis bus pritrauktos privačiosios investicijos ir jų įgyvendinimui reikalingos viešosios lėšos;

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnis

9 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9 straipsnis | 9 straipsnis |
| Integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai | Integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai |
| 1.   Iki 2018 m. 
  sausio
  1 d.
  , o vėliau kas dešimt metų
  kiekviena valstybė narė parengia ir Komisijai pateikia 3 straipsnio 1 dalyje nurodyto integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą. | 1.   Iki 2018 m. 
  birželio
  1 d. kiekviena valstybė narė parengia ir Komisijai pateikia 3 straipsnio 1 dalyje nurodyto
  savo pirmojo
  integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą.
  Iki 2023 m. sausio 1 d. kiekviena valstybė narė parengia ir Komisijai pateikia savo antrojo veiksmų plano projektą ir vėliau kas penkerius metus teikia vėlesnius planus. |
| 2.   Vadovaudamasi 28 straipsniu Komisija
  valstybėms narėms gali pateikti rekomendacijų dėl planų projektų. Tose rekomendacijose visų pirma nurodoma
  : | 2.   Vadovaudamasi 28 straipsniu Komisija
  įvertina planų projektus ir ne vėliau kaip praėjus trims mėnesiams po 3 straipsnio 1 dalyje nurodyto plano pateikimo termino valstybėms narėms pateikia rekomendacijų, siekdama
  : |
| a) | užsibrėžtų tikslų
  ,
  uždavinių ir veiksmų mastas siekiant
  bendromis jėgomis
  įgyvendinti
  energetikos sąjungos uždavinius ir visų
  pirma
  Sąjungos
  2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo
  tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9 straipsnis

9 straipsnis

Integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai

Integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektai

1.   Iki 2018 m. 
  sausio
  1 d.
  , o vėliau kas dešimt metų
  kiekviena valstybė narė parengia ir Komisijai pateikia 3 straipsnio 1 dalyje nurodyto integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą.

1.   Iki 2018 m. 
  birželio
  1 d. kiekviena valstybė narė parengia ir Komisijai pateikia 3 straipsnio 1 dalyje nurodyto
  savo pirmojo
  integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projektą.
  Iki 2023 m. sausio 1 d. kiekviena valstybė narė parengia ir Komisijai pateikia savo antrojo veiksmų plano projektą ir vėliau kas penkerius metus teikia vėlesnius planus.

2.   Vadovaudamasi 28 straipsniu Komisija
  valstybėms narėms gali pateikti rekomendacijų dėl planų projektų. Tose rekomendacijose visų pirma nurodoma
  :

2.   Vadovaudamasi 28 straipsniu Komisija
  įvertina planų projektus ir ne vėliau kaip praėjus trims mėnesiams po 3 straipsnio 1 dalyje nurodyto plano pateikimo termino valstybėms narėms pateikia rekomendacijų, siekdama
  :

a)

užsibrėžtų tikslų
  ,
  uždavinių ir veiksmų mastas siekiant
  bendromis jėgomis
  įgyvendinti
  energetikos sąjungos uždavinius ir visų
  pirma
  Sąjungos
  2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo
  tikslus;

užsibrėžtų tikslų

uždavinių ir veiksmų mastas siekiant

įgyvendinti

pirma

2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo

| a) | užtikrinti
  ,
  kad valstybės narės
  bendromis jėgomis
  įgyvendintų
  energetikos sąjungos uždavinius ir
  pasiektų
  visų
  energetikos
  sąjungos
  aspektų
  tikslus; |
| --- | --- |

a)

užtikrinti
  ,
  kad valstybės narės
  bendromis jėgomis
  įgyvendintų
  energetikos sąjungos uždavinius ir
  pasiektų
  visų
  energetikos
  sąjungos
  aspektų
  tikslus;

užtikrinti

kad valstybės narės

įgyvendintų

pasiektų

energetikos

aspektų

| aa) | užtikrinti, kad valstybės narės pasiektų privalomus nacionalinius tikslus ir uždavinius; |
| --- | --- |

aa)

aa)

užtikrinti, kad valstybės narės pasiektų privalomus nacionalinius tikslus ir uždavinius;

užtikrinti, kad valstybės narės pasiektų privalomus nacionalinius tikslus ir uždavinius;

| b) | politika
  ir
  priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais,
  ir
  kita
  tarpvalstybinės svarbos
  politika ir priemonės
  ; |
| --- | --- |

b)

politika
  ir
  priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais,
  ir
  kita
  tarpvalstybinės svarbos
  politika ir priemonės
  ;

politika

priemonės, susijusios su valstybių narių ir Sąjungos lygmens uždaviniais,

kita

politika ir priemonės

| b) | tobulinti esamą
  ir
  planuojamą individualią politiką ir priemones, įtrauktus į nacionalinius energetikos
  ir
  klimato planus, įskaitant
  tarpvalstybinės svarbos
  planus
  ; |
| --- | --- |

b)

tobulinti esamą
  ir
  planuojamą individualią politiką ir priemones, įtrauktus į nacionalinius energetikos
  ir
  klimato planus, įskaitant
  tarpvalstybinės svarbos
  planus
  ;

tobulinti esamą

planuojamą individualią politiką ir priemones, įtrauktus į nacionalinius energetikos

klimato planus, įskaitant

planus

| ba) | pasiūlyti nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose patvirtinti papildomą politiką ir priemones; |
| --- | --- |

ba)

ba)

pasiūlyti nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose patvirtinti papildomą politiką ir priemones;

pasiūlyti nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose patvirtinti papildomą politiką ir priemones;

| c) | esamos
  (priimtos ir įgyvendinamos)
  politikos bei priemonių
  ir planuojamos politikos bei priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą ir skirtų vienam energetikos sąjungos aspektui bei įvairiems jos aspektams,
  sąveika ir suderinamumas. |
| --- | --- |

c)

esamos
  (priimtos ir įgyvendinamos)
  politikos bei priemonių
  ir planuojamos politikos bei priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą ir skirtų vienam energetikos sąjungos aspektui bei įvairiems jos aspektams,
  sąveika ir suderinamumas.

esamos

politikos bei priemonių

sąveika ir suderinamumas.

| c) | užtikrinti esamos
  (priimtos ir įgyvendinamos) ir planuojamos politikos bei priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą ir skirtų vienam energetikos sąjungos aspektui bei įvairiems jos aspektams,
  suderinamumą; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti esamos
  (priimtos ir įgyvendinamos) ir planuojamos politikos bei priemonių, įtrauktų į integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą ir skirtų vienam energetikos sąjungos aspektui bei įvairiems jos aspektams,
  suderinamumą;

užtikrinti esamos

suderinamumą;

| ca) | užtikrinti, kad investavimo strategijos ir priemonės būtų suderinamos su valstybių narių politika ir priemonėmis, kuriomis siekiama atitinkamų tikslų ir uždavinių. |
| --- | --- |

ca)

ca)

užtikrinti, kad investavimo strategijos ir priemonės būtų suderinamos su valstybių narių politika ir priemonėmis, kuriomis siekiama atitinkamų tikslų ir uždavinių.

užtikrinti, kad investavimo strategijos ir priemonės būtų suderinamos su valstybių narių politika ir priemonėmis, kuriomis siekiama atitinkamų tikslų ir uždavinių.

3.   Valstybės narės baigdamos rengti savo integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus kuo labiau atsižvelgia į Komisijos rekomendacijas.

3.   Valstybės narės, baigdamos rengti savo integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, kuo labiau atsižvelgia į Komisijos rekomendacijas.
  Kai atitinkamos valstybės narės nuomonė skiriasi nuo Komisijos rekomendacijos, ta valstybė narė pateikia ir viešai paskelbia pagrindimą dėl savo pozicijos.

3a.
     
  1 dalyje nurodytus nacionalinių planų projektus valstybės narės skelbia viešai.

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 pastraipa

10 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nepažeisdamos kitų Sąjungos teisės reikalavimų, valstybės narės užtikrina, kad visuomenei būtų iš anksto užtikrinamos veiksmingos galimybės dalyvauti 9 straipsnyje nurodytų planų projektų
  rengimo procese,
  ir
  prie Komisijai pateikiamo savo integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto prideda visuomenės nuomonės santrauką. Kai taikomos Direktyvos 2001/42/EB nuostatos
  ,
  laikoma, kad pagal tą direktyvą rengiamų konsultacijų pakanka šiame reglamente nustatytai įpareigojimui konsultuotis su visuomene įvykdyti
  . | Nepažeisdamos kitų Sąjungos teisės reikalavimų, valstybės narės užtikrina, kad visuomenei būtų iš anksto užtikrinamos veiksmingos galimybės dalyvauti 9 straipsnyje nurodytų planų projektų ir
  14 straipsnyje nurodytų ilgalaikių strategijų rengimo procese
  ,
  kol yra atviros visos pasirinkimo galimybės ir gali vykti veiksmingos viešos konsultacijos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nepažeisdamos kitų Sąjungos teisės reikalavimų, valstybės narės užtikrina, kad visuomenei būtų iš anksto užtikrinamos veiksmingos galimybės dalyvauti 9 straipsnyje nurodytų planų projektų
  rengimo procese,
  ir
  prie Komisijai pateikiamo savo integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto prideda visuomenės nuomonės santrauką. Kai taikomos Direktyvos 2001/42/EB nuostatos
  ,
  laikoma, kad pagal tą direktyvą rengiamų konsultacijų pakanka šiame reglamente nustatytai įpareigojimui konsultuotis su visuomene įvykdyti
  .

rengimo procese,

prie Komisijai pateikiamo savo integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano projekto prideda visuomenės nuomonės santrauką. Kai taikomos Direktyvos 2001/42/EB nuostatos

laikoma, kad pagal tą direktyvą rengiamų konsultacijų pakanka šiame reglamente nustatytai įpareigojimui konsultuotis su visuomene įvykdyti

Nepažeisdamos kitų Sąjungos teisės reikalavimų, valstybės narės užtikrina, kad visuomenei būtų iš anksto užtikrinamos veiksmingos galimybės dalyvauti 9 straipsnyje nurodytų planų projektų ir
  14 straipsnyje nurodytų ilgalaikių strategijų rengimo procese
  ,
  kol yra atviros visos pasirinkimo galimybės ir gali vykti veiksmingos viešos konsultacijos
  .

14 straipsnyje nurodytų ilgalaikių strategijų rengimo procese

kol yra atviros visos pasirinkimo galimybės ir gali vykti veiksmingos viešos konsultacijos

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 a dalis (nauja)

10 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Valstybės narės nustato pagrįstus terminus, kuriais suteikiama pakankamai laiko informuoti visuomenę ir jai pasirengti įvairiems planavimo etapams ir veiksmingai juose dalyvauti. Valstybės narės deramai atsižvelgia į vienodą dalyvavimą ir užtikrina, kad visuomenė būtų informuojama viešais skelbimais ar kitomis tinkamomis priemonėmis, pvz., kai įmanoma, elektroninėmis priemonėmis, apie visus praktinius jos dalyvavimo aspektus, taip pat užtikrina, kad visuomenė turėtų prieigą prie visų susijusių dokumentų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Valstybės narės nustato pagrįstus terminus, kuriais suteikiama pakankamai laiko informuoti visuomenę ir jai pasirengti įvairiems planavimo etapams ir veiksmingai juose dalyvauti. Valstybės narės deramai atsižvelgia į vienodą dalyvavimą ir užtikrina, kad visuomenė būtų informuojama viešais skelbimais ar kitomis tinkamomis priemonėmis, pvz., kai įmanoma, elektroninėmis priemonėmis, apie visus praktinius jos dalyvavimo aspektus, taip pat užtikrina, kad visuomenė turėtų prieigą prie visų susijusių dokumentų.

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 b dalis (nauja)

10 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Valstybės narės, teikdamos Komisijai savo integruoto nacionalinio energetikos ir klimato plano projektą ir galutinę versiją bei savo ilgalaikes strategijas, įtraukia visuomenės nuomonės santrauką ir paaiškina, kaip į ją buvo atsižvelgta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b.
     
  Valstybės narės, teikdamos Komisijai savo integruoto nacionalinio energetikos ir klimato plano projektą ir galutinę versiją bei savo ilgalaikes strategijas, įtraukia visuomenės nuomonės santrauką ir paaiškina, kaip į ją buvo atsižvelgta.

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 c dalis (nauja)

10 straipsnio 1 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Kai taikomos Direktyvos 2001/42/EB nuostatos, laikoma, kad pagal tą direktyvą rengiamų konsultacijų pakanka ir šiame reglamente nustatytam įpareigojimui konsultuotis su visuomene įvykdyti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1c.
     
  Kai taikomos Direktyvos 2001/42/EB nuostatos, laikoma, kad pagal tą direktyvą rengiamų konsultacijų pakanka ir šiame reglamente nustatytam įpareigojimui konsultuotis su visuomene įvykdyti.

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 d dalis (nauja)

10 straipsnio 1 d dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  Įgyvendindamos šį straipsnį valstybės narės mažina administravimo sudėtingumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1d.
     
  Įgyvendindamos šį straipsnį valstybės narės mažina administravimo sudėtingumą.

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a straipsnis (naujas)

10 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 10a straipsnis |
| | Daugiapakopė dialogo klimato ir energetikos klausimais platforma |
| | 1.
     
  Laikydamosi partnerystės idėjos valstybės narės sukuria nuolatinę daugiapakopę dialogo klimato ir energetikos klausimais platformą, kuria būtų remiamas aktyvus vietos valdžios institucijų, pilietinės visuomenės organizacijų, verslo bendruomenės, investuotojų, visų kitų susijusių suinteresuotųjų subjektų ir plačiosios visuomenės dalyvavimas valdant energetikos pertvarką. |
| | 2.
     
  Valstybės narės savo nacionalinėms dialogo klimato ir energetikos klausimais platformoms pateikia įvairias jų trumpalaikei, vidutinės trukmės ir ilgalaikei energetikos ir klimato politikai numatytas galimybes ir scenarijus, taip pat kiekvienos galimybės sąnaudų ir naudos analizę. Dialogo klimato ir energetikos klausimais platformos yra diskusijų dėl planų, strategijų ir ataskaitų ir jų rengimo pagal 10 straipsnį forumai. |
| | 3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad dialogo klimato ir energetikos klausimais platformoms būtų skiriami reikiami žmogiškieji ir finansiniai ištekliai ir kad jos veiktų skaidriai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

10a straipsnis

10a straipsnis

Daugiapakopė dialogo klimato ir energetikos klausimais platforma

Daugiapakopė dialogo klimato ir energetikos klausimais platforma

1.
     
  Laikydamosi partnerystės idėjos valstybės narės sukuria nuolatinę daugiapakopę dialogo klimato ir energetikos klausimais platformą, kuria būtų remiamas aktyvus vietos valdžios institucijų, pilietinės visuomenės organizacijų, verslo bendruomenės, investuotojų, visų kitų susijusių suinteresuotųjų subjektų ir plačiosios visuomenės dalyvavimas valdant energetikos pertvarką.

2.
     
  Valstybės narės savo nacionalinėms dialogo klimato ir energetikos klausimais platformoms pateikia įvairias jų trumpalaikei, vidutinės trukmės ir ilgalaikei energetikos ir klimato politikai numatytas galimybes ir scenarijus, taip pat kiekvienos galimybės sąnaudų ir naudos analizę. Dialogo klimato ir energetikos klausimais platformos yra diskusijų dėl planų, strategijų ir ataskaitų ir jų rengimo pagal 10 straipsnį forumai.

3.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad dialogo klimato ir energetikos klausimais platformoms būtų skiriami reikiami žmogiškieji ir finansiniai ištekliai ir kad jos veiktų skaidriai.

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnis

11 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 11 straipsnis | 11 straipsnis |
| Regioninis bendradarbiavimas | Makroregioninis ir
  regioninis bendradarbiavimas |
| 1.   Valstybės narės, siekdamos įvykdyti savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose užsibrėžtus tikslus
  , uždavinius
  ir
  veiksmus
  , bendradarbiauja regionų lygmeniu. | 1.   Valstybės narės, siekdamos įvykdyti savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose užsibrėžtus tikslus ir
  uždavinius
  , bendradarbiauja
  makroregionų ir
  regionų lygmeniu
  ir naudojasi visomis galimomis bendradarbiavimo formomis
  . |
| 2.   Prieš pateikdamos savo integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus Komisijai pagal 9 straipsnio 1 dalį, valstybės narės naudojasi regioninio bendradarbiavimo galimybėmis ir konsultuojasi su kaimyninėmis valstybėmis narėmis ir kitomis suinteresuotomis valstybėmis narėmis. Tokių regioninių konsultacijų rezultatus valstybės narės pateikia savo integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektuose, prireikus nurodydamos, kaip atsižvelgė į pastabas. | 2.   Prieš pateikdamos savo integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus Komisijai pagal 9 straipsnio 1 dalį, valstybės narės naudojasi
  makroregioninio ir
  regioninio bendradarbiavimo galimybėmis
  , atsižvelgdamos į jau vykdomo makroregioninio bendradarbiavimo galimybes, ypač į Baltijos energijos rinkos jungčių planą (BEMIP), Vidurio ir Pietryčių Europos dujų tinklų sujungiamumą (CESEC), Vidurio ir Vakarų regiono energijos rinką (CWREM), Šiaurės jūrų šalių jėgainių tinklo jūroje iniciatyvą (NSCOGI), Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę,
  ir konsultuojasi su kaimyninėmis valstybėmis narėmis ir kitomis suinteresuotomis valstybėmis narėmis
  , laikydamosi Direktyvos 2011/92/ES ir Espo konvencijos nuostatų
  . Tokių regioninių konsultacijų rezultatus valstybės narės pateikia savo integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektuose, prireikus nurodydamos, kaip atsižvelgė į pastabas.
  Dalyvaudamos makroregioniniame bendradarbiavime valstybės narės susitaria dėl valdymo struktūros, suteikiančios galimybę bent kartą per metus surengti susitikimą ministrų lygmeniu. |
| | 2a.
     
  Dviejų ar daugiau valstybių narių prašymu Komisija sudaro palankesnes sąlygas toms valstybėms narėms bendrai rengti tam tikras integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektų dalis, be kita ko, sukurdama paramos sistemą. Vykdydamos makroregioninį ir regioninį bendradarbiavimą valstybės narės jo rezultatus pateikia savo integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektuose ir pateikia juos Komisijai. Tokio makroregioninio ir regioninio bendradarbiavimo rezultatai gali pakeisti atitinkamas susijusio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano dalis. |
| | 2b.
     
  Komisija, siekdama skatinti rinkos integraciją ir ekonomiškai efektyvią politiką, nustato makroregioninio ar regioninio bendradarbiavimo galimybes, apimančias vieną ar daugiau iš penkių energetikos sąjungos strategijos aspektų ir atitinkančias šį straipsnį, ir ilgalaikę viziją, paremtą esamomis rinkos sąlygomis. Remdamasi šiomis galimybėmis Komisija gali pagal 28 straipsnį valstybėms narėms pateikti rekomendacijų, siekdama palengvinti veiksmingą bendradarbiavimą, partnerystę ir konsultacijas. |
| 3.   Komisija sudaro sąlygas valstybėms narėms bendradarbiauti ir konsultuotis tarpusavyje dėl jai pagal 9 straipsnį pateiktų planų projektų ir baigti juos rengti. | 3.   Komisija sudaro sąlygas valstybėms narėms bendradarbiauti ir konsultuotis tarpusavyje dėl jai pagal 9 straipsnį pateiktų planų projektų ir baigti juos rengti. |
| 4.   Valstybės narės savo galutiniuose integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose atsižvelgia į kitų valstybių narių pagal 2 ir 3 dalis pateiktas pastabas ir paaiškina, kaip į šias pastabas buvo atsižvelgta. | 4.   Valstybės narės savo galutiniuose integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose atsižvelgia į kitų valstybių narių pagal 2 ir 3 dalis pateiktas pastabas ir paaiškina, kaip į šias pastabas buvo atsižvelgta. |
| 5.   1 dalyje nurodytais tikslais valstybės narės toliau bendradarbiauja
  regionų
  lygmeniu, įgyvendindamos savo planuose numatytą politiką ir priemones. | 5.   1 dalyje nurodytais tikslais valstybės narės toliau bendradarbiauja
  makroregionų
  lygmeniu, įgyvendindamos savo planuose numatytą politiką ir priemones. |
| | 5a.
     
  Valstybės narės taip pat numato galimybes bendradarbiauti su Energijos bendrijos šalimis ir trečiosiomis šalimis, kurios yra Europos ekonominės erdvės narės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11 straipsnis

11 straipsnis

Regioninis bendradarbiavimas

Makroregioninis ir
  regioninis bendradarbiavimas

Makroregioninis ir

1.   Valstybės narės, siekdamos įvykdyti savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose užsibrėžtus tikslus
  , uždavinius
  ir
  veiksmus
  , bendradarbiauja regionų lygmeniu.

1.   Valstybės narės, siekdamos įvykdyti savo integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose užsibrėžtus tikslus ir
  uždavinius
  , bendradarbiauja
  makroregionų ir
  regionų lygmeniu
  ir naudojasi visomis galimomis bendradarbiavimo formomis
  .

2.   Prieš pateikdamos savo integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus Komisijai pagal 9 straipsnio 1 dalį, valstybės narės naudojasi regioninio bendradarbiavimo galimybėmis ir konsultuojasi su kaimyninėmis valstybėmis narėmis ir kitomis suinteresuotomis valstybėmis narėmis. Tokių regioninių konsultacijų rezultatus valstybės narės pateikia savo integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektuose, prireikus nurodydamos, kaip atsižvelgė į pastabas.

2.   Prieš pateikdamos savo integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus Komisijai pagal 9 straipsnio 1 dalį, valstybės narės naudojasi
  makroregioninio ir
  regioninio bendradarbiavimo galimybėmis
  , atsižvelgdamos į jau vykdomo makroregioninio bendradarbiavimo galimybes, ypač į Baltijos energijos rinkos jungčių planą (BEMIP), Vidurio ir Pietryčių Europos dujų tinklų sujungiamumą (CESEC), Vidurio ir Vakarų regiono energijos rinką (CWREM), Šiaurės jūrų šalių jėgainių tinklo jūroje iniciatyvą (NSCOGI), Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę,
  ir konsultuojasi su kaimyninėmis valstybėmis narėmis ir kitomis suinteresuotomis valstybėmis narėmis
  , laikydamosi Direktyvos 2011/92/ES ir Espo konvencijos nuostatų
  . Tokių regioninių konsultacijų rezultatus valstybės narės pateikia savo integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektuose, prireikus nurodydamos, kaip atsižvelgė į pastabas.
  Dalyvaudamos makroregioniniame bendradarbiavime valstybės narės susitaria dėl valdymo struktūros, suteikiančios galimybę bent kartą per metus surengti susitikimą ministrų lygmeniu.

2a.
     
  Dviejų ar daugiau valstybių narių prašymu Komisija sudaro palankesnes sąlygas toms valstybėms narėms bendrai rengti tam tikras integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektų dalis, be kita ko, sukurdama paramos sistemą. Vykdydamos makroregioninį ir regioninį bendradarbiavimą valstybės narės jo rezultatus pateikia savo integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektuose ir pateikia juos Komisijai. Tokio makroregioninio ir regioninio bendradarbiavimo rezultatai gali pakeisti atitinkamas susijusio integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano dalis.

2b.
     
  Komisija, siekdama skatinti rinkos integraciją ir ekonomiškai efektyvią politiką, nustato makroregioninio ar regioninio bendradarbiavimo galimybes, apimančias vieną ar daugiau iš penkių energetikos sąjungos strategijos aspektų ir atitinkančias šį straipsnį, ir ilgalaikę viziją, paremtą esamomis rinkos sąlygomis. Remdamasi šiomis galimybėmis Komisija gali pagal 28 straipsnį valstybėms narėms pateikti rekomendacijų, siekdama palengvinti veiksmingą bendradarbiavimą, partnerystę ir konsultacijas.

3.   Komisija sudaro sąlygas valstybėms narėms bendradarbiauti ir konsultuotis tarpusavyje dėl jai pagal 9 straipsnį pateiktų planų projektų ir baigti juos rengti.

3.   Komisija sudaro sąlygas valstybėms narėms bendradarbiauti ir konsultuotis tarpusavyje dėl jai pagal 9 straipsnį pateiktų planų projektų ir baigti juos rengti.

4.   Valstybės narės savo galutiniuose integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose atsižvelgia į kitų valstybių narių pagal 2 ir 3 dalis pateiktas pastabas ir paaiškina, kaip į šias pastabas buvo atsižvelgta.

4.   Valstybės narės savo galutiniuose integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose atsižvelgia į kitų valstybių narių pagal 2 ir 3 dalis pateiktas pastabas ir paaiškina, kaip į šias pastabas buvo atsižvelgta.

5.   1 dalyje nurodytais tikslais valstybės narės toliau bendradarbiauja
  regionų
  lygmeniu, įgyvendindamos savo planuose numatytą politiką ir priemones.

5.   1 dalyje nurodytais tikslais valstybės narės toliau bendradarbiauja
  makroregionų
  lygmeniu, įgyvendindamos savo planuose numatytą politiką ir priemones.

5a.
     
  Valstybės narės taip pat numato galimybes bendradarbiauti su Energijos bendrijos šalimis ir trečiosiomis šalimis, kurios yra Europos ekonominės erdvės narės.

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

12 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija vertina pagal 3 straipsnį pateiktus integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus
  ir pagal 13 straipsnį pateiktus atnaujintus tokius planus
  . Visu pirma ji įvertina, ar: | Komisija vertina pagal 3 straipsnį pateiktus integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus. Visu pirma ji įvertina, ar: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija vertina pagal 3 straipsnį pateiktus integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus
  ir pagal 13 straipsnį pateiktus atnaujintus tokius planus
  . Visu pirma ji įvertina, ar:

ir pagal 13 straipsnį pateiktus atnaujintus tokius planus

Komisija vertina pagal 3 straipsnį pateiktus integruotus nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus. Visu pirma ji įvertina, ar:

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 pastraipos a punktas

12 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | tikslai
  , uždaviniai ir veiksmai
  yra pakankami siekiant bendromis jėgomis įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius, o pirmuoju dešimties metų laikotarpiu visų pirma Sąjungos 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

tikslai
  , uždaviniai ir veiksmai
  yra pakankami siekiant bendromis jėgomis įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius, o pirmuoju dešimties metų laikotarpiu visų pirma Sąjungos 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją;

, uždaviniai ir veiksmai

| a) | tikslai
  ir uždaviniai
  yra pakankami siekiant bendromis jėgomis įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius, o pirmuoju dešimties metų laikotarpiu visų pirma Sąjungos 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją; |
| --- | --- |

a)

tikslai
  ir uždaviniai
  yra pakankami siekiant bendromis jėgomis įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius, o pirmuoju dešimties metų laikotarpiu visų pirma Sąjungos 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją;

ir uždaviniai

Pakeitimas 118

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 pastraipos a a punktas (naujas)

12 straipsnio 1 pastraipos a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | esama ir numatyta politika, priemonės ir susijusios investavimo strategijos yra pakankamos 4 straipsnyje nurodytiems nacionaliniams tikslams pasiekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

esama ir numatyta politika, priemonės ir susijusios investavimo strategijos yra pakankamos 4 straipsnyje nurodytiems nacionaliniams tikslams pasiekti;

esama ir numatyta politika, priemonės ir susijusios investavimo strategijos yra pakankamos 4 straipsnyje nurodytiems nacionaliniams tikslams pasiekti;

Pakeitimas 120

Pakeitimas 120

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnis

13 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 13 straipsnis | Išbraukta. |
| Integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų atnaujinimas | |
| 1.
     
  Iki 2023 m. sausio 1 d., o vėliau kas dešimt metų kiekviena valstybė narė Komisijai pateikia paskutinio pateikto integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, nurodyto 3 straipsnyje, atnaujinimo projektą arba Komisijai patvirtina, kad planas tebegalioja. | |
| 2.
     
  Iki 2024 m. sausio 1 d., o vėliau kas dešimt metų kiekviena valstybė narė Komisijai pateikia atnaujintą paskutinį pateiktą integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, nurodytą 3 straipsnyje, nebent pagal šio straipsnio 1 dalį yra patvirtinusi, kad planas tebegalioja. | |
| 3.
     
  Valstybės narės 2 dalyje nurodytame atnaujintame plane nustatomus tikslus, uždavinius ir veiksmus keisti gali tik turėdamos didesnių užmojų, nei buvo užsibrėžusios paskutiniame pateiktame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane. | |
| 4.
     
  Atnaujindamos planus, valstybės narės stengiasi sušvelninti bet kokį neigiamą poveikį aplinkai, išaiškėjusį teikiant integruotas ataskaitas pagal 15–22 straipsnius. | |
| 5.
     
  Valstybės narės, rengdamos 2 dalyje nurodytą atnaujintą planą, atsižvelgia į naujausias konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, parengtas per Europos semestrą. | |
| 6.
     
  Atnaujintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų rengimui ir vertinimui taikoma 9 straipsnio 2 dalyje ir 11 straipsnyje nustatyta tvarka. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13 straipsnis

13 straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų atnaujinimas

Integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų atnaujinimas

1.
     
  Iki 2023 m. sausio 1 d., o vėliau kas dešimt metų kiekviena valstybė narė Komisijai pateikia paskutinio pateikto integruoto nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, nurodyto 3 straipsnyje, atnaujinimo projektą arba Komisijai patvirtina, kad planas tebegalioja.

2.
     
  Iki 2024 m. sausio 1 d., o vėliau kas dešimt metų kiekviena valstybė narė Komisijai pateikia atnaujintą paskutinį pateiktą integruotą nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, nurodytą 3 straipsnyje, nebent pagal šio straipsnio 1 dalį yra patvirtinusi, kad planas tebegalioja.

3.
     
  Valstybės narės 2 dalyje nurodytame atnaujintame plane nustatomus tikslus, uždavinius ir veiksmus keisti gali tik turėdamos didesnių užmojų, nei buvo užsibrėžusios paskutiniame pateiktame integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane.

4.
     
  Atnaujindamos planus, valstybės narės stengiasi sušvelninti bet kokį neigiamą poveikį aplinkai, išaiškėjusį teikiant integruotas ataskaitas pagal 15–22 straipsnius.

5.
     
  Valstybės narės, rengdamos 2 dalyje nurodytą atnaujintą planą, atsižvelgia į naujausias konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, parengtas per Europos semestrą.

6.
     
  Atnaujintų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų rengimui ir vertinimui taikoma 9 straipsnio 2 dalyje ir 11 straipsnyje nustatyta tvarka.

Pakeitimas 121

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 skyriaus pavadinimas

3 skyriaus pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a straipsnis (naujas)

13 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 13a straipsnis




  Bendro klimato tikslo laikymasis




  Iki 2018 m. liepos 1 d. Komisija praneša apie likusį pasaulinį anglies dvideginio biudžetą, kuris atitinka pastangas, kad pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, konkrečiai 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir pateikia teisingos Sąjungos dalies 2050 ir 2100 m. analizę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13a straipsnis

Bendro klimato tikslo laikymasis

Iki 2018 m. liepos 1 d. Komisija praneša apie likusį pasaulinį anglies dvideginio biudžetą, kuris atitinka pastangas, kad pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, konkrečiai 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir pateikia teisingos Sąjungos dalies 2050 ir 2100 m. analizę.

Pakeitimas 123

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnis

14 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 14 straipsnis | 14 straipsnis |
| Ilgalaikės
  išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo
  strategijos | Ilgalaikės
  klimato ir energetikos srities
  strategijos |
| 1.   Iki
  2020
   m. sausio 1 d., o vėliau kas
  dešimt metų
  valstybės narės
  parengia
  ir
  Komisijai pateikia
  savo ilgalaikes –
  50
  metų
  –išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo
  strategijas, kuriomis
  padedama
  : | 1.   Iki
  2019
   m. sausio 1 d., o vėliau kas
  penkerius metus
  valstybės narės ir
  Sąjungos vardu Komisija patvirtina
  savo ilgalaikes –
  30
  metų 
  – energetikos ir klimato srities
  strategijas, kuriomis
  siekiama
  : |
| a) | įvykdyti pagal JTBKKK ir Paryžiaus susitarimą prisiimtus Sąjungos ir valstybių narių įsipareigojimus mažinti dėl žmogaus veiklos išmetamą ŠESD kiekį ir didinti absorbentais pašalinamą šių dujų kiekį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

14 straipsnis

14 straipsnis

Ilgalaikės
  išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo
  strategijos

išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo

Ilgalaikės
  klimato ir energetikos srities
  strategijos

klimato ir energetikos srities

1.   Iki
  2020
   m. sausio 1 d., o vėliau kas
  dešimt metų
  valstybės narės
  parengia
  ir
  Komisijai pateikia
  savo ilgalaikes –
  50
  metų
  –išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo
  strategijas, kuriomis
  padedama
  :

1.   Iki
  2019
   m. sausio 1 d., o vėliau kas
  penkerius metus
  valstybės narės ir
  Sąjungos vardu Komisija patvirtina
  savo ilgalaikes –
  30
  metų 
  – energetikos ir klimato srities
  strategijas, kuriomis
  siekiama
  :

a)

įvykdyti pagal JTBKKK ir Paryžiaus susitarimą prisiimtus Sąjungos ir valstybių narių įsipareigojimus mažinti dėl žmogaus veiklos išmetamą ŠESD kiekį ir didinti absorbentais pašalinamą šių dujų kiekį;

| a) | įvykdyti pagal JTBKKK ir Paryžiaus susitarimą prisiimtus Sąjungos ir valstybių narių įsipareigojimus mažinti dėl žmogaus veiklos išmetamą ŠESD kiekį ir didinti absorbentais pašalinamą šių dujų kiekį
  10 metų trukmės žingsniais
  ; |
| --- | --- |

a)

įvykdyti pagal JTBKKK ir Paryžiaus susitarimą prisiimtus Sąjungos ir valstybių narių įsipareigojimus mažinti dėl žmogaus veiklos išmetamą ŠESD kiekį ir didinti absorbentais pašalinamą šių dujų kiekį
  10 metų trukmės žingsniais
  ;

10 metų trukmės žingsniais

| b) | vykdyti uždavinį užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu; |
| --- | --- |

b)

vykdyti uždavinį užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu;

o

o

| b) | vykdyti uždavinį užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu
  , apribojant Sąjungos ŠESD išmetimą taip, kad jis būtų mažesnis už teisingą likusio pasaulinio anglies dioksido biudžeto Sąjungos dalį
  ; |
| --- | --- |

b)

vykdyti uždavinį užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros padidėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad jis neviršytų 1,5  oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu
  , apribojant Sąjungos ŠESD išmetimą taip, kad jis būtų mažesnis už teisingą likusio pasaulinio anglies dioksido biudžeto Sąjungos dalį
  ;

o

o

, apribojant Sąjungos ŠESD išmetimą taip, kad jis būtų mažesnis už teisingą likusio pasaulinio anglies dioksido biudžeto Sąjungos dalį

| c) | siekti ilgainiui sumažinti išmetamą ŠESD kiekį ir didinti absorbentais pašalinamą šių dujų kiekį visuose sektoriuose, laikantis Sąjungos tikslo
  iki 2050 m. išmetamųjų teršalų kiekį
  ekonomiškai efektyviu būdu sumažinti
  80–95 proc.
  ,
  palyginti su 1990
   m. 
  lygiu, atsižvelgiant
  į 
  būtiną sumažinimą
  ,
  kurį pagal IPCC reikalavimus turi užtikrinti išsivysčiusių šalių grupė. |
| --- | --- |

c)

siekti ilgainiui sumažinti išmetamą ŠESD kiekį ir didinti absorbentais pašalinamą šių dujų kiekį visuose sektoriuose, laikantis Sąjungos tikslo
  iki 2050 m. išmetamųjų teršalų kiekį
  ekonomiškai efektyviu būdu sumažinti
  80–95 proc.
  ,
  palyginti su 1990
   m. 
  lygiu, atsižvelgiant
  į 
  būtiną sumažinimą
  ,
  kurį pagal IPCC reikalavimus turi užtikrinti išsivysčiusių šalių grupė.

iki 2050 m. išmetamųjų teršalų kiekį

80–95 proc.

palyginti su 1990

lygiu, atsižvelgiant

būtiną sumažinimą

kurį pagal IPCC reikalavimus turi užtikrinti išsivysčiusių šalių grupė.

| c) | siekti ilgainiui sumažinti išmetamą ŠESD kiekį ir didinti absorbentais pašalinamą šių dujų kiekį visuose sektoriuose, laikantis Sąjungos tikslo
  pagal IPCC reikalavimus
  ekonomiškai efektyviu būdu sumažinti
  Sąjungos ŠESD kiekį ir didinti absorbentais pašalinamą šių dujų kiekį siekiant Paryžiaus susitarime nustatytų temperatūros tikslų
  ,
  kad iki 2050
   m. 
  Sąjungoje būtų pasiektas tikslas
  į 
  atmosferą visiškai nebeišmesti anglies dioksido
  ,
  o kiek vėliau pereiti į neigiamo teršalų išmetimo laikotarpį; |
| --- | --- |

c)

siekti ilgainiui sumažinti išmetamą ŠESD kiekį ir didinti absorbentais pašalinamą šių dujų kiekį visuose sektoriuose, laikantis Sąjungos tikslo
  pagal IPCC reikalavimus
  ekonomiškai efektyviu būdu sumažinti
  Sąjungos ŠESD kiekį ir didinti absorbentais pašalinamą šių dujų kiekį siekiant Paryžiaus susitarime nustatytų temperatūros tikslų
  ,
  kad iki 2050
   m. 
  Sąjungoje būtų pasiektas tikslas
  į 
  atmosferą visiškai nebeišmesti anglies dioksido
  ,
  o kiek vėliau pereiti į neigiamo teršalų išmetimo laikotarpį;

pagal IPCC reikalavimus

Sąjungos ŠESD kiekį ir didinti absorbentais pašalinamą šių dujų kiekį siekiant Paryžiaus susitarime nustatytų temperatūros tikslų

kad iki 2050

Sąjungoje būtų pasiektas tikslas

atmosferą visiškai nebeišmesti anglies dioksido

o kiek vėliau pereiti į neigiamo teršalų išmetimo laikotarpį;

| ca) | ne vėliau kaip 2050 m. Sąjungoje sukurti labai efektyviu energijos vartojimu ir atsinaujinančiaisiais ištekliais pagrįstą ekonomiką. |
| --- | --- |

ca)

ca)

ne vėliau kaip 2050 m. Sąjungoje sukurti labai efektyviu energijos vartojimu ir atsinaujinančiaisiais ištekliais pagrįstą ekonomiką.

ne vėliau kaip 2050 m. Sąjungoje sukurti labai efektyviu energijos vartojimu ir atsinaujinančiaisiais ištekliais pagrįstą ekonomiką.

2.   Ilgalaikės
  išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo strategijos turi apimti
  :

2.   Ilgalaikės
  energetikos ir klimato srities strategijas sudaro II priede nurodyti elementai ir jos apima
  :

| a) | viso išmetamo ŠESD kiekio sumažinimą ir absorbentais pašalinamo jų kiekio padidinimą; |
| --- | --- |

a)

viso išmetamo ŠESD kiekio sumažinimą ir absorbentais pašalinamo jų kiekio padidinimą;

| a) | viso išmetamo ŠESD kiekio sumažinimą ir absorbentais pašalinamo jų kiekio padidinimą
  , siekiant atskiro tikslo pagerinti pašalinimą absorbentais, atitinkantį pastangas užtikrinti, kad temperatūros padidėjimas neviršytų Paryžiaus susitarimo tikslų
  ; |
| --- | --- |

a)

viso išmetamo ŠESD kiekio sumažinimą ir absorbentais pašalinamo jų kiekio padidinimą
  , siekiant atskiro tikslo pagerinti pašalinimą absorbentais, atitinkantį pastangas užtikrinti, kad temperatūros padidėjimas neviršytų Paryžiaus susitarimo tikslų
  ;

, siekiant atskiro tikslo pagerinti pašalinimą absorbentais, atitinkantį pastangas užtikrinti, kad temperatūros padidėjimas neviršytų Paryžiaus susitarimo tikslų

| b) | išmetamo
  kiekio sumažinimą ir pašalinamo kiekio padidinimą atskiruose sektoriuose, įskaitant elektros energijos, pramonės, transporto, pastatų (gyvenamųjų ir paslaugų sektoriaus), žemės ūkio ir žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) sektorius; |
| --- | --- |

b)

išmetamo
  kiekio sumažinimą ir pašalinamo kiekio padidinimą atskiruose sektoriuose, įskaitant elektros energijos, pramonės, transporto, pastatų (gyvenamųjų ir paslaugų sektoriaus), žemės ūkio ir žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) sektorius;

išmetamo

| b) | siekiant panaikinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, ŠESD išmetamo
  kiekio sumažinimą ir pašalinamo kiekio padidinimą atskiruose sektoriuose, įskaitant elektros energijos, pramonės, transporto,
  šildymo ir vėsinimo bei
  pastatų (gyvenamųjų ir paslaugų sektoriaus), žemės ūkio ir žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) sektorius; |
| --- | --- |

b)

siekiant panaikinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, ŠESD išmetamo
  kiekio sumažinimą ir pašalinamo kiekio padidinimą atskiruose sektoriuose, įskaitant elektros energijos, pramonės, transporto,
  šildymo ir vėsinimo bei
  pastatų (gyvenamųjų ir paslaugų sektoriaus), žemės ūkio ir žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) sektorius;

siekiant panaikinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, ŠESD išmetamo

šildymo ir vėsinimo bei

| c) | numatomą perėjimo prie mažai ŠESD išmetančios ekonomikos pažangą, įskaitant taršos ŠESD intensyvumą, taršos CO2 intensyvumą, susietą su bendruoju vidaus produktu, ir susijusių mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų strategijas; |
| --- | --- |

c)

numatomą perėjimo prie mažai ŠESD išmetančios ekonomikos pažangą, įskaitant taršos ŠESD intensyvumą, taršos CO2 intensyvumą, susietą su bendruoju vidaus produktu, ir susijusių mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų strategijas;

| c) | numatomą perėjimo prie mažai ŠESD išmetančios ekonomikos pažangą, įskaitant taršos ŠESD intensyvumą, taršos CO2 intensyvumą, susietą su bendruoju vidaus produktu, ir susijusių
  ilgalaikių investicijų,
  mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų strategijas; |
| --- | --- |

c)

numatomą perėjimo prie mažai ŠESD išmetančios ekonomikos pažangą, įskaitant taršos ŠESD intensyvumą, taršos CO2 intensyvumą, susietą su bendruoju vidaus produktu, ir susijusių
  ilgalaikių investicijų,
  mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų strategijas;

2

ilgalaikių investicijų,

| ca) | tikėtiną pažangą pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio energetikos, įskaitant sutaupytą energiją, bendrą atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį ir planuojamą atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrengtąją galią; |
| --- | --- |

ca)

ca)

tikėtiną pažangą pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio energetikos, įskaitant sutaupytą energiją, bendrą atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį ir planuojamą atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrengtąją galią;

tikėtiną pažangą pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio energetikos, įskaitant sutaupytą energiją, bendrą atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį ir planuojamą atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrengtąją galią;

| cb) | numatytą ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo indėlį į makroekonomikos vystymąsi ir socialinį vystymąsi ir pavojų bei naudą sveikatai ir aplinkos apsaugą. |
| --- | --- |

cb)

cb)

numatytą ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo indėlį į makroekonomikos vystymąsi ir socialinį vystymąsi ir pavojų bei naudą sveikatai ir aplinkos apsaugą.

numatytą ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo indėlį į makroekonomikos vystymąsi ir socialinį vystymąsi ir pavojų bei naudą sveikatai ir aplinkos apsaugą.

| d) | sąsajas su kitais ilgalaikiais nacionaliniais planais. |
| --- | --- |

d)

sąsajas su kitais ilgalaikiais nacionaliniais planais.

| d) | sąsajas su kitais ilgalaikiais nacionaliniais
  uždaviniais,
  planais
  ir kita politika bei investicijomis
  . |
| --- | --- |

d)

sąsajas su kitais ilgalaikiais nacionaliniais
  uždaviniais,
  planais
  ir kita politika bei investicijomis
  .

uždaviniais,

ir kita politika bei investicijomis

2a.
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 36 straipsnį, kuriais iš dalies keičiamas IIa priedas siekiant jį priderinti prie Sąjungos energetikos ir klimato politikos strategijos pakeitimų, energijos rinkos pokyčių ir naujų JTBKKK ir Paryžiaus susitarimo reikalavimų.

3.   
  Ilgalaikės išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo strategijos turi būti suderintos su 3 straipsnyje nurodytais integruotais nacionaliniais energetikos ir
  klimato
  srities veiksmų planais
  .

3.   
  3
   
  straipsnyje nurodyti integruoti nacionaliniai energetikos ir klimato srities veiksmų planai suderinti su ilgalaikėmis
  klimato
  ir energetikos strategijomis
  .

4.   Valstybės narės savo ilgalaikes
  išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo
  strategijas ir
  atnaujintas jų redakcijas nedelsdamos paskelbia viešai
  .

4.   Valstybės narės
  ir Komisija atvirai ir skaidriai rengia
  savo
  strategijas ir užtikrina, kad visuomenė, socialiniai partneriai, įmonės, investuotojai, pilietinė visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai iš anksto turėtų veiksmingas galimybes dalyvauti rengiant
  ilgalaikes
  klimato ir energetikos strategijas, viešai skelbia
  strategijas ir
  susijusias analizes ir duomenis, taip pat ir per 24 straipsnyje nurodytą e. platformą
  .

4a.
     
  Komisija remia valstybių narių rengiamą ilgalaikę strategiją teikdama informaciją apie susijusių mokslinių žinių ir technologinės plėtros, susijusios su 1 straipsnyje nurodytų tikslų siekimu, padėtį. Komisija valstybėms narėms ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams taip pat suteikia galimybes teikti papildomą informaciją ir aptarti jų perspektyvas ir parengia valstybių narių geriausią patirtį ir gaires, kurias reikia naudoti jų strategijų vystymo ir įgyvendinimo etapu.

4b.
     
  Komisija įvertina, ar ilgalaikės nacionalinės strategijos yra tinkamos siekiant bendromis jėgomis įgyvendinti 1 straipsnyje nustatytus Sąjungos uždavinius. Siekdama padėti pasiekti šį tikslą, taip pat padėti valstybėms narėms parengti ir įgyvendinti jų ilgalaikes strategijas, Komisija gali pateikti valstybėms narėms rekomendacijų.

Pakeitimas 124

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 2 dalies a punktas

15 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | informacija apie padarytą pažangą įgyvendinant integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatytus tikslus, uždavinius
  bei veiksmus ir
  įgyvendinant tuo tikslu būtiną politiką ir priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

informacija apie padarytą pažangą įgyvendinant integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatytus tikslus, uždavinius
  bei veiksmus ir
  įgyvendinant tuo tikslu būtiną politiką ir priemones;

bei veiksmus ir

| a) | informacija apie padarytą pažangą įgyvendinant integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatytus tikslus
  ir
  uždavinius
  ir finansuojant bei
  įgyvendinant tuo tikslu būtiną politiką ir priemones; |
| --- | --- |

a)

informacija apie padarytą pažangą įgyvendinant integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatytus tikslus
  ir
  uždavinius
  ir finansuojant bei
  įgyvendinant tuo tikslu būtiną politiką ir priemones;

ir

ir finansuojant bei

Pakeitimas 125

Pakeitimas 125

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 2 dalies a a punktas (naujas)

15 straipsnio 2 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | kokių rezultatų pasiekta pagal 10 straipsnį surengus viešas konsultacijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

kokių rezultatų pasiekta pagal 10 straipsnį surengus viešas konsultacijas;

kokių rezultatų pasiekta pagal 10 straipsnį surengus viešas konsultacijas;

Pakeitimas 126

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 2 dalies a b punktas (naujas)

15 straipsnio 2 dalies a b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ab) | informacija apie padarytą pažangą remiant aktyvų dalyvavimą pagal 10a straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ab)

ab)

informacija apie padarytą pažangą remiant aktyvų dalyvavimą pagal 10a straipsnį;

informacija apie padarytą pažangą remiant aktyvų dalyvavimą pagal 10a straipsnį;

Pakeitimas 127

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 2 dalies a c punktas (naujas)

15 straipsnio 2 dalies a c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ac) | 14 straipsnyje nurodyta informacija ir informacija apie pažangą siekiant tikslų, uždavinių ir įsipareigojimų, kurie nustatyti ilgalaikėse energetikos ir klimato srities strategijose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ac)

ac)

14 straipsnyje nurodyta informacija ir informacija apie pažangą siekiant tikslų, uždavinių ir įsipareigojimų, kurie nustatyti ilgalaikėse energetikos ir klimato srities strategijose;

14 straipsnyje nurodyta informacija ir informacija apie pažangą siekiant tikslų, uždavinių ir įsipareigojimų, kurie nustatyti ilgalaikėse energetikos ir klimato srities strategijose;

Pakeitimas 128

Pakeitimas 128

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 5 dalis

15 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Jei Komisija yra pateikusi rekomendacijų pagal 27 straipsnio 2 arba 3 dalį, atitinkama valstybė narė į savo ataskaitą, nurodytą šio straipsnio 1 dalyje, įtraukia informaciją apie priimtą arba ketinamą priimti ir įgyvendinti politiką ir priemones, kuriomis atsižvelgiama į tas rekomendacijas. Tokia informacija turi apimti išsamų įgyvendinimo tvarkaraštį. | 5.   Jei Komisija yra pateikusi rekomendacijų pagal 27 straipsnio 2 arba 3 dalį, atitinkama valstybė narė į savo ataskaitą, nurodytą šio straipsnio 1 dalyje, įtraukia informaciją apie priimtą arba ketinamą priimti ir įgyvendinti politiką ir priemones, kuriomis atsižvelgiama į tas rekomendacijas. Tokia informacija turi apimti išsamų įgyvendinimo tvarkaraštį.
  Jei valstybė narė nesilaiko pateiktos rekomendacijos, ji pateikia ir viešai paskelbia tinkamą pagrindimą, paremtą patikimais duomenimis ir objektyviais kriterijais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Jei Komisija yra pateikusi rekomendacijų pagal 27 straipsnio 2 arba 3 dalį, atitinkama valstybė narė į savo ataskaitą, nurodytą šio straipsnio 1 dalyje, įtraukia informaciją apie priimtą arba ketinamą priimti ir įgyvendinti politiką ir priemones, kuriomis atsižvelgiama į tas rekomendacijas. Tokia informacija turi apimti išsamų įgyvendinimo tvarkaraštį.

5.   Jei Komisija yra pateikusi rekomendacijų pagal 27 straipsnio 2 arba 3 dalį, atitinkama valstybė narė į savo ataskaitą, nurodytą šio straipsnio 1 dalyje, įtraukia informaciją apie priimtą arba ketinamą priimti ir įgyvendinti politiką ir priemones, kuriomis atsižvelgiama į tas rekomendacijas. Tokia informacija turi apimti išsamų įgyvendinimo tvarkaraštį.
  Jei valstybė narė nesilaiko pateiktos rekomendacijos, ji pateikia ir viešai paskelbia tinkamą pagrindimą, paremtą patikimais duomenimis ir objektyviais kriterijais.

Pakeitimas 129

Pakeitimas 129

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 5 a dalis (nauja)

15 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Pagal šį straipsnį Komisijai pateiktas ataskaitas valstybės narės skelbia viešai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Pagal šį straipsnį Komisijai pateiktas ataskaitas valstybės narės skelbia viešai.

Pakeitimas 130

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 1 pastraipos a punkto 4 papunktis

18 straipsnio 1 pastraipos a punkto 4 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4) | bioenergijos paklausos, suskirstytos pagal šildymo, elektros energijos ir transporto sektorius, ir biomasės pasiūlos, suskirstytos pagal žaliavą ir kilmę (skiriant vidaus gamybą ir importą), trajektorija. Jei biomasė gaunama iš miško, jos šaltinio ir poveikio LULUCF absorbentams vertinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)

bioenergijos paklausos, suskirstytos pagal šildymo, elektros energijos ir transporto sektorius, ir biomasės pasiūlos, suskirstytos pagal žaliavą ir kilmę (skiriant vidaus gamybą ir importą), trajektorija. Jei biomasė gaunama iš miško, jos šaltinio ir poveikio LULUCF absorbentams vertinimas;

| 4) | bioenergijos paklausos, suskirstytos pagal šildymo, elektros energijos ir transporto sektorius
  , įskaitant biokuro, pažangiojo biokuro, iš žemės ūkio paskirties žemėje auginamų kultūrų pagamintų biodegalų dalis
  , ir biomasės pasiūlos, suskirstytos pagal žaliavą ir kilmę (skiriant vidaus gamybą ir importą), trajektorija. Jei biomasė gaunama iš miško, jos šaltinio ir poveikio LULUCF absorbentams vertinimas; |
| --- | --- |

4)

bioenergijos paklausos, suskirstytos pagal šildymo, elektros energijos ir transporto sektorius
  , įskaitant biokuro, pažangiojo biokuro, iš žemės ūkio paskirties žemėje auginamų kultūrų pagamintų biodegalų dalis
  , ir biomasės pasiūlos, suskirstytos pagal žaliavą ir kilmę (skiriant vidaus gamybą ir importą), trajektorija. Jei biomasė gaunama iš miško, jos šaltinio ir poveikio LULUCF absorbentams vertinimas;

, įskaitant biokuro, pažangiojo biokuro, iš žemės ūkio paskirties žemėje auginamų kultūrų pagamintų biodegalų dalis

Pakeitimas 131

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 1 pastraipos a punkto 4 a papunktis (naujas)

18 straipsnio 1 pastraipos a punkto 4 a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a) | atsinaujinančiųjų išteklių energijos, kurią sau pasigamina miestai, energijos bendruomenės ir vartotojai, trajektorijos ir uždaviniai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a)

4a)

atsinaujinančiųjų išteklių energijos, kurią sau pasigamina miestai, energijos bendruomenės ir vartotojai, trajektorijos ir uždaviniai;

Pakeitimas 132

Pakeitimas 132

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 1 pastraipos a punkto 5 papunktis

18 straipsnio 1 pastraipos a punkto 5 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5) | kai tinkama, kitos nacionalinės trajektorijos ir uždaviniai, įskaitant ilgalaikius ir sektorių uždavinius (pavyzdžiui,
  biodegalų, pažangiųjų biodegalų, iš žemės ūkio paskirties žemėje auginamų pagrindinių augalų pagamintų biodegalų dalį,
  iš biomasės netiekiant šilumos pagamintos elektros energijos dalį, centralizuotam šilumos tiekimui naudojamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą pastatuose,
  miestų, energijos bendruomenių ir vartotojų pasigaminamą atsinaujinančiųjų išteklių
  energiją); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5)

kai tinkama, kitos nacionalinės trajektorijos ir uždaviniai, įskaitant ilgalaikius ir sektorių uždavinius (pavyzdžiui,
  biodegalų, pažangiųjų biodegalų, iš žemės ūkio paskirties žemėje auginamų pagrindinių augalų pagamintų biodegalų dalį,
  iš biomasės netiekiant šilumos pagamintos elektros energijos dalį, centralizuotam šilumos tiekimui naudojamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą pastatuose,
  miestų, energijos bendruomenių ir vartotojų pasigaminamą atsinaujinančiųjų išteklių
  energiją);

biodegalų, pažangiųjų biodegalų, iš žemės ūkio paskirties žemėje auginamų pagrindinių augalų pagamintų biodegalų dalį,

miestų, energijos bendruomenių ir vartotojų pasigaminamą atsinaujinančiųjų išteklių

| 5) | kai tinkama, kitos nacionalinės trajektorijos ir uždaviniai, įskaitant ilgalaikius ir sektorių uždavinius (pavyzdžiui, iš biomasės netiekiant šilumos pagamintos elektros energijos dalį, centralizuotam šilumos tiekimui naudojamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą pastatuose,
  iš dumblo, susidariusio valant nuotekas, gaunamą
  energiją); |
| --- | --- |

5)

kai tinkama, kitos nacionalinės trajektorijos ir uždaviniai, įskaitant ilgalaikius ir sektorių uždavinius (pavyzdžiui, iš biomasės netiekiant šilumos pagamintos elektros energijos dalį, centralizuotam šilumos tiekimui naudojamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą pastatuose,
  iš dumblo, susidariusio valant nuotekas, gaunamą
  energiją);

iš dumblo, susidariusio valant nuotekas, gaunamą

Pakeitimas 133

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 1 pastraipos b punkto 1 papunktis

18 straipsnio 1 pastraipos b punkto 1 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1) | priimta, įgyvendinama ir planuojama politika ir priemonės, kurias taikant
  vykdomi nacionaliniai veiksmai siekiant privalomo
  Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  tikslo
  ,
  nurodyti
  4 straipsnio a punkto 2 papunkčio i papunktyje, įskaitant konkretiems sektoriams ir technologijoms skirtas priemones, atliekant specialią [naujos redakcijos Direktyvos 2009/28/EB, parengtos pagal pasiūlymą COM(2016)0767] 23, 24 ir 25 straipsniuose nustatytų priemonių peržiūrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)

priimta, įgyvendinama ir planuojama politika ir priemonės, kurias taikant
  vykdomi nacionaliniai veiksmai siekiant privalomo
  Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  tikslo
  ,
  nurodyti
  4 straipsnio a punkto 2 papunkčio i papunktyje, įskaitant konkretiems sektoriams ir technologijoms skirtas priemones, atliekant specialią [naujos redakcijos Direktyvos 2009/28/EB, parengtos pagal pasiūlymą COM(2016)0767] 23, 24 ir 25 straipsniuose nustatytų priemonių peržiūrą;

vykdomi nacionaliniai veiksmai siekiant privalomo

tikslo

nurodyti

| 1) | priimta, įgyvendinama ir planuojama politika ir priemonės, kurias taikant
  siekiama nacionalinių tikslų, kad būtų pasiektas privalomas
  Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  tikslas
  ,
  nurodytas
  4 straipsnio a punkto 2 papunkčio i papunktyje, įskaitant konkretiems sektoriams ir technologijoms skirtas priemones, atliekant specialią [naujos redakcijos Direktyvos 2009/28/EB, parengtos pagal pasiūlymą COM(2016)0767] 23, 24 ir 25 straipsniuose nustatytų priemonių peržiūrą; |
| --- | --- |

1)

priimta, įgyvendinama ir planuojama politika ir priemonės, kurias taikant
  siekiama nacionalinių tikslų, kad būtų pasiektas privalomas
  Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  tikslas
  ,
  nurodytas
  4 straipsnio a punkto 2 papunkčio i papunktyje, įskaitant konkretiems sektoriams ir technologijoms skirtas priemones, atliekant specialią [naujos redakcijos Direktyvos 2009/28/EB, parengtos pagal pasiūlymą COM(2016)0767] 23, 24 ir 25 straipsniuose nustatytų priemonių peržiūrą;

siekiama nacionalinių tikslų, kad būtų pasiektas privalomas

tikslas

nurodytas

Pakeitimas 134

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 1 pastraipos b punkto 4 a papunktis (naujas)

18 straipsnio 1 pastraipos b punkto 4 a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a) | konkrečios priemonės, kurių paskirtis – įvertinti būtinus pajėgumus, dėl kurių gali būti mažinamas atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimas, didinti jų skaidrumą ir mažinti poreikį naudotis tokiais pajėgumais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a)

4a)

konkrečios priemonės, kurių paskirtis – įvertinti būtinus pajėgumus, dėl kurių gali būti mažinamas atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimas, didinti jų skaidrumą ir mažinti poreikį naudotis tokiais pajėgumais;

Pakeitimas 135

Pakeitimas 135

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 1 pastraipos a punkto 1 papunktis

19 straipsnio 1 pastraipos a punkto 1 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1) | suvartojamo pirminės ir galutinės energijos kiekio kitimo 2020–2030 m. trajektorija, rodanti, kaip šalyje taupant energiją prisidedama prie Sąjungos 2030 m. 
  tikslo
  įgyvendinimo, įskaitant taikytą metodiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)

suvartojamo pirminės ir galutinės energijos kiekio kitimo 2020–2030 m. trajektorija, rodanti, kaip šalyje taupant energiją prisidedama prie Sąjungos 2030 m. 
  tikslo
  įgyvendinimo, įskaitant taikytą metodiką;

tikslo

| 1) | suvartojamo pirminės ir galutinės energijos kiekio kitimo 2020–2030 m. trajektorija, rodanti, kaip šalyje taupant energiją prisidedama prie Sąjungos 2030 m. 
  privalomų tikslų
  įgyvendinimo, įskaitant taikytą metodiką; |
| --- | --- |

1)

suvartojamo pirminės ir galutinės energijos kiekio kitimo 2020–2030 m. trajektorija, rodanti, kaip šalyje taupant energiją prisidedama prie Sąjungos 2030 m. 
  privalomų tikslų
  įgyvendinimo, įskaitant taikytą metodiką;

privalomų tikslų

Pakeitimas 136

Pakeitimas 136

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 1 pastraipos a punkto 2 papunktis

19 straipsnio 1 pastraipos a punkto 2 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2) | ilgalaikės nacionalinio viešosios paskirties ir privačių gyvenamųjų bei
  komercinės paskirties
  pastatų fondo renovacijos uždaviniai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)

ilgalaikės nacionalinio viešosios paskirties ir privačių gyvenamųjų bei
  komercinės paskirties
  pastatų fondo renovacijos uždaviniai;

komercinės paskirties

| 2) | ilgalaikės nacionalinio viešosios paskirties ir privačių gyvenamųjų bei
  viešosios paskirties ir privačių negyvenamųjų
  pastatų fondo renovacijos uždaviniai; |
| --- | --- |

2)

ilgalaikės nacionalinio viešosios paskirties ir privačių gyvenamųjų bei
  viešosios paskirties ir privačių negyvenamųjų
  pastatų fondo renovacijos uždaviniai;

viešosios paskirties ir privačių negyvenamųjų

Pakeitimas 137

Pakeitimas 137

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 1 pastraipos b punkto 1 papunktis

19 straipsnio 1 pastraipos b punkto 1 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1) | priimta, įgyvendinama ir planuojama politika, priemonės ir programos, kurias taikant bus vykdomi
  orientaciniai
  nacionaliniai
  veiksmai
  siekiant 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir vykdant kitus 6 straipsnyje nurodytus uždavinius, įskaitant planuojamus pastatų energinio naudingumo didinimo veiksmus ir priemones (taip pat ir finansines), priemones, kuriomis išnaudojamas dujų ir elektros energijos infrastruktūros potencialas efektyviai vartoti energiją, ir kitas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)

priimta, įgyvendinama ir planuojama politika, priemonės ir programos, kurias taikant bus vykdomi
  orientaciniai
  nacionaliniai
  veiksmai
  siekiant 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir vykdant kitus 6 straipsnyje nurodytus uždavinius, įskaitant planuojamus pastatų energinio naudingumo didinimo veiksmus ir priemones (taip pat ir finansines), priemones, kuriomis išnaudojamas dujų ir elektros energijos infrastruktūros potencialas efektyviai vartoti energiją, ir kitas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones;

orientaciniai

veiksmai

| 1) | priimta, įgyvendinama ir planuojama politika, priemonės ir programos, kurias taikant bus vykdomi
  privalomi
  nacionaliniai
  tikslai
  siekiant 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir vykdant kitus 6 straipsnyje nurodytus uždavinius, įskaitant planuojamus pastatų energinio naudingumo didinimo veiksmus ir priemones (taip pat ir finansines), priemones, kuriomis išnaudojamas dujų ir elektros energijos infrastruktūros potencialas efektyviai vartoti energiją, ir kitas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones; |
| --- | --- |

1)

priimta, įgyvendinama ir planuojama politika, priemonės ir programos, kurias taikant bus vykdomi
  privalomi
  nacionaliniai
  tikslai
  siekiant 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir vykdant kitus 6 straipsnyje nurodytus uždavinius, įskaitant planuojamus pastatų energinio naudingumo didinimo veiksmus ir priemones (taip pat ir finansines), priemones, kuriomis išnaudojamas dujų ir elektros energijos infrastruktūros potencialas efektyviai vartoti energiją, ir kitas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones;

privalomi

tikslai

Pakeitimas 138

Pakeitimas 138

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 1 pastraipos b punkto 3 papunktis

19 straipsnio 1 pastraipos b punkto 3 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3) | nacionalinė energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistema ir alternatyvios priemonės pagal Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7a ir 7b straipsnius, vadovaujantis šio reglamento II priedu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)

nacionalinė energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistema ir alternatyvios priemonės pagal Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7a ir 7b straipsnius, vadovaujantis šio reglamento II priedu;

| 3) | nacionalinė energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistema ir alternatyvios priemonės pagal Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7a ir 7b straipsnius, vadovaujantis šio reglamento II priedu
  , įskaitant sutaupytą energiją pasitelkus nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimus ir (arba) alternatyvias priemones, priimtas taikant Direktyvos 2012/27/ES [kuri iš dalies pakeista pasiūlymu COM(2016)0761] 7a ir 7b straipsnius ir 20 straipsnio 6 dalį, ir poveikį vartotojų sąskaitoms, įskaitant socialinio pobūdžio reikalavimus
  ; |
| --- | --- |

3)

nacionalinė energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistema ir alternatyvios priemonės pagal Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7a ir 7b straipsnius, vadovaujantis šio reglamento II priedu
  , įskaitant sutaupytą energiją pasitelkus nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimus ir (arba) alternatyvias priemones, priimtas taikant Direktyvos 2012/27/ES [kuri iš dalies pakeista pasiūlymu COM(2016)0761] 7a ir 7b straipsnius ir 20 straipsnio 6 dalį, ir poveikį vartotojų sąskaitoms, įskaitant socialinio pobūdžio reikalavimus
  ;

, įskaitant sutaupytą energiją pasitelkus nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimus ir (arba) alternatyvias priemones, priimtas taikant Direktyvos 2012/27/ES [kuri iš dalies pakeista pasiūlymu COM(2016)0761] 7a ir 7b straipsnius ir 20 straipsnio 6 dalį, ir poveikį vartotojų sąskaitoms, įskaitant socialinio pobūdžio reikalavimus

Pakeitimas 139

Pakeitimas 139

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 1 pastraipos b punkto 4 papunktis

19 straipsnio 1 pastraipos b punkto 4 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4) | ilgalaikė nacionalinio viešosios paskirties, privačių gyvenamųjų ir
  komercinės paskirties
  pastatų fondo renovacijos strategija, įskaitant politiką ir priemones, kuriomis skatinama ekonomiškai efektyvi esminė renovacija ir esminė pakopinė renovacija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)

ilgalaikė nacionalinio viešosios paskirties, privačių gyvenamųjų ir
  komercinės paskirties
  pastatų fondo renovacijos strategija, įskaitant politiką ir priemones, kuriomis skatinama ekonomiškai efektyvi esminė renovacija ir esminė pakopinė renovacija;

komercinės paskirties

| 4) | ilgalaikė nacionalinio viešosios paskirties, privačių gyvenamųjų ir
  ne gyvenamųjų
  pastatų fondo renovacijos strategija, įskaitant politiką ir priemones, kuriomis
  kryptingomis investicijomis būtų
  skatinama ekonomiškai efektyvi esminė renovacija ir esminė pakopinė renovacija
  , ypač atsižvelgiant į įrodymais pagrįstą numatomo sutaupyti energijos kiekio ir platesnio masto naudos apskaičiavimą pagal Direktyvos (ES) .../... [Pastatų energinio naudingumo direktyva, COD 0381/16] 2a straipsnį
  ; |
| --- | --- |

4)

ilgalaikė nacionalinio viešosios paskirties, privačių gyvenamųjų ir
  ne gyvenamųjų
  pastatų fondo renovacijos strategija, įskaitant politiką ir priemones, kuriomis
  kryptingomis investicijomis būtų
  skatinama ekonomiškai efektyvi esminė renovacija ir esminė pakopinė renovacija
  , ypač atsižvelgiant į įrodymais pagrįstą numatomo sutaupyti energijos kiekio ir platesnio masto naudos apskaičiavimą pagal Direktyvos (ES) .../... [Pastatų energinio naudingumo direktyva, COD 0381/16] 2a straipsnį
  ;

ne gyvenamųjų

kryptingomis investicijomis būtų

, ypač atsižvelgiant į įrodymais pagrįstą numatomo sutaupyti energijos kiekio ir platesnio masto naudos apskaičiavimą pagal Direktyvos (ES) .../... [Pastatų energinio naudingumo direktyva, COD 0381/16] 2a straipsnį

Pakeitimas 140

Pakeitimas 140

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 1 pastraipos b punkto 5 a papunktis (naujas)

19 straipsnio 1 pastraipos b punkto 5 a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a) | politika ir priemonės, kuriomis plėtojamas didelio naudingumo kogeneracijos ir veiksmingų šildymo ir vėsinimo sistemų ekonominis potencialas, pagal Direktyvos (ES) .../... [Direktyva 2012/27/ES, kuri iš dalies pakeista pasiūlymu COM(2016)0761] 14 straipsnio 2 dalį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a)

5a)

politika ir priemonės, kuriomis plėtojamas didelio naudingumo kogeneracijos ir veiksmingų šildymo ir vėsinimo sistemų ekonominis potencialas, pagal Direktyvos (ES) .../... [Direktyva 2012/27/ES, kuri iš dalies pakeista pasiūlymu COM(2016)0761] 14 straipsnio 2 dalį;

Pakeitimas 141

Pakeitimas 141

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 1 pastraipos b punkto 5 b papunktis (naujas)

19 straipsnio 1 pastraipos b punkto 5 b papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5b) | jei taikoma, kitų įgyvendintų, priimtų ir planuojamų strategijų, priemonių ir veiksmų pažanga vykdant ilgalaikes renovacijos strategijas pagal Direktyvos (ES) .../... [Pastatų energinio naudingumo direktyva, COD 0381/16] 2a straipsnį, įskaitant tas, kurios skirtos prasčiausiai veikiantiems nacionalinio pastatų ūkio segmentams ir prieigai prie informacijos ir finansavimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5b)

5b)

jei taikoma, kitų įgyvendintų, priimtų ir planuojamų strategijų, priemonių ir veiksmų pažanga vykdant ilgalaikes renovacijos strategijas pagal Direktyvos (ES) .../... [Pastatų energinio naudingumo direktyva, COD 0381/16] 2a straipsnį, įskaitant tas, kurios skirtos prasčiausiai veikiantiems nacionalinio pastatų ūkio segmentams ir prieigai prie informacijos ir finansavimo;

Pakeitimas 142

Pakeitimas 142

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 1 pastraipos a punktas

20 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | nacionaliniai uždaviniai, susiję su energijos
  šaltinių
  ir tiekimo šalių įvairinimu, taip pat su saugyklomis ir reguliavimu apkrova; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

nacionaliniai uždaviniai, susiję su energijos
  šaltinių
  ir tiekimo šalių įvairinimu, taip pat su saugyklomis ir reguliavimu apkrova;

šaltinių

| a) | nacionaliniai uždaviniai, susiję su
  didesniu
  energijos
  vartojimo efektyvumu, didesne atsinaujinančiosios energijos išteklių dalimi
  ir
  energijos šaltinių,
  tiekimo
  maršrutų ir
  šalių įvairinimu, taip pat su saugyklomis ir reguliavimu apkrova; |
| --- | --- |

a)

nacionaliniai uždaviniai, susiję su
  didesniu
  energijos
  vartojimo efektyvumu, didesne atsinaujinančiosios energijos išteklių dalimi
  ir
  energijos šaltinių,
  tiekimo
  maršrutų ir
  šalių įvairinimu, taip pat su saugyklomis ir reguliavimu apkrova;

didesniu

vartojimo efektyvumu, didesne atsinaujinančiosios energijos išteklių dalimi

energijos šaltinių,

maršrutų ir

Pakeitimas 143

Pakeitimas 143

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 1 pastraipos b punktas

20 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | nacionaliniai uždaviniai, susiję su priklausomybės nuo energijos importo iš trečiųjų šalių mažinimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

nacionaliniai uždaviniai, susiję su priklausomybės nuo energijos importo iš trečiųjų šalių mažinimu;

| b) | nacionaliniai uždaviniai
  ir priemonės
  , susiję su priklausomybės nuo energijos importo iš trečiųjų šalių mažinimu
  , kurie nesudaro kliūčių sėkmingai įgyvendinti energetikos sąjungos
  ; |
| --- | --- |

b)

nacionaliniai uždaviniai
  ir priemonės
  , susiję su priklausomybės nuo energijos importo iš trečiųjų šalių mažinimu
  , kurie nesudaro kliūčių sėkmingai įgyvendinti energetikos sąjungos
  ;

ir priemonės

, kurie nesudaro kliūčių sėkmingai įgyvendinti energetikos sąjungos

Pakeitimas 144

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 1 pastraipos c a punktas (naujas)

20 straipsnio 1 pastraipos c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | nacionaliniai uždaviniai, susiję su nacionalinės energetikos sistemos lankstumo didinimu, visų pirma panaudojant energijos vartojimo efektyvumo priemones, vidaus atsinaujinančiuosius energijos šaltinius, reguliavimą apkrova ir saugojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

nacionaliniai uždaviniai, susiję su nacionalinės energetikos sistemos lankstumo didinimu, visų pirma panaudojant energijos vartojimo efektyvumo priemones, vidaus atsinaujinančiuosius energijos šaltinius, reguliavimą apkrova ir saugojimą;

nacionaliniai uždaviniai, susiję su nacionalinės energetikos sistemos lankstumo didinimu, visų pirma panaudojant energijos vartojimo efektyvumo priemones, vidaus atsinaujinančiuosius energijos šaltinius, reguliavimą apkrova ir saugojimą;

Pakeitimas 145

Pakeitimas 145

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 1 dalies a punktas

21 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | elektros energijos tinklų sujungimo mastas, kurį valstybė narė ketina pasiekti 2030 m., atsižvelgdama į elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 15 proc. tikslinį rodiklį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

elektros energijos tinklų sujungimo mastas, kurį valstybė narė ketina pasiekti 2030 m., atsižvelgdama į elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo 15 proc. tikslinį rodiklį;

| a) | elektros energijos tinklų sujungimo mastas, kurį valstybė narė ketina pasiekti 2030 m., atsižvelgdama į 
  orientacinį
  elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo
  bent
  15 proc. tikslinį rodiklį; |
| --- | --- |

a)

elektros energijos tinklų sujungimo mastas, kurį valstybė narė ketina pasiekti 2030 m., atsižvelgdama į 
  orientacinį
  elektros energijos tinklų jungiamųjų linijų pralaidumo
  bent
  15 proc. tikslinį rodiklį;

orientacinį

bent

Pakeitimas 146

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 1 dalies b punktas

21 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | pagrindiniai nacionaliniai elektros energijos ir dujų perdavimo infrastruktūros uždaviniai, kurie yra būtini, kad būtų įvykdyti uždaviniai ir tikslai pagal visus penkis energetikos sąjungos aspektus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

pagrindiniai nacionaliniai elektros energijos ir dujų perdavimo infrastruktūros uždaviniai, kurie yra būtini, kad būtų įvykdyti uždaviniai ir tikslai pagal visus penkis energetikos sąjungos aspektus;

| b) | pagrindiniai nacionaliniai elektros energijos ir dujų perdavimo
  ir paskirstymo
  infrastruktūros
  ir jos modernizavimo
  uždaviniai, kurie yra būtini, kad būtų įvykdyti uždaviniai ir tikslai pagal visus penkis energetikos sąjungos aspektus; |
| --- | --- |

b)

pagrindiniai nacionaliniai elektros energijos ir dujų perdavimo
  ir paskirstymo
  infrastruktūros
  ir jos modernizavimo
  uždaviniai, kurie yra būtini, kad būtų įvykdyti uždaviniai ir tikslai pagal visus penkis energetikos sąjungos aspektus;

ir paskirstymo

ir jos modernizavimo

Pakeitimas 147

Pakeitimas 147

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 1 dalies d punktas

21 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | su
  kitais energijos vidaus rinkos aspektais susiję uždaviniai, pavyzdžiui
  , rinkų
  integravimas
  ir
  susiejimas
  ,
  jei taikoma
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

su
  kitais energijos vidaus rinkos aspektais susiję uždaviniai, pavyzdžiui
  , rinkų
  integravimas
  ir
  susiejimas
  ,
  jei taikoma
  ;

kitais energijos vidaus rinkos aspektais susiję uždaviniai, pavyzdžiui

integravimas

susiejimas

jei taikoma

| d) | su
  sistemos lankstumu, visų pirma šalinant laisvo kainų formavimo kliūtis
  , rinkų
  integravimo
  ir
  susiejimo, pažangiųjų tinklų, telkimo
  ,
  reguliavimo apkrova, kaupimo, paskirstytos gamybos, skirstymo, perskirstymo ir tiekimo mažinimo, kainų signalų realiuoju laiku priemonėmis, susiję nacionaliniai uždaviniai ir priemonės
  ; |
| --- | --- |

d)

su
  sistemos lankstumu, visų pirma šalinant laisvo kainų formavimo kliūtis
  , rinkų
  integravimo
  ir
  susiejimo, pažangiųjų tinklų, telkimo
  ,
  reguliavimo apkrova, kaupimo, paskirstytos gamybos, skirstymo, perskirstymo ir tiekimo mažinimo, kainų signalų realiuoju laiku priemonėmis, susiję nacionaliniai uždaviniai ir priemonės
  ;

sistemos lankstumu, visų pirma šalinant laisvo kainų formavimo kliūtis

integravimo

susiejimo, pažangiųjų tinklų, telkimo

reguliavimo apkrova, kaupimo, paskirstytos gamybos, skirstymo, perskirstymo ir tiekimo mažinimo, kainų signalų realiuoju laiku priemonėmis, susiję nacionaliniai uždaviniai ir priemonės

Pakeitimas 148

Pakeitimas 148

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 1 dalies e punktas

21 straipsnio 1 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | nacionaliniai uždaviniai, susiję su energijos nepritekliumi, įskaitant energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių skaičių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

e)

nacionaliniai uždaviniai, susiję su energijos nepritekliumi, įskaitant energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių skaičių;

nacionaliniai uždaviniai, susiję su energijos nepritekliumi, įskaitant energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių skaičių;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 149

Pakeitimas 149

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 1 dalies e a punktas (naujas)

21 straipsnio 1 dalies e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | nacionaliniai tikslai ir priemonės, susiję su nediskriminaciniu atsinaujinančiosios energijos, reguliavimo apkrova ir saugyklų dalyvavimu, taip pat ir apibendrinimo priemonėmis, visose energetikos rinkose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

nacionaliniai tikslai ir priemonės, susiję su nediskriminaciniu atsinaujinančiosios energijos, reguliavimo apkrova ir saugyklų dalyvavimu, taip pat ir apibendrinimo priemonėmis, visose energetikos rinkose;

nacionaliniai tikslai ir priemonės, susiję su nediskriminaciniu atsinaujinančiosios energijos, reguliavimo apkrova ir saugyklų dalyvavimu, taip pat ir apibendrinimo priemonėmis, visose energetikos rinkose;

Pakeitimas 150

Pakeitimas 150

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 1 dalies e b punktas (naujas)

21 straipsnio 1 dalies e b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | eb) | nacionaliniai uždaviniai ir priemonės, susiję su vartotojų dalyvavimo energetikos sistemoje užtikrinimu ir savos energijos gamybos bei naujų technologijų, įskaitant pažangiuosius skaitiklius, nauda vartotojams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

eb)

eb)

nacionaliniai uždaviniai ir priemonės, susiję su vartotojų dalyvavimo energetikos sistemoje užtikrinimu ir savos energijos gamybos bei naujų technologijų, įskaitant pažangiuosius skaitiklius, nauda vartotojams;

nacionaliniai uždaviniai ir priemonės, susiję su vartotojų dalyvavimo energetikos sistemoje užtikrinimu ir savos energijos gamybos bei naujų technologijų, įskaitant pažangiuosius skaitiklius, nauda vartotojams;

Pakeitimas 151

Pakeitimas 151

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 1 dalies f punktas

21 straipsnio 1 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | kai tinkama, nacionaliniai
  uždaviniai, susiję su elektros energijos sistemos adekvatumo užtikrinimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

kai tinkama, nacionaliniai
  uždaviniai, susiję su elektros energijos sistemos adekvatumo užtikrinimu;

kai tinkama, nacionaliniai

| f) | nacionaliniai
  uždaviniai, susiję su elektros energijos sistemos adekvatumo užtikrinimu
  , taip pat su užtikrinimu, kad nebūtų įdiegta jokių pajėgumų mechanizmų, arba, jeigu jie įdiegti tiekimo saugumo tikslais, kad jie būtų kuo labiau apriboti
  ; |
| --- | --- |

f)

nacionaliniai
  uždaviniai, susiję su elektros energijos sistemos adekvatumo užtikrinimu
  , taip pat su užtikrinimu, kad nebūtų įdiegta jokių pajėgumų mechanizmų, arba, jeigu jie įdiegti tiekimo saugumo tikslais, kad jie būtų kuo labiau apriboti
  ;

nacionaliniai

, taip pat su užtikrinimu, kad nebūtų įdiegta jokių pajėgumų mechanizmų, arba, jeigu jie įdiegti tiekimo saugumo tikslais, kad jie būtų kuo labiau apriboti

Pakeitimas 152

Pakeitimas 152

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 1 dalies f a punktas (naujas)

21 straipsnio 1 dalies f a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fa) | nacionalinės priemonės, kuriomis siekiama sukurti ir peržiūrėti pasiūlymų teikimo teritorijas norint spręsti struktūrinių perkrovų problemą, padidinti ekonominį efektyvumą ir tarpvalstybinės prekybos galimybes ir užtikrinti tiekimo saugumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

fa)

fa)

nacionalinės priemonės, kuriomis siekiama sukurti ir peržiūrėti pasiūlymų teikimo teritorijas norint spręsti struktūrinių perkrovų problemą, padidinti ekonominį efektyvumą ir tarpvalstybinės prekybos galimybes ir užtikrinti tiekimo saugumą;

nacionalinės priemonės, kuriomis siekiama sukurti ir peržiūrėti pasiūlymų teikimo teritorijas norint spręsti struktūrinių perkrovų problemą, padidinti ekonominį efektyvumą ir tarpvalstybinės prekybos galimybes ir užtikrinti tiekimo saugumą;

Pakeitimas 153

Pakeitimas 153

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 1 dalies g punktas

21 straipsnio 1 dalies g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | priimta, įgyvendinama ir planuojama politika ir priemonės, kurias taikant sprendžiami
  a–f
  punktuose nurodyti uždaviniai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

priimta, įgyvendinama ir planuojama politika ir priemonės, kurias taikant sprendžiami
  a–f
  punktuose nurodyti uždaviniai;

a–f

| g) | priimta, įgyvendinama ir planuojama politika ir priemonės, kurias taikant sprendžiami
  a–fa
  punktuose nurodyti uždaviniai; |
| --- | --- |

g)

priimta, įgyvendinama ir planuojama politika ir priemonės, kurias taikant sprendžiami
  a–fa
  punktuose nurodyti uždaviniai;

a–fa

Pakeitimas 154

Pakeitimas 154

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 a straipsnis (naujas)

21 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 21a straipsnis |
| | Integruotų energijos nepritekliaus ataskaitų teikimas |
| | Jei taikoma, valstybės narės į savo integruotas nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas įtraukia kiekybinę informaciją apie energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių skaičių ir informaciją apie energijos nepritekliaus problemos sprendimui skirtą politiką ir priemones pagal 3 straipsnio 3 dalies v punktą. |
| | Jei taikoma 3 straipsnio 3 dalies v punkto antra pastraipa, susijusios valstybės narės į savo integruotas nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas įtraukia informaciją apie savo nacionalinio orientacinio tikslo mažinti energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių skaičių įgyvendinimą. |
| | Pagal šį straipsnį valstybių narių pateiktus duomenis Komisija perduoda Europos energijos nepritekliaus observatorijai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

21a straipsnis

21a straipsnis

Integruotų energijos nepritekliaus ataskaitų teikimas

Integruotų energijos nepritekliaus ataskaitų teikimas

Jei taikoma, valstybės narės į savo integruotas nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas įtraukia kiekybinę informaciją apie energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių skaičių ir informaciją apie energijos nepritekliaus problemos sprendimui skirtą politiką ir priemones pagal 3 straipsnio 3 dalies v punktą.

Jei taikoma, valstybės narės į savo integruotas nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas įtraukia kiekybinę informaciją apie energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių skaičių ir informaciją apie energijos nepritekliaus problemos sprendimui skirtą politiką ir priemones pagal 3 straipsnio 3 dalies v punktą.

Jei taikoma 3 straipsnio 3 dalies v punkto antra pastraipa, susijusios valstybės narės į savo integruotas nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas įtraukia informaciją apie savo nacionalinio orientacinio tikslo mažinti energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių skaičių įgyvendinimą.

Jei taikoma 3 straipsnio 3 dalies v punkto antra pastraipa, susijusios valstybės narės į savo integruotas nacionalines energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitas įtraukia informaciją apie savo nacionalinio orientacinio tikslo mažinti energijos nepriteklių patiriančių namų ūkių skaičių įgyvendinimą.

Pagal šį straipsnį valstybių narių pateiktus duomenis Komisija perduoda Europos energijos nepritekliaus observatorijai.

Pagal šį straipsnį valstybių narių pateiktus duomenis Komisija perduoda Europos energijos nepritekliaus observatorijai.

Pakeitimas 155

Pakeitimas 155

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 1 pastraipos b punktas

22 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | nacionaliniai uždaviniai, susiję su visomis (viešojo ir privačiojo sektoriaus) lėšomis, skiriamomis švarios energijos technologijų moksliniams tyrimams ir inovacijoms finansuoti, taip pat su technologijų sąnaudomis ir veiksmingumo didinimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

nacionaliniai uždaviniai, susiję su visomis (viešojo ir privačiojo sektoriaus) lėšomis, skiriamomis švarios energijos technologijų moksliniams tyrimams ir inovacijoms finansuoti, taip pat su technologijų sąnaudomis ir veiksmingumo didinimu;

| b) | nacionaliniai uždaviniai, susiję su visomis (viešojo ir
  atitinkamais atvejais
  privačiojo sektoriaus) lėšomis, skiriamomis švarios energijos technologijų moksliniams tyrimams ir inovacijoms finansuoti, taip pat su technologijų sąnaudomis ir veiksmingumo didinimu; |
| --- | --- |

b)

nacionaliniai uždaviniai, susiję su visomis (viešojo ir
  atitinkamais atvejais
  privačiojo sektoriaus) lėšomis, skiriamomis švarios energijos technologijų moksliniams tyrimams ir inovacijoms finansuoti, taip pat su technologijų sąnaudomis ir veiksmingumo didinimu;

atitinkamais atvejais

Pakeitimas 156

Pakeitimas 156

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 1 pastraipos d punktas

22 straipsnio 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | nacionaliniai uždaviniai palaipsniui atsisakyti energijos subsidijų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

d)

nacionaliniai uždaviniai palaipsniui atsisakyti energijos subsidijų;

nacionaliniai uždaviniai palaipsniui atsisakyti energijos subsidijų;

| d) | nacionaliniai uždaviniai palaipsniui atsisakyti energijos subsidijų, visų pirma iškastiniam kurui; |
| --- | --- |

d)

d)

nacionaliniai uždaviniai palaipsniui atsisakyti energijos subsidijų, visų pirma iškastiniam kurui;

nacionaliniai uždaviniai palaipsniui atsisakyti energijos subsidijų, visų pirma iškastiniam kurui;

Pakeitimas 157

Pakeitimas 157

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 1 pastraipos g punktas

22 straipsnio 1 pastraipos g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | kai tinkama, nacionaliniu lygmeniu šioje srityje naudojamos finansavimo priemonės, įskaitant Sąjungos paramą ir Sąjungos lėšų naudojimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

kai tinkama, nacionaliniu lygmeniu šioje srityje naudojamos finansavimo priemonės, įskaitant Sąjungos paramą ir Sąjungos lėšų naudojimą.

| g) | kai tinkama, nacionaliniu lygmeniu šioje srityje naudojamos finansavimo priemonės, įskaitant Sąjungos paramą ir Sąjungos lėšų naudojimą.
  Reikėtų viešai skelbti apie visų Komisijos finansinių indėlių į finansavimo priemones, kurioms valstybės narės bendrai skiria nacionalinius išteklius, panaudojimą. |
| --- | --- |

g)

kai tinkama, nacionaliniu lygmeniu šioje srityje naudojamos finansavimo priemonės, įskaitant Sąjungos paramą ir Sąjungos lėšų naudojimą.
  Reikėtų viešai skelbti apie visų Komisijos finansinių indėlių į finansavimo priemones, kurioms valstybės narės bendrai skiria nacionalinius išteklius, panaudojimą.

Reikėtų viešai skelbti apie visų Komisijos finansinių indėlių į finansavimo priemones, kurioms valstybės narės bendrai skiria nacionalinius išteklius, panaudojimą.

Pakeitimas 158

Pakeitimas 158

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 1 dalies a punktas

23 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | savo tarpinės X-1 metų ŠESD apskaitos duomenis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

a)

savo tarpinės X-1 metų ŠESD apskaitos duomenis;

savo tarpinės X-1 metų ŠESD apskaitos duomenis;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 159

Pakeitimas 159

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

23 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | apytikrį bendrą galutinės energijos, pagamintos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, suvartojimą ir jų apytikrį bendros, pirminės ir galutinės energijos suvartojimą X-1 metais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

apytikrį bendrą galutinės energijos, pagamintos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, suvartojimą ir jų apytikrį bendros, pirminės ir galutinės energijos suvartojimą X-1 metais.

apytikrį bendrą galutinės energijos, pagamintos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, suvartojimą ir jų apytikrį bendros, pirminės ir galutinės energijos suvartojimą X-1 metais.

Pakeitimas 160

Pakeitimas 160

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

23 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Taikydama a punktą,
  Komisija, remdamasi valstybių narių pateiktais tarpinės ŠESD apskaitos duomenimis arba, jei valstybė narė iki tos datos savo apskaitos duomenų nepateikė, pačios atliktais skaičiavimais, kasmet sudaro Sąjungos tarpinės ŠESD apskaitos ataskaitą. Komisija kasmet iki rugsėjo 30 d. šią informaciją paskelbia viešai. | Tais tikslais
  Komisija, remdamasi valstybių narių pateiktais tarpinės ŠESD apskaitos duomenimis arba, jei valstybė narė iki tos datos savo apskaitos duomenų nepateikė, pačios atliktais skaičiavimais, kasmet sudaro Sąjungos tarpinės ŠESD apskaitos ataskaitą. Komisija kasmet iki rugsėjo 30 d. šią informaciją paskelbia viešai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Taikydama a punktą,
  Komisija, remdamasi valstybių narių pateiktais tarpinės ŠESD apskaitos duomenimis arba, jei valstybė narė iki tos datos savo apskaitos duomenų nepateikė, pačios atliktais skaičiavimais, kasmet sudaro Sąjungos tarpinės ŠESD apskaitos ataskaitą. Komisija kasmet iki rugsėjo 30 d. šią informaciją paskelbia viešai.

Taikydama a punktą,

Tais tikslais
  Komisija, remdamasi valstybių narių pateiktais tarpinės ŠESD apskaitos duomenimis arba, jei valstybė narė iki tos datos savo apskaitos duomenų nepateikė, pačios atliktais skaičiavimais, kasmet sudaro Sąjungos tarpinės ŠESD apskaitos ataskaitą. Komisija kasmet iki rugsėjo 30 d. šią informaciją paskelbia viešai.

Tais tikslais

Pakeitimas 161

Pakeitimas 161

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 1 a dalis (nauja)

23 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Ne vėliau kaip 2021 m. liepos 31 d. ir po to kiekvienais metais (X metai) valstybės narės teikia Komisijai X-1 metų tarpinės ŠESD apskaitos ataskaitą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Ne vėliau kaip 2021 m. liepos 31 d. ir po to kiekvienais metais (X metai) valstybės narės teikia Komisijai X-1 metų tarpinės ŠESD apskaitos ataskaitą;

Pakeitimas 162

Pakeitimas 162

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnis

24 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 24 straipsnis | 24 straipsnis |
| Elektroninė ataskaitų teikimo platforma | Elektroninė platforma |
| 1.   
  Komisija
  sukuria internetinę ataskaitų teikimo platformą, kad Komisija ir valstybės narės galėtų lengviau keistis informacija ir būtų skatinamas valstybių narių bendradarbiavimas. | 1.   
  Kaip priemonę užtikrinti išlaidų veiksmingumą Komisija
  sukuria
  viešą
  internetinę ataskaitų teikimo platformą, kad Komisija ir valstybės narės galėtų lengviau keistis informacija ir būtų skatinamas valstybių narių bendradarbiavimas
  ir suteikiama visuomenei daugiau galimybių susipažinti su informacija
  . |
| 2.   Internetinei platformai pradėjus veikti, valstybės narės naudodamosi ja teikia Komisijai šiame skyriuje nurodytas ataskaitas. | 2.   Internetinei platformai pradėjus veikti, valstybės narės naudodamosi ja teikia Komisijai šiame skyriuje nurodytas ataskaitas.
  Šias ataskaitas valstybės narės skelbia viešai. |
| | 2a.
     
  Komisija naudojasi e. platforma, siekdama suteikti daugiau galimybių susipažinti su integruotų nacionalinių energetikos ir klimato planų projektais ir galutinėmis versijomis ir 3, 9 ir 14 straipsniuose nurodytomis nacionalinėmis ilgalaikėmis klimato ir energetikos strategijomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

24 straipsnis

24 straipsnis

Elektroninė ataskaitų teikimo platforma

Elektroninė ataskaitų teikimo platforma

Elektroninė platforma

Elektroninė platforma

1.   
  Komisija
  sukuria internetinę ataskaitų teikimo platformą, kad Komisija ir valstybės narės galėtų lengviau keistis informacija ir būtų skatinamas valstybių narių bendradarbiavimas.

1.   
  Kaip priemonę užtikrinti išlaidų veiksmingumą Komisija
  sukuria
  viešą
  internetinę ataskaitų teikimo platformą, kad Komisija ir valstybės narės galėtų lengviau keistis informacija ir būtų skatinamas valstybių narių bendradarbiavimas
  ir suteikiama visuomenei daugiau galimybių susipažinti su informacija
  .

2.   Internetinei platformai pradėjus veikti, valstybės narės naudodamosi ja teikia Komisijai šiame skyriuje nurodytas ataskaitas.

2.   Internetinei platformai pradėjus veikti, valstybės narės naudodamosi ja teikia Komisijai šiame skyriuje nurodytas ataskaitas.
  Šias ataskaitas valstybės narės skelbia viešai.

2a.
     
  Komisija naudojasi e. platforma, siekdama suteikti daugiau galimybių susipažinti su integruotų nacionalinių energetikos ir klimato planų projektais ir galutinėmis versijomis ir 3, 9 ir 14 straipsniuose nurodytomis nacionalinėmis ilgalaikėmis klimato ir energetikos strategijomis.

Pakeitimas 163

Pakeitimas 163

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

25 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Iki 2021 m. spalio 31 d., o vėliau kas dvejus metus Komisija, visų pirma remdamasi integruotomis nacionalinėmis energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitomis, kita pagal šį reglamentą pateikta informacija,
  rodikliais
  ir Europos statistikos duomenimis, jei tokių turima, įvertina: | 1.   Iki 2021 m. spalio 31 d., o vėliau kas dvejus metus Komisija, visų pirma remdamasi integruotomis nacionalinėmis energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitomis, kita pagal šį reglamentą pateikta informacija,
  Europos aplinkos agentūros teikiamais duomenimis
  ir
  rodikliais bei
  Europos statistikos duomenimis, jei tokių turima, įvertina: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Iki 2021 m. spalio 31 d., o vėliau kas dvejus metus Komisija, visų pirma remdamasi integruotomis nacionalinėmis energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitomis, kita pagal šį reglamentą pateikta informacija,
  rodikliais
  ir Europos statistikos duomenimis, jei tokių turima, įvertina:

1.   Iki 2021 m. spalio 31 d., o vėliau kas dvejus metus Komisija, visų pirma remdamasi integruotomis nacionalinėmis energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitomis, kita pagal šį reglamentą pateikta informacija,
  Europos aplinkos agentūros teikiamais duomenimis
  ir
  rodikliais bei
  Europos statistikos duomenimis, jei tokių turima, įvertina:

Pakeitimas 164

Pakeitimas 164

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 1 dalies a punktas

25 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | pažangą, Sąjungos mastu padarytą siekiant įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius, įskaitant Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato politikos tikslus pirmuoju dešimties metų laikotarpiu, visų pirma siekiant įvykdyti visus Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

pažangą, Sąjungos mastu padarytą siekiant įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius, įskaitant Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato politikos tikslus pirmuoju dešimties metų laikotarpiu, visų pirma siekiant įvykdyti visus Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus;

| a) | pažangą, Sąjungos mastu padarytą siekiant įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius, įskaitant Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato politikos tikslus pirmuoju dešimties metų laikotarpiu, visų pirma siekiant įvykdyti visus Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus
  ir prireikus atsižvelgiant į persvarstytus Sąjungos klimato ir energetikos veiksmus, kaip nurodyta 38 straipsnyje
  ; |
| --- | --- |

a)

pažangą, Sąjungos mastu padarytą siekiant įgyvendinti energetikos sąjungos uždavinius, įskaitant Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato politikos tikslus pirmuoju dešimties metų laikotarpiu, visų pirma siekiant įvykdyti visus Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus
  ir prireikus atsižvelgiant į persvarstytus Sąjungos klimato ir energetikos veiksmus, kaip nurodyta 38 straipsnyje
  ;

ir prireikus atsižvelgiant į persvarstytus Sąjungos klimato ir energetikos veiksmus, kaip nurodyta 38 straipsnyje

Pakeitimas 165

Pakeitimas 165

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

25 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | pažangą, Sąjungos mastu padarytą siekiant įvairinti energijos išteklius ir tiekėjus, prisidedant prie visapusiškai veikiančios ir atsparios energetikos sąjungos, paremtos tiekimo saugumu, solidarumu ir pasitikėjimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

pažangą, Sąjungos mastu padarytą siekiant įvairinti energijos išteklius ir tiekėjus, prisidedant prie visapusiškai veikiančios ir atsparios energetikos sąjungos, paremtos tiekimo saugumu, solidarumu ir pasitikėjimu;

pažangą, Sąjungos mastu padarytą siekiant įvairinti energijos išteklius ir tiekėjus, prisidedant prie visapusiškai veikiančios ir atsparios energetikos sąjungos, paremtos tiekimo saugumu, solidarumu ir pasitikėjimu;

Pakeitimas 166

Pakeitimas 166

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 1 dalies b punktas

25 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | pažangą, kurią kiekviena valstybė narė padarė vykdydama savo tikslus
  , uždavinius ir veiksmus
  ir įgyvendindama savo integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatytą politiką ir priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

pažangą, kurią kiekviena valstybė narė padarė vykdydama savo tikslus
  , uždavinius ir veiksmus
  ir įgyvendindama savo integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatytą politiką ir priemones;

, uždavinius ir veiksmus

| b) | pažangą, kurią kiekviena valstybė narė padarė vykdydama savo tikslus
  ir uždavinius
  ir įgyvendindama savo integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatytą politiką ir priemones; |
| --- | --- |

b)

pažangą, kurią kiekviena valstybė narė padarė vykdydama savo tikslus
  ir uždavinius
  ir įgyvendindama savo integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatytą politiką ir priemones;

ir uždavinius

Pakeitimas 167

Pakeitimas 167

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

25 straipsnio 1 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | bendrą integruotų nacionalinių planų politikos ir priemonių poveikį Sąjungos klimato ir energetikos politikos priemonių veikimui siekiant patikslinti Sąjungos nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus ir padidinti užmojus laikantis Paryžiaus susitarimo įsipareigojimų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

bendrą integruotų nacionalinių planų politikos ir priemonių poveikį Sąjungos klimato ir energetikos politikos priemonių veikimui siekiant patikslinti Sąjungos nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus ir padidinti užmojus laikantis Paryžiaus susitarimo įsipareigojimų;

bendrą integruotų nacionalinių planų politikos ir priemonių poveikį Sąjungos klimato ir energetikos politikos priemonių veikimui siekiant patikslinti Sąjungos nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus ir padidinti užmojus laikantis Paryžiaus susitarimo įsipareigojimų;

Pakeitimas 168

Pakeitimas 168

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 1 dalies c b punktas (naujas)

25 straipsnio 1 dalies c b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cb) | bendrą integruotų nacionalinių planų politikos ir priemonių poveikį ES ATLPS veikimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

cb)

cb)

bendrą integruotų nacionalinių planų politikos ir priemonių poveikį ES ATLPS veikimui;

bendrą integruotų nacionalinių planų politikos ir priemonių poveikį ES ATLPS veikimui;

Pakeitimas 169

Pakeitimas 169

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 1 dalies c c punktas (naujas)

25 straipsnio 1 dalies c c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cc) | valstybių narių sąmatų dėl nacionaliniu lygmeniu sutampančios politikos ir priemonių poveikio ES ATLPS pasiūlos ir paklausos pusiausvyrai tikslumą, arba, jei tokių sąmatų nėra, pati atlieka tokio poveikio vertinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

cc)

cc)

valstybių narių sąmatų dėl nacionaliniu lygmeniu sutampančios politikos ir priemonių poveikio ES ATLPS pasiūlos ir paklausos pusiausvyrai tikslumą, arba, jei tokių sąmatų nėra, pati atlieka tokio poveikio vertinimą;

valstybių narių sąmatų dėl nacionaliniu lygmeniu sutampančios politikos ir priemonių poveikio ES ATLPS pasiūlos ir paklausos pusiausvyrai tikslumą, arba, jei tokių sąmatų nėra, pati atlieka tokio poveikio vertinimą;

Pakeitimas 170

Pakeitimas 170

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 1 a dalis (nauja)

25 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija iš anksto praneša apie rodiklius, kuriuos ketina panaudoti, atlikdama tokius vertinimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Komisija iš anksto praneša apie rodiklius, kuriuos ketina panaudoti, atlikdama tokius vertinimus.

Pakeitimas 171

Pakeitimas 171

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 2 dalis

25 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Atlikdama 1 dalyje nurodytą vertinimą atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje, Komisija įvertina pažangą, padarytą siekiant 4 straipsnio a punkto 2 papunkčio
  i
  papunktyje nurodytos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies, kuri remiantis linijine kitimo trajektorija 2020 m. turėtų sudaryti 20 proc., o 2030 m. – bent
  27
   proc. Sąjungos bendro suvartojamo galutinės energijos kiekio. | 2.   Atlikdama 1 dalyje nurodytą vertinimą atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje, Komisija įvertina pažangą, padarytą siekiant 4 straipsnio a punkto 2 papunkčio
  ic
  papunktyje nurodytos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies, kuri, remiantis
  privaloma
  linijine kitimo trajektorija, 2020 m. turėtų sudaryti 20 proc., o 2030 m. – bent
  35
   proc. Sąjungos bendro suvartojamo galutinės energijos kiekio. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Atlikdama 1 dalyje nurodytą vertinimą atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje, Komisija įvertina pažangą, padarytą siekiant 4 straipsnio a punkto 2 papunkčio
  i
  papunktyje nurodytos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies, kuri remiantis linijine kitimo trajektorija 2020 m. turėtų sudaryti 20 proc., o 2030 m. – bent
  27
   proc. Sąjungos bendro suvartojamo galutinės energijos kiekio.

2.   Atlikdama 1 dalyje nurodytą vertinimą atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje, Komisija įvertina pažangą, padarytą siekiant 4 straipsnio a punkto 2 papunkčio
  ic
  papunktyje nurodytos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies, kuri, remiantis
  privaloma
  linijine kitimo trajektorija, 2020 m. turėtų sudaryti 20 proc., o 2030 m. – bent
  35
   proc. Sąjungos bendro suvartojamo galutinės energijos kiekio.

Pakeitimas 172

Pakeitimas 172

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

25 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Atlikdama 1 dalyje nurodytą vertinimą energijos vartojimo efektyvumo srityje, Komisija įvertina pažangą, padarytą siekiant 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyto bendro tikslo, kad 2030 m. Sąjungos mastu būtų suvartojama ne daugiau kaip 1 
  321
   mln. tne pirminės energijos ir
  987
   mln. tne galutinės energijos. | Atlikdama 1 dalyje nurodytą vertinimą energijos vartojimo efektyvumo srityje, Komisija įvertina pažangą, padarytą siekiant 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyto bendro tikslo, kad 2030 m. Sąjungos mastu būtų suvartojama ne daugiau kaip 1 
  132
   mln. tne pirminės energijos ir
  849
   mln. tne galutinės energijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Atlikdama 1 dalyje nurodytą vertinimą energijos vartojimo efektyvumo srityje, Komisija įvertina pažangą, padarytą siekiant 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyto bendro tikslo, kad 2030 m. Sąjungos mastu būtų suvartojama ne daugiau kaip 1 
  321
   mln. tne pirminės energijos ir
  987
   mln. tne galutinės energijos.

321

987

Atlikdama 1 dalyje nurodytą vertinimą energijos vartojimo efektyvumo srityje, Komisija įvertina pažangą, padarytą siekiant 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyto bendro tikslo, kad 2030 m. Sąjungos mastu būtų suvartojama ne daugiau kaip 1 
  132
   mln. tne pirminės energijos ir
  849
   mln. tne galutinės energijos.

132

849

Pakeitimas 173

Pakeitimas 173

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 3 dalies 2 pastraipos a punktas

25 straipsnio 3 dalies 2 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | išnagrinėja
  , ar
  2020 m.
  pasiektas Sąjungos
  užsibrėžtas tikslas
  suvartoti ne daugiau kaip 1 483  mln. tne pirminės energijos ir 1 086  mln. tne galutinės energijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

išnagrinėja
  , ar
  2020 m.
  pasiektas Sąjungos
  užsibrėžtas tikslas
  suvartoti ne daugiau kaip 1 483  mln. tne pirminės energijos ir 1 086  mln. tne galutinės energijos;

išnagrinėja

2020 m.

užsibrėžtas tikslas

| a) | įvertina
  , ar
  atskiros valstybės narės laikosi įsipareigojimo įgyvendinti savo nacionalinį privalomą tikslinį rodiklį ir ar
  pasiektas Sąjungos
  tikslinis rodiklis 2020 m.
  suvartoti ne daugiau kaip 1 483  mln. tne pirminės energijos ir 1 086  mln. tne galutinės energijos; |
| --- | --- |

a)

įvertina
  , ar
  atskiros valstybės narės laikosi įsipareigojimo įgyvendinti savo nacionalinį privalomą tikslinį rodiklį ir ar
  pasiektas Sąjungos
  tikslinis rodiklis 2020 m.
  suvartoti ne daugiau kaip 1 483  mln. tne pirminės energijos ir 1 086  mln. tne galutinės energijos;

įvertina

atskiros valstybės narės laikosi įsipareigojimo įgyvendinti savo nacionalinį privalomą tikslinį rodiklį ir ar

tikslinis rodiklis 2020 m.

Pakeitimas 174

Pakeitimas 174

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 5 dalis

25 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.
     
  Iki 2019 m. spalio 31 d., o vėliau kas ketverius metus Komisija įvertina, kaip įgyvendinama Direktyva 2009/31/EB. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.
     
  Iki 2019 m. spalio 31 d., o vėliau kas ketverius metus Komisija įvertina, kaip įgyvendinama Direktyva 2009/31/EB.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimai 175 ir 307

Pakeitimai 175 ir 307

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnis

26 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 26 straipsnis | 26 straipsnis |
| Tolesni veiksmai nustačius neatitikčių pagrindiniams energetikos sąjungos uždaviniams ir tikslams, nustatytiems pagal Reglamentą dėl pastangų pasidalijimo | Tolesni veiksmai nustačius neatitikčių pagrindiniams energetikos sąjungos uždaviniams ir tikslams, nustatytiems pagal Reglamentą dėl pastangų pasidalijimo |
| 1.   Remdamasi pagal 25 straipsnį atliktu vertinimu, Komisija valstybei narei, kurios politikos pokyčiai neatitinka pagrindinių energetikos sąjungos uždavinių, pateikia rekomendacijų pagal 28 straipsnį. | 1.   Remdamasi pagal 25 straipsnį atliktu vertinimu, Komisija valstybei narei, kurios politikos pokyčiai neatitinka pagrindinių energetikos sąjungos uždavinių
  ir Sąjungos ilgalaikių išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio tikslinių rodiklių
  , pateikia rekomendacijų pagal 28 straipsnį. |
| | 1a.
     
  Valstybės narės, kurios ketina pasinaudoti lankstumo priemonėmis pagal Reglamento (ES).../... [dėl pastangų pasidalijimo] 7 straipsnį, plane pagal šio reglamento 3 straipsnį išdėsto numatomo naudojimo apimtį, taip pat planuojamą politiką ir priemones, kuriomis iki reikiamo lygio viršijami reikalavimai pagal Reglamento (ES).../... [LULUCF] 4 straipsnį laikotarpiu nuo 2021 m. iki 2030 m. |
| 2.   Komisija gali pateikti nuomonę dėl veiksmų planų, kuriuos valstybės narės pateikė pagal Reglamento [] [ESR] 8 straipsnio 1 dalį. | 2.   Komisija gali pateikti nuomonę dėl veiksmų planų, kuriuos valstybės narės pateikė pagal Reglamento [] [ESR]
  7 straipsnį ir
  8 straipsnio 1 dalį. |
| | 2a.
     
  Komisija gali laikinai apriboti valstybės narės galimybes perduoti metines emisijos kvotas kitoms valstybėms narėms. |
| | 2b.
     
  Atsižvelgiant į didelį metano potencialą visuotinio atšilimo atžvilgiu ir palyginti trumpą metano išlikimo atmosferoje laiką, Komisija išnagrinėja politikos ir priemonių pasekmes, kurios atsirastų, jei būtų nustatyta metano skaičiavimų 20 metų perspektyva. Komisija apsvarsto politines priemones, kuriomis būtų galima greitai spręsti išmetamo metano problemą, ir pasiūlo Sąjungos strategiją, kiek tinkama atsižvelgdama į žiedinės ekonomikos tikslus ir skirdama pagrindinį dėmesį su energetika ir atliekomis susijusiam išmetamo metano kiekiui. |
| | 2c.
     
  Ataskaitą apie bendrą Sąjungos išmetamą ir pašalinamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį kiekvienoje Reglamento (ES) Nr. .../... [LULUCF] 2 straipsnyje nurodytoje žemės apskaitos kategorijoje, apskaičiuotą kaip bendrą praneštą išmestą ir pašalintą ŠESD kiekį už toliau nurodytą laikotarpį atėmus vertę, gautą Sąjungos vidutinį metinį praneštą išmestą ir pašalintą ŠESD kiekį 2000– 2009 m. laikotarpiu padauginus iš penkių, Komisija pateikia 2027 m. už 2021–2025 m. laikotarpį ir 2032 m. už 2026–2030 m. laikotarpį. Komisija, vadovaudamasi pranešimo rezultatais, ir prireikus, pateikia pasiūlymus, kuriais siekiama išlaikyti Sąjungos bendro išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslo integralumą ir jos įsipareigojimus, numatytus dėl Paryžiaus susitarimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

26 straipsnis

26 straipsnis

Tolesni veiksmai nustačius neatitikčių pagrindiniams energetikos sąjungos uždaviniams ir tikslams, nustatytiems pagal Reglamentą dėl pastangų pasidalijimo

Tolesni veiksmai nustačius neatitikčių pagrindiniams energetikos sąjungos uždaviniams ir tikslams, nustatytiems pagal Reglamentą dėl pastangų pasidalijimo

1.   Remdamasi pagal 25 straipsnį atliktu vertinimu, Komisija valstybei narei, kurios politikos pokyčiai neatitinka pagrindinių energetikos sąjungos uždavinių, pateikia rekomendacijų pagal 28 straipsnį.

1.   Remdamasi pagal 25 straipsnį atliktu vertinimu, Komisija valstybei narei, kurios politikos pokyčiai neatitinka pagrindinių energetikos sąjungos uždavinių
  ir Sąjungos ilgalaikių išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio tikslinių rodiklių
  , pateikia rekomendacijų pagal 28 straipsnį.

1a.
     
  Valstybės narės, kurios ketina pasinaudoti lankstumo priemonėmis pagal Reglamento (ES).../... [dėl pastangų pasidalijimo] 7 straipsnį, plane pagal šio reglamento 3 straipsnį išdėsto numatomo naudojimo apimtį, taip pat planuojamą politiką ir priemones, kuriomis iki reikiamo lygio viršijami reikalavimai pagal Reglamento (ES).../... [LULUCF] 4 straipsnį laikotarpiu nuo 2021 m. iki 2030 m.

2.   Komisija gali pateikti nuomonę dėl veiksmų planų, kuriuos valstybės narės pateikė pagal Reglamento [] [ESR] 8 straipsnio 1 dalį.

2.   Komisija gali pateikti nuomonę dėl veiksmų planų, kuriuos valstybės narės pateikė pagal Reglamento [] [ESR]
  7 straipsnį ir
  8 straipsnio 1 dalį.

2a.
     
  Komisija gali laikinai apriboti valstybės narės galimybes perduoti metines emisijos kvotas kitoms valstybėms narėms.

2b.
     
  Atsižvelgiant į didelį metano potencialą visuotinio atšilimo atžvilgiu ir palyginti trumpą metano išlikimo atmosferoje laiką, Komisija išnagrinėja politikos ir priemonių pasekmes, kurios atsirastų, jei būtų nustatyta metano skaičiavimų 20 metų perspektyva. Komisija apsvarsto politines priemones, kuriomis būtų galima greitai spręsti išmetamo metano problemą, ir pasiūlo Sąjungos strategiją, kiek tinkama atsižvelgdama į žiedinės ekonomikos tikslus ir skirdama pagrindinį dėmesį su energetika ir atliekomis susijusiam išmetamo metano kiekiui.

2c.
     
  Ataskaitą apie bendrą Sąjungos išmetamą ir pašalinamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį kiekvienoje Reglamento (ES) Nr. .../... [LULUCF] 2 straipsnyje nurodytoje žemės apskaitos kategorijoje, apskaičiuotą kaip bendrą praneštą išmestą ir pašalintą ŠESD kiekį už toliau nurodytą laikotarpį atėmus vertę, gautą Sąjungos vidutinį metinį praneštą išmestą ir pašalintą ŠESD kiekį 2000– 2009 m. laikotarpiu padauginus iš penkių, Komisija pateikia 2027 m. už 2021–2025 m. laikotarpį ir 2032 m. už 2026–2030 m. laikotarpį. Komisija, vadovaudamasi pranešimo rezultatais, ir prireikus, pateikia pasiūlymus, kuriais siekiama išlaikyti Sąjungos bendro išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslo integralumą ir jos įsipareigojimus, numatytus dėl Paryžiaus susitarimo.

Pakeitimas 309

Pakeitimas 309

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio – 1 dalis (nauja)

27 straipsnio – 1 dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Jei, remdamasi integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų ir atnaujintų tokių planų vertinimu pagal 9 straipsnį, Komisija padaro išvadą, kad valstybių narių nustatyti tikslai yra nepakankami, kad bendromis jėgomis būtų įvykdyti 2030 m. privalomi sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslai, ji gali paprašyti valstybių narių padidinti tam tikrų tikslų, kuriuos laiko nepakankamus, lygį, siekdama užtikrinti atitinkamą kolektyvinio siekio lygį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-1.
     
  Jei, remdamasi integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų ir atnaujintų tokių planų vertinimu pagal 9 straipsnį, Komisija padaro išvadą, kad valstybių narių nustatyti tikslai yra nepakankami, kad bendromis jėgomis būtų įvykdyti 2030 m. privalomi sąjungos atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslai, ji gali paprašyti valstybių narių padidinti tam tikrų tikslų, kuriuos laiko nepakankamus, lygį, siekdama užtikrinti atitinkamą kolektyvinio siekio lygį.

Pakeitimas 310

Pakeitimas 310

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio - 1 a dalis (nauja)

27 straipsnio - 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1a.
     
  Atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje Komisija savo vertinime, nurodytame 12 straipsnyje, kaip objektyvius kriterijus taiko 5 straipsnio 1 dalyje išvardytas aplinkybes. Valstybės narės, kurių rodiklis yra mažesnis nei rodiklis, apskaičiuojamas pagal Ia priede nustatytą formulę, atitinkamai padidina savo rodiklį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-1a.
     
  Atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje Komisija savo vertinime, nurodytame 12 straipsnyje, kaip objektyvius kriterijus taiko 5 straipsnio 1 dalyje išvardytas aplinkybes. Valstybės narės, kurių rodiklis yra mažesnis nei rodiklis, apskaičiuojamas pagal Ia priede nustatytą formulę, atitinkamai padidina savo rodiklį.

Pakeitimas 176

Pakeitimas 176

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 1 dalis

27 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Jei, remdamasi integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų
  ir atnaujintų tokių planų
  vertinimu pagal 12 straipsnį, Komisija padaro išvadą, kad nacionaliniuose planuose
  arba atnaujintuose tokiuose planuose
  nustatyti
  tikslai, uždaviniai
  ir
  veiksmai
  yra nepakankami,
  kad bendromis jėgomis būtų įvykdyti energetikos sąjungos uždaviniai, o pirmuoju dešimties metų laikotarpiu – visų pirma Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslai,
  ji imasi priemonių Sąjungos lygmeniu, siekdama užtikrinti tų
  tikslų
  ir uždavinių įgyvendinimą
  bendromis jėgomis. Kalbant apie atsinaujinančiųjų išteklių energiją, tokiomis priemonėmis atsižvelgiama į valstybių narių nacionaliniuose planuose ir atnaujintuose tokiuose planuose nustatytus veiksmus siekiant Sąjungos 2030 m. tikslo
  . | 1.   Jei, remdamasi integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų vertinimu pagal 12 straipsnį, Komisija padaro išvadą, kad nacionaliniuose planuose nustatyti
  tiksliniai rodikliai
  ir
  uždaviniai
  yra nepakankami, ji imasi priemonių Sąjungos lygmeniu, siekdama užtikrinti tų
  tikslinių rodiklių
  ir uždavinių įgyvendinimą. |
| | Atsinaujinančiųjų išteklių energijos atžvilgiu, nedarant poveikio kitoms priemonėms, valstybių narių nacionaliniai 2030 m. tiksliniai rodikliai ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. persvarstomi pagal Direktyvos (ES).../... [Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva] 3 straipsnio 2 dalį ir Ia priedą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Jei, remdamasi integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų
  ir atnaujintų tokių planų
  vertinimu pagal 12 straipsnį, Komisija padaro išvadą, kad nacionaliniuose planuose
  arba atnaujintuose tokiuose planuose
  nustatyti
  tikslai, uždaviniai
  ir
  veiksmai
  yra nepakankami,
  kad bendromis jėgomis būtų įvykdyti energetikos sąjungos uždaviniai, o pirmuoju dešimties metų laikotarpiu – visų pirma Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslai,
  ji imasi priemonių Sąjungos lygmeniu, siekdama užtikrinti tų
  tikslų
  ir uždavinių įgyvendinimą
  bendromis jėgomis. Kalbant apie atsinaujinančiųjų išteklių energiją, tokiomis priemonėmis atsižvelgiama į valstybių narių nacionaliniuose planuose ir atnaujintuose tokiuose planuose nustatytus veiksmus siekiant Sąjungos 2030 m. tikslo
  .

1.   Jei, remdamasi integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų vertinimu pagal 12 straipsnį, Komisija padaro išvadą, kad nacionaliniuose planuose nustatyti
  tiksliniai rodikliai
  ir
  uždaviniai
  yra nepakankami, ji imasi priemonių Sąjungos lygmeniu, siekdama užtikrinti tų
  tikslinių rodiklių
  ir uždavinių įgyvendinimą.

Atsinaujinančiųjų išteklių energijos atžvilgiu, nedarant poveikio kitoms priemonėms, valstybių narių nacionaliniai 2030 m. tiksliniai rodikliai ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. persvarstomi pagal Direktyvos (ES).../... [Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva] 3 straipsnio 2 dalį ir Ia priedą.

Atsinaujinančiųjų išteklių energijos atžvilgiu, nedarant poveikio kitoms priemonėms, valstybių narių nacionaliniai 2030 m. tiksliniai rodikliai ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. persvarstomi pagal Direktyvos (ES).../... [Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyva] 3 straipsnio 2 dalį ir Ia priedą.

Pakeitimas 177

Pakeitimas 177

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalis

27 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jei, remdamasi savo vertinimu pagal 25 straipsnio 1 dalies b punktą, Komisija padaro išvadą, kad valstybė narė daro nepakankamą pažangą vykdydama savo
  integruotame nacionaliniame energetikos
  ir
  klimato srities plane nustatytus tikslus
  ,
  uždavinius ir veiksmus arba įgyvendindama politiką ir priemones
  , ji tai valstybei narei pateikia rekomendacijų pagal 28 straipsnį.
  Pateikdama tokias rekomendacijas, Komisija atsižvelgia į valstybių narių pirminį užmojį prisidėti siekiant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo. | 2.   Jei, remdamasi savo vertinimu pagal 25 straipsnio 1 dalies b punktą, Komisija padaro išvadą, kad valstybė narė daro nepakankamą pažangą vykdydama savo
  trajektorijas, tikslinius rodiklius
  ir
  tikslus arba įgyvendindama politiką ir priemones
  ,
  nustatytus integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities plane
  , ji tai valstybei narei pateikia rekomendacijų pagal 28 straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jei, remdamasi savo vertinimu pagal 25 straipsnio 1 dalies b punktą, Komisija padaro išvadą, kad valstybė narė daro nepakankamą pažangą vykdydama savo
  integruotame nacionaliniame energetikos
  ir
  klimato srities plane nustatytus tikslus
  ,
  uždavinius ir veiksmus arba įgyvendindama politiką ir priemones
  , ji tai valstybei narei pateikia rekomendacijų pagal 28 straipsnį.
  Pateikdama tokias rekomendacijas, Komisija atsižvelgia į valstybių narių pirminį užmojį prisidėti siekiant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo.

2.   Jei, remdamasi savo vertinimu pagal 25 straipsnio 1 dalies b punktą, Komisija padaro išvadą, kad valstybė narė daro nepakankamą pažangą vykdydama savo
  trajektorijas, tikslinius rodiklius
  ir
  tikslus arba įgyvendindama politiką ir priemones
  ,
  nustatytus integruotame nacionaliniame energetikos ir klimato srities plane
  , ji tai valstybei narei pateikia rekomendacijų pagal 28 straipsnį.

Pakeitimas 178

Pakeitimas 178

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 3 dalis

27 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Jei, remdamasi
  suvestiniu
  valstybių narių integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitų vertinimu
  pagal 25 straipsnio 1 dalies a punktą ir
  prireikus kitais informacijos šaltiniais, Komisija padaro išvadą, kad esama rizikos, jog Sąjunga neįgyvendins energetikos sąjungos uždavinių, o pirmuoju dešimties metų laikotarpiu – visų pirma Sąjungos 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos, ji, norėdama sumažinti tokią riziką,
  gali
  visoms valstybėms narėms
  pateikti
  rekomendacijų pagal 28 straipsnį. Prireikus Komisija, be šių rekomendacijų, imasi priemonių Sąjungos lygmeniu, siekdama visų pirma užtikrinti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo
  tikslų
  įgyvendinimą.
  Kalbant apie atsinaujinančiųjų išteklių energiją,
  tokiomis priemonėmis atsižvelgiama į valstybių narių pirminį užmojį prisidėti siekiant Sąjungos 2030 m. 
  tikslo
  . | 3.   Jei, remdamasi valstybių narių integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitų vertinimu
  arba
  prireikus kitais informacijos šaltiniais, Komisija
  pagal 25 straipsnį
  padaro išvadą, kad esama rizikos, jog Sąjunga neįgyvendins energetikos sąjungos uždavinių, o pirmuoju dešimties metų laikotarpiu – visų pirma Sąjungos 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos
  tikslinių rodiklių
  , ji, norėdama sumažinti tokią riziką, visoms valstybėms narėms
  pateikia
  rekomendacijų pagal 28 straipsnį.
  Pateikdama tokias rekomendacijas, Komisija atsižvelgia į valstybių narių užmojį prisidėti siekiant Sąjungos 2030 m. tikslinių rodiklių.
  Prireikus Komisija, be šių rekomendacijų, imasi priemonių Sąjungos lygmeniu, siekdama visų pirma užtikrinti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo
  tikslinių rodiklių
  įgyvendinimą. Tokiomis priemonėmis atsižvelgiama į valstybių narių pirminį užmojį
  (ypač nuo 2021 m.)
  prisidėti siekiant Sąjungos 2030 m. 
  tikslinių rodiklių, valstybių narių atitiktį jų nacionaliniams tiksliniams rodikliams ir trajektorijai, taip pat bet kokius veiksmus, kuriais siekiama prisidėti prie finansinės platformos pagal 4 straipsnio c punktą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Jei, remdamasi
  suvestiniu
  valstybių narių integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitų vertinimu
  pagal 25 straipsnio 1 dalies a punktą ir
  prireikus kitais informacijos šaltiniais, Komisija padaro išvadą, kad esama rizikos, jog Sąjunga neįgyvendins energetikos sąjungos uždavinių, o pirmuoju dešimties metų laikotarpiu – visų pirma Sąjungos 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos, ji, norėdama sumažinti tokią riziką,
  gali
  visoms valstybėms narėms
  pateikti
  rekomendacijų pagal 28 straipsnį. Prireikus Komisija, be šių rekomendacijų, imasi priemonių Sąjungos lygmeniu, siekdama visų pirma užtikrinti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo
  tikslų
  įgyvendinimą.
  Kalbant apie atsinaujinančiųjų išteklių energiją,
  tokiomis priemonėmis atsižvelgiama į valstybių narių pirminį užmojį prisidėti siekiant Sąjungos 2030 m. 
  tikslo
  .

3.   Jei, remdamasi valstybių narių integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitų vertinimu
  arba
  prireikus kitais informacijos šaltiniais, Komisija
  pagal 25 straipsnį
  padaro išvadą, kad esama rizikos, jog Sąjunga neįgyvendins energetikos sąjungos uždavinių, o pirmuoju dešimties metų laikotarpiu – visų pirma Sąjungos 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos
  tikslinių rodiklių
  , ji, norėdama sumažinti tokią riziką, visoms valstybėms narėms
  pateikia
  rekomendacijų pagal 28 straipsnį.
  Pateikdama tokias rekomendacijas, Komisija atsižvelgia į valstybių narių užmojį prisidėti siekiant Sąjungos 2030 m. tikslinių rodiklių.
  Prireikus Komisija, be šių rekomendacijų, imasi priemonių Sąjungos lygmeniu, siekdama visų pirma užtikrinti Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo
  tikslinių rodiklių
  įgyvendinimą. Tokiomis priemonėmis atsižvelgiama į valstybių narių pirminį užmojį
  (ypač nuo 2021 m.)
  prisidėti siekiant Sąjungos 2030 m. 
  tikslinių rodiklių, valstybių narių atitiktį jų nacionaliniams tiksliniams rodikliams ir trajektorijai, taip pat bet kokius veiksmus, kuriais siekiama prisidėti prie finansinės platformos pagal 4 straipsnio c punktą
  .

Pakeitimas 179

Pakeitimas 179

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 3 dalies 1 a pastraipa (nauja)

27 straipsnio 3 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Energijos vartojimo efektyvumo srityje tokiomis papildomomis priemonėmis gali būti, be kita ko, didinamas šių objektų energijos vartojimo efektyvumas: |
| | a) | produktų – pagal direktyvas 2009/125/EB ir 2010/30/ES, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Energijos vartojimo efektyvumo srityje tokiomis papildomomis priemonėmis gali būti, be kita ko, didinamas šių objektų energijos vartojimo efektyvumas:

Energijos vartojimo efektyvumo srityje tokiomis papildomomis priemonėmis gali būti, be kita ko, didinamas šių objektų energijos vartojimo efektyvumas:

a)

a)

produktų – pagal direktyvas 2009/125/EB ir 2010/30/ES,

produktų – pagal direktyvas 2009/125/EB ir 2010/30/ES,

| b) | pastatų – pagal direktyvas 2010/31/ES ir 2012/27/ES, |
| --- | --- |

b)

b)

pastatų – pagal direktyvas 2010/31/ES ir 2012/27/ES,

pastatų – pagal direktyvas 2010/31/ES ir 2012/27/ES,

| c) | transporto. |
| --- | --- |

c)

c)

transporto.

transporto.

Pakeitimas 180

Pakeitimas 180

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 3 a dalis (nauja)

27 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Jei, remdamasi savo vertinimu pagal 25 straipsnio 1 dalies a punktą, Komisija padaro išvadą, kad infrastruktūros projektas gali kliudyti atsparios energetikos sąjungos plėtrai, Komisija pateikia išankstinį projekto suderinamumo su ilgalaikiais energijos vidaus rinkos tikslais vertinimą, visų pirma atsižvelgiant į ilgalaikį tikslą, ir atitinkamai valstybei narei pateikia rekomendacijas pagal 28 straipsnį. Prieš atlikdama tokį vertinimą, Komisija gali konsultuotis su kitomis valstybėmis narėmis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Jei, remdamasi savo vertinimu pagal 25 straipsnio 1 dalies a punktą, Komisija padaro išvadą, kad infrastruktūros projektas gali kliudyti atsparios energetikos sąjungos plėtrai, Komisija pateikia išankstinį projekto suderinamumo su ilgalaikiais energijos vidaus rinkos tikslais vertinimą, visų pirma atsižvelgiant į ilgalaikį tikslą, ir atitinkamai valstybei narei pateikia rekomendacijas pagal 28 straipsnį. Prieš atlikdama tokį vertinimą, Komisija gali konsultuotis su kitomis valstybėmis narėmis.

Pakeitimas 293

Pakeitimas 293

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 4 dalies įžanginė dalis

27 straipsnio 4 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei, nedarant poveikio 3 dalyje nurodytų Sąjungos lygmens priemonių taikymui, atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje Komisija, remdamasi savo
  2023 m.
  vertinimu pagal 25 straipsnio 1 ir 2 dalis, padaro išvadą, kad
  bendromis jėgomis
  nepasiekti
  25 straipsnio 2 dalyje nurodyti pokyčiai remiantis Sąjungos linijine trajektorija
  ,
  iki 2024 m.
  valstybės narės užtikrina, kad atsiradę trūkumai būtų pašalinti papildomomis priemonėmis, pavyzdžiui: | Jei, nedarant poveikio 3 dalyje nurodytų Sąjungos lygmens priemonių taikymui, atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje Komisija, remdamasi savo vertinimu pagal 25 straipsnio 1 ir 2 dalis, padaro išvadą, kad
  valstybė narė nedaro pakankamos pažangos, kad pasiektų savo 2030 m. nacionalinį tikslinį rodiklį, visų pirma nesilaiko savo 2022, 2025 ir 2027 metų atskaitos taškų, nurodytų Ia priede
  ,
  atitinkama
  valstybė narė užtikrina, kad atsiradęs nuokrypis nuo j
  os trajektorijos
  būtų
  per vienerius metus
  pašalintas papildomomis priemonėmis, pavyzdžiui: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei, nedarant poveikio 3 dalyje nurodytų Sąjungos lygmens priemonių taikymui, atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje Komisija, remdamasi savo
  2023 m.
  vertinimu pagal 25 straipsnio 1 ir 2 dalis, padaro išvadą, kad
  bendromis jėgomis
  nepasiekti
  25 straipsnio 2 dalyje nurodyti pokyčiai remiantis Sąjungos linijine trajektorija
  ,
  iki 2024 m.
  valstybės narės užtikrina, kad atsiradę trūkumai būtų pašalinti papildomomis priemonėmis, pavyzdžiui:

2023 m.

bendromis jėgomis

25 straipsnio 2 dalyje nurodyti pokyčiai remiantis Sąjungos linijine trajektorija

iki 2024 m.

Jei, nedarant poveikio 3 dalyje nurodytų Sąjungos lygmens priemonių taikymui, atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje Komisija, remdamasi savo vertinimu pagal 25 straipsnio 1 ir 2 dalis, padaro išvadą, kad
  valstybė narė nedaro pakankamos pažangos, kad pasiektų savo 2030 m. nacionalinį tikslinį rodiklį, visų pirma nesilaiko savo 2022, 2025 ir 2027 metų atskaitos taškų, nurodytų Ia priede
  ,
  atitinkama
  valstybė narė užtikrina, kad atsiradęs nuokrypis nuo j
  os trajektorijos
  būtų
  per vienerius metus
  pašalintas papildomomis priemonėmis, pavyzdžiui:

valstybė narė nedaro pakankamos pažangos, kad pasiektų savo 2030 m. nacionalinį tikslinį rodiklį, visų pirma nesilaiko savo 2022, 2025 ir 2027 metų atskaitos taškų, nurodytų Ia priede

atitinkama

os trajektorijos

per vienerius metus

Pakeitimas 182

Pakeitimas 182

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 4 dalies b a punktas (naujas)

27 straipsnio 4 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | imantis veiksmų, kuriais didinama iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminamos elektros energijos dalis, remiantis Direktyvos (ES) .../... [naujos redakcijos Direktyva 2009/28/EB] 4 straipsnyje nustatytais kriterijais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

imantis veiksmų, kuriais didinama iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminamos elektros energijos dalis, remiantis Direktyvos (ES) .../... [naujos redakcijos Direktyva 2009/28/EB] 4 straipsnyje nustatytais kriterijais;

imantis veiksmų, kuriais didinama iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminamos elektros energijos dalis, remiantis Direktyvos (ES) .../... [naujos redakcijos Direktyva 2009/28/EB] 4 straipsnyje nustatytais kriterijais;

Pakeitimas 183

Pakeitimas 183

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 4 dalies c punktas

27 straipsnio 4 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | skiriant finansinį įnašą Sąjungos lygmeniu sukurtai finansavimo platformai, kuri padeda įgyvendinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektus ir kurią tiesiogiai ar netiesiogiai administruoja Komisija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

skiriant finansinį įnašą Sąjungos lygmeniu sukurtai finansavimo platformai, kuri padeda įgyvendinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektus ir kurią tiesiogiai ar netiesiogiai administruoja Komisija;

| c) | skiriant
  savanorišką
  finansinį įnašą Sąjungos lygmeniu sukurtai finansavimo platformai, kuri padeda įgyvendinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektus
  , ypač susijusius su energetikos sąjungos tikslais,
  ir kurią tiesiogiai ar netiesiogiai administruoja Komisija. |
| --- | --- |

c)

skiriant
  savanorišką
  finansinį įnašą Sąjungos lygmeniu sukurtai finansavimo platformai, kuri padeda įgyvendinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektus
  , ypač susijusius su energetikos sąjungos tikslais,
  ir kurią tiesiogiai ar netiesiogiai administruoja Komisija.

savanorišką

, ypač susijusius su energetikos sąjungos tikslais,

Pakeitimas 184

Pakeitimas 184

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 4 dalies c a punktas (naujas)

27 straipsnio 4 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | naudojantis bendradarbiavimo mechanizmais, nustatytais Direktyva (ES) .../... [naujos redakcijos Atsinaujinančių išteklių energijos direktyva]; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

naudojantis bendradarbiavimo mechanizmais, nustatytais Direktyva (ES) .../... [naujos redakcijos Atsinaujinančių išteklių energijos direktyva];

naudojantis bendradarbiavimo mechanizmais, nustatytais Direktyva (ES) .../... [naujos redakcijos Atsinaujinančių išteklių energijos direktyva];

Pakeitimas 185

Pakeitimas 185

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

27 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tokiomis priemonėmis atsižvelgiama į atitinkamos valstybės narės
  iš pirminį veiksmų užmojį siekiant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo
  . | Tokiomis priemonėmis atsižvelgiama į atitinkamos valstybės narės
  atitiktį nacionalinio atsinaujinančiųjų išteklių energijos tiksliniam rodikliui ir trajektorijai
  . |
| | Komisija atitinkamais atvejais imasi priemonių Sąjungos lygmeniu, papildant nacionalinio lygmens priemones, siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinta Sąjungos privaloma linijinė trajektorija ir privalomas Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslinis rodiklis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tokiomis priemonėmis atsižvelgiama į atitinkamos valstybės narės
  iš pirminį veiksmų užmojį siekiant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo
  .

iš pirminį veiksmų užmojį siekiant Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslo

Tokiomis priemonėmis atsižvelgiama į atitinkamos valstybės narės
  atitiktį nacionalinio atsinaujinančiųjų išteklių energijos tiksliniam rodikliui ir trajektorijai
  .

atitiktį nacionalinio atsinaujinančiųjų išteklių energijos tiksliniam rodikliui ir trajektorijai

Komisija atitinkamais atvejais imasi priemonių Sąjungos lygmeniu, papildant nacionalinio lygmens priemones, siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinta Sąjungos privaloma linijinė trajektorija ir privalomas Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslinis rodiklis.

Komisija atitinkamais atvejais imasi priemonių Sąjungos lygmeniu, papildant nacionalinio lygmens priemones, siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinta Sąjungos privaloma linijinė trajektorija ir privalomas Sąjungos 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslinis rodiklis.

Pakeitimas 186

Pakeitimas 186

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 5 dalis

27 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Jei, nedarant poveikio
  3 dalyje nurodytų kitų
  Sąjungos lygmens priemonių taikymui, energijos vartojimo efektyvumo srityje Komisija, remdamasi savo
  2023 m.
  vertinimu pagal 25 straipsnio 1 ir 3 dalis,
  padaro išvadą, kad daroma nepakankama pažanga bendromis jėgomis siekiant Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslo
  ,
  nurodyto 25 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje, iki 2024
   m. 
  ji imasi priemonių, be nustatytųjų Direktyvoje 2010/31/ES [redakcija su pakeitimais
  ,
  padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0765]
  ir
  Direktyvoje 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761]
  ,
  siekdama užtikrinti, kad būtų pasiekti Sąjungos privalomi 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslai
  . | 5.   Jei, nedarant poveikio Sąjungos lygmens priemonių
  pagal 3 dalį
  taikymui, energijos vartojimo efektyvumo srityje Komisija, remdamasi savo vertinimu pagal 25 straipsnio 1 ir 3 dalis,
  2023 m.ir kas dvejus metus po to padaro išvadą, kad valstybė narė nepadarė pakankamos pažangos
  ,
  kad įgyvendintų savo 2030
   m. 
  nacionalinį tikslinį rodiklį ir trajektoriją
  ,
  iki 2024 m.
  ir
  kas dvejus metus po to atitinkama valstybė narė užtikrina
  ,
  kad atsiradęs nuokrypis nuo jos trajektorijos būtų per vienerius metus pašalintas papildomomis priemonėmis
  . |
| a) | gaminių – pagal Direktyvą 2010/30/ES ir Direktyvą 2009/125/EB, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Jei, nedarant poveikio
  3 dalyje nurodytų kitų
  Sąjungos lygmens priemonių taikymui, energijos vartojimo efektyvumo srityje Komisija, remdamasi savo
  2023 m.
  vertinimu pagal 25 straipsnio 1 ir 3 dalis,
  padaro išvadą, kad daroma nepakankama pažanga bendromis jėgomis siekiant Sąjungos energijos vartojimo efektyvumo tikslo
  ,
  nurodyto 25 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje, iki 2024
   m. 
  ji imasi priemonių, be nustatytųjų Direktyvoje 2010/31/ES [redakcija su pakeitimais
  ,
  padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0765]
  ir
  Direktyvoje 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761]
  ,
  siekdama užtikrinti, kad būtų pasiekti Sąjungos privalomi 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslai
  .

5.   Jei, nedarant poveikio Sąjungos lygmens priemonių
  pagal 3 dalį
  taikymui, energijos vartojimo efektyvumo srityje Komisija, remdamasi savo vertinimu pagal 25 straipsnio 1 ir 3 dalis,
  2023 m.ir kas dvejus metus po to padaro išvadą, kad valstybė narė nepadarė pakankamos pažangos
  ,
  kad įgyvendintų savo 2030
   m. 
  nacionalinį tikslinį rodiklį ir trajektoriją
  ,
  iki 2024 m.
  ir
  kas dvejus metus po to atitinkama valstybė narė užtikrina
  ,
  kad atsiradęs nuokrypis nuo jos trajektorijos būtų per vienerius metus pašalintas papildomomis priemonėmis
  .

a)

a)

gaminių – pagal Direktyvą 2010/30/ES ir Direktyvą 2009/125/EB,

gaminių – pagal Direktyvą 2010/30/ES ir Direktyvą 2009/125/EB,

| b) | pastatų – pagal Direktyvą 2010/31/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0765] ir Direktyvą 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761]; |
| --- | --- |

b)

b)

pastatų – pagal Direktyvą 2010/31/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0765] ir Direktyvą 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761];

pastatų – pagal Direktyvą 2010/31/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0765] ir Direktyvą 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761];

| c) | transporto. |
| --- | --- |

c)

c)

transporto.

transporto.

Pakeitimas 187

Pakeitimas 187

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 5 a dalis (nauja)

27 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Kiekviena 4 arba 5 dalyje nurodyta atitinkama valstybė narė savo kitoje 15 straipsnyje nurodytoje pažangos ataskaitoje išdėsto papildomas įgyvendintas, priimtas ir planuojamas priemones, skirtas įgyvendinti jos 2030 m. nacionalinius tikslinius rodiklius ir trajektorijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Kiekviena 4 arba 5 dalyje nurodyta atitinkama valstybė narė savo kitoje 15 straipsnyje nurodytoje pažangos ataskaitoje išdėsto papildomas įgyvendintas, priimtas ir planuojamas priemones, skirtas įgyvendinti jos 2030 m. nacionalinius tikslinius rodiklius ir trajektorijas.

Pakeitimas 188

Pakeitimas 188

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 2 dalies b punktas

28 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | valstybė narė savo kitų metų, einančių po metų, kuriais buvo pateiktos rekomendacijos, integruotoje nacionalinėje energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitoje išdėsto, kaip atsižvelgė į rekomendacijas ir kaip jas įgyvendino ar ketina įgyvendinti. Jei nuo rekomendacijų nukrypstama,
  tai reikia pagrįsti
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

valstybė narė savo kitų metų, einančių po metų, kuriais buvo pateiktos rekomendacijos, integruotoje nacionalinėje energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitoje išdėsto, kaip atsižvelgė į rekomendacijas ir kaip jas įgyvendino ar ketina įgyvendinti. Jei nuo rekomendacijų nukrypstama,
  tai reikia pagrįsti
  ;

tai reikia pagrįsti

| b) | valstybė narė savo kitų metų, einančių po metų, kuriais buvo pateiktos rekomendacijos, integruotoje nacionalinėje energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitoje išdėsto, kaip atsižvelgė į rekomendacijas ir kaip jas įgyvendino ar ketina įgyvendinti. Jei nuo rekomendacijų nukrypstama,
  valstybė narė nurodo priežastis
  ; |
| --- | --- |

b)

valstybė narė savo kitų metų, einančių po metų, kuriais buvo pateiktos rekomendacijos, integruotoje nacionalinėje energetikos ir klimato srities pažangos ataskaitoje išdėsto, kaip atsižvelgė į rekomendacijas ir kaip jas įgyvendino ar ketina įgyvendinti. Jei nuo rekomendacijų nukrypstama,
  valstybė narė nurodo priežastis
  ;

valstybė narė nurodo priežastis

Pakeitimas 189

Pakeitimas 189

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 2 dalies c punktas

28 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | rekomendacijos turėtų papildyti naujausias konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, parengtas per Europos semestrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

rekomendacijos turėtų papildyti naujausias konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, parengtas per Europos semestrą.

| c) | rekomendacijos turėtų papildyti naujausias konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, parengtas
  pagal 9 straipsnio 2 dalį ir
  per Europos semestrą. |
| --- | --- |

c)

rekomendacijos turėtų papildyti naujausias konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, parengtas
  pagal 9 straipsnio 2 dalį ir
  per Europos semestrą.

pagal 9 straipsnio 2 dalį ir

Pakeitimas 190

Pakeitimas 190

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 2 a dalis (nauja)

28 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija nedelsdama viešai paskelbia rekomendacijas visoms valstybėms narėms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Komisija nedelsdama viešai paskelbia rekomendacijas visoms valstybėms narėms.

Pakeitimas 191

Pakeitimas 191

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 2 dalies j a punktas (naujas)

29 straipsnio 2 dalies j a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ja) | bendras pažangos siekiant visapusiškai integruoti principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir užtikrinti sąžiningas sąlygas energijos vartotojams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ja)

ja)

bendras pažangos siekiant visapusiškai integruoti principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir užtikrinti sąžiningas sąlygas energijos vartotojams;

bendras pažangos siekiant visapusiškai integruoti principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir užtikrinti sąžiningas sąlygas energijos vartotojams;

Pakeitimas 192

Pakeitimas 192

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 2 dalies j b punktas (naujas)

29 straipsnio 2 dalies j b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | jb) | pažangos ataskaita apie konkurencingumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

jb)

jb)

pažangos ataskaita apie konkurencingumą;

pažangos ataskaita apie konkurencingumą;

Pakeitimas 193

Pakeitimas 193

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 2 dalies j c punktas (naujas)

29 straipsnio 2 dalies j c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | jc) | valstybių narių pažanga siekiant iki 2020 m. laipsniškai atsisakyti tiesioginių ir netiesioginių subsidijų iškastiniam kurui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

jc)

jc)

valstybių narių pažanga siekiant iki 2020 m. laipsniškai atsisakyti tiesioginių ir netiesioginių subsidijų iškastiniam kurui;

valstybių narių pažanga siekiant iki 2020 m. laipsniškai atsisakyti tiesioginių ir netiesioginių subsidijų iškastiniam kurui;

Pakeitimas 194

Pakeitimas 194

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 2 dalies k a punktas (naujas)

29 straipsnio 2 dalies k a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ka) | finansinis elektros galutiniam vartotojui tenkančių sąnaudų įvertinimas, paremtas tokiais rodikliais, kurie padeda stebėti tikrąsias energetikos sąjungos išlaidas penkiose dimensijose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ka)

ka)

finansinis elektros galutiniam vartotojui tenkančių sąnaudų įvertinimas, paremtas tokiais rodikliais, kurie padeda stebėti tikrąsias energetikos sąjungos išlaidas penkiose dimensijose.

finansinis elektros galutiniam vartotojui tenkančių sąnaudų įvertinimas, paremtas tokiais rodikliais, kurie padeda stebėti tikrąsias energetikos sąjungos išlaidas penkiose dimensijose.

Pakeitimas 195

Pakeitimas 195

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 1 dalis

30 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Iki 2021 m. sausio 1 d. valstybės narės sukuria, tvarko ir nuolat tobulina nacionalines apskaitos sistemas, kurių paskirtis – įvertinti dėl žmogaus veiklos iš atskirų šaltinių išmetamą ir absorbentais pašalinamą šio reglamento III priedo 2 dalyje nurodytų ŠESD kiekį ir užtikrinti ŠESD apskaitos parengimą laiku, jos skaidrumą, tikslumą, nuoseklumą, palyginamumą ir išsamumą. | 1.   Iki 2021 m. sausio 1 d. valstybės narės sukuria, tvarko ir nuolat tobulina nacionalines apskaitos sistemas
  pagal JTBKKK reikalavimus
  , kurių paskirtis – įvertinti dėl žmogaus veiklos iš atskirų šaltinių išmetamą ir absorbentais pašalinamą šio reglamento III priedo 2 dalyje nurodytų ŠESD kiekį ir užtikrinti ŠESD apskaitos parengimą laiku, jos skaidrumą, tikslumą, nuoseklumą, palyginamumą ir išsamumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Iki 2021 m. sausio 1 d. valstybės narės sukuria, tvarko ir nuolat tobulina nacionalines apskaitos sistemas, kurių paskirtis – įvertinti dėl žmogaus veiklos iš atskirų šaltinių išmetamą ir absorbentais pašalinamą šio reglamento III priedo 2 dalyje nurodytų ŠESD kiekį ir užtikrinti ŠESD apskaitos parengimą laiku, jos skaidrumą, tikslumą, nuoseklumą, palyginamumą ir išsamumą.

1.   Iki 2021 m. sausio 1 d. valstybės narės sukuria, tvarko ir nuolat tobulina nacionalines apskaitos sistemas
  pagal JTBKKK reikalavimus
  , kurių paskirtis – įvertinti dėl žmogaus veiklos iš atskirų šaltinių išmetamą ir absorbentais pašalinamą šio reglamento III priedo 2 dalyje nurodytų ŠESD kiekį ir užtikrinti ŠESD apskaitos parengimą laiku, jos skaidrumą, tikslumą, nuoseklumą, palyginamumą ir išsamumą.

Pakeitimas 196

Pakeitimas 196

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 1 dalis

31 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  2027 m. ir 2032 m.
  Komisija atlieka nuodugnią valstybių narių pagal šio reglamento 23 straipsnio 3 dalį pateiktų nacionalinės apskaitos duomenų peržiūrą, kad galėtų stebėti, kaip valstybės narės mažina arba riboja išmetamą ŠESD kiekį pagal Reglamento [] [ESR] 4, 9 ir 10 straipsnius, mažina išmetamą teršalų kiekį ir didina absorbentais pašalinamą jų kiekį pagal Reglamento [] [LULUCF] 4 ir 12 straipsnius ir įgyvendina kitus išmetamo ŠESD kiekio mažinimo arba ribojimo tikslus, nustatytus Sąjungos teisės aktuose. Tame procese visapusiškai dalyvauja valstybės narės. | 1.   Komisija atlieka nuodugnią valstybių narių pagal šio reglamento 23 straipsnio 3 dalį pateiktų nacionalinės apskaitos duomenų peržiūrą, kad galėtų stebėti, kaip valstybės narės mažina arba riboja išmetamą ŠESD kiekį pagal Reglamento [] [ESR] 4, 9 ir 10 straipsnius, mažina išmetamą teršalų kiekį ir didina absorbentais pašalinamą jų kiekį pagal Reglamento [] [LULUCF] 4 ir 12 straipsnius ir įgyvendina kitus išmetamo ŠESD kiekio mažinimo arba ribojimo tikslus, nustatytus Sąjungos teisės aktuose. Tame procese visapusiškai dalyvauja valstybės narės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  2027 m. ir 2032 m.
  Komisija atlieka nuodugnią valstybių narių pagal šio reglamento 23 straipsnio 3 dalį pateiktų nacionalinės apskaitos duomenų peržiūrą, kad galėtų stebėti, kaip valstybės narės mažina arba riboja išmetamą ŠESD kiekį pagal Reglamento [] [ESR] 4, 9 ir 10 straipsnius, mažina išmetamą teršalų kiekį ir didina absorbentais pašalinamą jų kiekį pagal Reglamento [] [LULUCF] 4 ir 12 straipsnius ir įgyvendina kitus išmetamo ŠESD kiekio mažinimo arba ribojimo tikslus, nustatytus Sąjungos teisės aktuose. Tame procese visapusiškai dalyvauja valstybės narės.

1.   Komisija atlieka nuodugnią valstybių narių pagal šio reglamento 23 straipsnio 3 dalį pateiktų nacionalinės apskaitos duomenų peržiūrą, kad galėtų stebėti, kaip valstybės narės mažina arba riboja išmetamą ŠESD kiekį pagal Reglamento [] [ESR] 4, 9 ir 10 straipsnius, mažina išmetamą teršalų kiekį ir didina absorbentais pašalinamą jų kiekį pagal Reglamento [] [LULUCF] 4 ir 12 straipsnius ir įgyvendina kitus išmetamo ŠESD kiekio mažinimo arba ribojimo tikslus, nustatytus Sąjungos teisės aktuose. Tame procese visapusiškai dalyvauja valstybės narės.

Pakeitimas 197

Pakeitimas 197

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 6 dalis

31 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Kiekvienos valstybės narės duomenys, įregistruoti pagal Reglamento [] [ESR] 11 straipsnį sukurtuose registruose praėjus lygiai vienam mėnesiui po to, kai buvo atlikta atitikties Reglamentui [] [LULUCF] patikra, nurodyta šio straipsnio 5 dalyje, naudojami atitikties patikrai pagal Reglamento [] [ESR] 9 straipsnį
  2021 m. ir 2026 m.
  atlikti. Atitikties patikra pagal Reglamento [] [ESR] 9 straipsnį kiekvienais
  2022–2025 m
  .
  ir 2027–2030 m. laikotarpių metais
  atliekama praėjus lygiam vienam mėnesiui po ankstesnių metų atitikties patikros termino. Patikra apima tokių duomenų pakeitimus dėl to, kad ta valstybė narė naudojasi lankstumo priemonėmis pagal Reglamento [] [ESR] 5, 6 ir 7 straipsnius. | 6.   Kiekvienos valstybės narės duomenys, įregistruoti pagal Reglamento [] [ESR] 11 straipsnį sukurtuose registruose praėjus lygiai vienam mėnesiui po to, kai buvo atlikta atitikties Reglamentui [] [LULUCF] patikra, nurodyta šio straipsnio 5 dalyje, naudojami atitikties patikrai pagal Reglamento [] [ESR] 9 straipsnį atlikti. Atitikties patikra pagal Reglamento [] [ESR] 9 straipsnį kiekvienais
  [metais, kurie atitinka Reglamento (ES) .../..
  .
  [ESR] 9 straipsnyje nurodytą atitikties ciklą]
  atliekama praėjus lygiam vienam mėnesiui po ankstesnių metų atitikties patikros termino. Patikra apima tokių duomenų pakeitimus dėl to, kad ta valstybė narė naudojasi lankstumo priemonėmis pagal Reglamento [] [ESR] 5, 6 ir 7 straipsnius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Kiekvienos valstybės narės duomenys, įregistruoti pagal Reglamento [] [ESR] 11 straipsnį sukurtuose registruose praėjus lygiai vienam mėnesiui po to, kai buvo atlikta atitikties Reglamentui [] [LULUCF] patikra, nurodyta šio straipsnio 5 dalyje, naudojami atitikties patikrai pagal Reglamento [] [ESR] 9 straipsnį
  2021 m. ir 2026 m.
  atlikti. Atitikties patikra pagal Reglamento [] [ESR] 9 straipsnį kiekvienais
  2022–2025 m
  .
  ir 2027–2030 m. laikotarpių metais
  atliekama praėjus lygiam vienam mėnesiui po ankstesnių metų atitikties patikros termino. Patikra apima tokių duomenų pakeitimus dėl to, kad ta valstybė narė naudojasi lankstumo priemonėmis pagal Reglamento [] [ESR] 5, 6 ir 7 straipsnius.

6.   Kiekvienos valstybės narės duomenys, įregistruoti pagal Reglamento [] [ESR] 11 straipsnį sukurtuose registruose praėjus lygiai vienam mėnesiui po to, kai buvo atlikta atitikties Reglamentui [] [LULUCF] patikra, nurodyta šio straipsnio 5 dalyje, naudojami atitikties patikrai pagal Reglamento [] [ESR] 9 straipsnį atlikti. Atitikties patikra pagal Reglamento [] [ESR] 9 straipsnį kiekvienais
  [metais, kurie atitinka Reglamento (ES) .../..
  .
  [ESR] 9 straipsnyje nurodytą atitikties ciklą]
  atliekama praėjus lygiam vienam mėnesiui po ankstesnių metų atitikties patikros termino. Patikra apima tokių duomenų pakeitimus dėl to, kad ta valstybė narė naudojasi lankstumo priemonėmis pagal Reglamento [] [ESR] 5, 6 ir 7 straipsnius.

Pakeitimas 198

Pakeitimas 198

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 6 a dalis (nauja)

31 straipsnio 6 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Per paskutinę atitikties patikrą, nurodytą šio straipsnio 6 dalyje, Komisija, valstybei narei pateikus prašymą naudotis rezervu, atlieka reikalavimų patikrą pagal [9a straipsnį „Išankstinių veiksmų rezervas“] [ESR]. Po šios patikros gali būti atliekami duomenų pakeitimai kiekvienai reikalavimus atitinkančiai valstybei narei, jei laikomasi reikalavimų pagal [9a straipsnį „Išankstinių veiksmų rezervas“] [ESR]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a.
     
  Per paskutinę atitikties patikrą, nurodytą šio straipsnio 6 dalyje, Komisija, valstybei narei pateikus prašymą naudotis rezervu, atlieka reikalavimų patikrą pagal [9a straipsnį „Išankstinių veiksmų rezervas“] [ESR]. Po šios patikros gali būti atliekami duomenų pakeitimai kiekvienai reikalavimus atitinkančiai valstybei narei, jei laikomasi reikalavimų pagal [9a straipsnį „Išankstinių veiksmų rezervas“] [ESR].

Pakeitimas 199

Pakeitimas 199

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

35 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

35 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos aplinkos agentūra, vadovaudamasi savo metine darbo programa, padeda Komisijai vykdyti veiklą, susijusią su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu ir energijos vartojimo efektyvumu, siekiant laikytis 14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 ir 34 straipsnių. Prireikus ji padeda: | Europos aplinkos agentūra, vadovaudamasi savo metine darbo programa, padeda Komisijai vykdyti veiklą, susijusią su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu ir energijos vartojimo efektyvumu, siekiant laikytis
  13a,
  14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 ir 34 straipsnių. Prireikus ji padeda: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Europos aplinkos agentūra, vadovaudamasi savo metine darbo programa, padeda Komisijai vykdyti veiklą, susijusią su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu ir energijos vartojimo efektyvumu, siekiant laikytis 14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 ir 34 straipsnių. Prireikus ji padeda:

Europos aplinkos agentūra, vadovaudamasi savo metine darbo programa, padeda Komisijai vykdyti veiklą, susijusią su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu ir energijos vartojimo efektyvumu, siekiant laikytis
  13a,
  14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 ir 34 straipsnių. Prireikus ji padeda:

13a,

Pakeitimas 200

Pakeitimas 200

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

35 straipsnio 1 pastraipos j a punktas (naujas)

35 straipsnio 1 pastraipos j a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ja) | rinkti Sąjungos informaciją apie apytikrę iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos galutinės energijos dalį ir apytikrį pirminės ir galutinės energijos suvartojimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ja)

ja)

rinkti Sąjungos informaciją apie apytikrę iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos galutinės energijos dalį ir apytikrį pirminės ir galutinės energijos suvartojimą.

rinkti Sąjungos informaciją apie apytikrę iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos galutinės energijos dalį ir apytikrį pirminės ir galutinės energijos suvartojimą.

Pakeitimas 201

Pakeitimas 201

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio antraštė

37 straipsnio antraštė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pakeitimas 202

Pakeitimas 202

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio 1 dalis

37 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Komisijai
  padeda Energetikos
  sąjungos
  komitetas. Tas komitetas – tai komitetas,
  apibrėžtas
  Reglamente (ES) Nr. 182/2011
  , dirbantis su šiuo reglamentu susijusių atitinkamos sudėties sektorių atstovų grupėse
  . | 1.   
  Įgyvendinant šį reglamentą Komisijai
  padeda Energetikos
  ir klimato
  komitetas. Tas komitetas – tai komitetas,
  kaip nustatyta
  Reglamente (ES) Nr. 182/2011. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Komisijai
  padeda Energetikos
  sąjungos
  komitetas. Tas komitetas – tai komitetas,
  apibrėžtas
  Reglamente (ES) Nr. 182/2011
  , dirbantis su šiuo reglamentu susijusių atitinkamos sudėties sektorių atstovų grupėse
  .

1.   
  Įgyvendinant šį reglamentą Komisijai
  padeda Energetikos
  ir klimato
  komitetas. Tas komitetas – tai komitetas,
  kaip nustatyta
  Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

Pakeitimas 203

Pakeitimas 203

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio 2 dalis

37 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Šis komitetas pakeičia pagal Sprendimo 93/389/EEB 8 straipsnį, Sprendimo Nr. 280/2004/EB 9 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 525/2013 26 straipsnį įsteigtą komitetą. Nuorodos į komitetą
  ,
  įsteigtą pagal tuos teisės aktus
  ,
  suprantamos kaip nuorodos į komitetą
  ,
  įsteigtą pagal šį reglamentą
  . | 2.   
  Neatsižvelgiant į šio straipsnio 1 dalį, įgyvendinant šio reglamento 15, 17, 23, 31 ir 32 straipsnius, Komisijai padeda Klimato kaitos komitetas, įsteigtas Reglamento (ES) Nr. 525/2013 26 straipsniu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Šis komitetas pakeičia pagal Sprendimo 93/389/EEB 8 straipsnį, Sprendimo Nr. 280/2004/EB 9 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 525/2013 26 straipsnį įsteigtą komitetą. Nuorodos į komitetą
  ,
  įsteigtą pagal tuos teisės aktus
  ,
  suprantamos kaip nuorodos į komitetą
  ,
  įsteigtą pagal šį reglamentą
  .

2.   
  Neatsižvelgiant į šio straipsnio 1 dalį, įgyvendinant šio reglamento 15, 17, 23, 31 ir 32 straipsnius, Komisijai padeda Klimato kaitos komitetas, įsteigtas Reglamento (ES) Nr. 525/2013 26 straipsniu.

Pakeitimas 204

Pakeitimas 204

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

38 straipsnio 1 pastraipa

38 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija iki

  2026 m. 
  vasario 28 d
  .
  , o vėliau kas penkerius metus pateikia
  Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie šio reglamento įgyvendinimą, jo naudą energetikos sąjungos valdymui ir šio reglamento planavimo, ataskaitų teikimo ir stebėjimo nuostatų
  derėjimą su kitais
  Sąjungos teisės
  aktais
  ar
  būsimais sprendimais
  ,
  susijusiais
  su JTBKKK
  ir
  Paryžiaus
  susitarimu
  .
  Komisija
  prireikus
  gali teikti pasiūlymus
  . | Per šešis mėnesius nuo paprastinimo dialogo, kuris pagal JTBKKK bus sušauktas 2018
   m.
  , kad būtų įvertintos šalių bendros pastangos, susijusios su pažanga siekiant pasaulinio ilgalaikio tikslo, ir per šešis mėnesius nuo visuotinės padėties vertinimo 2023 m
  .
  bei po kitų visuotinės padėties vertinimų Komisija
  Europos Parlamentui ir Tarybai
  pateikia
  ataskaitą apie šio reglamento
  veikimą ir
  įgyvendinimą, jo naudą energetikos sąjungos valdymui ir šio reglamento planavimo, ataskaitų teikimo ir stebėjimo nuostatų
  atitiktį kitiems
  Sąjungos teisės
  aktams
  ar
  būsimiems sprendimams
  ,
  susijusiems
  su JTBKKK
  , taip pat reglamento indėlio siekiant
  Paryžiaus
  susitarimo tikslų tinkamumą
  .
  Su šia ataskaita pateikiamas pasiūlymas
  prireikus
  gerinti Sąjungos klimato ir energetikos tikslus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija iki

  2026 m. 
  vasario 28 d
  .
  , o vėliau kas penkerius metus pateikia
  Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie šio reglamento įgyvendinimą, jo naudą energetikos sąjungos valdymui ir šio reglamento planavimo, ataskaitų teikimo ir stebėjimo nuostatų
  derėjimą su kitais
  Sąjungos teisės
  aktais
  ar
  būsimais sprendimais
  ,
  susijusiais
  su JTBKKK
  ir
  Paryžiaus
  susitarimu
  .
  Komisija
  prireikus
  gali teikti pasiūlymus
  .

Komisija iki

2026

vasario 28 d

, o vėliau kas penkerius metus pateikia

derėjimą su kitais

aktais

būsimais sprendimais

susijusiais

ir

susitarimu

Komisija

gali teikti pasiūlymus

Per šešis mėnesius nuo paprastinimo dialogo, kuris pagal JTBKKK bus sušauktas 2018
   m.
  , kad būtų įvertintos šalių bendros pastangos, susijusios su pažanga siekiant pasaulinio ilgalaikio tikslo, ir per šešis mėnesius nuo visuotinės padėties vertinimo 2023 m
  .
  bei po kitų visuotinės padėties vertinimų Komisija
  Europos Parlamentui ir Tarybai
  pateikia
  ataskaitą apie šio reglamento
  veikimą ir
  įgyvendinimą, jo naudą energetikos sąjungos valdymui ir šio reglamento planavimo, ataskaitų teikimo ir stebėjimo nuostatų
  atitiktį kitiems
  Sąjungos teisės
  aktams
  ar
  būsimiems sprendimams
  ,
  susijusiems
  su JTBKKK
  , taip pat reglamento indėlio siekiant
  Paryžiaus
  susitarimo tikslų tinkamumą
  .
  Su šia ataskaita pateikiamas pasiūlymas
  prireikus
  gerinti Sąjungos klimato ir energetikos tikslus
  .

Per šešis mėnesius nuo paprastinimo dialogo, kuris pagal JTBKKK bus sušauktas 2018

, kad būtų įvertintos šalių bendros pastangos, susijusios su pažanga siekiant pasaulinio ilgalaikio tikslo, ir per šešis mėnesius nuo visuotinės padėties vertinimo 2023 m

bei po kitų visuotinės padėties vertinimų Komisija

pateikia

veikimą ir

atitiktį kitiems

aktams

būsimiems sprendimams

susijusiems

, taip pat reglamento indėlio siekiant

susitarimo tikslų tinkamumą

Su šia ataskaita pateikiamas pasiūlymas

gerinti Sąjungos klimato ir energetikos tikslus

Pakeitimas 205

Pakeitimas 205

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

38 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

38 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Per šešis mėnesius po to, kai Sąjunga pagal Paryžiaus susitarimą pateikia naujus ar persvarstytus nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, Komisija atitinkamais atvejais pateikia būtinus teisėkūros pasiūlymus iš dalies pakeisti atitinkamus Sąjungos teisės aktus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Per šešis mėnesius po to, kai Sąjunga pagal Paryžiaus susitarimą pateikia naujus ar persvarstytus nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, Komisija atitinkamais atvejais pateikia būtinus teisėkūros pasiūlymus iš dalies pakeisti atitinkamus Sąjungos teisės aktus.

Per šešis mėnesius po to, kai Sąjunga pagal Paryžiaus susitarimą pateikia naujus ar persvarstytus nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus, Komisija atitinkamais atvejais pateikia būtinus teisėkūros pasiūlymus iš dalies pakeisti atitinkamus Sąjungos teisės aktus.

Pakeitimas 206

Pakeitimas 206

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

40 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

40 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Direktyva 98/70/EB

7 a straipsnio 1 dalies 3 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | 7a straipsnio 1 dalies trečios pastraipos a punktas pakeičiamas taip:



  Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(2)

(2)

7a straipsnio 1 dalies trečios pastraipos a punktas pakeičiamas taip:

Išbraukta.

Išbraukta.

„bendrą patiektų kiekvienos rūšies degalų ar energijos kiekį ir“.

„bendrą patiektų kiekvienos rūšies degalų ar energijos kiekį ir“.

Pakeitimas 207

Pakeitimas 207

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

47 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Direktyva 2012/27/ES

18 straipsnio 1 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2) | 18 straipsnio 1 dalies e punktas išbraukiamas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)

2)

18 straipsnio 1 dalies e punktas išbraukiamas.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 208

Pakeitimas 208

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

49 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

Direktyva (ES) 2015/652

I priedo 2 dalies 2, 3, 4 ir 7 punktai

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1) | I priedo 2 dalies
  2, 3,
  4 ir 7 punktai išbraukiami. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)

I priedo 2 dalies
  2, 3,
  4 ir 7 punktai išbraukiami.

2, 3,

| 1) | I priedo 2 dalies 4 ir 7 punktai išbraukiami. |
| --- | --- |

1)

I priedo 2 dalies 4 ir 7 punktai išbraukiami.

Pakeitimas 209

Pakeitimas 209

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto a papunktis

49 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto a papunktis

Direktyva (ES) 2015/652

III priedo 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| „1. | Valstybės narės turi
  pateikti
  3 punkte nurodytus duomenis. Šiuos duomenis reikia pateikti apie visų rūšių kurą ir energiją, tiekiamus kiekvienos valstybės narės rinkai. Kai kelių rūšių biodegalai maišomi su iškastiniu kuru, turi būti pateikiami duomenys apie kiekvienos rūšies biodegalus.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

„1.

Valstybės narės turi
  pateikti
  3 punkte nurodytus duomenis. Šiuos duomenis reikia pateikti apie visų rūšių kurą ir energiją, tiekiamus kiekvienos valstybės narės rinkai. Kai kelių rūšių biodegalai maišomi su iškastiniu kuru, turi būti pateikiami duomenys apie kiekvienos rūšies biodegalus.“;

pateikti

| „1. | Valstybės narės turi
  kasmet teikti
  3 punkte nurodytus duomenis. Šiuos duomenis reikia pateikti apie visų rūšių kurą ir energiją, tiekiamus kiekvienos valstybės narės rinkai. Kai kelių rūšių biodegalai maišomi su iškastiniu kuru, turi būti pateikiami duomenys apie kiekvienos rūšies biodegalus.“; |
| --- | --- |

„1.

Valstybės narės turi
  kasmet teikti
  3 punkte nurodytus duomenis. Šiuos duomenis reikia pateikti apie visų rūšių kurą ir energiją, tiekiamus kiekvienos valstybės narės rinkai. Kai kelių rūšių biodegalai maišomi su iškastiniu kuru, turi būti pateikiami duomenys apie kiekvienos rūšies biodegalus.“;

kasmet teikti

Pakeitimas 210

Pakeitimas 210

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto b papunktis

49 straipsnio 1 pastraipos 2 punkto b papunktis

Direktyva (ES) 2015/652

III priedo 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | 3 punkto e ir f papunkčiai išbraukiami. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

b)

3 punkto e ir f papunkčiai išbraukiami.

3 punkto e ir f papunkčiai išbraukiami.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 211

Pakeitimas 211

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

49 a straipsnis (naujas)

49 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 49a straipsnis |
| | EEE |
| | 1.
     
  Ne vėliau kaip ... [šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo datos] Komisija EEE jungtiniam komitetui pateikia su šiuo reglamentu susijusį jungtinio komiteto sprendimo projektą, kuriuo EEE ELPA šalims sudaromos sąlygos visapusiškai įgyvendinti šio reglamento nuostatas, tuo prisidedant prie energetikos sąjungos tikslų įgyvendinimo. |
| | 2.
     
  Jungtinio komiteto sprendimu įtraukus į EEE ELPA valstybių narių prievoles kitų valstybių narių atžvilgiu pagal šį reglamentą, jos taikomos ir toms EEE ELPA šalims, kurios įgyvendino reglamento nuostatas savo teritorijoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

49a straipsnis

49a straipsnis

EEE

EEE

1.
     
  Ne vėliau kaip ... [šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo datos] Komisija EEE jungtiniam komitetui pateikia su šiuo reglamentu susijusį jungtinio komiteto sprendimo projektą, kuriuo EEE ELPA šalims sudaromos sąlygos visapusiškai įgyvendinti šio reglamento nuostatas, tuo prisidedant prie energetikos sąjungos tikslų įgyvendinimo.

2.
     
  Jungtinio komiteto sprendimu įtraukus į EEE ELPA valstybių narių prievoles kitų valstybių narių atžvilgiu pagal šį reglamentą, jos taikomos ir toms EEE ELPA šalims, kurios įgyvendino reglamento nuostatas savo teritorijoje.

Pakeitimas 212

Pakeitimas 212

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

50 a straipsnis (naujas)

50 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 50a straipsnis




  Energijos bendrija




  Ne vėliau kaip ... [šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo datos] Komisija pasiūlo įtraukti reglamentą į Energijos bendrijos teisės aktus pagal Energijos bendrijos sutarties 79 straipsnį. Energijos bendrijos ministrų tarybos sprendimu įtraukus šį reglamentą į Energijos bendrijos teisės aktus ir atsižvelgus į bet kokius pakeitimus pagal Energijos bendrijos sutarties 24 straipsnį, valstybių narių prievolės kitų valstybių narių atžvilgiu pagal šį reglamentą turėtų būti taikomos ir Energijos bendrijos susitariančiosioms šalims, kurios įgyvendino reglamentą savo teritorijoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

50a straipsnis

Energijos bendrija

Ne vėliau kaip ... [šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo datos] Komisija pasiūlo įtraukti reglamentą į Energijos bendrijos teisės aktus pagal Energijos bendrijos sutarties 79 straipsnį. Energijos bendrijos ministrų tarybos sprendimu įtraukus šį reglamentą į Energijos bendrijos teisės aktus ir atsižvelgus į bet kokius pakeitimus pagal Energijos bendrijos sutarties 24 straipsnį, valstybių narių prievolės kitų valstybių narių atžvilgiu pagal šį reglamentą turėtų būti taikomos ir Energijos bendrijos susitariančiosioms šalims, kurios įgyvendino reglamentą savo teritorijoje.

Pakeitimas 213

Pakeitimas 213

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

51 straipsnis

51 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 51 straipsnis | 51 straipsnis |
| Pereinamojo laikotarpio nuostatos | Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
| Nukrypstant nuo šio reglamento 50 straipsnio, Reglamento (ES) Nr. 525/2013 7 straipsnis ir 17 straipsnio 1 dalies a ir d punktai toliau taikomi ataskaitoms, kuriose pateikiami pagal tuos straipsnius reikalaujami 2018, 2019 ir 2020 m. duomenys. | Nukrypstant nuo šio reglamento 50 straipsnio, Reglamento (ES) Nr. 525/2013 7 straipsnis ir 17 straipsnio 1 dalies a ir d punktai toliau taikomi ataskaitoms, kuriose pateikiami pagal tuos straipsnius reikalaujami 2018, 2019 ir 2020 m. duomenys. |
| | Reglamento (ES) Nr. 525/2013 11 straipsnio 3 dalis toliau taikoma Kioto protokolo antrajam įsipareigojimų laikotarpiui. |
| Reglamento (ES) Nr. 525/2013 19 straipsnis toliau taikomas peržiūrint 2018, 2019 ir 2020 m. ŠESD apskaitos duomenis. | Reglamento (ES) Nr. 525/2013 19 straipsnis toliau taikomas peržiūrint 2018, 2019 ir 2020 m. ŠESD apskaitos duomenis. |
| Reglamento (ES) Nr. 525/2013 22 straipsnis toliau taikomas teikiant pagal tą straipsnį reikalaujamą ataskaitą. | Reglamento (ES) Nr. 525/2013 22 straipsnis toliau taikomas teikiant pagal tą straipsnį reikalaujamą ataskaitą. |
| | Reglamento (ES) Nr. 525/2013 26 straipsnio 1 dalis toliau taikoma siekiant įgyvendinti šio reglamento 15, 17, 23, 31 ir 32 straipsnius, taip pat taikoma atvejais, nurodytais kituose Sąjungos teisės aktuose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

51 straipsnis

51 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Nukrypstant nuo šio reglamento 50 straipsnio, Reglamento (ES) Nr. 525/2013 7 straipsnis ir 17 straipsnio 1 dalies a ir d punktai toliau taikomi ataskaitoms, kuriose pateikiami pagal tuos straipsnius reikalaujami 2018, 2019 ir 2020 m. duomenys.

Nukrypstant nuo šio reglamento 50 straipsnio, Reglamento (ES) Nr. 525/2013 7 straipsnis ir 17 straipsnio 1 dalies a ir d punktai toliau taikomi ataskaitoms, kuriose pateikiami pagal tuos straipsnius reikalaujami 2018, 2019 ir 2020 m. duomenys.

Reglamento (ES) Nr. 525/2013 11 straipsnio 3 dalis toliau taikoma Kioto protokolo antrajam įsipareigojimų laikotarpiui.

Reglamento (ES) Nr. 525/2013 11 straipsnio 3 dalis toliau taikoma Kioto protokolo antrajam įsipareigojimų laikotarpiui.

Reglamento (ES) Nr. 525/2013 19 straipsnis toliau taikomas peržiūrint 2018, 2019 ir 2020 m. ŠESD apskaitos duomenis.

Reglamento (ES) Nr. 525/2013 19 straipsnis toliau taikomas peržiūrint 2018, 2019 ir 2020 m. ŠESD apskaitos duomenis.

Reglamento (ES) Nr. 525/2013 22 straipsnis toliau taikomas teikiant pagal tą straipsnį reikalaujamą ataskaitą.

Reglamento (ES) Nr. 525/2013 22 straipsnis toliau taikomas teikiant pagal tą straipsnį reikalaujamą ataskaitą.

Reglamento (ES) Nr. 525/2013 26 straipsnio 1 dalis toliau taikoma siekiant įgyvendinti šio reglamento 15, 17, 23, 31 ir 32 straipsnius, taip pat taikoma atvejais, nurodytais kituose Sąjungos teisės aktuose.

Reglamento (ES) Nr. 525/2013 26 straipsnio 1 dalis toliau taikoma siekiant įgyvendinti šio reglamento 15, 17, 23, 31 ir 32 straipsnius, taip pat taikoma atvejais, nurodytais kituose Sąjungos teisės aktuose.

Pakeitimas 214

Pakeitimas 214

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 1 dalies 1.3 punkto iii papunktis

I priedo 1 dalies A skirsnio 1 dalies 1.3 punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii. | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant socialinius partnerius, ir pilietinės visuomenės įtraukimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii.

Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant socialinius partnerius, ir pilietinės visuomenės įtraukimas

| iii. | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant socialinius partnerius, ir pilietinės visuomenės
  bei visos visuomenės
  įtraukimas |
| --- | --- |

iii.

Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant socialinius partnerius, ir pilietinės visuomenės
  bei visos visuomenės
  įtraukimas

bei visos visuomenės

Pakeitimas 215

Pakeitimas 215

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 1 dalies 1.4 punkto pavadinimas

I priedo 1 dalies A skirsnio 1 dalies 1.4 punkto pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.4. | Regioninis
  bendradarbiavimas rengiant planą |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.4.

Regioninis
  bendradarbiavimas rengiant planą

Regioninis

| 1.4. | Makroregioninis ir regioninis
  bendradarbiavimas rengiant planą |
| --- | --- |

1.4.

Makroregioninis ir regioninis
  bendradarbiavimas rengiant planą

Makroregioninis ir regioninis

Pakeitimas 216

Pakeitimas 216

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 1 dalies 1.4 punkto ii papunktis

I priedo 1 dalies A skirsnio 1 dalies 1.4 punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii. | Paaiškinimas, kaip plane atsižvelgiama į regioninį bendradarbiavimą |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii.

Paaiškinimas, kaip plane atsižvelgiama į regioninį bendradarbiavimą

| ii. | Paaiškinimas, kaip plane atsižvelgiama į 
  makroregioninį ir
  regioninį bendradarbiavimą |
| --- | --- |

ii.

Paaiškinimas, kaip plane atsižvelgiama į 
  makroregioninį ir
  regioninį bendradarbiavimą

makroregioninį ir

Pakeitimas 217

Pakeitimas 217

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.1 punkto 2.1.1 papunkčio pavadinimas

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.1 punkto 2.1.1 papunkčio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.1.1. | Šiltnamio efektą sukeliančių dujų (
  ŠESD) išmetimas ir šalinimas
  (2021–2030 m. laikotarpio plane nustatytas 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos tikslas – visuose ES ekonomikos sektoriuose išmetamą ŠESD kiekį sumažinti bent 40 proc., palyginti su 1990 m.)

   (1) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.1.1.

Šiltnamio efektą sukeliančių dujų (
  ŠESD) išmetimas ir šalinimas
  (2021–2030 m. laikotarpio plane nustatytas 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos tikslas – visuose ES ekonomikos sektoriuose išmetamą ŠESD kiekį sumažinti bent 40 proc., palyginti su 1990 m.)

   (1)

Šiltnamio efektą sukeliančių dujų (

(2021–2030 m. laikotarpio plane nustatytas 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos tikslas – visuose ES ekonomikos sektoriuose išmetamą ŠESD kiekį sumažinti bent 40 proc., palyginti su 1990 m.)

1

| 2.1.1. | ŠESD išmetimas ir šalinimas (1) |
| --- | --- |

2.1.1.

ŠESD išmetimas ir šalinimas (1)

1

Pakeitimas 218

Pakeitimas 218

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.1 punkto 2.1.1 papunkčio i a punktas (naujas)

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.1 punkto 2.1.1 papunkčio i a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ia. | Valstybės narės nacionalinės trajektorijos nuo 2021 m., skirtos pagal Paryžiaus susitarimą išlaikyti ir didinti anglies dioksido šalinimą iš absorbentų |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ia.

ia.

Valstybės narės nacionalinės trajektorijos nuo 2021 m., skirtos pagal Paryžiaus susitarimą išlaikyti ir didinti anglies dioksido šalinimą iš absorbentų

Valstybės narės nacionalinės trajektorijos nuo 2021 m., skirtos pagal Paryžiaus susitarimą išlaikyti ir didinti anglies dioksido šalinimą iš absorbentų

Pakeitimas 219

Pakeitimas 219

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.1 punkto 2.1.1 papunkčio ii punktas

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.1 punkto 2.1.1 papunkčio ii punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii. | Jei taikoma, kiti
  nacionaliniai uždaviniai ir tikslai, atitinkantys
  įgyvendinamas ilgalaikes išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo
  strategijas. Jei taikoma, kiti uždaviniai ir tikslai, įskaitant sektorių tikslus ir prisitaikymo prie klimato kaitos tikslus |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii.

Jei taikoma, kiti
  nacionaliniai uždaviniai ir tikslai, atitinkantys
  įgyvendinamas ilgalaikes išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo
  strategijas. Jei taikoma, kiti uždaviniai ir tikslai, įskaitant sektorių tikslus ir prisitaikymo prie klimato kaitos tikslus

Jei taikoma, kiti

įgyvendinamas ilgalaikes išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo

| ii. | Kiti
  nacionaliniai uždaviniai ir tikslai, atitinkantys
  Paryžiaus susitarimą ir ilgalaikes klimato ir energijos
  strategijas Jei taikoma, kiti uždaviniai ir tikslai, įskaitant sektorių tikslus ir prisitaikymo prie klimato kaitos tikslus |
| --- | --- |

ii.

Kiti
  nacionaliniai uždaviniai ir tikslai, atitinkantys
  Paryžiaus susitarimą ir ilgalaikes klimato ir energijos
  strategijas Jei taikoma, kiti uždaviniai ir tikslai, įskaitant sektorių tikslus ir prisitaikymo prie klimato kaitos tikslus

Kiti

Paryžiaus susitarimą ir ilgalaikes klimato ir energijos

Pakeitimas 220

Pakeitimas 220

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.1 punkto 2.1.2 papunkčio i punktas

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.1 punkto 2.1.2 papunkčio i punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i. | Atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis, palyginti su bendru suvartojamu galutinės energijos kiekiu, kurią valstybė narė planuoja pasiekti
  2030 m. 
  ir taip įgyvendintų nacionalinius veiksmus, kad 2030 m. būtų pasiektas privalomas ES lygmens 27 proc. tikslas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i.

Atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis, palyginti su bendru suvartojamu galutinės energijos kiekiu, kurią valstybė narė planuoja pasiekti
  2030 m. 
  ir taip įgyvendintų nacionalinius veiksmus, kad 2030 m. būtų pasiektas privalomas ES lygmens 27 proc. tikslas

Atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis, palyginti su bendru suvartojamu galutinės energijos kiekiu, kurią valstybė narė planuoja pasiekti

ir taip įgyvendintų nacionalinius veiksmus, kad 2030 m. būtų pasiektas privalomas ES lygmens 27 proc. tikslas

| i. | Valstybių narių nacionalinis
  2030 m. 
  atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies bendrame suvartojamame galutinės energijos kiekyje tikslinis rodiklis |
| --- | --- |

i.

Valstybių narių nacionalinis
  2030 m. 
  atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies bendrame suvartojamame galutinės energijos kiekyje tikslinis rodiklis

Valstybių narių nacionalinis

atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies bendrame suvartojamame galutinės energijos kiekyje tikslinis rodiklis

Pakeitimas 221

Pakeitimas 221

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.1 punkto 2.1.2 papunkčio iii punktas

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.1 punkto 2.1.2 papunkčio iii punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii. | Atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies
  , palyginti su suvartojamu
  galutinės energijos
  kiekiu,
  kitimo 2021–2030 m. 
  trajektorijos atskiruose
   – elektros energijos, šildymo ir vėsinimo, taip pat transporto – sektoriuose |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii.

Atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies
  , palyginti su suvartojamu
  galutinės energijos
  kiekiu,
  kitimo 2021–2030 m. 
  trajektorijos atskiruose
   – elektros energijos, šildymo ir vėsinimo, taip pat transporto – sektoriuose

, palyginti su suvartojamu

kiekiu,

trajektorijos atskiruose

| iii. | Atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies
  suvartojamame
  galutinės energijos
  kiekyje
  kitimo 2021–2030 m. 
  valstybių narių trajektorijos konkrečiuose
   – elektros energijos, šildymo ir vėsinimo, taip pat transporto
  (suskirstyto pagal kelių, geležinkelių ir oro transportą)
   – sektoriuose |
| --- | --- |

iii.

Atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies
  suvartojamame
  galutinės energijos
  kiekyje
  kitimo 2021–2030 m. 
  valstybių narių trajektorijos konkrečiuose
   – elektros energijos, šildymo ir vėsinimo, taip pat transporto
  (suskirstyto pagal kelių, geležinkelių ir oro transportą)
   – sektoriuose

suvartojamame

kiekyje

valstybių narių trajektorijos konkrečiuose

(suskirstyto pagal kelių, geležinkelių ir oro transportą)

Pakeitimas 222

Pakeitimas 222

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.1 punkto 2.1.2 papunkčio iv punktas

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.1 punkto 2.1.2 papunkčio iv punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iv. | Atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų, kurias valstybė narė planuoja taikyti, kad pasiektų bendrą ir atskirų sektorių atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, taikymo 2021–2030 m. trajektorijos, įskaitant bendrą numatomą suvartoti galutinės energijos kiekį, suskirstytą pagal technologijas ir sektorius (mln. tonų naftos ekvivalentu, tne), ir bendrą planuojamą įrengtąją galią, (padalytą iš naujojo ir techniškai pertvarkyto pajėgumo), išreikštą MW ir suskirstytą pagal technologijas ir sektorius |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iv.

Atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų, kurias valstybė narė planuoja taikyti, kad pasiektų bendrą ir atskirų sektorių atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, taikymo 2021–2030 m. trajektorijos, įskaitant bendrą numatomą suvartoti galutinės energijos kiekį, suskirstytą pagal technologijas ir sektorius (mln. tonų naftos ekvivalentu, tne), ir bendrą planuojamą įrengtąją galią, (padalytą iš naujojo ir techniškai pertvarkyto pajėgumo), išreikštą MW ir suskirstytą pagal technologijas ir sektorius

| iv. | Atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų, kurias valstybė narė planuoja taikyti, kad pasiektų bendrą ir atskirų sektorių atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, taikymo 2021–2030 m. trajektorijos, įskaitant bendrą numatomą suvartoti galutinės energijos kiekį, suskirstytą pagal technologijas ir sektorius (mln. tonų naftos ekvivalentu, tne), ir bendrą
  grynąją
  planuojamą įrengtąją galią, (padalytą iš naujojo ir techniškai pertvarkyto pajėgumo), išreikštą MW ir suskirstytą pagal technologijas ir sektorius |
| --- | --- |

iv.

Atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų, kurias valstybė narė planuoja taikyti, kad pasiektų bendrą ir atskirų sektorių atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, taikymo 2021–2030 m. trajektorijos, įskaitant bendrą numatomą suvartoti galutinės energijos kiekį, suskirstytą pagal technologijas ir sektorius (mln. tonų naftos ekvivalentu, tne), ir bendrą
  grynąją
  planuojamą įrengtąją galią, (padalytą iš naujojo ir techniškai pertvarkyto pajėgumo), išreikštą MW ir suskirstytą pagal technologijas ir sektorius

grynąją

Pakeitimas 223

Pakeitimas 223

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.1 punkto 2.1.2 papunkčio v punktas

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.1 punkto 2.1.2 papunkčio v punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| v. | Bioenergijos paklausos,
  išskaidytos
  pagal šildymo, elektros energijos ir transporto sektorius,
  taip pat
  biomasės pasiūlos,
  išskirstytos
  pagal žaliavą ir
  kilmę (atskiriant
  vidaus gamybą
  ir importą)
  , trajektorijos. Jei biomasė gaunama iš miško, jos šaltinio ir poveikio žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės anglies dioksido absorbentams vertinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

v.

Bioenergijos paklausos,
  išskaidytos
  pagal šildymo, elektros energijos ir transporto sektorius,
  taip pat
  biomasės pasiūlos,
  išskirstytos
  pagal žaliavą ir
  kilmę (atskiriant
  vidaus gamybą
  ir importą)
  , trajektorijos. Jei biomasė gaunama iš miško, jos šaltinio ir poveikio žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės anglies dioksido absorbentams vertinimas

išskaidytos

taip pat

išskirstytos

kilmę (atskiriant

ir importą)

| v. | Bioenergijos paklausos,
  suskirstytos
  pagal šildymo, elektros energijos ir transporto sektorius,
  ir
  biomasės pasiūlos,
  suskirstytos
  pagal žaliavą ir vidaus gamybą
  , palyginti su importu
  ,
  valstybių narių
  trajektorijos. Jei biomasė gaunama iš miško, jos šaltinio ir poveikio žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės anglies dioksido absorbentams vertinimas |
| --- | --- |

v.

Bioenergijos paklausos,
  suskirstytos
  pagal šildymo, elektros energijos ir transporto sektorius,
  ir
  biomasės pasiūlos,
  suskirstytos
  pagal žaliavą ir vidaus gamybą
  , palyginti su importu
  ,
  valstybių narių
  trajektorijos. Jei biomasė gaunama iš miško, jos šaltinio ir poveikio žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės anglies dioksido absorbentams vertinimas

suskirstytos

ir

suskirstytos

, palyginti su importu

valstybių narių

Pakeitimas 224

Pakeitimas 224

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.1 punkto 2.1.2 papunkčio v a punktas (naujas)

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.1 punkto 2.1.2 papunkčio v a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | va. | Valstybių narių dalis, taip pat 2030 m. miestų, atsinaujinančiosios energijos bendruomenių ir gaminančių vartotojų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos energijos trajektorijos ir tikslai bei 2021–2030 m. atsinaujinančiosios energijos trajektorijos, įskaitant bendrą numatomą suvartoti galutinės energijos kiekį |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

va.

va.

Valstybių narių dalis, taip pat 2030 m. miestų, atsinaujinančiosios energijos bendruomenių ir gaminančių vartotojų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos energijos trajektorijos ir tikslai bei 2021–2030 m. atsinaujinančiosios energijos trajektorijos, įskaitant bendrą numatomą suvartoti galutinės energijos kiekį

Valstybių narių dalis, taip pat 2030 m. miestų, atsinaujinančiosios energijos bendruomenių ir gaminančių vartotojų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintos energijos trajektorijos ir tikslai bei 2021–2030 m. atsinaujinančiosios energijos trajektorijos, įskaitant bendrą numatomą suvartoti galutinės energijos kiekį

Pakeitimas 225

Pakeitimas 225

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.1 punkto 2.1.2 papunkčio vi punktas

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.1 punkto 2.1.2 papunkčio vi punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| vi. | Jei taikoma, kitos nacionalinės trajektorijos ir uždaviniai, įskaitant ilgalaikius ir sektorių uždavinius, pavyzdžiui,
  pažangiųjų biodegalų dalį,
  centralizuotam šilumos tiekimui naudojamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą pastatuose,
  atsinaujinančiųjų išteklių energiją, kurią sau pasigamina miestai, energijos bendruomenės ir vartotojai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

vi.

Jei taikoma, kitos nacionalinės trajektorijos ir uždaviniai, įskaitant ilgalaikius ir sektorių uždavinius, pavyzdžiui,
  pažangiųjų biodegalų dalį,
  centralizuotam šilumos tiekimui naudojamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą pastatuose,
  atsinaujinančiųjų išteklių energiją, kurią sau pasigamina miestai, energijos bendruomenės ir vartotojai

pažangiųjų biodegalų dalį,

atsinaujinančiųjų išteklių energiją, kurią sau pasigamina miestai, energijos bendruomenės ir vartotojai

| vi. | Jei taikoma, kitos nacionalinės trajektorijos ir uždaviniai, įskaitant ilgalaikius ir sektorių uždavinius, pavyzdžiui, centralizuotam šilumos tiekimui naudojamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą pastatuose,
  iš valant nuotekas susidariusio dumblo gaunamą energiją |
| --- | --- |

vi.

Jei taikoma, kitos nacionalinės trajektorijos ir uždaviniai, įskaitant ilgalaikius ir sektorių uždavinius, pavyzdžiui, centralizuotam šilumos tiekimui naudojamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą pastatuose,
  iš valant nuotekas susidariusio dumblo gaunamą energiją

iš valant nuotekas susidariusio dumblo gaunamą energiją

Pakeitimas 226

Pakeitimas 226

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.2 punkto i papunktis

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.2 punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i. | Pirminės arba galutinės energijos suvartojimu, sutaupytu pirminės ar galutinės energijos kiekiu ar energijos intensyvumu grindžiami orientaciniai nacionaliniai energijos vartojimo efektyvumo didinimo veiksmai, kad būtų pasiektas Sąjungos
  2030 m. privalomas
  30 proc.
  energijos vartojimo efektyvumo
  tikslas
  , kaip nurodyta Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 1 straipsnio 1 dalyje ir 3 straipsnio 4 dalyje; nurodomas
  siektinas
  absoliutusis pirminės energijos suvartojimo ir galutinės energijos suvartojimo 2020 ir 2030 m. lygis, parodant kitimo nuo 2021 m. 
  trajektoriją; būtina nurodyti
  pagrindinę metodiką ir naudotus perskaičiavimo koeficientus |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i.

Pirminės arba galutinės energijos suvartojimu, sutaupytu pirminės ar galutinės energijos kiekiu ar energijos intensyvumu grindžiami orientaciniai nacionaliniai energijos vartojimo efektyvumo didinimo veiksmai, kad būtų pasiektas Sąjungos
  2030 m. privalomas
  30 proc.
  energijos vartojimo efektyvumo
  tikslas
  , kaip nurodyta Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 1 straipsnio 1 dalyje ir 3 straipsnio 4 dalyje; nurodomas
  siektinas
  absoliutusis pirminės energijos suvartojimo ir galutinės energijos suvartojimo 2020 ir 2030 m. lygis, parodant kitimo nuo 2021 m. 
  trajektoriją; būtina nurodyti
  pagrindinę metodiką ir naudotus perskaičiavimo koeficientus

Pirminės arba galutinės energijos suvartojimu, sutaupytu pirminės ar galutinės energijos kiekiu ar energijos intensyvumu grindžiami orientaciniai nacionaliniai energijos vartojimo efektyvumo didinimo veiksmai, kad būtų pasiektas Sąjungos

30 proc.

tikslas

siektinas

trajektoriją; būtina nurodyti

| i. | 2030 m. privalomas
  valstybių narių
  energijos vartojimo efektyvumo
  tikslinis rodiklis
  , kaip nurodyta Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 1 straipsnio 1 dalyje ir 3 straipsnio 4 dalyje (nurodomas absoliutusis pirminės energijos suvartojimo ir galutinės energijos suvartojimo 2020 ir 2030 m. lygis), parodant
  to tikslinio rodiklio
  kitimo nuo 2021 m. 
  linijinę trajektoriją, įskaitant
  pagrindinę metodiką ir naudotus perskaičiavimo koeficientus |
| --- | --- |

i.

2030 m. privalomas
  valstybių narių
  energijos vartojimo efektyvumo
  tikslinis rodiklis
  , kaip nurodyta Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 1 straipsnio 1 dalyje ir 3 straipsnio 4 dalyje (nurodomas absoliutusis pirminės energijos suvartojimo ir galutinės energijos suvartojimo 2020 ir 2030 m. lygis), parodant
  to tikslinio rodiklio
  kitimo nuo 2021 m. 
  linijinę trajektoriją, įskaitant
  pagrindinę metodiką ir naudotus perskaičiavimo koeficientus

valstybių narių

tikslinis rodiklis

to tikslinio rodiklio

linijinę trajektoriją, įskaitant

Pakeitimas 227

Pakeitimas 227

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.2 punkto ii papunktis

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.2 punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii. | Suminis energijos, kurią planuojama sutaupyti 2021–2030 m., kiekis pagal Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7 straipsnio nuostatas dėl energijos taupymo įpareigojimų |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii.

Suminis energijos, kurią planuojama sutaupyti 2021–2030 m., kiekis pagal Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7 straipsnio nuostatas dėl energijos taupymo įpareigojimų

| ii. | Suminis energijos, kurią planuojama
  papildomai
  sutaupyti 2021–2030 m. 
  ir kitais laikotarpiais
  , kiekis pagal Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7 straipsnio nuostatas dėl energijos taupymo įpareigojimų |
| --- | --- |

ii.

Suminis energijos, kurią planuojama
  papildomai
  sutaupyti 2021–2030 m. 
  ir kitais laikotarpiais
  , kiekis pagal Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7 straipsnio nuostatas dėl energijos taupymo įpareigojimų

papildomai

ir kitais laikotarpiais

Pakeitimas 228

Pakeitimas 228

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.2 punkto iii papunktis

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.2 punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii. | Nacionalinio
  gyvenamųjų ir
  komercinės
  (viešosios ir privačiosios) paskirties pastatų fondo ilgalaikės renovacijos uždaviniai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii.

Nacionalinio
  gyvenamųjų ir
  komercinės
  (viešosios ir privačiosios) paskirties pastatų fondo ilgalaikės renovacijos uždaviniai

Nacionalinio

komercinės

| iii. | 2030 ir 2040 m. nacionalinio
  gyvenamųjų ir
  negyvenamosios
  (viešosios ir privačiosios) paskirties pastatų fondo ilgalaikės renovacijos uždaviniai
  , atitinkantys 2050 m. beveik nulinės energijos ir anglies dioksido neišmetančių pastatų fondo tikslą |
| --- | --- |

iii.

2030 ir 2040 m. nacionalinio
  gyvenamųjų ir
  negyvenamosios
  (viešosios ir privačiosios) paskirties pastatų fondo ilgalaikės renovacijos uždaviniai
  , atitinkantys 2050 m. beveik nulinės energijos ir anglies dioksido neišmetančių pastatų fondo tikslą

2030 ir 2040 m. nacionalinio

negyvenamosios

, atitinkantys 2050 m. beveik nulinės energijos ir anglies dioksido neišmetančių pastatų fondo tikslą

Pakeitimas 229

Pakeitimas 229

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.2 punkto iv papunktis

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.2 punkto iv papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iv. | Visas pastatų, kurie bus renovuoti, patalpų plotas arba
  2021–2030 m.
  lygiavertis metinis sutaupytos energijos kiekis pagal Direktyvos 2012/27/ES 5 straipsnio nuostatas dėl pavyzdinio viešųjų organizacijų pastatų vaidmens |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iv.

Visas pastatų, kurie bus renovuoti, patalpų plotas arba
  2021–2030 m.
  lygiavertis metinis sutaupytos energijos kiekis pagal Direktyvos 2012/27/ES 5 straipsnio nuostatas dėl pavyzdinio viešųjų organizacijų pastatų vaidmens

2021–2030 m.

| iv. | Visas pastatų, kurie bus renovuoti, patalpų plotas
  ir atitinkamas sutaupytos energijos kiekis
  arba lygiavertis metinis sutaupytos energijos kiekis
  , siektinas 2021–2030 m.
  pagal Direktyvos 2012/27/ES 5 straipsnio nuostatas dėl pavyzdinio viešųjų organizacijų pastatų vaidmens |
| --- | --- |

iv.

Visas pastatų, kurie bus renovuoti, patalpų plotas
  ir atitinkamas sutaupytos energijos kiekis
  arba lygiavertis metinis sutaupytos energijos kiekis
  , siektinas 2021–2030 m.
  pagal Direktyvos 2012/27/ES 5 straipsnio nuostatas dėl pavyzdinio viešųjų organizacijų pastatų vaidmens

ir atitinkamas sutaupytos energijos kiekis

, siektinas 2021–2030 m.

Pakeitimas 230

Pakeitimas 230

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.3 punkto i papunktis

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.3 punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i. | Nacionaliniai uždaviniai, susiję su energijos šaltinių ir tiekimo iš trečiųjų šalių įvairinimu, taip pat su saugyklomis ir reguliavimu apkrova |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i.

Nacionaliniai uždaviniai, susiję su energijos šaltinių ir tiekimo iš trečiųjų šalių įvairinimu, taip pat su saugyklomis ir reguliavimu apkrova

| i. | Nacionaliniai uždaviniai, susiję su energijos šaltinių ir tiekimo iš trečiųjų šalių įvairinimu,
  energijos taupymo priemonių naudojimu,
  taip pat su saugyklomis ir reguliavimu apkrova |
| --- | --- |

i.

Nacionaliniai uždaviniai, susiję su energijos šaltinių ir tiekimo iš trečiųjų šalių įvairinimu,
  energijos taupymo priemonių naudojimu,
  taip pat su saugyklomis ir reguliavimu apkrova

energijos taupymo priemonių naudojimu,

Pakeitimas 231

Pakeitimas 231

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.3 punkto ii papunktis

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.3 punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii. | Nacionaliniai uždaviniai, susiję su priklausomybės nuo
  energijos importo
  iš trečiųjų šalių mažinimu |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii.

Nacionaliniai uždaviniai, susiję su priklausomybės nuo
  energijos importo
  iš trečiųjų šalių mažinimu

energijos importo

| ii. | Nacionaliniai uždaviniai, susiję su
  energijos importo
  priklausomybės nuo
  iškastinio kuro (naftos, anglių ir dujų) bei, atitinkamais atvejais, kito kuro
  iš trečiųjų šalių mažinimu |
| --- | --- |

ii.

Nacionaliniai uždaviniai, susiję su
  energijos importo
  priklausomybės nuo
  iškastinio kuro (naftos, anglių ir dujų) bei, atitinkamais atvejais, kito kuro
  iš trečiųjų šalių mažinimu

energijos importo

iškastinio kuro (naftos, anglių ir dujų) bei, atitinkamais atvejais, kito kuro

Pakeitimas 232

Pakeitimas 232

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.3 punkto iv papunktis

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.3 punkto iv papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iv. | Nacionaliniai uždaviniai, susiję su
  vidaus energijos (visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių energijos) šaltinių naudojimu |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iv.

Nacionaliniai uždaviniai, susiję su
  vidaus energijos (visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių energijos) šaltinių naudojimu

vidaus energijos (visų pirma atsinaujinančiųjų išteklių energijos) šaltinių naudojimu

| iv. | Nacionaliniai uždaviniai, susiję su
  nacionalinės energetikos sistemos lankstumo didinimu |
| --- | --- |

iv.

Nacionaliniai uždaviniai, susiję su
  nacionalinės energetikos sistemos lankstumo didinimu

nacionalinės energetikos sistemos lankstumo didinimu

Pakeitimas 233

Pakeitimas 233

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.4 punkto 2.4.1 papunkčio i punktas

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.4 punkto 2.4.1 papunkčio i punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i. | Elektros energijos tinklų sujungimo mastas, kurį
  valstybės narės ketina pasiekti
  2030 m.,
  palyginti su 2014
   m. 
  spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos nustatytu uždaviniu |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i.

Elektros energijos tinklų sujungimo mastas, kurį
  valstybės narės ketina pasiekti
  2030 m.,
  palyginti su 2014
   m. 
  spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos nustatytu uždaviniu

valstybės narės ketina pasiekti

palyginti su 2014

spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos nustatytu uždaviniu

| i. | Elektros energijos tinklų sujungimo mastas, kurį
  valstybė narė siekia užtikrinti
  2030 m. 
  (bent 15 %)
  ,
  atsižvelgdama į 2020
   m. 
  sujungimo tikslinį rodiklį (bent 10 %) |
| --- | --- |

i.

Elektros energijos tinklų sujungimo mastas, kurį
  valstybė narė siekia užtikrinti
  2030 m. 
  (bent 15 %)
  ,
  atsižvelgdama į 2020
   m. 
  sujungimo tikslinį rodiklį (bent 10 %)

valstybė narė siekia užtikrinti

(bent 15 %)

atsižvelgdama į 2020

sujungimo tikslinį rodiklį (bent 10 %)

Pakeitimas 234

Pakeitimas 234

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.4 punkto 2.4.2 papunkčio i punktas

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.4 punkto 2.4.2 papunkčio i punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i. | Pagrindiniai nacionaliniai elektros energijos ir dujų perdavimo infrastruktūros uždaviniai, kuriuos būtina įvykdyti, kad būtų
  įvykdyti uždaviniai ir pasiekti tikslai, susiję su
  Energetikos sąjungos strategijos aspektais |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i.

Pagrindiniai nacionaliniai elektros energijos ir dujų perdavimo infrastruktūros uždaviniai, kuriuos būtina įvykdyti, kad būtų
  įvykdyti uždaviniai ir pasiekti tikslai, susiję su
  Energetikos sąjungos strategijos aspektais

įvykdyti uždaviniai ir pasiekti tikslai, susiję su

| i. | Pagrindiniai nacionaliniai elektros energijos ir dujų perdavimo
  ir paskirstymo
  infrastruktūros
  ir jos modernizavimo
  uždaviniai, kuriuos būtina įvykdyti, kad būtų
  įgyvendinti su 2 punkte nurodytais
  energetikos sąjungos strategijos aspektais
  susiję uždaviniai ir tikslai |
| --- | --- |

i.

Pagrindiniai nacionaliniai elektros energijos ir dujų perdavimo
  ir paskirstymo
  infrastruktūros
  ir jos modernizavimo
  uždaviniai, kuriuos būtina įvykdyti, kad būtų
  įgyvendinti su 2 punkte nurodytais
  energetikos sąjungos strategijos aspektais
  susiję uždaviniai ir tikslai

ir paskirstymo

ir jos modernizavimo

įgyvendinti su 2 punkte nurodytais

susiję uždaviniai ir tikslai

Pakeitimas 235

Pakeitimas 235

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.4 punkto 2.4.3 papunkčio i punktas

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.4 punkto 2.4.3 papunkčio i punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i. | Su kitais energijos vidaus rinkos aspektais
  susiję nacionaliniai uždaviniai
  ,
  pavyzdžiui
  ,
  rinkų integravimas
  ir
  susiejimas
  , įskaitant terminus, iki kurių uždaviniai turi būti išspręsti |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i.

Su kitais energijos vidaus rinkos aspektais
  susiję nacionaliniai uždaviniai
  ,
  pavyzdžiui
  ,
  rinkų integravimas
  ir
  susiejimas
  , įskaitant terminus, iki kurių uždaviniai turi būti išspręsti

susiję nacionaliniai uždaviniai

pavyzdžiui

rinkų integravimas

susiejimas

| i. | Su kitais energijos vidaus rinkos aspektais
  , (pavyzdžiui, sistemos lankstumo didinimo, rinkų integravimo ir susiejimo, pažangiųjų tinklų, telkimo, reguliavimo apkrova, kaupimo
  ,
  paskirstytos gamybos
  ,
  skirstymo, perskirstymo
  ir
  tiekimo mažinimo mechanizmų, kainų signalų realiuoju laiku priemonėmis) susiję nacionaliniai uždaviniai
  , įskaitant terminus, iki kurių uždaviniai turi būti išspręsti |
| --- | --- |

i.

Su kitais energijos vidaus rinkos aspektais
  , (pavyzdžiui, sistemos lankstumo didinimo, rinkų integravimo ir susiejimo, pažangiųjų tinklų, telkimo, reguliavimo apkrova, kaupimo
  ,
  paskirstytos gamybos
  ,
  skirstymo, perskirstymo
  ir
  tiekimo mažinimo mechanizmų, kainų signalų realiuoju laiku priemonėmis) susiję nacionaliniai uždaviniai
  , įskaitant terminus, iki kurių uždaviniai turi būti išspręsti

, (pavyzdžiui, sistemos lankstumo didinimo, rinkų integravimo ir susiejimo, pažangiųjų tinklų, telkimo, reguliavimo apkrova, kaupimo

paskirstytos gamybos

skirstymo, perskirstymo

tiekimo mažinimo mechanizmų, kainų signalų realiuoju laiku priemonėmis) susiję nacionaliniai uždaviniai

Pakeitimas 236

Pakeitimas 236

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.4 punkto 2.4.3 papunkčio i a punktas (naujas)

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.4 punkto 2.4.3 papunkčio i a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ia. | Nacionalinius tikslai, susiję su nediskriminaciniu atsinaujinančiosios energijos, reguliavimo apkrova ir saugyklų dalyvavimu, be kita ko, telkimo priemonėmis, visose energetikos rinkose, įskaitant terminus, iki kurių jie turėtų būti įvykdyti |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ia.

ia.

Nacionalinius tikslai, susiję su nediskriminaciniu atsinaujinančiosios energijos, reguliavimo apkrova ir saugyklų dalyvavimu, be kita ko, telkimo priemonėmis, visose energetikos rinkose, įskaitant terminus, iki kurių jie turėtų būti įvykdyti

Nacionalinius tikslai, susiję su nediskriminaciniu atsinaujinančiosios energijos, reguliavimo apkrova ir saugyklų dalyvavimu, be kita ko, telkimo priemonėmis, visose energetikos rinkose, įskaitant terminus, iki kurių jie turėtų būti įvykdyti

Pakeitimas 237

Pakeitimas 237

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.4 punkto 2.4.3 papunkčio i b punktas (naujas)

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.4 punkto 2.4.3 papunkčio i b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ib. | Nacionaliniai uždaviniai, susiję su vartotojų dalyvavimo energetikos sistemoje užtikrinimu ir savos energijos gamybos bei naujų technologijų, įskaitant pažangiuosius skaitiklius, nauda vartotojams |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ib.

ib.

Nacionaliniai uždaviniai, susiję su vartotojų dalyvavimo energetikos sistemoje užtikrinimu ir savos energijos gamybos bei naujų technologijų, įskaitant pažangiuosius skaitiklius, nauda vartotojams

Nacionaliniai uždaviniai, susiję su vartotojų dalyvavimo energetikos sistemoje užtikrinimu ir savos energijos gamybos bei naujų technologijų, įskaitant pažangiuosius skaitiklius, nauda vartotojams

Pakeitimas 238

Pakeitimas 238

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.4 punkto 2.4.3 papunkčio iii punktas

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.4 punkto 2.4.3 papunkčio iii punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii. | Nacionaliniai uždaviniai, susiję su energijos vartotojų apsauga ir mažmeninės energetikos sektoriaus konkurencingumo gerinimu |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii.

Nacionaliniai uždaviniai, susiję su energijos vartotojų apsauga ir mažmeninės energetikos sektoriaus konkurencingumo gerinimu

| iii. | Nacionaliniai uždaviniai, susiję su energijos vartotojų apsauga
  , skaidrumo didinimu, tiekėjo pakeitimo skatinimu
  ir mažmeninės energetikos sektoriaus konkurencingumo gerinimu |
| --- | --- |

iii.

Nacionaliniai uždaviniai, susiję su energijos vartotojų apsauga
  , skaidrumo didinimu, tiekėjo pakeitimo skatinimu
  ir mažmeninės energetikos sektoriaus konkurencingumo gerinimu

, skaidrumo didinimu, tiekėjo pakeitimo skatinimu

Pakeitimas 240

Pakeitimas 240

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.5 punkto i papunktis

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.5 punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i. | Nacionaliniai
  viešųjų ir privačiųjų mokslinių tyrimų
  ir
  inovacijų
  ,
  susijusių
  su energetikos sąjunga, uždaviniai ir finansavimo
  tikslai
  ,
  jei dera
  ,
  įskaitant
  terminus, iki kurių uždaviniai turi būti įvykdyti; atsižvelgiant į Energetikos sąjungos strategiją ir SET planą |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i.

Nacionaliniai
  viešųjų ir privačiųjų mokslinių tyrimų
  ir
  inovacijų
  ,
  susijusių
  su energetikos sąjunga, uždaviniai ir finansavimo
  tikslai
  ,
  jei dera
  ,
  įskaitant
  terminus, iki kurių uždaviniai turi būti įvykdyti; atsižvelgiant į Energetikos sąjungos strategiją ir SET planą

viešųjų ir privačiųjų mokslinių tyrimų

inovacijų

susijusių

tikslai

jei dera

įskaitant

| i. | Nacionaliniai
  viešosios paramos moksliniams tyrimams
  ir
  inovacijoms
  ,
  susijusiems
  su energetikos sąjunga, uždaviniai ir finansavimo
  tiksliniai rodikliai bei jos numatomas sverto poveikis privačiojo sektoriaus moksliniams tyrimams
  ,
  kai tinkama
  ,
  nurodant
  terminus, iki kurių uždaviniai turi būti įvykdyti, atsižvelgiant į Energetikos sąjungos strategiją ir SET planą |
| --- | --- |

i.

Nacionaliniai
  viešosios paramos moksliniams tyrimams
  ir
  inovacijoms
  ,
  susijusiems
  su energetikos sąjunga, uždaviniai ir finansavimo
  tiksliniai rodikliai bei jos numatomas sverto poveikis privačiojo sektoriaus moksliniams tyrimams
  ,
  kai tinkama
  ,
  nurodant
  terminus, iki kurių uždaviniai turi būti įvykdyti, atsižvelgiant į Energetikos sąjungos strategiją ir SET planą

viešosios paramos moksliniams tyrimams

inovacijoms

susijusiems

tiksliniai rodikliai bei jos numatomas sverto poveikis privačiojo sektoriaus moksliniams tyrimams

kai tinkama

nurodant

Pakeitimas 241

Pakeitimas 241

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.5 punkto ii papunktis

I priedo 1 dalies A skirsnio 2 dalies 2.5 punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii. | Jei dera, nacionaliniai uždaviniai, įskaitant tikslus ilgainiui (
  2050 m.
  ) diegti mažo anglies dioksido kiekio technologijas, kuriomis, be kitų dalykų, mažinama pramonės sektorių, kuriuose suvartojama daug energijos ir išmetama daug anglies dioksido
  ,
  priklausomybė nuo iškastinio kuro, ir, jei taikoma, technologijas, skirtas anglies dioksido transportavimo ir laikymo infrastruktūrai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii.

Jei dera, nacionaliniai uždaviniai, įskaitant tikslus ilgainiui (
  2050 m.
  ) diegti mažo anglies dioksido kiekio technologijas, kuriomis, be kitų dalykų, mažinama pramonės sektorių, kuriuose suvartojama daug energijos ir išmetama daug anglies dioksido
  ,
  priklausomybė nuo iškastinio kuro, ir, jei taikoma, technologijas, skirtas anglies dioksido transportavimo ir laikymo infrastruktūrai

Jei dera, nacionaliniai uždaviniai, įskaitant tikslus ilgainiui (

) diegti mažo anglies dioksido kiekio technologijas, kuriomis, be kitų dalykų, mažinama pramonės sektorių, kuriuose suvartojama daug energijos ir išmetama daug anglies dioksido

priklausomybė nuo iškastinio kuro, ir, jei taikoma, technologijas, skirtas anglies dioksido transportavimo ir laikymo infrastruktūrai

| ii. | 2050 m. 
  nacionaliniai tikslai
  ,
  susiję su tvarių technologijų skatinimu |
| --- | --- |

ii.

2050 m. 
  nacionaliniai tikslai
  ,
  susiję su tvarių technologijų skatinimu

nacionaliniai tikslai

susiję su tvarių technologijų skatinimu

Pakeitimas 242

Pakeitimas 242

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.1 punkto 3.1.1 papunktis

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.1 punkto 3.1.1 papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.1.1 | ŠESD išmetimas ir šalinimas
  (pagal 2021–2030 m. planą, 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos tikslas) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.1.1

ŠESD išmetimas ir šalinimas
  (pagal 2021–2030 m. planą, 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos tikslas)

(pagal 2021–2030 m. planą, 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos tikslas)

| 3.1.1 | ŠESD išmetimas ir šalinimas |
| --- | --- |

3.1.1

ŠESD išmetimas ir šalinimas

| i. | Politika ir priemonės, kuriomis siekiama 2.1.1 punkte nurodyto Reglamentu [] [ESR] nustatyto
  tikslo, taip pat
  politika ir priemonės, kuriomis laikomasi Reglamento [] [LULUCF]
  reikalavimų; tokia politika
  ir
  priemonės apima
  visus pagrindinius sektorius, kuriuose išmetamos ŠESD, ir sektorius, kuriuose turi būti gerinamas šalinimas,
  o įgyvendinant tokią politiką
  ir
  priemones turi būti orientuojamasi
  į ilgalaikę viziją ir tikslą
  per 50 metų sukurti mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką ir subalansuoti išmetamą ir pašalinamą
  ŠESD
  kiekius
  pagal Paryžiaus
  susitarimą |
| --- | --- |

i.

Politika ir priemonės, kuriomis siekiama 2.1.1 punkte nurodyto Reglamentu [] [ESR] nustatyto
  tikslo, taip pat
  politika ir priemonės, kuriomis laikomasi Reglamento [] [LULUCF]
  reikalavimų; tokia politika
  ir
  priemonės apima
  visus pagrindinius sektorius, kuriuose išmetamos ŠESD, ir sektorius, kuriuose turi būti gerinamas šalinimas,
  o įgyvendinant tokią politiką
  ir
  priemones turi būti orientuojamasi
  į ilgalaikę viziją ir tikslą
  per 50 metų sukurti mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką ir subalansuoti išmetamą ir pašalinamą
  ŠESD
  kiekius
  pagal Paryžiaus
  susitarimą

tikslo, taip pat

reikalavimų; tokia politika

priemonės apima

o įgyvendinant tokią politiką

priemones turi būti orientuojamasi

per 50 metų sukurti mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką ir subalansuoti išmetamą ir pašalinamą

kiekius

susitarimą

| i. | Politika ir priemonės, kuriomis siekiama 2.1.1 punkte nurodyto Reglamentu [] [ESR] nustatyto
  tikslinio rodiklio,
  politika ir priemonės, kuriomis laikomasi Reglamento [] [LULUCF]
  , taip pat 2.1.1 punkte nurodyto anglies dioksido šalinimo iš absorbentų išlaikymo
  ir
  didinimo tikslo trajektorijos, apimant
  visus pagrindinius sektorius, kuriuose išmetamos ŠESD, ir sektorius, kuriuose turi būti gerinamas šalinimas, ir
  orientuojantis
  į ilgalaikę viziją ir tikslą
  ne vėliau kaip 2050 m. Sąjungoje pasiekti nulinio grynojo ŠESD išmetimo, o vėliau nedelsiant pereiti prie neigiamo grynojo
  ŠESD
  išmetimo
  pagal Paryžiaus
  susitarimą |
| --- | --- |

i.

Politika ir priemonės, kuriomis siekiama 2.1.1 punkte nurodyto Reglamentu [] [ESR] nustatyto
  tikslinio rodiklio,
  politika ir priemonės, kuriomis laikomasi Reglamento [] [LULUCF]
  , taip pat 2.1.1 punkte nurodyto anglies dioksido šalinimo iš absorbentų išlaikymo
  ir
  didinimo tikslo trajektorijos, apimant
  visus pagrindinius sektorius, kuriuose išmetamos ŠESD, ir sektorius, kuriuose turi būti gerinamas šalinimas, ir
  orientuojantis
  į ilgalaikę viziją ir tikslą
  ne vėliau kaip 2050 m. Sąjungoje pasiekti nulinio grynojo ŠESD išmetimo, o vėliau nedelsiant pereiti prie neigiamo grynojo
  ŠESD
  išmetimo
  pagal Paryžiaus
  susitarimą

tikslinio rodiklio,

, taip pat 2.1.1 punkte nurodyto anglies dioksido šalinimo iš absorbentų išlaikymo

didinimo tikslo trajektorijos, apimant

orientuojantis

ne vėliau kaip 2050 m. Sąjungoje pasiekti nulinio grynojo ŠESD išmetimo, o vėliau nedelsiant pereiti prie neigiamo grynojo

išmetimo

susitarimą

| ii. | Regioninis bendradarbiavimas šioje srityje |
| --- | --- |

ii.

Regioninis bendradarbiavimas šioje srityje

| ii. | Regioninis bendradarbiavimas šioje srityje |
| --- | --- |

ii.

Regioninis bendradarbiavimas šioje srityje

| iii. | Jei taikoma, nedarant poveikio valstybės pagalbos taisyklėms, nacionaliniu lygmeniu šioje srityje naudojamos finansavimo priemonės, įskaitant ES paramą ir ES lėšų naudojimą |
| --- | --- |

iii.

Jei taikoma, nedarant poveikio valstybės pagalbos taisyklėms, nacionaliniu lygmeniu šioje srityje naudojamos finansavimo priemonės, įskaitant ES paramą ir ES lėšų naudojimą

| iii. | Jei taikoma, nedarant poveikio valstybės pagalbos taisyklėms, nacionaliniu lygmeniu šioje srityje naudojamos finansavimo priemonės, įskaitant ES paramą ir ES lėšų naudojimą |
| --- | --- |

iii.

Jei taikoma, nedarant poveikio valstybės pagalbos taisyklėms, nacionaliniu lygmeniu šioje srityje naudojamos finansavimo priemonės, įskaitant ES paramą ir ES lėšų naudojimą

Pakeitimas 243

Pakeitimas 243

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.1 punkto 3.1.2 papunkčio i punktas

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.1 punkto 3.1.2 papunkčio i punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i. | Politika ir priemonės, kurias taikant
  įgyvendinami nacionaliniai veiksmai siekiant
  2030 m. 
  privalomo
  ES lygmens atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  tikslo pagal
  2.1.2 punkte
  nurodytas trajektorijas
  , įskaitant konkretiems sektoriams ir technologijoms skirtas priemones (6) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i.

Politika ir priemonės, kurias taikant
  įgyvendinami nacionaliniai veiksmai siekiant
  2030 m. 
  privalomo
  ES lygmens atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  tikslo pagal
  2.1.2 punkte
  nurodytas trajektorijas
  , įskaitant konkretiems sektoriams ir technologijoms skirtas priemones (6)

įgyvendinami nacionaliniai veiksmai siekiant

privalomo

tikslo pagal

nurodytas trajektorijas

6

| i. | Politika ir priemonės, kurias taikant
  įgyvendinamas 2030 m. nacionalinis tikslinis rodiklis ir
  2030 m. 
  privalomas
  ES lygmens atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  tikslinis rodiklis, taip pat
  2.1.2 punkte
  nurodytos trajektorijos
  , įskaitant konkretiems sektoriams ir technologijoms skirtas priemones (6) |
| --- | --- |

i.

Politika ir priemonės, kurias taikant
  įgyvendinamas 2030 m. nacionalinis tikslinis rodiklis ir
  2030 m. 
  privalomas
  ES lygmens atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  tikslinis rodiklis, taip pat
  2.1.2 punkte
  nurodytos trajektorijos
  , įskaitant konkretiems sektoriams ir technologijoms skirtas priemones (6)

įgyvendinamas 2030 m. nacionalinis tikslinis rodiklis ir

privalomas

tikslinis rodiklis, taip pat

nurodytos trajektorijos

6

Pakeitimas 244

Pakeitimas 244

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.1 punkto 3.1.2 papunkčio iii punktas

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.1 punkto 3.1.2 papunkčio iii punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii. | Konkrečios finansinės paramos priemonės, įskaitant ES paramą ir ES lėšų naudojimą, kuriomis elektros energijos, šildymo ir vėsinimo, taip pat transporto sektoriuose skatinama energijos gamyba iš atsinaujinančiųjų išteklių ir vartojimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii.

Konkrečios finansinės paramos priemonės, įskaitant ES paramą ir ES lėšų naudojimą, kuriomis elektros energijos, šildymo ir vėsinimo, taip pat transporto sektoriuose skatinama energijos gamyba iš atsinaujinančiųjų išteklių ir vartojimas

| iii. | Konkrečios
  nacionalinės
  finansinės
  ir fiskalinės
  paramos priemonės
  , taip pat
  , įskaitant ES paramą ir ES lėšų naudojimą, kuriomis elektros energijos, šildymo ir vėsinimo, taip pat transporto sektoriuose skatinama energijos gamyba iš atsinaujinančiųjų išteklių ir vartojimas |
| --- | --- |

iii.

Konkrečios
  nacionalinės
  finansinės
  ir fiskalinės
  paramos priemonės
  , taip pat
  , įskaitant ES paramą ir ES lėšų naudojimą, kuriomis elektros energijos, šildymo ir vėsinimo, taip pat transporto sektoriuose skatinama energijos gamyba iš atsinaujinančiųjų išteklių ir vartojimas

nacionalinės

ir fiskalinės

, taip pat

Pakeitimas 245

Pakeitimas 245

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.1 punkto 3.1.2 papunkčio iv punktas

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.1 punkto 3.1.2 papunkčio iv punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iv. | Konkrečios priemonės, kuriomis diegiamos vieno langelio principu veikiančios sistemos, racionalizuojamos administracinės procedūros, teikiama informacija ir organizuojamas mokymas
  , taip pat kuriamos platesnės galimybės vartotojams ir
  energijos
  bendruomenėms, pasigaminantiems energiją sau |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iv.

Konkrečios priemonės, kuriomis diegiamos vieno langelio principu veikiančios sistemos, racionalizuojamos administracinės procedūros, teikiama informacija ir organizuojamas mokymas
  , taip pat kuriamos platesnės galimybės vartotojams ir
  energijos
  bendruomenėms, pasigaminantiems energiją sau

, taip pat kuriamos platesnės galimybės vartotojams ir

bendruomenėms, pasigaminantiems energiją sau

| iv. | Konkrečios priemonės, kuriomis
  panaikinamos pernelyg didelės išlaidos ir kliūtys atsinaujinančiųjų išteklių naudojimui ir
  diegiamos vieno langelio principu veikiančios sistemos, racionalizuojamos administracinės procedūros, teikiama informacija ir organizuojamas mokymas
  Numatomas poveikis, susijęs su paskatintais naujais atsinaujinančiosios energijos pajėgumais |
| --- | --- |

iv.

Konkrečios priemonės, kuriomis
  panaikinamos pernelyg didelės išlaidos ir kliūtys atsinaujinančiųjų išteklių naudojimui ir
  diegiamos vieno langelio principu veikiančios sistemos, racionalizuojamos administracinės procedūros, teikiama informacija ir organizuojamas mokymas
  Numatomas poveikis, susijęs su paskatintais naujais atsinaujinančiosios energijos pajėgumais

panaikinamos pernelyg didelės išlaidos ir kliūtys atsinaujinančiųjų išteklių naudojimui ir

Numatomas poveikis, susijęs su paskatintais naujais atsinaujinančiosios energijos pajėgumais

Pakeitimas 246

Pakeitimas 246

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.1 punkto 3.1.2 papunkčio iv a punktas (naujas)

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.1 punkto 3.1.2 papunkčio iv a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iva. | Konkrečios priemonės, kuriomis suteikiama teisė vartotojams ir visi vartotojai skatinami atskirai ir bendrai tapti vartotojais, pasigaminančiais atsinaujinančiąją energiją sau, gaminti, saugoti, patiems vartoti ir parduoti savo atsinaujinančiąją energiją, ir numatomas poveikis, susijęs su paskatintais naujais atsinaujinančiosios energijos pajėgumais |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iva.

iva.

Konkrečios priemonės, kuriomis suteikiama teisė vartotojams ir visi vartotojai skatinami atskirai ir bendrai tapti vartotojais, pasigaminančiais atsinaujinančiąją energiją sau, gaminti, saugoti, patiems vartoti ir parduoti savo atsinaujinančiąją energiją, ir numatomas poveikis, susijęs su paskatintais naujais atsinaujinančiosios energijos pajėgumais

Konkrečios priemonės, kuriomis suteikiama teisė vartotojams ir visi vartotojai skatinami atskirai ir bendrai tapti vartotojais, pasigaminančiais atsinaujinančiąją energiją sau, gaminti, saugoti, patiems vartoti ir parduoti savo atsinaujinančiąją energiją, ir numatomas poveikis, susijęs su paskatintais naujais atsinaujinančiosios energijos pajėgumais

Pakeitimas 247

Pakeitimas 247

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.1 punkto 3.1.2 papunkčio vi a punktas (naujas)

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.1 punkto 3.1.2 papunkčio vi a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | via. | Kitos planuojamos ar priimtos priemonės, kuriomis skatinama atsinaujinančioji energija, visų pirma (bet ne vien) yra šios:










  a) | priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad visos viešojo administravimo įstaigos (nacionalinės, regionų ir vietos) į savo veiklą įtrauktų atsinaujinančiosios energijos vartojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

via.

via.

Kitos planuojamos ar priimtos priemonės, kuriomis skatinama atsinaujinančioji energija, visų pirma (bet ne vien) yra šios:

Kitos planuojamos ar priimtos priemonės, kuriomis skatinama atsinaujinančioji energija, visų pirma (bet ne vien) yra šios:

a)

a)

priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad visos viešojo administravimo įstaigos (nacionalinės, regionų ir vietos) į savo veiklą įtrauktų atsinaujinančiosios energijos vartojimą;

priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad visos viešojo administravimo įstaigos (nacionalinės, regionų ir vietos) į savo veiklą įtrauktų atsinaujinančiosios energijos vartojimą;

| b) | nuostatos, įtrauktos į viešųjų pirkimų teisės aktus, kuriomis siekiama užtikrinti, kad viešojo administravimo įstaigos (nacionalinės, regionų ir vietos) įtrauktų žaliuosius viešųjų pirkimų laimėjimo kriterijus, kad juridiniai asmenys, ketinantys su jais sudaryti sutartis, būtų skatinami naudoti atsinaujinančiosios energijos šaltinius, neatsižvelgiant į suteikiamą produktą ar paslaugą; |
| --- | --- |

b)

b)

nuostatos, įtrauktos į viešųjų pirkimų teisės aktus, kuriomis siekiama užtikrinti, kad viešojo administravimo įstaigos (nacionalinės, regionų ir vietos) įtrauktų žaliuosius viešųjų pirkimų laimėjimo kriterijus, kad juridiniai asmenys, ketinantys su jais sudaryti sutartis, būtų skatinami naudoti atsinaujinančiosios energijos šaltinius, neatsižvelgiant į suteikiamą produktą ar paslaugą;

nuostatos, įtrauktos į viešųjų pirkimų teisės aktus, kuriomis siekiama užtikrinti, kad viešojo administravimo įstaigos (nacionalinės, regionų ir vietos) įtrauktų žaliuosius viešųjų pirkimų laimėjimo kriterijus, kad juridiniai asmenys, ketinantys su jais sudaryti sutartis, būtų skatinami naudoti atsinaujinančiosios energijos šaltinius, neatsižvelgiant į suteikiamą produktą ar paslaugą;

| c) | nuostatos, susijusios su atsinaujinančiosios energijos naudojimu, kaip visų valstybės subsidijų ar paramos teikimo reikalavimu, kai taikoma |
| --- | --- |

c)

c)

nuostatos, susijusios su atsinaujinančiosios energijos naudojimu, kaip visų valstybės subsidijų ar paramos teikimo reikalavimu, kai taikoma

nuostatos, susijusios su atsinaujinančiosios energijos naudojimu, kaip visų valstybės subsidijų ar paramos teikimo reikalavimu, kai taikoma

Pakeitimas 248

Pakeitimas 248

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.1 punkto 3.1.3 papunkčio iv a punktas (naujas)

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.1 punkto 3.1.3 papunkčio iv a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iva. | Nacionalinė politika, terminai ir priemonės, kuriomis planuojama iki 2020 m. laipsniškai panaikinti tiesiogines ir netiesiogines iškastinio kuro subsidijas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iva.

iva.

Nacionalinė politika, terminai ir priemonės, kuriomis planuojama iki 2020 m. laipsniškai panaikinti tiesiogines ir netiesiogines iškastinio kuro subsidijas

Nacionalinė politika, terminai ir priemonės, kuriomis planuojama iki 2020 m. laipsniškai panaikinti tiesiogines ir netiesiogines iškastinio kuro subsidijas

Pakeitimas 249

Pakeitimas 249

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.2 punkto įžanginė dalis

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.2 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Planuojama politika, priemonės ir programos, kuriomis bus siekiama nacionalinio
  orientacinio
  2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir kitų 2.2 punkte nurodytų tikslų, įskaitant planuojamas priemones ir instrumentus (taip pat ir finansinius), kuriais didinamas pastatų energinis naudingumas, visų pirma: | Planuojama politika, priemonės ir programos, kuriomis bus siekiama nacionalinio
  privalomo
  2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir kitų 2.2 punkte nurodytų tikslų, įskaitant planuojamas priemones ir instrumentus (taip pat ir finansinius), kuriais didinamas pastatų energinis naudingumas, visų pirma: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Planuojama politika, priemonės ir programos, kuriomis bus siekiama nacionalinio
  orientacinio
  2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir kitų 2.2 punkte nurodytų tikslų, įskaitant planuojamas priemones ir instrumentus (taip pat ir finansinius), kuriais didinamas pastatų energinis naudingumas, visų pirma:

orientacinio

Planuojama politika, priemonės ir programos, kuriomis bus siekiama nacionalinio
  privalomo
  2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir kitų 2.2 punkte nurodytų tikslų, įskaitant planuojamas priemones ir instrumentus (taip pat ir finansinius), kuriais didinamas pastatų energinis naudingumas, visų pirma:

privalomo

Pakeitimas 250

Pakeitimas 250

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.2 punkto ii papunktis

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.2 punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii. | ilgalaikė nacionalinio gyvenamųjų ir
  komercinės
  (
  viešosios
  ir
  privačiosios
  )
  paskirties
  pastatų fondo renovacijos strategija (7), įskaitant
  politiką
  ir priemones,
  kuriomis
  skatinama ekonomiškai efektyvi esminė renovacija ir esminė pakopinė renovacija, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii.

ilgalaikė nacionalinio gyvenamųjų ir
  komercinės
  (
  viešosios
  ir
  privačiosios
  )
  paskirties
  pastatų fondo renovacijos strategija (7), įskaitant
  politiką
  ir priemones,
  kuriomis
  skatinama ekonomiškai efektyvi esminė renovacija ir esminė pakopinė renovacija,

komercinės

viešosios

privačiosios

paskirties

7

politiką

kuriomis

| ii. | ilgalaikė nacionalinio gyvenamųjų ir
  ne gyvenamųjų
  (
  viešųjų
  ir
  privačiųjų
  ) pastatų fondo renovacijos strategija (7), įskaitant
  energijos vartojimo efektyvumo
  ir
  taupymo politiką,
  priemones
  ir veiksmus
  ,
  kuriais
  skatinama ekonomiškai efektyvi esminė renovacija ir esminė pakopinė renovacija
  ir kurie skirti žemiausio energijos vartojimo efektyvumo pastatams ir energijos nepriteklių patiriantiems namų ūkiams |
| --- | --- |

ii.

ilgalaikė nacionalinio gyvenamųjų ir
  ne gyvenamųjų
  (
  viešųjų
  ir
  privačiųjų
  ) pastatų fondo renovacijos strategija (7), įskaitant
  energijos vartojimo efektyvumo
  ir
  taupymo politiką,
  priemones
  ir veiksmus
  ,
  kuriais
  skatinama ekonomiškai efektyvi esminė renovacija ir esminė pakopinė renovacija
  ir kurie skirti žemiausio energijos vartojimo efektyvumo pastatams ir energijos nepriteklių patiriantiems namų ūkiams

ne gyvenamųjų

viešųjų

privačiųjų

7

energijos vartojimo efektyvumo

taupymo politiką,

ir veiksmus

kuriais

ir kurie skirti žemiausio energijos vartojimo efektyvumo pastatams ir energijos nepriteklių patiriantiems namų ūkiams

Pakeitimas 251

Pakeitimas 251

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.2 punkto iv papunktis

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.2 punkto iv papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iv. | kita planuojama politika, priemonės ir programos, kuriomis bus siekiama nacionalinio
  orientacinio
  2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir kitų 2.2 punkte nurodytų tikslų (pavyzdžiui, priemonės, kuriomis populiarinami viešųjų įstaigų pastatų pavyzdžiai ir viešasis pirkimas vadovaujantis efektyvaus energijos vartojimo kriterijais, priemonės, kuriomis skatinamas energijos vartojimo auditas ir populiarinamos energijos naudojimo vadybos sistemos (9), vartotojų informavimo bei mokymo priemonės (10) ir kitos priemonės, kuriomis skatinamas efektyvus energijos vartojimas) (11), |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iv.

kita planuojama politika, priemonės ir programos, kuriomis bus siekiama nacionalinio
  orientacinio
  2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir kitų 2.2 punkte nurodytų tikslų (pavyzdžiui, priemonės, kuriomis populiarinami viešųjų įstaigų pastatų pavyzdžiai ir viešasis pirkimas vadovaujantis efektyvaus energijos vartojimo kriterijais, priemonės, kuriomis skatinamas energijos vartojimo auditas ir populiarinamos energijos naudojimo vadybos sistemos (9), vartotojų informavimo bei mokymo priemonės (10) ir kitos priemonės, kuriomis skatinamas efektyvus energijos vartojimas) (11),

orientacinio

9

10

11

| iv. | kita planuojama politika, priemonės ir programos, kuriomis bus siekiama nacionalinio
  privalomo
  2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir kitų 2.2 punkte nurodytų tikslų (pavyzdžiui, priemonės, kuriomis populiarinami viešųjų įstaigų pastatų pavyzdžiai ir viešasis pirkimas vadovaujantis efektyvaus energijos vartojimo kriterijais, priemonės, kuriomis skatinamas energijos vartojimo auditas ir populiarinamos energijos naudojimo vadybos sistemos (9), vartotojų informavimo bei mokymo priemonės (10) ir kitos priemonės, kuriomis skatinamas efektyvus energijos vartojimas) (11), |
| --- | --- |

iv.

kita planuojama politika, priemonės ir programos, kuriomis bus siekiama nacionalinio
  privalomo
  2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslo ir kitų 2.2 punkte nurodytų tikslų (pavyzdžiui, priemonės, kuriomis populiarinami viešųjų įstaigų pastatų pavyzdžiai ir viešasis pirkimas vadovaujantis efektyvaus energijos vartojimo kriterijais, priemonės, kuriomis skatinamas energijos vartojimo auditas ir populiarinamos energijos naudojimo vadybos sistemos (9), vartotojų informavimo bei mokymo priemonės (10) ir kitos priemonės, kuriomis skatinamas efektyvus energijos vartojimas) (11),

privalomo

9

10

11

Pakeitimas 252

Pakeitimas 252

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.2 punkto iv a papunktis (naujas)

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.2 punkto iv a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iva. | Politikos ir priemonių, kuriomis skatinamas vietos energetikos bendruomenių vaidmuo prisidedant prie i, ii, iii ir iv punktuose nurodytos politikos ir priemonių įgyvendinimo, aprašas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iva.

iva.

Politikos ir priemonių, kuriomis skatinamas vietos energetikos bendruomenių vaidmuo prisidedant prie i, ii, iii ir iv punktuose nurodytos politikos ir priemonių įgyvendinimo, aprašas

Politikos ir priemonių, kuriomis skatinamas vietos energetikos bendruomenių vaidmuo prisidedant prie i, ii, iii ir iv punktuose nurodytos politikos ir priemonių įgyvendinimo, aprašas

Pakeitimas 253

Pakeitimas 253

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.4 punkto 3.4.3 papunkčio ii punktas

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.4 punkto 3.4.3 papunkčio ii punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii. | Priemonės, kuriomis didinamas energetikos sistemos lankstumas energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių atžvilgiu, įskaitant einamosios paros rinkų susiejimą ir tarpsisteminio balansavimo rinkų plėtrą |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii.

Priemonės, kuriomis didinamas energetikos sistemos lankstumas energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių atžvilgiu, įskaitant einamosios paros rinkų susiejimą ir tarpsisteminio balansavimo rinkų plėtrą

| ii. | Priemonės, kuriomis didinamas energetikos sistemos lankstumas energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių atžvilgiu, įskaitant einamosios paros rinkų susiejimą ir tarpsisteminio balansavimo rinkų plėtrą
  , pažangiųjų elektros energijos tinklų ir saugojimo plėtrą, reguliavimą apkrova ir paskirstytą gamybą, taip pat kainodaros korekciją, be kita ko, atliekamą kainų signalais realiuoju laiku |
| --- | --- |

ii.

Priemonės, kuriomis didinamas energetikos sistemos lankstumas energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių atžvilgiu, įskaitant einamosios paros rinkų susiejimą ir tarpsisteminio balansavimo rinkų plėtrą
  , pažangiųjų elektros energijos tinklų ir saugojimo plėtrą, reguliavimą apkrova ir paskirstytą gamybą, taip pat kainodaros korekciją, be kita ko, atliekamą kainų signalais realiuoju laiku

, pažangiųjų elektros energijos tinklų ir saugojimo plėtrą, reguliavimą apkrova ir paskirstytą gamybą, taip pat kainodaros korekciją, be kita ko, atliekamą kainų signalais realiuoju laiku

Pakeitimas 254

Pakeitimas 254

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.4 punkto 3.4.3 papunkčio ii a punktas (naujas)

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.4 punkto 3.4.3 papunkčio ii a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iia. | Priemonės, kuriomis užtikrinamas nediskriminacinis atsinaujinančiosios energijos, reguliavimo apkrova ir saugyklų dalyvavimas, taip pat ir telkimo priemonėmis, visose energetikos rinkose |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iia.

iia.

Priemonės, kuriomis užtikrinamas nediskriminacinis atsinaujinančiosios energijos, reguliavimo apkrova ir saugyklų dalyvavimas, taip pat ir telkimo priemonėmis, visose energetikos rinkose

Priemonės, kuriomis užtikrinamas nediskriminacinis atsinaujinančiosios energijos, reguliavimo apkrova ir saugyklų dalyvavimas, taip pat ir telkimo priemonėmis, visose energetikos rinkose

Pakeitimas 255

Pakeitimas 255

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.4 punkto 3.4.3 papunkčio iii punktas

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.4 punkto 3.4.3 papunkčio iii punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii. | Priemonės,
  kurias taikant pirmiausia priimama bei skirstoma elektros energija
  ,
  pagaminta iš atsinaujinančiųjų
  energijos
  išteklių arba didelio naudingumo kogeneracijos būdu
  , ir
  užkertamas kelias tokios elektros energijos
  tiekimo
  mažinimui arba perskirstymui

   (18) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii.

Priemonės,
  kurias taikant pirmiausia priimama bei skirstoma elektros energija
  ,
  pagaminta iš atsinaujinančiųjų
  energijos
  išteklių arba didelio naudingumo kogeneracijos būdu
  , ir
  užkertamas kelias tokios elektros energijos
  tiekimo
  mažinimui arba perskirstymui

   (18)

kurias taikant pirmiausia priimama bei skirstoma elektros energija

pagaminta iš atsinaujinančiųjų

išteklių arba didelio naudingumo kogeneracijos būdu

užkertamas kelias tokios elektros energijos

mažinimui arba perskirstymui

18

| iii. | Priemonės,
  susijusios su sistemos valdymo taisyklių ir praktikos, kuriomis siekiama didinti sistemos lankstumą
  ,
  pritaikymu; priemonės, susijusios su persiuntimo taisyklių, kuriomis siekiama nacionalinių atsinaujinančiosios energijos ir išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslų, naudojimu; priemonės, susijusios su taisyklių, kuriomis mažinamas ir kompensuojamas atsinaujinančiosios energijos perskirstymas ir tiekimo mažinimas, naudojimu; telkimo skatinimo priemonės

   (18) |
| --- | --- |

iii.

Priemonės,
  susijusios su sistemos valdymo taisyklių ir praktikos, kuriomis siekiama didinti sistemos lankstumą
  ,
  pritaikymu; priemonės, susijusios su persiuntimo taisyklių, kuriomis siekiama nacionalinių atsinaujinančiosios energijos ir išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslų, naudojimu; priemonės, susijusios su taisyklių, kuriomis mažinamas ir kompensuojamas atsinaujinančiosios energijos perskirstymas ir tiekimo mažinimas, naudojimu; telkimo skatinimo priemonės

   (18)

susijusios su sistemos valdymo taisyklių ir praktikos, kuriomis siekiama didinti sistemos lankstumą

pritaikymu; priemonės, susijusios su persiuntimo taisyklių, kuriomis siekiama nacionalinių atsinaujinančiosios energijos ir išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslų, naudojimu; priemonės, susijusios su taisyklių, kuriomis mažinamas ir kompensuojamas atsinaujinančiosios energijos perskirstymas ir tiekimo mažinimas, naudojimu; telkimo skatinimo priemonės

18

Pakeitimas 256

Pakeitimas 256

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.5 a punktas (naujas)

I priedo 1 dalies A skirsnio 3 dalies 3.5 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3.5a. | Principas „svarbiausia — energijos vartojimo efektyvumas“



  Aprašymas, kaip aspektais, politika ir priemonėmis atsižvelgiama į principą „svarbiausia — energijos vartojimo efektyvumas“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.5a.

3.5a.

Principas „svarbiausia — energijos vartojimo efektyvumas“

Aprašymas, kaip aspektais, politika ir priemonėmis atsižvelgiama į principą „svarbiausia — energijos vartojimo efektyvumas“

Aprašymas, kaip aspektais, politika ir priemonėmis atsižvelgiama į principą „svarbiausia — energijos vartojimo efektyvumas“

Pakeitimas 257

Pakeitimas 257

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies B skirsnio 4 dalies 4.4 punkto i papunktis

I priedo 1 dalies B skirsnio 4 dalies 4.4 punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i. | Dabartinis energijos rūšių derinys, vidaus energijos šaltiniai, priklausomumas nuo importo, įskaitant susijusią riziką |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i.

Dabartinis energijos rūšių derinys, vidaus energijos šaltiniai, priklausomumas nuo importo, įskaitant susijusią riziką

| i. | Dabartinis energijos rūšių derinys, vidaus energijos šaltiniai,
  įskaitant reguliavimą apkrova,
  priklausomumas nuo importo, įskaitant susijusią riziką |
| --- | --- |

i.

Dabartinis energijos rūšių derinys, vidaus energijos šaltiniai,
  įskaitant reguliavimą apkrova,
  priklausomumas nuo importo, įskaitant susijusią riziką

įskaitant reguliavimą apkrova,

Pakeitimas 258

Pakeitimas 258

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies B skirsnio 4 dalies 4.6 punkto iii a papunktis (naujas)

I priedo 1 dalies B skirsnio 4 dalies 4.6 punkto iii a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iiia. | Esamas nacionalinių iškastinio kuro subsidijų lygis |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iiia.

iiia.

Esamas nacionalinių iškastinio kuro subsidijų lygis

Esamas nacionalinių iškastinio kuro subsidijų lygis

Pakeitimas 259

Pakeitimas 259

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies B skirsnio 4 dalies 4.6 punkto iv papunktis

I priedo 1 dalies B skirsnio 4 dalies 4.6 punkto iv papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iv. | i–iii
  papunkčiuose nurodytų veiksnių pokyčių prognozė atsižvelgiant į esamą nacionalinę ir ES politiką ir priemones bent iki 2040 m. (įskaitant 2030 m.) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iv.

i–iii
  papunkčiuose nurodytų veiksnių pokyčių prognozė atsižvelgiant į esamą nacionalinę ir ES politiką ir priemones bent iki 2040 m. (įskaitant 2030 m.)

i–iii

| iv. | i–iiia
  papunkčiuose nurodytų veiksnių pokyčių prognozė atsižvelgiant į esamą nacionalinę ir ES politiką ir priemones bent iki 2040 m. (įskaitant 2030 m.) |
| --- | --- |

iv.

i–iiia
  papunkčiuose nurodytų veiksnių pokyčių prognozė atsižvelgiant į esamą nacionalinę ir ES politiką ir priemones bent iki 2040 m. (įskaitant 2030 m.)

i–iiia

Pakeitimas 260

Pakeitimas 260

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies B skirsnio 4 dalies 4.6 a punktas (naujas)

I priedo 1 dalies B skirsnio 4 dalies 4.6 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4.6a. | Principas „svarbiausia — energijos vartojimo efektyvumas“



  Aprašymas, kaip aspektais, politika ir priemonėmis atsižvelgiama į principą „svarbiausia — energijos vartojimo efektyvumas“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.6a.

4.6a.

Principas „svarbiausia — energijos vartojimo efektyvumas“

Aprašymas, kaip aspektais, politika ir priemonėmis atsižvelgiama į principą „svarbiausia — energijos vartojimo efektyvumas“

Aprašymas, kaip aspektais, politika ir priemonėmis atsižvelgiama į principą „svarbiausia — energijos vartojimo efektyvumas“

Pakeitimas 261

Pakeitimas 261

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies B skirsnio 5 dalies pavadinimas

I priedo 1 dalies B skirsnio 5 dalies pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5. | PLANUOJAMOS POLITIKOS IR PRIEMONIŲ (29) POVEIKIO VERTINIMAS |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.

PLANUOJAMOS POLITIKOS IR PRIEMONIŲ (29) POVEIKIO VERTINIMAS

29

| 5. | PLANUOJAMOS POLITIKOS IR PRIEMONIŲ
  BEI INVESTAVIMO STRATEGIJŲ
  POVEIKIO VERTINIMAS (29) |
| --- | --- |

5.

PLANUOJAMOS POLITIKOS IR PRIEMONIŲ
  BEI INVESTAVIMO STRATEGIJŲ
  POVEIKIO VERTINIMAS (29)

BEI INVESTAVIMO STRATEGIJŲ

29

Pakeitimas 262

Pakeitimas 262

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies B skirsnio 5 dalies 5.1 punktas

I priedo 1 dalies B skirsnio 5 dalies 5.1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.1. | 3 skirsnyje aprašytos planuojamos politikos ir
  priemonių
  poveikis energetikos sistemai ir išmetamam ir pašalinamam ŠESD kiekiui, įskaitant palyginimą su prognozėmis pagal esamą politiką ir priemones (kaip aprašyta 4 skirsnyje) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.1.

3 skirsnyje aprašytos planuojamos politikos ir
  priemonių
  poveikis energetikos sistemai ir išmetamam ir pašalinamam ŠESD kiekiui, įskaitant palyginimą su prognozėmis pagal esamą politiką ir priemones (kaip aprašyta 4 skirsnyje)

priemonių

| 5.1. | 3 skirsnyje aprašytos planuojamos politikos
  , priemonių
  ir
  investavimo strategijų
  poveikis energetikos sistemai ir išmetamam ir pašalinamam ŠESD kiekiui, įskaitant palyginimą su prognozėmis pagal esamą politiką ir priemones (kaip aprašyta 4 skirsnyje) |
| --- | --- |

5.1.

3 skirsnyje aprašytos planuojamos politikos
  , priemonių
  ir
  investavimo strategijų
  poveikis energetikos sistemai ir išmetamam ir pašalinamam ŠESD kiekiui, įskaitant palyginimą su prognozėmis pagal esamą politiką ir priemones (kaip aprašyta 4 skirsnyje)

, priemonių

investavimo strategijų

Pakeitimas 263

Pakeitimas 263

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies B skirsnio 5 dalies 5.1 punkto ii papunktis

I priedo 1 dalies B skirsnio 5 dalies 5.1 punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii. | Įvairių politikos krypčių (esamos ir planuojamos politikos ir priemonių sąveika vienoje politinėje sferoje, taip pat esamos ir planuojamos politikos ir priemonių sąveika įvairiose sferose) sąveikos bent iki paskutiniųjų laikotarpio, kurį apima planas, metų vertinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii.

Įvairių politikos krypčių (esamos ir planuojamos politikos ir priemonių sąveika vienoje politinėje sferoje, taip pat esamos ir planuojamos politikos ir priemonių sąveika įvairiose sferose) sąveikos bent iki paskutiniųjų laikotarpio, kurį apima planas, metų vertinimas

| ii. | Įvairių politikos krypčių (esamos ir planuojamos politikos ir priemonių sąveika vienoje politinėje sferoje, taip pat esamos ir planuojamos politikos ir priemonių sąveika įvairiose sferose) sąveikos bent iki paskutiniųjų laikotarpio, kurį apima planas, metų vertinimas
  , ypač siekiant nustatyti tvirtą energijos vartojimo efektyvumo ir (arba) energijos taupymo politikos poveikio energetikos sistemos dydžiui supratimą ir sumažinti nuvertėsiančių investicijų į energijos pasiūlą riziką |
| --- | --- |

ii.

Įvairių politikos krypčių (esamos ir planuojamos politikos ir priemonių sąveika vienoje politinėje sferoje, taip pat esamos ir planuojamos politikos ir priemonių sąveika įvairiose sferose) sąveikos bent iki paskutiniųjų laikotarpio, kurį apima planas, metų vertinimas
  , ypač siekiant nustatyti tvirtą energijos vartojimo efektyvumo ir (arba) energijos taupymo politikos poveikio energetikos sistemos dydžiui supratimą ir sumažinti nuvertėsiančių investicijų į energijos pasiūlą riziką

, ypač siekiant nustatyti tvirtą energijos vartojimo efektyvumo ir (arba) energijos taupymo politikos poveikio energetikos sistemos dydžiui supratimą ir sumažinti nuvertėsiančių investicijų į energijos pasiūlą riziką

Pakeitimas 264

Pakeitimas 264

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies B skirsnio 5 dalies 5.1 punkto ii a papunktis (naujas)

I priedo 1 dalies B skirsnio 5 dalies 5.1 punkto ii a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iia. | Esamų ir planuojamų nacionalinių priemonių ir politikos sąveikos Sąjungos klimato ir energetikos politikos priemonėmis vertinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iia.

iia.

Esamų ir planuojamų nacionalinių priemonių ir politikos sąveikos Sąjungos klimato ir energetikos politikos priemonėmis vertinimas

Esamų ir planuojamų nacionalinių priemonių ir politikos sąveikos Sąjungos klimato ir energetikos politikos priemonėmis vertinimas

Pakeitimas 265

Pakeitimas 265

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies B skirsnio 5 dalies 5.2 a punktas (naujas)

I priedo 1 dalies B skirsnio 5 dalies 5.2 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5.2a | Sveikata ir gerovė









  i. | Padariniai oro kokybei ir susijęs poveikis sveikatai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.2a

5.2a

Sveikata ir gerovė

i.

i.

Padariniai oro kokybei ir susijęs poveikis sveikatai

Padariniai oro kokybei ir susijęs poveikis sveikatai

| ii. | Kitas poveikis sveikatai ir gerovei (pvz., vandens, triukšmo ir kitokia tarša, vaikščiojimo ir važiavimo dviračiu plėtojimas, važinėjimas į darbą ir kiti transporto pokyčiai ir kt.) |
| --- | --- |

ii.

ii.

Kitas poveikis sveikatai ir gerovei (pvz., vandens, triukšmo ir kitokia tarša, vaikščiojimo ir važiavimo dviračiu plėtojimas, važinėjimas į darbą ir kiti transporto pokyčiai ir kt.)

Kitas poveikis sveikatai ir gerovei (pvz., vandens, triukšmo ir kitokia tarša, vaikščiojimo ir važiavimo dviračiu plėtojimas, važinėjimas į darbą ir kiti transporto pokyčiai ir kt.)

Pakeitimas 266

Pakeitimas 266

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies B skirsnio 5 dalies 5.2b punktas (naujas)

I priedo 1 dalies B skirsnio 5 dalies 5.2b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5.2b | Poveikis aplinkai









  i. | Informacija apie bet kokį strateginį poveikio aplinkai vertinimą ar poveikio aplinkai vertinimus, susijusius su strategija ar nacionaliniais planais |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.2b

5.2b

Poveikis aplinkai

i.

i.

Informacija apie bet kokį strateginį poveikio aplinkai vertinimą ar poveikio aplinkai vertinimus, susijusius su strategija ar nacionaliniais planais

Informacija apie bet kokį strateginį poveikio aplinkai vertinimą ar poveikio aplinkai vertinimus, susijusius su strategija ar nacionaliniais planais

| ii. | Su vandeniu susiję aspektai, pvz., vandens paklausa ar gavyba (atsižvelgiant į galimą būsimą klimato kaitą), hidroenergijos ar potvynių energijos poveikis vandens ar jūrų buveinėms ir kt. |
| --- | --- |

ii.

ii.

Su vandeniu susiję aspektai, pvz., vandens paklausa ar gavyba (atsižvelgiant į galimą būsimą klimato kaitą), hidroenergijos ar potvynių energijos poveikis vandens ar jūrų buveinėms ir kt.

Su vandeniu susiję aspektai, pvz., vandens paklausa ar gavyba (atsižvelgiant į galimą būsimą klimato kaitą), hidroenergijos ar potvynių energijos poveikis vandens ar jūrų buveinėms ir kt.

| iii. | Bet kokio didesnio bioenergijos (maistinės kilmės biodegalų, miško biomasės ir kt.) naudojimo skatinimo poveikis aplinkai (ir klimatui) ir sąsaja su pašalinimo strategija žemės naudojimo sektoriuje |
| --- | --- |

iii.

iii.

Bet kokio didesnio bioenergijos (maistinės kilmės biodegalų, miško biomasės ir kt.) naudojimo skatinimo poveikis aplinkai (ir klimatui) ir sąsaja su pašalinimo strategija žemės naudojimo sektoriuje

Bet kokio didesnio bioenergijos (maistinės kilmės biodegalų, miško biomasės ir kt.) naudojimo skatinimo poveikis aplinkai (ir klimatui) ir sąsaja su pašalinimo strategija žemės naudojimo sektoriuje

Pakeitimas 267

Pakeitimas 267

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 1 dalies B skirsnio 5 dalies 5.2c punktas (naujas)

I priedo 1 dalies B skirsnio 5 dalies 5.2c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5.2c | Poveikis investicijoms









  i. | esami investicijų srautai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.2c

5.2c

Poveikis investicijoms

i.

i.

esami investicijų srautai;

esami investicijų srautai;

| ii. | pažangios investicijų prielaidos, susijusios su kiekviena planuojama politika ir priemonėmis, įskaitant planuojamos politikos ir priemonių rizikos profilį; |
| --- | --- |

ii.

ii.

pažangios investicijų prielaidos, susijusios su kiekviena planuojama politika ir priemonėmis, įskaitant planuojamos politikos ir priemonių rizikos profilį;

pažangios investicijų prielaidos, susijusios su kiekviena planuojama politika ir priemonėmis, įskaitant planuojamos politikos ir priemonių rizikos profilį;

| iii. | sektoriaus ar rinkos pavojaus rizikos veiksniai arba kliūtys nacionaliniame (arba makroregioniniame) kontekste |
| --- | --- |

iii.

iii.

sektoriaus ar rinkos pavojaus rizikos veiksniai arba kliūtys nacionaliniame (arba makroregioniniame) kontekste

sektoriaus ar rinkos pavojaus rizikos veiksniai arba kliūtys nacionaliniame (arba makroregioniniame) kontekste

| iv. | papildomos viešosios finansinės paramos ar išteklių, skirtų iii punkte nustatytoms spragoms užpildyti, analizė; |
| --- | --- |

iv.

iv.

papildomos viešosios finansinės paramos ar išteklių, skirtų iii punkte nustatytoms spragoms užpildyti, analizė;

papildomos viešosios finansinės paramos ar išteklių, skirtų iii punkte nustatytoms spragoms užpildyti, analizė;

| v. | kokybinis investuotojų pasitikėjimo vertinimas, įskaitant projekto bazės matomumą ir investavimo galimybių gyvybingumą ar patrauklumą; |
| --- | --- |

v.

v.

kokybinis investuotojų pasitikėjimo vertinimas, įskaitant projekto bazės matomumą ir investavimo galimybių gyvybingumą ar patrauklumą;

kokybinis investuotojų pasitikėjimo vertinimas, įskaitant projekto bazės matomumą ir investavimo galimybių gyvybingumą ar patrauklumą;

| vi. | ankstesnių metų apžvalga, atsižvelgiant į prielaidas, pažangų požiūrį, įskaitant esminius veiksnius, su kuriais susiduria investuotojai. |
| --- | --- |

vi.

vi.

ankstesnių metų apžvalga, atsižvelgiant į prielaidas, pažangų požiūrį, įskaitant esminius veiksnius, su kuriais susiduria investuotojai.

ankstesnių metų apžvalga, atsižvelgiant į prielaidas, pažangų požiūrį, įskaitant esminius veiksnius, su kuriais susiduria investuotojai.

Pakeitimas 294/rev

Pakeitimas 294/rev

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I a priedas (naujas)

I a priedas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | |
| | 4 straipsnio a punkto 2 papunkčio antroje pastraipoje nurodytą trajektoriją sudaro šie atskaitos taškai: |
| | S2020 +0,20 (S2030 – S2020), kaip (2021–2022 m.) laikotarpio vidurkis, |
| | S2020 +0,45 (S2030 – S2020), kaip (2023–2025 m.) laikotarpio vidurkis, taip pat |
| | S2020 +0,70 (S2030 – S2020), kaip (2025–2027 m.) laikotarpio vidurkis, |
| | kai: |
| | S2020 = tos valstybės narės 2020 m. tikslinis rodiklis pagal Direktyvos .../... [naujos redakcijos Direktyva 2009/28/EB, parengta pagal pasiūlymą COM(2016)0767] 3 straipsnį ir I priedo A dalį, |
| | taip pat |
| | S2030 = tos valstybės narės tikslinis rodiklis 2030 m. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4 straipsnio a punkto 2 papunkčio antroje pastraipoje nurodytą trajektoriją sudaro šie atskaitos taškai:

4 straipsnio a punkto 2 papunkčio antroje pastraipoje nurodytą trajektoriją sudaro šie atskaitos taškai:

S2020 +0,20 (S2030 – S2020), kaip (2021–2022 m.) laikotarpio vidurkis,

S2020 +0,20 (S2030 – S2020), kaip (2021–2022 m.) laikotarpio vidurkis,

S2020 +0,45 (S2030 – S2020), kaip (2023–2025 m.) laikotarpio vidurkis, taip pat

S2020 +0,45 (S2030 – S2020), kaip (2023–2025 m.) laikotarpio vidurkis, taip pat

S2020 +0,70 (S2030 – S2020), kaip (2025–2027 m.) laikotarpio vidurkis,

S2020 +0,70 (S2030 – S2020), kaip (2025–2027 m.) laikotarpio vidurkis,

kai:

kai:

S2020 = tos valstybės narės 2020 m. tikslinis rodiklis pagal Direktyvos .../... [naujos redakcijos Direktyva 2009/28/EB, parengta pagal pasiūlymą COM(2016)0767] 3 straipsnį ir I priedo A dalį,

S2020 = tos valstybės narės 2020 m. tikslinis rodiklis pagal Direktyvos .../... [naujos redakcijos Direktyva 2009/28/EB, parengta pagal pasiūlymą COM(2016)0767] 3 straipsnį ir I priedo A dalį,

taip pat

taip pat

S2030 = tos valstybės narės tikslinis rodiklis 2030 m.

S2030 = tos valstybės narės tikslinis rodiklis 2030 m.

Pakeitimas 270

Pakeitimas 270

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 1 dalies b punktas

II priedo 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | į skaičiavimą neįtrauktos transporto sektoriuje vartojamos energijos pardavimo apimtis [ktne]; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

į skaičiavimą neįtrauktos transporto sektoriuje vartojamos energijos pardavimo apimtis [ktne];

| b) | į skaičiavimą neįtrauktos transporto sektoriuje vartojamos energijos pardavimo apimtis [ktne]
  (jei yra)
  ; |
| --- | --- |

b)

į skaičiavimą neįtrauktos transporto sektoriuje vartojamos energijos pardavimo apimtis [ktne]
  (jei yra)
  ;

(jei yra)

Pakeitimas 271

Pakeitimas 271

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 1 dalies c punktas

II priedo 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | į skaičiavimą neįtrauktos sau pasigamintos energijos kiekis [ktne]; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

į skaičiavimą neįtrauktos sau pasigamintos energijos kiekis [ktne];

| c) | į skaičiavimą neįtrauktos sau pasigamintos energijos kiekis [ktne]
  (jei yra)
  ; |
| --- | --- |

c)

į skaičiavimą neįtrauktos sau pasigamintos energijos kiekis [ktne]
  (jei yra)
  ;

(jei yra)

Pakeitimas 272

Pakeitimas 272

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 1 dalies f punkto įžanginė dalis

II priedo 1 dalies f punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | Direktyvos 2012/27/ES 7 straipsnio 2 ir 3 dalių b, c, d ir e punktuose nurodytų išimčių taikymas: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

Direktyvos 2012/27/ES 7 straipsnio 2 ir 3 dalių b, c, d ir e punktuose nurodytų išimčių taikymas:

Direktyvos 2012/27/ES 7 straipsnio 2 ir 3 dalių b, c, d ir e punktuose nurodytų išimčių taikymas:

| f) | energijos pardavimo apimtis arba sutaupytas energijos kiekis [ktne], kuriems taikoma išimtis pagal Direktyvos 2012/27/ES 7 straipsnio 2 ir 3 dalis; |
| --- | --- |

f)

energijos pardavimo apimtis arba sutaupytas energijos kiekis [ktne], kuriems taikoma išimtis pagal Direktyvos 2012/27/ES 7 straipsnio 2 ir 3 dalis;

energijos pardavimo apimtis arba sutaupytas energijos kiekis [ktne], kuriems taikoma išimtis pagal Direktyvos 2012/27/ES 7 straipsnio 2 ir 3 dalis;

Pakeitimas 274

Pakeitimas 274

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 1 dalies f punkto ii papunktis

II priedo 1 dalies f punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | pagal c punktą energijos transformavimo, skirstymo ir perdavimo sektoriuose sutaupytas energijos kiekis [ktne], |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

ii)

pagal c punktą energijos transformavimo, skirstymo ir perdavimo sektoriuose sutaupytas energijos kiekis [ktne],

pagal c punktą energijos transformavimo, skirstymo ir perdavimo sektoriuose sutaupytas energijos kiekis [ktne],

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 275

Pakeitimas 275

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 1 dalies f punkto iii papunktis

II priedo 1 dalies f punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | pagal d punktą sutaupytas energijos kiekis [ktne], gautas taikant atskirus naujus veiksmus, kurie įgyvendinami nuo 2008 m. gruodžio 31 d. ir kurie toliau turės poveikį 2020 ir tolesniais metais, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii)

iii)

pagal d punktą sutaupytas energijos kiekis [ktne], gautas taikant atskirus naujus veiksmus, kurie įgyvendinami nuo 2008 m. gruodžio 31 d. ir kurie toliau turės poveikį 2020 ir tolesniais metais,

pagal d punktą sutaupytas energijos kiekis [ktne], gautas taikant atskirus naujus veiksmus, kurie įgyvendinami nuo 2008 m. gruodžio 31 d. ir kurie toliau turės poveikį 2020 ir tolesniais metais,

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 276

Pakeitimas 276

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 1 dalies f punkto iv papunktis

II priedo 1 dalies f punkto iv papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iv) | pagal e punktą pastatuose arba ant pastatų sau pasigamintos energijos kiekis [ktne], gautas taikant politikos priemones, kuriomis skatinamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos naujų technologijų diegimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iv)

iv)

pagal e punktą pastatuose arba ant pastatų sau pasigamintos energijos kiekis [ktne], gautas taikant politikos priemones, kuriomis skatinamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos naujų technologijų diegimas;

pagal e punktą pastatuose arba ant pastatų sau pasigamintos energijos kiekis [ktne], gautas taikant politikos priemones, kuriomis skatinamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos naujų technologijų diegimas;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 277

Pakeitimas 277

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II a priedas (naujas)

II a priedas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | STRATEGIJŲ PLĖTOJIMO APŽVALGA IR PROCESAS |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

1.

STRATEGIJŲ PLĖTOJIMO APŽVALGA IR PROCESAS

| 1.1. | Santrauka |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Santrauka

| 1.2. | Kontekstas |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Kontekstas

| 1.2.1. | Ilgalaikių strategijų nacionalinis, ES ir tarptautinis politinis kontekstas |
| --- | --- |

1.2.1.

1.2.1.

Ilgalaikių strategijų nacionalinis, ES ir tarptautinis politinis kontekstas

| 1.2.2. | Teisinis kontekstas |
| --- | --- |

1.2.2.

1.2.2.

Teisinis kontekstas

| 1.3. | Konsultacijos |
| --- | --- |

1.3.

1.3.

Konsultacijos

| 1.3.1. | Konsultacijų su visuomene ir suinteresuotaisiais subjektais (nacionaliniais parlamentais, vietos ir regionų, viešaisiais ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais) |
| --- | --- |

1.3.1.

1.3.1.

Konsultacijų su visuomene ir suinteresuotaisiais subjektais (nacionaliniais parlamentais, vietos ir regionų, viešaisiais ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais)

| 1.3.2. | Konsultacijos su kitomis valstybėmis narėmis, trečiosiomis valstybėmis ir ES institucijomis |
| --- | --- |

1.3.2.

1.3.2.

Konsultacijos su kitomis valstybėmis narėmis, trečiosiomis valstybėmis ir ES institucijomis

| 2. | NACIONALINĖS ILAGALAIKĖS KLIMATO IR ENERGETIKOS STRATEGIJOS |
| --- | --- |

2.

2.

NACIONALINĖS ILAGALAIKĖS KLIMATO IR ENERGETIKOS STRATEGIJOS

| 2.1. | VISO IŠMETAMO ŠESD KIEKIO SUMAŽINIMAS IR ABSORBENTAIS PAŠALINAMO JŲ KIEKIO PADIDINIMAS |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

VISO IŠMETAMO ŠESD KIEKIO SUMAŽINIMAS IR ABSORBENTAIS PAŠALINAMO JŲ KIEKIO PADIDINIMAS

| 2.1.1. | Anglies dioksido biudžetas iki 2100 m., atitinkantis Paryžiaus susitarimą |
| --- | --- |

2.1.1.

2.1.1.

Anglies dioksido biudžetas iki 2100 m., atitinkantis Paryžiaus susitarimą

| 2.1.2. | Ekonomiškai efektyvaus nulinio (ne vėliau kaip 2050 m.) ir neigiamo (nedelsiant po 2050 m.) grynojo išmetamo ŠESD kiekio siekimo trajektorija |
| --- | --- |

2.1.2.

2.1.2.

Ekonomiškai efektyvaus nulinio (ne vėliau kaip 2050 m.) ir neigiamo (nedelsiant po 2050 m.) grynojo išmetamo ŠESD kiekio siekimo trajektorija

| 2.1.3. | 2030 m. nacionalinis tikslinis rodiklis ir pagrindiniai orientyrai bent 2040 m. ir 2050 m., suderinti su 2.1.2 punkte nurodytomis trajektorijomis |
| --- | --- |

2.1.3.

2.1.3.

2030 m. nacionalinis tikslinis rodiklis ir pagrindiniai orientyrai bent 2040 m. ir 2050 m., suderinti su 2.1.2 punkte nurodytomis trajektorijomis

| 2.1.4. | Tarptautinis aspektas |
| --- | --- |

2.1.4.

2.1.4.

Tarptautinis aspektas

| 2.1.5. | Ilgalaikiai prisitaikymo tikslai |
| --- | --- |

2.1.5.

2.1.5.

Ilgalaikiai prisitaikymo tikslai

| 2.2. | ATSINAUJINANČIŲJŲ IŠTEKLIŲ ENERGIJA |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

ATSINAUJINANČIŲJŲ IŠTEKLIŲ ENERGIJA

| 2.2.1. | Trajektorija, kad iki 2050 m. būtų pasiektas atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais grindžiamos energetikos sistemos vyravimas bendrame galutiniame energijos suvartojime |
| --- | --- |

2.2.1.

2.2.1.

Trajektorija, kad iki 2050 m. būtų pasiektas atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais grindžiamos energetikos sistemos vyravimas bendrame galutiniame energijos suvartojime

| 2.2.2. | Nacionalinis atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies bendrame galutiniame energijos suvartojime 2030 m. tikslinis rodiklis ir pagrindiniai orientyrai bent 2035 m., 2040 m. ir 2045 m., suderinti su 2.2.2 punkte nurodytomis trajektorijomis |
| --- | --- |

2.2.2.

2.2.2.

Nacionalinis atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies bendrame galutiniame energijos suvartojime 2030 m. tikslinis rodiklis ir pagrindiniai orientyrai bent 2035 m., 2040 m. ir 2045 m., suderinti su 2.2.2 punkte nurodytomis trajektorijomis

| 2.3. | ENERGIJOS VARTOJIMO EFEKTYVUMAS |
| --- | --- |

2.3.

2.3.

ENERGIJOS VARTOJIMO EFEKTYVUMAS

| 2.3.1. | Labiausiai energijos vartojimo efektyvumu grindžiamos ekonomikos pasiekimo iki 2050 m. trajektorija, laikantis 2.1.2 ir 2.2.1 punktuose nurodytų tikslų |
| --- | --- |

2.3.1.

2.3.1.

Labiausiai energijos vartojimo efektyvumu grindžiamos ekonomikos pasiekimo iki 2050 m. trajektorija, laikantis 2.1.2 ir 2.2.1 punktuose nurodytų tikslų

| 2.3.2. | Nacionalinis energijos vartojimo efektyvumo tikslas, išreikštas absoliučiu pirminės energijos vartojimo ir galutinės energijos vartojimo lygiu 2030 m., ir orientyrai bent 2035 m., 2040 m. ir 2045 m. |
| --- | --- |

2.3.2.

2.3.2.

Nacionalinis energijos vartojimo efektyvumo tikslas, išreikštas absoliučiu pirminės energijos vartojimo ir galutinės energijos vartojimo lygiu 2030 m., ir orientyrai bent 2035 m., 2040 m. ir 2045 m.

| 3. | SEKTORIŲ STRATEGIJOS |
| --- | --- |

3.

3.

SEKTORIŲ STRATEGIJOS

| 3.1. | Energetikos sistema |
| --- | --- |

3.1.

3.1.

Energetikos sistema

| 3.1.1. | Galima paklausa ateityje pagal energijos nešiklį |
| --- | --- |

3.1.1.

3.1.1.

Galima paklausa ateityje pagal energijos nešiklį

| 3.1.2. | Galimas būsimas gamybos pajėgumas, įskaitant centralizuotą ir paskirstytą kaupimą pagal technologiją |
| --- | --- |

3.1.2.

3.1.2.

Galimas būsimas gamybos pajėgumas, įskaitant centralizuotą ir paskirstytą kaupimą pagal technologiją

| 3.1.3. | Numatoma ar tikėtina būsima išmetamo teršalų kiekio trajektorija arba intervalas |
| --- | --- |

3.1.3.

3.1.3.

Numatoma ar tikėtina būsima išmetamo teršalų kiekio trajektorija arba intervalas

| 3.1.4. | Energijos vartojimo efektyvumo, paklausos lankstumo ir energijos suvartojimo pagrindinių veiksnių ir jų raidos nuo 2021 m. ir vėliau aprašymas |
| --- | --- |

3.1.4.

3.1.4.

Energijos vartojimo efektyvumo, paklausos lankstumo ir energijos suvartojimo pagrindinių veiksnių ir jų raidos nuo 2021 m. ir vėliau aprašymas

| 3.1.5. | Politikos ir priemonių, numatytų siekiant įgyvendinti atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais grindžiamos energetikos sistemos, nurodytos 2.2.1 punkte, vyravimą bendrame galutinio energijos suvartojime ir didžiausio energijos vartojimo efektyvumo ir lankstumo ekonomikos iki 2050 m., aprašymas, be kita ko, trajektorijos pagal technologijas |
| --- | --- |

3.1.5.

3.1.5.

Politikos ir priemonių, numatytų siekiant įgyvendinti atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais grindžiamos energetikos sistemos, nurodytos 2.2.1 punkte, vyravimą bendrame galutinio energijos suvartojime ir didžiausio energijos vartojimo efektyvumo ir lankstumo ekonomikos iki 2050 m., aprašymas, be kita ko, trajektorijos pagal technologijas

| 3.2. | Pramonė |
| --- | --- |

3.2.

3.2.

Pramonė

| 3.2.1. | Numatomos teršalų išmetimo trajektorijos pagal sektorius ir energijos tiekimo šaltinius |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

Numatomos teršalų išmetimo trajektorijos pagal sektorius ir energijos tiekimo šaltinius

| 3.2.2. | Priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo galimybės arba politikos metodai ir dabartiniai tiksliniai rodikliai, planai ar strategijos, įskaitant elektrifikaciją, alternatyviuosius degalus, energijos vartojimo efektyvumo priemones ir kt. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.2.2.

Priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo galimybės arba politikos metodai ir dabartiniai tiksliniai rodikliai, planai ar strategijos, įskaitant elektrifikaciją, alternatyviuosius degalus, energijos vartojimo efektyvumo priemones ir kt.

| 3.3. | Pastatai |
| --- | --- |

3.3.

3.3.

Pastatai

| 3.3.1. | Numatoma energijos paklausa pastatuose, suskirstytuose pagal pastatų kategoriją, įskaitant komercinius, gyvenamuosius ir viešųjų įstaigų pastatus |
| --- | --- |

3.3.1.

3.3.1.

Numatoma energijos paklausa pastatuose, suskirstytuose pagal pastatų kategoriją, įskaitant komercinius, gyvenamuosius ir viešųjų įstaigų pastatus

| 3.3.2. | Būsimi energijos tiekimo šaltiniai |
| --- | --- |

3.3.2.

3.3.2.

Būsimi energijos tiekimo šaltiniai

| 3.3.3. | Energijos paklausos mažinimo galimybės vykdant esamų pastatų renovaciją ir susijusi nauda visuomenei, ekonomikai ir aplinkai |
| --- | --- |

3.3.3.

3.3.3.

Energijos paklausos mažinimo galimybės vykdant esamų pastatų renovaciją ir susijusi nauda visuomenei, ekonomikai ir aplinkai

| 3.3.4. | Politikos priemonės, kuriomis skatinama esamo pastatų fondo renovacija |
| --- | --- |

3.3.4.

3.3.4.

Politikos priemonės, kuriomis skatinama esamo pastatų fondo renovacija

| 3.4. | Transportas |
| --- | --- |

3.4.

3.4.

Transportas

| 3.4.1. | Numatomas išmetamas teršalų kiekis ir energijos šaltiniai pagal transporto rūšį (pvz., automobiliai ir furgonai, sunkiosios kelių transporto priemonės, laivyba, aviacija, geležinkeliai) |
| --- | --- |

3.4.1.

3.4.1.

Numatomas išmetamas teršalų kiekis ir energijos šaltiniai pagal transporto rūšį (pvz., automobiliai ir furgonai, sunkiosios kelių transporto priemonės, laivyba, aviacija, geležinkeliai)

| 3.4.2. | Priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo galimybės ar politikos metodai |
| --- | --- |

3.4.2.

3.4.2.

Priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo galimybės ar politikos metodai

| 3.5. | Žemės ūkis ir žemės naudojimas, žemės naudojimo keitimas ir miškininkystė (LULUCF) |
| --- | --- |

3.5.

3.5.

Žemės ūkis ir žemės naudojimas, žemės naudojimo keitimas ir miškininkystė (LULUCF)

| 3.5.1. | Esamas išmetamų teršalų kiekis iš visų šaltinių ir atskirų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, |
| --- | --- |

3.5.1.

3.5.1.

Esamas išmetamų teršalų kiekis iš visų šaltinių ir atskirų šiltnamio efektą sukeliančių dujų,

| 3.5.2. | Išmetamo teršalų kiekio mažinimo galimybės ir politikos priemonės, kuriomis išlaikomi ir didinami absorbentai, įskaitant nacionalinius tikslus ar uždavinius |
| --- | --- |

3.5.2.

3.5.2.

Išmetamo teršalų kiekio mažinimo galimybės ir politikos priemonės, kuriomis išlaikomi ir didinami absorbentai, įskaitant nacionalinius tikslus ar uždavinius

| 3.5.3. | Sąsajos su žemės ūkio ir kaimo plėtros politika |
| --- | --- |

3.5.3.

3.5.3.

Sąsajos su žemės ūkio ir kaimo plėtros politika

| 3.6. | Tarpsektorinės strategijos elementai ir kiti susiję sektoriai |
| --- | --- |

3.6.

3.6.

Tarpsektorinės strategijos elementai ir kiti susiję sektoriai

| 4. | FINANSAVIMAS |
| --- | --- |

4.

4.

FINANSAVIMAS

| 4.1. | Numatomos reikiamos investicijos |
| --- | --- |

4.1.

4.1.

Numatomos reikiamos investicijos

| 4.2. | Politika ir priemonės, susijusios su viešųjų finansų naudojimą ir privačių investicijų skatinimu |
| --- | --- |

4.2.

4.2.

Politika ir priemonės, susijusios su viešųjų finansų naudojimą ir privačių investicijų skatinimu

| 4.3. | Susijusių mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų strategijos |
| --- | --- |

4.3.

4.3.

Susijusių mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų strategijos

| 5. | ANALIZĖS PAGRINDAS IR SOCIALINIS IR EKONOMINIS POVEIKIS |
| --- | --- |

5.

5.

ANALIZĖS PAGRINDAS IR SOCIALINIS IR EKONOMINIS POVEIKIS

| 5.1. | Strategijos plėtojimui naudotas modeliavimas, scenarijai ir analizė |
| --- | --- |

5.1.

5.1.

Strategijos plėtojimui naudotas modeliavimas, scenarijai ir analizė

| 5.2. | Poveikis konkurencingumui ir ekonomikai |
| --- | --- |

5.2.

5.2.

Poveikis konkurencingumui ir ekonomikai

| 5.3. | Poveikis sveikatai, aplinkai ir visuomenei |
| --- | --- |

5.3.

5.3.

Poveikis sveikatai, aplinkai ir visuomenei

| 5.4. | Strategija, kuria užtikrinamas ilgalaikis 3 skirsnyje nurodytų sektorių atsparumas |
| --- | --- |

5.4.

5.4.

Strategija, kuria užtikrinamas ilgalaikis 3 skirsnyje nurodytų sektorių atsparumas

| 6. | Priedai (prireikus) |
| --- | --- |

6.

6.

Priedai (prireikus)

| 6.1. | Pagalbinė analizė |
| --- | --- |

6.1.

6.1.

Pagalbinė analizė

| 6.1.1. | Informacija apie visą 2050 m. modeliavimą (įskaitant prielaidas) ir (arba) kiekybinę analizę, rodiklius ir kt. |
| --- | --- |

6.1.1.

6.1.1.

Informacija apie visą 2050 m. modeliavimą (įskaitant prielaidas) ir (arba) kiekybinę analizę, rodiklius ir kt.

| 6.1.2. | Duomenų lentelės ir kiti techniniai priedai |
| --- | --- |

6.1.2.

6.1.2.

Duomenų lentelės ir kiti techniniai priedai

| 6.2. | Kiti šaltiniai |
| --- | --- |

6.2.

6.2.

Kiti šaltiniai

Pakeitimas 278

Pakeitimas 278

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1 dalies n punktas

III priedo 1 dalies n punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| n) | informacija apie valstybės narės ketinimą pasinaudoti Reglamento [] [ESR] 5 straipsnio 4 ir 5 dalyse numatytomis lankstumo priemonėmis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

n)

informacija apie valstybės narės ketinimą pasinaudoti Reglamento [] [ESR] 5 straipsnio 4 ir 5 dalyse numatytomis lankstumo priemonėmis.

| n) | informacija apie valstybės narės ketinimą pasinaudoti Reglamento [] [ESR] 5 straipsnio 4 ir 5 dalyse
  bei 7 straipsnyje
  numatytomis lankstumo priemonėmis
  bei įplaukų naudojimu pagal 5 straipsnio 5a dalį
  . |
| --- | --- |

n)

informacija apie valstybės narės ketinimą pasinaudoti Reglamento [] [ESR] 5 straipsnio 4 ir 5 dalyse
  bei 7 straipsnyje
  numatytomis lankstumo priemonėmis
  bei įplaukų naudojimu pagal 5 straipsnio 5a dalį
  .

bei 7 straipsnyje

bei įplaukų naudojimu pagal 5 straipsnio 5a dalį

Pakeitimas 279

Pakeitimas 279

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VII priedo 1 dalies m punkto 1 papunkčio a punktas

VII priedo 1 dalies m punkto 1 papunkčio a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | energijai gaminti tiesiogiai naudojama pirminė miško biomasė: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

energijai gaminti tiesiogiai naudojama pirminė miško biomasė:

| a) | energijai
  arba apdorotam medienos kurui
  gaminti tiesiogiai naudojama pirminė miško biomasė: |
| --- | --- |

a)

energijai
  arba apdorotam medienos kurui
  gaminti tiesiogiai naudojama pirminė miško biomasė:

arba apdorotam medienos kurui

Pakeitimas 280

Pakeitimas 280

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VII priedo 1 dalies m punkto 1 papunkčio a punkto iii papunktis

VII priedo 1 dalies m punkto 1 papunkčio a punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | apvalioji mediena (atskirai pramoninė apvalioji mediena ir malkinė mediena), |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii)

apvalioji mediena (atskirai pramoninė apvalioji mediena ir malkinė mediena),

| iii) | apvalioji mediena (atskirai pramoninė apvalioji mediena
  , ikiprekybinio etapo retinimo mediena
  ir malkinė mediena), |
| --- | --- |

iii)

apvalioji mediena (atskirai pramoninė apvalioji mediena
  , ikiprekybinio etapo retinimo mediena
  ir malkinė mediena),

, ikiprekybinio etapo retinimo mediena

Pakeitimas 281

Pakeitimas 281

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VII priedo 1 dalies m punkto 2 papunkčio b a punktas (naujas)

VII priedo 1 dalies m punkto 2 papunkčio b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | mėšlas, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

mėšlas,

mėšlas,

Pakeitimas 282

Pakeitimas 282

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VII priedo 2 dalies b punktas

VII priedo 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | taikant Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7 straipsnį sutaupytas energijos kiekis X-3 ir X-2 metais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

taikant Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7 straipsnį sutaupytas energijos kiekis X-3 ir X-2 metais;

| b) | taikant Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7 straipsnį sutaupytas
  bendras
  energijos kiekis X-3 ir X-2 metais
  , taip pat: |
| --- | --- |

b)

taikant Direktyvos 2012/27/ES [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7 straipsnį sutaupytas
  bendras
  energijos kiekis X-3 ir X-2 metais
  , taip pat:

bendras

, taip pat:

| | i) | kiekviena politikos sritimi, priemone ir individualiais veiksmais sutaupytas energijos kiekis; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

kiekviena politikos sritimi, priemone ir individualiais veiksmais sutaupytas energijos kiekis;

kiekviena politikos sritimi, priemone ir individualiais veiksmais sutaupytas energijos kiekis;

| | ii) | paaiškinimas, kaip ir kokiais duomenimis remiantis nustatytas šis sutaupytas kiekis |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

paaiškinimas, kaip ir kokiais duomenimis remiantis nustatytas šis sutaupytas kiekis

paaiškinimas, kaip ir kokiais duomenimis remiantis nustatytas šis sutaupytas kiekis

| | iii) | paaiškinimas dėl to, ar valstybė narė iki laikotarpio pabaigos, kuris nurodytas Direktyvos 2012/27/ES [pakeistos pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7 straipsnyje, yra pasirengusi pasiekti bendrą reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį. Jeigu valstybė narė nėra pasirengusi jį pasiekti, ji turi pateikti papildomą paaiškinimą dėl taisomųjų priemonių, kurių ji ketina imtis, kad būtų sutaupytas šis kiekis; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

paaiškinimas dėl to, ar valstybė narė iki laikotarpio pabaigos, kuris nurodytas Direktyvos 2012/27/ES [pakeistos pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7 straipsnyje, yra pasirengusi pasiekti bendrą reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį. Jeigu valstybė narė nėra pasirengusi jį pasiekti, ji turi pateikti papildomą paaiškinimą dėl taisomųjų priemonių, kurių ji ketina imtis, kad būtų sutaupytas šis kiekis;

paaiškinimas dėl to, ar valstybė narė iki laikotarpio pabaigos, kuris nurodytas Direktyvos 2012/27/ES [pakeistos pagal pasiūlymą COM(2016)0761] 7 straipsnyje, yra pasirengusi pasiekti bendrą reikalaujamą sutaupyti energijos kiekį. Jeigu valstybė narė nėra pasirengusi jį pasiekti, ji turi pateikti papildomą paaiškinimą dėl taisomųjų priemonių, kurių ji ketina imtis, kad būtų sutaupytas šis kiekis;

| | iv) | jeigu į pažangos ataskaitą įtrauktos priemonės skiriasi nuo į valstybės narės pranešimą įtrauktų priemonių, pateikiamas pagrindimas; |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

jeigu į pažangos ataskaitą įtrauktos priemonės skiriasi nuo į valstybės narės pranešimą įtrauktų priemonių, pateikiamas pagrindimas;

jeigu į pažangos ataskaitą įtrauktos priemonės skiriasi nuo į valstybės narės pranešimą įtrauktų priemonių, pateikiamas pagrindimas;

Pakeitimas 283

Pakeitimas 283

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VIII priedo b punktas

VIII priedo b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | biomasės gamybos ir naudojimo poveikis tvarumui Sąjungoje ir trečiosiose šalyse, įskaitant poveikį biologinei įvairovei; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

biomasės gamybos ir naudojimo poveikis tvarumui Sąjungoje ir trečiosiose šalyse, įskaitant poveikį biologinei įvairovei;

| b) | biomasės gamybos ir naudojimo poveikis tvarumui Sąjungoje ir trečiosiose šalyse, įskaitant poveikį biologinei įvairovei
  , vandens ir oro kokybei bei žemės naudojimo teisėms, deramai atsižvelgiant į Direktyvoje 2008/98/EB nustatytus atliekų hierarchijos principus
  ; |
| --- | --- |

b)

biomasės gamybos ir naudojimo poveikis tvarumui Sąjungoje ir trečiosiose šalyse, įskaitant poveikį biologinei įvairovei
  , vandens ir oro kokybei bei žemės naudojimo teisėms, deramai atsižvelgiant į Direktyvoje 2008/98/EB nustatytus atliekų hierarchijos principus
  ;

, vandens ir oro kokybei bei žemės naudojimo teisėms, deramai atsižvelgiant į Direktyvoje 2008/98/EB nustatytus atliekų hierarchijos principus

Pakeitimas 284

Pakeitimas 284

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VIII priedo f punktas

VIII priedo f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | nacionalinės priemonės, kurių, laikydamosi [naujos Direktyvos 2009/28/EB redakcijos, parengtos pagal pasiūlymą COM(2016)0767] 26 straipsnio 2–7 dalyse nustatytų tvarumo ir išmetamo ŠESD kiekio mažinimo kriterijų ir siekdamos apsaugoti dirvožemį, vandenį bei orą, ėmėsi trečiosios šalys bei valstybės narės, kuriose yra
  svarbūs
  Sąjungoje vartojamų biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro šaltiniai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

nacionalinės priemonės, kurių, laikydamosi [naujos Direktyvos 2009/28/EB redakcijos, parengtos pagal pasiūlymą COM(2016)0767] 26 straipsnio 2–7 dalyse nustatytų tvarumo ir išmetamo ŠESD kiekio mažinimo kriterijų ir siekdamos apsaugoti dirvožemį, vandenį bei orą, ėmėsi trečiosios šalys bei valstybės narės, kuriose yra
  svarbūs
  Sąjungoje vartojamų biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro šaltiniai.

svarbūs

| f) | nacionalinės priemonės, kurių, laikydamosi [naujos Direktyvos 2009/28/EB redakcijos, parengtos pagal pasiūlymą COM(2016)0767] 26 straipsnio 2–7 dalyse nustatytų tvarumo ir išmetamo ŠESD kiekio mažinimo kriterijų ir siekdamos apsaugoti dirvožemį, vandenį bei orą, ėmėsi trečiosios šalys bei valstybės narės, kuriose yra Sąjungoje vartojamų biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro
  žaliavų
  šaltiniai. |
| --- | --- |

f)

nacionalinės priemonės, kurių, laikydamosi [naujos Direktyvos 2009/28/EB redakcijos, parengtos pagal pasiūlymą COM(2016)0767] 26 straipsnio 2–7 dalyse nustatytų tvarumo ir išmetamo ŠESD kiekio mažinimo kriterijų ir siekdamos apsaugoti dirvožemį, vandenį bei orą, ėmėsi trečiosios šalys bei valstybės narės, kuriose yra Sąjungoje vartojamų biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro
  žaliavų
  šaltiniai.

žaliavų

Pakeitimas 285

Pakeitimas 285

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VIII priedo f a punktas (naujas)

VIII priedo f a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fa) | bioenergijos tvarumo kriterijų, kurie apibrėžti Direktyvoje (ES) .../... [Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje], veiksmingumo mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, saugant anglies absorbentus, biologinę įvairovę, aprūpinimą maistu ir tautų žemės naudojimo teises vertinimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

fa)

fa)

bioenergijos tvarumo kriterijų, kurie apibrėžti Direktyvoje (ES) .../... [Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje], veiksmingumo mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, saugant anglies absorbentus, biologinę įvairovę, aprūpinimą maistu ir tautų žemės naudojimo teises vertinimas.

bioenergijos tvarumo kriterijų, kurie apibrėžti Direktyvoje (ES) .../... [Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje], veiksmingumo mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, saugant anglies absorbentus, biologinę įvairovę, aprūpinimą maistu ir tautų žemės naudojimo teises vertinimas.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingiems komitetams, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0402/2017).

1

(14)  2014 m. spalio 23 d. ir 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (EUCO 169/14).

14

(14)  2014 m. spalio 23 d. ir 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvados (EUCO 169/14).

14

(16)  2015 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvados (dok. Nr. 14632/15).

16

(16)  2015 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvados (dok. Nr. 14632/15).

16

(18)  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/81/EB dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų (OL L 309, 2001 11 27, p. 22).

18

(18)  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/81/EB dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų (OL L 309, 2001 11 27, p. 22).

18

(24)  2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo (OL L 197, 2001 7 21, p. 30).

24

(24)  2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo (OL L 197, 2001 7 21, p. 30).

24

(27)  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos, panaikinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiantį Europos Bendrijų statistikos programų komitetą (OL L 87, 2009 3 31, p. 164).

27

(27)  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos, panaikinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiantį Europos Bendrijų statistikos programų komitetą (OL L 87, 2009 3 31, p. 164).

27

(1a)  
  2016 m. birželio 2 d. Europos Parlamento pranešimas dėl Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos (2012/27/ES) įgyvendinimo (2015/2232(INI)).

1a

2016 m. birželio 2 d. Europos Parlamento pranešimas dėl Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos (2012/27/ES) įgyvendinimo (2015/2232(INI)).

(1)  Pagal 14 straipsnį turi būti užtikrinamas nuoseklumas su ilgalaikėmis išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo strategijomis.

1

(1)  Pagal 14 straipsnį turi būti užtikrinamas nuoseklumas su ilgalaikėmis išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo strategijomis.

1

(6)  Planuodamos šias priemones valstybės narės turi atsižvelgti į esamų įrenginių eksploatavimo laikotarpio pabaigą ir techninio pertvarkymo galimybes.

6

(6)  Planuodamos šias priemones valstybės narės turi atsižvelgti į esamų įrenginių eksploatavimo laikotarpio pabaigą ir techninio pertvarkymo galimybes.

6

(7)  Pagal Direktyvos 2010/31/ES 2a straipsnį [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0765].

7

(7)  Pagal Direktyvos 2010/31/ES 2a straipsnį [redakcija su pakeitimais, padarytais pagal pasiūlymą COM(2016)0765].

7

(9)  Pagal Direktyvos 2012/27/ES 8 straipsnį.

9

(10)  Pagal Direktyvos 2012/27/ES 12 ir 17 straipsnius.

10

(11)  Pagal Direktyvos 2012/27/ES 19 straipsnį.

11

(9)  Pagal Direktyvos 2012/27/ES 8 straipsnį.

9

(10)  Pagal Direktyvos 2012/27/ES 12 ir 17 straipsnius.

10

(11)  Pagal Direktyvos 2012/27/ES 19 straipsnį.

11

(18)  Pagal [naują Direktyvos 2009/72/EB redakciją, parengtą pagal pasiūlymą COM(2016)0864, ir naują Reglamento (EB) Nr. 714/2009 redakciją, parengtą pagal pasiūlymą COM(2016)0861].

18

(18)  Pagal [naują Direktyvos 2009/72/EB redakciją, parengtą pagal pasiūlymą COM(2016)0864, ir naują Reglamento (EB) Nr. 714/2009 redakciją, parengtą pagal pasiūlymą COM(2016)0861].

18

(29)  Planuojama politika ir priemonės – svarstomi politikos ir priemonių variantai, kurie, tikėtina, bus priimti ir įgyvendinami po nacionalinio plano pateikimo dienos. Todėl, be priimtos ir įgyvendinamos politikos ir priemonių, į prognozes, rengiamas pagal 5.1 punkto (prognozės atsižvelgiant į esamą politiką ir priemones) i papunktį, turi būti įtraukiama planuojama politika ir priemonės.

29

(29)  Planuojama politika ir priemonės – svarstomi politikos ir priemonių variantai, kurie, tikėtina, bus priimti ir įgyvendinami po nacionalinio plano pateikimo dienos. Todėl, be priimtos ir įgyvendinamos politikos ir priemonių, į prognozes, rengiamas pagal 5.1 punkto (prognozės atsižvelgiant į esamą politiką ir priemones) i papunktį, turi būti įtraukiama planuojama politika ir priemonės.

29

---

2018 m. sausio 18 d., ketvirtadienis

| 19.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 458/498 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 458/498

---

P8_TA(2018)0016

Marakešo sutartis: geresnių sąlygų susipažinti su paskelbtais kūriniais sudarymas akliems, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turintiems asmenims ***

2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Marakešo sutarties dėl geresnių sąlygų susipažinti su paskelbtais kūriniais sudarymo akliems, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turintiems asmenims sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 458/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12629/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12629/2017),

| — | atsižvelgdamas į Marakešo sutartį dėl geresnių sąlygų susipažinti su paskelbtais kūriniais sudarymo akliems, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turintiems asmenims (5905/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Marakešo sutartį dėl geresnių sąlygų susipažinti su paskelbtais kūriniais sudarymo akliems, regos sutrikimų ar kitą spausdinto teksto skaitymo negalią turintiems asmenims (5905/2015),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0375/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0375/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 14 d. Teisingumo Teismo nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 14 d. Teisingumo Teismo nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0400/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0400/2017),

| 1. | pritaria Marakešo sutarties sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Pasaulinei intelektinės nuosavybės organizacijai (PINO). |
| --- | --- |

2.

---

(1)  2017 m. vasario 14 d. Teisingumo Teismo nuomonė, 3/15, ECLI:EU:C:2017:114.

---

| 19.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 458/499 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 458/499

---

P8_TA(2018)0017

Jurisdikcija ir sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis bei tarptautiniu vaikų grobimu, pripažinimas ir vykdymas *

2018 m. sausio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl jurisdikcijos ir sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis bei tarptautiniu vaikų grobimu, pripažinimo ir vykdymo (nauja redakcija) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis – nauja redakcija)

(2018/C 458/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2016)0411), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2016)0411),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0322/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0322/2016),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 104 ir 78c straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 104 ir 78c straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Peticijų komiteto nuomonę (A8-0388/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Peticijų komiteto nuomonę (A8-0388/2017),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės grupės nuomone, Komisijos pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės grupės nuomone, Komisijos pasiūlyme, be nurodytų pakeitimų, kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės;

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas, su toliau nurodytais pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą su konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | Tarybos reglamente (EB) Nr. 2201/2003 (34) buvo padaryta esminių pakeitimų (35). Kadangi reikalingi tolesni pakeitimai, dėl aiškumo tas reglamentas turėtų būti išdėstytas nauja redakcija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

Tarybos reglamente (EB) Nr. 2201/2003 (34) buvo padaryta esminių pakeitimų (35). Kadangi reikalingi tolesni pakeitimai, dėl aiškumo tas reglamentas turėtų būti išdėstytas nauja redakcija;

| (1) | Tarybos reglamente (EB) Nr. 2201/2003 (34) buvo padaryta esminių pakeitimų (35). Kadangi
  būtinai
  reikalingi tolesni pakeitimai, dėl aiškumo tas reglamentas turėtų būti išdėstytas nauja redakcija
  . Tokie reglamento pakeitimai padės sustiprinti teisinį tikrumą ir užtikrinti didesnį lankstumą, garantuoti geresnes galimybes pasinaudoti teismo procesu ir tai, kad toks procesas taptų veiksmingesnis. Tuo pat metu šio reglamento pakeitimai padės užtikrinti, kad valstybės narės išsaugotų visišką suverenumą tėvų atsakomybę reglamentuojančios materialinės teisės požiūriu; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamente (EB) Nr. 2201/2003 (34) buvo padaryta esminių pakeitimų (35). Kadangi
  būtinai
  reikalingi tolesni pakeitimai, dėl aiškumo tas reglamentas turėtų būti išdėstytas nauja redakcija
  . Tokie reglamento pakeitimai padės sustiprinti teisinį tikrumą ir užtikrinti didesnį lankstumą, garantuoti geresnes galimybes pasinaudoti teismo procesu ir tai, kad toks procesas taptų veiksmingesnis. Tuo pat metu šio reglamento pakeitimai padės užtikrinti, kad valstybės narės išsaugotų visišką suverenumą tėvų atsakomybę reglamentuojančios materialinės teisės požiūriu;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | Sąjungai būtinas sklandus ir teisingas Sąjungos teisingumo erdvės veikimas atsižvelgiant į skirtingas valstybių narių teisės sistemas ir tradicijas. Todėl reikia toliau didinti pasitikėjimą kitų šalių teisingumo sistemomis. Sąjunga yra iškėlusi sau tikslą sukurti, palaikyti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas ir teisė kreiptis į teismą. Siekiant šių tikslų,
  turėtų būti sustiprintos
  asmenų, visų pirma vaikų,
  teisės
  teismo procese, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos teisminių ir administracinių institucijų bendradarbiavimui ir sprendimų šeimos teisės klausimais, turinčių tarpvalstybinių aspektų, vykdymui. Reikėtų palengvinti sprendimų civilinėse bylose tarpusavio pripažinimą, supaprastinti galimybes kreiptis į teismą ir pagerinti valstybių narių institucijų keitimąsi informacija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

Sąjungai būtinas sklandus ir teisingas Sąjungos teisingumo erdvės veikimas atsižvelgiant į skirtingas valstybių narių teisės sistemas ir tradicijas. Todėl reikia toliau didinti pasitikėjimą kitų šalių teisingumo sistemomis. Sąjunga yra iškėlusi sau tikslą sukurti, palaikyti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas ir teisė kreiptis į teismą. Siekiant šių tikslų,
  turėtų būti sustiprintos
  asmenų, visų pirma vaikų,
  teisės
  teismo procese, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos teisminių ir administracinių institucijų bendradarbiavimui ir sprendimų šeimos teisės klausimais, turinčių tarpvalstybinių aspektų, vykdymui. Reikėtų palengvinti sprendimų civilinėse bylose tarpusavio pripažinimą, supaprastinti galimybes kreiptis į teismą ir pagerinti valstybių narių institucijų keitimąsi informacija;

| (3) | Sąjungai būtinas sklandus ir teisingas Sąjungos teisingumo erdvės veikimas atsižvelgiant į skirtingas valstybių narių teisės sistemas ir tradicijas. Todėl reikia toliau didinti pasitikėjimą kitų šalių teisingumo sistemomis. Sąjunga yra iškėlusi sau tikslą sukurti, palaikyti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas ir teisė kreiptis į teismą. Siekiant šių tikslų,
  itin svarbu stiprinti
  asmenų, visų pirma vaikų,
  teises
  teismo procese, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos teisminių ir administracinių institucijų bendradarbiavimui ir sprendimų šeimos teisės klausimais, turinčių tarpvalstybinių aspektų, vykdymui. Reikėtų palengvinti sprendimų civilinėse bylose tarpusavio pripažinimą, supaprastinti galimybes kreiptis į teismą ir pagerinti valstybių narių institucijų keitimąsi informacija
  užtikrinant, kad būtų kruopščiai tikrinama, ar procedūros ir praktika, kurias kompetentingos valstybių narių institucijos taiko siekdamos apsaugoti vaiko interesus ir susijusias pagrindines teises, nėra diskriminacinio pobūdžio
  ; |
| --- | --- |

(3)

Sąjungai būtinas sklandus ir teisingas Sąjungos teisingumo erdvės veikimas atsižvelgiant į skirtingas valstybių narių teisės sistemas ir tradicijas. Todėl reikia toliau didinti pasitikėjimą kitų šalių teisingumo sistemomis. Sąjunga yra iškėlusi sau tikslą sukurti, palaikyti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas ir teisė kreiptis į teismą. Siekiant šių tikslų,
  itin svarbu stiprinti
  asmenų, visų pirma vaikų,
  teises
  teismo procese, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos teisminių ir administracinių institucijų bendradarbiavimui ir sprendimų šeimos teisės klausimais, turinčių tarpvalstybinių aspektų, vykdymui. Reikėtų palengvinti sprendimų civilinėse bylose tarpusavio pripažinimą, supaprastinti galimybes kreiptis į teismą ir pagerinti valstybių narių institucijų keitimąsi informacija
  užtikrinant, kad būtų kruopščiai tikrinama, ar procedūros ir praktika, kurias kompetentingos valstybių narių institucijos taiko siekdamos apsaugoti vaiko interesus ir susijusias pagrindines teises, nėra diskriminacinio pobūdžio
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | šiuo tikslu Sąjunga, be kita ko, turi patvirtinti teisminio bendradarbiavimo tarpvalstybinių aspektų turinčių civilinėse bylose priemones, būtinas visų pirma tam, kad vidaus rinka tinkamai veiktų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

šiuo tikslu Sąjunga, be kita ko, turi patvirtinti teisminio bendradarbiavimo tarpvalstybinių aspektų turinčių civilinėse bylose priemones, būtinas visų pirma tam, kad vidaus rinka tinkamai veiktų;

| (4) | šiuo tikslu Sąjunga, be kita ko, turi patvirtinti teisminio bendradarbiavimo tarpvalstybinio pobūdžio civilinėse bylose priemones, visų pirma būtinas

  laisvam asmenų judėjimui ir
  tam, kad tinkamai veiktų vidaus rinka; |
| --- | --- |

(4)

šiuo tikslu Sąjunga, be kita ko, turi patvirtinti teisminio bendradarbiavimo tarpvalstybinio pobūdžio civilinėse bylose priemones, visų pirma būtinas

  laisvam asmenų judėjimui ir
  tam, kad tinkamai veiktų vidaus rinka;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | siekiant stiprinti teisminį bendradarbiavimą tarpvalstybinio pobūdžio civilinėse bylose, būtina rengti mokymus teisėjams, ypač tarpvalstybinės šeimos teisės srityje. Tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmenimis būtina tokia mokymo veikla, kaip seminarai ir mainai, kad būtų daugiau informuojama apie šį reglamentą, jo turinį ir poveikį bei ugdomas valstybių narių pasitikėjimas viena kitos teismų sistemomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

siekiant stiprinti teisminį bendradarbiavimą tarpvalstybinio pobūdžio civilinėse bylose, būtina rengti mokymus teisėjams, ypač tarpvalstybinės šeimos teisės srityje. Tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmenimis būtina tokia mokymo veikla, kaip seminarai ir mainai, kad būtų daugiau informuojama apie šį reglamentą, jo turinį ir poveikį bei ugdomas valstybių narių pasitikėjimas viena kitos teismų sistemomis;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | siekiant užtikrinti lygybę visiems vaikams, šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems sprendimas dėl tėvų pareigų, įskaitant vaikų apsaugos priemones, neatsižvelgiant į ryšį su santuokos
  ar kita
  byla; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

siekiant užtikrinti lygybę visiems vaikams, šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems sprendimas dėl tėvų pareigų, įskaitant vaikų apsaugos priemones, neatsižvelgiant į ryšį su santuokos
  ar kita
  byla;

| (6) | siekiant užtikrinti lygybę visiems vaikams, šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems sprendimas dėl tėvų pareigų, įskaitant vaikų apsaugos priemones, neatsižvelgiant į ryšį su santuokos byla; |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti lygybę visiems vaikams, šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems sprendimas dėl tėvų pareigų, įskaitant vaikų apsaugos priemones, neatsižvelgiant į ryšį su santuokos byla;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | pagal šį reglamentą nuostatos dėl jurisdikcijos taip pat turėtų būti taikomos visiems Sąjungos teritorijoje esantiems vaikams, kurių nuolatinė gyvenamoji vieta negali būti aiškiai nustatyta. Tokių nuostatų taikymo sritis visų pirma turėtų apimti pabėgėlių vaikus ir vaikus, kurie buvo perkelti tarptautiniu mastu dėl socioekonominių priežasčių arba dėl jų šalyje vykstančių neramumų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

pagal šį reglamentą nuostatos dėl jurisdikcijos taip pat turėtų būti taikomos visiems Sąjungos teritorijoje esantiems vaikams, kurių nuolatinė gyvenamoji vieta negali būti aiškiai nustatyta. Tokių nuostatų taikymo sritis visų pirma turėtų apimti pabėgėlių vaikus ir vaikus, kurie buvo perkelti tarptautiniu mastu dėl socioekonominių priežasčių arba dėl jų šalyje vykstančių neramumų;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | šiuo reglamentu turėtų būti visapusiškai paisoma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija) įtvirtintų teisių, ypač Chartijos 47 straipsnyje nustatytos teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą, taip pat Chartijos 7 straipsnyje nustatytos teisės į privatų ir šeimos gyvenimą bei Chartijos 24 straipsnyje nustatytų vaiko teisių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

šiuo reglamentu turėtų būti visapusiškai paisoma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija) įtvirtintų teisių, ypač Chartijos 47 straipsnyje nustatytos teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisingą bylos nagrinėjimą, taip pat Chartijos 7 straipsnyje nustatytos teisės į privatų ir šeimos gyvenimą bei Chartijos 24 straipsnyje nustatytų vaiko teisių;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | jurisdikcijos pagrindai, susiję su tėvų pareigomis yra suformuluoti atsižvelgiant į vaiko interesus ir turėtų būti
  atitinkamai
  taikomi. Bet koks rėmimasis vaiko interesais turėtų būti aiškinamas atsižvelgiant į Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijos 24 
  straipsnį
  ir 1989 m. lapkričio 20 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

jurisdikcijos pagrindai, susiję su tėvų pareigomis yra suformuluoti atsižvelgiant į vaiko interesus ir turėtų būti
  atitinkamai
  taikomi. Bet koks rėmimasis vaiko interesais turėtų būti aiškinamas atsižvelgiant į Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijos 24 
  straipsnį
  ir 1989 m. lapkričio 20 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją;

| (13) | jurisdikcijos pagrindai, susiję su tėvų pareigomis,
  visada turėtų būti formuluojami
  atsižvelgiant į vaiko interesus ir turėtų būti taikomi
  turint tuos interesus galvoje
  . Bet koks rėmimasis vaiko interesais turėtų būti aiškinamas atsižvelgiant į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos
  7, 14, 22 ir
  24 
  straipsnius
  ir 1989 m. lapkričio 20 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją
  . Nepaprastai svarbu, kad valstybė narė, kurios institucijos pagal šį reglamentą kompetentingos iš esmės nagrinėti bylą dėl tėvų pareigų, priėmusios galutinį sprendimą, pagal kurį numatyta vaiką grąžinti, užtikrintų, jog vaiką grąžinus būtų saugomi jo interesai ir pagrindinės teisės, pirmiausia vaikui bendraujant su abiem tėvais; |
| --- | --- |

(13)

jurisdikcijos pagrindai, susiję su tėvų pareigomis,
  visada turėtų būti formuluojami
  atsižvelgiant į vaiko interesus ir turėtų būti taikomi
  turint tuos interesus galvoje
  . Bet koks rėmimasis vaiko interesais turėtų būti aiškinamas atsižvelgiant į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos
  7, 14, 22 ir
  24 
  straipsnius
  ir 1989 m. lapkričio 20 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją
  . Nepaprastai svarbu, kad valstybė narė, kurios institucijos pagal šį reglamentą kompetentingos iš esmės nagrinėti bylą dėl tėvų pareigų, priėmusios galutinį sprendimą, pagal kurį numatyta vaiką grąžinti, užtikrintų, jog vaiką grąžinus būtų saugomi jo interesai ir pagrindinės teisės, pirmiausia vaikui bendraujant su abiem tėvais;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14a) | sąvokos „nuolatinė gyvenamoji vieta“ reikšmę institucijos kiekvienu konkrečiu atveju turėtų aiškinti remdamosi apibrėžtimis ir atsižvelgdamos į konkrečias bylos aplinkybes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14a)

sąvokos „nuolatinė gyvenamoji vieta“ reikšmę institucijos kiekvienu konkrečiu atveju turėtų aiškinti remdamosi apibrėžtimis ir atsižvelgdamos į konkrečias bylos aplinkybes;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | jei vaiko nuolatinė gyvenamoji vieta pasikeičia dėl teisėto persikėlimo, jurisdikcija taip pat turėtų persikelti su vaiku, kad būtų laikomasi artumo kriterijaus.
  Šis principas turėtų būti taikomas ir tuomet, jei procesas nevyksta, ir per teismo procesą.
  Vis dėlto per teismo procesą teisingumo veiksmingumo sumetimais, jei tai atitinka vaiko interesus, šalys gali susitarti, kad jau pradėto proceso valstybės narės teismai išlaiko jurisdikciją, kol bus priimtas galutinis sprendimas.
  Ši galimybė itin svarbi tuomet, kai
  procesas
  eina į pabaigą ir vienas iš tėvų nori persikelti su vaiku
  į kitą
  valstybę narę
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

jei vaiko nuolatinė gyvenamoji vieta pasikeičia dėl teisėto persikėlimo, jurisdikcija taip pat turėtų persikelti su vaiku, kad būtų laikomasi artumo kriterijaus.
  Šis principas turėtų būti taikomas ir tuomet, jei procesas nevyksta, ir per teismo procesą.
  Vis dėlto per teismo procesą teisingumo veiksmingumo sumetimais, jei tai atitinka vaiko interesus, šalys gali susitarti, kad jau pradėto proceso valstybės narės teismai išlaiko jurisdikciją, kol bus priimtas galutinis sprendimas.
  Ši galimybė itin svarbi tuomet, kai
  procesas
  eina į pabaigą ir vienas iš tėvų nori persikelti su vaiku
  į kitą
  valstybę narę
  ;

| (15) | jei vaiko nuolatinė gyvenamoji vieta pasikeičia dėl teisėto persikėlimo, jurisdikcija taip pat turėtų persikelti su vaiku, kad būtų laikomasi artumo kriterijaus. Vis dėlto per teismo procesą teisingumo veiksmingumo sumetimais, jei tai atitinka vaiko interesus, šalys gali susitarti, kad jau pradėto proceso valstybės narės teismai išlaiko jurisdikciją, kol bus priimtas galutinis sprendimas.
  Kita vertus, jau prasidėjęs
  procesas
  dėl globos ir bendravimo teisių turėtų būti užbaigiamas priimant galutinį sprendimą, kad teisę į globą turintys asmenys neišvežtų vaiko
  į kitą
  šalį siekdami išvengti nepalankaus institucijos sprendimo, nebent šalys susitartų, kad prasidėjęs procesas būtų pabaigtas
  ; |
| --- | --- |

(15)

jei vaiko nuolatinė gyvenamoji vieta pasikeičia dėl teisėto persikėlimo, jurisdikcija taip pat turėtų persikelti su vaiku, kad būtų laikomasi artumo kriterijaus. Vis dėlto per teismo procesą teisingumo veiksmingumo sumetimais, jei tai atitinka vaiko interesus, šalys gali susitarti, kad jau pradėto proceso valstybės narės teismai išlaiko jurisdikciją, kol bus priimtas galutinis sprendimas.
  Kita vertus, jau prasidėjęs
  procesas
  dėl globos ir bendravimo teisių turėtų būti užbaigiamas priimant galutinį sprendimą, kad teisę į globą turintys asmenys neišvežtų vaiko
  į kitą
  šalį siekdami išvengti nepalankaus institucijos sprendimo, nebent šalys susitartų, kad prasidėjęs procesas būtų pabaigtas
  ;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | šis reglamentas neturėtų valstybės narės institucijoms, neturinčioms jurisdikcijos nagrinėti bylą iš esmės, užkirsti kelio neatidėliotinais atvejais imtis laikinų priemonių, įskaitant apsaugos priemones, dėl asmens ar vaikui priklausančio turto, esančio toje valstybėje narėje. Šios priemonės turėtų būti pripažįstamos ir vykdomos visose kitose valstybėse narėse, įskaitant valstybes nares, turinčias jurisdikciją pagal šį reglamentą, kol atitinkamos valstybės narės kompetentinga institucija imsis jos manymu reikalingų priemonių. Tačiau priemonės, kurias priėmė vienos valstybės teismas, turėtų būti iš dalies keičiamos ar pakeičiamos tik priemonėmis, kurias taip pat priėmė valstybės narės teismas, turintis jurisdikciją nagrinėti bylą iš esmės. Institucija, turinti jurisdikciją priimti tik laikinas, įskaitant apsaugos, priemones, gavusi prašymą, susijusį su bylos nagrinėjimu iš esmės, turi savo iniciatyva pranešti, kad klausimas nepriklauso jos jurisdikcijai. Jei reikalinga atsižvelgiant į vaiko interesus, ši institucija turi tiesiogiai ar per centrinę instituciją pranešti apie pritaikytas priemones valstybės narės institucijai, pagal šį reglamentą turinčiai jurisdikciją nagrinėti bylą iš esmės. Tačiau tai, kad kitos valstybės narės institucija nebuvo informuota, negali būti laikoma pagrindu priemonės nepripažinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

šis reglamentas neturėtų valstybės narės institucijoms, neturinčioms jurisdikcijos nagrinėti bylą iš esmės, užkirsti kelio neatidėliotinais atvejais imtis laikinų priemonių, įskaitant apsaugos priemones, dėl asmens ar vaikui priklausančio turto, esančio toje valstybėje narėje. Šios priemonės turėtų būti pripažįstamos ir vykdomos visose kitose valstybėse narėse, įskaitant valstybes nares, turinčias jurisdikciją pagal šį reglamentą, kol atitinkamos valstybės narės kompetentinga institucija imsis jos manymu reikalingų priemonių. Tačiau priemonės, kurias priėmė vienos valstybės teismas, turėtų būti iš dalies keičiamos ar pakeičiamos tik priemonėmis, kurias taip pat priėmė valstybės narės teismas, turintis jurisdikciją nagrinėti bylą iš esmės. Institucija, turinti jurisdikciją priimti tik laikinas, įskaitant apsaugos, priemones, gavusi prašymą, susijusį su bylos nagrinėjimu iš esmės, turi savo iniciatyva pranešti, kad klausimas nepriklauso jos jurisdikcijai. Jei reikalinga atsižvelgiant į vaiko interesus, ši institucija turi tiesiogiai ar per centrinę instituciją pranešti apie pritaikytas priemones valstybės narės institucijai, pagal šį reglamentą turinčiai jurisdikciją nagrinėti bylą iš esmės. Tačiau tai, kad kitos valstybės narės institucija nebuvo informuota, negali būti laikoma pagrindu priemonės nepripažinti;

| (17) | šis reglamentas neturėtų valstybės narės institucijoms, neturinčioms jurisdikcijos nagrinėti bylą iš esmės, užkirsti kelio neatidėliotinais atvejais
  , pvz., smurto šeimoje ar smurto dėl lyties atvejais,
  imtis laikinų priemonių, įskaitant apsaugos priemones, dėl asmens ar vaikui priklausančio turto, esančio toje valstybėje narėje. Šios priemonės turėtų būti pripažįstamos ir vykdomos visose kitose valstybėse narėse, įskaitant valstybes nares, turinčias jurisdikciją pagal šį reglamentą, kol atitinkamos valstybės narės kompetentinga institucija imsis jos manymu reikalingų priemonių. Tačiau priemonės, kurias priėmė vienos valstybės teismas, turėtų būti iš dalies keičiamos ar pakeičiamos tik priemonėmis, kurias taip pat priėmė valstybės narės teismas, turintis jurisdikciją nagrinėti bylą iš esmės. Institucija, turinti jurisdikciją priimti tik laikinas, įskaitant apsaugos, priemones, gavusi prašymą, susijusį su bylos nagrinėjimu iš esmės, turi savo iniciatyva pranešti, kad klausimas nepriklauso jos jurisdikcijai. Jei reikalinga atsižvelgiant į vaiko interesus, ši institucija turi tiesiogiai ar per centrinę instituciją
  be reikalo nedelsdama
  pranešti apie pritaikytas priemones valstybės narės institucijai, pagal šį reglamentą turinčiai jurisdikciją nagrinėti bylą iš esmės. Tačiau tai, kad kitos valstybės narės institucija nebuvo informuota, negali būti laikoma pagrindu priemonės nepripažinti; |
| --- | --- |

(17)

šis reglamentas neturėtų valstybės narės institucijoms, neturinčioms jurisdikcijos nagrinėti bylą iš esmės, užkirsti kelio neatidėliotinais atvejais
  , pvz., smurto šeimoje ar smurto dėl lyties atvejais,
  imtis laikinų priemonių, įskaitant apsaugos priemones, dėl asmens ar vaikui priklausančio turto, esančio toje valstybėje narėje. Šios priemonės turėtų būti pripažįstamos ir vykdomos visose kitose valstybėse narėse, įskaitant valstybes nares, turinčias jurisdikciją pagal šį reglamentą, kol atitinkamos valstybės narės kompetentinga institucija imsis jos manymu reikalingų priemonių. Tačiau priemonės, kurias priėmė vienos valstybės teismas, turėtų būti iš dalies keičiamos ar pakeičiamos tik priemonėmis, kurias taip pat priėmė valstybės narės teismas, turintis jurisdikciją nagrinėti bylą iš esmės. Institucija, turinti jurisdikciją priimti tik laikinas, įskaitant apsaugos, priemones, gavusi prašymą, susijusį su bylos nagrinėjimu iš esmės, turi savo iniciatyva pranešti, kad klausimas nepriklauso jos jurisdikcijai. Jei reikalinga atsižvelgiant į vaiko interesus, ši institucija turi tiesiogiai ar per centrinę instituciją
  be reikalo nedelsdama
  pranešti apie pritaikytas priemones valstybės narės institucijai, pagal šį reglamentą turinčiai jurisdikciją nagrinėti bylą iš esmės. Tačiau tai, kad kitos valstybės narės institucija nebuvo informuota, negali būti laikoma pagrindu priemonės nepripažinti;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | išimtiniais atvejais vaiko nuolatinės gyvenamosios vietos valstybės narės institucijos nėra tinkamiausios nagrinėti bylą.
  Atsižvelgiant į vaiko interesus, šis reglamentas išimties
  tvarka ir tam tikromis sąlygomis jurisdikciją turinti institucija gali perduoti savo jurisdikciją konkrečioje byloje kitos valstybės narės institucijai, jei ši institucija yra geresnėje vietoje bylai nagrinėti. Tačiau šiuo atveju
  antroji institucija neturėtų
  perduoti jurisdikcijos trečiai institucijai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

išimtiniais atvejais vaiko nuolatinės gyvenamosios vietos valstybės narės institucijos nėra tinkamiausios nagrinėti bylą.
  Atsižvelgiant į vaiko interesus, šis reglamentas išimties
  tvarka ir tam tikromis sąlygomis jurisdikciją turinti institucija gali perduoti savo jurisdikciją konkrečioje byloje kitos valstybės narės institucijai, jei ši institucija yra geresnėje vietoje bylai nagrinėti. Tačiau šiuo atveju
  antroji institucija neturėtų
  perduoti jurisdikcijos trečiai institucijai;

| (18) | ypatingas dėmesys turėtų būti atkreiptas į tai, kad
  išimtiniais atvejais
  , pvz., smurto šeimoje ar smurto dėl lyties atvejais,
  vaiko nuolatinės gyvenamosios vietos valstybės narės institucijos nėra tinkamiausios nagrinėti bylą.
  Išimties
  tvarka ir tam tikromis sąlygomis jurisdikciją turinti institucija gali perduoti savo jurisdikciją konkrečioje byloje kitos valstybės narės institucijai, jei ši institucija turi geresnes galimybes nagrinėti bylą. Tačiau tokiu atveju
  iš pradžių turėtų būti gautas antrosios institucijos sutikimas, kadangi, jai sutikus nagrinėti bylą, ji negali
  perduoti jurisdikcijos trečiai institucijai
  . Nepaprastai svarbu, kad prieš perduodant jurisdikciją būtų apsvarstyti vaiko interesai ir kad į juos būtų visapusiškai atsižvelgta
  ; |
| --- | --- |

(18)

ypatingas dėmesys turėtų būti atkreiptas į tai, kad
  išimtiniais atvejais
  , pvz., smurto šeimoje ar smurto dėl lyties atvejais,
  vaiko nuolatinės gyvenamosios vietos valstybės narės institucijos nėra tinkamiausios nagrinėti bylą.
  Išimties
  tvarka ir tam tikromis sąlygomis jurisdikciją turinti institucija gali perduoti savo jurisdikciją konkrečioje byloje kitos valstybės narės institucijai, jei ši institucija turi geresnes galimybes nagrinėti bylą. Tačiau tokiu atveju
  iš pradžių turėtų būti gautas antrosios institucijos sutikimas, kadangi, jai sutikus nagrinėti bylą, ji negali
  perduoti jurisdikcijos trečiai institucijai
  . Nepaprastai svarbu, kad prieš perduodant jurisdikciją būtų apsvarstyti vaiko interesai ir kad į juos būtų visapusiškai atsižvelgta
  ;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | pagal šį reglamentą vykdomame procese dėl tėvų atsakomybės ir grąžinimo procese pagal 1980 m. Hagos konvenciją turėtų būti užtikrinama vaiko teisė laisvai pareikšti savo nuomonę, ir į šią nuomonę turėtų būti deramai atsižvelgiama nustatant vaiko interesus. Vaiko išklausymas pagal Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijos 24 straipsnio 1 dalį
  ir
  Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos 12 straipsnį vaidina svarbų vaidmenį taikant šį reglamentą. Tačiau šio reglamento tikslas nėra nustatyti vaiko išklausymo
  tvarką
  ,
  pavyzdžiui, ar vaiką išklauso asmeniškai teisėjas, ar specialiai parengtas ekspertas, vėliau informuojantis teismą; ar vaikas išklausomas teismo salėje, ar kitoje vietoje
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

pagal šį reglamentą vykdomame procese dėl tėvų atsakomybės ir grąžinimo procese pagal 1980 m. Hagos konvenciją turėtų būti užtikrinama vaiko teisė laisvai pareikšti savo nuomonę, ir į šią nuomonę turėtų būti deramai atsižvelgiama nustatant vaiko interesus. Vaiko išklausymas pagal Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijos 24 straipsnio 1 dalį
  ir
  Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos 12 straipsnį vaidina svarbų vaidmenį taikant šį reglamentą. Tačiau šio reglamento tikslas nėra nustatyti vaiko išklausymo
  tvarką
  ,
  pavyzdžiui, ar vaiką išklauso asmeniškai teisėjas, ar specialiai parengtas ekspertas, vėliau informuojantis teismą; ar vaikas išklausomas teismo salėje, ar kitoje vietoje
  ;

| (23) | pagal šį reglamentą vykdomame procese dėl tėvų atsakomybės ir grąžinimo procese pagal 1980 m. Hagos konvenciją turėtų būti užtikrinama vaiko teisė laisvai pareikšti savo nuomonę ir į šią nuomonę turėtų būti deramai atsižvelgiama nustatant vaiko interesus. Vaiko išklausymas pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 24 straipsnio 1 dalį, Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos 12 straipsnį
  ir Europos Tarybos rekomendaciją dėl vaikų ir jaunesnių


  negu 18 metų amžiaus jaunuolių dalyvavimo

   (1a)
  atlieka svarbų vaidmenį taikant šį reglamentą. Tačiau šio reglamento tikslas nėra nustatyti
  bendrus minimalius standartus, taikytinus
  vaiko išklausymo
  procedūrai
  ,
  kuri ir toliau reglamentuojama nacionalinėmis valstybių narių nuostatomis
  ; |
| --- | --- |

(23)

pagal šį reglamentą vykdomame procese dėl tėvų atsakomybės ir grąžinimo procese pagal 1980 m. Hagos konvenciją turėtų būti užtikrinama vaiko teisė laisvai pareikšti savo nuomonę ir į šią nuomonę turėtų būti deramai atsižvelgiama nustatant vaiko interesus. Vaiko išklausymas pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 24 straipsnio 1 dalį, Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos 12 straipsnį
  ir Europos Tarybos rekomendaciją dėl vaikų ir jaunesnių


  negu 18 metų amžiaus jaunuolių dalyvavimo

   (1a)
  atlieka svarbų vaidmenį taikant šį reglamentą. Tačiau šio reglamento tikslas nėra nustatyti
  bendrus minimalius standartus, taikytinus
  vaiko išklausymo
  procedūrai
  ,
  kuri ir toliau reglamentuojama nacionalinėmis valstybių narių nuostatomis
  ;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

26 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (26) | kad bylos dėl grąžinimo pagal 1980 m. Hagos konvenciją būtų kuo greičiau užbaigtos, valstybės narės turėtų sutelkti jurisdikciją nagrinėti šias bylas
  viename ar keliuose
  teismuose, deramai atsižvelgdamos į savo teisingumo administravimo sistemos vidaus struktūrą. Jurisdikcijos sutelkimas tik keliuose valstybės narės teismuose – svarbus ir veiksmingas būdas paspartinti keliose valstybėse narėse nagrinėjamas bylas dėl vaikų grobimo, nes teisėjai, nagrinėjantys daugiau tokių bylų, šioje srityje įgyja patirties. Nelygu teisinės sistemos struktūra, jurisdikcija nagrinėti vaikų grobimo bylas gali būti sutelkta
  viename teisme, kuris būtų atsakingas už visa šalį, arba
  keliuose teismuose – pavyzdžiui, atsižvelgiant į apeliacinių teismų skaičių, jurisdikcija nagrinėti bylas dėl tarptautinio vaikų grobimo galėtų būti sutelkta atitinkamų apeliacinių teismų apygardose veikiančiuose pirmosios instancijos teismuose. Kiekvienoje instancijoje sprendimas turėtų būti priimtas ne vėliau kaip po šešių savaičių nuo prašymo ar skundo pateikimo. Valstybės narės turėtų apriboti galimų skundų skaičių – nustatyti, kad sprendimą dėl vaiko grąžinimo arba negrąžinimo pagal 1980 m. Hagos konvenciją galima apskųsti tik vieną kartą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26)

kad bylos dėl grąžinimo pagal 1980 m. Hagos konvenciją būtų kuo greičiau užbaigtos, valstybės narės turėtų sutelkti jurisdikciją nagrinėti šias bylas
  viename ar keliuose
  teismuose, deramai atsižvelgdamos į savo teisingumo administravimo sistemos vidaus struktūrą. Jurisdikcijos sutelkimas tik keliuose valstybės narės teismuose – svarbus ir veiksmingas būdas paspartinti keliose valstybėse narėse nagrinėjamas bylas dėl vaikų grobimo, nes teisėjai, nagrinėjantys daugiau tokių bylų, šioje srityje įgyja patirties. Nelygu teisinės sistemos struktūra, jurisdikcija nagrinėti vaikų grobimo bylas gali būti sutelkta
  viename teisme, kuris būtų atsakingas už visa šalį, arba
  keliuose teismuose – pavyzdžiui, atsižvelgiant į apeliacinių teismų skaičių, jurisdikcija nagrinėti bylas dėl tarptautinio vaikų grobimo galėtų būti sutelkta atitinkamų apeliacinių teismų apygardose veikiančiuose pirmosios instancijos teismuose. Kiekvienoje instancijoje sprendimas turėtų būti priimtas ne vėliau kaip po šešių savaičių nuo prašymo ar skundo pateikimo. Valstybės narės turėtų apriboti galimų skundų skaičių – nustatyti, kad sprendimą dėl vaiko grąžinimo arba negrąžinimo pagal 1980 m. Hagos konvenciją galima apskųsti tik vieną kartą;

| (26) | kad bylos dėl grąžinimo pagal 1980 m. Hagos konvenciją būtų kuo greičiau užbaigtos, valstybės narės turėtų sutelkti jurisdikciją nagrinėti šias bylas
  riboto skaičiaus
  teismuose, deramai atsižvelgdamos į savo teisingumo administravimo sistemos vidaus struktūrą. Jurisdikcijos sutelkimas tik keliuose valstybės narės teismuose – svarbus ir veiksmingas būdas paspartinti keliose valstybėse narėse nagrinėjamas bylas dėl vaikų grobimo, nes teisėjai, nagrinėjantys daugiau tokių bylų, šioje srityje įgyja patirties. Nelygu teisinės sistemos struktūra, jurisdikcija nagrinėti vaikų grobimo bylas gali būti sutelkta keliuose teismuose – pavyzdžiui, atsižvelgiant į apeliacinių teismų skaičių, jurisdikcija nagrinėti bylas dėl tarptautinio vaikų grobimo galėtų būti sutelkta atitinkamų apeliacinių teismų apygardose veikiančiuose pirmosios instancijos teismuose
  , tačiau dėl to neturėtų nukentėti šalių teisė kreiptis į teismą ir grąžinimo procedūrų vykdymas laiku
  . Kiekvienoje instancijoje sprendimas turėtų būti priimtas ne vėliau kaip po šešių savaičių nuo prašymo ar skundo pateikimo. Valstybės narės turėtų apriboti galimų skundų skaičių – nustatyti, kad sprendimą dėl vaiko grąžinimo arba negrąžinimo pagal 1980 m. Hagos konvenciją galima apskųsti tik vieną kartą
  . Be to, turėtų būti imtasi priemonių siekiant užtikrinti, kad vienoje valstybėje narėje priimti teismo sprendimai būtų pripažįstami kitoje valstybėje narėje. Priėmus teismo sprendimą, nepaprastai svarbu, kad jis būtų pripažįstamas visoje Europos Sąjungoje, ypač siekiant užtikrinti vaiko interesus
  ; |
| --- | --- |

(26)

kad bylos dėl grąžinimo pagal 1980 m. Hagos konvenciją būtų kuo greičiau užbaigtos, valstybės narės turėtų sutelkti jurisdikciją nagrinėti šias bylas
  riboto skaičiaus
  teismuose, deramai atsižvelgdamos į savo teisingumo administravimo sistemos vidaus struktūrą. Jurisdikcijos sutelkimas tik keliuose valstybės narės teismuose – svarbus ir veiksmingas būdas paspartinti keliose valstybėse narėse nagrinėjamas bylas dėl vaikų grobimo, nes teisėjai, nagrinėjantys daugiau tokių bylų, šioje srityje įgyja patirties. Nelygu teisinės sistemos struktūra, jurisdikcija nagrinėti vaikų grobimo bylas gali būti sutelkta keliuose teismuose – pavyzdžiui, atsižvelgiant į apeliacinių teismų skaičių, jurisdikcija nagrinėti bylas dėl tarptautinio vaikų grobimo galėtų būti sutelkta atitinkamų apeliacinių teismų apygardose veikiančiuose pirmosios instancijos teismuose
  , tačiau dėl to neturėtų nukentėti šalių teisė kreiptis į teismą ir grąžinimo procedūrų vykdymas laiku
  . Kiekvienoje instancijoje sprendimas turėtų būti priimtas ne vėliau kaip po šešių savaičių nuo prašymo ar skundo pateikimo. Valstybės narės turėtų apriboti galimų skundų skaičių – nustatyti, kad sprendimą dėl vaiko grąžinimo arba negrąžinimo pagal 1980 m. Hagos konvenciją galima apskųsti tik vieną kartą
  . Be to, turėtų būti imtasi priemonių siekiant užtikrinti, kad vienoje valstybėje narėje priimti teismo sprendimai būtų pripažįstami kitoje valstybėje narėje. Priėmus teismo sprendimą, nepaprastai svarbu, kad jis būtų pripažįstamas visoje Europos Sąjungoje, ypač siekiant užtikrinti vaiko interesus
  ;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (28) | visose su vaikais susijusiose bylose, ypač bylose dėl tarptautinio vaikų grobimo, teisminės ir administracinės institucijos
  turėtų apsvarstyti taikaus sprendimo galimybę pasitelkiant tarpininkavimą ar kitas tinkamas priemones
  , prireikus
  padedant veikiantiems tinklams
  ir paramos tarpininkavimui tarpvalstybiniuose ginčuose dėl tėvų atsakomybės

  struktūroms
  . Tačiau dėl tokių veiksmų neturėtų nepagrįstai pailgėti pagal 1980 m. Hagos konvenciją vykdomas procesas dėl grąžinimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28)

visose su vaikais susijusiose bylose, ypač bylose dėl tarptautinio vaikų grobimo, teisminės ir administracinės institucijos
  turėtų apsvarstyti taikaus sprendimo galimybę pasitelkiant tarpininkavimą ar kitas tinkamas priemones
  , prireikus
  padedant veikiantiems tinklams
  ir paramos tarpininkavimui tarpvalstybiniuose ginčuose dėl tėvų atsakomybės

  struktūroms
  . Tačiau dėl tokių veiksmų neturėtų nepagrįstai pailgėti pagal 1980 m. Hagos konvenciją vykdomas procesas dėl grąžinimo;

| (28) | naudojimasis tarpininkavimu gali atlikti labai svarbų vaidmenį nutraukiant konfliktus

  visais su vaikais susijusiais atvejais, ypač
  tarpvalstybinių tėvų konfliktų dėl globos ir bendravimo teisių atveju
  bei tarptautinio vaikų grobimo atvejais.
  Be to, turint galvoje tai, kad dėl pastarojo meto migracijos srautų Europos Sąjungoje, kur netaikoma jokia tarptautinė sistema, padaugėjo tarpvalstybinių ginčų dėl globos, tarpininkavimas neretai pasitvirtindavo kaip vienintelis teisinis būdas padėti šeimoms draugiškai ir greitai išspręsti šeimos ginčą. Siekiant skatinti tarpininkavimą tokiais atvejais
  , teisminės ir administracinės institucijos, prireikus
  padedamos veikiančių tinklų
  ir paramos tarpininkavimui tarpvalstybiniuose ginčuose dėl tėvų pareigų

  struktūrų, turėtų padėti šalims iki teismo proceso arba jam vykstant pasirinkti tinkamus tarpininkus ir organizuoti tarpininkavimą
  .
  Šalims turėtų būti teikiama finansinė pagalba tarpininkavimo procedūroms vykdyti bent tokiu masto, kokiu jiems buvo ar būtų buvusi teikiama teisinė pagalba.
  Tačiau dėl tokių veiksmų neturėtų nepagrįstai pailgėti pagal 1980 m. Hagos konvenciją vykdomas procesas dėl grąžinimo
  , o nukentėjusieji nuo bet kurios formos smurto, įskaitant smurtą šeimoje, neturėtų privaloma tvarka dalyvauti tarpininkavimo procedūrose
  ; |
| --- | --- |

(28)

naudojimasis tarpininkavimu gali atlikti labai svarbų vaidmenį nutraukiant konfliktus

  visais su vaikais susijusiais atvejais, ypač
  tarpvalstybinių tėvų konfliktų dėl globos ir bendravimo teisių atveju
  bei tarptautinio vaikų grobimo atvejais.
  Be to, turint galvoje tai, kad dėl pastarojo meto migracijos srautų Europos Sąjungoje, kur netaikoma jokia tarptautinė sistema, padaugėjo tarpvalstybinių ginčų dėl globos, tarpininkavimas neretai pasitvirtindavo kaip vienintelis teisinis būdas padėti šeimoms draugiškai ir greitai išspręsti šeimos ginčą. Siekiant skatinti tarpininkavimą tokiais atvejais
  , teisminės ir administracinės institucijos, prireikus
  padedamos veikiančių tinklų
  ir paramos tarpininkavimui tarpvalstybiniuose ginčuose dėl tėvų pareigų

  struktūrų, turėtų padėti šalims iki teismo proceso arba jam vykstant pasirinkti tinkamus tarpininkus ir organizuoti tarpininkavimą
  .
  Šalims turėtų būti teikiama finansinė pagalba tarpininkavimo procedūroms vykdyti bent tokiu masto, kokiu jiems buvo ar būtų buvusi teikiama teisinė pagalba.
  Tačiau dėl tokių veiksmų neturėtų nepagrįstai pailgėti pagal 1980 m. Hagos konvenciją vykdomas procesas dėl grąžinimo
  , o nukentėjusieji nuo bet kurios formos smurto, įskaitant smurtą šeimoje, neturėtų privaloma tvarka dalyvauti tarpininkavimo procedūrose
  ;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

28 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (28a) | siekiant pasiūlyti veiksmingą teismo proceso, susijusio su nacionalinėmis ar tarptautinėmis šeimos ginčų bylomis, alternatyvą, nepaprastai svarbu, kad susiję tarpininkai būtų baigę atitinkamus specializuotus mokymus. Šie mokymai pirmiausia turėtų apimti teisinę tarpvalstybinių šeimos ginčų sistemą, tarpkultūrinę kompetenciją ir konfliktinių situacijų valdymo priemones, kartu visais atvejais atsižvelgiant į vaiko interesus. Rengiant teisėjus, potencialiai atliksiančius esminį vaidmenį raginant pasinaudoti tarpininkavimu, dėmesio turėtų būti skiriama ir tam, kaip šalys galėtų būti skatinamos kuo anksčiau pasirinkti tarpininkavimą ir kaip tarpininkavimas galėtų būti įtrauktas į teismo procesą, o pagal Hagos konvenciją dėl vaikų grobimo vykdomo proceso laikotarpis būtų nustatytas išvengiant bereikalingo vėlavimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28a)

siekiant pasiūlyti veiksmingą teismo proceso, susijusio su nacionalinėmis ar tarptautinėmis šeimos ginčų bylomis, alternatyvą, nepaprastai svarbu, kad susiję tarpininkai būtų baigę atitinkamus specializuotus mokymus. Šie mokymai pirmiausia turėtų apimti teisinę tarpvalstybinių šeimos ginčų sistemą, tarpkultūrinę kompetenciją ir konfliktinių situacijų valdymo priemones, kartu visais atvejais atsižvelgiant į vaiko interesus. Rengiant teisėjus, potencialiai atliksiančius esminį vaidmenį raginant pasinaudoti tarpininkavimu, dėmesio turėtų būti skiriama ir tam, kaip šalys galėtų būti skatinamos kuo anksčiau pasirinkti tarpininkavimą ir kaip tarpininkavimas galėtų būti įtrauktas į teismo procesą, o pagal Hagos konvenciją dėl vaikų grobimo vykdomo proceso laikotarpis būtų nustatytas išvengiant bereikalingo vėlavimo;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

30 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (30) | valstybės narės, į kurią vaikas buvo neteisėtai išvežtas ar kurioje yra neteisėtai laikomas, teismui nusprendus atsisakyti grąžinti vaiką pagal 1980 m. Hagos konvenciją, jo sprendime turėtų būti aiškiai nurodyti 1980 m. Hagos konvencijos straipsniai, kuriais toks atsisakymas grindžiamas. Tačiau toks sprendimas galėtų būti pakeičiamas paskesniu vaiko nuolatinės gyvenamosios vietos iki neteisėto išvežimo ar laikymo valstybės narės teismo sprendimu, priimtu byloje dėl globos, atidžiai įvertinus vaiko interesus. Jei tas sprendimas numatytų vaiko grąžinimą, grąžinimas turėtų įvykti be jokios specialios procedūros tam sprendimui pripažinti ir vykdyti valstybėje narėje, į kurią vaikas buvo neteisėtai išvežtas ar kurioje yra neteisėtai laikomas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30)

valstybės narės, į kurią vaikas buvo neteisėtai išvežtas ar kurioje yra neteisėtai laikomas, teismui nusprendus atsisakyti grąžinti vaiką pagal 1980 m. Hagos konvenciją, jo sprendime turėtų būti aiškiai nurodyti 1980 m. Hagos konvencijos straipsniai, kuriais toks atsisakymas grindžiamas. Tačiau toks sprendimas galėtų būti pakeičiamas paskesniu vaiko nuolatinės gyvenamosios vietos iki neteisėto išvežimo ar laikymo valstybės narės teismo sprendimu, priimtu byloje dėl globos, atidžiai įvertinus vaiko interesus. Jei tas sprendimas numatytų vaiko grąžinimą, grąžinimas turėtų įvykti be jokios specialios procedūros tam sprendimui pripažinti ir vykdyti valstybėje narėje, į kurią vaikas buvo neteisėtai išvežtas ar kurioje yra neteisėtai laikomas;

| (30) | valstybės narės, į kurią vaikas buvo neteisėtai išvežtas ar kurioje yra neteisėtai laikomas, teismui nusprendus atsisakyti grąžinti vaiką pagal 1980 m. Hagos konvenciją, jo sprendime turėtų būti aiškiai nurodyti 1980 m. Hagos konvencijos straipsniai, kuriais toks atsisakymas grindžiamas
  , ir nurodytas jo pagrindas
  . Tačiau toks sprendimas galėtų būti pakeičiamas paskesniu vaiko nuolatinės gyvenamosios vietos iki neteisėto išvežimo ar laikymo valstybės narės teismo sprendimu, priimtu byloje dėl globos, atidžiai įvertinus vaiko interesus. Jei tas sprendimas numatytų vaiko grąžinimą, grąžinimas turėtų įvykti be jokios specialios procedūros tam sprendimui pripažinti ir vykdyti valstybėje narėje, į kurią vaikas buvo neteisėtai išvežtas ar kurioje yra neteisėtai laikomas; |
| --- | --- |

(30)

valstybės narės, į kurią vaikas buvo neteisėtai išvežtas ar kurioje yra neteisėtai laikomas, teismui nusprendus atsisakyti grąžinti vaiką pagal 1980 m. Hagos konvenciją, jo sprendime turėtų būti aiškiai nurodyti 1980 m. Hagos konvencijos straipsniai, kuriais toks atsisakymas grindžiamas
  , ir nurodytas jo pagrindas
  . Tačiau toks sprendimas galėtų būti pakeičiamas paskesniu vaiko nuolatinės gyvenamosios vietos iki neteisėto išvežimo ar laikymo valstybės narės teismo sprendimu, priimtu byloje dėl globos, atidžiai įvertinus vaiko interesus. Jei tas sprendimas numatytų vaiko grąžinimą, grąžinimas turėtų įvykti be jokios specialios procedūros tam sprendimui pripažinti ir vykdyti valstybėje narėje, į kurią vaikas buvo neteisėtai išvežtas ar kurioje yra neteisėtai laikomas;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

33 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (33) | be to, siekiant tikslo
  sumažinti tarpvalstybinio bylinėjimosi dėl vaikų trukmę ir išlaidas
  , visų sprendimų dėl tėvų atsakomybės atveju pagrįsta panaikinti paskelbimo vykdytinu procedūrą prieš sprendimo vykdymą vykdymo valstybėje narėje. Reglamentu (EB) Nr. 2201/2003 šis reikalavimas panaikintas sprendimams, kuriais suteikiama teisė bendrauti, ir tam tikriems sprendimams dėl vaiko grąžinimo, o šiuo reglamentu nustatyta bendra procedūra, taikytina visų sprendimų dėl tėvų atsakomybės tarpvalstybiniam vykdymui. Todėl, vadovaujantis šio reglamento nuostatomis, valstybės narės institucijų priimtas sprendimas turėtų galioti taip, tarsi būtų priimtas vykdymo valstybėje narėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(33)

be to, siekiant tikslo
  sumažinti tarpvalstybinio bylinėjimosi dėl vaikų trukmę ir išlaidas
  , visų sprendimų dėl tėvų atsakomybės atveju pagrįsta panaikinti paskelbimo vykdytinu procedūrą prieš sprendimo vykdymą vykdymo valstybėje narėje. Reglamentu (EB) Nr. 2201/2003 šis reikalavimas panaikintas sprendimams, kuriais suteikiama teisė bendrauti, ir tam tikriems sprendimams dėl vaiko grąžinimo, o šiuo reglamentu nustatyta bendra procedūra, taikytina visų sprendimų dėl tėvų atsakomybės tarpvalstybiniam vykdymui. Todėl, vadovaujantis šio reglamento nuostatomis, valstybės narės institucijų priimtas sprendimas turėtų galioti taip, tarsi būtų priimtas vykdymo valstybėje narėje;

| (33) | be to, siekiant tikslo
  palengvinti laisvą Europos Sąjungos piliečių judėjimą
  , visų sprendimų dėl tėvų pareigų

  , patenkančių į šio reglamento taikymo sritį,
  atveju pagrįsta panaikinti paskelbimo vykdytinu procedūrą prieš sprendimo vykdymą vykdymo valstybėje narėje.
  Taip pirmiausia sutrumpės tarpvalstybinis bylinėjimasis dėl vaikų ir sumažės jo išlaidos.
  Reglamentu (EB) Nr. 2201/2003 šis reikalavimas panaikintas sprendimams, kuriais suteikiama teisė bendrauti, ir tam tikriems sprendimams dėl vaiko grąžinimo, o šiuo reglamentu nustatyta bendra procedūra, taikytina visų sprendimų dėl tėvų pareigų

  , patenkančių į šio reglamento taikymo sritį,
  tarpvalstybiniam vykdymui. Todėl, vadovaujantis šio reglamento nuostatomis, valstybės narės institucijų priimtas sprendimas turėtų galioti taip, tarsi būtų priimtas vykdymo valstybėje narėje; |
| --- | --- |

(33)

be to, siekiant tikslo
  palengvinti laisvą Europos Sąjungos piliečių judėjimą
  , visų sprendimų dėl tėvų pareigų

  , patenkančių į šio reglamento taikymo sritį,
  atveju pagrįsta panaikinti paskelbimo vykdytinu procedūrą prieš sprendimo vykdymą vykdymo valstybėje narėje.
  Taip pirmiausia sutrumpės tarpvalstybinis bylinėjimasis dėl vaikų ir sumažės jo išlaidos.
  Reglamentu (EB) Nr. 2201/2003 šis reikalavimas panaikintas sprendimams, kuriais suteikiama teisė bendrauti, ir tam tikriems sprendimams dėl vaiko grąžinimo, o šiuo reglamentu nustatyta bendra procedūra, taikytina visų sprendimų dėl tėvų pareigų

  , patenkančių į šio reglamento taikymo sritį,
  tarpvalstybiniam vykdymui. Todėl, vadovaujantis šio reglamento nuostatomis, valstybės narės institucijų priimtas sprendimas turėtų galioti taip, tarsi būtų priimtas vykdymo valstybėje narėje;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

37 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (37a) | bet koks atsisakymas pripažinti sprendimą pagal šio reglamento nuostatas grindžiant tuo, kad pripažinimas akivaizdžiai prieštarautų viešajai susijusios valstybės narės tvarkai, turėtų atitikti Chartijos 21 straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(37a)

bet koks atsisakymas pripažinti sprendimą pagal šio reglamento nuostatas grindžiant tuo, kad pripažinimas akivaizdžiai prieštarautų viešajai susijusios valstybės narės tvarkai, turėtų atitikti Chartijos 21 straipsnį;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

42 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (42) | tam tikrais atvejais tėvų atsakomybės bylose, kurie patenka į šio reglamento taikymo sritį, centrinės institucijos turėtų tarpusavyje bendradarbiauti teikdamos pagalbą nacionalinėms institucijoms bei tėvų pareigų turėtojams. Tokia pagalba visų pirma turėtų būti teikiama tiesiogiai ar su kitų kompetentingų institucijų pagalba nustatant vaiko buvimo vietą, jei to reikia vykdant pagal šį reglamentą pateiktą prašymą, ir teikiant informaciją apie vaiką, reikalingą bylai nagrinėti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(42)

tam tikrais atvejais tėvų atsakomybės bylose, kurie patenka į šio reglamento taikymo sritį, centrinės institucijos turėtų tarpusavyje bendradarbiauti teikdamos pagalbą nacionalinėms institucijoms bei tėvų pareigų turėtojams. Tokia pagalba visų pirma turėtų būti teikiama tiesiogiai ar su kitų kompetentingų institucijų pagalba nustatant vaiko buvimo vietą, jei to reikia vykdant pagal šį reglamentą pateiktą prašymą, ir teikiant informaciją apie vaiką, reikalingą bylai nagrinėti;

| (42) | tam tikrais atvejais tėvų pareigų bylose, kurie patenka į šio reglamento taikymo sritį, centrinės institucijos turėtų tarpusavyje bendradarbiauti teikdamos pagalbą nacionalinėms institucijoms bei tėvų pareigų turėtojams. Tokia pagalba visų pirma turėtų būti teikiama tiesiogiai ar su kitų kompetentingų institucijų pagalba nustatant vaiko buvimo vietą, jei to reikia vykdant pagal šį reglamentą pateiktą prašymą, ir teikiant informaciją apie vaiką, reikalingą bylai nagrinėti
  . Tais atvejais, kai jurisdikcija priklauso kitai valstybei narei, o ne tai, kurios pilietis yra vaikas, valstybės narės, kuriai priklauso jurisdikcija, centrinės institucijos be reikalo nedelsdamos informuoja valstybės narės, kurios pilietis yra vaikas, centrines institucijas; |
| --- | --- |

(42)

tam tikrais atvejais tėvų pareigų bylose, kurie patenka į šio reglamento taikymo sritį, centrinės institucijos turėtų tarpusavyje bendradarbiauti teikdamos pagalbą nacionalinėms institucijoms bei tėvų pareigų turėtojams. Tokia pagalba visų pirma turėtų būti teikiama tiesiogiai ar su kitų kompetentingų institucijų pagalba nustatant vaiko buvimo vietą, jei to reikia vykdant pagal šį reglamentą pateiktą prašymą, ir teikiant informaciją apie vaiką, reikalingą bylai nagrinėti
  . Tais atvejais, kai jurisdikcija priklauso kitai valstybei narei, o ne tai, kurios pilietis yra vaikas, valstybės narės, kuriai priklauso jurisdikcija, centrinės institucijos be reikalo nedelsdamos informuoja valstybės narės, kurios pilietis yra vaikas, centrines institucijas;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

44 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (44) | prašančiajai institucijai, nepažeidžiant jokių jos šalies nacionalinės proceso teisės reikalavimų, turėtų būti suteikta diskrecija laisvai pasirinkti vieną iš įvairių galimų būdų informacijai gauti, pavyzdžiui, teismų atveju – taikyti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1206/2001, pasinaudoti Europos teisminiu tinklu civilinėse ir komercinėse bylose, visų pirma pagal šį reglamentą įsteigtomis centrinėmis institucijomis, teisėjų tinklu ar informacijos centrais, o teisminių ir administracinių institucijų atveju – prašyti informacijos per specializuotą šios srities nevyriausybinę organizaciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(44)

prašančiajai institucijai, nepažeidžiant jokių jos šalies nacionalinės proceso teisės reikalavimų, turėtų būti suteikta diskrecija laisvai pasirinkti vieną iš įvairių galimų būdų informacijai gauti, pavyzdžiui, teismų atveju – taikyti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1206/2001, pasinaudoti Europos teisminiu tinklu civilinėse ir komercinėse bylose, visų pirma pagal šį reglamentą įsteigtomis centrinėmis institucijomis, teisėjų tinklu ar informacijos centrais, o teisminių ir administracinių institucijų atveju – prašyti informacijos per specializuotą šios srities nevyriausybinę organizaciją;

| (44) | prašančiajai institucijai, nepažeidžiant jokių jos šalies nacionalinės proceso teisės reikalavimų, turėtų būti suteikta diskrecija laisvai pasirinkti vieną iš įvairių galimų būdų informacijai gauti, pavyzdžiui, teismų atveju – taikyti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1206/2001, pasinaudoti Europos teisminiu tinklu civilinėse ir komercinėse bylose, visų pirma pagal šį reglamentą įsteigtomis centrinėmis institucijomis, teisėjų tinklu ar informacijos centrais, o teisminių ir administracinių institucijų atveju – prašyti informacijos per specializuotą šios srities nevyriausybinę organizaciją
  . Kiekvienoje valstybėje narėje specialiai paskirtas tinklas ar teisėjai ryšiams palaikyti turėtų inicijuoti tarptautinį teisminį bendradarbiavimą ir bendravimą ir (arba) padėti jį vykdyti. Europos teisminio tinklo vaidmuo turėtų skirtis nuo centrinių institucijų vaidmens; |
| --- | --- |

(44)

prašančiajai institucijai, nepažeidžiant jokių jos šalies nacionalinės proceso teisės reikalavimų, turėtų būti suteikta diskrecija laisvai pasirinkti vieną iš įvairių galimų būdų informacijai gauti, pavyzdžiui, teismų atveju – taikyti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1206/2001, pasinaudoti Europos teisminiu tinklu civilinėse ir komercinėse bylose, visų pirma pagal šį reglamentą įsteigtomis centrinėmis institucijomis, teisėjų tinklu ar informacijos centrais, o teisminių ir administracinių institucijų atveju – prašyti informacijos per specializuotą šios srities nevyriausybinę organizaciją
  . Kiekvienoje valstybėje narėje specialiai paskirtas tinklas ar teisėjai ryšiams palaikyti turėtų inicijuoti tarptautinį teisminį bendradarbiavimą ir bendravimą ir (arba) padėti jį vykdyti. Europos teisminio tinklo vaidmuo turėtų skirtis nuo centrinių institucijų vaidmens;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

46 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (46) | valstybės narės
  institucijai
  ,
  svarstančiai
  sprendimą dėl tėvų atsakomybės, turėtų būti
  sudaryta galimybė
  prašyti kitos valstybės narės institucijų suteikti vaiko apsaugai svarbios informacijos, jei to reikia ginant vaiko interesus. Nelygu situacija, tai gali būti informacija apie bylą ar sprendimą dėl vieno iš vaiko tėvų arba brolių bei seserų, taip pat apie tėvo ar motinos tinkamumą globoti vaiką arba su juo bendrauti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(46)

valstybės narės
  institucijai
  ,
  svarstančiai
  sprendimą dėl tėvų atsakomybės, turėtų būti
  sudaryta galimybė
  prašyti kitos valstybės narės institucijų suteikti vaiko apsaugai svarbios informacijos, jei to reikia ginant vaiko interesus. Nelygu situacija, tai gali būti informacija apie bylą ar sprendimą dėl vieno iš vaiko tėvų arba brolių bei seserų, taip pat apie tėvo ar motinos tinkamumą globoti vaiką arba su juo bendrauti;

| (46) | valstybės narės
  institucija
  ,
  svarstanti
  sprendimą dėl tėvų pareigų, turėtų būti
  įpareigota
  prašyti kitos valstybės narės institucijų suteikti vaiko apsaugai svarbios informacijos, jei to reikia ginant vaiko interesus. Nelygu situacija, tai gali būti informacija apie bylą ar sprendimą dėl vieno iš vaiko tėvų arba brolių bei seserų, taip pat apie tėvo ar motinos
  arba šeimos
  tinkamumą globoti vaiką arba su juo bendrauti
  . Tėvų pilietybė, ekonominė ir socialinė padėtis arba su jų kultūra ir religija susiję faktai neturėtų būti laikomi lemiamais veiksniais priimant sprendimą dėl tinkamumo rūpintis vaiku
  ; |
| --- | --- |

(46)

valstybės narės
  institucija
  ,
  svarstanti
  sprendimą dėl tėvų pareigų, turėtų būti
  įpareigota
  prašyti kitos valstybės narės institucijų suteikti vaiko apsaugai svarbios informacijos, jei to reikia ginant vaiko interesus. Nelygu situacija, tai gali būti informacija apie bylą ar sprendimą dėl vieno iš vaiko tėvų arba brolių bei seserų, taip pat apie tėvo ar motinos
  arba šeimos
  tinkamumą globoti vaiką arba su juo bendrauti
  . Tėvų pilietybė, ekonominė ir socialinė padėtis arba su jų kultūra ir religija susiję faktai neturėtų būti laikomi lemiamais veiksniais priimant sprendimą dėl tinkamumo rūpintis vaiku
  ;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

46 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (46a) | visomis priemonėmis turėtų būti skatinamas teisėjų, valdžios institucijų, centrinių institucijų, tėvams padedančių specialistų ir pačių tėvų tarpusavio bendravimas, be kita ko, atsižvelgiant į tai, kad sprendimas vaiko negrąžinti gali pažeisti pagrindines vaiko teises lygiai taip pat, kaip ir sprendimas jį grąžinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(46a)

visomis priemonėmis turėtų būti skatinamas teisėjų, valdžios institucijų, centrinių institucijų, tėvams padedančių specialistų ir pačių tėvų tarpusavio bendravimas, be kita ko, atsižvelgiant į tai, kad sprendimas vaiko negrąžinti gali pažeisti pagrindines vaiko teises lygiai taip pat, kaip ir sprendimas jį grąžinti;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

48 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (48a) | kai tai būtina vaiko interesams apsaugoti, teisėjai turėtų palaikyti tiesioginį ryšį su centrinėmis institucijomis ar kompetentingais kitų valstybių narių teismais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(48a)

kai tai būtina vaiko interesams apsaugoti, teisėjai turėtų palaikyti tiesioginį ryšį su centrinėmis institucijomis ar kompetentingais kitų valstybių narių teismais;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

49 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (49) | jei valstybės narės institucija jau yra priėmusi sprendimą tėvų atsakomybės byloje arba tokį sprendimą svarsto, o vykdytinas jis kitoje valstybėje narėje, institucija
  gali
  prašyti tos valstybės narės institucijų pagalbos vykdant sprendimą. Tai taikytina, pavyzdžiui, tuomet, kai sprendimai, kuriais suteikiam teisė bendrauti su vaiku dalyvaujant stebėtojui, vykdytini ne toje valstybėje narėje, kur yra bendravimo teisę suteikianti institucija, arba jei juose numatytos papildomos priemonės, už kurias atsako sprendimo vykdymo valstybės narės kompetentingos institucijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(49)

jei valstybės narės institucija jau yra priėmusi sprendimą tėvų atsakomybės byloje arba tokį sprendimą svarsto, o vykdytinas jis kitoje valstybėje narėje, institucija
  gali
  prašyti tos valstybės narės institucijų pagalbos vykdant sprendimą. Tai taikytina, pavyzdžiui, tuomet, kai sprendimai, kuriais suteikiam teisė bendrauti su vaiku dalyvaujant stebėtojui, vykdytini ne toje valstybėje narėje, kur yra bendravimo teisę suteikianti institucija, arba jei juose numatytos papildomos priemonės, už kurias atsako sprendimo vykdymo valstybės narės kompetentingos institucijos;

| (49) | jei valstybės narės institucija jau yra priėmusi sprendimą tėvų pareigų byloje arba tokį sprendimą svarsto, o jis vykdytinas kitoje valstybėje narėje, institucija
  turėtų
  prašyti tos valstybės narės institucijų pagalbos vykdant sprendimą. Tai taikytina, pavyzdžiui, tuomet, kai sprendimai, kuriais suteikiam teisė bendrauti su vaiku dalyvaujant stebėtojui, vykdytini ne toje valstybėje narėje, kur yra bendravimo teisę suteikianti institucija, arba jei juose numatytos papildomos priemonės, už kurias atsako sprendimo vykdymo valstybės narės kompetentingos institucijos; |
| --- | --- |

(49)

jei valstybės narės institucija jau yra priėmusi sprendimą tėvų pareigų byloje arba tokį sprendimą svarsto, o jis vykdytinas kitoje valstybėje narėje, institucija
  turėtų
  prašyti tos valstybės narės institucijų pagalbos vykdant sprendimą. Tai taikytina, pavyzdžiui, tuomet, kai sprendimai, kuriais suteikiam teisė bendrauti su vaiku dalyvaujant stebėtojui, vykdytini ne toje valstybėje narėje, kur yra bendravimo teisę suteikianti institucija, arba jei juose numatytos papildomos priemonės, už kurias atsako sprendimo vykdymo valstybės narės kompetentingos institucijos;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

50 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (50) | jei valstybės narės institucija svarsto galimybę įkurdinti vaiką kitos valstybės narės šeimoje ar globos institucijoje, prieš įkurdinimą per abiejų susijusių valstybių narių centrines institucijas turėtų būti atlikta konsultacijų procedūra. Prieš priimdama nutartį dėl įkurdinimo, jį svarstanti institucija turėtų gauti valstybės narės, kurioje ketinama vaiką įkurdinti, kompetentingos institucijos sutikimą. Kadangi įkurdinimas dažniausiai yra neatidėliotina priemonė, kuria siekiama pašalinti vaiką iš jo interesams kenkiančios padėties, laikas yra esminis kriterijus priimant tokius sprendimus. Todėl, siekiant kuo spartesnės konsultacijų procedūros, šiame reglamente aiškiai išdėstyti prašymui taikytini reikalavimai ir nustatytas terminas, per kurį valstybė narė, kurioje ketinama įkurdinti vaiką, turi pateikti atsakymą. Tačiau sutikimo ar atsisakymo jį suteikti sąlygos ir toliau nustatomos pagal prašomos valstybės narės nacionalinę teisę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(50)

jei valstybės narės institucija svarsto galimybę įkurdinti vaiką kitos valstybės narės šeimoje ar globos institucijoje, prieš įkurdinimą per abiejų susijusių valstybių narių centrines institucijas turėtų būti atlikta konsultacijų procedūra. Prieš priimdama nutartį dėl įkurdinimo, jį svarstanti institucija turėtų gauti valstybės narės, kurioje ketinama vaiką įkurdinti, kompetentingos institucijos sutikimą. Kadangi įkurdinimas dažniausiai yra neatidėliotina priemonė, kuria siekiama pašalinti vaiką iš jo interesams kenkiančios padėties, laikas yra esminis kriterijus priimant tokius sprendimus. Todėl, siekiant kuo spartesnės konsultacijų procedūros, šiame reglamente aiškiai išdėstyti prašymui taikytini reikalavimai ir nustatytas terminas, per kurį valstybė narė, kurioje ketinama įkurdinti vaiką, turi pateikti atsakymą. Tačiau sutikimo ar atsisakymo jį suteikti sąlygos ir toliau nustatomos pagal prašomos valstybės narės nacionalinę teisę;

| (50) | jei valstybės narės institucija svarsto galimybę įkurdinti vaiką
  su šeimos nariais,

  globėjų šeimoje ar globos institucijoje kitoje valstybėje narėje, prieš įkurdinimą per abiejų susijusių valstybių narių centrines institucijas turėtų būti atlikta konsultacijų procedūra. Prieš priimdama nutartį dėl įkurdinimo, jį svarstanti institucija turėtų gauti valstybės narės, kurioje ketinama vaiką įkurdinti, kompetentingos institucijos sutikimą. Kadangi įkurdinimas dažniausiai yra neatidėliotina priemonė, kuria siekiama pašalinti vaiką iš jo interesams kenkiančios padėties, laikas yra esminis kriterijus priimant tokius sprendimus. Todėl, siekiant kuo spartesnės konsultacijų procedūros, šiame reglamente aiškiai išdėstyti prašymui taikytini reikalavimai ir nustatytas terminas, per kurį valstybė narė, kurioje ketinama įkurdinti vaiką, turi pateikti atsakymą. Tačiau sutikimo ar atsisakymo jį suteikti sąlygos ir toliau nustatomos pagal prašomos valstybės narės nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

(50)

jei valstybės narės institucija svarsto galimybę įkurdinti vaiką
  su šeimos nariais,

  globėjų šeimoje ar globos institucijoje kitoje valstybėje narėje, prieš įkurdinimą per abiejų susijusių valstybių narių centrines institucijas turėtų būti atlikta konsultacijų procedūra. Prieš priimdama nutartį dėl įkurdinimo, jį svarstanti institucija turėtų gauti valstybės narės, kurioje ketinama vaiką įkurdinti, kompetentingos institucijos sutikimą. Kadangi įkurdinimas dažniausiai yra neatidėliotina priemonė, kuria siekiama pašalinti vaiką iš jo interesams kenkiančios padėties, laikas yra esminis kriterijus priimant tokius sprendimus. Todėl, siekiant kuo spartesnės konsultacijų procedūros, šiame reglamente aiškiai išdėstyti prašymui taikytini reikalavimai ir nustatytas terminas, per kurį valstybė narė, kurioje ketinama įkurdinti vaiką, turi pateikti atsakymą. Tačiau sutikimo ar atsisakymo jį suteikti sąlygos ir toliau nustatomos pagal prašomos valstybės narės nacionalinę teisę;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

51 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (51) | bet koks ilgalaikis
  vaiko
  įkurdinimas užsienyje
  turėtų
  atitikti
  ES pagrindinių teisių chartijos 24 straipsnio 3 dalį (teisė palaikyti asmeninius santykius su tėvais) ir Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos nuostatas, visų pirma jos 8, 9 ir 20 straipsnius. Svarstant įvairius galimus sprendimus, reikėtų deramai atsižvelgti į vaiko auklėjimo tęstinumo prioritetą ir į vaiko etninę, religinę, kultūrinę ir kalbinę kilmę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(51)

bet koks ilgalaikis
  vaiko
  įkurdinimas užsienyje
  turėtų
  atitikti
  ES pagrindinių teisių chartijos 24 straipsnio 3 dalį (teisė palaikyti asmeninius santykius su tėvais) ir Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos nuostatas, visų pirma jos 8, 9 ir 20 straipsnius. Svarstant įvairius galimus sprendimus, reikėtų deramai atsižvelgti į vaiko auklėjimo tęstinumo prioritetą ir į vaiko etninę, religinę, kultūrinę ir kalbinę kilmę;

| (51) | valstybės institucijos, svarstančios klausimą dėl
  vaiko
  įkurdinimo,
  turėtų
  veikti pagal
  ES pagrindinių teisių chartijos 24 straipsnio 3 dalį (teisė palaikyti asmeninius santykius su tėvais) ir Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos nuostatas, visų pirma jos 8, 9 ir 20 straipsnius. Svarstant įvairius galimus sprendimus, reikėtų deramai atsižvelgti į 
  galimybę toje pačioje globėjų šeimoje arba toje pačioje įstaigoje įkurdinti brolius ar seseris,
  į vaiko auklėjimo tęstinumo prioritetą ir į vaiko etninę, religinę, kultūrinę ir kalbinę kilmę
  . Konkrečiu vaiko ilgalaikio įkurdinimo užsienyje atveju susijusios institucijos visuomet turėtų svarstyti galimybę įkurdinti vaiką pas kitoje šalyje gyvenančius giminaičius, jei tarp vaiko ir tų šeimos narių yra nusistovėjęs ryšys, atlikus atskirą vaiko interesų įvertinimą. Tokiais ilgalaikio įkurdinimo atvejais turėtų būti periodiškai vertinami vaiko poreikiai ir interesai
  ; |
| --- | --- |

(51)

valstybės institucijos, svarstančios klausimą dėl
  vaiko
  įkurdinimo,
  turėtų
  veikti pagal
  ES pagrindinių teisių chartijos 24 straipsnio 3 dalį (teisė palaikyti asmeninius santykius su tėvais) ir Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos nuostatas, visų pirma jos 8, 9 ir 20 straipsnius. Svarstant įvairius galimus sprendimus, reikėtų deramai atsižvelgti į 
  galimybę toje pačioje globėjų šeimoje arba toje pačioje įstaigoje įkurdinti brolius ar seseris,
  į vaiko auklėjimo tęstinumo prioritetą ir į vaiko etninę, religinę, kultūrinę ir kalbinę kilmę
  . Konkrečiu vaiko ilgalaikio įkurdinimo užsienyje atveju susijusios institucijos visuomet turėtų svarstyti galimybę įkurdinti vaiką pas kitoje šalyje gyvenančius giminaičius, jei tarp vaiko ir tų šeimos narių yra nusistovėjęs ryšys, atlikus atskirą vaiko interesų įvertinimą. Tokiais ilgalaikio įkurdinimo atvejais turėtų būti periodiškai vertinami vaiko poreikiai ir interesai
  ;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Šis reglamentas taikomas bet kokio pobūdžio teismo ar administracinės institucijos civilinėms byloms, susijusioms su: | 1.   Šis reglamentas taikomas bet kokio pobūdžio teismo ar administracinės institucijos
  arba kitos institucijos, turinčios jurisdikciją klausimais, kurie patenka į šio reglamento taikymo sritį,
  civilinėms byloms, susijusioms su: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Šis reglamentas taikomas bet kokio pobūdžio teismo ar administracinės institucijos civilinėms byloms, susijusioms su:

1.   Šis reglamentas taikomas bet kokio pobūdžio teismo ar administracinės institucijos
  arba kitos institucijos, turinčios jurisdikciją klausimais, kurie patenka į šio reglamento taikymo sritį,
  civilinėms byloms, susijusioms su:

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | tarptautiniu vaikų grobimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

tarptautiniu vaikų grobimu;

tarptautiniu vaikų grobimu;

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 dalies d punktas

1 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | vaiko paskyrimu

  į šeimą (šeimyną)
  ar globos instituciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

vaiko paskyrimu

  į šeimą (šeimyną)
  ar globos instituciją;

paskyrimu

į šeimą (šeimyną)

| d) | vaiko įkurdinimu su

  šeimos nariais
  , globėjų

  šeimoje (šeimynoje)
  ar
  saugioje
  globos
  institucijoje užsienyje
  ; |
| --- | --- |

d)

vaiko įkurdinimu su

  šeimos nariais
  , globėjų

  šeimoje (šeimynoje)
  ar
  saugioje
  globos
  institucijoje užsienyje
  ;

įkurdinimu su

šeimos nariais

globėjų

šeimoje (šeimynoje)

saugioje

institucijoje užsienyje

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

2 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1) | institucija – bet kuri valstybių narių teismo ar administracinė institucija, turinti jurisdikciją bylose, patenkančiose į šio reglamento taikymo sritį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)

institucija – bet kuri valstybių narių teismo ar administracinė institucija, turinti jurisdikciją bylose, patenkančiose į šio reglamento taikymo sritį;

bylose

patenkančiose

| 1) | institucija – bet kuri valstybių narių teismo ar administracinė
  arba bet kuri kita
  institucija, turinti jurisdikciją klausimais, patenkančiais į šio reglamento taikymo sritį; |
| --- | --- |

1)

institucija – bet kuri valstybių narių teismo ar administracinė
  arba bet kuri kita
  institucija, turinti jurisdikciją klausimais, patenkančiais į šio reglamento taikymo sritį;

arba bet kuri kita

klausimais

patenkančiais

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

2 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3) | valstybė narė – visos valstybės narės, išskyrus Daniją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)

valstybė narė – visos valstybės narės, išskyrus Daniją;

| 3) | valstybė narė – visos
  Europos Sąjungos
  valstybės narės, išskyrus Daniją; |
| --- | --- |

3)

valstybė narė – visos
  Europos Sąjungos
  valstybės narės, išskyrus Daniją;

Europos Sąjungos

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

2 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4) | sprendimas – valstybės narės institucijos paskelbtas potvarkis, įsakymas ar teismo sprendimas dėl santuokos nutraukimo, gyvenimo skyrium (separacija), santuokos pripažinimo negaliojančia arba tėvų pareigų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)

sprendimas – valstybės narės institucijos paskelbtas potvarkis, įsakymas ar teismo sprendimas dėl santuokos nutraukimo, gyvenimo skyrium (separacija), santuokos pripažinimo negaliojančia arba tėvų pareigų;

| 4) | sprendimas – valstybės narės institucijos paskelbtas potvarkis, įsakymas, teismo sprendimas
  ar autentiškas dokumentas arba šalių susitarimas, vykdytinas valstybėje narėje, kurioje buvo sudaryti,
  dėl santuokos nutraukimo, gyvenimo skyrium (separacija), santuokos pripažinimo negaliojančia arba tėvų pareigų; |
| --- | --- |

4)

sprendimas – valstybės narės institucijos paskelbtas potvarkis, įsakymas, teismo sprendimas
  ar autentiškas dokumentas arba šalių susitarimas, vykdytinas valstybėje narėje, kurioje buvo sudaryti,
  dėl santuokos nutraukimo, gyvenimo skyrium (separacija), santuokos pripažinimo negaliojančia arba tėvų pareigų;

ar autentiškas dokumentas arba šalių susitarimas, vykdytinas valstybėje narėje, kurioje buvo sudaryti,

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 12 punkto įžanginė dalis

2 straipsnio 1 pastraipos 12 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 12) | neteisėtas išvežimas ar negrąžinimas
   – vaiko išvežimas ar negrąžinimas tais atvejais, kai: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12)

neteisėtas išvežimas ar negrąžinimas
   – vaiko išvežimas ar negrąžinimas tais atvejais, kai:

neteisėtas išvežimas ar negrąžinimas

| 12) | tarptautinis vaiko pagrobimas
   – vaiko išvežimas ar negrąžinimas tais atvejais, kai: |
| --- | --- |

12)

tarptautinis vaiko pagrobimas
   – vaiko išvežimas ar negrąžinimas tais atvejais, kai:

tarptautinis vaiko pagrobimas

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės institucijos turi jurisdikciją bylose, susijusiose su tėvų pareigomis vaikui, kurio nuolatinė gyvenamoji vieta yra toje valstybėje narėje. Tais atvejais, kai vaikas teisėtai persikelia iš vienos valstybės narės į kitą ir įgyja ten naują nuolatinę gyvenamąją vietą, jurisdikciją turi naujos nuolatinės gyvenamosios vietos valstybės narės institucijos. | 1.   Valstybės narės institucijos turi jurisdikciją bylose, susijusiose su tėvų pareigomis vaikui, kurio nuolatinė gyvenamoji vieta yra toje valstybėje narėje. Tais atvejais, kai vaikas teisėtai persikelia iš vienos valstybės narės į kitą ir įgyja ten naują nuolatinę gyvenamąją vietą, jurisdikciją turi naujos nuolatinės gyvenamosios vietos valstybės narės institucijos
  , nebent prieš persikėlimą šalys susitartų, kad jurisdikciją toliau turės valstybės narės, kurioje iki tol buvo vaiko nuolatinė gyvenamoji vieta, institucija
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės institucijos turi jurisdikciją bylose, susijusiose su tėvų pareigomis vaikui, kurio nuolatinė gyvenamoji vieta yra toje valstybėje narėje. Tais atvejais, kai vaikas teisėtai persikelia iš vienos valstybės narės į kitą ir įgyja ten naują nuolatinę gyvenamąją vietą, jurisdikciją turi naujos nuolatinės gyvenamosios vietos valstybės narės institucijos.

1.   Valstybės narės institucijos turi jurisdikciją bylose, susijusiose su tėvų pareigomis vaikui, kurio nuolatinė gyvenamoji vieta yra toje valstybėje narėje. Tais atvejais, kai vaikas teisėtai persikelia iš vienos valstybės narės į kitą ir įgyja ten naują nuolatinę gyvenamąją vietą, jurisdikciją turi naujos nuolatinės gyvenamosios vietos valstybės narės institucijos
  , nebent prieš persikėlimą šalys susitartų, kad jurisdikciją toliau turės valstybės narės, kurioje iki tol buvo vaiko nuolatinė gyvenamoji vieta, institucija
  .

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 a dalis (nauja)

7 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Prasidėjusio proceso dėl globos ir bendravimo teisių atveju jurisdikciją iki procesą užbaigiant išsaugo kilmės valstybės narės institucija, nebent šalys susitartų, kad procesas turėtų būti pabaigtas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Prasidėjusio proceso dėl globos ir bendravimo teisių atveju jurisdikciją iki procesą užbaigiant išsaugo kilmės valstybės narės institucija, nebent šalys susitartų, kad procesas turėtų būti pabaigtas.

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 dalis

8 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Šio straipsnio 1 dalis netaikoma, jei šio straipsnio 1 dalyje bendravimo teisių turėtojas pripažino vaiko naujos nuolatinės gyvenamosios vietos valstybės narės institucijų jurisdikciją
  dalyvaudamas
  institucijų procesuose neginčijant jų jurisdikcijos. | 2.   Šio straipsnio 1 dalis netaikoma, jei šio straipsnio 1 dalyje nurodytas bendravimo teisių turėtojas
  , apie teisinius padarinius informuotas ankstesnės nuolatinės gyvenamosios vietos valstybės institucijų,
  pripažino vaiko naujos nuolatinės gyvenamosios vietos valstybės narės institucijų jurisdikciją
  ir, nepaisydamas tos informacijos, dalyvavo
  institucijų procesuose neginčijant jų jurisdikcijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Šio straipsnio 1 dalis netaikoma, jei šio straipsnio 1 dalyje bendravimo teisių turėtojas pripažino vaiko naujos nuolatinės gyvenamosios vietos valstybės narės institucijų jurisdikciją
  dalyvaudamas
  institucijų procesuose neginčijant jų jurisdikcijos.

2.   Šio straipsnio 1 dalis netaikoma, jei šio straipsnio 1 dalyje nurodytas bendravimo teisių turėtojas
  , apie teisinius padarinius informuotas ankstesnės nuolatinės gyvenamosios vietos valstybės institucijų,
  pripažino vaiko naujos nuolatinės gyvenamosios vietos valstybės narės institucijų jurisdikciją
  ir, nepaisydamas tos informacijos, dalyvavo
  institucijų procesuose neginčijant jų jurisdikcijos.

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 pastraipos b punkto i papunktis

9 straipsnio 1 pastraipos b punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | per vienerius metus nuo to, kai globos teises turintis asmuo, institucija ar kita organizacija sužinojo arba turėjo sužinoti apie vaiko buvimo vietą, valstybės narės, kurioje vaikas buvo išvežtas ar yra laikomas, kompetentingoms valdžios institucijoms nebuvo
  pateiktas prašymas jį grąžinti
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

per vienerius metus nuo to, kai globos teises turintis asmuo, institucija ar kita organizacija sužinojo arba turėjo sužinoti apie vaiko buvimo vietą, valstybės narės, kurioje vaikas buvo išvežtas ar yra laikomas, kompetentingoms valdžios institucijoms nebuvo
  pateiktas prašymas jį grąžinti
  ;

to

pateiktas prašymas jį grąžinti

| i) | per vienerius metus nuo tada, kai globos teises turintis asmuo, institucija ar kita organizacija sužinojo arba turėjo sužinoti apie vaiko buvimo vietą
  ir, nors jie buvo institucijų informuoti apie teisinį reikalavimą pateikti prašymą jį grąžinti
  ,
  toks prašymas
  valstybės narės, kurioje vaikas buvo išvežtas ar yra laikomas, kompetentingoms valdžios institucijoms
  pateiktas
  nebuvo; |
| --- | --- |

i)

per vienerius metus nuo tada, kai globos teises turintis asmuo, institucija ar kita organizacija sužinojo arba turėjo sužinoti apie vaiko buvimo vietą
  ir, nors jie buvo institucijų informuoti apie teisinį reikalavimą pateikti prašymą jį grąžinti
  ,
  toks prašymas
  valstybės narės, kurioje vaikas buvo išvežtas ar yra laikomas, kompetentingoms valdžios institucijoms
  pateiktas
  nebuvo;

tada

ir, nors jie buvo institucijų informuoti apie teisinį reikalavimą pateikti prašymą jį grąžinti

toks prašymas

pateiktas

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 5 dalies 1 a pastraipa (nauja)

10 straipsnio 5 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Paskirtieji teisėjai yra praktikuojantys ir šeimos teisės srityje patyrę teisėjai, visų pirma turintys su tarpvalstybinės jurisdikcijos aspektu susijusių bylų nagrinėjimo patirties. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Paskirtieji teisėjai yra praktikuojantys ir šeimos teisės srityje patyrę teisėjai, visų pirma turintys su tarpvalstybinės jurisdikcijos aspektu susijusių bylų nagrinėjimo patirties.

Paskirtieji teisėjai yra praktikuojantys ir šeimos teisės srityje patyrę teisėjai, visų pirma turintys su tarpvalstybinės jurisdikcijos aspektu susijusių bylų nagrinėjimo patirties.

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

12 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Neatidėliotinais atvejais valstybės narės, kurioje yra vaikas arba vaikui priklausantis turtas, institucijos turi jurisdikciją tam vaikui ar turtui taikyti laikinas, įskaitant apsaugines, priemones. | Neatidėliotinais atvejais valstybės narės, kurioje yra vaikas arba vaikui priklausantis turtas, institucijos turi jurisdikciją tam vaikui ar turtui taikyti laikinas, įskaitant apsaugines, priemones.
  Taikant tokias priemones neturėtų būti be reikalo delsiamas procesas ir galutinių sprendimų dėl globos ir bendravimo teisių priėmimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Neatidėliotinais atvejais valstybės narės, kurioje yra vaikas arba vaikui priklausantis turtas, institucijos turi jurisdikciją tam vaikui ar turtui taikyti laikinas, įskaitant apsaugines, priemones.

Neatidėliotinais atvejais valstybės narės, kurioje yra vaikas arba vaikui priklausantis turtas, institucijos turi jurisdikciją tam vaikui ar turtui taikyti laikinas, įskaitant apsaugines, priemones.
  Taikant tokias priemones neturėtų būti be reikalo delsiamas procesas ir galutinių sprendimų dėl globos ir bendravimo teisių priėmimas.

Taikant tokias priemones neturėtų būti be reikalo delsiamas procesas ir galutinių sprendimų dėl globos ir bendravimo teisių priėmimas.

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

12 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu to reikalauja siekis labiausiai apsaugoti vaiko interesus, apsaugines priemones taikiusi institucija apie tai tiesiogiai ar per centrinę instituciją, paskirtą pagal 60 straipsnį, praneša jurisdikciją nagrinėti bylą iš esmės pagal šį reglamentą turinčiai valstybės narės institucijai. | Jeigu to reikalauja siekis labiausiai apsaugoti vaiko interesus, apsaugines priemones taikiusi institucija apie tai tiesiogiai ar per centrinę instituciją, paskirtą pagal 60 straipsnį, praneša jurisdikciją nagrinėti bylą iš esmės pagal šį reglamentą turinčiai valstybės narės institucijai.
  Ta institucija užtikrina vienodą požiūrį į procese dalyvaujančius tėvus, taip pat kad apie visas susijusias priemones jie būtų laiku išsamiai informuojami jiems visapusiškai suprantama kalba. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu to reikalauja siekis labiausiai apsaugoti vaiko interesus, apsaugines priemones taikiusi institucija apie tai tiesiogiai ar per centrinę instituciją, paskirtą pagal 60 straipsnį, praneša jurisdikciją nagrinėti bylą iš esmės pagal šį reglamentą turinčiai valstybės narės institucijai.

Jeigu to reikalauja siekis labiausiai apsaugoti vaiko interesus, apsaugines priemones taikiusi institucija apie tai tiesiogiai ar per centrinę instituciją, paskirtą pagal 60 straipsnį, praneša jurisdikciją nagrinėti bylą iš esmės pagal šį reglamentą turinčiai valstybės narės institucijai.
  Ta institucija užtikrina vienodą požiūrį į procese dalyvaujančius tėvus, taip pat kad apie visas susijusias priemones jie būtų laiku išsamiai informuojami jiems visapusiškai suprantama kalba.

Ta institucija užtikrina vienodą požiūrį į procese dalyvaujančius tėvus, taip pat kad apie visas susijusias priemones jie būtų laiku išsamiai informuojami jiems visapusiškai suprantama kalba.

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalis

12 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Priemonės, kurių imtasi pagal 1 dalį, nebetaikomos, kai tik valstybės narės institucija, turinti jurisdikciją pagal šį reglamentą nagrinėti bylą iš esmės, imasi priemonių, kurias ji laiko tinkamomis. | 2.   Priemonės, kurių imtasi pagal 1 dalį, nebetaikomos, kai tik valstybės narės institucija, turinti jurisdikciją pagal šį reglamentą nagrinėti bylą iš esmės, imasi priemonių, kurias ji laiko tinkamomis
  , ir nuo tada, kai apie tas priemones ji praneša valstybės narės, kurioje buvo imtasi laikinų priemonių, institucijai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Priemonės, kurių imtasi pagal 1 dalį, nebetaikomos, kai tik valstybės narės institucija, turinti jurisdikciją pagal šį reglamentą nagrinėti bylą iš esmės, imasi priemonių, kurias ji laiko tinkamomis.

2.   Priemonės, kurių imtasi pagal 1 dalį, nebetaikomos, kai tik valstybės narės institucija, turinti jurisdikciją pagal šį reglamentą nagrinėti bylą iš esmės, imasi priemonių, kurias ji laiko tinkamomis
  , ir nuo tada, kai apie tas priemones ji praneša valstybės narės, kurioje buvo imtasi laikinų priemonių, institucijai
  .

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 2 a dalis (nauja)

19 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  1 ir 2 dalyse nurodytais atvejais institucijai, į kurią kreiptasi dėl ginčo, paprašius, bet kuri kita institucija, į kurią buvo kreiptasi, nedelsdama informuoja prašančiąją instituciją apie datą, kada į ją buvo kreiptasi, vadovaudamasi 15 straipsniu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  1 ir 2 dalyse nurodytais atvejais institucijai, į kurią kreiptasi dėl ginčo, paprašius, bet kuri kita institucija, į kurią buvo kreiptasi, nedelsdama informuoja prašančiąją instituciją apie datą, kada į ją buvo kreiptasi, vadovaudamasi 15 straipsniu.

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnis

20 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 20 straipsnis | 20 straipsnis |
| Vaiko teisė pareikšti savo nuomonę | Vaiko teisė pareikšti savo nuomonę |
| Vykdydamos jurisdikciją pagal šio skyriaus 2 skirsnį, valstybių narių institucijos užtikrina, kad proceso metu vaikui, sugebančiam suformuluoti savo nuomonę, būtų suteikta tikra ir veiksminga galimybė ją laisvai išreikšti. | Vykdydamos jurisdikciją pagal šio skyriaus 2 skirsnį, valstybių narių institucijos užtikrina, kad proceso metu vaikui, sugebančiam suformuluoti savo nuomonę, būtų suteikta tikra ir veiksminga galimybė ją laisvai išreikšti
  vadovaujantis susijusiomis nacionalinėmis procedūrinėmis taisyklėmis, Chartijos 24 straipsnio 1 dalimi, Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos 12 straipsniu ir Europos Tarybos rekomendacija dėl vaikų ir jaunesnių negu 18 metų amžiaus jaunuolių dalyvavimo
  . (1a)

  Savo svarstymus šiuo klausimu institucijos dokumentais patvirtina sprendime. |
| | Vaikas, kuris naudojasi savo teise išreikšti savo nuomonę, pagal nacionalines nuostatas yra išklausomas teisėjo arba specialiai parengto eksperto, nedarant jokio spaudimo, pirmiausia iš tėvų pusės; tai vyksta vaikui palankioje aplinkoje, kalbos ir turinio požiūriais tinkamoje jo amžiui, ir suteikiant visas garantijas, leidžiančias apsaugoti vaiko emocinį neliečiamumą ir interesus. |
| | Vaikas išklausomas nedalyvaujant proceso šalims ar jų teisiniams atstovams, tačiau ši procedūra įrašoma ir pridedama prie dokumentų, kad šalys ir jų teisiniai atstovai turėtų galimybę jos įrašą pamatyti. |
| Institucija deramai paiso vaiko nuomonės, atsižvelgdama į jo amžių
  bei
  brandą, ir savo pastabas išdėsto sprendime. | Institucija deramai paiso vaiko nuomonės, atsižvelgdama į jo amžių, brandą
  bei vaiko interesus
  ir savo pastabas išdėsto sprendime. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

20 straipsnis

20 straipsnis

Vaiko teisė pareikšti savo nuomonę

Vaiko teisė pareikšti savo nuomonę

Vykdydamos jurisdikciją pagal šio skyriaus 2 skirsnį, valstybių narių institucijos užtikrina, kad proceso metu vaikui, sugebančiam suformuluoti savo nuomonę, būtų suteikta tikra ir veiksminga galimybė ją laisvai išreikšti.

Vykdydamos jurisdikciją pagal šio skyriaus 2 skirsnį, valstybių narių institucijos užtikrina, kad proceso metu vaikui, sugebančiam suformuluoti savo nuomonę, būtų suteikta tikra ir veiksminga galimybė ją laisvai išreikšti
  vadovaujantis susijusiomis nacionalinėmis procedūrinėmis taisyklėmis, Chartijos 24 straipsnio 1 dalimi, Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos 12 straipsniu ir Europos Tarybos rekomendacija dėl vaikų ir jaunesnių negu 18 metų amžiaus jaunuolių dalyvavimo
  . (1a)

  Savo svarstymus šiuo klausimu institucijos dokumentais patvirtina sprendime.

vadovaujantis susijusiomis nacionalinėmis procedūrinėmis taisyklėmis, Chartijos 24 straipsnio 1 dalimi, Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos 12 straipsniu ir Europos Tarybos rekomendacija dėl vaikų ir jaunesnių negu 18 metų amžiaus jaunuolių dalyvavimo

1a

Savo svarstymus šiuo klausimu institucijos dokumentais patvirtina sprendime.

Vaikas, kuris naudojasi savo teise išreikšti savo nuomonę, pagal nacionalines nuostatas yra išklausomas teisėjo arba specialiai parengto eksperto, nedarant jokio spaudimo, pirmiausia iš tėvų pusės; tai vyksta vaikui palankioje aplinkoje, kalbos ir turinio požiūriais tinkamoje jo amžiui, ir suteikiant visas garantijas, leidžiančias apsaugoti vaiko emocinį neliečiamumą ir interesus.

Vaikas, kuris naudojasi savo teise išreikšti savo nuomonę, pagal nacionalines nuostatas yra išklausomas teisėjo arba specialiai parengto eksperto, nedarant jokio spaudimo, pirmiausia iš tėvų pusės; tai vyksta vaikui palankioje aplinkoje, kalbos ir turinio požiūriais tinkamoje jo amžiui, ir suteikiant visas garantijas, leidžiančias apsaugoti vaiko emocinį neliečiamumą ir interesus.

Vaikas išklausomas nedalyvaujant proceso šalims ar jų teisiniams atstovams, tačiau ši procedūra įrašoma ir pridedama prie dokumentų, kad šalys ir jų teisiniai atstovai turėtų galimybę jos įrašą pamatyti.

Vaikas išklausomas nedalyvaujant proceso šalims ar jų teisiniams atstovams, tačiau ši procedūra įrašoma ir pridedama prie dokumentų, kad šalys ir jų teisiniai atstovai turėtų galimybę jos įrašą pamatyti.

Institucija deramai paiso vaiko nuomonės, atsižvelgdama į jo amžių
  bei
  brandą, ir savo pastabas išdėsto sprendime.

bei

Institucija deramai paiso vaiko nuomonės, atsižvelgdama į jo amžių, brandą
  bei vaiko interesus
  ir savo pastabas išdėsto sprendime.

bei vaiko interesus

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 2 dalis

23 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Kuo anksčiau proceso metu teismas išnagrinėja, ar siekdamos vaiko interesų šalys nori rasti priimtiną sprendimą tarpininkaujant, su sąlyga, kad tokiu būdu procesas nebūtų nepagrįstai vilkinamas. | 2.   Kuo anksčiau proceso metu teismas išnagrinėja, ar siekdamos vaiko interesų šalys nori rasti priimtiną sprendimą tarpininkaujant, su sąlyga, kad tokiu būdu procesas nebūtų nepagrįstai vilkinamas.
  Tuo atveju teismas paprašo šalių pasinaudoti tarpininkavimu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Kuo anksčiau proceso metu teismas išnagrinėja, ar siekdamos vaiko interesų šalys nori rasti priimtiną sprendimą tarpininkaujant, su sąlyga, kad tokiu būdu procesas nebūtų nepagrįstai vilkinamas.

2.   Kuo anksčiau proceso metu teismas išnagrinėja, ar siekdamos vaiko interesų šalys nori rasti priimtiną sprendimą tarpininkaujant, su sąlyga, kad tokiu būdu procesas nebūtų nepagrįstai vilkinamas.
  Tuo atveju teismas paprašo šalių pasinaudoti tarpininkavimu.

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 3 dalis

25 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Teismas gali paskelbti sprendimą, kuriuo įpareigojama sugrąžinti vaiką, laikinai vykdytinu, nepaisydamas jokio apeliacinio skundo, net jei nacionalinė teisė nenustato tokio laikino vykdymo. | 3.   Teismas
  , atsižvelgdamas į vaiko interesus,
  gali paskelbti sprendimą, kuriuo įpareigojama sugrąžinti vaiką, laikinai vykdytinu, nepaisydamas jokio apeliacinio skundo, net jei nacionalinė teisė nenustato tokio laikino vykdymo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Teismas gali paskelbti sprendimą, kuriuo įpareigojama sugrąžinti vaiką, laikinai vykdytinu, nepaisydamas jokio apeliacinio skundo, net jei nacionalinė teisė nenustato tokio laikino vykdymo.

3.   Teismas
  , atsižvelgdamas į vaiko interesus,
  gali paskelbti sprendimą, kuriuo įpareigojama sugrąžinti vaiką, laikinai vykdytinu, nepaisydamas jokio apeliacinio skundo, net jei nacionalinė teisė nenustato tokio laikino vykdymo.

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 5 a dalis (nauja)

25 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Teisminei institucijai įsakius vaiką grąžinti, apie šį sprendimą ir jo įsigaliojimo datą ji informuoja valstybės narės, kurioje iki neteisėto išvežimo buvo vaiko nuolatinė gyvenamoji vieta, centrinę instituciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Teisminei institucijai įsakius vaiką grąžinti, apie šį sprendimą ir jo įsigaliojimo datą ji informuoja valstybės narės, kurioje iki neteisėto išvežimo buvo vaiko nuolatinė gyvenamoji vieta, centrinę instituciją.

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

32 straipsnio 4 dalis

32 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Jeigu sprendimas neįvykdomas per šešias savaites nuo vykdymo proceso pradžios, vykdymo valstybės narės teismas apie šį faktą praneša prašančiajai kilmės valstybės narės centrinei institucijai arba pareiškėjui, jei procesas buvo pradėtas be centrinės institucijos pagalbos, ir nurodo priežastis. | 4.   Jeigu sprendimas neįvykdomas per šešias savaites nuo vykdymo proceso pradžios, vykdymo valstybės narės teismas apie šį faktą
  deramai
  praneša prašančiajai kilmės valstybės narės centrinei institucijai arba pareiškėjui, jei procesas buvo pradėtas be centrinės institucijos pagalbos, ir nurodo priežastis
  bei pateikia apytikslį vykdymo laiką
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Jeigu sprendimas neįvykdomas per šešias savaites nuo vykdymo proceso pradžios, vykdymo valstybės narės teismas apie šį faktą praneša prašančiajai kilmės valstybės narės centrinei institucijai arba pareiškėjui, jei procesas buvo pradėtas be centrinės institucijos pagalbos, ir nurodo priežastis.

4.   Jeigu sprendimas neįvykdomas per šešias savaites nuo vykdymo proceso pradžios, vykdymo valstybės narės teismas apie šį faktą
  deramai
  praneša prašančiajai kilmės valstybės narės centrinei institucijai arba pareiškėjui, jei procesas buvo pradėtas be centrinės institucijos pagalbos, ir nurodo priežastis
  bei pateikia apytikslį vykdymo laiką
  .

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio 1 pastraipos a punktas

37 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | toks pripažinimas akivaizdžiai prieštarauja valstybės narės, kurioje prašoma jį pripažinti, viešajai tvarkai; arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

toks pripažinimas akivaizdžiai prieštarauja valstybės narės, kurioje prašoma jį pripažinti, viešajai tvarkai; arba

| a) | toks pripažinimas akivaizdžiai prieštarauja valstybės narės, kurioje prašoma jį pripažinti, viešajai tvarkai
  , tačiau atsisakymas negali tapti jokios formos diskriminacijos, kuri draudžiama pagal Chartijos 21 straipsnį, priežastimi
  ; arba |
| --- | --- |

a)

toks pripažinimas akivaizdžiai prieštarauja valstybės narės, kurioje prašoma jį pripažinti, viešajai tvarkai
  , tačiau atsisakymas negali tapti jokios formos diskriminacijos, kuri draudžiama pagal Chartijos 21 straipsnį, priežastimi
  ; arba

, tačiau atsisakymas negali tapti jokios formos diskriminacijos, kuri draudžiama pagal Chartijos 21 straipsnį, priežastimi

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

38 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

38 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bet kurios suinteresuotosios šalies prašymu
  atsisakoma pripažinti sprendimą
  ,
  susijusį
  su tėvų pareigomis, jeigu: | 1.   Bet kurios suinteresuotosios šalies prašymu
  sprendimas
  ,
  susijęs
  su tėvų pareigomis,
  nepripažįstamas
  , jeigu: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Bet kurios suinteresuotosios šalies prašymu
  atsisakoma pripažinti sprendimą
  ,
  susijusį
  su tėvų pareigomis, jeigu:

1.   Bet kurios suinteresuotosios šalies prašymu
  sprendimas
  ,
  susijęs
  su tėvų pareigomis,
  nepripažįstamas
  , jeigu:

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

38 straipsnio 1 dalies b punktas

38 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | jis
  buvo priimtas asmeniui neatvykus į teismą, jeigu neatvykusiam į teismą asmeniui bylos iškėlimo ar lygiavertis dokumentas nebuvo įteiktas laiku ir tokiu būdu, kad šis asmuo turėtų pakankamai laiko pasiruošti savo gynybai, išskyrus tuos atvejus, kai nustatoma, kad toks asmuo nedviprasmiškai pritarė sprendimui; arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

jis
  buvo priimtas asmeniui neatvykus į teismą, jeigu neatvykusiam į teismą asmeniui bylos iškėlimo ar lygiavertis dokumentas nebuvo įteiktas laiku ir tokiu būdu, kad šis asmuo turėtų pakankamai laiko pasiruošti savo gynybai, išskyrus tuos atvejus, kai nustatoma, kad toks asmuo nedviprasmiškai pritarė sprendimui; arba

jis

| b) | sprendimas
  buvo priimtas asmeniui neatvykus į teismą, jeigu neatvykusiam į teismą asmeniui bylos iškėlimo ar lygiavertis dokumentas nebuvo įteiktas laiku ir tokiu būdu, kad šis asmuo turėtų pakankamai laiko pasiruošti savo gynybai, išskyrus tuos atvejus, kai nustatoma, kad toks asmuo nedviprasmiškai pritarė sprendimui; arba |
| --- | --- |

b)

sprendimas
  buvo priimtas asmeniui neatvykus į teismą, jeigu neatvykusiam į teismą asmeniui bylos iškėlimo ar lygiavertis dokumentas nebuvo įteiktas laiku ir tokiu būdu, kad šis asmuo turėtų pakankamai laiko pasiruošti savo gynybai, išskyrus tuos atvejus, kai nustatoma, kad toks asmuo nedviprasmiškai pritarė sprendimui; arba

sprendimas

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

58 straipsnio 1 pastraipa

58 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pareiškėjas, kuris kilmės valstybėje narėje pasinaudojo visa ar daline teisine pagalba arba atleidimu nuo teismo išlaidų apmokėjimo, turi teisę procesiniuose veiksmuose, numatytuose 27 straipsnio 3 dalyje ir 32, 39 ir 42 straipsniuose, naudotis vykdymo valstybės teisėje nustatyta palankiausia teisine pagalba arba didžiausiu atleidimu nuo teismo išlaidų apmokėjimo. | Pareiškėjas, kuris kilmės valstybėje narėje pasinaudojo visa ar daline teisine pagalba
  , pagalba tarpininkavimo išlaidoms padengti
  arba atleidimu nuo teismo išlaidų apmokėjimo, turi teisę procesiniuose veiksmuose, numatytuose 27 straipsnio 3 dalyje ir 32, 39 ir 42 straipsniuose, naudotis vykdymo valstybės teisėje nustatyta palankiausia teisine pagalba arba didžiausiu atleidimu nuo teismo išlaidų apmokėjimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pareiškėjas, kuris kilmės valstybėje narėje pasinaudojo visa ar daline teisine pagalba arba atleidimu nuo teismo išlaidų apmokėjimo, turi teisę procesiniuose veiksmuose, numatytuose 27 straipsnio 3 dalyje ir 32, 39 ir 42 straipsniuose, naudotis vykdymo valstybės teisėje nustatyta palankiausia teisine pagalba arba didžiausiu atleidimu nuo teismo išlaidų apmokėjimo.

Pareiškėjas, kuris kilmės valstybėje narėje pasinaudojo visa ar daline teisine pagalba
  , pagalba tarpininkavimo išlaidoms padengti
  arba atleidimu nuo teismo išlaidų apmokėjimo, turi teisę procesiniuose veiksmuose, numatytuose 27 straipsnio 3 dalyje ir 32, 39 ir 42 straipsniuose, naudotis vykdymo valstybės teisėje nustatyta palankiausia teisine pagalba arba didžiausiu atleidimu nuo teismo išlaidų apmokėjimo.

, pagalba tarpininkavimo išlaidoms padengti

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

63 straipsnio 1 dalies a punktas

63 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | kitos valstybės narės centrinės institucijos prašymu teikti pagalbą nustatant vaiko buvimo vietą, kai atrodo, kad vaikas gali būti prašomos valstybės teritorijoje, ir nustatyti vaiko buvimo vietą reikia
  vykdant prašymą pagal
  šį reglamentą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

kitos valstybės narės centrinės institucijos prašymu teikti pagalbą nustatant vaiko buvimo vietą, kai atrodo, kad vaikas gali būti prašomos valstybės teritorijoje, ir nustatyti vaiko buvimo vietą reikia
  vykdant prašymą pagal
  šį reglamentą;

vykdant prašymą pagal

| a) | kitos valstybės narės centrinės institucijos prašymu teikti pagalbą nustatant vaiko buvimo vietą, kai atrodo, kad vaikas gali būti prašomos valstybės teritorijoje, ir nustatyti vaiko buvimo vietą reikia siekiant
  taikyti
  šį reglamentą; |
| --- | --- |

a)

kitos valstybės narės centrinės institucijos prašymu teikti pagalbą nustatant vaiko buvimo vietą, kai atrodo, kad vaikas gali būti prašomos valstybės teritorijoje, ir nustatyti vaiko buvimo vietą reikia siekiant
  taikyti
  šį reglamentą;

taikyti

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

63 straipsnio 1 dalies d punktas

63 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | lengvinti komunikaciją tarp institucijų, ypač taikant 14 straipsnį, 25 straipsnio 1 dalies a punktą, 26 straipsnio 2 dalį ir 26 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

lengvinti komunikaciją tarp institucijų, ypač taikant 14 straipsnį, 25 straipsnio 1 dalies a punktą, 26 straipsnio 2 dalį ir 26 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą;

| d) | lengvinti komunikaciją tarp
  teismo
  institucijų, ypač taikant 14
  ir 19 straipsnius
  , 25 straipsnio 1 dalies a punktą, 26 straipsnio 2 dalį ir 26 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą; |
| --- | --- |

d)

lengvinti komunikaciją tarp
  teismo
  institucijų, ypač taikant 14
  ir 19 straipsnius
  , 25 straipsnio 1 dalies a punktą, 26 straipsnio 2 dalį ir 26 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą;

teismo

ir 19 straipsnius

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

63 straipsnio 1 dalies e a punktas (naujas)

63 straipsnio 1 dalies e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | informuoti tėvų pareigų turėtojus apie teisinę pagalbą ir paramą, pvz., pagalbą, kurią teikia konkrečioje srityje besispecializuojantys dviem kalbomis kalbantys teisininkai, siekiant užkirsti kelią atvejams, kai tėvų pareigų turėtojai duoda savo sutikimą nesupratę jo pasekmių masto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

informuoti tėvų pareigų turėtojus apie teisinę pagalbą ir paramą, pvz., pagalbą, kurią teikia konkrečioje srityje besispecializuojantys dviem kalbomis kalbantys teisininkai, siekiant užkirsti kelią atvejams, kai tėvų pareigų turėtojai duoda savo sutikimą nesupratę jo pasekmių masto.

informuoti tėvų pareigų turėtojus apie teisinę pagalbą ir paramą, pvz., pagalbą, kurią teikia konkrečioje srityje besispecializuojantys dviem kalbomis kalbantys teisininkai, siekiant užkirsti kelią atvejams, kai tėvų pareigų turėtojai duoda savo sutikimą nesupratę jo pasekmių masto.

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

63 straipsnio 1 dalies g punktas

63 straipsnio 1 dalies g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | užtikrinti, kad jei jos pradeda arba padeda pradėti teismo procesą dėl vaikų grąžinimo pagal 1980 m. Hagos konvenciją, tokiam procesui skirti dokumentai, išskyrus atvejus, kai išimtinės aplinkybės neleidžia to daryti, būtų parengti per šešias savaites. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

užtikrinti, kad jei jos pradeda arba padeda pradėti teismo procesą dėl vaikų grąžinimo pagal 1980 m. Hagos konvenciją, tokiam procesui skirti dokumentai, išskyrus atvejus, kai išimtinės aplinkybės neleidžia to daryti, būtų parengti per šešias savaites.

| g) | užtikrinti, kad, jei jos pradeda arba padeda pradėti teismo procesą dėl vaikų grąžinimo pagal 1980 m. Hagos konvenciją, tokiam procesui skirti dokumentai, išskyrus atvejus, kai išimtinės aplinkybės neleidžia to daryti, būtų parengti
  ir teismui ar kitai kompetentingai institucijai pateikti
  per šešias savaites. |
| --- | --- |

g)

užtikrinti, kad, jei jos pradeda arba padeda pradėti teismo procesą dėl vaikų grąžinimo pagal 1980 m. Hagos konvenciją, tokiam procesui skirti dokumentai, išskyrus atvejus, kai išimtinės aplinkybės neleidžia to daryti, būtų parengti
  ir teismui ar kitai kompetentingai institucijai pateikti
  per šešias savaites.

ir teismui ar kitai kompetentingai institucijai pateikti

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

64 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

64 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės, su kuria vaikas turi esminį ryšį, centrinės institucijos arba institucijos prašymu, nurodant priežastis, valstybės narės, kurioje vaikas turi gyvenamąją vietą ir yra, centrinė institucija
  gali
  tiesiogiai arba per institucijas ir kitas įstaigas: | 1.   Valstybės narės, su kuria vaikas turi esminį ryšį, centrinės institucijos arba institucijos prašymu, nurodant priežastis, valstybės narės, kurioje vaikas turi gyvenamąją vietą ir yra, centrinė institucija
  turi
  tiesiogiai arba per institucijas ir kitas įstaigas: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Valstybės narės, su kuria vaikas turi esminį ryšį, centrinės institucijos arba institucijos prašymu, nurodant priežastis, valstybės narės, kurioje vaikas turi gyvenamąją vietą ir yra, centrinė institucija
  gali
  tiesiogiai arba per institucijas ir kitas įstaigas:

1.   Valstybės narės, su kuria vaikas turi esminį ryšį, centrinės institucijos arba institucijos prašymu, nurodant priežastis, valstybės narės, kurioje vaikas turi gyvenamąją vietą ir yra, centrinė institucija
  turi
  tiesiogiai arba per institucijas ir kitas įstaigas:

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

64 straipsnio 2 dalis

64 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jeigu svarstoma galimybė priimti sprendimą dėl tėvų pareigų, valstybės narės institucija, jei to reikalauja vaiko padėtis,
  gali prašyti
  bet kurios kitos valstybės narės institucijos, kuri turi vaiko apsaugai svarbios informacijos, ją perduoti. | 2.   Jeigu svarstoma galimybė priimti sprendimą dėl tėvų pareigų, valstybės narės institucija, jei to reikalauja vaiko padėtis,
  prašo
  bet kurios kitos valstybės narės institucijos, kuri turi vaiko apsaugai svarbios informacijos, ją perduoti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jeigu svarstoma galimybė priimti sprendimą dėl tėvų pareigų, valstybės narės institucija, jei to reikalauja vaiko padėtis,
  gali prašyti
  bet kurios kitos valstybės narės institucijos, kuri turi vaiko apsaugai svarbios informacijos, ją perduoti.

2.   Jeigu svarstoma galimybė priimti sprendimą dėl tėvų pareigų, valstybės narės institucija, jei to reikalauja vaiko padėtis,
  prašo
  bet kurios kitos valstybės narės institucijos, kuri turi vaiko apsaugai svarbios informacijos, ją perduoti.

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

64 straipsnio 2 a dalis (nauja)

64 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2а.
     
  Kai nagrinėjamos bylos dėl tėvų pareigų, valstybės narės, kurioje yra vaiko nuolatinė gyvenamoji vieta, centrinė institucija apie prasidėjusį teismo procesą nedelsdama informuoja valstybės narės, kurios pilietis yra vaikas arba vienas iš jo tėvų, centrinę instituciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2а.
     
  Kai nagrinėjamos bylos dėl tėvų pareigų, valstybės narės, kurioje yra vaiko nuolatinė gyvenamoji vieta, centrinė institucija apie prasidėjusį teismo procesą nedelsdama informuoja valstybės narės, kurios pilietis yra vaikas arba vienas iš jo tėvų, centrinę instituciją.

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

64 straipsnio 3 dalis

64 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valstybės narės institucija
  gali prašyti
  kitos valstybės narės institucijų padėti įgyvendinti pagal šį reglamentą priimtus sprendimus dėl tėvų pareigų, ypač užtikrinti veiksmingą naudojimąsi bendravimo teisėmis, taip pat teise reguliariai tiesiogiai bendrauti. | 3.   Valstybės narės institucija
  prašo
  kitos valstybės narės institucijų padėti įgyvendinti pagal šį reglamentą priimtus sprendimus dėl tėvų pareigų, ypač užtikrinti veiksmingą naudojimąsi bendravimo teisėmis, taip pat teise reguliariai tiesiogiai bendrauti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Valstybės narės institucija
  gali prašyti
  kitos valstybės narės institucijų padėti įgyvendinti pagal šį reglamentą priimtus sprendimus dėl tėvų pareigų, ypač užtikrinti veiksmingą naudojimąsi bendravimo teisėmis, taip pat teise reguliariai tiesiogiai bendrauti.

3.   Valstybės narės institucija
  prašo
  kitos valstybės narės institucijų padėti įgyvendinti pagal šį reglamentą priimtus sprendimus dėl tėvų pareigų, ypač užtikrinti veiksmingą naudojimąsi bendravimo teisėmis, taip pat teise reguliariai tiesiogiai bendrauti.

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

64 straipsnio 5 dalis

64 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Valstybės narės, kurioje vaikas neturi nuolatinės gyvenamosios vietos, institucijos toje valstybėje narėje gyvenančio
  asmens
  , norinčio gauti ar toliau turėti galimybę bendrauti su vaiku, prašymu arba kitos valstybės narės centrinės institucijos prašymu renka informaciją arba įrodymus ir gali nustatyti faktus, kurių reikia sprendžiant, ar tam asmeniui tinka suteikti galimybę bendrauti su vaiku ir kokiomis sąlygomis toks bendravimas turi vykti. | 5.   Valstybės narės, kurioje vaikas neturi nuolatinės gyvenamosios vietos, institucijos toje valstybėje narėje gyvenančio
  vieno iš tėvų arba šeimos nario
  , norinčio gauti ar toliau turėti galimybę bendrauti su vaiku, prašymu arba kitos valstybės narės centrinės institucijos prašymu renka informaciją arba įrodymus ir gali nustatyti faktus, kurių reikia sprendžiant, ar
  tiems asmenims
  tinka suteikti galimybę bendrauti su vaiku ir kokiomis sąlygomis toks bendravimas turi vykti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Valstybės narės, kurioje vaikas neturi nuolatinės gyvenamosios vietos, institucijos toje valstybėje narėje gyvenančio
  asmens
  , norinčio gauti ar toliau turėti galimybę bendrauti su vaiku, prašymu arba kitos valstybės narės centrinės institucijos prašymu renka informaciją arba įrodymus ir gali nustatyti faktus, kurių reikia sprendžiant, ar tam asmeniui tinka suteikti galimybę bendrauti su vaiku ir kokiomis sąlygomis toks bendravimas turi vykti.

5.   Valstybės narės, kurioje vaikas neturi nuolatinės gyvenamosios vietos, institucijos toje valstybėje narėje gyvenančio
  vieno iš tėvų arba šeimos nario
  , norinčio gauti ar toliau turėti galimybę bendrauti su vaiku, prašymu arba kitos valstybės narės centrinės institucijos prašymu renka informaciją arba įrodymus ir gali nustatyti faktus, kurių reikia sprendžiant, ar
  tiems asmenims
  tinka suteikti galimybę bendrauti su vaiku ir kokiomis sąlygomis toks bendravimas turi vykti.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

64 straipsnio 5 a dalis (nauja)

64 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Valstybės narės institucija gali prašyti kitos valstybės narės centrinės institucijos pateikti informaciją apie tos valstybės narės nacionalinės teisės nuostatas, susijusias su klausimais, kurie patenka į šio reglamento taikymo sritį ir yra svarbūs nagrinėjant bylą pagal šį reglamentą. Valstybės narės institucija, į kurią kreiptasi, turi kuo greičiau imtis veiksmų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Valstybės narės institucija gali prašyti kitos valstybės narės centrinės institucijos pateikti informaciją apie tos valstybės narės nacionalinės teisės nuostatas, susijusias su klausimais, kurie patenka į šio reglamento taikymo sritį ir yra svarbūs nagrinėjant bylą pagal šį reglamentą. Valstybės narės institucija, į kurią kreiptasi, turi kuo greičiau imtis veiksmų.

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

65 straipsnio 1 dalis

65 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Tais atvejais, kai jurisdikciją pagal šį reglamentą turinti institucija svarsto vaiko įkurdinimą
  į globos instituciją ar šeimą
  kitoje valstybėje narėje, pirmiausia ji turi gauti tos kitos valstybės narės kompetentingos institucijos sutikimą. Šiuo tikslu ji per savo pačios valstybės narės centrinę instituciją perduoda valstybės narės, kurioje vaikas turi būti įkurdintas, centrinei institucijai sutikimo prašymą, kuriame pateikiama ataskaita apie vaiką, kartu nurodant siūlomo įkurdinimo arba globos priežastis. | 1.   Tais atvejais, kai jurisdikciją pagal šį reglamentą turinti institucija svarsto vaiko įkurdinimą
  su šeimos nariais, globėjų šeimoje ar saugioje globos institucijoje
  kitoje valstybėje narėje, pirmiausia ji turi gauti tos kitos valstybės narės kompetentingos institucijos sutikimą. Šiuo tikslu ji per savo pačios valstybės narės centrinę instituciją perduoda valstybės narės, kurioje vaikas turi būti įkurdintas, centrinei institucijai sutikimo prašymą, kuriame pateikiama ataskaita apie vaiką, kartu nurodant siūlomo įkurdinimo arba globos priežastis.
  Valstybės narės užtikrina, kad vaiko tėvai ir giminaičiai galėtų reguliariai bendrauti su vaiku nepaisant jų gyvenamosios vietos, nebent tai keltų pavojų vaiko gerovei. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Tais atvejais, kai jurisdikciją pagal šį reglamentą turinti institucija svarsto vaiko įkurdinimą
  į globos instituciją ar šeimą
  kitoje valstybėje narėje, pirmiausia ji turi gauti tos kitos valstybės narės kompetentingos institucijos sutikimą. Šiuo tikslu ji per savo pačios valstybės narės centrinę instituciją perduoda valstybės narės, kurioje vaikas turi būti įkurdintas, centrinei institucijai sutikimo prašymą, kuriame pateikiama ataskaita apie vaiką, kartu nurodant siūlomo įkurdinimo arba globos priežastis.

1.   Tais atvejais, kai jurisdikciją pagal šį reglamentą turinti institucija svarsto vaiko įkurdinimą
  su šeimos nariais, globėjų šeimoje ar saugioje globos institucijoje
  kitoje valstybėje narėje, pirmiausia ji turi gauti tos kitos valstybės narės kompetentingos institucijos sutikimą. Šiuo tikslu ji per savo pačios valstybės narės centrinę instituciją perduoda valstybės narės, kurioje vaikas turi būti įkurdintas, centrinei institucijai sutikimo prašymą, kuriame pateikiama ataskaita apie vaiką, kartu nurodant siūlomo įkurdinimo arba globos priežastis.
  Valstybės narės užtikrina, kad vaiko tėvai ir giminaičiai galėtų reguliariai bendrauti su vaiku nepaisant jų gyvenamosios vietos, nebent tai keltų pavojų vaiko gerovei.

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

65 straipsnio 4 dalies 1 a pastraipa (nauja)

65 straipsnio 4 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Jei kompetentinga institucija ketina siųsti socialinius darbuotojus į kitą valstybę narę siekdama nustatyti, ar įkurdinimas nekenkia vaiko gerovei, ji atitinkamai informuoja susijusią valstybę narę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei kompetentinga institucija ketina siųsti socialinius darbuotojus į kitą valstybę narę siekdama nustatyti, ar įkurdinimas nekenkia vaiko gerovei, ji atitinkamai informuoja susijusią valstybę narę.

Jei kompetentinga institucija ketina siųsti socialinius darbuotojus į kitą valstybę narę siekdama nustatyti, ar įkurdinimas nekenkia vaiko gerovei, ji atitinkamai informuoja susijusią valstybę narę.

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

66 straipsnio 4 dalis

66 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Kiekviena centrinė institucija pati padengia savo išlaidas. | 4.   Kiekviena centrinė institucija pati padengia savo išlaidas
  , nebent prašančioji valstybė narė ir prašomoji valstybė narė būtų susitarusios kitaip
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Kiekviena centrinė institucija pati padengia savo išlaidas.

4.   Kiekviena centrinė institucija pati padengia savo išlaidas
  , nebent prašančioji valstybė narė ir prašomoji valstybė narė būtų susitarusios kitaip
  .

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

79 straipsnio 1 dalis

79 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Iki
  [
  10 metų
  po taikymo pradžios dienos] Komisija Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikia ataskaitą apie šio reglamento ex post vertinimą, paremtą valstybių narių pateikta informacija. Prireikus prie ataskaitos pridedamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. | Ne vėliau kaip ...
  [
  penkeri metai
  po taikymo pradžios dienos] Komisija Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikia ataskaitą apie šio reglamento ex post vertinimą, paremtą valstybių narių pateikta informacija. Prireikus prie ataskaitos pridedamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Iki
  [
  10 metų
  po taikymo pradžios dienos] Komisija Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikia ataskaitą apie šio reglamento ex post vertinimą, paremtą valstybių narių pateikta informacija. Prireikus prie ataskaitos pridedamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

Iki

10 metų

ex post

Ne vėliau kaip ...
  [
  penkeri metai
  po taikymo pradžios dienos] Komisija Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikia ataskaitą apie šio reglamento ex post vertinimą, paremtą valstybių narių pateikta informacija. Prireikus prie ataskaitos pridedamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

Ne vėliau kaip ...

penkeri metai

ex post

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

79 straipsnio 2 dalies a a punktas (naujas)

79 straipsnio 2 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | bylų ir sprendimų pagal tarpininkavimo procedūras sprendžiant su tėvų pareigomis susijusius klausimus skaičių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

bylų ir sprendimų pagal tarpininkavimo procedūras sprendžiant su tėvų pareigomis susijusius klausimus skaičių;

bylų ir sprendimų pagal tarpininkavimo procedūras sprendžiant su tėvų pareigomis susijusius klausimus skaičių;

---

(1)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

1

(34)  2003 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo bei vykdymo, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1347/2000 (OL L 338, 2003 12 23, p. 1).

34

(35)  Žr. V priedą.

35

(34)  2003 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo bei vykdymo, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1347/2000 (OL L 338, 2003 12 23, p. 1).

34

(35)  Žr. V priedą.

35

(1a)  
  CM/Rec(2012)2, 2012 m. kovo 28 d.

1a

CM/Rec(2012)2, 2012 m. kovo 28 d.

(1a)  
  CM/Rec(2012)2, 2012 m. kovo 28 d.

1a

CM/Rec(2012)2, 2012 m. kovo 28 d.

---