# Euroopan unionin C 348/28.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 348 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 61. vuosikerta28. syyskuu 2018 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 348

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

61. vuosikerta28. syyskuu 2018

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2018/C 348/01 | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle – Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös – Varainhoitovuosi 2017 | 1 |
| 2018/C 348/02 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle – riippumattoman tarkastajan kertomus | 175 |

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2018/C 348/01

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle – Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös – Varainhoitovuosi 2017

1

2018/C 348/02

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle – riippumattoman tarkastajan kertomus

175

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 28.9.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 348/1

---

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE

Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös – Varainhoitovuosi 2017

(2018/C 348/01)

SISÄLLYSLUETTELO

| JOHDANTO | 2 |
| --- | --- |

| EUROOPAN UNIONIN POLIITTINEN KEHYS, HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS | 4 |
| --- | --- |

| KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS | 9 |
| --- | --- |

| VARAINHOITOVUODEN 2017 TÄRKEIMPIÄ TAPAHTUMIA | 10 |
| --- | --- |

| KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT | 12 |
| --- | --- |

| TASE | 13 |
| --- | --- |

| TUOTTO- JA KULULASKELMA | 14 |
| --- | --- |

| RAHAVIRTALASKELMA | 15 |
| --- | --- |

| LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA | 16 |
| --- | --- |

| TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT | 17 |
| --- | --- |

| TILINPÄÄTÖKSEN SISÄLTÖ JA ANALYYSI | 92 |
| --- | --- |

| TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUS JA LIITETIEDOT | 109 |
| --- | --- |

| SANASTO | 166 |
| --- | --- |

| LYHENTEET | 170 |
| --- | --- |

JOHDANTO

Minulla on ilo esittää Euroopan unionin tilinpäätös varainhoitovuodelta 2017. Tilinpäätös antaa kattavan kuvan EU:n rahoituksesta ja EU:n talousarvion toteutuksesta viime vuonna, ja sisältää tiedot ehdollisista veloista sekä unionin taloudellisista sitoumuksista ja muista velvoitteista. Tilinpäätöksessä selitetään keskeisiä numerotietoja ja niiden kehitystä ottaen huomioon, että unionin toimet toteutetaan usein monen vuoden aikana. Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös on osa komission integroitua talous- ja tilinpäätösraportointipakettia ja olennainen osa hyvin kehittynyttä taloudellisen vastuun järjestelmäämme.

Vaikka vuonna 2016 Eurooppa-hankkeeseen kohdistui epäilyksiä, varsinkin Yhdistyneen kuningaskunnan päätettyä erota unionista, vuosi 2017 oli uuden toivon ja uusien näkymien vuosi.

Rooman sopimuksen 60-vuotispäivä tarjosi tilaisuuden tarkastella syvällisesti Euroopan tulevaisuutta. Käytimme tilaisuuden vahvistaaksemme sitoutumisemme unionin arvoihin sekä määritelläksemme 27 jäsenvaltion unionin painopisteet.

Euroopan unioni keskittyi vuonna 2017 tekemään talouden elpymisestä kestävää. EU:n ja euroalueen 2,4 prosentin kasvuvauhti vuonna 2017 löi odotukset ja oli nopeinta kymmeneen vuoteen. EU:n oli kuitenkin vastattava useisiin kilpailukykyä, muuttoliikettä ja turvallisuutta koskeviin haasteisiin ja joihinkin suuriin luonnonkatastrofeihin.

EU:n talousarvio on unionille ainutlaatuinen voimavara, jonka avulla kunnianhimoiset tavoitteet muutetaan konkreettisiksi tuloksiksi. Unionin talousarvio täydentää kansallisia talousarvioita tuomalla eurooppalaista lisäarvoa aloille, joilla koordinoitu lähestymistapa on tehokkain ja vaikuttavin keino toteuttaa tavoitteitamme.

Vuosi 2017 oli nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen neljäs toteutusvuosi. Kaikki rahoitusohjelmat ovat nyt käynnissä. Samalla monet odottamattomat haasteet osoittivat jälleen kerran, että talousarvion toteuttamisessa on sovellettava joustavaa lähestymistapaa. Monivuotisen rahoituskehyksen välitarkistus on tarjonnut keinoja vastata odottamattomiin tilanteisiin.

Vuodelle 2017 hyväksytty talousarvio keskittyi kahteen unionin tärkeimpään painopisteeseen: Euroopan talouden elpymisen tukemiseen sekä muuttoliike- ja pakolaiskriisiin vastaamiseen. Sillä varmistettiin toisaalta käynnissä olevien ohjelmien täytäntöönpano ja toisaalta siitä tarjottiin rahoitustukea uusiin haasteisiin vastaamiseksi.

Lähes puolet talousarviosta (83,2 miljardia euroa maksusitoumusmäärärahoina) käytetään kasvun, työllisyyden ja kilpailukyvyn edistämiseen. Tähän sisältyy rahoitus tutkimukselle ja innovoinnille Horisontti 2020 -puiteohjelmasta, koulutukselle Erasmus+-ohjelmasta, pienille ja keskisuurille yrityksille COSME-ohjelmasta sekä infrastruktuureille Verkkojen Eurooppa -välineestä. Lisäksi Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) mahdollisti Euroopan investointiohjelman täytäntöönpanon, ja jäsenvaltioiden ja alueiden välistä lähentymistä edistettiin Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) avulla.

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) on jo auttanut käynnistämään yli 287 miljardin euron uudet investoinnit ja luomaan yli 300 000 työpaikkaa. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättivät joulukuussa 2017 laajentaa rahastoa, jotta vuoteen 2020 mennessä saadaan käynnistettyä yhteensä 500 miljardin euron investoinnit. Komissio perusti ESIR-takuurahaston likviditeettipuskuriksi kattamaan EIP-ryhmän takaukset sen investointitoimien osalta. Rahaston varat olivat vuoden 2017 lopussa 3,5 miljardia euroa.

Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen tähtääville ohjelmille osoitettiin 54 miljardia euroa muun muassa Euroopan aluekehitysrahaston, koheesiorahaston ja Euroopan sosiaalirahaston kautta. Nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpano nopeutui vuonna 2017. Aloitteella pyritään vähentämään nuorisotyöttömyyttä kaikkialla unionissa. Vuoden 2017 loppuun mennessä tuettavaksi valittujen toimien yhteenlasketut tukikelpoiset kustannukset olivat lähes 7 miljardia euroa. Jäsenvaltioiden mukaan jo 1,7 miljoonaa nuorta on saanut nuorisotyöaloitteen tukea.

Lisäksi EU:n talousarvio on toiminut solidaarisuutta edistävänä välineenä. Esimerkiksi unionin solidaarisuusrahastosta osoitettiin suurin koskaan myönnetty yksittäinen erä (1,2 miljardia euroa) Italian Abruzzon, Lazion, Marchen ja Umbrian alueille vuosien 2016 ja 2017 maanjäristysten jälkeen.

Kestävän kasvun edistämiseen ja Euroopan luonnonvarojen säilyttämiseen osoitettiin 58,6 miljardia euroa. Ohjelmiin kuuluivat yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) markkinatukitoimenpiteiden ja maaseudun kehittämisen pilarit, kalastus sekä ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life-ohjelma) ilmasto- ja ympäristötoimet.

EU:n talousarviosta on edelleen tuettu kokonaisvaltaisen eurooppalaisen ratkaisun kehittämistä muuttoliikekriisiin ja unionin ulkorajojen valvontaa. Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta (AMIF) edistetään muuttovirtojen tehokasta hallintaa ja turvapaikka- ja maahanmuuttoasioita koskevan yhteisen lähestymistavan luomista. Maksuja suoritettiin vuonna 2017 yhteensä 576,2 miljoonaa euroa, mikä on lähes kaksi kertaa niin paljon kuin vuonna 2016. EU:n talousarviosta rahoitettu Euroopan raja- ja merivartiovirasto lisätehtävineen on vahvistanut merkittävästi EU:n läsnäoloa sen ulkorajoilla. Tarkoituksena on tukea jäsenvaltioita ulkorajojen valvontatoiminnassa ja panna yhdessä täytäntöön yhdennettyä rajavalvontaa EU:n tasolla.

EU:n talousarvion turvin unionilla on myös näkyvämpi asema Euroopan ulkopuolella aikana, jona Euroopan naapurustossa on epävakaata. Talousarvion avulla on myös voitu osittain edistää vastauksia globaaleihin haasteisiin, kuten ilmastonmuutokseen, sisällyttämällä sen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen tähtääviä toimia kaikkiin EU:n merkittäviin meno-ohjelmiin. Vuonna 2017 ilmastotoimien valtavirtaistamiseen osoitettujen kokonaismäärärahojen osuuden arvioitiin olevan 20,3 prosenttia.

Unionin talousarvion optimaalinen tuloksellisuus on ollut Junckerin komission ensisijainen tavoite alusta lähtien. Tuemme voimakkaasti Euroopan parlamentin, jäsenvaltioiden ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen linjaa, jonka mukaan yhä enemmän painoa annetaan toisaalta sille, miten ohjelmia hallinnoidaan, ja toisaalta sille, että niiden on tuotettava tuloksia aloilla, joilla on todellista merkitystä unionin kansalaisille.

Komissio jatkaa toimiaan budjettivallan käyttäjän kanssa hyödyntääkseen unionin talousarvion tarjoamia mahdollisuuksia kasvuun investoimiseksi, työpaikkojen luomiseksi ja yhteisiin haasteisiin vastaamiseksi.

Günther H. Oettinger

Budjetista ja henkilöstöstä vastaava komission jäsen

EUROOPAN UNIONIN POLIITTINEN KEHYS, HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS

Euroopan unioni (EU) on 28 (1) Euroopan maan unioni, jolle sen jäsenvaltiot antavat toimivaltaa yhteisten tavoitteidensa saavuttamiseksi. Unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jossa vallitsevat moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo.

1.   POLIITTINEN KEHYS

EU:n perussopimukset

Yleiset tavoitteet ja periaatteet, jotka ohjaavat Euroopan unionia ja sen toimielimiä, on määritelty perussopimuksissa. Unioni ja EU:n toimielimet voivat toimia vain sen toimivallan rajoissa, joka niille on annettu perussopimuksissa kyseisissä sopimuksissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Niiden on noudatettava kaikessa toiminnassaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatetta (2). Unionilla on tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat taloudelliset resurssit. Komission tehtävänä on panna tavoitteet täytäntöön yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen.

EU pyrkii saavuttamaan perussopimuksessa vahvistetut tavoitteet useilla eri välineillä, joista yksi on EU:n talousarvio. Muita tehtäviä ovat esimerkiksi lainsäädännön ehdottaminen ja poliittisten strategioiden toteuttaminen.

Eurooppa 2020 -strategia

Eurooppa 2020 -strategiassa, josta EU:n jäsenvaltioiden valtion- tai hallitusten päämiehet sopivat vuonna 2010, määritetään työllisyyttä ja kasvua EU:ssa edistävä 10-vuotinen strategia (3). Strategiassa esitetään kolme toisiaan vahvistavaa prioriteettia, jotka ovat älykäs, kestävä ja osallistava kasvu, sekä viisi EU:n yleistavoitetta. Strategian onnistuminen edellyttää, että kaikki toimijat unionissa tekevät yhteistyötä.

EU:n talousarvio on vain yksi EU:n vaikutuskeinoista, joilla edistetään Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden toteuttamista. Lisäksi tarvitaan monenlaisia toimia kansallisella tasolla, EU:n tasolla ja kansainvälisellä tasolla, jotta Eurooppa 2020 -strategia tuottaa konkreettisia tuloksia.

Komission poliittiset painopisteet

Komission poliittiset painopisteet määritellään komission puheenjohtajan vahvistamissa suuntaviivoissa, jotka muodostavat komission toimille etenemissuunnitelman, joka on täysin sopusoinnussa pitkän aikavälin kasvustrategian (Eurooppa 2020) kanssa.

10 PAINOPISTETTÄ

| — | Uutta pontta työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin |
| --- | --- |

—

Uutta pontta työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin

| — | Kohtuullinen ja tasapainoinen vapaakauppasopimus Yhdysvaltojen kanssa |
| --- | --- |

—

Kohtuullinen ja tasapainoinen vapaakauppasopimus Yhdysvaltojen kanssa

| — | Yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat |
| --- | --- |

—

Yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat

| — | Luottamukseen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen perustuva oikeusalue |
| --- | --- |

—

Luottamukseen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen perustuva oikeusalue

| — | Joustava energiaunioni ja tulevaisuuteen suuntautuva ilmastonmuutospolitiikka |
| --- | --- |

—

Joustava energiaunioni ja tulevaisuuteen suuntautuva ilmastonmuutospolitiikka

| — | Kohti uudenlaista muuttoliikepolitiikkaa |
| --- | --- |

—

Kohti uudenlaista muuttoliikepolitiikkaa

| — | Syvemmät ja oikeudenmukaisemmat sisämarkkinat ja lujempi teollisuuspohja |
| --- | --- |

—

Syvemmät ja oikeudenmukaisemmat sisämarkkinat ja lujempi teollisuuspohja

| — | EU:sta vahvempi maailmanlaajuinen toimija |
| --- | --- |

—

EU:sta vahvempi maailmanlaajuinen toimija

| — | Syvempi ja oikeudenmukaisempi talous- ja rahaliitto |
| --- | --- |

—

Syvempi ja oikeudenmukaisempi talous- ja rahaliitto

| — | Demokraattisen muutoksen unioni |
| --- | --- |

—

Demokraattisen muutoksen unioni

Kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030 (4)

Kestävä kehitys on jo pitkään ollut Eurooppa-hankkeen ytimessä. EU:n perussopimuksissa tunnustetaan sen taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöulottuvuus, joita olisi käsiteltävä yhdessä. EU on sitoutunut edistämään kehitystä, joka vastaa nykypäivän tarpeisiin vaarantamatta tulevien sukupolvien mahdollisuutta vastata omiin tarpeisiinsa. EU:n talousarviolla on keskeinen asema monissa kestävyyteen liittyvissä haasteissa, kuten nuorisotyöttömyys, väestön ikääntyminen, ilmastonmuutos, saastuminen, kestävä energia ja muuttoliike. Nykyisen komission toimikaudella kestävä kehitys on sisällytetty keskeisiin monialaisiin hankkeisiin sekä alakohtaisiin politiikkoihin ja aloitteisiin.

Monivuotinen rahoituskehys ja meno-ohjelmat

EU:n talousarviosta tuettavat politiikkatoimet toteutetaan monivuotisen rahoituskehyksen sekä alakohtaisen lainsäädännön mukaisesti, jossa määritellään meno-ohjelmat.

Monivuotisessa rahoituskehyksessä esitetään, miten taloudelliset resurssit jaetaan unionin poliittisille painopisteille aikavälillä, joka on riittävän pitkä tuottaakseen tuloksia. Monivuotinen rahoituskehys tarjoaa johdonmukaisen pitkän aikavälin näkymän EU-varojen saajille ja yhteisrahoitukseen osallistuville kansallisille viranomaisille. Rahoituskehyksessä vahvistetaan vuotuiset enimmäismäärät sekä EU:n menoille kokonaisuutena että keskeisille menoluokille (otsakkeet). Otsakkeiden enimmäismäärien summa muodostaa maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärän. Monivuotisesta rahoituskehyksestä on sovittu yksimielisesti. Tämä tarkoittaa, että kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet tavoitteet ja varojen käytön (talousarviositoumusten ja maksujen enimmäismäärät) Euroopan parlamentin suostumuksella. Komissio vastaa EU:n talousarvion sekä parlamentin ja neuvoston hyväksymien ohjelmien hallinnoinnista ja toteutuksesta. Käytännön täytäntöönpanosta huolehtivat ja menoista (noin 75 prosentista) päättävät useimmiten kansalliset ja paikalliset viranomaiset, mutta komissio valvoo näitä toimia. Komissio hoitaa talousarviota Euroopan tilintarkastustuomioistuimen valvonnassa. Molemmat toimielimet pyrkivät varmistamaan moitteettoman varainhoidon.

Toimielinten välinen sopimus

Monivuotista rahoituskehystä täydentää toimielinten välinen sopimus (5), joka on Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen poliittinen sopimus. Vuonna 2013 SEUT-sopimuksen 295 artiklan mukaisesti tehdyn sopimuksen tarkoituksena on toteuttaa talousarviota koskevaa kurinalaisuutta, parantaa vuotuista talousarviomenettelyä ja toimielinten talousarvioyhteistyötä sekä varmistaa moitteeton varainhoito.

Vuotuinen talousarvio

Vuotuisen talousarvion laatii komissio, ja Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät sen yleensä joulukuun puoliväliin mennessä SEUT-sopimuksen 314 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Talousarvion tasapainoperiaatteen mukaisesti kokonaistulojen ja kokonaismenojen (maksumäärärahojen) on oltava tasapainossa kunakin varainhoitovuonna.

EU:n pääasiallisena rahoituslähteenä ovat omat varat, joita täydennetään muilla tuloilla. Omia varoja on kolmenlaisia: perinteiset omat varat (esimerkiksi tulli- ja sokerimaksut), arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat. EU:n toiminnasta kertyvien muiden tulojen (esimerkiksi kilpailun alalla määrätyt sakot) osuus on yleensä alle 10 prosenttia kaikista tuloista. Talousarvion rahoittamiseksi tarvittava omien varojen kokonaismäärä riippuu siitä, kuinka suurta osaa kokonaismenoista ei saada katettua muilla tuloilla. Omien varojen kokonaismäärä saa olla enintään 1,20 prosenttia jäsenvaltioiden yhteenlasketusta bruttokansantulosta (BKTL).

EU:n toimintamenot sisältävät monivuotisen rahoituskehyksen eri otsakkeisiin liittyvät menot, joita hallinnoidaan eri tavoin. Hallinnointitapa määrää sen, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hoidetaan. EU:n talousarvion toteuttamisessa käytetään kolmea hallinnointitapaa:

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa: talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät siirretään jäsenvaltioille. Noin 75:tä prosenttia menoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa muun muassa maatalousmenojen ja rakennetoimien aloilla.

Suora hallinnointi: komission yksiköt vastaavat suoraan talousarvion toteuttamisesta.

Välillinen hallinnointi: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät kolmansille osapuolille, kuten EU:n sääntelyvirastoille tai kansainvälisille järjestöille.

Varainhoitoasetus

Yleiseen talousarvioon sovellettava varainhoitoasetus on EU:n rahoitusjärjestelmän sääntelykehykseen kuuluva keskeinen säädös, jossa määritellään EU:n talousarviota koskevat varainhoitosäännöt.

2.   HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS EU:SSA

2.1.   INSTITUTIONAALINEN RAKENNE

EU:n organisatorinen hallinto koostuu toimielimistä, virastoista ja muista elimistä, jotka luetellaan konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedossa 9. Euroopan investointipankki (EIP) ja Euroopan investointirahasto (EIR) eivät kuulu varainhoitoasetuksen soveltamisalaan. Politiikan valmistelun ja päätöksenteon näkökulmasta EU:n keskeiset toimielimet ovat Euroopan parlamentti, Eurooppa-neuvosto, Euroopan unionin neuvosto ja Euroopan komissio.

Komissio on EU:n toimeenpaneva elin, joka edistää unionin yleistä etua. Tätä varten komissio ehdottaa lainsäädäntöä, toteuttaa EU:n toimintapolitiikkaa, valvoo perussopimusten ja EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon asianmukaisuutta, hallinnoi EU:n talousarviota ja edustaa unionia Euroopan ulkopuolella.

Komission sisäinen toiminta perustuu hyvän hallintotavan keskeisiin periaatteisiin, joihin kuuluvat selkeät tehtävät ja vastuut, vahva sitoutuminen tulosjohtamiseen ja oikeudellisen kehyksen noudattamiseen, selkeät vastuumekanismit, laadukas ja osallistava sääntelykehys, avoimuus ja läpinäkyvyys sekä tiukat eettiset toimintaperiaatteet.

2.2.   KOMISSION HALLINTORAKENNE

Euroopan komissiolla on ainutlaatuinen hallintojärjestelmä, jossa erotetaan selkeästi poliittisen ja hallinnollisen valvonnan rakenteet ja jossa taloudellinen vastuu ja muut vastuualueet on määritelty selkeästi (6). Järjestelmä perustuu perussopimuksiin, ja sen rakenne on kehittynyt ajan mittaan mukautumaan muuttuvaan ympäristöön. Hallintojärjestelmässä noudatetaan parhaita käytänteitä, jotka on vahvistettu asiaa koskevissa kansainvälisissä standardeissa (7).

| — | Komission kollegio ottaa yhdessä poliittisen vastuun komission työstä. Talousarvion operatiivinen toteutus on annettu tehtäväksi pääjohtajille ja toimialajohtajille, jotka johtavat komission hallintoa (8). |
| --- | --- |

—

Komission kollegio ottaa yhdessä poliittisen vastuun komission työstä. Talousarvion operatiivinen toteutus on annettu tehtäväksi pääjohtajille ja toimialajohtajille, jotka johtavat komission hallintoa (8).

| — | Komission kollegio antaa varainhoidon tehtäviä pääjohtajille tai toimialajohtajille, joista tulee valtuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä. Nämä tehtävät voidaan siirtää vielä johtajille, yksikönpäälliköille ja muille henkilöille, joista tulee edelleenvaltuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä. Tulojen ja menojen hyväksyjät ovat vastuussa hallinnointiprosessin kaikista osista. He mm. päättävät, mitä toimia toimielimen asettamien poliittisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, ja vastaavat sekä varsinaisten toimien että niihin osoitettujen määrärahojen hallinnoinnista. |
| --- | --- |

—

Komission kollegio antaa varainhoidon tehtäviä pääjohtajille tai toimialajohtajille, joista tulee valtuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä. Nämä tehtävät voidaan siirtää vielä johtajille, yksikönpäälliköille ja muille henkilöille, joista tulee edelleenvaltuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä. Tulojen ja menojen hyväksyjät ovat vastuussa hallinnointiprosessin kaikista osista. He mm. päättävät, mitä toimia toimielimen asettamien poliittisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, ja vastaavat sekä varsinaisten toimien että niihin osoitettujen määrärahojen hallinnoinnista.

Komissiossa varainhoidon tehtävät ja vastuut on siis määritelty selkeästi, ja niitä sovelletaan asianmukaisesti. Tällaisessa selkeisiin vastuualueisiin jaetussa hajautetussa lähestymistavassa pyritään luomaan hallintokulttuuri, joka kannustaa virkamiehiä ottamaan vastuun hallinnassaan olevista toimista ja antaa heille päätösvallan toimissa, joista he ovat vastuussa.

Osana komission strategisen suunnittelun ja ohjelmoinnin kierrosta kunkin valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän on laadittava vuotuinen toimintakertomus toimista sekä toimintapolitiikan saavutuksista ja tuloksista. Tulojen ja menojen hyväksyjä ilmoittaa kertomuksessa, että varat on käytetty moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja että hän on ottanut käyttöön valvontamenettelyt, jotka antavat tarvittavat takeet tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Komission tasolla kyseiset tulokset hyväksytään ja julkaistaan koostetussa muodossa talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa, joka lähetetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Se on keskeinen väline, jolla komission jäsenten kollegio ottaa poliittisen vastuun talousarvion hallinnoimisesta.

Komission tilinpitäjä vastaa keskitetysti kassanhallinnasta, takaisinperintämenettelyistä, julkissektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) perustuvien tilinpäätössääntöjen laatimisesta, kirjanpitojärjestelmien validoinnista sekä komission tilinpäätöksen ja EU:n vuotuisen konsolidoidun tilinpäätöksen laadinnasta. Lisäksi tilinpitäjän on varmennettava tilinpäätös allekirjoituksellaan ja vakuutettava olevansa riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista. Komission kollegio hyväksyy tilinpäätöksen. Tilinpitäjän tehtävä on riippumaton toiminto, ja hän on päävastuussa komissiolle tehtävästä taloudellisesta raportoinnista. Myös komission sisäisen tarkastajan tehtävä on keskitetty, riippumaton toiminto. Sisäinen tarkastaja tarjoaa riippumatonta neuvontaa sekä antaa lausuntoja ja suosituksia komission, EU:n virastojen ja muiden riippumattomien elinten sisäisen valvonnan järjestelmien laadusta ja toiminnasta.

Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea valvoo tarkastusten suorittamista, erityisesti sisäisen tarkastuksen toimialaa, mutta myös hyödyntämällä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksia, ja arvioi sisäisen tarkastuksen laatua. Näin saadaan yleisempi käsitys komission valvontajärjestelmistä.

Hallintoneuvosto osallistuu komission hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän toimintaan valvomalla keskeisiä hallintoon liittyviä asioita, myös rahoitus- ja henkilöresurssien hallintaa, ja laatimalla niitä koskevia strategisia suuntaviivoja. Komission pääsihteeri toimii hallintoneuvoston puheenjohtajana. Hallintoneuvostossa kokoontuvat säännöllisesti kabinettien edustajat ja pääjohtajat, jotka vastaavat talousarviosta, henkilöresursseista ja tietotekniikasta. Näin varmistetaan, että komissiolla on käytössä tarvittavat organisatoriset ja tekniset rakenteet, joiden avulla puheenjohtajan määrittämiin poliittisiin painopisteisiin sisältyvät tavoitteet voidaan saavuttaa tehokkaasti ja tuloksellisesti.

2.3.   TULOSKEHYS

Vankkojen tuloskehysten täytäntöönpano on välttämätöntä, jotta varmistetaan tiukka keskittyminen tuloksiin, EU:n tuottamaan lisäarvoon ja EU:n ohjelmien moitteettomaan hallinnointiin. EU:n talousarvion tuloskehys on hyvin tarkasti määritelty, ja indeksitasoltaan tehokkain Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) valtioiden joukossa tulosbudjetointikehysten standardissa. EU:n talousarvion tuloskehys raportoi useista erilaisista ja eritasoisista strategisista tavoitteista, muista tavoitteista ja osatavoitteista, myös Eurooppa 2020 -strategian ja muiden poliittisten painopisteiden osalta. Siinä on myös otettava huomioon toimintapolitiikkojen ja ohjelmien täydentävyys ja valtavirtaistaminen sekä jäsenvaltioiden keskeinen rooli EU:n talousarvion toteuttamisessa.

| — | Ohjelmien oikeusperustoissa esitetään niiden tavoitteet ja indikaattorit, ja komissio raportoi niistä vuosittain talousarvioesityksen liitteenä olevissa ohjelmaselvityksissä. Ohjelmaselvityksissä esitetään kaikki huolellisen ohjelmien valvonnan ja tulosmittauksen kannalta keskeiset tiedot, joita ovat 7-vuotiset rahoitussitoumukset, ohjelmien suorituskyvyn perustaso (politiikkatoimien lähtökohdat), päämäärät (jotka on määrä saavuttaa monivuotisen ohjelmakauden loppuun mennessä) sekä välitavoitteet. |
| --- | --- |

—

Ohjelmien oikeusperustoissa esitetään niiden tavoitteet ja indikaattorit, ja komissio raportoi niistä vuosittain talousarvioesityksen liitteenä olevissa ohjelmaselvityksissä. Ohjelmaselvityksissä esitetään kaikki huolellisen ohjelmien valvonnan ja tulosmittauksen kannalta keskeiset tiedot, joita ovat 7-vuotiset rahoitussitoumukset, ohjelmien suorituskyvyn perustaso (politiikkatoimien lähtökohdat), päämäärät (jotka on määrä saavuttaa monivuotisen ohjelmakauden loppuun mennessä) sekä välitavoitteet.

| — | Sen varmistamiseksi, että varoja osoitetaan painopisteisiin ja että kaikki toimet tuottavat hyviä tuloksia ja lisäarvoa, komissio toteuttaa tuloksiin keskittyvää unionin talousarviota koskevaa aloitetta. Aloitteen avulla pyritään saavuttamaan vuosien 2014–2020 tuloskehyksen pohjalta entistä parempi tasapaino sääntöjen noudattamisen ja tuloksellisuuden välillä. |
| --- | --- |

—

Sen varmistamiseksi, että varoja osoitetaan painopisteisiin ja että kaikki toimet tuottavat hyviä tuloksia ja lisäarvoa, komissio toteuttaa tuloksiin keskittyvää unionin talousarviota koskevaa aloitetta. Aloitteen avulla pyritään saavuttamaan vuosien 2014–2020 tuloskehyksen pohjalta entistä parempi tasapaino sääntöjen noudattamisen ja tuloksellisuuden välillä.

| — | EU:n talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa annetaan kattavat tiedot EU:n talousarvion tuloksellisuudesta, hallinnoinnista ja suojaamisesta. Siinä selitetään, miten EU:n talousarvio tukee unionin poliittisia painopisteitä, ja kerrotaan EU:n talousarviovarojen avulla saavutetuista tuloksista. Siinä tarkastellaan myös, miten komissio toimii pyrkiessään varmistamaan mahdollisimman korkeatasoisen talousarvio- ja varainhallinnon ja kehittämään sitä. |
| --- | --- |

—

EU:n talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa annetaan kattavat tiedot EU:n talousarvion tuloksellisuudesta, hallinnoinnista ja suojaamisesta. Siinä selitetään, miten EU:n talousarvio tukee unionin poliittisia painopisteitä, ja kerrotaan EU:n talousarviovarojen avulla saavutetuista tuloksista. Siinä tarkastellaan myös, miten komissio toimii pyrkiessään varmistamaan mahdollisimman korkeatasoisen talousarvio- ja varainhallinnon ja kehittämään sitä.

| — | Euroopan tilintarkastustuomioistuin soveltaa järjestelmällistä ja perusteellista lähestymistapaa arvioidessaan budjetoinnin laatunäkökohtia, myös tuloksellisuusulottuvuutta, osana tavanomaisten vuosikertomusten sekä erityiskertomusten laadintaa. |
| --- | --- |

—

Euroopan tilintarkastustuomioistuin soveltaa järjestelmällistä ja perusteellista lähestymistapaa arvioidessaan budjetoinnin laatunäkökohtia, myös tuloksellisuusulottuvuutta, osana tavanomaisten vuosikertomusten sekä erityiskertomusten laadintaa.

Kaikki nämä osatekijät vahvistavat budjettivallan käyttäjän laajaa mahdollisuutta ottaa tuloksellisuus merkittävänä tekijänä huomioon seuraavaa vuotuista talousarviota koskevassa päätöksenteossa.

2.4.   TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI

EU:n tilinpäätösraportoinnin tärkein osa on integroitu talous- ja tilinpäätösraportointipaketti (Integrated Financial Reporting Package, IFRP), joka sisältää EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen, talousarviota koskevan vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksen ja kertomuksen vastuuvapauspäätösten seurannasta. Integroitu talous- ja tilinpäätösraportointipaketti antaa vuosittain kansalaisille kattavan kuvan EU:n taloudesta ja toiminnasta.

EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä annetaan taloudelliset tiedot toimielinten, virastojen ja muiden elinten toiminnasta sekä suoriteperusteisen kirjanpidon että talousarvion näkökulmasta. Jäsenvaltioiden tilinpäätökset eivät sisälly tähän tilinpäätökseen.

EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen kuuluu kaksi erillistä mutta toisiinsa yhteydessä olevaa osaa:

| a) | konsolidoitu tilinpäätös ja |
| --- | --- |

a)

konsolidoitu tilinpäätös ja

| b) | talousarvion toteuttamisesta laadittu selvitys, jossa annetaan kootut tiedot talousarvion toteuttamisesta. |
| --- | --- |

b)

talousarvion toteuttamisesta laadittu selvitys, jossa annetaan kootut tiedot talousarvion toteuttamisesta.

Lisäksi EU:n konsolidoidun tilipäätöksen rinnalla julkaistaan ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi” (Financial Statement Discussion and Analysis, FSDA), jossa esitetään yhteenveto tilinpäätökseen tehdyistä merkittävistä muutoksista ja tärkeimmistä suuntauksista ja selitetään keskeiset riskit ja epävarmuustekijät, jotka EU on kohdannut ja joihin sen on puututtava tulevaisuudessa.

Raportointi ja vastuuvelvollisuus komissiossa:

| Integroitu talous- ja tilinpäätösraportointipaketti | EU:n konsolidoitu tilinpäätös
  Talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus
  Kertomus vastuuvapauspäätösten seurannasta |
| --- | --- |
| Muut kertomukset | Yleiskertomus EU:n toiminnasta
  Pääosastojen vuotuiset toimintakertomukset
  Selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta |

Integroitu talous- ja tilinpäätösraportointipaketti

EU:n konsolidoitu tilinpäätös

Talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus

Kertomus vastuuvapauspäätösten seurannasta

Muut kertomukset

Yleiskertomus EU:n toiminnasta

Pääosastojen vuotuiset toimintakertomukset

Selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta

2.5.   ULKOINEN TARKASTUS JA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISMENETTELY

Ulkoinen tarkastus

EU:n toimielinten (ja elinten) ulkopuolisena tilintarkastajana on Euroopan tilintarkastustuomioistuin, jäljempänä ”tilintarkastustuomioistuin”. Tilintarkastustuomioistuimen tehtävänä on kehittää osaltaan EU:n varainhoitoa, edistää vastuuvelvollisuutta ja läpinäkyvyyttä sekä toimia EU:n kansalaisten etuja edistävänä riippumattomana valvojana. Tilintarkastustuomioistuimen tehtävä EU:n riippumattomana ulkoisena tarkastajana on varmistaa, että EU:n varat on kirjattu oikein, että ne on hankittu ja käytetty asianomaisten sääntöjen ja säännösten mukaisesti ja että rahalle on saatu vastinetta.

EU:n tilinpäätöksen ja moitteettoman varainhoidon tarkastuksesta vastaavan tilintarkastustuomioistuimen tehtäviin kuuluu mm. seuraavien asiakirjojen laatiminen Euroopan parlamentille ja neuvostolle:

| 1) | yleisestä talousarviosta rahoitettavia toimintoja koskeva vuosikertomus, jossa esitetään yksityiskohtaisia huomautuksia tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista; |
| --- | --- |

1)

yleisestä talousarviosta rahoitettavia toimintoja koskeva vuosikertomus, jossa esitetään yksityiskohtaisia huomautuksia tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista;

| 2) | tarkastusten perusteella laadittu lausunto, joka sisältyy vuosikertomukseen tarkastuslausuman muodossa ja joka koskee i) tilien luotettavuutta ja ii) tilien perustana olevien toimien (joihin kuuluvat sekä kerätyt tulot että lopullisille tuensaajille suoritetut maksut) laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta; ja |
| --- | --- |

2)

tarkastusten perusteella laadittu lausunto, joka sisältyy vuosikertomukseen tarkastuslausuman muodossa ja joka koskee i) tilien luotettavuutta ja ii) tilien perustana olevien toimien (joihin kuuluvat sekä kerätyt tulot että lopullisille tuensaajille suoritetut maksut) laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta; ja

| 3) | erityiskertomukset, joissa käsitellään tiettyjä osa-alueita. |
| --- | --- |

3)

erityiskertomukset, joissa käsitellään tiettyjä osa-alueita.

Vastuuvapaus

Talousarvioprosessin viimeinen vaihe on vastuuvapauden myöntäminen asianomaiselta varainhoitovuodelta. Vastuuvapauden myöntämistä voidaan pitää talousarvion toteuttamiseen kohdistuvan ulkoisen valvonnan poliittisena ulottuvuutena. ”Vastuuvapauden myöntämisestä vastaava viranomainen” (neuvoston suosituksen perusteella päätöksen tekevä Euroopan parlamentti) ”vapauttaa” komission (ja EU:n muut elimet) tietyn vuoden talousarvion toteuttamiseen liittyvästä vastuusta. Parlamentti tarkastelee päätöksensä perustaksi EU:n konsolidoitua tilinpäätöstä, useita komission kertomuksia (talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus, kertomus vastuuvapauden myöntämistä koskevasta seurannasta edellisen varainhoitovuoden osalta sekä vuosikertomus vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle toimitetuista sisäisistä tarkastuksista) sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomusta, tarkastuslausumaa ja erityiskertomuksia. Parlamentti ottaa huomioon myös komission sille esitettyihin kysymyksiin ja lisätietopyyntöihin antamat kirjalliset vastaukset sekä talousarviosta vastaavan komission jäsenen ja merkittävimmistä menoaloista vastaavien komission jäsenten kuulemiset Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnassa.

Vastuuvapauden myöntämismenettely johtaa johonkin seuraavista kolmesta tuloksesta: vastuuvapaus myönnetään, vastuuvapauden myöntämistä lykätään tai vastuuvapautta ei myönnetä. Lopullinen vastuuvapauden myöntämistä koskeva mietintö sisältää myös Euroopan parlamentin ja neuvoston komissiolle esittämät pyynnöt. Komissio laatii näiden pyyntöjen perusteella seurantakertomuksen, jossa esitetään konkreettiset toimet, jotka on jo toteutettu tai aiotaan toteuttaa.

KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS

Euroopan unionin vuoden 2017 konsolidoitu tilinpäätös on laadittu käyttäen tietoja, jotka toimielimet ja elimet ovat toimittaneet Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 148 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Vakuutan, että tilinpäätös on laadittu kyseisen varainhoitoasetuksen IX osaston säännösten sekä tilinpäätöksen liitetiedoissa esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Olen saanut kyseisten toimielinten ja elinten tilinpitäjiltä kaikki heidän oikeiksi vakuuttamansa tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan unionin varat ja velat sekä talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin Euroopan komission tilinpäätöksen allekirjoituksellani vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan Euroopan unionin taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista.

[allekirjoitus]

Rosa ALDEA BUSQUETS

Euroopan komission tilinpitäjä

22. kesäkuuta 2018

VARAINHOITOVUODEN 2017 TÄRKEIMPIÄ TAPAHTUMIA

Unionin vuoden 2017 talousarvion toteuttaminen

Unionin vuoden 2017 talousarvion toteuttaminen

Vuodeksi 2017 hyväksytty talousarvio keskittyi kahteen unionin tärkeimpään painopisteeseen: Euroopan talouden elpymisen tukeminen sekä turvallisuuteen ja humanitaarisiin tarpeisiin liittyvät haasteet lähialueilla. Lisää varoja osoitettiin kasvuun, työpaikkojen luomiseen ja kilpailukykyyn tehtäviin investointeihin Euroopan unionissa sekä resursseihin, joita tarvitaan EU:n ulkorajojen suojaamiseen, turvallisuuden vahvistamiseen unionissa ja sen ulkopuolella, pakolaisten vastaanottamisen ja kotouttamisen tukemiseen sekä muuttoliikkeen perimmäisten syiden ratkaisemiseen lähtö- ja kauttakulkumaissa.

EU:n vuoden 2017 talousarvion maksusitoumusmäärärahat olivat yhteensä 171,1 miljardia euroa ja maksumäärärahat 137,4 miljardia euroa.

Lähes puolet talousarviosta (83,3 miljardia euroa maksusitoumusmäärärahoina) käytettiin kasvun, työllisyyden ja kilpailukyvyn edistämiseen. Tähän sisältyy rahoitus tutkimukselle ja innovoinnille Horisontti 2020 -puiteohjelmasta, koulutukselle Erasmus+-ohjelmasta, pienille ja keskisuurille yrityksille COSME-ohjelmasta, Verkkojen Eurooppa -väline, Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) takuurahasto, joka on Euroopan investointiohjelman toteuttamisväline, sekä jäsenvaltioiden ja alueiden välisen lähentymisen edistäminen Euroopan rakenne- ja investointirahaston kautta. Lisäksi EU:n talousarviosta myönnettiin tukea eurooppalaisille maanviljelijöille44,7 miljardia euroa.

kasvun, työllisyyden ja kilpailukyvyn

eurooppalaisille maanviljelijöille

Talousarviota käytettiin myös unionin ulkorajojen vahvistamiseen sekä pakolaiskriisin ja laittoman muuttoliikkeen hallintaan rahoittamalla tehokkaampia välineitä, joilla estetään ihmisten salakuljetus ja puututaan muuttoliikkeen taustalla vaikuttaviin pitkän aikavälin tekijöihin yhteistyössä lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa. Rahoitusta osoitettiin myös laillista muuttoliikettä tukeville vahvoille politiikkatoimille, mukaan lukien suojelun tarpeessa olevien henkilöiden uudelleensijoittaminen, ja välineille, joilla tuetaan jäsenvaltioita niiden pyrkiessä kotouttamaan pakolaisia EU:n sisällä.

ulkorajojen

pakolaiskriisin

Yhdistyneen kuningaskunnan ero Euroopan unionista

Yhdistyneen kuningaskunnan ero Euroopan unionista

Tausta

Tausta

Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestettiin 23. kesäkuuta 2016 Euroopan unionin jäsenyyttä koskenut kansanäänestys, jossa kansalaisten enemmistö kannatti eroamista EU:sta. Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti Eurooppa-neuvostolle 29. maaliskuuta 2017 virallisesti aikomuksestaan erota EU:sta ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (Euratom). Näin se käynnisti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaisen menettelyn, joka koskee jäsenvaltion eroamista unionista.

Neuvotteluprosessi

Neuvotteluprosessi

Muut 27 jäsenvaltiota hyväksyivät 29. huhtikuuta 2017 järjestetyssä ylimääräisessä Eurooppa-neuvoston kokouksessa poliittiset suuntaviivat Yhdistyneen kuningaskunnan hallitulle erolle EU:sta. Niissä määritettiin neuvottelujen puitteet ja vahvistettiin EU:n yleiset kannat ja periaatteet. Neljä päivää myöhemmin komissio lähetti neuvostolle suosituksen siitä, että Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa aloitettaisiin 50 artiklan nojalla käytävät neuvottelut, sekä luonnoksen neuvotteluohjeiksi.

Neuvosto antoi 22. toukokuuta päätöksen luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa ja komission nimittämisestä virallisesti EU:n neuvottelijaksi. Lisäksi se antoi ensimmäiset neuvotteluohjeet. Niissä vahvistetaan neuvotteluille selkeä rakenne ja EU:n yhtenäinen lähestymistapa.

EU:ta edustaa Michel Barnier, jonka Euroopan komissio nimitti pääneuvottelijaksi. Michel Barnierin alaisuudessa toimii Euroopan komission työryhmä, joka koordinoi kaikkien neuvotteluihin liittyvien strategisten, operatiivisten, oikeudellisten ja taloudellisten kysymysten käsittelyä. Komissio raportoi neuvostolle neuvottelujen kaikissa vaiheissa ja tiedottaa tilanteesta tiiviisti ja säännöllisesti myös Euroopan parlamentille.

Neuvottelujen ensimmäinen vaihe

Neuvottelujen ensimmäinen vaihe

Neuvottelujen ensimmäinen vaihe käynnistyi 19. kesäkuuta 2017. Tarkoituksena oli saada aikaan mahdollisimman suuri selkeys ja oikeusvarmuus ja järjestää Yhdistyneen kuningaskunnan irtautuminen EU:sta.

Vuoden 2017 aikana järjestettiin kuusi neuvottelukierrosta. Niissä keskityttiin kolmeen ensisijaiseen alaan: kansalaisten oikeuksien suojelemiseen, Irlannin ja Pohjois-Irlannin ainutlaatuisten olosuhteiden käsittelyn kehyksen luomiseen ja taloudelliseen selvitysratkaisuun, jolla varmistetaan, että sekä EU että Yhdistynyt kuningaskunta täyttävät ennen eroamista antamansa taloudelliset velvoitteet. Neuvotteluissa käsiteltiin myös muita eroamiseen liittyviä kysymyksiä.

Euroopan komissio suositti 8. joulukuuta, että Eurooppa-neuvosto toteaisi Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa 50 artiklan nojalla käytävien neuvottelujen edistyneen ensimmäisessä vaiheessa riittävästi. Komission arvio perustui komission neuvottelijoiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen yhteiseen raporttiin. Yhteisen raportin mukaan Yhdistynyt kuningaskunta suostui maksamaan kaikki nykyisen ja aiempien monivuotisten rahoituskehysten mukaiset velvoitteensa ikään kuin se olisi edelleen jäsenvaltio, myös osuutensa unionin veloista ja ehdollisista veloista.

Eurooppa-neuvosto vahvisti 15. joulukuuta, että edistys on ollut riittävää ja antoi toiseen vaiheeseen siirtymistä koskevat suuntaviivat. Toisessa vaiheessa käsitellään mahdollisia siirtymäjärjestelyjä ja EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulevia suhteita.

Neuvottelujen seuraava vaihe

Neuvottelujen seuraava vaihe

Euroopan komissio toimitti neuvostolle 20. joulukuuta 2017 suosituksen aloittaa keskustelut neuvottelujen seuraavasta vaiheesta sekä luonnoksen neuvotteluohjeiksi. Neuvotteluohjeilla täydennetään toukokuussa 2017 annettuja neuvotteluohjeita, ja niissä esitetään lisätietoja mahdollisista siirtymäjärjestelyistä.

Suosituksessa myös muistutetaan, että neuvottelujen ensimmäisessä vaiheessa saavutetut tulokset on vietävä lainsäädäntöön, kuten komission tiedonannossa ja yhteisessä raportissa todetaan. Eurooppa-neuvoston 15. joulukuuta antamien suuntaviivojen mukaan siirtymäjärjestelyjä koskevat täydentävät neuvotteluohjeet hyväksyttiin 29. tammikuuta 2018.

Komissio julkaisi 19. maaliskuuta 2018 erosopimusluonnoksen, jossa esitettiin Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa 16.–19. maaliskuuta 2018 käydyn neuvottelukierroksen edistyminen. Erosopimuksen taloudellista selvitystä koskevassa osassa EU ja Yhdistynyt kuningaskunta laativat neuvottelujen ensimmäisessä vaiheessa saavutettuun edistymiseen (joka esitettiin yhteisessä raportissa) perustuvan oikeudellisen tekstin.

Erosopimusluonnoksen julkaisemisen jälkeen Eurooppa-neuvosto antoi 23. maaliskuuta 2018 uudet suuntaviivat tarkoituksena käynnistää neuvottelut kokonaisvaltaisen yhteisymmärryksen määrittelemiseksi EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulevia suhteita koskevista puitteista. Neuvottelut olisi saatava päätökseen hyvissä ajoin viimeistään syksyllä 2018. Tällöin neuvosto ehtisi Euroopan parlamentin hyväksynnän saatuaan tehdä erosopimuksen ja Yhdistynyt kuningaskunta hyväksyä sen omien menettelyjensä mukaisesti 29. maaliskuuta 2019 mennessä.

Taloudellinen selvitysratkaisu ja EU:n vuoden 2017 tilinpäätös

Taloudellinen selvitysratkaisu ja EU:n vuoden 2017 tilinpäätös

Taloudellisen selvitysratkaisun osalta yhteisessä raportissa todettiin, että Yhdistynyt kuningaskunta maksaa kaikki nykyisen ja aiempien monivuotisten rahoituskehysten mukaiset velvoitteensa ikään kuin se olisi edelleen jäsenvaltio, ja tämä vahvistettiin 19. maaliskuuta 2018 julkaistussa erosopimusluonnoksessa. Täsmällisemmin esitettynä erosopimusluonnoksessa todetaan, että Yhdistynyt kuningaskunta vastaa erityisesti osuudestaan:

| — | unionin talousarviositoumuksista ja unionin erillisvirastojen 31. joulukuuta 2020 maksamatta olevista määrärahoista – ks. erosopimuksen 133 artikla; |
| --- | --- |

—

unionin talousarviositoumuksista ja unionin erillisvirastojen 31. joulukuuta 2020 maksamatta olevista määrärahoista – ks. erosopimuksen 133 artikla;

| — | unionin 31. joulukuuta 2020 mennessä syntyneiden velkojen rahoituksesta tietyin poikkeuksin – ks. 135 artikla; |
| --- | --- |

—

unionin 31. joulukuuta 2020 mennessä syntyneiden velkojen rahoituksesta tietyin poikkeuksin – ks. 135 artikla;

| — | ennen eropäivää päätetyistä/hyväksytyistä rahoitustoimista syntyneistä unionin ehdollisista rahoitusveloista – ks. 136 artikla; sekä |
| --- | --- |

—

ennen eropäivää päätetyistä/hyväksytyistä rahoitustoimista syntyneistä unionin ehdollisista rahoitusveloista – ks. 136 artikla; sekä

| — | maksuista unionin vapauttamiseksi sellaisista ehdollisista veloista, jotka ovat seurausta unionin taloudellisia etuja koskevista oikeustapauksista (edellyttäen, että oikeudenkäynnin kohteen muodostavat seikat ovat tapahtuneet 31. joulukuuta 2020 mennessä) – ks. 140 artikla. |
| --- | --- |

—

maksuista unionin vapauttamiseksi sellaisista ehdollisista veloista, jotka ovat seurausta unionin taloudellisia etuja koskevista oikeustapauksista (edellyttäen, että oikeudenkäynnin kohteen muodostavat seikat ovat tapahtuneet 31. joulukuuta 2020 mennessä) – ks. 140 artikla.

Nämä ovat viimeisimmät saatavilla olevat tiedot tätä tilinpäätöstä laadittaessa. Nykyisen tilanteen perusteella eroprosessilla ei ole vaikutusta EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen 31. joulukuuta 2017.

On myös todettava, että komissio esitti 2. toukokuuta 2018 ehdotuksensa vuonna 2021 käynnistyväksi seuraavaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi, joka laadittiin sillä perusteella, että Yhdistynyt kuningaskunta ei enää ole jäsenvaltio.

KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT (1)

1

SISÄLLYSLUETTELO

SISÄLLYSLUETTELO

| TASE | 13 |
| --- | --- |

| TUOTTO- JA KULULASKELMA | 14 |
| --- | --- |

| RAHAVIRTALASKELMA | 15 |
| --- | --- |

| LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA | 16 |
| --- | --- |

| TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT | 17 |
| --- | --- |

| 1. | TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET | 17 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | TASEEN LIITETIEDOT | 29 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT | 58 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | EHDOLLISET VELAT JA VARAT | 66 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | TALOUSARVIOSITOUMUKSET JA OIKEUDELLISET SITOUMUKSET | 70 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | RAHOITUSRISKIEN HALLINTA | 74 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT | 86 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT | 88 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | KONSOLIDOINNIN LAAJUUS | 88 |
| --- | --- | --- |

9.

TASE

TASE

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| PITKÄAIKAISET VARAT | | | |
| Aineettomat hyödykkeet | 2.1 | 405 | 381 |
| Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 2.2 | 10 745 | 10 068 |
| Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset | 2.3 | 581 | 528 |
| Rahoitusvarat | 2.4 | 59 980 | 62 247 |
| Ennakkomaksut | 2.5 | 25 022 | 21 901 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6 | 611 | 717 |
| | | 97 344 | 95 842 |
| LYHYTAIKAISET VARAT | | | |
| Rahoitusvarat | 2.4 | 8 655 | 3 673 |
| Ennakkomaksut | 2.5 | 24 005 | 23 569 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6 | 11 755 | 10 905 |
| Vaihto-omaisuus | 2.7 | 295 | 165 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 2.8 | 24 111 | 28 585 |
| | | 68 821 | 66 897 |
| VASTAAVAA YHTEENSÄ | | 166 165 | 162 739 |
| PITKÄAIKAISET VELAT | | | |
| Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet | 2.9 | (73 122 ) | (67 231 ) |
| Varaukset | 2.10 | (2 880 ) | (1 936 ) |
| Rahoitusvelat | 2.11 | (50 063 ) | (55 067 ) |
| | | (126 065 ) | (124 234 ) |
| LYHYTAIKAISET VELAT | | | |
| Varaukset | 2.10 | (659) | (675) |
| Rahoitusvelat | 2.11 | (6 850 ) | (2 284 ) |
| Muut lyhytaikaiset velat | 2.12 | (39 048 ) | (40 005 ) |
| Menojäämät ja tuloennakot | 2.13 | (63 902 ) | (67 580 ) |
| | | (110 459 ) | (110 544 ) |
| VASTATTAVAA YHTEENSÄ | | (236 524 ) | (234 778 ) |
| NETTOVARAT | | (70 359 ) | (72 040 ) |
| Rahastot | 2.14 | 4 876 | 4 841 |
| Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet
   (2) | 2.15 | (75 234 ) | (76 881 ) |
| NETTOVARAT | | (70 359 ) | (72 040 ) |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2017

31.12.2016

PITKÄAIKAISET VARAT

PITKÄAIKAISET VARAT

Aineettomat hyödykkeet

Aineettomat hyödykkeet

2.1

2.1

405

405

381

381

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

2.2

2.2

10 745

10 745

10 068

10 068

Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

2.3

2.3

581

581

528

528

Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

2.4

2.4

59 980

59 980

62 247

62 247

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5

2.5

25 022

25 022

21 901

21 901

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6

2.6

611

611

717

717

97 344

97 344

95 842

95 842

LYHYTAIKAISET VARAT

LYHYTAIKAISET VARAT

Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

2.4

2.4

8 655

8 655

3 673

3 673

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5

2.5

24 005

24 005

23 569

23 569

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6

2.6

11 755

11 755

10 905

10 905

Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus

2.7

2.7

295

295

165

165

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

2.8

2.8

24 111

24 111

28 585

28 585

68 821

68 821

66 897

66 897

VASTAAVAA YHTEENSÄ

VASTAAVAA YHTEENSÄ

166 165

166 165

162 739

162 739

PITKÄAIKAISET VELAT

PITKÄAIKAISET VELAT

Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet

Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet

2.9

2.9

(73 122 )

(73 122 )

(67 231 )

(67 231 )

Varaukset

Varaukset

2.10

2.10

(2 880 )

(2 880 )

(1 936 )

(1 936 )

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

2.11

2.11

(50 063 )

(50 063 )

(55 067 )

(55 067 )

(126 065 )

(126 065 )

(124 234 )

(124 234 )

LYHYTAIKAISET VELAT

LYHYTAIKAISET VELAT

Varaukset

Varaukset

2.10

2.10

(659)

(659)

(675)

(675)

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

2.11

2.11

(6 850 )

(6 850 )

(2 284 )

(2 284 )

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

2.12

2.12

(39 048 )

(39 048 )

(40 005 )

(40 005 )

Menojäämät ja tuloennakot

Menojäämät ja tuloennakot

2.13

2.13

(63 902 )

(63 902 )

(67 580 )

(67 580 )

(110 459 )

(110 459 )

(110 544 )

(110 544 )

VASTATTAVAA YHTEENSÄ

VASTATTAVAA YHTEENSÄ

(236 524 )

(236 524 )

(234 778 )

(234 778 )

NETTOVARAT

NETTOVARAT

(70 359 )

(70 359 )

(72 040 )

(72 040 )

Rahastot

Rahastot

2.14

2.14

4 876

4 876

4 841

4 841

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet
   (2)

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet

2

2.15

2.15

(75 234 )

(75 234 )

(76 881 )

(76 881 )

NETTOVARAT

NETTOVARAT

(70 359 )

(70 359 )

(72 040 )

(72 040 )

TUOTTO- JA KULULASKELMA

TUOTTO- JA KULULASKELMA

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2017 | 2016 |
| TUOTOT | | | |
| Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | | | |
| BKTL-varat | 3.1 | 78 620 | 95 578 |
| Perinteiset omat varat | 3.2 | 20 520 | 20 439 |
| Alv-varat | 3.3 | 16 947 | 15 859 |
| Sakot | 3.4 | 4 664 | 3 858 |
| Varojen takaisinperintä | 3.5 | 1 879 | 1 947 |
| Muut | 3.6 | 10 376 | 5 740 |
| | | 133 006 | 143 422 |
| | | | |
| Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista | | | |
| Rahoitustuotot | 3.7 | 1 845 | 1 769 |
| Muut | 3.8 | 1 332 | 998 |
| | | 3 177 | 2 767 |
| Tuotot yhteensä | | 136 183 | 146 189 |
| KULUT | | | |
| Jäsenvaltioiden toteuttamat | 3.9 | | |
| Maataloustukirahasto | | (44 289 ) | (44 152 ) |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet | | (11 359 ) | (12 604 ) |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | | (17 650 ) | (35 045 ) |
| Euroopan sosiaalirahasto | | (7 353 ) | (9 366 ) |
| Muut | | (1 253 ) | (1 606 ) |
| Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat | 3.10 | (15 738 ) | (15 610 ) |
| EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat | 3.11 | (2 667 ) | (2 547 ) |
| Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat | 3.11 | (4 115 ) | (3 258 ) |
| Muiden yhteisöjen toteuttamat | 3.11 | (1 478 ) | (2 035 ) |
| Henkilöstö- ja eläkekulut | 3.12 | (10 002 ) | (9 776 ) |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset | 3.13 | (3 544 ) | (1 068 ) |
| Kulut rahoitustoiminnasta | 3.14 | (1 896 ) | (1 904 ) |
| Muut kulut | 3.15 | (6 756 ) | (5 486 ) |
| Kulut yhteensä | | (128 101 ) | (144 456 ) |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | | 8 082 | 1 733 |

milj. euroa

Liitetieto

2017

2016

TUOTOT

TUOTOT

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

BKTL-varat

BKTL-varat

3.1

3.1

78 620

78 620

95 578

95 578

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

3.2

3.2

20 520

20 520

20 439

20 439

Alv-varat

Alv-varat

3.3

3.3

16 947

16 947

15 859

15 859

Sakot

Sakot

3.4

3.4

4 664

4 664

3 858

3 858

Varojen takaisinperintä

Varojen takaisinperintä

3.5

3.5

1 879

1 879

1 947

1 947

Muut

Muut

3.6

3.6

10 376

10 376

5 740

5 740

133 006

133 006

143 422

143 422

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Rahoitustuotot

Rahoitustuotot

3.7

3.7

1 845

1 845

1 769

1 769

Muut

Muut

3.8

3.8

1 332

1 332

998

998

3 177

3 177

2 767

2 767

Tuotot yhteensä

Tuotot yhteensä

136 183

136 183

146 189

146 189

KULUT

KULUT

Jäsenvaltioiden toteuttamat

Jäsenvaltioiden toteuttamat

3.9

3.9

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

(44 289 )

(44 289 )

(44 152 )

(44 152 )

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet

(11 359 )

(11 359 )

(12 604 )

(12 604 )

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

(17 650 )

(17 650 )

(35 045 )

(35 045 )

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

(7 353 )

(7 353 )

(9 366 )

(9 366 )

Muut

Muut

(1 253 )

(1 253 )

(1 606 )

(1 606 )

Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat

Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat

3.10

3.10

(15 738 )

(15 738 )

(15 610 )

(15 610 )

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

3.11

3.11

(2 667 )

(2 667 )

(2 547 )

(2 547 )

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

3.11

3.11

(4 115 )

(4 115 )

(3 258 )

(3 258 )

Muiden yhteisöjen toteuttamat

Muiden yhteisöjen toteuttamat

3.11

3.11

(1 478 )

(1 478 )

(2 035 )

(2 035 )

Henkilöstö- ja eläkekulut

Henkilöstö- ja eläkekulut

3.12

3.12

(10 002 )

(10 002 )

(9 776 )

(9 776 )

Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset

Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset

3.13

3.13

(3 544 )

(3 544 )

(1 068 )

(1 068 )

Kulut rahoitustoiminnasta

Kulut rahoitustoiminnasta

3.14

3.14

(1 896 )

(1 896 )

(1 904 )

(1 904 )

Muut kulut

Muut kulut

3.15

3.15

(6 756 )

(6 756 )

(5 486 )

(5 486 )

Kulut yhteensä

Kulut yhteensä

(128 101 )

(128 101 )

(144 456 )

(144 456 )

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

8 082

8 082

1 733

1 733

RAHAVIRTALASKELMA

RAHAVIRTALASKELMA

| milj. euroa |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | 8 082 | 1 733 |
| Toiminnan rahavirta | | |
| Hankintamenon jaksottaminen | 99 | 88 |
| Poistot | 888 | 575 |
| Lainojen (lisäys)/väheneminen | 497 | 1 774 |
| Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen | (3 557 ) | (314) |
| Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen | (745) | (1 297 ) |
| Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen | (130) | (26) |
| Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen) | 5 891 | 3 417 |
| Varausten lisäys/(väheneminen) | 928 | 581 |
| Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) | (438) | (2 351 ) |
| Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) | (957) | 7 813 |
| Menojäämien ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen) | (3 678 ) | (821) |
| Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa | (6 405 ) | (1 349 ) |
| Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa | 3 | 18 |
| Investointien rahavirta | | |
| Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen | (1 687 ) | (2 073 ) |
| Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen | (53) | (31) |
| Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen | (3 190 ) | (822) |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen | (22) | (0) |
| NETTORAHAVIRTA | (4 474 ) | 6 914 |
| Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen) | (4 474 ) | 6 914 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa | 28 585 | 21 671 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa | 24 111 | 28 585 |

milj. euroa

2017

2016

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

8 082

8 082

1 733

1 733

Toiminnan rahavirta

Toiminnan rahavirta

Hankintamenon jaksottaminen

Hankintamenon jaksottaminen

99

99

88

88

Poistot

Poistot

888

888

575

575

Lainojen (lisäys)/väheneminen

Lainojen (lisäys)/väheneminen

497

497

1 774

1 774

Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen

Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen

(3 557 )

(3 557 )

(314)

(314)

Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen

Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen

(745)

(745)

(1 297 )

(1 297 )

Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen

Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen

(130)

(130)

(26)

(26)

Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen)

Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen)

5 891

5 891

3 417

3 417

Varausten lisäys/(väheneminen)

Varausten lisäys/(väheneminen)

928

928

581

581

Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen)

Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen)

(438)

(438)

(2 351 )

(2 351 )

Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen)

Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen)

(957)

(957)

7 813

7 813

Menojäämien ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen)

Menojäämien ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen)

(3 678 )

(3 678 )

(821)

(821)

Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa

Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa

(6 405 )

(6 405 )

(1 349 )

(1 349 )

Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa

Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa

3

3

18

18

Investointien rahavirta

Investointien rahavirta

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen

(1 687 )

(1 687 )

(2 073 )

(2 073 )

Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen

Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen

(53)

(53)

(31)

(31)

Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

(3 190 )

(3 190 )

(822)

(822)

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

(22)

(22)

(0)

(0)

NETTORAHAVIRTA

NETTORAHAVIRTA

(4 474 )

(4 474 )

6 914

6 914

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen)

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen)

(4 474 )

(4 474 )

6 914

6 914

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa

28 585

28 585

21 671

21 671

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa

24 111

24 111

28 585

28 585

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

| milj. euroa |
| --- |
| | Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet Kertynyt ylijäämä/ (alijäämä) | Muut rahastot | Käyvän arvon rahasto | Nettovarat |
| SALDO 31.12.2015 | (77 124 ) | 4 390 | 292 | (72 442 ) |
| Takuurahaston varojen muutos | (82) | 82 | — | — |
| Käypään arvoon perustuvat muutokset | — | — | 33 | 33 |
| Muut | (59) | 44 | — | (15) |
| Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2015 tuloksesta | (1 349 ) | — | — | (1 349 ) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | 1 733 | — | — | 1 733 |
| SALDO 31.12.2016 | (76 881 ) | 4 516 | 325 | (72 040 ) |
| Takuurahaston varojen muutos | (20) | 20 | — | — |
| Käypään arvoon perustuvat muutokset | — | — | (2) | (2) |
| Muut | (11) | 62 | (46) | 5 |
| Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2016 tuloksesta | (6 405 ) | — | — | (6 405 ) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | 8 082 | — | — | 8 082 |
| SALDO 31.12.2017 | (75 234 ) | 4 598 | 278 | (70 359 ) |

milj. euroa

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet Kertynyt ylijäämä/ (alijäämä)

Muut rahastot

Käyvän arvon rahasto

Nettovarat

SALDO 31.12.2015

SALDO 31.12.2015

(77 124 )

(77 124 )

4 390

4 390

292

292

(72 442 )

(72 442 )

Takuurahaston varojen muutos

Takuurahaston varojen muutos

(82)

(82)

82

82

—

—

Käypään arvoon perustuvat muutokset

Käypään arvoon perustuvat muutokset

—

—

33

33

33

33

Muut

Muut

(59)

(59)

44

44

—

(15)

(15)

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2015 tuloksesta

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2015 tuloksesta

(1 349 )

(1 349 )

—

—

(1 349 )

(1 349 )

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

1 733

1 733

—

—

1 733

1 733

SALDO 31.12.2016

SALDO 31.12.2016

(76 881 )

(76 881 )

4 516

4 516

325

325

(72 040 )

(72 040 )

Takuurahaston varojen muutos

Takuurahaston varojen muutos

(20)

(20)

20

20

—

—

Käypään arvoon perustuvat muutokset

Käypään arvoon perustuvat muutokset

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Muut

Muut

(11)

(11)

62

62

(46)

(46)

5

5

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2016 tuloksesta

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2016 tuloksesta

(6 405 )

(6 405 )

—

—

(6 405 )

(6 405 )

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

8 082

8 082

—

—

8 082

8 082

SALDO 31.12.2017

SALDO 31.12.2017

(75 234 )

(75 234 )

4 598

4 598

278

278

(70 359 )

(70 359 )

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

1.   TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1.   OIKEUSPERUSTA JA TILINPÄÄTÖSSÄÄNNÖT

OIKEUSPERUSTA JA TILINPÄÄTÖSSÄÄNNÖT

EU:n kirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012 (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, ja kyseisen asetuksen soveltamissäännöistä annettua komission delegoitua asetusta (EU) N:o 1268/2012 (OJ EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1).

Varainhoitoasetuksen 143 artiklan mukaisesti EU laatii tilinpäätöksensä suoriteperusteisena. Kyseiset säännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). Näitä komission tilinpitäjän vahvistamia kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä on noudatettava kaikissa konsolidoinnin piiriin kuuluvissa EU:n toimielimissä ja elimissä. Tavoitteena on luoda kirjanpitoa, arvostamista sekä tilinpäätöksen laadintaa ja esittämistä koskevat yhdenmukaiset säännöt, jotta voitaisiin varmistaa, että tilinpäätökset laaditaan ja konsolidoidaan yhdenmukaisella tavalla.

Euroopan unionin uusien ja tarkistettujen tilinpäätössääntöjen soveltaminen

Euroopan unionin uusien ja tarkistettujen tilinpäätössääntöjen soveltaminen

Euroopan unionin tilinpäätössääntöjen tarkistukset, jotka ovat voimassa 1. tammikuuta 2017 lähtien alkaneiden varainhoitovuosien osalta

Euroopan unionin tilinpäätössääntöjen tarkistukset, jotka ovat voimassa 1. tammikuuta 2017 lähtien alkaneiden varainhoitovuosien osalta

Komission tilinpitäjä on hyväksynyt seuraavat tarkistukset:

| — | tarkistukset tilinpäätössääntöön nro 1 ”Tilinpäätös”; sekä |
| --- | --- |

—

tarkistukset tilinpäätössääntöön nro 1 ”Tilinpäätös”; sekä

| — | tarkistukset tilinpäätössääntöön nro 14 ”Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet, kirjanpidollisten arvioiden muutokset ja virheet”. |
| --- | --- |

—

tarkistukset tilinpäätössääntöön nro 14 ”Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet, kirjanpidollisten arvioiden muutokset ja virheet”.

Tarkistukset ovat seurausta IPSAS 1 -standardiin ”Tilinpäätöksen esittäminen” ja IPSAS 3 -standardiin ”Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet, kirjanpidollisten arvioiden muutokset ja virheet” hiljattain tehdyistä muutoksista. Parannuksilla pyritään varmistamaan IPSAS-standardien johdonmukaisuus. Vastaavat tilinpäätössäännöt on päivitetty, ja tärkeimmät muutokset liittyvät tilinpäätösraportoinnin laadullisiin ominaisuuksiin sekä tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden valintaan ja soveltamiseen käytettävien luokitusten lähdehierarkian päivityksiin.

Näiden muutosten hyväksymisellä ei ollut vaikutusta EU:n vuoden 2017 tilinpäätökseen.

Hyväksytyt uudet ja tarkistetut tilinpäätössäännöt, joita ei vielä sovellettu 31. joulukuuta 2017

Hyväksytyt uudet ja tarkistetut tilinpäätössäännöt, joita ei vielä sovellettu 31. joulukuuta 2017

EU:ssa ei ole sovellettu seuraavia uusia ja tarkistettuja tilinpäätössääntöjä, jotka komission tilinpitäjä on hyväksynyt, mutta jotka eivät vielä ole voimassa:

| — | Tilinpäätössäännön nro 12 ”Työsuhde-etuudet” tarkistus (voimassa 1. tammikuuta 2018 lähtien alkaneiden tilikausien osalta): Kirjanpitosääntöä nro 12 on tarkistettu uuden IPSAS-standardin ”Työsuhde-etuudet” mukaisesti. Tärkein muutos on se, että vakuutusmatemaattisten oletusten muutoksista saatavat tappiot tai voitot on kirjattava suoraan nettovaroihin, kun ne nykyisten vaatimusten mukaan otetaan huomioon ylijäämässä tai alijäämässä. |
| --- | --- |

—

Tilinpäätössäännön nro 12 ”Työsuhde-etuudet” tarkistus (voimassa 1. tammikuuta 2018 lähtien alkaneiden tilikausien osalta): Kirjanpitosääntöä nro 12 on tarkistettu uuden IPSAS-standardin ”Työsuhde-etuudet” mukaisesti. Tärkein muutos on se, että vakuutusmatemaattisten oletusten muutoksista saatavat tappiot tai voitot on kirjattava suoraan nettovaroihin, kun ne nykyisten vaatimusten mukaan otetaan huomioon ylijäämässä tai alijäämässä.

Euroopan unionissa analysoidaan parhaillaan tarkistetun kirjapitosäännön soveltamisen vaikutuksia ja käytännön seurauksia. Merkittävää vaikutusta konsolidoituun tilinpäätökseen ei kuitenkaan odoteta olevan lukuun ottamatta sitä, että vakuutusmatemaattiset oletukset otetaan tuotto- ja kululaskelman sijaan huomioon nettovaroissa.

| — | Uusi kirjanpitosääntö nro 20 ”Julkisen sektorin yhdistelyt” (voimassa 1. tammikuuta 2019 lähtien alkaneiden tilikausien osalta): IPSAS-standardiin 40 ”Julkisen sektorin yhdistelyt” perustuvassa kirjapitosäännössä nro 20 annetaan julkisen sektorin yhdistelyn luokitus. Se perustuu kahteen eri tyyppiin riippuen siitä, toteutuuko transaktio yhteisessä valvonnassa vaiko ei: i) sulautuminen, jossa transaktio perustuu EU:hun yhdistetyn yhteisön kirjanpitoarvoihin; ja ii) hankinta, jossa transaktio perustuu EU:n hankkiman yhteisön käypään arvoon hankintapäivänä. Molempien osalta esitetään erilliset vaatimukset ja julkistamisen taso. Tämän tavoitteena on antaa EU:n tilinpäätöksen käyttäjille parempi käsitys vaikutuksista. |
| --- | --- |

—

Uusi kirjanpitosääntö nro 20 ”Julkisen sektorin yhdistelyt” (voimassa 1. tammikuuta 2019 lähtien alkaneiden tilikausien osalta): IPSAS-standardiin 40 ”Julkisen sektorin yhdistelyt” perustuvassa kirjapitosäännössä nro 20 annetaan julkisen sektorin yhdistelyn luokitus. Se perustuu kahteen eri tyyppiin riippuen siitä, toteutuuko transaktio yhteisessä valvonnassa vaiko ei: i) sulautuminen, jossa transaktio perustuu EU:hun yhdistetyn yhteisön kirjanpitoarvoihin; ja ii) hankinta, jossa transaktio perustuu EU:n hankkiman yhteisön käypään arvoon hankintapäivänä. Molempien osalta esitetään erilliset vaatimukset ja julkistamisen taso. Tämän tavoitteena on antaa EU:n tilinpäätöksen käyttäjille parempi käsitys vaikutuksista.

Vaikutus EU:n tilinpäätökseen ensimmäisenä soveltamisvuotena riippuu siitä, toteuttaako EU kyseisenä ajankohtana julkisen sektorin yhdistelyjä koskevia transaktioita.

1.2.   TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

Tilinpäätöksen tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle. Koska EU on julkisoikeudellinen yhteisö, tilinpäätöksellä on lisäksi tarkoitus antaa tietoja, joista on hyötyä päätöksenteossa, ja osoittaa, että unioni on hoitanut sille uskottuja varoja vastuullisesti. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti.

Yleiset periaatteet (tilinpäätösperiaatteet), joita noudatetaan tilinpäätöstä laadittaessa, määritetään tilinpäätöslaskelmia koskevassa EU:n tilinpäätössäännössä nro 1, ja ne ovat samat kuin IPSAS 1 -standardissa. Nämä periaatteet ovat oikean kuvan antaminen, suoriteperuste, toiminnan jatkuvuus, esittämistavan johdonmukaisuus, olennaisuus, erien yhdistäminen, nettoperiaate ja tietojen vertailtavuus. Tilinpäätösraportoinnin laadulliset ominaisuudet ovat merkityksellisyys, todenmukaisen kuvan antaminen (luotettavuus), ymmärrettävyys, oikea-aikaisuus, vertailukelpoisuus ja todennettavuus.

1.3.   KONSOLIDOINTI

KONSOLIDOINTI

Konsolidoinnin laajuus

Konsolidoinnin laajuus

EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen kuuluvat kaikki merkittävät määräysvallassa olevat yhteisöt (eli EU:n toimielimet, mukaan lukien komissio, ja EU:n virastot), osakkuusyritykset ja yhteisyritykset. Konsolidoitujen yhteisöjen täydellinen luettelo on EU:n tilinpäätöksen liitetiedossa 9. Siihen sisältyy nykyisin 52 määräysvallassa olevaa yhteisöä ja 1 osakkuusyritys. Yhteisöjä, jotka kuuluvat konsolidoinnin piiriin mutta joilla on vähäinen merkitys EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä, ei tarvitse konsolidoida tai arvostaa pääomaosuusmenetelmällä, jos se veisi kohtuuttomasti aikaa tai aiheuttaisi liian suuret kustannukset EU:lle. Kyseiset ”vähämerkityksiset yhteisöt” luetellaan erikseen liitetiedossa 9. Vuonna 2017 vähämerkityksisiksi luokiteltiin 7 yhteisöä.

9

9

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Päätös yhteisön sisällyttämisestä konsolidointiin perustuu määräysvallan käsitteeseen. Määräysvallassa olevat yhteisöt ovat yhteisöjä, joista EU saa tai sillä on oikeus saada vaihtuvia etuja toimintaan osallistumisesta. EU voi vaikuttaa kyseisten etujen luonteeseen ja määrään käyttämällä määräysvaltaansa yhteisössä. Määräysvallan on oltava käytettävissä kaiken aikaa, ja sen on liityttävä yhteisön relevantteihin toimintoihin. Määräysvallassa olevat yhteisöt konsolidoidaan kokonaisuudessaan. Konsolidointi alkaa siitä päivästä, jona määräysvalta saadaan, ja loppuu kun määräysvaltaa ei enää ole.

Määräysvallan tavallisimmat osoittajat ovat Euroopan unionissa yhteisön perustaminen perussopimusten tai johdetun oikeuden mukaisesti, yhteisön toiminnan rahoittaminen unionin yleisestä talousarviosta saatavalla rahoituksella, äänioikeudet hallintoelimissä, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tekemät tarkastukset ja Euroopan parlamentin myöntämä vastuuvapaus. Kunkin yhteisön osalta on arvioitava erikseen, syntyykö määräysvalta yhden vai kaikkien edellä mainittujen perusteiden seurauksena.

Tämän lähestymistavan mukaisesti EU:n toimielinten (Euroopan keskuspankkia lukuun ottamatta) ja virastojen (entiseen toiseen pilariin kuuluneet virastot pois luettuina) katsotaan olevan EU:n yksinomaisessa määräysvallassa, ja ne on tämän vuoksi otettu konsolidoinnin piiriin. Myös selvitystilassa olevaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisöä (EHTY) pidetään määräysvallassa olevana yhteisönä.

Kaikki EU:n määräysvallassa olevien yhteisöjen väliset olennaiset transaktiot ja rahamäärät eliminoidaan. Sen sijaan näihin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Yhteisjärjestelyt

Yhteisjärjestelyt

Yhteisjärjestely on sopimus, jonka mukaisesti EU:lla ja yhdellä tai useammalla osapuolella on yhteinen määräysvalta. Yhteinen määräysvalta on sopimukseen perustuva, tiettyä järjestelyä koskeva jaettu määräysvalta. Se on olemassa vain silloin, kun asianomaisia toimintoja koskevat päätökset edellyttävät määräysvallan jakavien osapuolten yksimielistä suostumusta. Yhteisjärjestelyt voivat olla joko yhteisiä toimia tai yhteisyrityksiä. Jos yhteisjärjestely on rakenteeltaan erillinen yksikkö ja yhteisjärjestelyn osapuolilla on järjestelyn nettovaroja koskevia oikeuksia, kyseinen yhteisjärjestely luokitellaan yhteisyritykseksi. Osuuksia yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen (ks. liitetieto 1.5.4). Jos osapuolilla on järjestelyyn liittyen omaisuuseriä koskevia oikeuksia ja velkoja koskevia velvoitteita, kyseinen yhteisjärjestely luokitellaan yhteiseksi toimeksi. EU kirjaa tilinpäätökseensä yhteisiä toimia koskevista osuuksista seuraavat erät: EU:n varat, velat, tulot ja menot sekä EU:n osuus yhteisistä varoista, veloista, tuloista ja menoista.

1.5.4

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset ovat yhteisöjä, joissa EU:lla on suoraan tai välillisesti huomattava vaikutusvalta, mutta ei määräysvaltaa. Vaikutusvalta katsotaan huomattavaksi, jos EU:lla on suoraan tai välillisesti vähintään 20 prosenttia äänioikeuksista. Osuuksia osakkuusyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen (ks. liitetieto 1.5.4).

1.5.4

Konsolidoinnin ulkopuoliset yhteisöt, joiden varoja komissio hallinnoi

Konsolidoinnin ulkopuoliset yhteisöt, joiden varoja komissio hallinnoi

Euroopan komissio hallinnoi EU:n henkilöstön sairausvakuutusjärjestelmän, Euroopan kehitysrahaston ja osallistujien takuurahaston varoja niiden puolesta. Näitä yhteisöjä ei kuitenkaan ole konsolidoitu EU:n tilinpäätökseen, koska ne eivät ole EU:n määräysvallassa.

1.4.   LAATIMISPERUSTA

LAATIMISPERUSTA

Tilinpäätös laaditaan vuosittain. Tilivuosi alkaa 1. tammikuuta ja päättyy 31. joulukuuta.

1.4.1.   
  Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Toimintavaluutta ja raportointivaluutta

Toimintavaluutta ja raportointivaluutta

Jos ei toisin mainita, tilinpäätös laaditaan miljoonina euroina, koska euro on EU:n toiminta- ja raportointivaluutta.

Transaktiot ja saldot

Transaktiot ja saldot

Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin. Myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokiteltuihin ei-monetaarisiin rahoitusinstrumentteihin liittyvät muuntoerot kirjataan käyvän arvon rahastoon.

Poikkeavia muuntomenetelmiä sovelletaan aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin, jotka arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita Euroopan keskuspankin (EKP) valuuttakursseja:

Euron vaihtokurssit

Euron vaihtokurssit

| Valuutta | 31.12.2017 | 31.12.2016 | Valuutta | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,177 | 4,4103 |
| CZK | 25,5350 | 27,0210 | RON | 4,6585 | 4,5390 |
| DKK | 7,4449 | 7,4344 | SEK | 9,8438 | 9,5525 |
| GBP | 0,8872 | 0,8562 | CHF | 1,1702 | 1,0739 |
| HRK | 7,4400 | 7,5597 | JPY | 135,01 | 123,4000 |
| HUF | 310,3300 | 309,8300 | USD | 1,1993 | 1,0541 |

Valuutta

31.12.2017

31.12.2016

Valuutta

31.12.2017

31.12.2016

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,177

4,177

4,4103

4,4103

CZK

CZK

25,5350

25,5350

27,0210

27,0210

RON

RON

4,6585

4,6585

4,5390

4,5390

DKK

DKK

7,4449

7,4449

7,4344

7,4344

SEK

SEK

9,8438

9,8438

9,5525

9,5525

GBP

GBP

0,8872

0,8872

0,8562

0,8562

CHF

CHF

1,1702

1,1702

1,0739

1,0739

HRK

HRK

7,4400

7,4400

7,5597

7,5597

JPY

JPY

135,01

135,01

123,4000

123,4000

HUF

HUF

310,3300

310,3300

309,8300

309,8300

USD

USD

1,1993

1,1993

1,0541

1,0541

1.4.2.   
  Arvioiden käyttäminen

Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätökseen sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, varaukset, vaihto-omaisuuteen ja muihin lyhytaikaisiin saamisiin liittyvä taloudellinen riski, tulo- ja menojäämät, ehdolliset varat ja velat, aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvon alentuminen sekä rahoitusvälineitä koskevissa liitetiedoissa esitetyt määrät. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista. Arvioihin tehtävät muutokset kirjataan kaudella, jonka aikana ne tulevat tietoon.

1.5.   TASE

TASE

1.5.1.   
  Aineettomat hyödykkeet

Aineettomat hyödykkeet

Hankitut tietokoneohjelmistojen lisenssit kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Kyseisistä omaisuuseristä tehdään poistot tasapoistomenetelmällä omaisuuserien arvioituna taloudellisena vaikutusaikana (3–11 vuotta). Aineettomien hyödykkeiden arvioitu taloudellinen vaikutusaika riippuu niiden sopimuksessa määritellystä taloudellisesta tai oikeudellisesta käyttöajasta. Sisäisesti tuotetut aineettomat hyödykkeet aktivoidaan, kun EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaiset kriteerit täyttyvät. Menot liittyvät pelkästään omaisuuserän kehitysvaiheeseen. Aktivoitaviin menoihin kuuluvat kaikki välittömät menot, jotka ovat välttämättömiä hyödykkeen luomiseksi, tuottamiseksi ja saattamiseksi valmiiksi toimimaan johdon tarkoittamalla tavalla. Tutkimustoimintaan liittyvät menot, aktivointikelvottomat kehitysmenot ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi, kun ne syntyvät.

1.5.2.   
  Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Kaikki aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Hankintamenoon sisältyvät kustannukset, jotka voidaan suoraan kohdistaa omaisuuserän hankintaan, rakentamiseen tai siirtämiseen.

Myöhemmin syntyvät menot sisällytetään omaisuuserän kirjanpitoarvoon tai kirjataan erillisenä omaisuuseränä ainoastaan silloin, kun on todennäköistä, että EU saa omaisuuserästä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia, ja kun omaisuuserään liittyvät menot voidaan määrittää luotettavasti. Korjaus- ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan sinä varainhoitovuotena, jonka aikana ne syntyvät.

Maa-alueista ja taideteoksista ei tehdä poistoja, koska niiden taloudellisen vaikutusajan katsotaan olevan rajoittamaton. Myöskään keskeneräisistä hankinnoista ei tehdä poistoja, koska tällaiset omaisuuserät eivät ole vielä käytettävissä. Muista omaisuuseristä tehdään tasapoistot, jotta niiden jäännösarvo voidaan vähentää niiden arvioituna taloudellisena vaikutusaikana seuraavasti:

| Omaisuuserän laji | Tasapoisto prosentteina |
| --- | --- |
| Rakennukset | 4–10 % |
| Avaruusresurssit | 8–25 % |
| Koneet ja kalusto | 10–25 % |
| Kalusteet ja ajoneuvot | 10–25 % |
| Tietokonelaitteet | 25–33 % |
| Muut | 10–33 % |

Omaisuuserän laji

Tasapoisto prosentteina

Rakennukset

Rakennukset

4–10 %

4–10 %

Avaruusresurssit

Avaruusresurssit

8–25 %

8–25 %

Koneet ja kalusto

Koneet ja kalusto

10–25 %

10–25 %

Kalusteet ja ajoneuvot

Kalusteet ja ajoneuvot

10–25 %

10–25 %

Tietokonelaitteet

Tietokonelaitteet

25–33 %

25–33 %

Muut

Muut

10–33 %

10–33 %

Omaisuuserien luovutuksesta saatavat voitot ja tappiot määritetään vertaamalla luovutustuloa, josta on vähennetty myyntikustannukset, luovutetun omaisuuserän kirjanpitoarvoon. Kyseiset voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Vuokraus

Vuokraus

Aineellisten hyödykkeiden vuokraus luokitellaan rahoitusleasingtoiminnaksi silloin, kun omistamiseen liittyvät riskit ja edut kuuluvat olennaisilta osin EU:lle. Rahoitusleasingilla hankitut omaisuuserät aktivoidaan leasingsopimuksen syntymisajankohtana joko omaisuuserän käypään arvoon tai leasingmaksujen vähimmäismäärän nykyarvoon sen mukaan, kumpi näistä on pienempi. Koron osuus rahoitusleasingmaksusta kirjataan kuluksi vuokra-aikana, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Vuokravelvoitteet, joista on vähennetty rahoitusmenot, sisällytetään (lyhyt- ja pitkäaikaisiin) rahoitusvelkoihin. Koron osuus rahoituskustannuksista kirjataan kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan vuokra-aikana siten, että jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Rahoitusleasingilla hallussa pidettävistä omaisuuseristä tehdään poistot joko omaisuuserien taloudellisena vaikutusaikana tai leasingsopimuksen voimassaoloaikana sen mukaan kumpi näistä on lyhyempi.

Leasingsopimukset, joissa omistajuuteen liittyvät riskit ja edut säilyvät olennaisilta osin vuokralleantajalla, luokitellaan muiksi leasingsopimuksiksi. Käyttöleasingin maksut kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan tasaerinä leasingsopimuksen voimassaoloaikana.

1.5.3.   
  Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Omaisuuseristä, joiden taloudellista vaikutusaikaa ei ole rajoitettu, ei tehdä poistoja / hankintamenon jaksotuksia vaan niiden arvon alentumista testataan vuosittain. Kyseisten omaisuuserien arvon mahdollinen alentuminen selvitetään aina, kun on viitteitä siitä, että kirjanpitoarvoa vastaava rahamäärä ei ole enää kerrytettävissä tapahtumien tai olosuhteiden muuttumisen vuoksi. Arvonalentumistappioksi kirjataan määrä, jolla omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo, josta on vähennetty luovutuksesta aiheutuvat menot, tai omaisuuserän käyttöarvo, sen mukaan kumpi näistä on suurempi.

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jäännösarvoa ja taloudellista vaikutusaikaa tarkistetaan vähintään kerran vuodessa ja muutetaan tarvittaessa. Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan välittömästi vastaamaan siihen liittyvää kerrytettävissä olevaa rahamäärää, jos kirjanpitoarvon havaitaan olevan kerrytettävissä olevaa rahamäärää suurempi. Jos aiempina vuosina kirjattujen arvonalennusten perusteet eivät enää päde, arvonalentumistappiot peruutetaan.

1.5.4.   
  Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä

Sijoitukset, jotka käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, kirjataan alun perin hankintamenoon. EU:n osuus näistä sijoituksista kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan ja osuus rahastojen muutoksista nettovaroihin sisältyvään käyvän arvon rahastoon. Alkuperäinen hankintameno ja kaikki muutokset (myöhemmät rahoitusosuudet, osuus taloudellisista voitoista, tappioista, rahastojen muutoksista, arvon alentumisesta ja osingoista) muodostavat sijoituksen kirjanpitoarvon EU:n tilinpäätöslaskelmissa tilinpäätöspäivänä. Sijoituksesta saatu voitonjako vähentää omaisuuserän kirjanpitoarvoa.

Jos EU:n osuus kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää käyttäen käsiteltävän sijoituksen tuottamista tappioista on yhtä suuri kuin sen omistusosuus sijoituksesta tai ylittää tämän, EU ei merkitse lisätappioita taseeseensa (”taseeseen merkitsemättömät tappiot”). Kun EU:n osuus on pienentynyt nollan suuruiseksi, lisätappioita otetaan huomioon ja velkaa kirjataan vain siihen määrään asti kuin EU:lla on oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite tai se on suorittanut maksuja osakkuus- tai yhteisyrityksen puolesta.

Jos arvon alentuminen voidaan osoittaa, omaisuuserät kirjataan alempaan kerrytettävissä olevaan rahamäärään. Kerrytettävissä oleva rahamäärä määritetään edellä liitetiedossa 1.5.3 kuvatulla tavalla. Jos arvon alentumiselle ei myöhempänä ajankohtana ole enää perustetta, arvonalentumistappio peruutetaan kirjaamalla omaisuuserä arvonalentumistappiosta puhdistettuun kirjanpitoarvoon.

1.5.3

EU ei pyri käyttämään huomattavaa vaikutusvaltaa sellaisissa pääomasijoitusrahastoissa, joissa sillä on vähintään 20 prosentin omistusosuus. Näitä rahastoja pidetään tämän vuoksi myytävissä olevina rahoitusvaroina.

Osakkuusyrityksiä ja yhteisyrityksiä, joiden katsotaan olevan vähämerkityksisiä, ei käsitellä kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen. EU:n rahoitusosuudet kyseisissä yhteisöissä kirjataan kuluksi asianomaisella tilikaudella.

1.5.5.   
  Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

Luokittelu

Luokittelu

EU luokittelee rahoitusvaransa seuraavasti: käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat; lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset; ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Rahoitusinstrumenttien luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana, ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä.

(i)   Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Rahoitusvaroihin kuuluva erä sijoitetaan tähän luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Myös johdannaiset sijoitetaan tähän luokkaan. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

(ii)   Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun EU antaa velalliselle suoraan rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa tai siinä tapauksessa, että alkuperäisen luotonantajan oikeudet ovat siirtyneet EU:lle sen suoritettua maksun takaussopimuksen mukaisesti. Maksut, jotka erääntyvät 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä, luokitellaan lyhytaikaisiksi varoiksi. Maksut, jotka erääntyvät yli 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä, luokitellaan pitkäaikaisiksi varoiksi. Lainoihin ja muihin saamisiin sisältyvät määräaikaistalletukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on pidempi kuin kolme kuukautta.

(iii)   Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä, jotka erääntyvät tiettyyn aikaan ja jotka EU aikoo pitää ja pystyy pitämään eräpäivään asti. EU:lla ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2017.

(iv)   Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan kuuluviksi tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan joko lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin sen mukaan, milloin EU aikoo luovuttaa ne. Sijoitukset yhteisöihin, joita ei ole konsolidoitu ja joita ei käsitellä kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen sekä muut oman pääoman tyyppiset sijoitukset (esimerkiksi riskipääomatoimet) luokitellaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi.

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Sellaiset rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, pidetään eräpäivään saakka tai jotka ovat myytävissä, kirjataan kaupankäyntipäivänä eli päivänä, jona Euroopan unioni sitoutuu ostamaan tai myymään omaisuuserän. Muut rahavarat ja lainat kirjataan silloin, kun rahavarat siirretään lainanottajille. Rahoitusvälineet kirjataan alun perin käypään arvoon. Alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon lisätään transaktiomenot kaikille rahoitusvaroille, joita ei kirjata tulosvaikutteisesti käypään arvoon. Rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, kirjataan alun perin käypään arvoon, ja transaktiomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvaroihin kuuluvan erän käypä arvo on alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä yleensä kauppahinta eli saadun vastikkeen käypä arvo, paitsi jos kyseisen rahoitusinstrumentin käyvästä arvosta saadaan näyttöä vertaamalla sitä muihin saman instrumentin todettavissa oleviin sen hetkisiin markkinatapahtumiin taikka sellaisen arvostusmenetelmän perusteella, jonka muuttujat sisältävät vain seurattavissa olevilta markkinoilta saatuja tietoja (esimerkiksi tietyt johdannaissopimukset). Kun myönnetään pitkäaikainen laina, josta ei peritä korkoa tai perittävä korko on markkinakorkoa alhaisempi, lainan käypänä arvona voidaan pitää kaikkien vastaisten rahavirtojen nykyarvoa, joka saadaan diskonttaamalla tulevat rahavirrat vastaavaan luottoluokkaan kuuluvan vastaavan instrumentin vallitsevalla markkinakorolla.

Myönnetyt lainat arvostetaan nimellisarvoon, jota pidetään lainan käypänä arvona. Tämä johtuu seuraavista syistä:

| — | EU:n lainanannon ”markkinaympäristö” poikkeaa selvästi tavanomaisista pääomamarkkinoista, joilla kaupallisia ja valtioiden joukkovelkakirjoja lasketaan liikkeeseen. Koska lainanantajilla on näillä markkinoilla myös vaihtoehtoisia sijoituskohteita, ne otetaan huomioon markkinahinnoissa. Tätä vaihtoehtoisten sijoitusten mahdollisuutta ei kuitenkaan sovelleta EU:hun, koska se ei saa sijoittaa rahaa pääomamarkkinoille. Se voi ainoastaan ottaa lainaa markkinoilta lainatakseen sen edelleen samoilla ehdoilla. Tämä tarkoittaa sitä, että EU:lla ei ole ottamilleen lainoille vaihtoehtoista lainaus- tai sijoituskohdetta. Tällöin ei ole myöskään vaihtoehtoiskustannusta eikä vertailuperustaa markkinakorkojen kanssa. EU:n lainaustoiminta muodostaa itse asiassa omat markkinat. Koska vaihtoehtoisia sijoituskohteita ei oteta huomioon, markkinahinta ei vastaa asianmukaisesti EU:n lainatransaktioiden sisältöä. Näin ollen EU:n lainanannon käypää arvoa ei voida määrittää suhteessa kaupallisiin tai valtioiden joukkovelkakirjoihin. |
| --- | --- |

—

EU:n lainanannon ”markkinaympäristö” poikkeaa selvästi tavanomaisista pääomamarkkinoista, joilla kaupallisia ja valtioiden joukkovelkakirjoja lasketaan liikkeeseen. Koska lainanantajilla on näillä markkinoilla myös vaihtoehtoisia sijoituskohteita, ne otetaan huomioon markkinahinnoissa. Tätä vaihtoehtoisten sijoitusten mahdollisuutta ei kuitenkaan sovelleta EU:hun, koska se ei saa sijoittaa rahaa pääomamarkkinoille. Se voi ainoastaan ottaa lainaa markkinoilta lainatakseen sen edelleen samoilla ehdoilla. Tämä tarkoittaa sitä, että EU:lla ei ole ottamilleen lainoille vaihtoehtoista lainaus- tai sijoituskohdetta. Tällöin ei ole myöskään vaihtoehtoiskustannusta eikä vertailuperustaa markkinakorkojen kanssa. EU:n lainaustoiminta muodostaa itse asiassa omat markkinat. Koska vaihtoehtoisia sijoituskohteita ei oteta huomioon, markkinahinta ei vastaa asianmukaisesti EU:n lainatransaktioiden sisältöä. Näin ollen EU:n lainanannon käypää arvoa ei voida määrittää suhteessa kaupallisiin tai valtioiden joukkovelkakirjoihin.

| — | Koska vertailukelpoisia toimivia markkinoita tai vastaavia transaktioita ei ole, Euroopan unionin olisi käytettävä perittyä korkoa määrittäessään käypiä arvoja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin, maksutaselainoihin ja muihin vastaaviin välineisiin liittyvässä lainanannossa. |
| --- | --- |

—

Koska vertailukelpoisia toimivia markkinoita tai vastaavia transaktioita ei ole, Euroopan unionin olisi käytettävä perittyä korkoa määrittäessään käypiä arvoja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin, maksutaselainoihin ja muihin vastaaviin välineisiin liittyvässä lainanannossa.

| — | Koska näissä lainoissa lainanotto ja lainananto toteutetaan yleensä samoin ehdoin (back-to-back), ne kompensoivat toistensa vaikutuksia. Myönnettyjen lainojen efektiivinen korko on tämän vuoksi sama kuin niiden rahoittamiseksi otettujen lainojen korko. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan. |
| --- | --- |

—

Koska näissä lainoissa lainanotto ja lainananto toteutetaan yleensä samoin ehdoin (back-to-back), ne kompensoivat toistensa vaikutuksia. Myönnettyjen lainojen efektiivinen korko on tämän vuoksi sama kuin niiden rahoittamiseksi otettujen lainojen korko. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvälineet poistetaan taseesta, kun EU:lla ei enää ole oikeutta saada rahavirtaa sijoituksista tai kun EU on siirtänyt kaikki olennaiset omistajuuteen liittyvät riskit ja edut toiselle osapuolelle.

Myöhempi arvostaminen

Myöhempi arvostaminen

| a) | Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Luokkaan ”tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvälineet” kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät. |
| --- | --- |

a)

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Luokkaan ”tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvälineet” kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät.

| b) | Lainat ja muut saamiset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa samaa efektiivistä korkoa sovelletaan sekä otto- että antolainaukseen, koska kyseiset lainat ovat luonteeltaan ns. back-to-back-operaatioita, eivätkä otto- ja antolainauksen ehdot ja määrät eroa merkittävästi toisistaan. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan. |
| --- | --- |

b)

Lainat ja muut saamiset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa samaa efektiivistä korkoa sovelletaan sekä otto- että antolainaukseen, koska kyseiset lainat ovat luonteeltaan ns. back-to-back-operaatioita, eivätkä otto- ja antolainauksen ehdot ja määrät eroa merkittävästi toisistaan. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

| c) | Eräpäivään saakka pidettävät omaisuuserät kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. EU:lla ei tällä hetkellä ole eräpäivään asti pidettäviä sijoituksia. |
| --- | --- |

c)

Eräpäivään saakka pidettävät omaisuuserät kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. EU:lla ei tällä hetkellä ole eräpäivään asti pidettäviä sijoituksia.

| d) | Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon lukuun ottamatta monetaaristen varojen muuntoeroja, jotka kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kun kyseiset omaisuuserät poistetaan taseesta tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun EU:n oikeus saada maksuja syntyy. |
| --- | --- |

d)

Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon lukuun ottamatta monetaaristen varojen muuntoeroja, jotka kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kun kyseiset omaisuuserät poistetaan taseesta tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun EU:n oikeus saada maksuja syntyy.

Toimivilla markkinoilla noteerattavien sijoitusten käyvät arvot perustuvat voimassa oleviin ostokursseihin. Jos rahoitusvaroihin kuuluvalla erällä ei ole toimivia markkinoita, arvopaperi on noteeraamaton tai kyseessä on OTC-johdannainen, EU määrittää käyvän arvon arvostusmenetelmien avulla. Näihin menetelmiin kuuluvat muun muassa vertailu toisistaan riippumattomien osapuolten välisiin viimeaikaisiin liiketoimiin ja muihin keskeisiltä osiltaan vastaaviin instrumentteihin, diskontattujen rahavirtojen analysointi, optionhinnoittelumallit sekä muut markkinatoimijoiden yleisesti käyttämät arvostusmenetelmät.

Riskipääomarahastoihin tehdyt sijoitukset, jotka on luokiteltu myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi ja joilla ei ole noteerattua markkinahintaa toimivilla markkinoilla, arvostetaan osuudenomistajille kuuluvien varojen tilinpäätöspäivän nettoarvoon, jonka katsotaan vastaavan niiden käypää arvoa.

Jos sellaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joita ei noteerata toimivilla markkinoilla, tehtyjen sijoitusten käypää arvoa ei voida luotettavasti määrittää, nämä sijoitukset arvostetaan hankintamenoon, josta on vähennetty arvonalentumistappiot.

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

EU arvioi jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko objektiivista näyttöä siitä, että rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut. Rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut ja arvonalentumistappiota on syntynyt ainoastaan siinä tapauksessa, että arvonalentumisesta on objektiivista näyttöä yhden tai useamman, omaisuuserän alkuperäisen kirjaamisen jälkeen toteutuneen tapahtuman seurauksena ja että tappion synnyttävällä tapahtumalla (tai tapahtumilla) on luotettavasti arvioitavissa oleva vaikutus rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvioituihin vastaisiin rahavirtoihin.

(a)   Jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Jos on objektiivista näyttöä siitä, että jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkityistä lainoista ja muista saamisista tai eräpäivään asti pidettävistä sijoituksista on syntynyt arvonalentumistappiota, tappion suuruus määritetään kyseisen rahoitusvaroihin kuuluvan erän kirjanpitoarvon ja sen alkuperäisellä efektiivisellä korolla diskontattujen arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon erotuksena (ottamatta huomioon vastaisia, vielä toteutumattomia luottotappioita). Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan ja tappion määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Jos lainan tai eräpäivään asti pidettävän sijoituksen korko on vaihtuva, arvonalentumistappiota määritettäessä diskonttauskorkona käytetään sopimuksen perusteella määräytyvää tarkasteluhetken efektiivistä korkoa. Rahoitusvaroihin kuuluvan vakuudellisen erän arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon laskennassa otetaan huomioon rahavirrat, jotka mahdollisesti saadaan vakuuden realisoinnin seurauksena, vähennettyinä vakuuden haltuunotosta ja myynnistä aiheutuvilla menoilla riippumatta siitä, onko vakuuden realisointi todennäköistä vai ei. Jos arvonalentumistappion määrä pienenee jollakin myöhemmällä kaudella ja vähennyksen voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumisen kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, aikaisemmin kirjattu arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

(b)   Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Kun on kyse myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokitelluista oman pääoman ehtoisista sijoituksista, arvopaperin käyvän arvon huomattava tai pysyvä (pitkittynyt) alentuminen alle hankintamenon otetaan huomioon määritettäessä sitä, onko arvopaperien arvo alentunut. Jos tällaista näyttöä on myytävissä olevien rahoitusvarojen osalta, kumulatiivinen tappio poistetaan rahastoista ja kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kumulatiivinen tappio lasketaan seuraavien erien erotuksena: hankintameno ja tarkasteluhetken käypä arvo, vähennettynä kyseisestä rahoitusvaroihin kuuluvasta erästä aikaisemmin tuotto- ja kululaskelmaan kirjatuilla arvonalentumistappioilla. Oman pääoman ehtoisten instrumenttien tulosvaikutteisesti kirjattuja arvonalentumistappioita ei peruuteta tulosvaikutteisesti. Jos myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokitellun vieraan pääoman ehtoisen instrumentin käypä arvo nousee myöhemmällä kaudella ja jos nousun voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumistappion kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

1.5.6.   
  Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai nettorealisointiarvoon sen mukaan, kumpi näistä arvioista on pienempi. Hankintamenoa määritettäessä käytetään FIFO-menetelmää. Valmiiden tuotteiden ja keskeneräisen tuotannon hankintameno muodostuu raaka-aineista, välittömistä työsuorituksista johtuvista menoista, muista suoraan kohdistettavissa olevista menoista sekä valmistuksen yleismenoista, jotka perustuvat normaaliin toiminta-asteeseen. Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa liiketoiminnassa saatava arvioitu myyntihinta, josta on vähennetty valmiiksi saattamisesta ja myynnistä johtuvat menot. Jos vaihto-omaisuutta säilytetään luovutettavaksi veloituksetta tai nimellistä veloitusta vastaan, se arvostetaan hankintamenoon tai jälleenhankintahintaan, sen mukaan kumpi näistä arvoista on pienempi. Jälleenhankintahinta on hinta, jonka EU maksaisi hankkiessaan omaisuuserän tilinpäätöspäivänä.

1.5.7.   
  Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä asianomaisessa sopimuksessa, päätöksessä tai perussäädöksessä kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona tai maksetaan takaisin. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava EU:lle. Tukikelpoisten kustannusten hyväksyminen (jolloin ne kirjataan kuluksi) voi johtaa ennakkomaksun määrän vähentämiseen tai poistamiseen kokonaan.

Myöhempinä tilinpäätöspäivinä ennakkomaksut arvostetaan alun perin taseeseen kirjattuun määrään, josta on vähennetty tilikauden aikana aiheutuneet tukikelpoiset menot (mukaan lukien tarvittaessa arvioidut määrät).

Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät ja asianomaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Kertynyt korkotuotto arvioidaan mahdollisimman luotettavien tietojen perusteella vuoden lopussa ja merkitään taseeseen.

Muut jäsenvaltioille suoritettavat ennakot, joilla EU korvaa jäsenvaltioille ennakkomaksut, jotka ne ovat suorittaneet tuensaajille (ml. yhteistyössä hallinnoitavat rahoitusvälineet) kirjataan varoiksi ja merkitään kirjanpidossa ennakkomaksuiksi. Myöhemmin muut ennakot jäsenvaltioille arvostetaan alun perin taseeseen kirjattuun määrään, josta on vähennetty kohtuullisten ja perusteltavissa olevien oletusten pohjalta muodostettu paras arvio lopullisille tuensaajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista.

EU:n rahoitusosuudet Euroopan kehitysrahaston tai muiden konsolidoinnin ulkopuolisten yhteisöjen erityisrahastoihin luokitellaan myös ennakkomaksuiksi, koska niiden tarkoituksena on tarjota erityisrahastolle käteisvaroja, jotta se voisi rahoittaa tavoitteissaan määriteltyjä erityistoimia. EU:n rahoitusosuudet erityisrahastoihin arvostetaan EU:n rahoitusosuuden alkuperäiseen määrään, josta vähennetään tukikelpoiset menot (ja tarvittaessa myös arvioidut määrät), jotka ovat syntyneet erityisrahastolle raportointikauden aikana ja jotka on kohdennettu EU:n rahoitusosuuteen asianomaisen sopimuksen mukaisesti.

1.5.8.   
  Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

EU:n tilinpäätössäännöissä edellytetään, että vaihtoon perustuvat ja muut kuin vaihtoon perustuvat transaktiot esitetään erikseen. Tämän vuoksi tilinpäätöstä laadittaessa saamisten määritellään syntyvän vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevien rahamäärien muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista. Viimeksi mainitut transaktiot ovat sellaisia, joissa EU saa arvoa toiselta yhteisöltä antamatta sille suoraan vastineeksi suunnilleen samaa arvoa (esimerkiksi omiin varoihin liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta).

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ovat rahoitusvälineiden määritelmän mukaisia. Näin ollen ne luokitellaan lainoiksi ja muiksi saamisiksi, ja niiden määrä lasketaan vastaavasti (ks. liitetieto 1.5.5). Rahoitusvälineitä koskeviin liitetietoihin, jotka liittyvät saamisiin vaihtoon perustuvista transaktioista, sisältyvät vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat tulojäämät ja menoennakot, koska ne ovat vähäisiä.

1.5.5

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kirjataan koroilla ja muilla seuraamusmaksuilla oikaistuun alkuperäiseen määräänsä, josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Kerrytettävissä olevien rahamäärien arvon alentuminen todetaan muiden kuin vaihtoon perustuvien transaktioiden osalta silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei EU pysty perimään kaikkia kerrytettävissä olevia rahamääriä muiden kuin vaihtoon perustuvien transaktioiden alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Lisäksi kirjataan aiempaan kokemukseen perustuva yleinen arvonalentuminen sellaisista voimassa olevista perintämääräyksistä, joista ei ole vielä tehty erillistä arvonalentumiskirjausta. Ks. liitetieto 1.5.14, joka koskee vuoden lopussa kirjattavien tulojäämien käsittelyä. Määrät, jotka esitetään muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kerrytettävissä olevina rahamäärinä, eivät ole rahoitusvälineitä, koska ne eivät perustu sopimukseen, joka synnyttää rahoitusvelan tai oman pääoman ehtoisen instrumentin. Tästä huolimatta muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kerrytettävissä olevat rahamäärät esitetään tilinpäätöksen liitetiedoissa tarpeen mukaan yhdessä vaihtoon perustuvista transaktioista syntyvien saamisten kanssa.

1.5.14

1.5.9.   
  Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat ovat rahoitusinstrumentteja. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa tai lyhyellä varoitusajalla maksettavat talletukset sekä muut lyhytaikaiset, enintään kolmen kuukauden kuluessa erääntyvät erittäin likvidit sijoitukset.

1.5.10.   
  Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet

Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet

Eläkevastuut

Eläkevastuut

Euroopan unionilla on etuuspohjaisia eläkejärjestelyjä. Henkilöstö maksaa palkoistaan kolmasosan etuuksien aiheuttamista arvioiduista kustannuksista, mutta eläkevelkaa vastaavaa määrää ei rahastoida. Etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin liittyvä taseeseen merkittävä velka on etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvo tilinpäätöspäivänä vähennettynä järjestelyn mahdollisten varojen käyvällä arvolla. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen arvon laskevat vakuutusmatemaatikot soveltamalla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää. Velvoitteen nykyarvo määritetään diskonttaamalla järjestelystä maksettavat arvioidut tulevat rahavirrat käyttämällä maksettavien etuuksien kanssa saman valuutan määräisten valtion joukkovelkakirjalainojen korkoja, joiden erääntymisaika vastaa suunnilleen eläkevastuun erääntymisaikaa.

Kokemukseen perustuvista oikaisuista ja vakuutusmatemaattisten oletusten muutoksista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan. Takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan, paitsi jos eläkejärjestelyyn tehtävien muutosten edellytyksenä on, että työntekijät pysyvät palveluksessa määrätyn ajan (oikeuden syntymisajanjakso). Tässä tapauksessa takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot jaksotetaan tasapoistomenetelmällä oikeuden syntymisajanjakson aikana.

Työsuhteen päättymisen jälkeiset sairausetuudet

Työsuhteen päättymisen jälkeiset sairausetuudet

EU tarjoaa työntekijöilleen terveydenhoitoetuuksia korvaamalla sairauskuluja. Juoksevaa hallintoa varten on perustettu erillinen rahasto. Järjestelmästä hyötyvät nykyiset työntekijät, eläkeläiset, lesket ja heidän sukulaisensa. Muille edunsaajille kuin nykyisille työntekijöille (kuten eläkeläiset ja orvot) myönnetyt etuudet luokitellaan ”työsuhteen päättymisen jälkeisiksi etuuksiksi”. Näiden etuuksien luonteen vuoksi tarvitaan vakuutusmatemaattisia laskelmia. Taseeseen merkittävä velka määritetään vastaavin perustein kuin eläkevelvoitteita vastaava velka (ks. edellä).

1.5.11.   
  Varaukset

Varaukset

Varaus kirjataan silloin, kun EU:lla on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois unionista ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Vastaisia toiminnan tappioita varten ei tehdä varauksia. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. Jos varaukseen liittyy suuri määrä eriä, velvoite arvioidaan painottamalla mahdolliset tulemat niihin liittyvillä todennäköisyyksillä (ns. odotusarvomenetelmä).

1.5.12.   
  Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat luokitellaan tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviksi rahoitusveloiksi tai jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittäviksi rahoitusveloiksi (lainat) tai rahoitusvakuuksiin liittyviksi veloiksi.

Lainoja ovat lainat luottolaitoksilta ja velkakirjalainat. Lainat kirjataan alun perin käypään arvoon, joka on saatu rahamäärä (saadun vastikkeen käypä arvo), josta on vähennetty transaktiomenot. Myöhemmässä vaiheessa ne kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Saadun rahamäärän, josta on vähennetty transaktiomenot, ja lunastusarvon välinen mahdollinen erotus kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan laina-aikana efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusseikkojen vuoksi saa soveltaa otto- ja antolainaukseen. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat sisältävät johdannaiset, joiden käypä arvo on negatiivinen. Niitä käsitellään kirjanpidossa kuten tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavia rahoitusvaroja (ks. liitetieto 1.5.5).

1.5.5

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat kirjataan alun perin käypään arvoon, joka on saatu preemio. Myöhemmin rahoitusvakuuksiin liittyvät velat arvostetaan parhaan arvion mukaan odotettavissa olevista menoista rahoitusvakuuksiin liittyvän velan täyttämiseksi tai alun perin kirjattuun määrään, josta on tarvittaessa vähennetty kertyneet jaksotukset, sen mukaan kumpi näistä määristä on suurempi. Euroopan unioni kirjaa rahoitusvakuuksiin liittyvät velat saatuaan vakuuden myöntämistä koskevan vastikkeen, eli markkinaehtoisesti, tai kun käypä arvo voidaan luotettavasti arvioida. Jos täysin vastaavalle vakuussopimukselle ei ole toimivia markkinoita, EU esittää annetun vakuuden ehdollisena velkana (ks. liitetieto 1.7.2) tai kun on todennäköisempää, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois yhteisöstä, EU kirjaa varauksen (ks. liitetieto 1.5.11).

1.7.2

1.5.11

Rahoitusvelat luokitellaan pitkäaikaisiksi veloiksi lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

EU:n erityisrahastot, joiden katsotaan kuuluvan komission operatiiviseen toimintaan, kirjataan komission tileihin ja konsolidoidaan EU:n tilinpäätökseen. Näin ollen muiden rahoittajien rahoitusosuudet EU:n erityisrahastoihin täyttävät muista kuin vaihtoon perustuvista ehtoja sisältävistä transaktioista saatavien tulojen edellytykset, ja ne esitetään rahoitusvelkoina siihen asti, kun siirrettyihin rahoitusosuuksiin liittyvät ehdot ovat täyttyneet eli tukikelpoiset menot ovat syntyneet erityisrahastolle. Erityisrahaston tehtävänä on rahoittaa erityishankkeita ja palauttaa jäljellä olevat varat toiminnan päätyttyä. Tilinpäätöspäivänä jäljellä olevat rahoitusosuuksiin liittyvät velat arvostetaan saatujen rahoitusosuuksien määrään, josta vähennetään erityisrahastolle aiheutuneet menot (ja tarvittaessa myös arvioidut määrät). Raportointia varten nettomenot kohdennetaan muiden rahoittajien rahoitusosuuksiin 31. joulukuuta mennessä maksettujen nettorahoitusosuuksien suhteessa. Rahoitusosuuksien kohdentaminen on vain suuntaa antava. Kun erityisrahasto lopetetaan, erityisrahaston hallintoneuvosto päättää jäljellä olevien varojen lopullisesta jakamisesta.

1.5.13.   
  Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

Huomattava osa Euroopan unionin muista lyhytaikaisista veloista on maksamattomia maksupyyntöjä tuensaajilta, joille on myönnetty avustuksia tai muuta EU:n rahoitusta (muut kuin vaihtoon perustuvat transaktiot). Ne kirjataan maksupyynnössä esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun maksupyyntö vastaanotetaan. Rahoituksen hallinnoinnista vastaavat virkamiehet hyväksyvät tarkastuksen jälkeen kyseisten menojen tukikelpoisuuden.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat muut lyhytaikaiset velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa, ja vastaavat menot kirjataan, kun Euroopan unioni on vastaanottanut ja hyväksynyt tavara- tai palvelutoimituksen.

1.5.14.   
  Siirtovelat ja -saamiset sekä tulo- ja menoennakot

Siirtovelat ja -saamiset sekä tulo- ja menoennakot

Liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöstä laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos EU:n toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. perussopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöksen merkitään vastaava tulojäämä. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätökseen siirtovelaksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

Myös menot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä menojäämät kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Menojäämät lasketaan komission antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa todenmukaisen kuvan esitetyistä taloudellisista ja muista tapahtumista. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevista palveluista tai tavaroista on suoritettu maksu etukäteen, vastaavat menot merkitään tilinpäätökseen siirtosaamisiin menoennakoksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

1.6.   TUOTTO- JA KULULASKELMA

TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.6.1.   
  Tulot

Tulot

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA:

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA:

Suurin osa EU:n tuloista saadaan muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista:

Alv- ja BKTL-varat

Alv- ja BKTL-varat

Tulot kirjataan sillä kaudella, jolla komissio lähettää jäsenvaltioille pyynnön maksaa niiden rahoitusosuudet. Nämä summat arvostetaan ”pyydettyyn määrään”. Koska alv- ja BKTL-varat perustuvat asianomaista varainhoitovuotta koskeviin arvioihin, niiden määriä voidaan tarkistaa muutosten perusteella siihen saakka, kunnes jäsenvaltiot ilmoittavat lopulliset tiedot. Arvioon tehdyn muutoksen vaikutukset otetaan huomioon määritettäessä sen kauden nettoylijäämää tai -alijäämää, jolla muutos tapahtui.

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista ja niihin liittyvät tuotot kirjataan, kun vastaavat A-kirjanpitoon liittyvät kuukausikatsaukset saadaan jäsenvaltioilta (ml. kannetut tullimaksut ja sellaiset erääntyneet määrät, joille on vakuus ja joita ei ole riitautettu). Jäsenvaltioiden keräämät varainhoitovuotta koskevat tulot, joita ei ole vielä maksettu komissiolle, arvioidaan tilinpäätöspäivänä ja merkitään taseeseen siirtosaamiseksi. B-kirjanpitoon liittyvät jäsenvaltioiden toimittamat neljännesvuosikatsaukset (ml. tullimaksut, joita ei ole kannettu ja joilla ei ole vakuutta, sekä vakuudelliset määrät, jotka velallinen on riitauttanut) kirjataan tuotoiksi, joista on vähennetty osuus, jonka jäsenvaltiot saavat pidättää kantokuluina. Lisäksi kirjataan arvonalennus, joka vastaa perimättä jäävien saamisten määrästä tehtyä arviota.

Sakot

Sakot

Sakoista saatavat tuotot kirjataan silloin kun komissio on tehnyt päätöksen sakon määräämisestä ja asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle. Jos yrityksen maksukykyä pidetään epävarmana, saamisen arvoa alennetaan kirjanpidossa. Sakkopäätöksen tekemisen jälkeen velallisen on kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta:

| a) | joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin EU kirjaa saamisen lopullisesti perityksi; |
| --- | --- |

a)

joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin EU kirjaa saamisen lopullisesti perityksi;

| b) | tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne EU:n lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne EU:n lainsäädännön mukaisesti.

Sakko on kuitenkin aina maksettava kolmen kuukauden määräajassa, koska kanteella ei ole lykkäävää vaikutusta (perussopimuksen 278 artikla). Sakkoa vastaavalle määrälle voidaan tietyissä olosuhteissa komission tilinpitäjän suostumuksella antaa vaihtoehtoisesti pankkitakaus.

Jos velallinen, joka on jo maksanut sakon alustavasti, nostaa kanteen päätöksestä, sakkoa vastaava määrä esitetään ehdollisissa veloissa. Koska velallisen nostamalla kanteella ei kuitenkaan ole lykkäävää vaikutusta EU:n tekemään päätökseen, saatu rahamäärä käytetään kerrytettävissä olevan rahamäärän kuittaamiseen. Jos maksun sijaan saadaan vakuus, sakko kirjataan kerrytettävissä olevaksi rahamääräksi. Jos pidetään mahdollisena, että unionin yleinen tuomioistuin antaa EU:n vastaisen tuomion, kirjataan varaus, joka kattaa kyseisen riskin. Jos alustavan maksun sijaan on saatu vakuus, kerrytettävissä olevaa rahamäärää pienennetään kirjanpidossa vastaavasti. Komission saamat korot, jotka kertyvät pankkitileiltä, joille saadut maksut talletetaan, kirjataan tuotoiksi, ja ehdollisten velkojen määrää korotetaan vastaavasti.

Vuodesta 2010 komissio on hallinnoinut alustavasti maksettuja sakkoja erillisessä rahastossa (BUFI). Varat sijoitetaan rahoitusvälineisiin.

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

Tavaroiden ja palvelujen myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun niiden omistajuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin ostajalle. Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä.

Korkotuotot ja -kulut

Korkotuotot ja -kulut

Korkotuotot ja -kulut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Tällä menetelmällä lasketaan rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän jaksotettu hankintameno ja kohdistetaan korkotuotot ja -kulut asianomaiselle kaudelle. Efektiivistä korkokantaa laskiessaan EU arvioi rahavirrat ottamalla huomioon rahoitusvälineen kaikki sopimusehdot (kuten mahdollisuuden suorittaa maksu ennen eräpäivää), mutta huomioon ei oteta vastaisia luottotappioita. Laskelmaan sisällytetään kaikki sellaiset sopimuspuolten välillä suoritettavat tai saatavat palkkiot ja korkopisteet, jotka ovat kiinteä osa efektiivistä korkoa, transaktiomenot sekä kaikki muut yli- tai alikurssit.

Siitä alkaen, kun rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai samankaltaisten rahoitusvarojen muodostaman ryhmän kirjanpitoarvoa on alennettu arvonalentumistappion johdosta, korkotuotto kirjataan käyttämällä sitä korkokantaa, jota on käytetty vastaisten rahavirtojen diskonttaamiseen arvonalentumistappiota määritettäessä.

Osinkotuotot

Osinkotuotot

Osinkotuotot ja vastaavien voitonjakojen tuotot kirjataan silloin, kun oikeus maksun saamiseen on syntynyt.

1.6.2.   
  Menot

Menot

Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat menot ovat tyypillisiä EU:lle, ja ne muodostavat valtaosan unionin menoista. Ne liittyvät varojen siirtoon edunsaajille, ja ne voidaan jakaa kolmeen ryhmään: saamiset, sopimuksen mukaiset siirrot sekä harkinnanvaraiset avustukset; rahoitusosuudet ja lahjoitukset.

Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten (varainhoitoasetus, henkilöstösäännöt tai muu lainsäädäntö) mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Sellaiset vuoden loppuun mennessä kertyneet tukikelpoiset menot, jotka EU on velkaa tuensaajille mutta joita ei vielä ole kirjattu, arvioidaan ja merkitään taseeseen menojäämiksi.

Tavaroiden ja palvelujen ostamiseen liittyvistä vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun EU vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen hankintamenoon. Lisäksi tilinpäätöspäivänä tarjottuun palveluun liittyvät kustannukset sen ajanjakson aikana, jona lasku ei ole vielä saatu eikä hyväksyä, arvioidaan ja kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

1.7.   EHDOLLISET VARAT JA VELAT

EHDOLLISET VARAT JA VELAT

1.7.1.   
  Ehdolliset varat

Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on potentiaalinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan EKR:n määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä silloin kun se todennäköisesti tuottaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

1.7.2.   
  Ehdolliset velat

Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on potentiaalinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan EU:n määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois rahastosta tai (poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

1.8.   RAHAVIRTALASKELMA

RAHAVIRTALASKELMA

Rahavirtalaskelman sisältämien tietojen perusteella arvioidaan, miten hyvin EU kykenee kerryttämään käteisvaroja ja muita rahavaroja ja millainen näiden varojen tarve on.

Rahavirtalaskelman laadinta perustuu epäsuoraan esittämistapaan. Tämä tarkoittaa sitä, että varainhoitovuoden taloudellista tulosta oikaistaan sellaisten toimien vaikutuksella, joihin ei liity maksutapahtumaa, aikaisempien tai tulevien tilikausien toimintaan kuuluvien maksujen jaksotuksilla sekä investointien rahavirtoihin kuuluvilla tuotto- ja kuluerillä.

Ulkomaanrahan määräisten toimien rahavirrat kirjataan EU:n tilinpäätösvaluuttana (euroina). Muuntokurssina käytetään rahavirtalaskelman laatimispäivän euron kurssia.

Rahavirtalaskelmassa esitetään tilikauden rahavirrat jaoteltuina toiminnan ja investointien rahavirtoihin (EU:lla ei ole rahoitustoimiin liittyviä rahavirtoja).

Toiminnan rahavirrat sisältävät muusta EU:n toiminnasta kuin investoinneista kertyvät rahavirrat. Rahavirroista suurin osa kuuluu näihin rahavirtoihin. Tuensaajille myönnettyjä lainoja (ja mahdollisesti niiden rahoittamiseksi otettuja lainoja) ei katsota investoinneiksi (eikä rahoitustoiminnaksi), koska ne kuuluvat EU:n yleisiin tavoitteisiin ja ovat näin osa EU:n päivittäistä toimintaa.

Investointien rahavirrat sisältävät aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankinnat ja luovutukset sekä sellaiset muihin investointeihin liittyvät hankinnat ja luovutukset, joita ei sisällytetä muihin rahavaroihin. Tuensaajille myönnettyjä lainoja ei ole sisällytetty investointien rahavirtaan. Tavoitteena on esittää vain EU:n varsinaiset investoinnit.

2.   TASEEN LIITETIEDOT

VARAT

VARAT

2.1.   AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

| milj. euroa |
| --- |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2016, brutto | 820 |
| Lisäykset | 105 |
| Luovutukset | (1) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 4 |
| Muut muutokset | 12 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2017, brutto | 940 |
| Kertyneet poistot 31.12.2016 | (439) |
| Poistot varainhoitovuoden aikana | (96) |
| Palautuneet poistot | (3) |
| Luovutukset | 4 |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | (2) |
| Muut muutokset | 0 |
| Kertyneet poistot 31.12.2017 | (535) |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2017, netto | 405 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2016, netto | 381 |

milj. euroa

Kirjanpitoarvo 31.12.2016, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2016, brutto

820

820

Lisäykset

Lisäykset

105

105

Luovutukset

Luovutukset

(1)

(1)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

Omaisuusluokkien väliset siirrot

4

4

Muut muutokset

Muut muutokset

12

12

Kirjanpitoarvo 31.12.2017, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2017, brutto

940

940

Kertyneet poistot 31.12.2016

Kertyneet poistot 31.12.2016

(439)

(439)

Poistot varainhoitovuoden aikana

Poistot varainhoitovuoden aikana

(96)

(96)

Palautuneet poistot

Palautuneet poistot

(3)

(3)

Luovutukset

Luovutukset

4

4

Omaisuusluokkien väliset siirrot

Omaisuusluokkien väliset siirrot

(2)

(2)

Muut muutokset

Muut muutokset

0

0

Kertyneet poistot 31.12.2017

Kertyneet poistot 31.12.2017

(535)

(535)

Kirjanpitoarvo 31.12.2017, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2017, netto

405

405

Kirjanpitoarvo 31.12.2016, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2016, netto

381

381

Suurin osa näistä määristä liittyy tietokoneohjelmistoihin.

2.2.   AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

Avaruusresurssien luokka kattaa käyttöomaisuushyödykkeet, jotka liittyvät EU:n kahteen avaruusohjelmaan: maailmanlaajuiset satelliittinavigointijärjestelmät (Galileo ja EGNOS) ja Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus). Avaruusjärjestelmien resurssit, jotka eivät vielä ole toiminnassa, sisältyvät keskeneräisiin hankintoihin.

Galileo-järjestelmään lisättiin vuonna 2017 neljä uutta satelliittia, joten siihen kuuluu 18 satelliittia. Galileo-järjestelmän toimintaan liittyvien käyttöomaisuushyödykkeiden arvo poistojen jälkeen oli 2 276 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2017 (2016: 2 146 miljoonaa euroa). Jäljellä olevia keskeneräisiä hankintoja oli 1 026 miljoonaa euroa (756 miljoonaa euroa vuonna 2016). Niihin sisältyi 4 vuoden 2017 aikana avaruuteen lähetettyä satelliittia, joiden testaus kiertoradalla ei ollut vielä päättynyt tilinpäätöspäivänä. Galileo-järjestelmän kehitystyö jatkuu niin kauan että täysi toimintakapasiteetti saavutetaan. Järjestelmän valmistuttua siihen kuuluu 24 toiminnassa olevaa satelliittia ja 6 varasatelliittia.

Copernicus-ohjelman osalta uusi satelliitti (Sentinel 2B) aloitti toimintansa vuonna 2017 neljän jo toiminnassa olleen satelliitin lisäksi, ja Copernicuksen toimintaan liittyvien käyttöomaisuushyödykkeiden arvo poistojen jälkeen oli 1 140 miljoonaa euroa (1 073 miljoonaa euroa vuonna 2016). Lisäksi keskeneräisiin hankintoihin kirjattiin vuonna Copernicus-satelliittien osalta 1 443 miljoonaa euroa (1 133 miljoonaa euroa vuonna 2016).

Avaruusresurssien otsakkeeseen on sisällytetty myös Euroopan geostationaarisen navigointilisäjärjestelmän (EGNOS) maainfrastruktuuriin liittyviä käyttöomaisuushyödykkeitä 67 miljoonan euron arvosta (83 miljoonaa euroa vuonna 2016). Lisäksi EGNOS-järjestelmän omaisuuseriä kirjattiin keskeneräisiin hankintoihin 52 miljoonaa euroa (21 miljoonaa euroa vuonna 2016).

EU:n avaruusohjelmiin liittyviä omaisuuseriä on rakennettu Euroopan avaruusjärjestön (ESA) avustuksella.

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

| milj. euroa |
| --- |
| | Maa-alueet ja rakennukset | Avaruusresurssit | Koneet ja kalusto | Irtaimisto ja ajoneuvot | Tietokonelaitteet | Muut | Rahoitusleasingsopimukset | Keskeneräiset hankinnat | Yhteensä |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2016, brutto | 5 297 | 3 603 | 583 | 269 | 658 | 298 | 2 783 | 2 292 | 15 783 |
| Lisäykset | 84 | 0 | 27 | 14 | 62 | 17 | 9 | 1 417 | 1 630 |
| Luovutukset | (24) | (1) | (17) | (19) | (49) | (8) | — | (0) | (119) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 98 | 641 | 2 | 1 | 1 | 1 | (5) | (743) | (5) |
| Muut muutokset | 1 | 21 | 1 | 1 | 3 | 2 | — | (44) | (14) |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2017, brutto | 5 456 | 4 264 | 597 | 266 | 675 | 309 | 2 787 | 2 920 | 17 273 |
| Kertyneet poistot 31.12.2016 | (2 865 ) | (301) | (474) | (186) | (535) | (203) | (1 150 ) | | (5 715 ) |
| Poistot varainhoitovuoden aikana | (182) | (480) | (44) | (20) | (64) | (30) | (97) | | (917) |
| Palautetut poistot | — | — | 9 | 2 | 18 | 1 | — | | 29 |
| Luovutukset | 13 | 1 | 8 | 16 | 32 | 7 | — | | 78 |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 0 | 0 | (0) | (0) | (1) | (0) | 3 | | 2 |
| Muut muutokset | (1) | (1) | (1) | (1) | (2) | (0) | — | | (6) |
| Kertyneet poistot 31.12.2017 | (3 035 ) | (780) | (502) | (188) | (553) | (226) | (1 244 ) | | (6 528 ) |
| KIRJANPITOARVO 31.12.2017, NETTO | 2 422 | 3 484 | 95 | 78 | 122 | 83 | 1 543 | 2 920 | 10 745 |
| KIRJANPITOARVO 31.12.2016, NETTO | 2 432 | 3 302 | 109 | 83 | 122 | 95 | 1 633 | 2 292 | 10 068 |

milj. euroa

Maa-alueet ja rakennukset

Avaruusresurssit

Koneet ja kalusto

Irtaimisto ja ajoneuvot

Tietokonelaitteet

Muut

Rahoitusleasingsopimukset

Keskeneräiset hankinnat

Yhteensä

Kirjanpitoarvo 31.12.2016, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2016, brutto

5 297

5 297

3 603

3 603

583

583

269

269

658

658

298

298

2 783

2 783

2 292

2 292

15 783

15 783

Lisäykset

Lisäykset

84

84

0

0

27

27

14

14

62

62

17

17

9

9

1 417

1 417

1 630

1 630

Luovutukset

Luovutukset

(24)

(24)

(1)

(1)

(17)

(17)

(19)

(19)

(49)

(49)

(8)

(8)

—

—

(0)

(0)

(119)

(119)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

Omaisuusluokkien väliset siirrot

98

98

641

641

2

2

1

1

1

1

1

1

(5)

(5)

(743)

(743)

(5)

(5)

Muut muutokset

Muut muutokset

1

1

21

21

1

1

1

1

3

3

2

2

—

—

(44)

(44)

(14)

(14)

Kirjanpitoarvo 31.12.2017, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2017, brutto

5 456

5 456

4 264

4 264

597

597

266

266

675

675

309

309

2 787

2 787

2 920

2 920

17 273

17 273

Kertyneet poistot 31.12.2016

Kertyneet poistot 31.12.2016

(2 865 )

(2 865 )

(301)

(301)

(474)

(474)

(186)

(186)

(535)

(535)

(203)

(203)

(1 150 )

(1 150 )

(5 715 )

(5 715 )

Poistot varainhoitovuoden aikana

Poistot varainhoitovuoden aikana

(182)

(182)

(480)

(480)

(44)

(44)

(20)

(20)

(64)

(64)

(30)

(30)

(97)

(97)

(917)

(917)

Palautetut poistot

Palautetut poistot

—

—

9

9

2

2

18

18

1

1

—

29

29

Luovutukset

Luovutukset

13

13

1

1

8

8

16

16

32

32

7

7

—

—

78

78

Omaisuusluokkien väliset siirrot

Omaisuusluokkien väliset siirrot

0

0

0

0

(0)

(0)

(0)

(0)

(1)

(1)

(0)

(0)

3

3

2

2

Muut muutokset

Muut muutokset

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(2)

(2)

(0)

(0)

—

—

(6)

(6)

Kertyneet poistot 31.12.2017

Kertyneet poistot 31.12.2017

(3 035 )

(3 035 )

(780)

(780)

(502)

(502)

(188)

(188)

(553)

(553)

(226)

(226)

(1 244 )

(1 244 )

(6 528 )

(6 528 )

KIRJANPITOARVO 31.12.2017, NETTO

KIRJANPITOARVO 31.12.2017, NETTO

2 422

2 422

3 484

3 484

95

95

78

78

122

122

83

83

1 543

1 543

2 920

2 920

10 745

10 745

KIRJANPITOARVO 31.12.2016, NETTO

KIRJANPITOARVO 31.12.2016, NETTO

2 432

2 432

3 302

3 302

109

109

83

83

122

122

95

95

1 633

1 633

2 292

2 292

10 068

10 068

2.3.   PÄÄOMAOSUUSMENETELMÄLLÄ ARVOSTETUT SIJOITUKSET

PÄÄOMAOSUUSMENETELMÄLLÄ ARVOSTETUT SIJOITUKSET

Komission edustaman EU:n osuutta Euroopan investointirahastossa (EIR) käsitellään kirjanpidossa osakkuusyrityksenä pääomaosuusmenetelmää soveltaen. EIR toimii EU:n rahoituslaitoksena. Se on erikoistunut tarjoamaan riskipääomaa ja takauksia pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset). EIR on sijoittautunut Luxemburgiin. Se toimii julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutena, jonka jäseniä ovat Euroopan investointipankki (EIP), EU ja ryhmä rahoituslaitoksia. EU:n omistusosuus EIR:ssä oli 29,7 prosenttia 31. joulukuuta 2017 (28,1 prosenttia vuonna 2016) ja ääniosuus 29,7 prosenttia (28,1 prosenttia vuonna 2016). EIR:n on perussääntönsä mukaisesti siirrettävä vuotuisesta nettotuloksestaan vähintään 20 prosenttia sääntömääräiseen rahastoon, kunnes rahaston kumulatiiviset varat ovat 10 prosenttia merkitystä pääomasta. Tätä rahastoa ei saa käyttää voitonjakoon.

| milj. euroa |
| --- |
| | Euroopan investointirahasto |
| Osuus 31.12.2016 | 528 |
| Rahoitusosuudet | 44 |
| Saadut osingot | (7) |
| Osuus nettotuloksesta | 21 |
| Osuus nettovaroista | (6) |
| Osuus 31.12.2017 | 581 |

milj. euroa

Euroopan investointirahasto

Osuus 31.12.2016

Osuus 31.12.2016

528

528

Rahoitusosuudet

Rahoitusosuudet

44

44

Saadut osingot

Saadut osingot

(7)

(7)

Osuus nettotuloksesta

Osuus nettotuloksesta

21

21

Osuus nettovaroista

Osuus nettovaroista

(6)

(6)

Osuus 31.12.2017

Osuus 31.12.2017

581

581

Seuraavat kirjanpitoarvot on kohdistettu EU:lle käyttäen perusteena sen prosenttilukuna ilmaistuja osuuksia:

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| | EIR yhteensä | EIR yhteensä |
| Varat | 2 488 | 2 301 |
| Velat | (532) | (423) |
| Tulot | 263 | 240 |
| Menot | (153) | (118) |
| Ylijäämä/(alijäämä) | 110 | 122 |

milj. euroa

31.12.2017

31.12.2016

EIR yhteensä

EIR yhteensä

Varat

Varat

2 488

2 488

2 301

2 301

Velat

Velat

(532)

(532)

(423)

(423)

Tulot

Tulot

263

263

240

240

Menot

Menot

(153)

(153)

(118)

(118)

Ylijäämä/(alijäämä)

Ylijäämä/(alijäämä)

110

110

122

122

Edellä esitetty taloudellisten tietojen yhteenveto täsmäytetään EIR:ssä olevan omistusosuuden kirjanpitoarvon kanssa seuraavasti:

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Osakkuusyrityksen nettovarat | 1 956 | 1 878 |
| Euroopan komission omistusosuus EIR:ssä | 29.7 % | 28.1 % |
| Kirjanpitoarvo | 581 | 528 |

milj. euroa

31.12.2017

31.12.2016

Osakkuusyrityksen nettovarat

Osakkuusyrityksen nettovarat

1 956

1 956

1 878

1 878

Euroopan komission omistusosuus EIR:ssä

Euroopan komission omistusosuus EIR:ssä

29.7 %

29.7 %

28.1 %

28.1 %

Kirjanpitoarvo

Kirjanpitoarvo

581

581

528

528

Komission edustama EU on maksanut merkitsemistään osakkeista EIR:n pääomasta 20 prosenttia 31. joulukuuta 2017. Jäljelle jäävä osuus, jota ei ole vaadittu maksettavaksi on

| milj. euroa |
| --- |
| | EIR:n pääoma yhteensä | EU:n merkitsemä osuus |
| Osakepääoma yhteensä | 4 500 | 1 337 |
| Maksettu | (900) | (267) |
| Maksamista ei ole pyydetty | 3 600 | 1 070 |

milj. euroa

EIR:n pääoma yhteensä

EU:n merkitsemä osuus

Osakepääoma yhteensä

Osakepääoma yhteensä

4 500

4 500

1 337

1 337

Maksettu

Maksettu

(900)

(900)

(267)

(267)

Maksamista ei ole pyydetty

Maksamista ei ole pyydetty

3 600

3 600

1 070

1 070

2.4.   RAHOITUSVARAT

RAHOITUSVARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Pitkäaikaiset rahoitusvarat | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 2.4.1 | 11 758 | 9 131 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | 2.4.2 | 16 | — |
| Lainat | 2.4.3 | 48 205 | 53 116 |
| | | 59 980 | 62 247 |
| Lyhytaikaiset rahoitusvarat | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 2.4.1 | 1 873 | 1 311 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | 2.4.2 | 6 | 0 |
| Lainat | 2.4.3 | 6 776 | 2 361 |
| | | 8 655 | 3 673 |
| Yhteensä | | 68 635 | 65 920 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2017

31.12.2016

Pitkäaikaiset rahoitusvarat

Pitkäaikaiset rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

2.4.1

2.4.1

11 758

11 758

9 131

9 131

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

2.4.2

2.4.2

16

16

—

Lainat

Lainat

2.4.3

2.4.3

48 205

48 205

53 116

53 116

59 980

59 980

62 247

62 247

Lyhytaikaiset rahoitusvarat

Lyhytaikaiset rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

2.4.1

2.4.1

1 873

1 873

1 311

1 311

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

2.4.2

2.4.2

6

6

0

0

Lainat

Lainat

2.4.3

2.4.3

6 776

6 776

2 361

2 361

8 655

8 655

3 673

3 673

Yhteensä

Yhteensä

68 635

68 635

65 920

65 920

2.4.1.   
  Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| BUFI-sijoitukset | 2 158 | 2 013 |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 1 658 | 1 685 |
| Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki | 188 | 188 |
| | 4 004 | 3 886 |
| Talousarviotakauksia varten perustetut takuurahastot: | | |
| ESIR-takuurahasto | 3 414 | 948 |
| Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto | 2 199 | 2 069 |
| | 5 613 | 3 017 |
| EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet: | | |
| Horisontti 2020 | 1 730 | 1 213 |
| Riskinjakorahoitusväline | 665 | 719 |
| ETF-käynnistysjärjestelmä | 483 | 476 |
| Verkkojen Eurooppa -väline | 482 | 483 |
| Euroopan Kaakkois-Euroopparahasto (EFSE) | 119 | 118 |
| Riskipääomatoimet | 113 | 132 |
| Muut | 422 | 398 |
| | 4 014 | 3 539 |
| Yhteensä | 13 632 | 10 442 |
| Pitkäaikaiset | 11 758 | 9 131 |
| Lyhytaikaiset | 1 873 | 1 311 |

milj. euroa

31.12.2017

31.12.2016

BUFI-sijoitukset

BUFI-sijoitukset

2 158

2 158

2 013

2 013

Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

1 658

1 658

1 685

1 685

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

188

188

188

188

4 004

4 004

3 886

3 886

Talousarviotakauksia varten perustetut takuurahastot:

Talousarviotakauksia varten perustetut takuurahastot:

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

3 414

3 414

948

948

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

2 199

2 199

2 069

2 069

5 613

5 613

3 017

3 017

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet:

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet:

Horisontti 2020

Horisontti 2020

1 730

1 730

1 213

1 213

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusväline

665

665

719

719

ETF-käynnistysjärjestelmä

ETF-käynnistysjärjestelmä

483

483

476

476

Verkkojen Eurooppa -väline

Verkkojen Eurooppa -väline

482

482

483

483

Euroopan Kaakkois-Euroopparahasto (EFSE)

Euroopan Kaakkois-Euroopparahasto (EFSE)

119

119

118

118

Riskipääomatoimet

Riskipääomatoimet

113

113

132

132

Muut

Muut

422

422

398

398

4 014

4 014

3 539

3 539

Yhteensä

Yhteensä

13 632

13 632

10 442

10 442

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

11 758

11 758

9 131

9 131

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

1 873

1 873

1 311

1 311

Edellä esitetystä yhteensä 13 632 miljoonan euron kokonaismäärästä EU:lla on myytävissä olevia rahoitusvaroja velkapapereina (esim. joukkovelkakirjat) 12 048 miljoonaa euroa, oman pääoman ehtoisina instrumentteina 1 333 miljoonaa euroa ja EIP:n Unitary-rahamarkkinarahastoon sijoitettuna 251 miljoonaa euroa. Velkapapereita ja EIP:n Unitary-rahastossa olevia varoja käytetään pääasiassa sijoitettaessa väliaikaisesti EU:n takaus- ja riskinjakovälineisiin kohdennettuja varoja, joita voidaan ajan mittaan joutua käyttämään takauksiin perustuviin maksuvaatimuksiin.

BUFI-sijoitukset

BUFI-sijoitukset

Kilpailuasioihin liittyvät alustavasti maksetut sakot kohdennetaan erilliseen rahastoon (BUFI). Komissio sijoittaa kyseiset varat myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokiteltaviin vieraan pääoman ehtoisiin rahoitusvälineisiin.

Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

Kaikki selvitystilassa olevan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) myytävissä oleviin rahoitusvaroihin kuuluvat sijoitukset ovat toimivilla markkinoilla noteerattuja euromääräisiä vieraan pääoman ehtoisia arvopapereita.

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

EU on investoinut Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) pääomaan, josta sillä oli 31. joulukuuta 201790 044 osaketta (90 044 osaketta myös vuonna 2016). Niiden osuus on kolme prosenttia merkitystä osakepääomasta yhteensä. EU on sijoittanut yhteensä 900 miljoonaa euroa osakepääomaa, josta 713 miljoonaa ei ole pyydetty maksettavaksi. EBRD:n perustamissopimuksen mukaan osakkailla on sopimusperusteisia rajoituksia, joiden mukaan esimerkiksi osakkeet eivät ole siirrettäviä ja omistusosuus voidaan myydä enintään hankintahintaan.

EU:n investoinnit EBRD:ssä arvostetaan käypään arvoon. Alkuperäinen hankintahinta katsotaan parhaaksi arvioksi käyvästä hinnasta, erityisesti edellä mainittujen sopimusperusteisten rajoitteiden vuoksi. Vaikka EBRD:n osakkeita ei noteerata pörssissä, sen pääomaa koskevia transaktioita on tehty viime aikoina (pääoman nimellisarvon mukainen liikkeeseenlasku), mikä viittaa siihen, että hankintahinta on tässä tilanteessa paras arvio käyvästä hinnasta.

TALOUSARVIOTAKAUKSIA VARTEN PERUSTETUT TAKUURAHASTOT

TALOUSARVIOTAKAUKSIA VARTEN PERUSTETUT TAKUURAHASTOT

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto on perustettu ESIR-asetuksen mukaisesti likviditeettipuskuriksi potentiaalisten tappioiden varalta, joita EIP voi joutua kattamaan niiden rahoitus- ja investointitoimiensa osalta, joille on ESIR-sopimuksen nojalla myönnetty ESIR-rahaston EU-takaus – ks. liitetieto 4.1.1. ESIR-takuurahasto rahoitetaan EU:n talousarviosta saatavilla rahoitusosuuksilla. Se saa rahoitusta myös sijoittamiensa varojen tuotoista sekä tuotoista, jotka EU saa palkkioksi ESIR-sopimuksen mukaisesti myönnetyistä takauksista. Takuurahastolle siirretään myös varat, jotka EIP perii takaisin niiltä velallisilta, joiden maksulaiminlyöntien vuoksi on jouduttu suorittamaan maksuja takauksen perusteella. Rahastoa hallinnoi komissio, joka on valtuutettu sijoittamaan ESIR-takuurahaston varat rahoitusmarkkinoille moitteettoman varainhoidon periaatetta ja asianmukaisia vakavaraisuussääntöjä noudattaen. ESIR-takuurahasto aloitti toimintansa huhtikuussa 2016. ESIR-asetuksen mukaan, sellaisena kuin se on muutettuna joulukuussa 2017 (asetus (EU) 2017/2396), sitä rahoitetaan asteittain, kunnes varoja on 9,1 miljardia euroa, eli 35 prosenttia ESIR-rahaston EU-takauksien kokonaismäärästä.

4.1.1

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta katetaan lainat, joille on myönnetty takaus EU:n talousarviosta. Tällaisiin kuuluvat etenkin EIP:n omista varoista rahoitetut EU:n ulkopuolelle myönnetyt EIP:n lainat, makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyt lainat ja EU:n ulkopuolisille maille myönnetyt Euratom-lainat – ks. liitetieto 4.1.1. Takuurahasto on EIP:n hallinnoima pitkäaikainen väline (pitkäaikaiset varat ovat 2 078 miljoonaa euroa), jolla katetaan EU:n takaamiin lainoihin liittyvät maksujen laiminlyönnit. Rahastoa rahoitetaan unionin talousarviosta suoritettavilla maksuilla, rahaston sijoitusten korkotuotoilla ja maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityillä varoilla, jos rahasto on suorittanut maksuja takauksen perusteella. Rahastolla pitäisi olla varoja tavoitemäärä, joka vastaa 9:ää prosenttia lainakannasta vuoden lopussa. Tavoitemäärän ja rahaston varojen vuoden lopun arvon välinen erotus katetaan EU:n talousarviosta vuonna n + 2, ja mahdollinen ylijäämä maksetaan takaisin EU:n talousarvioon.

4.1.1

EU:N TALOUSARVIOSTA RAHOITETUT RAHOITUSVÄLINEET

EU:N TALOUSARVIOSTA RAHOITETUT RAHOITUSVÄLINEET

Kaikki EU:n talousarviosta rahoitettavat rahoitusvälineet esitellään osiossa ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi”.

Horisontti 2020

Horisontti 2020

Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020:n (2014–2020) perustamisasetuksen mukaisesti on otettu käyttöön uusia rahoitusvälineitä, joilla voidaan parantaa tutkimus- ja innovointitoimintaa (T&I) harjoittavien yhteisöjen rahoituksen saantia. Nämä välineet ovat seuraavat: InnovFin-laina- ja takauspalvelu T&I-toimintaa varten, jonka puitteissa komissio jakaa taloudellisen riskin, joka liittyy EIP:n toteuttamien uusien rahoitustoimien salkkuun; pk-yritysten InnovFin-takausjärjestelmä, mukaan lukien pk-yrityksiä koskevaan aloitteeseen sisältyvä rajaamatonta vakuutta koskeva väline (SIUGI), joka muodostuu EIR:n hallinnoimista takausjärjestelyistä, joista tarjotaan takauksia ja vastatakauksia rahoituksen välittäjien uusille lainasalkuille (komissio jakaa SIUGIn puitteissa jäsenvaltioiden, EIR:n ja EIP:n kanssa annettuihin takauksiin liittyvän taloudellisen riskin) ja EIR:n hallinnoima InnovFin-pääomajärjestely T&I-toimintaa varten, josta tarjotaan sijoituksia pääomasijoitusrahastoihin.

InnovFin-laina- ja takauspalvelu T&I-toimintaa varten

pk-yritysten InnovFin-takausjärjestelmä, mukaan lukien pk-yrityksiä koskevaan aloitteeseen sisältyvä rajaamatonta vakuutta koskeva väline (SIUGI)

InnovFin-pääomajärjestely T&I-toimintaa varten

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusvälinettä (Risk Sharing Finance Facility, RSFF) hallinnoi EIP. Komission sijoitussalkkua käytetään kattamaan taloudellista riskiä, joka liittyy tukikelpoisille tutkimushankkeille myönnettyihin EIP:n lainoihin ja takauksiin. EU on budjetoinut vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen puitteissa riskinjakorahoitusvälineelle yhteensä enintään 1 miljardi euroa. Vuosia 2014–2020 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä riskinjakorahoitusvälineelle ei ole osoitettu uusia rahoitusosuuksia EU:n talousarviosta. EU:n kokonaisriski on rajoitettu määrään, jonka se on sijoittanut riskinjakorahoitusvälineeseen.

ETF-käynnistysjärjestelmä

ETF-käynnistysjärjestelmä

Nämä ovat EIR:n hallinnoimia oman pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä, jotka rahoitetaan kasvu- ja työllisyysohjelmasta, MAP- ja CIP-ohjelmista sekä teknologian siirron pilottihankkeesta. Niillä tuetaan pk-yritysten perustamista ja käynnistysvaiheessa olevien pk-yritysten rahoittamista investoimalla sopiviin erikoistuneisiin pääomasijoitusrahastoihin.

Verkkojen Eurooppa -väline

Verkkojen Eurooppa -väline

Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline on perustettu asetuksen (EU) N:o 1316/2013 mukaisesti helpottamaan infrastruktuurihankkeiden mahdollisuuksia saada rahoitusta liikenteen, televiestinnän ja energian aloilla. Sitä hallinnoi EIR EU:n kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti. Tämä vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline on jatkoa TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmälle ja hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaiheelle. Kyseiset kaksi järjestelyä yhdistettiin Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoiseksi rahoitusvälineeksi 1. tammikuuta 2016. Vieraan pääoman ehtoinen väline tarjoaa lainarahoituksen riskinjakoa etuoikeutettujen ja etuoikeusasemaltaan huonompien lainojen ja takausten muodossa.

2.4.2.   
  Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

| milj. euroa |
| --- |
| Johdannaistyyppi | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Nimellisarvo | Käypä arvo | Nimellisarvo | Käypä arvo |
| Valuuttatermiinisopimus | 634 | 6 | 50 | 0 |
| Pääomasijoitussalkun ESIR-takaus | 258 | 16 | — | — |
| Yhteensä | 892 | 23 | 50 | 0 |
| Pitkäaikaiset | 258 | 16 | — | — |
| Lyhytaikaiset | 634 | 6 | 50 | 0 |

milj. euroa

Johdannaistyyppi

31.12.2017

31.12.2016

Nimellisarvo

Käypä arvo

Nimellisarvo

Käypä arvo

Valuuttatermiinisopimus

Valuuttatermiinisopimus

634

634

6

6

50

50

0

0

Pääomasijoitussalkun ESIR-takaus

Pääomasijoitussalkun ESIR-takaus

258

258

16

16

—

—

Yhteensä

Yhteensä

892

892

23

23

50

50

0

0

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

258

258

16

16

—

—

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

634

634

6

6

50

50

0

0

EU tekee valuuttatermiinisopimuksia suojautuakseen ESIR-takuurahaston hallussa oleviin Yhdysvaltain dollarin määräisiin velkapapereihin liittyvältä valuuttariskiltä. Valuuttatermiinisopimusten mukaisesti EU on velvollinen maksamaan edellä olevassa taulukossa esitetyn sovitun nimellismäärän ulkomaan valuutassa (pay leg), ja sille maksetaan sovittu nimellismäärä euroissa (receive leg) sopimuksen erääntymispäivänä. Nämä johdannaissopimukset arvostetaan käypään arvoon tilinpäätöspäivänä ja luokitellaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusvaroiksi tai -veloiksi riippuen siitä, onko niiden käypä arvo positiivinen vai negatiivinen. Joulukuun 31. päivänä 2017 voimassa oli vain yksi valuuttatermiinisopimus, jonka positiivinen käypä arvo on 6 miljoonaa euroa, ja se kirjattiin rahoitusvaroihin tulosvaikutteisesti käypään arvoon.

EIP-ryhmälle annettu pääomasijoitussalkkua koskeva ESIR-rahaston EU-takaus luokitellaan johdannaissopimukseksi ja merkitään kirjanpidossa rahoitusvaroihin tai rahoitusvelkoihin tulosvaikutteisesti käypään arvoon (käypien arvojen hierarkian taso 3), ks. liitetieto 4.1.1. EIP:n ja EIR:n oman pääoman ehtoisten sijoitusten nostettu määrä oli 31. joulukuuta 2017 258 miljoonaa euroa, ja pääomasijoitussalkun ESIR-rahaston EU-takaus käypä arvo yhteensä 16 miljoonaa euroa.

4.1.1

Käypään arvoon kirjattavien rahoitusvarojen hierarkia

Käypään arvoon kirjattavien rahoitusvarojen hierarkia

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat | 11 983 | 8 910 |
| Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat | 510 | 231 |
| Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon | 1 161 | 1 302 |
| Yhteensä | 13 654 | 10 442 |

milj. euroa

31.12.2017

31.12.2016

Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat

Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat

11 983

11 983

8 910

8 910

Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat

Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat

510

510

231

231

Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon

Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon

1 161

1 161

1 302

1 302

Yhteensä

Yhteensä

13 654

13 654

10 442

10 442

Varainhoitovuoden aikana ei tehty siirtoja tasojen 1 ja 2 välillä.

Niiden rahoitusvarojen täsmäytys, joiden arvo määritettiin arvostusmenetelmillä, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon (taso 3)

Niiden rahoitusvarojen täsmäytys, joiden arvo määritettiin arvostusmenetelmillä, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon (taso 3)

| milj. euroa |
| --- |
| Alkusaldo 31.12.2016 | 1 302 |
| Ostot ja myynnit | 39 |
| Kauden aikana syntyneet voitot tai tappiot, jotka kirjataan rahoitustuottoihin tai -kuluihin | (21) |
| Voitot tai tappiot, jotka kirjataan nettovaroihin | 30 |
| Siirrot tasolle 3 | — |
| Siirrot tasolta 3 | (188) |
| Muut | — |
| Loppusaldo 31.12.2017 | 1 161 |

milj. euroa

Alkusaldo 31.12.2016

Alkusaldo 31.12.2016

1 302

1 302

Ostot ja myynnit

Ostot ja myynnit

39

39

Kauden aikana syntyneet voitot tai tappiot, jotka kirjataan rahoitustuottoihin tai -kuluihin

Kauden aikana syntyneet voitot tai tappiot, jotka kirjataan rahoitustuottoihin tai -kuluihin

(21)

(21)

Voitot tai tappiot, jotka kirjataan nettovaroihin

Voitot tai tappiot, jotka kirjataan nettovaroihin

30

30

Siirrot tasolle 3

Siirrot tasolle 3

—

Siirrot tasolta 3

Siirrot tasolta 3

(188)

(188)

Muut

Muut

—

Loppusaldo 31.12.2017

Loppusaldo 31.12.2017

1 161

1 161

2.4.3.   
  Lainat

Lainat

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Rahoitusapuna myönnetyt lainat | 2.4.3.1 | 54 844 | 55 134 |
| Muut lainat | 2.4.3.2 | 137 | 343 |
| Yhteensä | | 54 981 | 55 477 |
| Pitkäaikaiset | | 48 205 | 53 116 |
| Lyhytaikaiset | | 6 776 | 2 361 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2017

31.12.2016

Rahoitusapuna myönnetyt lainat

Rahoitusapuna myönnetyt lainat

2.4.3.1

2.4.3.1

54 844

54 844

55 134

55 134

Muut lainat

Muut lainat

2.4.3.2

2.4.3.2

137

137

343

343

Yhteensä

Yhteensä

54 981

54 981

55 477

55 477

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

48 205

48 205

53 116

53 116

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

6 776

6 776

2 361

2 361

2.4.3.1.   Rahoitusapuna myönnetyt lainat

Rahoitusapuna myönnetyt lainat

| milj. euroa |
| --- |
| | ERVM | Maksutasetuki | Makrotaloudellinen rahoitusapu | Euratom | Selvitystilassa oleva EHTY | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2016 | 47 456 | 4 272 | 2 964 | 252 | 191 | 55 134 |
| Uudet lainat | — | — | 1 013 | 50 | — | 1 063 |
| Takaisinmaksut | — | (1 150 ) | (58) | (51) | (76) | (1 335 ) |
| Valuuttakurssierot | — | — | — | (1) | (7) | (8) |
| Kirjanpitoarvon muutokset | 0 | (8) | 5 | 0 | (8) | (11) |
| Arvonalennus | — | — | — | — | — | — |
| Yhteensä 31.12.2017 | 47 456 | 3 114 | 3 924 | 250 | 100 | 54 844 |
| Pitkäaikaiset | 42 300 | 1 700 | 3 846 | 203 | 96 | 48 144 |
| Lyhytaikaiset | 5 156 | 1 414 | 78 | 47 | 5 | 6 700 |

milj. euroa

ERVM

Maksutasetuki

Makrotaloudellinen rahoitusapu

Euratom

Selvitystilassa oleva EHTY

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2016

Yhteensä 31.12.2016

47 456

47 456

4 272

4 272

2 964

2 964

252

252

191

191

55 134

55 134

Uudet lainat

Uudet lainat

—

—

—

1 013

1 013

50

50

—

1 063

1 063

Takaisinmaksut

Takaisinmaksut

—

—

(1 150 )

(1 150 )

(58)

(58)

(51)

(51)

(76)

(76)

(1 335 )

(1 335 )

Valuuttakurssierot

Valuuttakurssierot

—

—

—

(1)

(1)

(7)

(7)

(8)

(8)

Kirjanpitoarvon muutokset

Kirjanpitoarvon muutokset

0

0

(8)

(8)

5

5

0

0

(8)

(8)

(11)

(11)

Arvonalennus

Arvonalennus

—

—

—

—

—

—

Yhteensä 31.12.2017

Yhteensä 31.12.2017

47 456

47 456

3 114

3 114

3 924

3 924

250

250

100

100

54 844

54 844

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

42 300

42 300

1 700

1 700

3 846

3 846

203

203

96

96

48 144

48 144

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

5 156

5 156

1 414

1 414

78

78

47

47

5

5

6 700

6 700

Rahoitusapuna myönnettävien lainojen nimellisarvo oli 54 093 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2017 (54 737 miljoonaa euroa vuonna 2016). Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta.

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista voidaan myöntää jäsenvaltiolle unionin taloudellista apua, jos poikkeukselliset tapahtumat, joihin jäsenvaltio ei voi vaikuttaa, ovat aiheuttaneet kyseiselle jäsenvaltiolle vaikeuksia tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa sille suuria vaikeuksia. Taloudellinen apu myönnetään lainan tai luottojärjestelyn muodossa. Toukokuun 9. päivänä 2010 kokoontuneen Ecofin-neuvoston päätelmissä järjestelyn enimmäismäärä rajoitetaan 60 miljardiin euroon, mutta jäsenvaltioille myönnettävien lainojen tai luottojärjestelyjen pääoma rajoitetaan omien varojen enimmäismäärän mukaisten maksumäärärahojen liikkumavaraan. ERVM:n puitteissa myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus EU:n talousarviosta. Nykyisten suunnitelmien mukaan Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi ei enää osallistu uusiin rahoitusohjelmiin eikä tee uusia sopimuksia lainajärjestelyistä.

Maksutaselaina on politiikkalähtöinen rahoitusväline, jolla tarjotaan keskipitkän aikavälin rahoitustukea EU:n jäsenvaltioille, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön. Välineestä voidaan myöntää lainoja jäsenvaltioille, joilla on maksutasetta tai pääomatasetta koskevia vaikeuksia tai joita tällaiset vaikeudet vakavasti uhkaavat. Välineestä myönnettävien maksamatta olevien lainojen enimmäismäärä on rajoitettu 50 miljardiin euroon. Näiden lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus EU:n talousarviosta. Maksutaselainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus EU:n talousarviosta.

Makrotaloudellinen rahoitusapu on politiikkalähtöinen rahoitusväline, josta myönnetään sitomatonta ja kohdentamatonta maksutasetukea ja/tai talousarviotukea Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ohjelman piirissä oleville kumppanimaille. Makrotaloudellinen rahoitusapu muodostuu keskipitkän ja/tai pitkän aikavälin lainoista tai avustuksista tai tällaisten lainojen ja avustusten tarkoituksenmukaisesta yhdistelmästä. Yleensä sillä täydennetään IMF:n tukemien rakennemuutos- ja uudistusohjelmien rahoitusta. Näille lainoille on myönnetty takaus ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta. Vuonna 2017 uusia lainoja myönnettiin makrotaloudellisena rahoitusapuna yhteensä 1 013 miljoonaa euroa, josta Ukrainalle 600 miljoonaa euroa, Tunisialle 300 miljoonaa euroa, Jordanialle 100 miljoonaa euroa ja Georgialle 13 miljoonaa euroa. Joulukuun 31 päivänä 2017 oli myönnetty (mutta ei vielä maksettu) vielä 460 miljoonaa euroa makrotaloudellisena rahoitusapuna lainajärjestelysopimuksen mukaisesti, josta Tunisialle 300 miljoonaa euroa, Jordanialle 100 miljoonaa euroa ja Moldavialle 60 miljoonaa euroa – ks. liitetieto 4.1.2. Ukraina ei ole pyytänyt jäljellä olevaa 600 miljoonaa euroa makrotaloudellisena rahoitusapuna lainajärjestelysopimuksen mukaisesti sen voimassaoloaikana, joka päättyi tammikuussa 2018.

4.1.2

Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom, jota edustaa komissio) myöntää lainoja sekä jäsenvaltioille että muille maille sekä molempien yhteisöille energia-alan laitoksiin liittyvien hankkeiden rahoittamista varten. Joulukuun 31. päivänä 2017 Ukrainan hankkeille oli myönnetty 250 miljoonan euron lainat, joita ei ollut vielä maksettu – ks. liitetieto 4.1.2. Euratom-lainojen kattamiseksi oli saatu 250 miljoonan euron takaukset (252 miljoonaa euroa vuonna 2016) kolmansilta.

4.1.2

Selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat eivät ole rahoitusapuna myönnettäviä lainoja vaan velkakirjoja, joiden avulla rahavirrat pidetään samalla tasolla lainojen kanssa. Niitä kuitenkin myönnetään kuten rahoitusapuna myönnettäviä lainoja lainavaroista EHTY:n perustamissopimuksen 54 ja 56 artiklan mukaisesti hankkeiden rahoitukseen.

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| --- | --- | --- |
| Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat | 0 % — 4,54  % | 0 % — 4,54  % |
| Euratom-lainat | 0,08  % — 5,76  % | 0 % — 5,76  % |
| Maksutaselainat | 2,88  % — 3,38  % | 2,37  % — 3,37  % |
| Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) | 0,62  % — 3,75  % | 0,62  % — 3,75  % |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 5,23  % — 5,81  % | 5,23  % — 5,81  % |

31.12.2017

31.12.2016

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

Euratom-lainat

Euratom-lainat

0,08  % — 5,76  %

0,08  % — 5,76  %

0 % — 5,76  %

0 % — 5,76  %

Maksutaselainat

Maksutaselainat

2,88  % — 3,38  %

2,88  % — 3,38  %

2,37  % — 3,37  %

2,37  % — 3,37  %

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

5,23  % — 5,81  %

5,23  % — 5,81  %

5,23  % — 5,81  %

5,23  % — 5,81  %

2.4.3.2.   Muut lainat

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Erityisehdoin myönnetyt lainat | 78 | 93 |
| Selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät asuntolainat | 4 | 5 |
| Määräaikaistalletukset (3–12 kuukautta) | 55 | 245 |
| Yhteensä | 137 | 343 |
| Pitkäaikaiset | 61 | 77 |
| Lyhytaikaiset | 76 | 266 |

milj. euroa

31.12.2017

31.12.2016

Erityisehdoin myönnetyt lainat

Erityisehdoin myönnetyt lainat

78

78

93

93

Selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät asuntolainat

Selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät asuntolainat

4

4

5

5

Määräaikaistalletukset (3–12 kuukautta)

Määräaikaistalletukset (3–12 kuukautta)

55

55

245

245

Yhteensä

Yhteensä

137

137

343

343

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

61

61

77

77

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

76

76

266

266

Muiden lainojen nimellisarvo oli 561 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2017 (673 miljoonaa euroa vuonna 2016).

Tähän kohtaan kuuluvat erityisehdoin myönnetyt lainat ovat halpakorkoisia lainoja, joita myönnetään osana EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävää yhteistyötä.

Muiden lainojen arvon alentuminen

Muiden lainojen arvon alentuminen

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 | Lisäykset | Peruutukset | Luottotappiot | Muut | 31.12.2017 |
| Erityisehdoin myönnetyt lainat | 7 | 0 | — | — | — | 8 |
| EU:lle siirretyt lainat | 332 | 100 | (0) | — | — | 432 |
| Yhteensä | 339 | 101 | (0) | — | — | 440 |

milj. euroa

31.12.2016

Lisäykset

Peruutukset

Luottotappiot

Muut

31.12.2017

Erityisehdoin myönnetyt lainat

Erityisehdoin myönnetyt lainat

7

7

0

0

—

—

—

—

—

—

8

8

EU:lle siirretyt lainat

EU:lle siirretyt lainat

332

332

100

100

(0)

(0)

—

—

—

—

432

432

Yhteensä

Yhteensä

339

339

101

101

(0)

(0)

—

—

—

—

440

440

EU:lle siirretyt lainat ovat EU:n takaamia EIP:n myöntämiä lainoja, joiden takaisinmaksu on laiminlyöty. Kaikki näihin lainoihin liittyvät oikeudet on siirretty EU:lle sen jälkeen kun maksut suoritettiin ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta. Näiden kokonaan luottotappioiksi kirjattujen lainojen kokonaismäärä on 432 miljoonaa euroa (332 miljoonaa euroa vuonna 2016). Vuonna 2017 esitetyt takauksiin perustuvat vaatimukset katettiin osittain aiempina vuosina tehdyillä rahoitusmääräyksillä. EU:n ja EIP:n välisen sopimuksen mukaisesti EIP toteuttaa EU:n puolesta suoritettavien määrien takaisinperintämenettelyt.

2.5.   ENNAKKOMAKSUT

ENNAKKOMAKSUT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Pitkäaikaiset ennakkomaksut | | | |
| Ennakkomaksut | 2.5.1 | 21 939 | 20 219 |
| Muut ennakot jäsenvaltioille | 2.5.2 | 3 018 | 1 651 |
| Rahoitusosuudet erityisrahastoissa | | 64 | 31 |
| | | 25 022 | 21 901 |
| Lyhytaikaiset ennakkomaksut | | | |
| Ennakkomaksut | 2.5.1 | 22 361 | 21 386 |
| Muut ennakot jäsenvaltioille | 2.5.2 | 1 645 | 2 183 |
| | | 24 005 | 23 569 |
| Yhteensä | | 49 027 | 45 470 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2017

31.12.2016

Pitkäaikaiset ennakkomaksut

Pitkäaikaiset ennakkomaksut

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5.1

2.5.1

21 939

21 939

20 219

20 219

Muut ennakot jäsenvaltioille

Muut ennakot jäsenvaltioille

2.5.2

2.5.2

3 018

3 018

1 651

1 651

Rahoitusosuudet erityisrahastoissa

Rahoitusosuudet erityisrahastoissa

64

64

31

31

25 022

25 022

21 901

21 901

Lyhytaikaiset ennakkomaksut

Lyhytaikaiset ennakkomaksut

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5.1

2.5.1

22 361

22 361

21 386

21 386

Muut ennakot jäsenvaltioille

Muut ennakot jäsenvaltioille

2.5.2

2.5.2

1 645

1 645

2 183

2 183

24 005

24 005

23 569

23 569

Yhteensä

Yhteensä

49 027

49 027

45 470

45 470

Eri ohjelmista suoritettavien ennakkomaksujen on oltava riittävän suuria, jotta tuensaajalla on riittävästi käteisvaroja hankkeen aloittamista varten. Samalla on kuitenkin suojattava EU:n taloudelliset edut ja otettava huomioon oikeudelliset, operatiiviset ja kustannustehokkuuteen liittyvät rajoitteet. Komissio on ottanut kaikki kyseiset seikat asianmukaisesti huomioon pyrkiessään kehittämään ennakkomaksujen seurantaa.

2.5.1.   
  Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

| milj. euroa |
| --- |
| | Bruttomäärä | Kuitattu tilikauden päättyessä | Nettomäärä 31.12.2017 | Bruttomäärä | Kuitattu tilikauden päättyessä | Nettomäärä 31.12.2016 |
| Yhteistyöhön perustuva hallinnointi | | | | | | |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | 3 735 | — | 3 735 | 3 955 | — | 3 955 |
| EAKR ja koheesiorahasto | 20 561 | (5 678 ) | 14 883 | 19 858 | (4 727 ) | 15 131 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 6 792 | (1 182 ) | 5 610 | 6 477 | (617) | 5 860 |
| Muut | 5 037 | (2 267 ) | 2 770 | 4 219 | (2 393 ) | 1 826 |
| | 36 125 | (9 127 ) | 26 998 | 34 509 | (7 737 ) | 26 772 |
| Suora hallinnointi | | | | | | |
| Toteuttaja: | | | | | | |
| Komissio | 12 165 | (8 331 ) | 3 834 | 12 424 | (8 843 ) | 3 581 |
| EU:n toimeenpanovirastot | 13 843 | (8 749 ) | 5 094 | 13 136 | (8 348 ) | 4 788 |
| Erityisrahastot | 440 | (212) | 228 | 142 | (82) | 60 |
| | 26 447 | (17 292 ) | 9 155 | 25 701 | (17 273 ) | 8 429 |
| Välillinen hallinnointi | | | | | | |
| Toteuttaja: | | | | | | |
| Muut EU:n virastot ja elimet | 723 | (148) | 575 | 616 | (157) | 459 |
| Kolmannet maat | 1 586 | (956) | 630 | 1 861 | (1 135 ) | 726 |
| Kansainväliset järjestöt | 9 000 | (5 879 ) | 3 121 | 7 230 | (4 432 ) | 2 797 |
| Muut yhteisöt | 7 753 | (3 933 ) | 3 820 | 6 498 | (4 077 ) | 2 422 |
| | 19 062 | (10 916 ) | 8 146 | 16 206 | (9 801 ) | 6 404 |
| Yhteensä | 81 635 | (37 335 ) | 44 300 | 76 416 | (34 811 ) | 41 605 |
| Pitkäaikaiset | 21 939 | — | 21 939 | 20 219 | — | 20 219 |
| Lyhytaikaiset | 59 696 | (37 335 ) | 22 361 | 56 197 | (34 811 ) | 21 386 |

milj. euroa

Bruttomäärä

Kuitattu tilikauden päättyessä

Nettomäärä 31.12.2017

Bruttomäärä

Kuitattu tilikauden päättyessä

Nettomäärä 31.12.2016

Yhteistyöhön perustuva hallinnointi

Yhteistyöhön perustuva hallinnointi

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

3 735

3 735

—

3 735

3 735

3 955

3 955

—

—

3 955

3 955

EAKR ja koheesiorahasto

EAKR ja koheesiorahasto

20 561

20 561

(5 678 )

(5 678 )

14 883

14 883

19 858

19 858

(4 727 )

(4 727 )

15 131

15 131

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

6 792

6 792

(1 182 )

(1 182 )

5 610

5 610

6 477

6 477

(617)

(617)

5 860

5 860

Muut

Muut

5 037

5 037

(2 267 )

(2 267 )

2 770

2 770

4 219

4 219

(2 393 )

(2 393 )

1 826

1 826

36 125

36 125

(9 127 )

(9 127 )

26 998

26 998

34 509

34 509

(7 737 )

(7 737 )

26 772

26 772

Suora hallinnointi

Suora hallinnointi

Toteuttaja:

Toteuttaja:

Komissio

Komissio

12 165

12 165

(8 331 )

(8 331 )

3 834

3 834

12 424

12 424

(8 843 )

(8 843 )

3 581

3 581

EU:n toimeenpanovirastot

EU:n toimeenpanovirastot

13 843

13 843

(8 749 )

(8 749 )

5 094

5 094

13 136

13 136

(8 348 )

(8 348 )

4 788

4 788

Erityisrahastot

Erityisrahastot

440

440

(212)

(212)

228

228

142

142

(82)

(82)

60

60

26 447

26 447

(17 292 )

(17 292 )

9 155

9 155

25 701

25 701

(17 273 )

(17 273 )

8 429

8 429

Välillinen hallinnointi

Välillinen hallinnointi

Toteuttaja:

Toteuttaja:

Muut EU:n virastot ja elimet

Muut EU:n virastot ja elimet

723

723

(148)

(148)

575

575

616

616

(157)

(157)

459

459

Kolmannet maat

Kolmannet maat

1 586

1 586

(956)

(956)

630

630

1 861

1 861

(1 135 )

(1 135 )

726

726

Kansainväliset järjestöt

Kansainväliset järjestöt

9 000

9 000

(5 879 )

(5 879 )

3 121

3 121

7 230

7 230

(4 432 )

(4 432 )

2 797

2 797

Muut yhteisöt

Muut yhteisöt

7 753

7 753

(3 933 )

(3 933 )

3 820

3 820

6 498

6 498

(4 077 )

(4 077 )

2 422

2 422

19 062

19 062

(10 916 )

(10 916 )

8 146

8 146

16 206

16 206

(9 801 )

(9 801 )

6 404

6 404

Yhteensä

Yhteensä

81 635

81 635

(37 335 )

(37 335 )

44 300

44 300

76 416

76 416

(34 811 )

(34 811 )

41 605

41 605

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

21 939

21 939

—

21 939

21 939

20 219

20 219

—

20 219

20 219

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

59 696

59 696

(37 335 )

(37 335 )

22 361

22 361

56 197

56 197

(34 811 )

(34 811 )

21 386

21 386

Ennakkomaksut ovat maksettua rahaa, joten ne ovat toteutuneita maksumäärärahoja. Kuten liitetiedossa 1.5.7 todetaan, kyse on ennakoista, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi. Vaikka ennakkomaksut vähentävät maksattamatta olevia sitoumuksia (ks. liitetieto 5.1), ne ovat menoja, joita ei ole vielä kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan.

1.5.7

5.1

Ohjelmakauden 2007–2013 päättäminen ja kauden 2014–2020 ohjelmien asteittainen käynnistyminen ovat taseessa esitettäviin määriin vaikuttavia keskeisiä tekijöitä: vanhoihin ohjelmiin liittyvät ennakkomaksut vähenevät ohjelmien päättyessä menojen hyväksymisen myötä, ja toisaalta uuden ohjelmakauden osalta on maksettu lisää ennakkoja.

Yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toteutettavan hallinnoinnin osalta ohjelmakauden vaihtuminen selittää myös lyhyt- ja pitkäaikaisten määrien väliset muutokset. Ohjelmakautta 2014–2020 koskevat alkuperäiset ennakkomaksut kirjataan pitkäaikaisiksi ja vuotuiset ennakkomaksut lyhytaikaisiksi ennakkomaksuiksi.

Muissa yhteistyössä hallinnoitavissa maksuissa 0,9 miljardin euron lisäys koskee Euroopan unionin solidaarisuusrahastoa, ja pääasiassa rakennustöille myönnettyä tukea Italian Abruzzon, Lazion, Marchen ja Umbrian alueiden maanjäristysten jälkeen.

Suoraan hallinnoitavissa maksuissa ennakkomaksujen määrä liittyy pääasiassa Horisontti 2020 -ohjelmaan ja Verkkojen Eurooppa -välineeseen.

Välillisen hallinnoinnin osalta ennakkomaksut kattavat pääasiassa Erasmuksen, Galileon ja EGNOSin kaltaisia sisäisten politiikkojen ohjelmia, mutta myös ulkosuhteisiin liittyviä välineitä, joita ovat esimerkiksi Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusväline, kehitysyhteistyöväline ja humanitaarinen apu.

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Tämä erä sisältää vakuudet, joita komissio edellyttää joissakin tapauksissa tuensaajilta maksaessaan näille ennakkomaksuja. Tällaisista vakuuksista ilmoitetaan kaksi arvoa, jotka ovat nimellisarvo ja käypä arvo. Kun kyse on nimellisarvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma liittyy vakuuden olemassaoloon. Kun kyse on käyvästä arvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma on ennakkomaksun suorittaminen ja/tai kuittaukset, jotka tämän jälkeen tehdään ennakkomaksua vastaan. Komissiolle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien nimellisarvo 31. joulukuuta 2017 oli 620 miljoonaa euroa (683 milj. euroa vuonna 2016). Vakuuksien käypä arvo oli 462 miljoonaa euroa (496 milj. euroa vuonna 2016).

Tietyt seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman (FP7) ja Horisontti 2020 -ohjelman mukaisesti suoritetut ennakkomaksut katetaan käytännössä osallistujien takuurahastosta. Kyseinen rahasto on monenkeskinen väline, jolla pyritään kattamaan riskit, jotka liittyvät siihen, että tuensaajat eivät suorita maksujaan seitsemänteen puiteohjelmaan ja Horisontti 2020 -ohjelmaan kuuluvien epäsuorien toimien toteuttamisen aikana. Kaikki epäsuoriin toimiin osallistuvat, jotka saavat avustuksia EU:lta, maksavat 5 prosentin osuuden osallistujien takuurahaston kokonaispääomasta.

Osallistujien takuurahastosta katettavien ennakkomaksujen kokonaismäärä oli 1,9 miljardia euroa 31. joulukuuta 2017 (1,8 miljardia euroa vuonna 2016). EU (komission edustamana) on osallistujien takuurahaston toimeenpaneva elin, mutta osallistujat omistavat rahaston.

Osallistujien takuurahaston kokonaisvarat olivat vuoden lopussa yhteensä 1 997 miljoonaa euroa (1 951 miljoonaa euroa vuonna 2016). Osallistujien takuurahaston varoihin kuuluvat myös rahoitusvarat, joita hallinnoi komissiossa talouden ja rahoituksen pääosasto. Koska osallistujien takuurahasto on erillinen yhteisö, sen varoja ei konsolidoida EU:n tilinpäätökseen.

2.5.2.   
  Muut ennakot jäsenvaltioille

Muut ennakot jäsenvaltioille

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille | 2 768 | 2 534 |
| Tukiohjelmat | 1 895 | 1 300 |
| Yhteensä | 4 663 | 3 834 |
| Pitkäaikaiset | 3 018 | 1 651 |
| Lyhytaikaiset | 1 645 | 2 183 |

milj. euroa

31.12.2017

31.12.2016

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

2 768

2 768

2 534

2 534

Tukiohjelmat

Tukiohjelmat

1 895

1 895

1 300

1 300

Yhteensä

Yhteensä

4 663

4 663

3 834

3 834

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

3 018

3 018

1 651

1 651

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

1 645

1 645

2 183

2 183

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) puitteissa jäsenvaltioille voidaan suorittaa EU:n talousarviosta ennakkomaksuja, joilla tuetaan niiden osallistumista rahoitusvälineisiin (lainoihin, takauksiin tai oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin). Näiden rahoitusvälineiden perustaminen ja hallinnointi ei ole komission vaan jäsenvaltioiden vastuulla. Näistä rahoitusvälineistä vuoden lopussa käyttämättä olevat rahamäärät ovat kuitenkin EU:n omaisuutta (kuten kaikki ennakkomaksut), ja niitä käsitellään EU:n taseessa omaisuuserinä.

Kausi 2014-2020:

Kausi 2014-2020:

Koheesiopolitiikan osalta jäsenvaltioiden rahoitusosuus on 3 714 miljoonaa euroa. Siitä arviolta 2 760 miljoonaa euroa oli käyttämättä 31. joulukuuta 2017. Kokonaismäärään sisältyy jäsenvaltioiden rahoitusosuus pk-yrityksiä koskevassa aloitteessa. Se on rahoitusväline, jolla pyritään kannustamaan pankkisektoria myöntämään enemmän lainoja pk-yrityksille (966 miljoonaa euroa on maksettu, ja arviolta 315 miljoonaa euroa on vielä käyttämättä).

Maaseudun kehittämiseen myönnetyistä varoista oli käyttämättä 8 miljoonaa euroa vuoden 2017 lopussa.

Kausi 2007-2013:

Kausi 2007-2013:

Kaikki koheesiopolitiikkaan liittyvät varat katsotaan joko käytetyiksi tai kohdennetuksi uudelleen muihin toimenpiteisiin, joten taseeseen ei jäänyt omaisuuseriä 31. joulukuuta 2017. On todettava, että eri välineiden tosiasiallista täytäntöönpanoa tarkastellaan osana ohjelmien päättämisprosessia.

Tukiohjelmat

Tukiohjelmat

Vastaavasti jäsenvaltioiden maksamat useisiin tukiohjelmiin (valtiontuki, maataloustukirahaston markkinatoimet ja maaseuturahaston investointitoimet) liittyvät ennakkomaksut, joita ei ollut käytetty vuoden loppuun mennessä, kirjataan omaisuuseriksi EU:n taseeseen. Komissio on arvioinut näiden ennakkomaksujen arvon jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella; kyseiset määrät sisältyvät edellä kohtaan ”Tukiohjelmat”.

Kausi 2014-2020:

Kausi 2014-2020:

Koheesiopolitiikassa varoista oli käyttämättä 680 miljoonaa euroa ja maatalouspolitiikassa 904 miljoonaa euroa vuoden 2017 lopussa.

Kausi 2007-2013:

Kausi 2007-2013:

Vuoden 2017 lopussa käyttämättä oli arviolta 311 miljoonaa euroa (461 miljoonaa euroa vuonna 2016). Tämä summa liittyy maaseudun kehittämistä koskeviin ennakkomaksuihin.

2.6.   VAIHTOON PERUSTUVAT SAAMISET JA MUUT KUIN VAIHTOON PERUSTUVAT KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT

VAIHTOON PERUSTUVAT SAAMISET JA MUUT KUIN VAIHTOON PERUSTUVAT KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Pitkäaikaiset | | | |
| Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.1 | 594 | 700 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.2 | 17 | 16 |
| | | 611 | 717 |
| Lyhytaikaiset | | | |
| Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.1 | 11 065 | 10 347 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.2 | 689 | 558 |
| | | 11 755 | 10 905 |
| Yhteensä | | 12 366 | 11 621 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2017

31.12.2016

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.1

2.6.1

594

594

700

700

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.2

2.6.2

17

17

16

16

611

611

717

717

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.1

2.6.1

11 065

11 065

10 347

10 347

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.2

2.6.2

689

689

558

558

11 755

11 755

10 905

10 905

Yhteensä

Yhteensä

12 366

12 366

11 621

11 621

2.6.1.   
  Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Pitkäaikaiset | | | |
| Jäsenvaltiot | 2.6.1.1 | 594 | 700 |
| | | 594 | 700 |
| Lyhytaikaiset | | | |
| Jäsenvaltiot | 2.6.1.1 | 6 190 | 8 162 |
| Kilpailun alalla määrätyt sakot | 2.6.1.2 | 4 225 | 1 808 |
| Tulojäämät ja menoennakot | 2.6.1.3 | 570 | 329 |
| Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät | | 81 | 47 |
| | | 11 065 | 10 347 |
| Yhteensä | | 11 659 | 11 047 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2017

31.12.2016

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Jäsenvaltiot

Jäsenvaltiot

2.6.1.1

2.6.1.1

594

594

700

700

594

594

700

700

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Jäsenvaltiot

Jäsenvaltiot

2.6.1.1

2.6.1.1

6 190

6 190

8 162

8 162

Kilpailun alalla määrätyt sakot

Kilpailun alalla määrätyt sakot

2.6.1.2

2.6.1.2

4 225

4 225

1 808

1 808

Tulojäämät ja menoennakot

Tulojäämät ja menoennakot

2.6.1.3

2.6.1.3

570

570

329

329

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät

81

81

47

47

11 065

11 065

10 347

10 347

Yhteensä

Yhteensä

11 659

11 659

11 047

11 047

2.6.1.1.   Kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

Kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| A-kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat | 3 113 | 3 261 |
| Erilliseen kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat | 1 617 | 1 437 |
| Omiin varoihin kuuluvat saamiset | 46 | 1 764 |
| Arvonalennus | (997) | (753) |
| Muut | 56 | 36 |
| Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät | 3 836 | 5 745 |
| Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 2 280 | 2 606 |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 955 | 924 |
| Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI) | 16 | 30 |
| Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard) | 136 | 167 |
| Arvonalennus | (804) | (999) |
| Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät | 2 583 | 2 729 |
| Arvio takaisin perittävistä ennakkomaksuista | 182 | 293 |
| Maksettu ja kerrytettävissä oleva arvonlisävero | 64 | 41 |
| Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta | 120 | 55 |
| Yhteensä | 6 784 | 8 863 |
| Pitkäaikaiset | 594 | 700 |
| Lyhytaikaiset | 6 190 | 8 162 |

milj. euroa

31.12.2017

31.12.2016

A-kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat

A-kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat

3 113

3 113

3 261

3 261

Erilliseen kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat

Erilliseen kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat

1 617

1 617

1 437

1 437

Omiin varoihin kuuluvat saamiset

Omiin varoihin kuuluvat saamiset

46

46

1 764

1 764

Arvonalennus

Arvonalennus

(997)

(997)

(753)

(753)

Muut

Muut

56

56

36

36

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

3 836

3 836

5 745

5 745

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

2 280

2 280

2 606

2 606

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

955

955

924

924

Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI)

Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI)

16

16

30

30

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard)

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard)

136

136

167

167

Arvonalennus

Arvonalennus

(804)

(804)

(999)

(999)

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät

2 583

2 583

2 729

2 729

Arvio takaisin perittävistä ennakkomaksuista

Arvio takaisin perittävistä ennakkomaksuista

182

182

293

293

Maksettu ja kerrytettävissä oleva arvonlisävero

Maksettu ja kerrytettävissä oleva arvonlisävero

64

64

41

41

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

120

120

55

55

Yhteensä

Yhteensä

6 784

6 784

8 863

8 863

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

594

594

700

700

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

6 190

6 190

8 162

8 162

Jäsenvaltioilta olevat pitkäaikaiset saamiset liittyvät täytäntöönpanoa odottaviin, Euroopan maatalouden tukirahastoa (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa (maaseuturahasto) koskeviin sääntöjenmukaisuuspäätöksiin, jotka toimeenpannaan vuotuisina maksuerinä tai lykkäyksinä. Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät sisältävät myös jäsenvaltioille EU:n lainsäädännön rikkomisesta määrätyt sakot (24 miljoonaa euroa).

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

Jäsenvaltiot kantavat komission puolesta perinteiset omat varat, jotka muodostuvat tullimaksuista ja sokerimaksuista. Jäsenvaltiot kirjaavat perinteiset omat varat ja ilmoittavat saamisten määrän komissiolle kuukausittain A-kirjapitoa koskevissa selvityksissä. Erillisessä kirjanpidossa esitetään vahvistetut saamiset, joita ei ole sisällytetty A-kirjanpitoon, koska jäsenvaltiot eivät ole perineet niitä, eikä vakuutta ole annettu (tai vakuus on annettu, mutta saaminen on kiistetty). Näistä saamisista tehdään arvonalennus jäsenvaltioiden vuosittain toimittamien tietojen perusteella.

Omia varoja koskeviin saamisiin sisältyi 31. joulukuuta 2016 myös varainhoitovuosia 2014, 2015 ja 2016 koskevia ratifioituja oikaisuja, jotka liittyvät vuonna 2014 annettuun omia varoja koskevaan päätökseen. Jäsenvaltioiden oli maksettava ne 1. tammikuuta 2017. Jäljellä olevat määrät liittyvät 30. marraskuuta 2017 hyväksyttyyn lisätalousarvioon nro 6/2017. Määrät oli maksettava tammikuun 2018 ensimmäisenä pankkipäivänä.

Euroopan komissio lähetti 8. maaliskuuta 2018 virallisen ilmoituksen (rikkominen, nro 2018/2008) Yhdistyneelle kuningaskunnalle, koska se kieltäytyy asettamasta tullimaksuja EU:n talousarvion käyttöön, vaikka unionin lainsäädännössä niin edellytetään. OLAFin vuonna 2017 laatimassa kertomuksessa todettiin, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivat maahantuojat olivat välttäneet suuren määrän tullimaksuja käyttämällä tuonnin yhteydessä tekaistuja laskuja ja virheellisiä tullausarvoilmoituksia. Komission laskelmien mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan EU:n lainsäädännön rikkomisesta seurasi marraskuun 2011 ja joulukuun 2017 välisenä aikana 2,2 miljardin euron tappiot EU:n talousarvioon (netto, eli bruttomäärä 2,7 miljardia euroa vähennettynä Yhdistyneen kuningaskunnan perimiskustannuksilla). Määrästä on maksettava myös viivästyskorkoa. Näitä määriä ei ole sisällytetty tähän vuoden 2017 tilinpäätökseen, koska ne kirjataan vasta kun tulojen kirjaamista koskevat kriteerit täyttyvät EU:n tilinpäätössääntöjen mukaisesti.

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset

Kohtaan on kirjattu pääasiassa jäsenvaltioiden ilmoittamat ja vahvistamat saamiset (tilanne 15. lokakuuta 2017) maataloustukirahaston tuensaajilta 31.12.2017. Kerrytettävissä olevat rahamäärät jaksolta, joka ulottuu edellä tarkoitetun ilmoituksen jättämisestä vuoden 2017 joulukuun 31. päivään, on arvioitu. Komissio tekee lisäksi arvion arvonalennuksesta, joka vastaa sitä osaa edunsaajien velasta, jota ei todennäköisesti saada perittyä takaisin. Arvonalennuksen kirjaaminen ei kuitenkaan merkitse sitä, että komissio luopuisi kyseisten määrien perimisestä. Oikaistuun määrään sisältyy myös 20 prosentin osuus, jonka jäsenvaltiot pidättävät hallintokustannusten kattamista varten.

2.6.1.2.   Kilpailun alalla määrättyihin sakkoihin liittyvät saamiset

Kilpailun alalla määrättyihin sakkoihin liittyvät saamiset

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Sakkoihin liittyvät saamiset bruttomäärä | 7 679 | 6 510 |
| Vähennetty maksetut määrät | (3 282 ) | (4 524 ) |
| Vähennetty arvonalentuminen | (172) | (178) |
| Yhteensä | 4 225 | 1 808 |
| Pitkäaikaiset | — | — |
| Lyhytaikaiset | 4 225 | 1 808 |

milj. euroa

31.12.2017

31.12.2016

Sakkoihin liittyvät saamiset bruttomäärä

Sakkoihin liittyvät saamiset bruttomäärä

7 679

7 679

6 510

6 510

Vähennetty maksetut määrät

Vähennetty maksetut määrät

(3 282 )

(3 282 )

(4 524 )

(4 524 )

Vähennetty arvonalentuminen

Vähennetty arvonalentuminen

(172)

(172)

(178)

(178)

Yhteensä

Yhteensä

4 225

4 225

1 808

1 808

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

—

—

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

4 225

4 225

1 808

1 808

Edellä 4 225 miljoonan euron kerrytettävissä oleva rahamäärä liittyy kilpailualan sakkoihin, joita ei ole maksettu vuoden loppuun mennessä (4 397 miljoonaa euroa) vähennettynä arvonalentumisella (172 miljoonaa euroa). Maksetut määrät liittyvät pääasiassa suoritettuihin maksuihin yrityksiltä, jotka ovat kuitenkin hakeneet muutosta tai joilla on edelleen mahdollisuus hakea EU:n tuomioistuimissa muutosta sakkopäätökseen. Ehdollinen velka esitetään, koska nämä määrät joudutaan mahdollisesti maksamaan takaisin yrityksille (ks. liitetieto 4.1.4).

4.1.4

Yritykset, joille on määrätty sakko ja jotka ovat hakeneet tai aikovat hakea muutosta, voivat joko suorittaa alustavan maksun tai toimittaa komissiolle pankkitakauksen.

On huomattava, että maksamattomista sakoista 942 miljoonaa euroa ei ollut erääntynyt 31. joulukuuta 2017 mennessä. Komissio on hyväksynyt joidenkin vuoden loppuun mennessä maksamattomien sakkojen osalta takauksia yhteensä 3 124 miljoonaa euroa (1 012 miljoonaa euroa vuonna 2016). Komissio on hyväksynyt lisätakauksia 880 miljoonan arvosta 31. joulukuuta 2017 jälkeen.

Arvonalennukset vastaavat komission tapauskohtaista arviointia maksamattomista sakkomääristä tai määristä, joita takaus ei kata, joita komissio ei odota perittävän takaisin.

Kilpailusakoista kerrytettävien määrien lisääntyminen koskee pääasiassa yhtä merkittävää (2 424 miljoonan euron) sakkoa, jonka osalta kyseiset yritykset antoivat komissiolle hyväksytyn pankkitakauksen. Sakkoa ei siis makseta ennen tuomioistuimen lopullista ratkaisua.

2.6.1.3.   Tulojäämät ja menoennakot

Tulojäämät ja menoennakot

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Rahoitusoikaisut | 1 | 9 |
| Muut tulojäämät | 327 | 64 |
| Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot | 241 | 256 |
| Yhteensä | 570 | 329 |
| Pitkäaikaiset | — | — |
| Lyhytaikaiset | 570 | 329 |

milj. euroa

31.12.2017

31.12.2016

Rahoitusoikaisut

Rahoitusoikaisut

1

1

9

9

Muut tulojäämät

Muut tulojäämät

327

327

64

64

Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

241

241

256

256

Yhteensä

Yhteensä

570

570

329

329

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

—

—

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

570

570

329

329

Muihin tulojäämiin sisältyy 271 miljoonaa euroa, jonka komissio odottaa perivänsä takaisin jäsenvaltioilta koheesiopolitiikan alalla. Perintä toteutetaan jäsenvaltioiden 15. helmikuuta 2018 mennessä toimittamien tilinpäätösten tarkastelun ja hyväksynnän perusteella. Jäsenvaltioiden tilinpäätösten hyväksymismenettely otettiin ensi kertaa käyttöön koheesioalalla ohjelmakaudelle 2014–2020.

2.6.2.   
  Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Pitkäaikaiset | | |
| Muut saatavat | 17 | 16 |
| | 17 | 16 |
| Lyhytaikaiset | | |
| Tuensaajat | 241 | 246 |
| Tuensaajilta olevien saamisten arvon alentuminen | (141) | (128) |
| Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot | 259 | 250 |
| Muut | 331 | 191 |
| | 689 | 558 |
| Yhteensä | 707 | 574 |

milj. euroa

31.12.2017

31.12.2016

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Muut saatavat

Muut saatavat

17

17

16

16

17

17

16

16

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Tuensaajat

Tuensaajat

241

241

246

246

Tuensaajilta olevien saamisten arvon alentuminen

Tuensaajilta olevien saamisten arvon alentuminen

(141)

(141)

(128)

(128)

Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

259

259

250

250

Muut

Muut

331

331

191

191

689

689

558

558

Yhteensä

Yhteensä

707

707

574

574

Edellä esitettyyn tuensaajilta olevien saamisten arvon alentumiseen sisältyy 68 miljoonan euron arvonalentuminen, joka on määritetty tapauskohtaisesti.

2.7.   VAIHTO-OMAISUUS

VAIHTO-OMAISUUS

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Tutkimusmateriaali | 45 | 54 |
| Muut | 250 | 111 |
| Yhteensä | 295 | 165 |

milj. euroa

31.12.2017

31.12.2016

Tutkimusmateriaali

Tutkimusmateriaali

45

45

54

54

Muut

Muut

250

250

111

111

Yhteensä

Yhteensä

295

295

165

165

2.8.   KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa | | 20 078 | 24 566 |
| Käyttötilit | | 152 | 127 |
| Ennakkomaksutilit | | 5 | 5 |
| Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat) | | 0 | — |
| Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit | 2.8.1 | 20 236 | 24 698 |
| Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat | 2.8.2 | 1 608 | 1 390 |
| Sakkoihin liittyvät käteisvarat | 2.8.3 | 1 234 | 1 325 |
| Muihin toimielimiin, virastoihin ja elimiin liittyvät käteisvarat | | 999 | 1 006 |
| Erityisrahastoihin liittyvät käteisvarat | | 34 | 167 |
| Yhteensä | | 24 111 | 28 585 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2017

31.12.2016

Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa

Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa

20 078

20 078

24 566

24 566

Käyttötilit

Käyttötilit

152

152

127

127

Ennakkomaksutilit

Ennakkomaksutilit

5

5

5

5

Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat)

Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat)

0

0

—

Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit

Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit

2.8.1

2.8.1

20 236

20 236

24 698

24 698

Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

2.8.2

2.8.2

1 608

1 608

1 390

1 390

Sakkoihin liittyvät käteisvarat

Sakkoihin liittyvät käteisvarat

2.8.3

2.8.3

1 234

1 234

1 325

1 325

Muihin toimielimiin, virastoihin ja elimiin liittyvät käteisvarat

Muihin toimielimiin, virastoihin ja elimiin liittyvät käteisvarat

999

999

1 006

1 006

Erityisrahastoihin liittyvät käteisvarat

Erityisrahastoihin liittyvät käteisvarat

34

34

167

167

Yhteensä

Yhteensä

24 111

24 111

28 585

28 585

2.8.1.   
  Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit ja muut määräaikaistalletukset

Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit ja muut määräaikaistalletukset

Tähän kohtaan kuuluvat varat, joita komissio säilyttää jäsenvaltioissa ja Efta-maissa olevilla pankkitileillään (valtiokonttori tai keskuspankki) tai käyttötileillä liikepankeissa, ennakkomaksutileillä tai käteiskassoissa. Kassavarojen määrä vuoden 2017 lopussa johtuu pääasiassa seuraavista syistä:

| — | Omien varojen osalta vuoden lopun saldoon sisältyy yhteensä 8,9 miljardin euron nettomäärä, joka palautetaan jäsenvaltioille vuoden 2018 alussa vuoden 2017 loppupuolella hyväksytyn lisätalousarvion mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Omien varojen osalta vuoden lopun saldoon sisältyy yhteensä 8,9 miljardin euron nettomäärä, joka palautetaan jäsenvaltioille vuoden 2018 alussa vuoden 2017 loppupuolella hyväksytyn lisätalousarvion mukaisesti.

| — | Vuonna 2017 maksettiin lopullisesti lisämäärä (0,5 miljardia euroa) sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta. Ne sisältyvät kassavarojen vuoden lopun saldoon. |
| --- | --- |

—

Vuonna 2017 maksettiin lopullisesti lisämäärä (0,5 miljardia euroa) sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta. Ne sisältyvät kassavarojen vuoden lopun saldoon.

| — | Kassavaroihin sisältyy myös 8,4 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja ja maksumäärärahoja. |
| --- | --- |

—

Kassavaroihin sisältyy myös 8,4 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja ja maksumäärärahoja.

2.8.2.   
  Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

Tässä kohdassa esitetyt määrät ovat pääasiassa muita rahavaroja, jotka komissio on antanut ulkopuolisten tahojen hoidettavaksi ja jotka käytetään EU:n talousarviosta rahoitettavien yksittäisten rahoitusvälineohjelmien rahoittamiseen (ks. liitetieto 2.4.1). Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat voidaan siis käyttää ainoastaan asianomaisessa ohjelmassa.

2.4.1

2.8.3.   
  Sakkoihin liittyvät käteisvarat

Sakkoihin liittyvät käteisvarat

Nämä käteisvarat sisältävät määrät, jotka komissio on saanut määräämiensä sakkojen perusteella sellaisissa tapauksissa, joissa asian käsittely on vielä kesken. Näitä varoja säilytetään erityisillä talletustileillä, joita ei käytetä muihin tarkoituksiin. Jos toinen osapuoli on hakenut muutosta komission päätökseen tai ei ole tiedossa, haetaanko päätökseen muutosta, sakkoa vastaava määrä esitetään ehdollisena velkana liitetiedossa 4.1.4.

4.1.4

Vuodesta 2010 komissio on hallinnoinut kaikkia alustavasti maksettuihin sakkoihin liittyviä varoja BUFI-rahastossa. Kyseiset varat sijoitetaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokiteltuihin rahoitusvälineisiin (ks. liitetieto 2.4.1).

2.4.1

VELAT

VELAT

2.9.   ELÄKKEET JA MUUT TYÖSUHDE-ETUUDET

ELÄKKEET JA MUUT TYÖSUHDE-ETUUDET

Työsuhde-etuusjärjestelmän nettovelka

Työsuhde-etuusjärjestelmän nettovelka

| milj. euroa |
| --- |
| | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä | Muut eläke-etuusjärjestelmät | Yhteinen sairausvakuu–tusjärjestelmä | 31.12.2017 Yhteensä | 31.12.2016 Yhteensä |
| Etuuspohjaiset velvoitteet | 63 951 | 1 854 | 7 756 | 73 560 | 67 664 |
| Järjestelmän varat | — | (137) | (301) | (438) | (432) |
| Nettovelka | 63 951 | 1 717 | 7 455 | 73 122 | 67 231 |

milj. euroa

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Muut eläke-etuusjärjestelmät

Yhteinen sairausvakuu–tusjärjestelmä

31.12.2017 Yhteensä

31.12.2016 Yhteensä

Etuuspohjaiset velvoitteet

Etuuspohjaiset velvoitteet

63 951

63 951

1 854

1 854

7 756

7 756

73 560

73 560

67 664

67 664

Järjestelmän varat

Järjestelmän varat

—

—

(137)

(137)

(301)

(301)

(438)

(438)

(432)

(432)

Nettovelka

Nettovelka

63 951

63 951

1 717

1 717

7 455

7 455

73 122

73 122

67 231

67 231

Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan kasvu johtuu pääasiassa Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmän nettovelan kasvusta. Nettovelan kasvun pääasiallisia syitä ovat se, että järjestelmän jäsenten saamat lisäoikeudet olivat suuremmat kuin järjestelmästä maksetut etuudet, päivitetyt vakuutusmatemaattiset oletukset sekä tietojen laadun tarkastelu. Sitä tasapainottaa osittain diskonttokoron nousu.

2.9.1.   
  Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Tämä etuuspohjainen velvoite on tarkasteltavana olevan kauden ja aikaisempien kausien työsuorituksiin perustuvien, eläkevelvoitteiden täyttämiseksi EU:lta vaadittavien odotettavissa olevien vastaisten maksujen nykyarvo. Järjestelmä on jatkuva, ja siksi kaikki järjestelmästä vuoden aikana vaaditut maksut sisällytetään EU:n talousarvioon vuosittain.

Henkilöstösääntöjen 83 artiklan mukaan eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan EU:n talousarviosta. Näitä eläkevastuita ei rahastoida, mutta jäsenvaltiot ovat sitoutuneet yhdessä rahoittamaan kyseiset etuudet. Lisäksi työelämässä olevien jäsenten peruspalkasta vähennetään pakollinen eläkemaksu, joka on nykyään 9,8 prosenttia. Nämä maksuosuudet ovat varainhoitovuoden talousarviotuloja, joilla rahoitetaan osaltaan EU:n yleisiä menoja – ks. myös liitetieto 3.6.

3.6

Eläkejärjestelmän vastuita arvioitiin 31. joulukuuta 2017 henkilöstön ja eläkkeellä olevan henkilöstön määrän sekä kyseisenä päivänä voimassa olleiden henkilöstösääntöjen perusteella. Arviointi tehtiin kansainvälisen tilinpäätösstandardin IPSAS 25 (ja näin ollen myös EU:n tilinpäätössäännön nro 12) mukaisesti. Kuten jo vuoden 2016 tilinpäätöksessä todettiin, komission asiasta vastaavat yksiköt toteuttivat edelleen vuoden 2017 aikana toimia, joilla vahvistetaan tiedonkeruumenetelmiä ja näin myös perustana olevien tietojen laatua. Parannuksia on saatu aikaan, ja ne näkyvät työsuhde-etuuksiin liittyvän velan määrässä. Työ jatkuu edelleen.

EU:n IPSAS-standardin 39 perusteella päivitetty tilinpäätössääntö nro 12 tulee voimaan vuonna 2018. Muutosten mahdollinen vaikutus näkyy vuoden 2018 tilinpäätöksessä.

2.9.2.   
  Muut eläke-etuusjärjestelmät

Muut eläke-etuusjärjestelmät

Tämä kohta sisältää komission, unionin tuomioistuimen (ja yleisen tuomioistuimen) ja tilintarkastustuomioistuimen nykyisten ja entisten jäsenten sekä neuvoston pääsihteerien, Euroopan oikeusasiamiesten, Euroopan tietosuojavaltuutettujen ja Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen jäsenten eläkevastuut. Tähän kohtaan on sisällytetty myös Euroopan parlamentin jäsenten eläkevastuut.

2.9.3.   
  Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Edellä mainittujen eläke-etuusjärjestelmien lisäksi määritetään arvioitu vastuu, joka EU:lla on yhteisessä sairausvakuutusjärjestelmässä terveydenhuollon kustannuksista, jotka on maksettava työsuhteen jälkeiseltä ajalta (vähennettynä työntekijöiden omalla maksuosuudellaan). Tämän velan laskennassa otetaan EU:n tilinpäätössäännön nro 12 perusteella huomioon koko aktiivinen palveluksessaoloaika. Kirjanpitosäännön nro 12 IPSAS-standardin 39 mukainen päivitys tulee voimaan vuodesta 2018 alkaen ja saattaa vaikuttaa menetelmään.

Työntekijöiden etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvon muutos

Työntekijöiden etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvon muutos

Etuuspohjaisen velvoitteen nykyarvo on tarkasteltavana olevan kauden ja aikaisempien kausien työsuorituksiin perustuvan velvoitteen täyttämiseksi vaadittavien, odotettavissa olevien vastaisten maksujen diskontattu arvo, josta ei ole vähennetty järjestelyyn kuuluvia varoja.

Seuraavassa analysoidaan etuuspohjaisen velvoitteen muutosta varainhoitovuonna:

| milj. euroa |
| --- |
| | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä | Muut eläke-etuus–järjestelmät | Yhteinen sairausvakuu–tusjärjestelmä | Yhteensä |
| Nykyarvo 31.12.2016 | 58 746 | 1 882 | 7 036 | 67 664 |
| Kauden työsuoritukseen perustuva meno | 2 637 | 87 | 266 | 2 990 |
| Korkomenot | 1 148 | 29 | 134 | 1 311 |
| Vakuutusmatemaattiset (voitot) ja tappiot, netto | 3 616 | (86) | 394 | 3 924 |
| Jäsenten rahoitusosuudet | — | — | 21 | 21 |
| Maksetut etuudet | (1 417 ) | (61) | (94) | (1 572 ) |
| Eläkkeistä perittävistä veroista johtuva velan lisäys/(vähennys) | (778) | 1 | — | (777) |
| Nykyarvo 31.12.2017 | 63 951 | 1 854 | 7 756 | 73 560 |

milj. euroa

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Muut eläke-etuus–järjestelmät

Yhteinen sairausvakuu–tusjärjestelmä

Yhteensä

Nykyarvo 31.12.2016

Nykyarvo 31.12.2016

58 746

58 746

1 882

1 882

7 036

7 036

67 664

67 664

Kauden työsuoritukseen perustuva meno

Kauden työsuoritukseen perustuva meno

2 637

2 637

87

87

266

266

2 990

2 990

Korkomenot

Korkomenot

1 148

1 148

29

29

134

134

1 311

1 311

Vakuutusmatemaattiset (voitot) ja tappiot, netto

Vakuutusmatemaattiset (voitot) ja tappiot, netto

3 616

3 616

(86)

(86)

394

394

3 924

3 924

Jäsenten rahoitusosuudet

Jäsenten rahoitusosuudet

—

—

21

21

21

21

Maksetut etuudet

Maksetut etuudet

(1 417 )

(1 417 )

(61)

(61)

(94)

(94)

(1 572 )

(1 572 )

Eläkkeistä perittävistä veroista johtuva velan lisäys/(vähennys)

Eläkkeistä perittävistä veroista johtuva velan lisäys/(vähennys)

(778)

(778)

1

1

—

(777)

(777)

Nykyarvo 31.12.2017

Nykyarvo 31.12.2017

63 951

63 951

1 854

1 854

7 756

7 756

73 560

73 560

Kauden työsuoritukseen perustuvat menot muodostuvat etuuspohjaisen velvoitteen nykyarvon kasvusta, joka johtuu järjestelmän nykyisten jäsenten työsuorituksesta kauden aikana.

Korkomenot muodostuvat etuuspohjaisen velvoitteen nykyarvon kasvusta varainhoitovuoden aikana, koska etuuksien suorittaminen on yhtä kautta lähempänä.

Nettomääräiset vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot sisältävät:

| — | kokemusperäiset tarkistukset (vuotta 2017 koskevien edellisten vakuutusmatemaattisten oletusten ja vuoden 2017 toteutumien välisten erojen vaikutukset); ja |
| --- | --- |

—

kokemusperäiset tarkistukset (vuotta 2017 koskevien edellisten vakuutusmatemaattisten oletusten ja vuoden 2017 toteutumien välisten erojen vaikutukset); ja

| — | vakuutusmatemaattisten oletusten, kuten taloudellisten oletusten (esim. ennustettujen tulevien palkankorotusten) ja demografisten muutosten (esim. kuolleisuuden) vaikutukset. Näitä oletuksia päivitetään säännöllisesti, jotta ne vastaavat muutoksia niiden perustana olevassa tilanteessa. |
| --- | --- |

—

vakuutusmatemaattisten oletusten, kuten taloudellisten oletusten (esim. ennustettujen tulevien palkankorotusten) ja demografisten muutosten (esim. kuolleisuuden) vaikutukset. Näitä oletuksia päivitetään säännöllisesti, jotta ne vastaavat muutoksia niiden perustana olevassa tilanteessa.

Etuudet (esimerkiksi eläkkeet tai terveydenhoitomenojen korvaukset) maksetaan vuoden aikana järjestelmän sääntöjen mukaisesti. Nämä maksetut etuudet vähentävät etuuspohjaisen velvoitteen määrää, koska niitä ei makseta enää tulevaisuudessa.

Vakuutusmatemaattiset oletukset – Työsuhde-etuudet

Vakuutusmatemaattiset oletukset – Työsuhde-etuudet

Seuraavassa esitetään tärkeimmät vakuutusmatemaattiset oletukset, joita käytetään määritettäessä EU:n kahden tärkeimmän työsuhde-etuusjärjestelmän arvoa

| | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä |
| --- | --- | --- |
| 2017 | | |
| Nimellinen diskonttokorko | 1,9  % | 2,0  % |
| Ennustettu inflaatiovauhti | 1,5  % | 1,6  % |
| Reaalinen diskonttokorko | 0,4  % | 0,4  % |
| Palkankorotusten ennustettu taso | 1,8  % | 1,7  % |
| Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat | — | 3,0  % |
| Eläkeikä | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2016 | | |
| Nimellinen diskonttokorko | 1,7  % | 1,9  % |
| Ennustettu inflaatiovauhti | 1,4  % | 1,5  % |
| Reaalinen diskonttokorko | 0,3  % | 0,4  % |
| Palkankorotusten ennustettu taso | 1,2  % | 1,1  % |
| Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat | — | 3,0  % |
| Eläkeikä | 63/64/66 | 63/64/66 |

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

2017

2017

Nimellinen diskonttokorko

Nimellinen diskonttokorko

1,9  %

1,9  %

2,0  %

2,0  %

Ennustettu inflaatiovauhti

Ennustettu inflaatiovauhti

1,5  %

1,5  %

1,6  %

1,6  %

Reaalinen diskonttokorko

Reaalinen diskonttokorko

0,4  %

0,4  %

0,4  %

0,4  %

Palkankorotusten ennustettu taso

Palkankorotusten ennustettu taso

1,8  %

1,8  %

1,7  %

1,7  %

Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat

Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat

—

—

3,0  %

3,0  %

Eläkeikä

Eläkeikä

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2016

2016

Nimellinen diskonttokorko

Nimellinen diskonttokorko

1,7  %

1,7  %

1,9  %

1,9  %

Ennustettu inflaatiovauhti

Ennustettu inflaatiovauhti

1,4  %

1,4  %

1,5  %

1,5  %

Reaalinen diskonttokorko

Reaalinen diskonttokorko

0,3  %

0,3  %

0,4  %

0,4  %

Palkankorotusten ennustettu taso

Palkankorotusten ennustettu taso

1,2  %

1,2  %

1,1  %

1,1  %

Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat

Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat

—

—

3,0  %

3,0  %

Eläkeikä

Eläkeikä

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

Kuolleisuus perustuu EU:n virkamiesten elinaikataulukkoon – EULT 2018 (vuonna 2016 kansainvälinen virkamiesten elinaikataulukko – vuoden 2013 kansainvälinen virkamiesten elinaikataulukko).

Nimellinen diskonttokorko on määritetty euromääräisten nollakorkoisten joukkovelkakirjalainojen arvon mukaan (maturiteetti on 20 vuotta joulukuusta 2017 unionin virkamiesten eläkejärjestelmässä ja 25 vuotta yhteisessä sairausvakuutusjärjestelmässä). Inflaatiovauhti on ennustettu inflaatiovauhti vastaavan ajanjakson aikana. Se on määritettävä empiirisesti käyttäen perustana eurooppalaisten rahoitusmarkkinoiden indeksisidonnaisiin joukkovelkakirjalainoihin pohjautuvia arvioita. Reaalisen diskonttokoron laskennassa käytetään nimellistä diskonttokorkoa ja ennustettua pitkän aikavälin inflaatiovauhtia.

Järjestelmän varojen nykyarvon muutos

Järjestelmän varojen nykyarvon muutos

| milj. euroa |
| --- |
| | Muut eläke-etuusjärjestelmät | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä | Yhteensä |
| Nykyarvo 31.12.2016 | 139 | 293 | 432 |
| Järjestelmän varojen nettomuutos | (2) | 8 | 6 |
| Nykyarvo 31.12.2017 | 137 | 301 | 438 |

milj. euroa

Muut eläke-etuusjärjestelmät

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Yhteensä

Nykyarvo 31.12.2016

Nykyarvo 31.12.2016

139

139

293

293

432

432

Järjestelmän varojen nettomuutos

Järjestelmän varojen nettomuutos

(2)

(2)

8

8

6

6

Nykyarvo 31.12.2017

Nykyarvo 31.12.2017

137

137

301

301

438

438

5 vuoden trendi

5 vuoden trendi

| milj. euroa |
| --- |
| | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvä velka | 46 818 | 58 616 | 63 814 | 67 231 | 73 122 |

milj. euroa

2013

2014

2015

2016

2017

Työsuhde-etuuksiin liittyvä velka

Työsuhde-etuuksiin liittyvä velka

46 818

46 818

58 616

58 616

63 814

63 814

67 231

67 231

73 122

73 122

Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan merkittävä kasvu viiden vuoden aikana selittyy suurelta osin sillä, että tulevien rahavirtojen diskonttauksessa käytettävä reaalinen diskonttokorko on laskenut. Tämä lasku liittyy taloudellisiin olosuhteisiin, erityisesti korkojen laskuun. Esimerkiksi EU:n virkamiesten tärkeimmässä eläkejärjestelmässä käytettävä reaalinen diskonttokorko laski vuoden 2013 lopun 1,8 prosentista 0,4 prosenttiin vuoden 2017 lopussa.

Tuotto- ja kululaskelmaan kirjatut määrät

Tuotto- ja kululaskelmaan kirjatut määrät

| milj. euroa |
| --- |
| | Euroopan unionin virkamiesten eläke–järjestelmä | Muut eläke-etuus–järjestelmät | Yhteinen sairaus–vakuutus–järjestelmä | Yhteensä |
| 2017 | | | | |
| Kauden työsuoritukseen perustuva meno | 2 360 | 89 | 266 | 2 715 |
| Korkomenot | 1 027 | 29 | 134 | 1 190 |
| Aiempaan työsuoritukseen perustuva meno | — | — | — | — |
| Järjestelmän varojen muutos | — | (15) | (81) | (96) |
| Henkilöstö- ja eläkekulut | 3 387 | 103 | 318 | 3 808 |
| Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot | 3 236 | (86) | 394 | 3 544 |
| Kirjattu yhteensä | 6 623 | 17 | 712 | 7 353 |

milj. euroa

Euroopan unionin virkamiesten eläke–järjestelmä

Muut eläke-etuus–järjestelmät

Yhteinen sairaus–vakuutus–järjestelmä

Yhteensä

2017

2017

Kauden työsuoritukseen perustuva meno

Kauden työsuoritukseen perustuva meno

2 360

2 360

89

89

266

266

2 715

2 715

Korkomenot

Korkomenot

1 027

1 027

29

29

134

134

1 190

1 190

Aiempaan työsuoritukseen perustuva meno

Aiempaan työsuoritukseen perustuva meno

—

—

—

—

Järjestelmän varojen muutos

Järjestelmän varojen muutos

—

(15)

(15)

(81)

(81)

(96)

(96)

Henkilöstö- ja eläkekulut

Henkilöstö- ja eläkekulut

3 387

3 387

103

103

318

318

3 808

3 808

Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot

Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot

3 236

3 236

(86)

(86)

394

394

3 544

3 544

Kirjattu yhteensä

Kirjattu yhteensä

6 623

6 623

17

17

712

712

7 353

7 353

Yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän herkkyys muutoksille

Yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän herkkyys muutoksille

Yhden prosenttiyksikön muutoksella terveydenhuoltomenojen ennustetussa kehityksessä olisi seuraavat vaikutukset:

| milj. euroa |
| --- |
| | Yhden prosenttiyksikön kasvu | Yhden prosenttiyksikön väheneminen |
| Kauden nettomääräiset työsuhteen jälkeiset terveydenhoitomenot: työsuoritukseen perustuvien menojen ja korkomenojen yhteismäärä | 166 | (141) |
| Työsuhteen päättymisen jälkeisestä etuudesta johtuva terveydenhoitomenoja koskeva kertynyt velvoite | 2 538 | (1 867 ) |

milj. euroa

Yhden prosenttiyksikön kasvu

Yhden prosenttiyksikön väheneminen

Kauden nettomääräiset työsuhteen jälkeiset terveydenhoitomenot: työsuoritukseen perustuvien menojen ja korkomenojen yhteismäärä

Kauden nettomääräiset työsuhteen jälkeiset terveydenhoitomenot: työsuoritukseen perustuvien menojen ja korkomenojen yhteismäärä

166

166

(141)

(141)

Työsuhteen päättymisen jälkeisestä etuudesta johtuva terveydenhoitomenoja koskeva kertynyt velvoite

Työsuhteen päättymisen jälkeisestä etuudesta johtuva terveydenhoitomenoja koskeva kertynyt velvoite

2 538

2 538

(1 867 )

(1 867 )

2.10.   VARAUKSET

VARAUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä 31.12.2016 | Lisä–varaukset | Käyttämättä olevat peruutetut määrät | Käytetyt määrät | Luokkien väliset siirrot | Arvioiden muutos | Määrä 31.12.2017 |
| Oikeustapaukset: | | | | | | | |
| maatalous | 149 | 49 | (26) | (122) | — | — | 49 |
| koheesio | 217 | 2 | — | (198) | — | — | 20 |
| muut | 102 | 21 | (3) | (2) | — | 3 | 120 |
| Ydinlaitosten purkaminen | 1 113 | — | — | (32) | — | 853 | 1 934 |
| Rahoitus–varaukset | 880 | 378 | (46) | (94) | — | (3) | 1 115 |
| Sakot | 23 | 7 | (4) | — | — | — | 27 |
| Muut | 127 | 191 | (39) | (8) | — | 1 | 272 |
| Yhteensä | 2 611 | 648 | (118) | (456) | — | 853 | 3 538 |
| Pitkäaikaiset | 1 936 | 440 | (30) | (128) | (194) | 856 | 2 880 |
| Lyhytaikaiset | 675 | 208 | (88) | (328) | 194 | (3) | 659 |

milj. euroa

Määrä 31.12.2016

Lisä–varaukset

Käyttämättä olevat peruutetut määrät

Käytetyt määrät

Luokkien väliset siirrot

Arvioiden muutos

Määrä 31.12.2017

Oikeustapaukset:

Oikeustapaukset:

maatalous

maatalous

149

149

49

49

(26)

(26)

(122)

(122)

—

—

—

49

49

koheesio

koheesio

217

217

2

2

—

(198)

(198)

—

—

—

20

20

muut

muut

102

102

21

21

(3)

(3)

(2)

(2)

—

—

3

3

120

120

Ydinlaitosten purkaminen

Ydinlaitosten purkaminen

1 113

1 113

—

—

(32)

(32)

—

853

853

1 934

1 934

Rahoitus–varaukset

Rahoitus–varaukset

880

880

378

378

(46)

(46)

(94)

(94)

—

(3)

(3)

1 115

1 115

Sakot

Sakot

23

23

7

7

(4)

(4)

—

—

—

27

27

Muut

Muut

127

127

191

191

(39)

(39)

(8)

(8)

—

1

1

272

272

Yhteensä

Yhteensä

2 611

2 611

648

648

(118)

(118)

(456)

(456)

—

853

853

3 538

3 538

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

1 936

1 936

440

440

(30)

(30)

(128)

(128)

(194)

(194)

856

856

2 880

2 880

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

675

675

208

208

(88)

(88)

(328)

(328)

194

194

(3)

(3)

659

659

Varaukset ovat aiempiin tapahtumiin liittyviä määriä, jotka on todennäköisesti maksettava EU:n talousarviosta tulevaisuudessa.

Oikeustapaukset

Oikeustapaukset

Tässä kohdassa esitetään arvio käsiteltävinä oleviin oikeustapauksiin liittyvistä määristä, jotka todennäköisesti tulevat maksettaviksi vuoden lopun jälkeen.

Ydinlaitosten purkaminen

Ydinlaitosten purkaminen

Varauksen perustetta päivitettiin vuonna 2017 Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) ydinlaitosten käytöstäpoistoa ja jätehuoltoa koskevan strategian (D&WM-ohjelma) vuoden 2017 päivityksen mukaiseksi. Strategian sekä määräraha- ja henkilöstötarpeen tarkistus toteutettiin yhdessä riippumattoman D&WMP-asiantuntijaryhmän kanssa. Päivitys perustuu huomautuksiin, jotka ulkopuoliset asiantuntijat tekivät tarkastettuaan JRC:n D&WM-ohjelman vuonna 2012, sekä JRC:n purkamista koskevan sisäisen tarkastuksen yhteydessä vuonna 2015 esitettyihin suosituksiin. Se on paras saatavilla oleva arvio määräraha- ja henkilöstötarpeesta JRC:n Ispran, Geelin, Karlsruhen ja Pettenin laitosten purkamisen loppuunsaattamiseksi.

Varaukseen tehtiin EU:n tilinpäätössääntöjen mukaisesti inflaatiokorjaus, minkä jälkeen se diskontattiin nettomääräiseen nykyarvoonsa (käyttämällä euromääräistä swap-käyrän korkoa). Varauksen arvoksi 31. joulukuuta 2017 saatiin näin yhteensä 1 934 miljoonaa euroa. Tämä kokonaismäärä jaetaan osuuteen, joka todennäköisesti käytetään vuonna 2018 (30 miljoonaa euroa), ja osuuteen, joka käytetään myöhemmin (1 904 miljoonaa euroa). Tämä 821 miljoonan lisäys verrattuna arvoon 31. joulukuuta 2016 johtuu pääasiassa aikataulun pidennyksestä (nyt noin 40 vuotta, aiemmin noin 20 vuotta).

On huomattava, että merkittävät epävarmuudet, jotka liittyvät ydinlaitosten purkamisen pitkän aikavälin suunnitteluun, voivat vaikuttaa arvioon, ja määrä voi nousta merkittävästi tulevaisuudessa. Suurimmat epävarmuustekijät liittyvät purettujen laitosten lopulliseen vaiheeseen, ydinmateriaaliin, jätehuollon ja loppukäsittelyn näkökohtiin, epätäydellisiin tai puuttuviin kansallisiin sääntelykehyksiin, monimutkaisiin ja aikaavieviin lisensointimenettelyihin sekä käytöstäpoistomarkkinoiden tulevaan kehitykseen.

Rahoitusvaraukset

Rahoitusvaraukset

Tähän kohtaan on merkitty varaukset, jotka perustuvat arvioituihin tappioihin eri rahoitusvälineistä myönnetyistä takauksista, jotka valtuutetut yhteisöt voivat myöntää omissa nimissään EU:n puolesta ja EU:n riskillä. Takauksiin liittyvä EU:n rahoitusriski on kuitenkin rajattu ja rahoitusvarat rahoitetaan asteittain kattamaan tulevat vakuuteen perustuvien maksujen vaatimukset. Tähän kohtaan sisältyvät myös varaukset EIP:n ulkoisen lainanantovaltuutensa puitteissa takaamien Syyrialle myönnettyjen lainojen osalta, jotka EU on siis taannut ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston avulla. Pitkäaikaiset rahoitusvaraukset on diskontattu niiden nettomääräiseen nykyarvoon

Rahoitusvarausten kasvu liittyy Horisontti 2020- ja COSME-takausvälineiden lisääntyneeseen käyttöön.

2.11.   RAHOITUSVELAT

RAHOITUSVELAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Pitkäaikaiset rahoitusvelat | | | |
| Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat | 2.11.1 | 50 061 | 55 067 |
| Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat | 2.11.2 | 2 | — |
| | | 50 063 | 55 067 |
| Lyhytaikaiset rahoitusvelat | | | |
| Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat | 2.11.1 | 6 850 | 2 283 |
| Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat | 2.11.2 | — | 1 |
| | | 6 850 | 2 284 |
| Yhteensä | | 56 913 | 57 351 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2017

31.12.2016

Pitkäaikaiset rahoitusvelat

Pitkäaikaiset rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

2.11.1

2.11.1

50 061

50 061

55 067

55 067

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

2.11.2

2.11.2

2

2

—

50 063

50 063

55 067

55 067

Lyhytaikaiset rahoitusvelat

Lyhytaikaiset rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

2.11.1

2.11.1

6 850

6 850

2 283

2 283

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

2.11.2

2.11.2

—

1

1

6 850

6 850

2 284

2 284

Yhteensä

Yhteensä

56 913

56 913

57 351

57 351

2.11.1.   
  Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat | 2.11.1.1 | 54 841 | 55 128 |
| Muut rahoitusvelat | 2.11.1.2 | 2 070 | 2 222 |
| Yhteensä | | 56 911 | 57 350 |
| Pitkäaikaiset | | 50 061 | 55 067 |
| Lyhytaikaiset | | 6 850 | 2 283 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2017

31.12.2016

Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat

Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat

2.11.1.1

2.11.1.1

54 841

54 841

55 128

55 128

Muut rahoitusvelat

Muut rahoitusvelat

2.11.1.2

2.11.1.2

2 070

2 070

2 222

2 222

Yhteensä

Yhteensä

56 911

56 911

57 350

57 350

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

50 061

50 061

55 067

55 067

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

6 850

6 850

2 283

2 283

2.11.1.1.   Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat

Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat

| milj. euroa |
| --- |
| | ERVM | Maksu–tasetuki | Makro–talou–dellinen rahoitus–apu | Euratom-lainat | Selvitystilassa oleva EHTY | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2016 | 47 456 | 4 272 | 2 964 | 252 | 184 | 55 128 |
| Uudet lainat | — | — | 1 013 | 50 | — | 1 063 |
| Takaisinmaksut | — | (1 150 ) | (58) | (52) | (76) | (1 336 ) |
| Valuuttakurssierot | — | — | — | (1) | (7) | (8) |
| Kirjanpitoarvon muutokset | 0 | (8) | 5 | — | (4) | (7) |
| Yhteensä 31.12.2017 | 47 456 | 3 114 | 3 924 | 250 | 97 | 54 841 |
| Pitkäaikaiset | 42 300 | 1 700 | 3 846 | 203 | 93 | 48 141 |
| Lyhytaikaiset | 5 156 | 1 414 | 78 | 47 | 5 | 6 700 |

milj. euroa

ERVM

Maksu–tasetuki

Makro–talou–dellinen rahoitus–apu

Euratom-lainat

Selvitystilassa oleva EHTY

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2016

Yhteensä 31.12.2016

47 456

47 456

4 272

4 272

2 964

2 964

252

252

184

184

55 128

55 128

Uudet lainat

Uudet lainat

—

—

—

1 013

1 013

50

50

—

1 063

1 063

Takaisinmaksut

Takaisinmaksut

—

—

(1 150 )

(1 150 )

(58)

(58)

(52)

(52)

(76)

(76)

(1 336 )

(1 336 )

Valuuttakurssierot

Valuuttakurssierot

—

—

—

(1)

(1)

(7)

(7)

(8)

(8)

Kirjanpitoarvon muutokset

Kirjanpitoarvon muutokset

0

0

(8)

(8)

5

5

—

(4)

(4)

(7)

(7)

Yhteensä 31.12.2017

Yhteensä 31.12.2017

47 456

47 456

3 114

3 114

3 924

3 924

250

250

97

97

54 841

54 841

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

42 300

42 300

1 700

1 700

3 846

3 846

203

203

93

93

48 141

48 141

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

5 156

5 156

1 414

1 414

78

78

47

47

5

5

6 700

6 700

Ottolainaus sisältää pääasiassa velkakirjalainat, joiden määrä on 54 674 miljoonaa euroa (54 951 miljoonaa euroa vuonna 2016). Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta.

Selvitystilassa olevaa EHTYä lukuun ottamatta edellä mainittujen lainojen takaisinmaksun takaajina ovat viime kädessä EU:n talousarvio (ks. liitetieto 4.1.2) ja kukin jäsenvaltio.

4.1.2

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| --- | --- | --- |
| Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat | 0 % — 4,54  % | 0 % — 4,54  % |
| Euratom-lainat | 0 % — 5,68  % | 0 % — 5,68  % |
| Maksutaselainat | 2,88  % — 3,38  % | 2,37  % — 3,37  % |
| Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) | 0,62  % — 3,75  % | 0,62  % — 3,75  % |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 6,91  % — 8,97  % | 6,92  % — 9,78  % |

31.12.2017

31.12.2016

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

Euratom-lainat

Euratom-lainat

0 % — 5,68  %

0 % — 5,68  %

0 % — 5,68  %

0 % — 5,68  %

Maksutaselainat

Maksutaselainat

2,88  % — 3,38  %

2,88  % — 3,38  %

2,37  % — 3,37  %

2,37  % — 3,37  %

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

6,91  % — 8,97  %

6,91  % — 8,97  %

6,92  % — 9,78  %

6,92  % — 9,78  %

2.11.1.2.   Muut rahoitusvelat

Muut rahoitusvelat

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Pitkäaikaiset | | |
| Rahoitusleasingvelat | 1 456 | 1 545 |
| Erissä maksettavat rakennukset | 305 | 329 |
| Muut | 159 | 160 |
| | 1 920 | 2 034 |
| Lyhytaikaiset | | |
| Rahoitusleasingvelat | 89 | 84 |
| Erissä maksettavat rakennukset | 24 | 22 |
| Takaisin maksettavat sakot | 13 | 25 |
| Muut | 24 | 58 |
| | 150 | 189 |
| Yhteensä | 2 070 | 2 222 |

milj. euroa

31.12.2017

31.12.2016

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Rahoitusleasingvelat

Rahoitusleasingvelat

1 456

1 456

1 545

1 545

Erissä maksettavat rakennukset

Erissä maksettavat rakennukset

305

305

329

329

Muut

Muut

159

159

160

160

1 920

1 920

2 034

2 034

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Rahoitusleasingvelat

Rahoitusleasingvelat

89

89

84

84

Erissä maksettavat rakennukset

Erissä maksettavat rakennukset

24

24

22

22

Takaisin maksettavat sakot

Takaisin maksettavat sakot

13

13

25

25

Muut

Muut

24

24

58

58

150

150

189

189

Yhteensä

Yhteensä

2 070

2 070

2 222

2 222

Rahoitusleasingvelat

Rahoitusleasingvelat

| milj. euroa |
| --- |
| Erän kuvaus | Vastaisuudessa maksettavat määrät |
| Erääntymi–seen < 1 vuosi | Erääntymi–seen 1-5 vuotta | Erääntymi–seen > 5 vuotta | Velat yhteensä |
| Maa-alueet ja rakennukset | 85 | 424 | 1 023 | 1 532 |
| Muut aineelliset hyödykkeet | 4 | 9 | — | 13 |
| Yhteensä 31.12.2017 | 89 | 433 | 1 023 | 1 545 |
| Koron osuus | 69 | 249 | 247 | 565 |
| Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2017 | 158 | 682 | 1 271 | 2 111 |
| Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2016 | 156 | 678 | 1 439 | 2 274 |

milj. euroa

Erän kuvaus

Vastaisuudessa maksettavat määrät

Erääntymi–seen < 1 vuosi

Erääntymi–seen 1-5 vuotta

Erääntymi–seen > 5 vuotta

Velat yhteensä

Maa-alueet ja rakennukset

Maa-alueet ja rakennukset

85

85

424

424

1 023

1 023

1 532

1 532

Muut aineelliset hyödykkeet

Muut aineelliset hyödykkeet

4

4

9

9

—

13

13

Yhteensä 31.12.2017

Yhteensä 31.12.2017

89

89

433

433

1 023

1 023

1 545

1 545

Koron osuus

Koron osuus

69

69

249

249

247

247

565

565

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2017

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2017

158

158

682

682

1 271

1 271

2 111

2 111

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2016

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2016

156

156

678

678

1 439

1 439

2 274

2 274

Edellä mainitut leasingiin ja rakennuksiin liittyvät määrät on rahoitettava tulevista talousarvioista.

2.11.2.   
  Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

| milj. euroa |
| --- |
| Johdannaistyyppi | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Nimellisarvo | Käypä arvo | Nimellisarvo | Käypä arvo |
| Valuuttatermiinisopimus | — | — | 101 | 1 |
| Ulkomaanvaluutan määräiset optiot (put spread) | 9 | 2 | — | — |
| Yhteensä | 9 | 2 | 101 | 1 |
| Pitkäaikaiset | 9 | 2 | — | — |
| Lyhytaikaiset | — | — | 101 | 1 |

milj. euroa

Johdannaistyyppi

31.12.2017

31.12.2016

Nimellisarvo

Käypä arvo

Nimellisarvo

Käypä arvo

Valuuttatermiinisopimus

Valuuttatermiinisopimus

—

—

101

101

1

1

Ulkomaanvaluutan määräiset optiot (put spread)

Ulkomaanvaluutan määräiset optiot (put spread)

9

9

2

2

—

—

Yhteensä

Yhteensä

9

9

2

2

101

101

1

1

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

9

9

2

2

—

—

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

—

—

101

101

1

1

EU:lla on 31. joulukuuta 2017 johdannaissopimus (ulkomaanvaluutan määräinen optio – put spread -optio), jolla se kattaa rahoituslaitosten Ukrainan pk-yrityksille rahoituksen saatavuuden vahvistamiseksi sekä lainaehtojen houkuttavuuden parantamiseksi Ukrainassa myöntämiin lainoihin liittyvän ulkomaanvaluutan (UAH) devalvoinnin. Sopimusehtojen mukaan EU antaa kumppaneilleen mahdollisuuden hakea kunkin tukikelpoisen lainan osalta enintään EU:n 30 prosentin maksuosuutta, jos Ukrainan hryvnia devalvoidaan suhteessa euroon.

Joulukuun 31. päivänä 2017 kaikki tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat luokiteltiin käyvän arvon hierarkiassa tasolle 2 (arvostus perustuu muihin todettavissa oleviin tietoihin kuin noteerattuihin hintoihin).

2.11.3.   
  Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

EIP:n ESIR:in infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan puitteissa (IIW) maksaman velkasalkun ESIR-takuu merkitään rahoitusvakuuksiin liittyväksi velaksi. ESIR-rahaston rahoitusvakuuksiin liittyvien velkojen määrä oli nolla euroa 31. joulukuuta 2017, koska takauksen perusteella saatavat määrät ylittävät odotetut tappiot (ks. liitetieto 4.1.1).

4.1.1

2.12.   MUUT LYHYTAIKAISET VELAT

MUUT LYHYTAIKAISET VELAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Bruttomäärä | Oikai- sut | Nettomäärä 31.12.2017 | Bruttomäärä | Oikai- sut | Nettomäärä 31.12.2016 |
| Maksupyynnöt ja laskut, jotka on saatu: | | | | | | |
| Jäsenvaltioilta | | | | | | |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | 481 | — | 481 | 500 | (34) | 467 |
| EAKR ja koheesiorahasto | 12 602 | (883) | 11 719 | 10 663 | (793) | 9 871 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 4 183 | (264) | 3 919 | 4 145 | (95) | 4 050 |
| Muut | 746 | (280) | 466 | 793 | (47) | 747 |
| Yksityisiltä yrityksiltä ja julkisyhteisöiltä | 1 563 | (144) | 1 419 | 1 677 | (169) | 1 507 |
| Saadut maksupyynnöt ja laskut yhteensä | 19 574 | (1 571 ) | 18 004 | 17 779 | (1 138 ) | 16 641 |
| Maataloustukirahasto | 11 534 | — | 11 534 | 12 193 | — | 12 193 |
| Omiin varoihin liittyvät velat | 8 836 | — | 8 836 | 10 441 | — | 10 441 |
| Muut | 341 | — | 341 | 364 | — | 364 |
| Muut | 333 | — | 333 | 364 | — | 364 |
| Yhteensä | 40 618 | (1 571 ) | 39 048 | 41 142 | (1 138 ) | 40 005 |

milj. euroa

Bruttomäärä

Oikai- sut

Nettomäärä 31.12.2017

Bruttomäärä

Oikai- sut

Nettomäärä 31.12.2016

Maksupyynnöt ja laskut, jotka on saatu:

Maksupyynnöt ja laskut, jotka on saatu:

Jäsenvaltioilta

Jäsenvaltioilta

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

481

481

—

—

481

481

500

500

(34)

(34)

467

467

EAKR ja koheesiorahasto

EAKR ja koheesiorahasto

12 602

12 602

(883)

(883)

11 719

11 719

10 663

10 663

(793)

(793)

9 871

9 871

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

4 183

4 183

(264)

(264)

3 919

3 919

4 145

4 145

(95)

(95)

4 050

4 050

Muut

Muut

746

746

(280)

(280)

466

466

793

793

(47)

(47)

747

747

Yksityisiltä yrityksiltä ja julkisyhteisöiltä

Yksityisiltä yrityksiltä ja julkisyhteisöiltä

1 563

1 563

(144)

(144)

1 419

1 419

1 677

1 677

(169)

(169)

1 507

1 507

Saadut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

Saadut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

19 574

19 574

(1 571 )

(1 571 )

18 004

18 004

17 779

17 779

(1 138 )

(1 138 )

16 641

16 641

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

11 534

11 534

—

—

11 534

11 534

12 193

12 193

—

—

12 193

12 193

Omiin varoihin liittyvät velat

Omiin varoihin liittyvät velat

8 836

8 836

—

—

8 836

8 836

10 441

10 441

—

—

10 441

10 441

Muut

Muut

341

341

—

—

341

341

364

364

—

—

364

364

Muut

Muut

333

333

—

—

333

333

364

364

—

—

364

364

Yhteensä

Yhteensä

40 618

40 618

(1 571 )

(1 571 )

39 048

39 048

41 142

41 142

(1 138 )

(1 138 )

40 005

40 005

Muihin lyhytaikaisiin velkoihin sisältyy saatuja laskuja ja menoilmoituksia, joita ei ole vielä maksettu vuoden loppuun mennessä. Ne kirjataan alun perin laskun/menoilmoituksen vastaanoton yhteydessä esitetyn määrän suuruisiksi. Muita lyhytaikaisia velkoja oikaistaan vastaamaan kustannusten tarkastuksen jälkeen hyväksyttyjä määriä ja tilikautta päätettäessä tukikelpoisiksi arvioituja määriä. Määrät, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia, esitetään kohdassa ”Oikaisut”. Suurimmat määrät liittyvät rakennetoimiin.

Yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa, jota sovelletaan rakennerahastoihin (EAKR ja Euroopan sosiaalirahasto), koheesiorahastoon ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoon, säädetään ohjelmakauden 2014–2020 osalta, että EU:n talousarviota suojataan pidättämällä välimaksuista järjestelmällisesti 10 prosenttia. Valvontasykli päättyy tilivuoden (1. heinäkuuta – 30. kesäkuuta) päättymistä seuraavan vuoden helmikuussa hallintoviranomaisten suoritettua hallinnon tarkastukset ja tarkastusviranomaisten suoritettua omat tarkastuksensa. Komissio tarkastaa jäsenvaltioiden viranomaisten toimittamat varmistusasiakirjat ja tilityksen. Loppusaldo maksetaan tai peritään takaisin vasta sitten kun tämä arviointi on tehty ja tilit hyväksytty. Näiden sääntöjen mukaisesti pidätetty määrä oli vuoden 2017 lopussa yhteensä 3,1 miljardia euroa. Osa tästä määrästä (0,6 miljardia euroa) arvioidaan tukikelvottomaksi jäsenvaltioiden tilinpäätöksissään toimittamien tietojen perusteella, ja sekin esitetään kohdassa ”Oikaisut”.

Muita lyhytaikaisia velkoja koskevien oikaisujen viimeinen komponentti ovat jäsenvaltioille maksettavien muiden ennakoiden määrät (ks. liitetieto 2.5.2), jotka ovat vielä maksamatta vuoden lopussa (0,3 miljardia euroa).

2.5.2

Koheesiopolitiikan osalta (EAKR, koheesiorahasto, ESR) kautta 2007–2013 koskevia menoilmoituksia on edelleen paljon (kokonaismäärä 10 miljardia euroa), koska komissio tarkistaa vielä jäsenvaltioiden toimittamia lopullisia menoilmoituksia. Samaan aikaan kautta 2014–2020 koskevat menoilmoitukset nousivat 5 miljardiin euroon ohjelmien täytäntöönpanon edistyessä.

Ennakkorahoituspyynnöt

Ennakkorahoituspyynnöt

Edellä mainittujen määrien lisäksi on saatu 0,5 miljardin euron suuruiset ennakkomaksupyynnöt, joita ei ollut maksettu vuoden lopussa. EU:n tilinpäätössääntöjen mukaan näitä määriä ei kirjata muiksi lyhytaikaisiksi veloiksi.

Omiin varoihin liittyvät velat

Omiin varoihin liittyvät velat

Omiin varoihin liittyvät velat viittaavat jäsenvaltioiden EU:n talousarvioon suorittamiin rahoitusosuuksiin, jotka maksetaan takaisin vuoden lopussa vuoden 2017 lisätalousarvion nro 6 mukaisesti. Lisätalousarvioita toteutetaan asetuksen (EY) N:o 609/2014 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Määrä 31. joulukuuta 2017 on suuri siksi, että vuoden 2017 lisätalousarvio nro 6 hyväksyttiin 30. marraskuuta 2017. Tämän säännöksen mukaan oikaistut määrät maksettiin jäsenvaltioille tammikuun 2018 ensimmäisenä pankkipäivänä.

2.13.   MENOJÄÄMÄT JA TULOENNAKOT

MENOJÄÄMÄT JA TULOENNAKOT

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Menojäämät | 63 588 | 66 800 |
| Tuloennakot | 111 | 638 |
| Muut | 203 | 143 |
| Yhteensä | 63 902 | 67 580 |

milj. euroa

31.12.2017

31.12.2016

Menojäämät

Menojäämät

63 588

63 588

66 800

66 800

Tuloennakot

Tuloennakot

111

111

638

638

Muut

Muut

203

203

143

143

Yhteensä

Yhteensä

63 902

63 902

67 580

67 580

Menojäämät on jaoteltu seuraavasti:

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Maataloustukirahasto | 33 303 | 33 033 |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | 17 464 | 17 024 |
| EAKR ja koheesiorahasto | 4 249 | 7 157 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 2 870 | 3 473 |
| Muut | 5 702 | 6 112 |
| Yhteensä | 63 588 | 66 800 |

milj. euroa

31.12.2017

31.12.2016

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

33 303

33 303

33 033

33 033

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

17 464

17 464

17 024

17 024

EAKR ja koheesiorahasto

EAKR ja koheesiorahasto

4 249

4 249

7 157

7 157

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

2 870

2 870

3 473

3 473

Muut

Muut

5 702

5 702

6 112

6 112

Yhteensä

Yhteensä

63 588

63 588

66 800

66 800

Suurin muutos koskee koheesiopolitiikkaa eli EAKR:n ja koheesiorahaston 2,9 miljardin euron ja Euroopan sosiaalirahaston 0,6 miljardin euron vähennyksiä. Tämä johtuu siitä, että edellisen ohjelmakauden 2007–2013 siirtyvät erät ovat vähentyneet ohjelmien edettyä päätösvaiheeseen.

NETTOVARAT

NETTOVARAT

2.14.   RAHASTOT

RAHASTOT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Käyvän arvon rahasto | 2.14.1 | 278 | 325 |
| Takuurahasto | 2.14.2 | 2 663 | 2 643 |
| Muut rahastot | 2.14.3 | 1 935 | 1 873 |
| Yhteensä | | 4 876 | 4 841 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2017

31.12.2016

Käyvän arvon rahasto

Käyvän arvon rahasto

2.14.1

2.14.1

278

278

325

325

Takuurahasto

Takuurahasto

2.14.2

2.14.2

2 663

2 663

2 643

2 643

Muut rahastot

Muut rahastot

2.14.3

2.14.3

1 935

1 935

1 873

1 873

Yhteensä

Yhteensä

4 876

4 876

4 841

4 841

2.14.1.   
  Käyvän arvon rahasto

Käyvän arvon rahasto

Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutokset merkitään EU:n tilinpäätössääntöjen mukaisesti käyvän arvon rahastoon.

Käyvän arvon rahaston muutokset tilikauden aikana

| milj. euroa |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Sisältyy käyvän arvon rahastoon | (8) | 34 |
| Sisältyy tuotto- ja kululaskelmaan | 6 | — |
| Yhteensä | (2) | 34 |

milj. euroa

2017

2016

Sisältyy käyvän arvon rahastoon

Sisältyy käyvän arvon rahastoon

(8)

(8)

34

34

Sisältyy tuotto- ja kululaskelmaan

Sisältyy tuotto- ja kululaskelmaan

6

6

—

—

Yhteensä

Yhteensä

(2)

(2)

34

34

2.14.2.   
  Takuurahasto

Takuurahasto

Tähän erään on kirjattu takuurahaston tavoitesumma, joka on 9 prosenttia vastuista, jotka on taattu EU:n talousarviosta EIP:n ulkoisen lainanantovaltuuden puitteissa. Tavoitesumma on samalla ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston varojen vähimmäismäärä (ks. liitetieto 2.4.1).

2.4.1

2.14.3.   
  Muut rahastot

Muut rahastot

Nämä varat (1 515 miljoonaa euroa) kuuluvat pääasiassa selvitystilassa olevalle EHTY:lle ja sen teräs- ja hiilialan tutkimusrahastolle. Tämä rahasto perustettiin EHTY:n toiminnan lopettamisen yhteydessä.

2.15.   JÄSENVALTIOILTA MAKSETTAVIKSI VAADITTAVAT RAHOITUSOSUUDET

JÄSENVALTIOILTA MAKSETTAVIKSI VAADITTAVAT RAHOITUSOSUUDET

| milj. euroa |
| --- |
| Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2016 | 76 881 |
| Varainhoitovuoden 2016 ylijäämän palautus jäsenvaltioille | 6 405 |
| Takuurahaston varojen muutos | 20 |
| Muiden varojen muutokset | 11 |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | (8 082 ) |
| Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2017 | 75 234 |

milj. euroa

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2016

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2016

76 881

76 881

Varainhoitovuoden 2016 ylijäämän palautus jäsenvaltioille

Varainhoitovuoden 2016 ylijäämän palautus jäsenvaltioille

6 405

6 405

Takuurahaston varojen muutos

Takuurahaston varojen muutos

20

20

Muiden varojen muutokset

Muiden varojen muutokset

11

11

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

(8 082 )

(8 082 )

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2017

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2017

75 234

75 234

Tämä kohta vastaa sellaisia EU:lle joulukuun 31. päivään mennessä aiheutuneita menoja, jotka on katettava tulevista talousarvioista. Monet menot kirjataan suoriteperusteen mukaisesti vuonna n, vaikka niitä vastaavat maksut suoritetaan vasta vuonna n + 1 (tai myöhemmin) ja rahoitetaan tämän vuoksi vuoden n + 1 (tai sen jälkeisten vuosien) talousarviosta. Koska tällaiset velat kirjataan tilinpäätökseen ja koska niitä vastaavat maksut rahoitetaan vasta tulevista talousarvioista, velat ovat vuoden lopussa huomattavasti varoja suuremmat. Tärkeimpiin tällaisiin eriin kuuluvat maataloustukirahaston toimintaan ja työsuhde-etuuksista johtuviin velkoihin liittyvät erät.

On huomattava, että edellä esitetyllä jakaumalla ei ole vaikutusta talousarvion toteutumaan. Talousarvioon otetut tulot vastaavat aina talousarvioon otettuja menoja, koska kaikki ylimääräiset tulot palautetaan jäsenvaltioille.

3.   TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT

TUOTOT

TUOTOT

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA: OMAT VARAT

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA: OMAT VARAT

3.1.   BKTL-VARAT

BKTL-VARAT

Omista varoista saatavat tuotot ovat EU:n tärkeimpiä toiminnan tuottoja. BKTL-tuotot ovat tärkeimpiä omien varojen kolmesta ryhmästä, ja niiden määrä oli yhteensä 78 620 miljoonaa euroa vuonna 2017 (95 578 miljoonaa euroa vuonna 2016). Kaikilta jäsenvaltioilta kannetaan yhdenmukainen prosentuaalinen osuus BKTL:sta. BKTL-perusteiset varat tasapainottavat tuloja ja menoja, eli niillä rahoitetaan talousarvion osaa, jota muut tulonlähteet eivät kata. BKTL-perusteisista varoista saatavien tuottojen väheneminen johtuu pääasiassa maksumäärärahojen merkittävästä vähenemisestä sekä edellisen varainhoitovuoden suhteellisen suuresta talousarvion ylijäämästä (6 405 miljoonaa euroa). Molemmat osatekijät supistivat vuonna 2017 jäsenvaltioiden BKTL-maksuosuuksia, jotka muodostavat tasapainottavan määrän.

3.2.   PERINTEISET OMAT VARAT

PERINTEISET OMAT VARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Tullimaksut | 20 475 | 20 301 |
| Sokerimaksut | 45 | 138 |
| Yhteensä | 20 520 | 20 439 |

milj. euroa

2017

2016

Tullimaksut

Tullimaksut

20 475

20 475

20 301

20 301

Sokerimaksut

Sokerimaksut

45

45

138

138

Yhteensä

Yhteensä

20 520

20 520

20 439

20 439

Perinteisiin omiin varoihin kuuluvat sokerimaksut ja tullimaksut. Jäsenvaltiot pidättävät itselleen kantokuluina 20 prosenttia perinteisistä omista varoista. Edellä esitetyt luvut ovat nettomääriä, joista on vähennetty kyseiset kantokulut.

3.3.   ALV-VARAT

ALV-VARAT

Arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat kannetaan osuutena jäsenvaltioiden alv-määräytymisperusteista, jotka on yhdenmukaistettu EU:n sääntöjä noudattaen tätä tarkoitusta varten. Alv-perusteiset rahoitusosuudet lasketaan soveltamalla kunkin jäsenvaltion yhdenmukaiseen alv:n määräytymisperusteeseen samaa 0,3 prosentin verokantaa. Vuosina 2014–2020, sovelletaan alennettua verokantaa (0,15 %) Saksaan, Alankomaihin ja Ruotsiin neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom mukaisesti.

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA: SIIRROT

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA: SIIRROT

3.4.   SAKOT

SAKOT

Nämä 4 664 miljoonan euron tuotot (3 858 miljoonaa euroa vuonna 2016) liittyvät sakkoihin, jotka komissio on määrännyt yrityksille EU:n kilpailusääntöjen rikkomisesta sekä sakkoihin, jotka komissio on määrännyt jäsenvaltioille EU:n lainsäädännön rikkomisesta. Komissio kirjaa sakkoihin liittyvät tuotot tehdessään päätöksen sakon määräämisestä ja kun asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle. Sakkojen määrä vuonna 2017 liittyy pääasiassa kilpailusääntöjen rikkomisesta määrättyihin sakkoihin (4 568 miljoonaa euroa). Suurimmat määrät koskevat EU:n kilpailusääntöjen rikkomista, kuten esimerkiksi Alphabet Inc:lle ja Google Inc:lle määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä hakutoiminnoissa määrättyjä sakkoja (2 424 miljoonaa euroa), Scanialle osallistumisesta kartelliin kuorma-autojen markkinoilla määrättyjä sakkoja (881 miljoonaa euroa) ja 11:lle lentorahtiliikenteen harjoittajalle hintakartellista määrättyjä sakkoja (776 miljoonaa euroa).

3.5.   VAROJEN TAKAISINPERINTÄ

VAROJEN TAKAISINPERINTÄ

| milj. euroa |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 1 775 | 1 876 |
| Suora hallinnointi | 81 | 56 |
| Välillinen hallinnointi | 23 | 15 |
| Yhteensä | 1 879 | 1 947 |

milj. euroa

2017

2016

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

1 775

1 775

1 876

1 876

Suora hallinnointi

Suora hallinnointi

81

81

56

56

Välillinen hallinnointi

Välillinen hallinnointi

23

23

15

15

Yhteensä

Yhteensä

1 879

1 879

1 947

1 947

Tässä kohdassa esitetään lähinnä komission antamat perintämääräykset, joita vastaavat maksut on saatu tai jotka on kuitattu (eli vähennetty) komission kirjanpitojärjestelmään myöhemmin kirjatuista maksuista. Perintämääräysten tarkoituksena on periä takaisin maksuja, jotka on aiemmin maksettu yleisestä talousarviosta. Nämä toimet perustuvat tehtyihin tarkastuksiin, tilintarkastuksiin tai tukikelpoisuustarkastuksiin, minkä vuoksi ne ovat tärkeä osa EU:n talousarvion toteutusta. Näillä toimilla suojellaan EU:n talousarviota menoilta, jotka ovat syntyneet säännösten vastaisesti, ja ne ovat erityisen tärkeitä, koska EU:n talousarviosta suoritetuissa maksuissa on havaittu olennainen virhetaso Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa – ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus sekä tarkastuslausuma tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta.

Kohdassa esitetään myös perintämääräykset, jotka jäsenvaltiot ovat antaneet maataloustukirahastosta myönnetyn tuen takaisin perimiseksi. Tähän kohtaan sisältyvät myös siirtosaamisia koskevien arvioiden muutokset edellisen vuoden lopusta tilinpäätösvuoden loppuun.

Edellä olevaan taulukkoon sisällytetyt määrät vastaavat tuloja, jotka on saatu antamalla perintämääräyksiä. Tämän vuoksi ne eivät voi sisältää kaikkia EU:n talousarvion suojaamiseksi toteutettuja toimia, erityisesti kun kyse on koheesiopolitiikasta. Tällä alalla on käytössä erityisjärjestelmät, joilla varmistetaan, että aiheettomasti maksetut määrät oikaistaan, ja useimmissa tapauksissa perintämääräystä ei anneta. Mukaan ei ole luettu myöskään määriä, jotka on peritty takaisin kuittaamalla menoja vastaan tai peruutuksilla taikka perimällä ennakkomaksuja takaisin.

Suurin osa tässä esitetyistä määristä liittyy yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavien varojen takaisinperintään:

Maatalous: maataloustukirahasto ja maaseudun kehittäminen

Maatalous: maataloustukirahasto ja maaseudun kehittäminen

Tähän kohtaan sisältyvät maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskevat varainhoitovuoden tuotot ovat vuoden 2017 rahoitusoikaisuja ja jäsenvaltioiden ilmoittamia vuoden aikana perittyjä määriä. Niihin on lisätty petosten ja sääntöjenvastaisuuksien vuoksi vuoden lopussa takaisinperittävinä olevien, jäsenvaltioiden ilmoittamien määrien nettokasvua vastaava määrä.

Koheesiopolitiikka

Koheesiopolitiikka

Koheesiopolitiikkaan sisältyy pääasiassa komission antamia perintämääräyksiä, joilla peritään takaisin edellisten vuosien aiheettomia maksuja, menoista tehtäviä vähennyksiä sekä tulojäämien vähennys vuoden lopussa.

3.6.   MUUT TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

MUUT TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

| milj. euroa |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Budjettioikaisut | 5 806 | 1 956 |
| Kolmansien maiden rahoitusosuudet | 1 269 | 953 |
| Henkilöstön maksamat verot ja muut maksut | 1 218 | 1 189 |
| Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ulkoista apua varten | 988 | 732 |
| Omaisuuserien siirto | 208 | 147 |
| Varausten oikaisut | 29 | 14 |
| Maatalousmaksut | 4 | 5 |
| Muut | 854 | 744 |
| Yhteensä | 10 376 | 5 740 |

milj. euroa

2017

2016

Budjettioikaisut

Budjettioikaisut

5 806

5 806

1 956

1 956

Kolmansien maiden rahoitusosuudet

Kolmansien maiden rahoitusosuudet

1 269

1 269

953

953

Henkilöstön maksamat verot ja muut maksut

Henkilöstön maksamat verot ja muut maksut

1 218

1 218

1 189

1 189

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ulkoista apua varten

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ulkoista apua varten

988

988

732

732

Omaisuuserien siirto

Omaisuuserien siirto

208

208

147

147

Varausten oikaisut

Varausten oikaisut

29

29

14

14

Maatalousmaksut

Maatalousmaksut

4

4

5

5

Muut

Muut

854

854

744

744

Yhteensä

Yhteensä

10 376

10 376

5 740

5 740

Budjettioikaisut sisältävät vuoden 2016 talousarvion ylijäämän (6 405 miljoonaa euroa). Edellisen vuoden talousarvion ylijäämä siirretään seuraavalle vuodelle ja kirjataan vuoden 2017 tuottoihin.

Kolmansien maiden rahoitusosuudet ovat EFTA-maiden ja liittymisneuvotteluja käyvien maiden suorittamia rahoitusosuuksia.

Tuotot henkilöstön maksamista veroista ja muista maksuista saadaan henkilöstön palkoista tehdyistä vähennyksistä, ja ne voidaan jakaa kahteen pääryhmään: henkilöstön eläkemaksuihin ja tuloveroihin.

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ulkoista apua varten on käytetty pääasiassa Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen perustamiseen.

Varojen siirrosta saadut tuotot liittyvät Copernicus-ohjelman (entinen GMES-ohjelma) mukaiseen satelliittien siirtoon Euroopan avaruusjärjestöltä (ESA) komissiolle (ks. liitetieto 2.2). Tämä siirto on EU:n tilinpäätössääntöjen mukaan muu kuin vaihtoon perustuva transaktio, ja se toistuu tulevina varainhoitovuosina muiden rakenteilla olevien Copernicus-ohjelman satelliittien osalta.

2.2

Maatalousmaksut liittyvät lähinnä maidon lisämaksuihin, jotka ovat markkinoiden hallintavälineitä. Lisämaksut ovat viitemääränsä ylittäneille maidontuottajille määrättävä seuraamus. Koska maidon lisämaksut eivät ole yhteydessä komission aiempiin maksuihin, niitä pidetään käytännössä käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina.

Vuoden 2017 muita tuottoja muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista koskeva määrä sisältää EKR:sta maksettavaksi pyydetyn 300 miljoonan euron määrän, joka vastaa sen rahoitusosuutta asetuksen (EU) 2017/1601 mukaisesti vuonna 2018 perustettavaan EKKR-takuurahastoon.

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

3.7.   RAHOITUSTUOTOT

RAHOITUSTUOTOT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Korkotuotot: | | |
| lainoista | 1 379 | 1 446 |
| viivästyneistä suorituksista | 217 | 108 |
| muut | 41 | 38 |
| Palkkio rahoitusvakuuksiin liittyvästä velasta (ESIR) | 61 | 16 |
| Tuotot käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja -veloista | 57 | 0 |
| Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot | 38 | 35 |
| Osingot | 23 | 13 |
| Muut | 28 | 112 |
| Yhteensä | 1 845 | 1 769 |

milj. euroa

2017

2016

Korkotuotot:

Korkotuotot:

lainoista

lainoista

1 379

1 379

1 446

1 446

viivästyneistä suorituksista

viivästyneistä suorituksista

217

217

108

108

muut

muut

41

41

38

38

Palkkio rahoitusvakuuksiin liittyvästä velasta (ESIR)

Palkkio rahoitusvakuuksiin liittyvästä velasta (ESIR)

61

61

16

16

Tuotot käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja -veloista

Tuotot käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja -veloista

57

57

0

0

Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot

Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot

38

38

35

35

Osingot

Osingot

23

23

13

13

Muut

Muut

28

28

112

112

Yhteensä

Yhteensä

1 845

1 845

1 769

1 769

Lainoista saadut korkotuotot liittyvät pääasiassa rahoitusapuna myönnettyihin luottoihin (ks. liitetieto 2.4.3).

2.4.3

Korkotuotot viivästyneistä suorituksista liittyvät pääasiassa erääntyneisiin sakkoihin ja omia varoja koskeviin maksuosuuksiin, joita ei ole maksettu ajallaan.

3.8.   MUUT TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

MUUT TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

| milj. euroa |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Maksutuotot tarjotuista palveluista (virastot) | 557 | 267 |
| Kurssivoitot | 281 | 331 |
| Rahoitusvälineisiin liittyvät maksu- ja palkkiotuotot | 51 | 48 |
| Tuotot aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä | 43 | 17 |
| Tavaroiden myynti | 42 | 46 |
| Osuus EIR:n nettotuloksesta | 21 | 2 |
| Muut | 338 | 288 |
| Yhteensä | 1 332 | 998 |

milj. euroa

2017

2016

Maksutuotot tarjotuista palveluista (virastot)

Maksutuotot tarjotuista palveluista (virastot)

557

557

267

267

Kurssivoitot

Kurssivoitot

281

281

331

331

Rahoitusvälineisiin liittyvät maksu- ja palkkiotuotot

Rahoitusvälineisiin liittyvät maksu- ja palkkiotuotot

51

51

48

48

Tuotot aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä

Tuotot aineellisista käyttöomaisuushyödykkeistä

43

43

17

17

Tavaroiden myynti

Tavaroiden myynti

42

42

46

46

Osuus EIR:n nettotuloksesta

Osuus EIR:n nettotuloksesta

21

21

2

2

Muut

Muut

338

338

288

288

Yhteensä

Yhteensä

1 332

1 332

998

998

Maksutuotot tarjotuista palveluista sisältävät pääasiassa Euroopan lääkeviraston myyntiluvista perimät maksut sekä Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston tavaramerkkien rekisteröinnistä perimät maksut.

KULUT

KULUT

3.9.   HALLINNOINTI YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA

HALLINNOINTI YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA

| milj. euroa |
| --- |
| Jäsenvaltioiden toteuttamat | 2017 | 2016 |
| Maataloustukirahasto | 44 289 | 44 152 |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet | 11 359 | 12 604 |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | 17 650 | 35 045 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 7 353 | 9 366 |
| Muut | 1 253 | 1 606 |
| Yhteensä | 81 905 | 102 772 |

milj. euroa

Jäsenvaltioiden toteuttamat

2017

2016

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

44 289

44 289

44 152

44 152

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet

11 359

11 359

12 604

12 604

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

17 650

17 650

35 045

35 045

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

7 353

7 353

9 366

9 366

Muut

Muut

1 253

1 253

1 606

1 606

Yhteensä

Yhteensä

81 905

81 905

102 772

102 772

Siirtyminen vuosien 2007–2013 ohjelmakaudesta nykyiseen vuosien 2014–2020 ohjelmakauteen selittää menojen vähentymisen 17,4 miljardilla eurolla koheesiopolitiikan alalla: ohjelmakaudelta 2007–2013 ilmoitetut menot vähenivät merkittävästi (28,6 miljardia euroa) täytäntöönpanon päätyttyä ja ohjelmien edettyä päätösvaiheeseen. Samaan aikaan kaudelle 2014–2020 ilmoitetut menot lisääntyivät, mutta vain 11,2 miljardilla eurolla, kun ohjelmat nyt edistyvät.

Muita menoja ovat pääasiassa: turvapaikka- ja muuttoliikeasiat (485 miljoonaa euroa), vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto (378 miljoonaa euroa) ja sisäinen turvallisuus (226 miljoonaa euroa).

3.10.   SUORA HALLINNOINTI

SUORA HALLINNOINTI

| milj. euroa |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Komission toteuttamat | 8 831 | 9 254 |
| EU:n toimeenpanovirastojen toteuttamat | 6 699 | 6 259 |
| Erityisrahastojen toteuttamat | 208 | 97 |
| Yhteensä | 15 738 | 15 610 |

milj. euroa

2017

2016

Komission toteuttamat

Komission toteuttamat

8 831

8 831

9 254

9 254

EU:n toimeenpanovirastojen toteuttamat

EU:n toimeenpanovirastojen toteuttamat

6 699

6 699

6 259

6 259

Erityisrahastojen toteuttamat

Erityisrahastojen toteuttamat

208

208

97

97

Yhteensä

Yhteensä

15 738

15 738

15 610

15 610

Nämä määrät liittyvät lähinnä tutkimuspolitiikan toteuttamiseen (7,2 miljardia euroa), verkkoja koskeviin ohjelmiin (1,3 miljardia euroa), kehitysyhteistyön välineisiin (1,3 miljardia euroa), Euroopan naapuruuspolitiikkaan (1,2 miljardia euroa) ja humanitaariseen apuun (0,7 miljardia euroa).

3.11.   VÄLILLINEN HALLINNOINTI

VÄLILLINEN HALLINNOINTI

| milj. euroa |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat | 2 667 | 2 547 |
| Kolmansien maiden toteuttamat | 1 101 | 876 |
| Kansainvälisten järjestöjen toteuttamat | 3 014 | 2 382 |
| Muiden yhteisöjen toteuttamat | 1 478 | 2 035 |
| Yhteensä | 8 260 | 7 840 |

milj. euroa

2017

2016

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

2 667

2 667

2 547

2 547

Kolmansien maiden toteuttamat

Kolmansien maiden toteuttamat

1 101

1 101

876

876

Kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

Kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

3 014

3 014

2 382

2 382

Muiden yhteisöjen toteuttamat

Muiden yhteisöjen toteuttamat

1 478

1 478

2 035

2 035

Yhteensä

Yhteensä

8 260

8 260

7 840

7 840

Välillisen hallinnoinnin menoista 4,2 miljardia euroa liittyy ulkoisiin toimiin (pääasiassa liittymistä valmisteleviin toimiin, humanitaariseen apuun, kansainväliseen yhteistyöhön ja naapurustoon). Menoista 3,6 miljardia liittyy Euroopan kilpailukyvyn lisäämiseen (tutkimuksen, satelliittinavigointijärjestelmien ja koulutuksen kaltaisilla aloilla).

3.12.   HENKILÖSTÖ- JA ELÄKEKULUT

HENKILÖSTÖ- JA ELÄKEKULUT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Henkilöstökulut | 6 193 | 6 074 |
| Eläkekulut | 3 808 | 3 702 |
| Yhteensä | 10 002 | 9 776 |

milj. euroa

2017

2016

Henkilöstökulut

Henkilöstökulut

6 193

6 193

6 074

6 074

Eläkekulut

Eläkekulut

3 808

3 808

3 702

3 702

Yhteensä

Yhteensä

10 002

10 002

9 776

9 776

Eläkekuluissa on otettu huomioon työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen vakuutusmatemaattisesta uudelleenarvioinnista johtuvat muutokset, jotka eivät liity muihin vakuutusmatemaattisiin oletuksiin. Ne eivät siis ole tosiasiallisia vuoden aikana suoritettuja eläkemaksuja, jotka ovat merkittävästi vähäisempiä.

3.13.   TYÖSUHDE-ETUUKSIIN LIITTYVIEN VAKUUTUSMATEMAATTISTEN OLETUSTEN MUUTOKSET

TYÖSUHDE-ETUUKSIIN LIITTYVIEN VAKUUTUSMATEMAATTISTEN OLETUSTEN MUUTOKSET

Tässä kohdassa esitettävä 3 544 miljardin euron vakuutusmatemaattinen nettotappio liittyy työsuhde-etuuksiin perustuviin velkoihin, jotka on merkitty taseeseen (ks. liitetieto 2.9).

2.9

3.14.   KULUT RAHOITUSTOIMINNASTA

KULUT RAHOITUSTOIMINNASTA

| milj. euroa |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Korkokulut: | | |
| ottolainaus | 1 373 | 1 440 |
| Muut | 22 | 57 |
| Arvonalentumistappio lainoista ja muista saamisista | 324 | 184 |
| Rahoitusleasingsopimukset | 81 | 67 |
| Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonalentumistappiot | 39 | 40 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja -veloista aiheutuneet tappiot | 12 | 1 |
| Rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot | 2 | 0 |
| Muut | 42 | 116 |
| Yhteensä | 1 896 | 1 904 |

milj. euroa

2017

2016

Korkokulut:

Korkokulut:

ottolainaus

ottolainaus

1 373

1 373

1 440

1 440

Muut

Muut

22

22

57

57

Arvonalentumistappio lainoista ja muista saamisista

Arvonalentumistappio lainoista ja muista saamisista

324

324

184

184

Rahoitusleasingsopimukset

Rahoitusleasingsopimukset

81

81

67

67

Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonalentumistappiot

Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonalentumistappiot

39

39

40

40

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja -veloista aiheutuneet tappiot

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja -veloista aiheutuneet tappiot

12

12

1

1

Rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot

Rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot

2

2

0

0

Muut

Muut

42

42

116

116

Yhteensä

Yhteensä

1 896

1 896

1 904

1 904

Ottolainauksen korkokulut vastaavat rahoitusapuna myönnettävistä lainoista saatuja korkotuottoja (back-to-back).

Arvonalentumistappio lainoista ja muista saamisista sisältää 243 miljoonaa euroa, joka liittyy perinteisiin omiin varoihin (ks. liitetieto 2.6.1.1).

2.6.1.1

3.15.   MUUT KULUT

MUUT KULUT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Hallinnolliset ja tietotekniset kulut | 2 521 | 2 455 |
| Aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | 1 423 | 1 021 |
| Varausten oikaisut | 1 377 | 685 |
| Kurssitappiot | 446 | 505 |
| Käyttöleasingkulut | 414 | 383 |
| Unionin tuomioistuimen määräämät sakkojen alentamiset | 67 | 18 |
| Muut | 509 | 419 |
| Yhteensä | 6 756 | 5 486 |

milj. euroa

2017

2016

Hallinnolliset ja tietotekniset kulut

Hallinnolliset ja tietotekniset kulut

2 521

2 521

2 455

2 455

Aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

Aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

1 423

1 423

1 021

1 021

Varausten oikaisut

Varausten oikaisut

1 377

1 377

685

685

Kurssitappiot

Kurssitappiot

446

446

505

505

Käyttöleasingkulut

Käyttöleasingkulut

414

414

383

383

Unionin tuomioistuimen määräämät sakkojen alentamiset

Unionin tuomioistuimen määräämät sakkojen alentamiset

67

67

18

18

Muut

Muut

509

509

419

419

Yhteensä

Yhteensä

6 756

6 756

5 486

5 486

Lisäys varauksiin liittyvissä kuluissa on pääasiassa seurausta ydinlaitosten purkamista koskevan varauksen arvion muutoksesta (ks. lisätieto 2.10).

2.10

Tutkimukseen ja kehitykseen liittyvät kulut sisältyvät hallinnollisiin ja tietoteknisiin kuluihin ja ovat seuraavat:

| milj. euroa |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Tutkimuskulut | 376 | 344 |
| Aktivoimattomat kehitysmenot | 81 | 88 |
| Yhteensä | 456 | 431 |

milj. euroa

2017

2016

Tutkimuskulut

Tutkimuskulut

376

376

344

344

Aktivoimattomat kehitysmenot

Aktivoimattomat kehitysmenot

81

81

88

88

Yhteensä

Yhteensä

456

456

431

431

3.16.   SEGMENTTIRAPORTOINTI MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

SEGMENTTIRAPORTOINTI MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| | Älykäs ja osallistava kasvu | Kestävä kasvu | Turvallisuus ja kansalaisuus | Globaali Eurooppa | Hallinto | Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen (9) | Yhteensä |
| BKTL-varat | — | — | — | — | — | 78 620 | 78 620 |
| Perinteiset omat varat | — | — | — | — | — | 20 520 | 20 520 |
| ALV | — | — | — | — | — | 16 947 | 16 947 |
| Sakot | — | — | — | — | — | 4 664 | 4 664 |
| Varojen takaisinperintä | 357 | 1 488 | 5 | 28 | 0 | 0 | 1 879 |
| Muut | 1 172 | 244 | 43 | 414 | 4 827 | 3 676 | 10 376 |
| Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 1 529 | 1 732 | 48 | 443 | 4 827 | 124 428 | 133 006 |
| Tuotot rahoitustoiminnasta | 147 | (4) | 0 | 17 | 1 | 1 684 | 1 845 |
| Muut | 196 | (12) | (6) | 10 | 338 | 805 | 1 332 |
| Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista | 343 | (15) | (6) | 27 | 338 | 2 489 | 3 177 |
| Tuotot yhteensä | 1 873 | 1 716 | 42 | 470 | 5 166 | 126 917 | 136 183 |
| Jäsenvaltioiden toteuttamat menot: | | | | | | | |
| Maataloustukirahasto | — | (44 289 ) | — | — | — | — | (44 289 ) |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | — | (11 359 ) | — | — | — | — | (11 359 ) |
| EAKR ja koheesiorahasto | (17 650 ) | — | — | — | — | — | (17 650 ) |
| ESR | (7 353 ) | — | — | — | — | — | (7 353 ) |
| Muut | (439) | 74 | (897) | 9 | — | 0 | (1 253 ) |
| Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat | (9 809 ) | (525) | (1 080 ) | (4 337 ) | (12) | 25 | (15 738 ) |
| EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat | (2 530 ) | (121) | (754) | (24) | — | 762 | (2 667 ) |
| Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat | (434) | 0 | (177) | (3 504 ) | — | — | (4 115 ) |
| Muiden yhteisöjen toteuttamat | (819) | 15 | 1 | (675) | (0) | — | (1 478 ) |
| Henkilöstö- ja eläkekulut | (1 638 ) | (360) | (426) | (615) | (5 977 ) | (986) | (10 002 ) |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset | — | — | — | — | (3 544 ) | — | (3 544 ) |
| Kulut rahoitustoiminnasta | (88) | (16) | (0) | (18) | (106) | (1 668 ) | (1 896 ) |
| Muut kulut | (2 453 ) | (88) | (196) | (113) | (3 386 ) | (521) | (6 756 ) |
| Toimintakulut yhteensä | (43 213 ) | (56 669 ) | (3 528 ) | (9 277 ) | (13 025 ) | (2 389 ) | (128 101 ) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | (41 341 ) | (54 953 ) | (3 486 ) | (8 807 ) | (7 859 ) | 124 528 | 8 082 |

milj. euroa

Älykäs ja osallistava kasvu

Kestävä kasvu

Turvallisuus ja kansalaisuus

Globaali Eurooppa

Hallinto

Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen (9)

9

Yhteensä

BKTL-varat

BKTL-varat

—

—

—

—

—

78 620

78 620

78 620

78 620

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

—

—

—

—

—

20 520

20 520

20 520

20 520

ALV

ALV

—

—

—

—

—

16 947

16 947

16 947

16 947

Sakot

Sakot

—

—

—

—

—

4 664

4 664

4 664

4 664

Varojen takaisinperintä

Varojen takaisinperintä

357

357

1 488

1 488

5

5

28

28

0

0

0

0

1 879

1 879

Muut

Muut

1 172

1 172

244

244

43

43

414

414

4 827

4 827

3 676

3 676

10 376

10 376

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

1 529

1 529

1 732

1 732

48

48

443

443

4 827

4 827

124 428

124 428

133 006

133 006

Tuotot rahoitustoiminnasta

Tuotot rahoitustoiminnasta

147

147

(4)

(4)

0

0

17

17

1

1

1 684

1 684

1 845

1 845

Muut

Muut

196

196

(12)

(12)

(6)

(6)

10

10

338

338

805

805

1 332

1 332

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

343

343

(15)

(15)

(6)

(6)

27

27

338

338

2 489

2 489

3 177

3 177

Tuotot yhteensä

Tuotot yhteensä

1 873

1 873

1 716

1 716

42

42

470

470

5 166

5 166

126 917

126 917

136 183

136 183

Jäsenvaltioiden toteuttamat menot:

Jäsenvaltioiden toteuttamat menot:

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

—

(44 289 )

(44 289 )

—

—

—

—

(44 289 )

(44 289 )

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

—

(11 359 )

(11 359 )

—

—

—

—

(11 359 )

(11 359 )

EAKR ja koheesiorahasto

EAKR ja koheesiorahasto

(17 650 )

(17 650 )

—

—

—

—

—

(17 650 )

(17 650 )

ESR

ESR

(7 353 )

(7 353 )

—

—

—

—

—

(7 353 )

(7 353 )

Muut

Muut

(439)

(439)

74

74

(897)

(897)

9

9

—

0

0

(1 253 )

(1 253 )

Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat

Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat

(9 809 )

(9 809 )

(525)

(525)

(1 080 )

(1 080 )

(4 337 )

(4 337 )

(12)

(12)

25

25

(15 738 )

(15 738 )

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

(2 530 )

(2 530 )

(121)

(121)

(754)

(754)

(24)

(24)

—

762

762

(2 667 )

(2 667 )

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

(434)

(434)

0

0

(177)

(177)

(3 504 )

(3 504 )

—

—

(4 115 )

(4 115 )

Muiden yhteisöjen toteuttamat

Muiden yhteisöjen toteuttamat

(819)

(819)

15

15

1

1

(675)

(675)

(0)

(0)

—

(1 478 )

(1 478 )

Henkilöstö- ja eläkekulut

Henkilöstö- ja eläkekulut

(1 638 )

(1 638 )

(360)

(360)

(426)

(426)

(615)

(615)

(5 977 )

(5 977 )

(986)

(986)

(10 002 )

(10 002 )

Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset

Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset

—

—

—

—

(3 544 )

(3 544 )

—

(3 544 )

(3 544 )

Kulut rahoitustoiminnasta

Kulut rahoitustoiminnasta

(88)

(88)

(16)

(16)

(0)

(0)

(18)

(18)

(106)

(106)

(1 668 )

(1 668 )

(1 896 )

(1 896 )

Muut kulut

Muut kulut

(2 453 )

(2 453 )

(88)

(88)

(196)

(196)

(113)

(113)

(3 386 )

(3 386 )

(521)

(521)

(6 756 )

(6 756 )

Toimintakulut yhteensä

Toimintakulut yhteensä

(43 213 )

(43 213 )

(56 669 )

(56 669 )

(3 528 )

(3 528 )

(9 277 )

(9 277 )

(13 025 )

(13 025 )

(2 389 )

(2 389 )

(128 101 )

(128 101 )

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

(41 341 )

(41 341 )

(54 953 )

(54 953 )

(3 486 )

(3 486 )

(8 807 )

(8 807 )

(7 859 )

(7 859 )

124 528

124 528

8 082

8 082

Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain esitetyt tuotot ja kulut perustuvat arvioon, koska kaikki sitoumukset eivät liity monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen.

4.   EHDOLLISET VELAT JA VARAT

4.1.   EHDOLLISET VELAT

EHDOLLISET VELAT

Ehdolliset velat ovat potentiaalisia tulevia maksuvelvoitteita, jotka voivat syntyä EU:lle aiempien tapahtumien tai tehtyjen oikeudellisten sitoumusten seurauksena. Ne riippuvat tulevista tapahtumista, jotka eivät ole kokonaan EU:n määräysvallassa. Ehdolliset velat liittyvät pääasiassa takauksiin (lainat ja rahoitusapuohjelmat) ja oikeudellisiin riskeihin. Kaikki ehdolliset velat rahoitetaan niiden toteutuessa EU:n (eli käytännössä EU:n jäsenvaltioiden) tulevista talousarvioista tulevina vuosina, lukuun ottamatta rahastojen kattamiin sakkoihin ja takauksiin liittyviä ehdollisia velkoja (ks. liitetieto 2.4.1).

2.4.1

4.1.1.   
  Talousarviotakaukset

Talousarviotakaukset

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Enimmäis–määrä | Alle–kirjoitettu | Maksettu | Enimmäis–määrä | Alle–kirjoitettu | Maksettu |
| EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuu–teen liittyvät takaukset | 37 479 | 28 950 | 19 972 | 40 645 | 30 161 | 21 145 |
| ESIR-takuu | 16 000 | 13 473 | 10 128 | 16 000 | 11 245 | 4 392 |
| Yhteensä | 53 479 | 42 423 | 30 100 | 56 645 | 41 406 | 25 537 |

milj. euroa

31.12.2017

31.12.2016

Enimmäis–määrä

Alle–kirjoitettu

Maksettu

Enimmäis–määrä

Alle–kirjoitettu

Maksettu

EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuu–teen liittyvät takaukset

EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuu–teen liittyvät takaukset

37 479

37 479

28 950

28 950

19 972

19 972

40 645

40 645

30 161

30 161

21 145

21 145

ESIR-takuu

ESIR-takuu

16 000

16 000

13 473

13 473

10 128

10 128

16 000

16 000

11 245

11 245

4 392

4 392

Yhteensä

Yhteensä

53 479

53 479

42 423

42 423

30 100

30 100

56 645

56 645

41 406

41 406

25 537

25 537

Edellä olevassa taulukossa esitetään riski, joka aiheutuu EU:n talousarviolle mahdollisista tulevista maksuista, jotka liittyvät EIP-ryhmälle myönnettyihin takauksiin. Maksetut määrät on suoritettu lopullisille tuensaajille. Allekirjoitettuihin määriin sisältyvät jo maksettujen määrien lisäksi tuensaajien kanssa allekirjoitetut sopimukset, joihin liittyviä määriä ei ole vielä maksettu. Enimmäismäärä on takauksen kokonaismäärä, jonka kattamiseen on sitouduttu EU:n talousarviosta eli jonka jäsenvaltiot ovat sitoutuneet kattamaan.

EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset

EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset

EU:n talousarviosta on myönnetty takauksia EIP:n omista varoistaan kolmansille maille myöntämille lainoille. Myönnettyjen ja EU:n takauksella katettujen lainojen kokonaismäärä oli 19 972 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2017 (21 145 miljoonaa euroa vuonna 2016). EU:n talousarviotakaukset:

| — | 18 583 miljoonaa euroa (19 481 miljoonaa euroa vuonna 2016) ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston kautta (ks. liitetieto 2.4.1); ja |
| --- | --- |

—

18 583 miljoonaa euroa (19 481 miljoonaa euroa vuonna 2016) ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston kautta (ks. liitetieto 2.4.1); ja

2.4.1

| — | 1 389 miljoonaa euroa (1 664 miljoonaa euroa vuonna 2016) suoraan jäsenvaltioille ennen liittymistä myönnetyille lainoille. |
| --- | --- |

—

1 389 miljoonaa euroa (1 664 miljoonaa euroa vuonna 2016) suoraan jäsenvaltioille ennen liittymistä myönnetyille lainoille.

Edellä esitetyn 19 972 miljoonan euron maksettuna ilmoitetun määrän lisäksi EU on taannut 258 miljoonaa euroa Syyrialle myönnettyjä lainoja, joista on tehty varaukset.

EIP:n ulkoisen lainanantovaltuutensa puitteissa myöntämiin lainoihin liittyvä EU:n takaus on rajoitettu 65 prosenttiin jäljellä olevasta velasta vuoden 2007 jälkeen allekirjoitetuissa sopimuksissa (vuosia 2007–2013 ja 2014–2020 koskevat valtuutukset). Ennen vuotta 2007 tehdyissä sopimuksissa EU:n takaus on rajoitettu tiettyyn prosenttiosuuteen hyväksyttyjen lainajärjestelyjen enimmäismäärästä (useimmiten 65 prosenttia, mutta myös 70, 75 tai 100 prosenttia). Jos enimmäismäärää ei saavuteta, EU:n takaus annetaan koko lainakannalle.

Jotta voidaan määrittää EU:hun kohdistuva kokonaisriski 31. joulukuuta 2017, laskelmaan on sisällytettävä myös hyväksytyt lainat, joita koskevaa sopimusta ei ole vielä allekirjoitettu (8 529 miljoonaa euroa), ja allekirjoitetut lainat, joita ei ole vielä maksettu (8 978 miljoonaa euroa).

Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät maaliskuussa 2018 päätöksen (EU) 2018/412 EU:n takuun kattamiin EIP:n rahoitustoimiin sovellettavan enimmäismäärän korotuksesta. Tämä näkyy EIP:n kanssa tehtävässä päivitetyssä takaussopimuksessa, ja muutoksen jälkeen EU:n enimmäisriski kasvaa 3,4 miljardia euroa.

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

ESIR-rahastolla pyritään parantamaan EIP-ryhmän riskinkantokykyä antamalla EIP:lle valmiudet laajentaa sijoituksiaan EU:ssa. ESIR-rahaston tavoitteena on tukea lisäinvestointeja EU:ssa ja pienten yritysten rahoituksen saantia. ESIR-rahasto ei ole suppeassa merkityksessä erillinen oikeushenkilö eikä investointirahasto. ESIR-rahaston riskivaraus tarjoaa EIP:lle suojaa rahoitettavien toimien aiheuttamien potentiaalisten tappioiden varalta. Se muodostuu EIP:n omasta pääomasta osoitetusta 5 miljardin euron rahoitusosuudesta ja enintään 16 miljardin euron suuruisista EU:n talousarviotakauksista (ESIR-rahaston EU-takaus). ESIR-rahaston EU-takaus myönnetään EIP:lle EU:n ja EIP:n välisellä sopimuksella, jäljempänä ESIR-sopimus.

ESIR-rahastoon liittyvän ehdollisen velan määrät, myös tässä liitetiedossa esitetty takauksen enimmäismäärä, perustuvat 31. joulukuuta 2017 voimassa olleeseen ESIR-sopimukseen. On kuitenkin todettava, että tarkistettu ESIR-asetus (asetus (EU) 2017/2396) sellaisena kuin se on tarkistettu joulukuussa 2017 mahdollisti ESIR-rahaston EU-takauksen korotuksen 26 miljardiin euroon. ESIR-sopimusta muutettiin vastaavasti maaliskuussa 2018.

ESIR-rahaston toimet toteutetaan kahden ikkunan kautta: EIP toteuttaa infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan (EU:n takaus 13 miljardia euroa) ja Euroopan investointirahasto (EIR) pk-yritysikkunan (EU:n takaus 3 miljardia euroa). Niillä kummallakin on velkasalkku ja pääomasalkku. EIR toimii EIP:n kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti ja EIP:n takauksen perusteella, jolla puolestaan on EU:n vastatakaus.

ESIR-rahaston johtokunta valvoo rahaston toimintaa, kun käytetään EU:n takauksia. Johtokunta tekee päätökset yksimielisesti. Siinä on neljä jäsentä, joista komissio nimittää kolme ja EIP yhden. Tarkistetun ESIR-asetuksen mukaan johtokunnassa on viisi jäsentä, joista yksi on Euroopan parlamentin nimittämä jäsen, jolla ei ole äänioikeutta. Päätökset tehdään kuitenkin yksimielisesti, ja jos yksimielisyyteen ei päästä, äänioikeutettujen jäsenten kesken yksimielisesti. Johtokunta ei tee sijoituspäätöksiä.

EU:lla ja EIP:llä on omat erilliset tehtävänsä ESIR-rahastossa. ESIR-rahasto on perustettu EIP:n yhteyteen. EIP rahoittaa toimet (vieraan ja oman pääoman ehtoiset sijoitukset) ja lainaa tätä varten tarvittavat varat pääomamarkkinoilta. Infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan osalta EIP tekee sijoituspäätökset itsenäisesti ja hallinnoi toimia noudattaen omia sääntöjään ja menettelyjään. Sama koskee EIR:n hallinnoimia pk-yritysikkunan toimia.

Käytössä on erityinen hallintorakenne sen varmistamiseksi, että ESIR-rahaston puitteissa tehdyillä sijoituksilla keskitytään nimenomaisena tavoitteena olevaan markkinoiden toimintapuutteiden poistamiseen ja että sijoitukset voidaan ottaa EU:n takauksen piiriin. Riippumattomista asiantuntijoista muodostuva investointikomitea tutkii jokaisen EIP:n infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan osalta ehdottaman hankkeen ja määrittää, voidaanko se kattaa EU:n takauksella. Kun asiantuntijat ovat varmistaneet hankkeen olevan tukikelpoinen toimi, joka voidaan kattaa ESIR-takauksella, päätökseen jatkaa hanketta ja sen hallinnointiin sovelletaan EIP:n tavanomaista hankkeiden elinkaarta ja hallintoa koskevaa prosessia. Pk-yritysikkunan osalta investointikomitean tehtävä rajoittuu pk-yritysikkunan tuotteiden kuvausta koskevaan neuvontaan. ESIR-rahaston johtokunta ja ESIR-rahaston toimitusjohtaja hyväksyvät kuvauksen.

EU:n tehtävänä on tarjota EU:n talousarviotakaus osalle potentiaalisista tappioista, jotka EIP voi kärsiä sijoituksistaan vieraan ja oman pääoman ehtoisiin rahoitusvälineisiin. Näin ollen EU ei puutu ESIR-rahaston toimien valintaan ja hallinnointiin eikä sijoita varoja ESIR-rahaston toimiin. EU ei myöskään ole suoraan ESIR-rahaston rahoitusvälineiden sopimuspuoli. Koska EU:n tilinpäätössääntöjen (ja IPSAS-standardien) mukaiset konsolidointia koskevat valvonnan perusteet ja tilinpäätösvaatimukset eivät täyty, asianomaisia omaisuuseriä ei merkitä EU:n konsolidoituun tilipäätökseen.

EU:n EIP-ryhmälle ESIR-rahaston puitteissa myöntämä takaus merkitään EU:n tilinpäätössääntöjen mukaisesti kirjanpidossa rahoitusvakuuteen liittyväksi velaksi infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan velkasalkun osalta ja johdannaiseksi (käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusvaroiksi tai -veloiksi) molempien pääomasijoitussalkkujen osalta. Lisäksi tässä viitetiedossa esitetään ESIR-takuuseen liittyvä ehdollinen velka.

ESIR-rahaston infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan velkasalkun osalta EU:n takaus kattaa EIP:n toteuttamien rahoitustoimien suuririskisimmän osan, joka koostuu pääasiassa vakiomuotoisista lainoista ja takauksista. EU:lta vaaditaan vakuuteen perustuvaa maksua, kun velallinen ei suorita maksua eräpäivään mennessä tai kun velkoja järjestellään uudelleen. EU:n takauksesta maksetaan korvaus suhteessa EU:n ottamaan riskiin siten, että riskiin liittyvät tulot, jotka EIP saa takauksen kohteena olevista toimista, jaetaan EIP:n ja EU:n välillä. EU:n saamilla tuloilla olisi ensisijaisesti katettava tappiot, jotka syntyvät takauksen kohteena olevista toimista. EU:n takaus merkitään tämän vuoksi kirjanpitoon rahoitusvakuuteen liittyväksi velaksi ja arvostetaan alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon, joka on saatavien maksujen (EU:n tulot) nykyarvo. Myöhempinä tilinpäätöspäivinä rahoitusvakuuteen liittyvä velka arvostetaan odotettujen tappioiden määrään tai alun perin kirjattuun määrään, josta on tarvittaessa vähennetty kertyneet saadut tulot, sen mukaan kumpi näistä määristä on suurempi. Rahoitusvakuuteen liittyvä velka esitetään tilinpäätöksessä vähennettynä EU:n vastaisuudessa saamilla tuloilla. Velan määrä oli nolla euroa 31. joulukuuta 2017 – ks. liitetieto 2.11.3.

2.11.3

ESIR-rahaston infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan pääomasijoitussalkun (joka koostuu suorista oman pääoman ehtoisista sijoituksista, oman pääoman luonteisista sijoituksista ja etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevista lainoista) puitteissa EIP sijoittaa samoin ehdoin omalla riskillään ja EU:n riskillä. Näin ollen EU:n takaus kattaa EU:n takaaman osan oman pääoman ehtoisista sijoituksista, negatiiviset arvontarkistukset (realisoitumattomat tappiot) jokaisena tilinpäätöspäivänä, sijoitusten purkamisen yhteydessä realisoituneet tappiot ja EIP:n rahoituskustannukset. Jos sijoituksen, jolle tehtiin aiemmin negatiivinen arvontarkistus, arvo on noussut myöhempänä tilinpäätöspäivänä, EIP maksaa enintään sijoituksen alkuperäistä hankintamenoa vastaavan määrän EU:lle. Sijoituksen purkamisen yhteydessä EU on oikeutettu saamaan myös ne sijoituksen tuotot, jotka ylittävät alkuperäisen hankintamenon. EU:n takauksesta maksetaan korvaus tuloista, jotka EIP saa takauksen kohteena olevista toimista, mukaan lukien korot, osingot ja realisoituneet voitot. EU ja EIP selvittävät keskenään maksujen saldon vuosittain laskemalla nettomäärän, josta on vähennetty tappiot ja tulot.

ESIR-rahaston infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan pääomasijoitussalkun osalta EU takaa EIP:n rahoittamat ja EIR:n hallinnoimat pääomasijoitukset riskipääomarahastoihin ja pääomasijoitusrahastoihin. EU:n takaus myönnetään salkkupohjalta kahdelle salkulle: alaikkuna 1 ja alaikkuna 2. ESIR-takuu kattaa takauksen saaneiden investointien arvon alentumisen ja realisoituneet tappiot sekä EIP:n rahoituskulut. EU on oikeutettu korvaukseen riskistä takauksen saaneiden toimien johdannaisten ja realisoituneiden voittojen muodossa. Alaikkunan 2 osalta myös EU:n Horisontti 2020 -ohjelmasta tehdään osittain sijoituksia samaan pääoman ehtoisten sijoitusten salkkuun (EU:n rahoittama H2020-investointi katsotaan EU:n tilinpäätöksessä myytävissä olevaksi rahoitusvaraksi) ja se vastaa ensin investointien tappioista. Myöhemmin syntyvät tappiot katetaan EU:n takauksesta ja EIR:stä.

ESIR-rahaston pääomasijoitussalkun ESIR-takaus luokitellaan johdannaisinstrumentiksi ja kirjataan rahoitusvaroihin tai rahoitusvelkoihin tulosvaikutteisesti käypään arvoon. ESIR-rahaston pääomasijoitussalkun EU-takauksen käypä arvo oli 31. joulukuuta 2017 16 miljoonaa euroa – ks. liitetieto 2.4.2.

2.4.2

Tämä ehdollinen velka sisältää COSME- ja Horisontti 2020 -ohjelmien, CCS- ja työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevien ohjelmien toimet, jotka on katettu ESIR-rahaston EU-takauksella pk-yritysikkunan velkasalkun puitteissa.

EU:n takauksiin liittyvät mahdolliset maksut suoritetaan ESIR-takuurahastosta – ks. liitetieto 2.4.1. Takuurahastolla oli vuoden 2017 lopussa varoja 3,5 miljardia euroa(1 miljardi euroa vuonna 2016). Lisäksi on sidottu, mutta ei vielä maksettu 2,6 miljardia euroa (2,4 miljardia euroa vuonna 2016). Kyseinen määrä sisältyy maksamatta oleviin sitoumuksiin liitetiedossa 5.1.

2.4.1

5.1

4.1.2.   
  Rahoitusapuun liittyvät takaukset (otto- ja antolainaustoiminta)

Rahoitusapuun liittyvät takaukset (otto- ja antolainaustoiminta)

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Nostettu | Nostamatta | Yhteensä | Nostettu | Nostamatta | Yhteensä |
| ERVM-lainat | 47 456 | — | 47 456 | 47 456 | — | 47 456 |
| Maksutaselainat | 3 114 | — | 3 114 | 4 272 | — | 4 272 |
| Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat | 3 924 | 460 | 4 384 | 2 964 | 1 313 | 4 277 |
| Euratom-lainat | 250 | 250 | 500 | 252 | 300 | 552 |
| Yhteensä | 54 744 | 710 | 55 454 | 54 944 | 1 613 | 56 557 |

milj. euroa

31.12.2017

31.12.2016

Nostettu

Nostamatta

Yhteensä

Nostettu

Nostamatta

Yhteensä

ERVM-lainat

ERVM-lainat

47 456

47 456

—

47 456

47 456

47 456

47 456

—

47 456

47 456

Maksutaselainat

Maksutaselainat

3 114

3 114

—

3 114

3 114

4 272

4 272

—

4 272

4 272

Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat

Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat

3 924

3 924

460

460

4 384

4 384

2 964

2 964

1 313

1 313

4 277

4 277

Euratom-lainat

Euratom-lainat

250

250

250

250

500

500

252

252

300

300

552

552

Yhteensä

Yhteensä

54 744

54 744

710

710

55 454

55 454

54 944

54 944

1 613

1 613

56 557

56 557

EU:n talousarviosta myönnetään takaus lainoille back-to-back -toimissa, joilla komissio rahoittaa lainanantoa jäsenvaltioille ja kolmansille maille. Nämä lainat on jo kirjattu ehdollisiksi veloiksi EU:n taseessa – ks. lisätietoja liitetiedosta 2.11.1. Jos näiden lainoilla rahoitettujen back-to-back -lainojen takaisinmaksussa tapahtuu laiminlyöntejä, laiminlyödyt maksut katetaan neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 14 artiklan mukaisesti täysimääräisesti EU:n talousarviosta:

2.11.1

| — | ERVM:n puitteissa myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus vain EU:n talousarviosta; |
| --- | --- |

—

ERVM:n puitteissa myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus vain EU:n talousarviosta;

| — | maksutaselainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus vain EU:n talousarviosta; |
| --- | --- |

—

maksutaselainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus vain EU:n talousarviosta;

| — | makrotaloudellista rahoitusapua varten otetut lainat katetaan ensi kädessä ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta (ks. liitetieto 2.4.1) ja sen jälkeen EU:n talousarviosta; ja |
| --- | --- |

—

makrotaloudellista rahoitusapua varten otetut lainat katetaan ensi kädessä ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta (ks. liitetieto 2.4.1) ja sen jälkeen EU:n talousarviosta; ja

2.4.1

| — | jäljellä olevat Euratom-lainat katetaan kokonaisuudessaan ensisijaisesti kolmansilta saaduilla takauksilla. Takuurahasto kattaa ulkoisen lainanannon siltä osin kuin kolmansien antamilla takauksilla ei voida kattaa mahdollisia tappioita. |
| --- | --- |

—

jäljellä olevat Euratom-lainat katetaan kokonaisuudessaan ensisijaisesti kolmansilta saaduilla takauksilla. Takuurahasto kattaa ulkoisen lainanannon siltä osin kuin kolmansien antamilla takauksilla ei voida kattaa mahdollisia tappioita.

Lainavaroilla rahoitetut selvitystilassa olevan EHTYn myöntämät lainat eivät kuulu EU:n talousarviotakauksen piiriin. Niiden vakuutena on sen sijaan selvitystilassa olevan EHTYn rahoitusvaroja – ks. liitetieto 2.4.1.

2.4.1

4.1.3.   
  EU:n rahoitusvälineille myönnetyt takaukset

EU:n rahoitusvälineille myönnetyt takaukset

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Horisontti 2020 | 1 297 | 921 |
| Riskinjakorahoitusväline | 654 | 711 |
| Verkkojen Eurooppa -väline | 490 | 465 |
| Muut | 32 | 3 |
| Yhteensä | 2 473 | 2 101 |

milj. euroa

31.12.2017

31.12.2016

Horisontti 2020

Horisontti 2020

1 297

1 297

921

921

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusväline

654

654

711

711

Verkkojen Eurooppa -väline

Verkkojen Eurooppa -väline

490

490

465

465

Muut

Muut

32

32

3

3

Yhteensä

Yhteensä

2 473

2 473

2 101

2 101

Varainhoitoasetuksen 140 artiklan 3 kohdassa säädetään, että rahoitusvälineeseen liittyvät talousarviomenot ja unionin rahoitusvastuu eivät saa missään tapauksessa ylittää rahoitusvälinettä varten tehtyä määrärahasitoumusta. Näin suljetaan pois mahdollisuus, että talousarvioon kohdistuisi ehdollisia velkoja. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että näillä veloilla on vasta-erä taseen vastaavaa -puolella tai että niiden vakuutena talousarviositoumuksia, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi. Edellä esitetyistä ehdollisista veloista on vähennetty asianomaisista välineistä tehdyt rahoitusvaraukset – ks. liitetieto 2.10.

2.10

4.1.4.   
  Oikeustapaukset

Oikeustapaukset

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Sakot | 3 242 | 1 834 |
| Maatalous | 1 737 | 1 711 |
| Koheesio | 3 | 3 |
| Muut | 481 | 600 |
| Yhteensä | 5 463 | 4 148 |

milj. euroa

31.12.2017

31.12.2016

Sakot

Sakot

3 242

3 242

1 834

1 834

Maatalous

Maatalous

1 737

1 737

1 711

1 711

Koheesio

Koheesio

3

3

3

3

Muut

Muut

481

481

600

600

Yhteensä

Yhteensä

5 463

5 463

4 148

4 148

Sakot

Sakot

Nämä määrät koskevat sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta ja jotka sakon saaneet yritykset ovat alustavasti maksaneet. Lisäksi sakon määräämistä koskevaan komission päätökseen on joko haettu muutosta tai ei tiedetä, haetaanko siihen muutosta. Ehdollinen velka säilytetään siihen saakka kunnes unionin tuomioistuin on antanut asiassa lainvoimaisen päätöksen tai muutoksenhakuaika päättyy. Alustaville maksuille kertynyt korko sisältyy varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen, ja se esitetään myös ehdollisena velkana määriin liittyvän komission omistusoikeuden epävarmuuden osoittamiseksi.

Jos EU häviää jonkin määrättyihin sakkoihin liittyvän oikeudenkäynnin, EU:n talousarvioon ei kirjata menoa, koska sakot on maksettu vasta alustavasti ja varat sijoitettu joko tarkoitusta varten avatuille pankkitileille (ks. liitetieto 2.8) tai BUFI-rahastoon (ks. liitetieto 2.4.1). Sakkoihin liittyviä määriä ei oteta tuloina talousarvioon ennen kuin ne ovat varmoja (varainhoitoasetuksen 83 artikla).

2.8

2.4.1

Maatalous

Maatalous

Tämä erä sisältää sellaiset ehdolliset velat jäsenvaltioille, jotka liittyvät maataloustukirahaston menojen sääntöjenmukaisuustarkastusten seurauksena tehtyihin päätöksiin sekä maaseudun kehittämistä ja liittymistä valmistelevia toimia koskeviin rahoitusoikaisuihin, joista unionin tuomioistuin ei ole vielä antanut tuomiota. Menettelyn kesto unionin tuomioistuimessa määrää sen, milloin velan lopullinen määrä vahvistetaan ja minkä vuoden talousarviosta velallisen hyväksi ratkaistun muutoksenhaun vaikutus katetaan.

Koheesio

Koheesio

Tämä erä sisältää sellaiset ehdolliset velat jäsenvaltioille, jotka liittyvät koheesiopolitiikan piiriin kuuluviin toimiin. Asioissa odotetaan suullisen kuulemisen päivämäärää tai unionin tuomioistuimen tuomiota.

Muut oikeustapaukset

Muut oikeustapaukset

Tämä erä liittyy EU:ta vastaan nostettuihin käsiteltävinä oleviin vahingonkorvauskanteisiin ja muihin oikeusriitoihin sekä näihin liittyviin arvioituihin kustannuksiin. On huomattava, että perussopimuksen 288 artiklan nojalla nostetuissa vahingonkorvauskanteissa kantajan on näytettävä toteen, että toimielin on vakavasti rikkonut oikeussääntöä, jonka tarkoituksena on antaa yksityisille oikeuksia, että kantaja on kärsinyt todellista vahinkoa ja että lainvastaisen teon ja vahingon välillä on suora syy-yhteys.

4.2.   EHDOLLISET VARAT

EHDOLLISET VARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Saadut vakuudet: | | |
| suoritustakuut | 352 | 369 |
| muut vakuudet | 22 | 28 |
| muut ehdolliset varat | 34 | 34 |
| Yhteensä | 409 | 431 |

milj. euroa

31.12.2017

31.12.2016

Saadut vakuudet:

Saadut vakuudet:

suoritustakuut

suoritustakuut

352

352

369

369

muut vakuudet

muut vakuudet

22

22

28

28

muut ehdolliset varat

muut ehdolliset varat

34

34

34

34

Yhteensä

Yhteensä

409

409

431

431

Tuensaajilta vaaditaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että EU:n rahoitusta saavat tuensaajat noudattavat EU:n kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja.

5.   TALOUSARVIOSITOUMUKSET JA OIKEUDELLISET SITOUMUKSET

Tässä liitetiedossa annetaan tietoja talousarviomenettelystä ja tulevista rahoitustarpeista (tässä ei siis käsitellä velkojen tilannetta 31. joulukuuta 2017).

Jäsenvaltioiden hyväksymässä monivuotisessa rahoituskehyksessä määritetään ohjelmat ja vahvistetaan otsakekohtaiset maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärät sekä maksumäärärahojen enimmäismäärä, joiden puitteissa EU voi tehdä talousarviositoumuksia ja oikeudellisia sitoumuksia ja suorittaa maksuja seitsemän vuoden aikana – ks. talousarvion toteuttamiskertomuksen liitetiedoissa oleva taulukko 1.1.

Neuvosto (jäsenvaltiot) on hyväksynyt monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät yhdessä Euroopan parlamentin kanssa. Yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun asetuksen (EU) N:o 1306/2013 16 artiklassa luodaan suora yhteys maataloustukirahaston menojen vuotuisen enimmäismäärän ja monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen välille. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat myös hyväksyneet maataloustukirahaston menoja koskevat perussäädökset, joissa vahvistetaan jäsenvaltioittain menot koko ohjelmakaudelle 2014–2020.

Oikeudelliset sitoumukset koskevat ohjelmia, hankkeita tai allekirjoitettuja sopimuksia, joissa EU on osapuoli ja jotka näin sitovat EU:ta oikeudellisesti. Oikeudellisen sitoumuksen tekeminen on toimi, jolla tulojen ja menojen hyväksyjä luo tai vahvistaa (EU:lle) velvoitteen, josta aiheutuu meno (varainhoitoasetuksen 85 artikla).

Talousarviositoumus tehdään periaatteessa ennen oikeudellista sitoumusta. Joissakin monivuotisissa ohjelmissa tai hankkeissa toimitaan kuitenkin päinvastoin. Tällöin tarvittavat talousarviositoumukset tehdään vuotuisissa erissä usean vuoden aikana, jos perussäädöksessä niin säädetään. Yleisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o 1303/2013 76 artiklassa säädetään esimerkiksi koheesiopolitiikan osalta, että ohjelman hyväksymisestä annettu komission päätös muodostaa varainhoitoasetuksessa tarkoitetun rahoituspäätöksen, mutta unionin talousarviositoumukset toteutetaan kunkin ohjelman osalta rahastokohtaisina vuotuisina erinä 1. tammikuuta 2014 ja 31. joulukuuta 2020 välisenä aikana. Muissa oikeusperustoissa voi olla vastaavia säännöksiä. Tämän vuoksi EU voi olla oikeudellisesti sitoutunut maksamaan tietyt määrät, joista ei ole vielä tehty talousarviositoumusta – ks. jäljempänä liitetiedot 5.2 ja 5.3.

5.2

5.3

Jos talousarviositoumus on tehty, mutta sen mukaisia maksuja ei ole vielä suoritettu, jäljellä olevaa määrää kutsutaan maksattamatta olevaksi sitoumukseksi. Se voi liittyä (usein monivuotisiin) ohjelmiin tai hankkeisiin, joita koskevat sopimukset on allekirjoitettu, mutta joita ei ole vielä (kokonaan) toteutettu. Maksattamatta olevat sitoumukset ovat tulevien vuosien velvoitteita. Koska tilinpäätös laaditaan suoriteperusteisena ja talousarvion toteuttamiskertomukset kassaperusteisena, osa maksattamatta olevien sitoumusten kokonaismäärästä on jo kirjattu kuluiksi ja merkitty velaksi taseeseen (ks. liitetiedot 2.12 ja 2.13). Nämä menot lasketaan saatujen menoilmoitusten ja laskujen perusteella. Jos EU:lle ei ole vielä toimitettu menoilmoituksia, arvioidaan ohjelman tai hankkeen toteutusaste – ks. jäljempänä liitetieto 5.1. Velka poistetaan taseesta, kun maksattamatta oleviin sitoumuksiin liittyvät maksut suoritetaan vuoden 2017 joulukuun 31. päivän jälkeen. Sitä osaa maksattamatta olevista sitoumuksista, jota ei ole vielä kirjattu kuluksi, ei sisällytetä velkoihin vaan se esitetään jäljempänä.

2.12

2.13

5.1

Jäljempänä esitetään siis määrät, jotka EU on 31. joulukuuta 2017 mennessä sitoutunut maksamaan täyttääkseen sopimusvelvoitteensa ja jotka tämän vuoksi on rahoitettava EU:n tulevista talousarvioista.

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi | 5.1 | 221 391 | 189 881 |
| Voimassa olevaan monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvat yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin varoihin liittyvät oikeudelliset sitoumukset, jotka odottavat toteuttamista | 5.2 | 211 688 | 276 351 |
| Merkittävät oikeudelliset sitoumukset muilla aloilla | 5.3 | 20 030 | 22 275 |
| Yhteensä | | 453 109 | 488 507 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2017

31.12.2016

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

5.1

5.1

221 391

221 391

189 881

189 881

Voimassa olevaan monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvat yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin varoihin liittyvät oikeudelliset sitoumukset, jotka odottavat toteuttamista

Voimassa olevaan monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvat yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin varoihin liittyvät oikeudelliset sitoumukset, jotka odottavat toteuttamista

5.2

5.2

211 688

211 688

276 351

276 351

Merkittävät oikeudelliset sitoumukset muilla aloilla

Merkittävät oikeudelliset sitoumukset muilla aloilla

5.3

5.3

20 030

20 030

22 275

22 275

Yhteensä

Yhteensä

453 109

453 109

488 507

488 507

5.1.   TALOUSARVIOSITOUMUKSET, JOITA EI OLE VIELÄ KIRJATTU KULUIKSI

TALOUSARVIOSITOUMUKSET, JOITA EI OLE VIELÄ KIRJATTU KULUIKSI

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi | 221 391 | 189 881 |

milj. euroa

31.12.2017

31.12.2016

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

221 391

221 391

189 881

189 881

Edellä esitetty määrä saadaan vähentämällä maksattamatta olevien sitoumusten määrästä (267 258 miljoonaa euroa) (ks. ks. talousarvion toteuttamiskertomuksen liitetiedoissa oleva taulukko 4.4) niihin liittyvät, taseeseen veloiksi ja tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät. Talousarviosta maksattamatta olevat sitoumukset ovat avoimia sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei vielä ole suoritettu ja/tai joita ei vielä ole purettu. Kuten edellä on todettu, maksattamatta olevia määriä syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä.

On huomattava, että ennakkomaksujen kokonaismäärä oli 49 miljardia euroa 31. joulukuuta 2017 (ks. liitetieto 2.5). Ennakkomaksut ovat jo maksettuja talousarviositoumuksia, ja ne vähentävät maksattamatta olevia sitoumuksia. Näiden varojen katsotaan kuitenkin kuuluvan EU:lle eikä tuensaajille siihen asti kun sopimusvelvoitteet on täytetty. Ne ovat näin ollen edellä esitettyjen maksattamatta olevien sitoumusten kaltaisia eriä, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi.

2.5

5.2.   VOIMASSA OLEVAAN MONIVUOTISEEN RAHOITUSKEHYKSEEN KUULUVAT YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA HALLINNOITAVIIN VAROIHIN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET, JOTKA ODOTTAVAT TOTEUTTAMISTA

VOIMASSA OLEVAAN MONIVUOTISEEN RAHOITUSKEHYKSEEN KUULUVAT YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA HALLINNOITAVIIN VAROIHIN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET, JOTKA ODOTTAVAT TOTEUTTAMISTA

| milj. euroa |
| --- |
| Rahastot | Rahoitus–kehys 2014-2020 (A) | Tehdyt oikeudelliset sitoumukset (B) | Talousarvio–sitoumukset (C) | Puretut sitoumukset (D) | Monivuotisen rahoituske–hyksen puitteissa käytettävissä oleva talousarvio (= A – C) | Oikeudelliset sitoumukset, joista vähennetty talousarvio–sitoumukset (=B-C+D) |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | 262 058 | 262 058 | 140 302 | — | 121 756 | 121 756 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 91 991 | 91 991 | 51 813 | — | 40 178 | 40 178 |
| Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 3 814 | 3 814 | 2 114 | — | 1 699 | 1 699 |
| OTSAKE 1 B: KOHEESIOPOLITIIKAN RAHASTOT | 357 862 | 357 862 | 194 229 | — | 163 633 | 163 633 |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto | 99 343 | 99 343 | 56 401 | — | 42 942 | 42 942 |
| Euroopan meri- ja kalatalousrahasto | 5 749 | 5 749 | 3 210 | — | 2 539 | 2 539 |
| OTSAKE 2: LUONNONVARAT | 105 093 | 105 093 | 59 611 | — | 45 482 | 45 482 |
| Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto | 5 391 | 4 233 | 2 794 | — | 2 597 | 1 439 |
| Sisäisen turvallisuuden rahasto | 2 812 | 2 635 | 1 500 | — | 1 311 | 1 134 |
| OTSAKE 3: TURVALLISUUS JA KANSALAISUUS | 8 202 | 6 868 | 4 294 | — | 3 908 | 2 573 |
| Yhteensä | 471 157 | 469 822 | 258 134 | — | 213 023 | 211 688 |

milj. euroa

Rahastot

Rahoitus–kehys 2014-2020 (A)

Tehdyt oikeudelliset sitoumukset (B)

Talousarvio–sitoumukset (C)

Puretut sitoumukset (D)

Monivuotisen rahoituske–hyksen puitteissa käytettävissä oleva talousarvio (= A – C)

Oikeudelliset sitoumukset, joista vähennetty talousarvio–sitoumukset (=B-C+D)

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

262 058

262 058

140 302

—

121 756

121 756

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

91 991

91 991

51 813

—

40 178

40 178

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

3 814

3 814

2 114

—

1 699

1 699

OTSAKE 1 B: KOHEESIOPOLITIIKAN RAHASTOT

OTSAKE 1 B: KOHEESIOPOLITIIKAN RAHASTOT

357 862

357 862

357 862

357 862

194 229

194 229

—

163 633

163 633

163 633

163 633

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto

99 343

99 343

56 401

—

42 942

42 942

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto

5 749

5 749

3 210

—

2 539

2 539

OTSAKE 2: LUONNONVARAT

OTSAKE 2: LUONNONVARAT

105 093

105 093

105 093

105 093

59 611

59 611

—

45 482

45 482

45 482

45 482

Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto

Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto

5 391

4 233

2 794

—

2 597

1 439

Sisäisen turvallisuuden rahasto

Sisäisen turvallisuuden rahasto

2 812

2 635

1 500

—

1 311

1 134

OTSAKE 3: TURVALLISUUS JA KANSALAISUUS

OTSAKE 3: TURVALLISUUS JA KANSALAISUUS

8 202

8 202

6 868

6 868

4 294

4 294

—

3 908

3 908

2 573

2 573

Yhteensä

Yhteensä

471 157

471 157

469 822

469 822

258 134

258 134

—

213 023

213 023

211 688

211 688

Nämä ovat oikeudellisia velvoitteita, joiden mukaisiin maksuihin EU on sitoutunut hyväksyessään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavia toimenpideohjelmia. Komission päätös toimenpideohjelman hyväksymisestä on varainhoitoasetuksen 84 artiklassa tarkoitettu rahoituspäätös. Siitä tulee kyseisessä asetuksessa tarkoitettu oikeudellinen sitoumus, kun päätöksestä on ilmoitettu asianomaiselle jäsenvaltiolle.

Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin sovellettavan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 76 artiklassa säädetään seuraavaa:

”Unionin talousarviositoumukset toteutetaan kunkin ohjelman osalta rahastokohtaisina vuotuisina erinä 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana. Suoritusvaraukseen liittyvät talousarviositoumukset tehdään kussakin ohjelmassa erikseen muista ohjelmaan kohdennettavista määrärahoista.”

Edellä olevassa taulukossa esitetään ensin koko monivuotinen rahoituskehys (sarake A) ja sen jälkeen oikeudelliset sitoumukset, joista ei ole vielä tehty talousarviositoumuksia. Taulukosta ilmenee myös sitoumusten enimmäismäärä suhteessa vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeissa 1B, 2 ja 3 vahvistettuihin enimmäismääriin. Nämä oikeudelliset sitoumukset ovat siis avoinna olevia määriä, jotka EU on sitoutunut maksamaan vuoden 2017 joulukuun 31. päivän jälkeen. Sarakkeessa B esitetään komission vuoden loppuun mennessä tekemät oikeudelliset sitoumukset, ja sarakkeessa C niihin liittyvät talousarviositoumukset vuoden lopussa. Vuoden 2017 lopussa ei ollut purettuja sitoumuksia (sarake D).

5.3.   MERKITTÄVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET MUILLA ALOILLA

MERKITTÄVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET MUILLA ALOILLA

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Verkkojen Eurooppa -väline | 12 676 | 13 799 |
| Copernicus | 1 841 | 2 393 |
| ITER | 1 496 | 1 891 |
| Galileo-ohjelma | 253 | 523 |
| Kalastussopimukset | 133 | 247 |
| Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset | 2 577 | 2 419 |
| Muut sopimukset | 1 054 | 1 003 |
| Yhteensä | 20 030 | 22 275 |

milj. euroa

31.12.2017

31.12.2016

Verkkojen Eurooppa -väline

Verkkojen Eurooppa -väline

12 676

12 676

13 799

13 799

Copernicus

Copernicus

1 841

1 841

2 393

2 393

ITER

ITER

1 496

1 496

1 891

1 891

Galileo-ohjelma

Galileo-ohjelma

253

253

523

523

Kalastussopimukset

Kalastussopimukset

133

133

247

247

Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset

Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset

2 577

2 577

2 419

2 419

Muut sopimukset

Muut sopimukset

1 054

1 054

1 003

1 003

Yhteensä

Yhteensä

20 030

20 030

22 275

22 275

Nämä määrät liittyvät pitkäaikaisiin oikeudellisiin sitoumuksiin, joita ei ollut vielä katettu talousarviossa maksusitoumusmäärärahoilla vuoden lopussa. Nämä sitovat velvoitteet budjetoidaan vuotuisina erinä ja maksut suoritetaan tulevina vuosina.

Tietyt tärkeät ohjelmat (ks. jäljempänä) voidaan toteuttaa vuotuisina erinä varainhoitoasetuksen 85 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tällä tavoin EU voi tehdä oikeudellisia sitoumuksia (allekirjoittaa avustus-, valtuutus- ja hankintasopimuksia) tiettynä vuonna käytettävissä olevia maksusitoumusmäärärahoja suuremmalle määrälle. Tämän vuoksi huomattava osa voimassa olevan monivuotisen rahoituskehyksen kokonaismäärärahoista voi olla jo sidottu. Kyseessä ovat erityisesti seuraavat ohjelmat:

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

Verkkojen Eurooppa -välineestä annetaan rahoitustukea Euroopan laajuisille verkoille, jotta voidaan tukea yhteistä etua koskevia infrastruktuurihankkeita liikenne-, televiestintä- ja energia-alalla. Verkkojen Eurooppa -välinettä koskevat oikeudelliset sitoumukset kattavat liikenteen osalta vuodet 2014–2020 ja energian osalta vuodet 2014–2021. Näiden sitoumusten oikeusperusta on 11. joulukuuta 2013 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013 Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129). Tämän asetuksen 19 artiklassa säädetään vuosierien käyttämisestä.

Copernicus

Copernicus

Copernicus on Euroopan maanseurantaohjelma – ks. myös liitetieto 2.2. Nämä sitoumukset ovat voimassa vuoteen 2020 saakka. Komissio on allekirjoittanut Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 377/2014 mukaisesti valtuutussopimukset Euroopan avaruusjärjestön (ESA), Euroopan sääsatelliittijärjestön (Eumetsat) ja Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskuksen (ECMWF) kanssa. Kyseisen asetuksen 8 artiklassa säädetään mahdollisuudesta jakaa sitoumukset vuosieriin.

2.2

ITER – Kansainvälinen lämpöydinkoereaktori

ITER – Kansainvälinen lämpöydinkoereaktori

Näillä sitoumuksilla on tarkoitus kattaa ITER-laitosten tulevat rahoitustarpeet vuoteen 2021 saakka. EU:n (Euratomin) rahoitusosuus ITER-organisaatiossa toteutetaan Fusion for Energy -yhteisyrityksen kautta. Rahoitusosuuksia on myös jäsenvaltioilla ja Sveitsillä. Nämä sitoumukset on tehty eurooppalaisen yhteisyrityksen perustamisesta ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten sekä etujen myöntämisestä perustettavalle yhteisyritykselle tehdyn neuvoston päätöksen 2007/198/Euratom muuttamisesta annetun neuvoston päätöksen perusteella. Kyseisessä päätöksessä säädetään mahdollisuudesta jakaa sitoumukset vuosieriin. ITER perustettiin hallinnoimaan ITER-laitteistoa, kannustamaan ITER-laitteiston käyttämiseen, edistämään yleistä tietämystä fuusioenergiasta ja lisäämään sen hyväksyntää sekä hoitamaan muita tehtäviä, jotka ovat tarpeen ITERin tavoitteiden saavuttamiseksi. ITER-yhteisyritykseen osallistuvat EU, Kiina, Intia, Venäjä, Etelä-Korea, Japani ja Yhdysvallat.

Galileo-ohjelma

Galileo-ohjelma

Nämä määrät on osoitettu Galileo-ohjelmalle, jonka puitteissa kehitetään globaalia eurooppalaista satelliittinavigointijärjestelmää – ks. myös liitetieto 2.2. Nämä sitoumukset ovat voimassa vuoteen 2020 saakka. Komissio on allekirjoittanut ESAn kanssa valtuutussopimuksen asetuksen (EU) N:o 1285/2013 mukaisesti (EUVL L 347/1, 20.12.2013). Kyseisen asetuksen 9 artiklassa säädetään mahdollisuudesta jakaa sitoumukset vuosieriin.

2.2

Kalastussopimukset

Kalastussopimukset

Nämä vuoteen 2020 voimassa olevat sitoumukset on tehty kolmansien maiden kanssa kansainvälisten kalastussopimusten mukaisten toimien toteuttamiseksi. Ne perustuvat kutakin kolmatta maata koskeviin neuvoston päätöksiin (esim. 5. lokakuuta 2015 annettu neuvoston päätös (EU) 2015/1894 Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen pöytäkirjan tekemisestä; EUVL L 277, 22.10.2015). Nämä ovat kansainvälisiä sopimuksia, joihin sisältyy monivuotisia oikeuksia ja velvoitteita.

Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset

Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset

Näiden vuokrasopimusten jäljellä olevana voimassaoloaikana on suoritettava niistä tehtyjen sopimusten mukaisesti seuraavat minimimaksut:

| milj. euroa |
| --- |
| | Vuokramaksujen vähimmäismäärä |
| | Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen 1–5 vuotta | Erääntymiseen > 5 vuotta | Yhteensä |
| Rakennukset | 374 | 1 106 | 1 078 | 2 558 |
| Atk-laitteet ja muut laitteet | 7 | 13 | 0 | 21 |
| Yhteensä | 380 | 1 120 | 1 078 | 2 577 |

milj. euroa

Vuokramaksujen vähimmäismäärä

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen 1–5 vuotta

Erääntymiseen > 5 vuotta

Yhteensä

Rakennukset

Rakennukset

374

374

1 106

1 106

1 078

1 078

2 558

2 558

Atk-laitteet ja muut laitteet

Atk-laitteet ja muut laitteet

7

7

13

13

0

0

21

21

Yhteensä

Yhteensä

380

380

1 120

1 120

1 078

1 078

2 577

2 577

Muut sopimukset

Muut sopimukset

Tämä erä sisältää määrät, joita vastaavat maksut on vielä suoritettava sopimusten voimassaoloaikana. Suurin yksittäinen määrä (175 miljoonaa euroa) liittyy Euroopan parlamentin rakennushankkeisiin.

6.   RAHOITUSRISKIEN HALLINTA

Seuraavat EU:n rahoitusriskien hallintaa koskevat tiedot liittyvät:

| — | rahoitusavun myöntämistä koskevaan otto- ja antolainaustoimintaan; komissio on toteuttanut kyseisen avun käyttämällä seuraavia välineitä: Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi, maksutaselainat, makrotaloudellinen rahoitusapu, Euratom-lainat sekä (selvitystilassa olevan) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön lainat; |
| --- | --- |

—

rahoitusavun myöntämistä koskevaan otto- ja antolainaustoimintaan; komissio on toteuttanut kyseisen avun käyttämällä seuraavia välineitä: Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi, maksutaselainat, makrotaloudellinen rahoitusapu, Euratom-lainat sekä (selvitystilassa olevan) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön lainat;

| — | treasury-toimintoihin, jotka komissio on toteuttanut EU:n talousarvion toteuttamiseksi ja joihin kuuluvat myös sakkojen tuloutukset; |
| --- | --- |

—

treasury-toimintoihin, jotka komissio on toteuttanut EU:n talousarvion toteuttamiseksi ja joihin kuuluvat myös sakkojen tuloutukset;

| — | talousarviotakauksia varten perustetuissa rahastoissa oleviin varoihin (ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto ja ESIR-takuurahasto); ja |
| --- | --- |

—

talousarviotakauksia varten perustetuissa rahastoissa oleviin varoihin (ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto ja ESIR-takuurahasto); ja

| — | EU:n talousarviosta rahoitettuihin rahoitusvälineisiin. |
| --- | --- |

—

EU:n talousarviosta rahoitettuihin rahoitusvälineisiin.

6.1.   RISKITYYPIT

RISKITYYPIT

Markkinariski on riski siitä, että rahoitusvälineen käypä arvo tai vastaiset rahavirrat vaihtelevat markkinahintojen muutoksista johtuen. Markkinariski käsittää paitsi tappion myös voiton mahdollisuuden. Siihen kuuluvat valuuttariski, korkoriski ja muu hintariski (EU:hun ei kohdistu merkittävää muuta hintariskiä).

Markkinariski

valuuttariski, korkoriski ja muu hintariski

| — | Valuuttariski on riski siitä, että EU:n toimien tai sen sijoitusten arvo vaihtelee valuuttakurssimuutosten vuoksi. Tämä riski aiheutuu yhden valuutan arvon muuttumisesta suhteessa toiseen valuuttaan. |
| --- | --- |

—

Valuuttariski on riski siitä, että EU:n toimien tai sen sijoitusten arvo vaihtelee valuuttakurssimuutosten vuoksi. Tämä riski aiheutuu yhden valuutan arvon muuttumisesta suhteessa toiseen valuuttaan.

Valuuttariski

| — | Korkoriski liittyy mahdollisuuteen siitä, että arvopaperin, erityisesti joukkovelkakirjalainan, arvo pienenee korkojen noustessa. Nouseva korkotaso yleensä laskee kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen hintaa ja päinvastoin. |
| --- | --- |

—

Korkoriski liittyy mahdollisuuteen siitä, että arvopaperin, erityisesti joukkovelkakirjalainan, arvo pienenee korkojen noustessa. Nouseva korkotaso yleensä laskee kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen hintaa ja päinvastoin.

Korkoriski

Luottoriski on tappion riski, joka aiheutuu siitä mahdollisuudesta, että velallinen/lainanottaja ei maksa takaisin lainaa tai muuta luottoa (pääomaa, korkoa tai ei kumpaakaan) tai rikkoo muuten sopimuksesta johtuvia velvoitteita. Lainan takaisinmaksu voi viivästyä, lainanottajan maksuja voidaan joutua järjestelemään uudelleen tai velallinen voi joutua konkurssiin.

Luottoriski

Likviditeettiriski tarkoittaa riskiä siitä, että omaisuuserää on hankala myydä; esimerkiksi tiettyä arvopaperia tai muuta omaisuuserää ei voida myydä riittävän nopeasti markkinoilla tappion estämiseksi tai velvoitteen täyttämiseksi.

Likviditeettiriski

6.2.   RISKIENHALLINTAPOLITIIKKA

RISKIENHALLINTAPOLITIIKKA

EU:n talousarvion toteuttaminen perustuu yhä enemmän toimenpideohjelmiin liittyvien rahoitusvälineiden käyttöön. Tämä lähestymistapa poikkeaa avustusten ja tukien myöntämiseen perustuvasta perinteisestä tavasta toteuttaa talousarvio. Sitä sovellettaessa jokaisesta eurosta, joka maksetaan talousarviosta rahoitusvälineiden kautta, lopullinen tuensaaja saa yli euron rahoitustukea vipuvaikutuksen ansiosta. Tällä EU:n budjettivarojen käytöllä pyritään maksimoimaan käytettävissä olevien varojen vaikutus. Lisätietoja näistä instrumenteista on liitetiedossa 2.4.1.

2.4.1

Useimmille rahoitusvälineille on yhteistä se, että toteutus on delegoitu joko EIP-ryhmälle (mukaan lukien EIR) tai muille rahoituslaitoksille komission ja asianomaisen rahoituslaitoksen välisellä sopimuksella. Kyseisten rahoituslaitosten kanssa tehtyihin sopimuksiin sisältyy välittäjiä koskevia tiukkoja ehtoja ja velvoitteita. Niillä varmistetaan, että EU:n rahavarojen käyttöä hallinnoidaan ja niistä raportoidaan asianmukaisesti. Kun rahoitusosuus on sidottu johonkin välineeseen, varat siirretään rahoituksen välittäjän avaamalle erilliselle pankkitilille (varainhoitotili). Rahoituslaitos voi käytettävästä välineestä riippuen käyttää varainhoitotilillä olevia varoja esimerkiksi lainojen myöntämiseen, velkainstrumenttien liikkeeseenlaskuun, oman pääoman ehtoisiin rahoitusvälineisiin tehtäviin sijoituksiin tai takauksiin perustuvien maksujen suorittamiseen. Rahoitusvälineiden tuotot on pääsääntöisesti palautettava EU:n talousarvioon.

Rahoitusvälineisiin liittyvä riski on rajoitettu niistä tehdyissä sopimuksissa asetettuun enimmäismäärään, joka on kyseiselle instrumentille talousarviossa osoitettu määrä. Komission vastuulla on usein hankkeen suuririskisin osa (first loss piece). Lisäksi näillä instrumenteilla on tarkoitus tarjota rahoitusta sellaisille tuensaajille, joiden toimintaan liittyy keskimääräistä suurempi riski ja joilla on vaikeuksia saada rahoitusta kaupallisilta luotonantajilta. Tämän vuoksi on todennäköistä, että EU:n talousarviosta joudutaan kattamaan jonkin verran tappioita.

Rahoitusinstrumenttien arvostaminen

Rahoitusinstrumenttien arvostaminen

Seuraavia rahoitusvarojen ja -velkojen luokkia ei arvosteta käypään arvoon: käteisvarat ja muut rahavarat, myönnetyt lainat, saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista sekä otetut lainat ja muut jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät rahoitusvelat. Kyseisten rahoitusvarojen ja -velkojen kirjanpitoarvon katsotaan vastaavan kohtuullisen hyvin niiden käypää arvoa.

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

EU:n lainanottoon ja -antoon sekä niihin liittyviin treasury-toimintoihin sovelletaan näitä toimintoja koskevia neuvoston ja Euroopan parlamentin päätöksiä ja tapauksen mukaan EU:n sisäisiä ohjeita. Eri osa-alueista, kuten lainanotosta, lainanannosta sekä treasury-toiminnoista, on annettu kirjalliset menettelyohjeet, joita kyseisistä toiminnoista vastaavat yksiköt noudattavat. Suojausta ei yleensä käytetä korkotason tai valuuttojen kurssien vaihtelujen kattamiseksi, koska EU:n myöntämät lainat myönnetään yleensä samoin ehdoin kuin niiden rahoittamiseksi otetut lainat (back-to-back), jolloin avoimia valuutta- tai korkopositioita ei ole. Tämän back-to-back-periaatteen soveltamista valvotaan säännöllisesti.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Talousarvion täytäntöönpanon yhteydessä toteutettavien komission treasury-toimintojen säännöistä ja periaatteista säädetään neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 609/2014 (sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 804/2016), varainhoitoasetuksessa ja sen soveltamissäännöissä.

Edellä mainittujen asetusten mukaisesti sovelletaan seuraavia perusperiaatteita:

| — | Jäsenvaltiot asettavat EU:n omat varat sen käyttöön maksamalla ne tileille, jotka on avattu tätä tarkoitusta varten komission nimissä kunkin jäsenvaltion valtiokonttoriin tai kansalliseen keskuspankkiin. Komissio nostaa varoja kyseisiltä tileiltä ainoastaan kattaakseen käteisvaratarpeensa. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot asettavat EU:n omat varat sen käyttöön maksamalla ne tileille, jotka on avattu tätä tarkoitusta varten komission nimissä kunkin jäsenvaltion valtiokonttoriin tai kansalliseen keskuspankkiin. Komissio nostaa varoja kyseisiltä tileiltä ainoastaan kattaakseen käteisvaratarpeensa.

| — | Jäsenvaltiot maksavat omat varat kansallisessa valuutassaan, mutta komissio suorittaa maksunsa pääasiassa euromääräisinä. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot maksavat omat varat kansallisessa valuutassaan, mutta komissio suorittaa maksunsa pääasiassa euromääräisinä.

| — | Komission nimissä avatuilla tileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä. Tämä rajoitus ei koske komission omien varojen tilejä tapauksissa, joissa on kyse sellaisten lainojen takaisinmaksun laiminlyönnistä, joista on sovittu tai joille on myönnetty takaus neuvoston asetusten ja päätösten mukaisesti, tai tapauksissa, joissa (tietyin edellytyksin) käteisvaratarpeet ovat suuremmat kuin tilillä olevat varat. |
| --- | --- |

—

Komission nimissä avatuilla tileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä. Tämä rajoitus ei koske komission omien varojen tilejä tapauksissa, joissa on kyse sellaisten lainojen takaisinmaksun laiminlyönnistä, joista on sovittu tai joille on myönnetty takaus neuvoston asetusten ja päätösten mukaisesti, tai tapauksissa, joissa (tietyin edellytyksin) käteisvaratarpeet ovat suuremmat kuin tilillä olevat varat.

| — | Muiden valuuttojen kuin euron määräisillä tileillä olevat varat joko käytetään saman valuutan määräisten maksujen suorittamiseen tai muunnetaan säännöllisesti euroiksi. |
| --- | --- |

—

Muiden valuuttojen kuin euron määräisillä tileillä olevat varat joko käytetään saman valuutan määräisten maksujen suorittamiseen tai muunnetaan säännöllisesti euroiksi.

Omien varojen tilien lisäksi komissio on avannut pankkitilejä keskuspankeissa ja liikepankeissa suorittaakseen ja vastaanottaakseen maksuja, jotka eivät liity EU:n talousarvioon tuloutettaviin jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin.

Treasury- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Käytössä on lisäksi erityismenettelyjä, joilla taataan järjestelmän turvallisuus ja varmistetaan tehtävien eriyttäminen varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti.

Komission treasury- ja maksutoimintojen hallinnointi perustuu kirjallisiin ohjeisiin ja menettelyihin. Tavoitteena on vähentää operatiivisia ja rahoitusriskejä sekä varmistaa valvonnan riittävyys. Ohjeet ja menettelyt kattavat eri toiminnot (esimerkiksi maksujen suorittaminen ja kassanhallinta, rahavirtojen ennustaminen ja toiminnan jatkuvuus). Ohjeiden ja menettelyjen noudattamista valvotaan säännöllisesti. Lisäksi budjettipääosaston ja talouden ja rahoituksen pääosaston välillä vaihdetaan säännöllisesti tietoja riskienhallinnasta ja parhaista käytänteistä.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot: Talletukset

Alustavasti maksetut sakot: Talletukset

Ennen vuotta 2010 saadut määrät on talletettu pankkitileille pankeissa, jotka on erityisesti valittu alustavasti maksettujen sakkojen tallettamista varten. Pankit valitaan varainhoitoasetuksessa säädettyjen tarjouskilpailumenettelyjen mukaisesti. Varoja yksittäisiin pankkeihin sijoitettaessa noudatetaan sisäistä riskienhallintapolitiikkaa, jossa määritetään luottoluokitusta koskevat vaatimukset ja varojen määrä, joka voidaan sijoittaa suhteessa vastapuolen oman pääoman määrään. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten toimintalinjojen ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Määrätyt ja alustavasti maksetut sakot on vuodesta 2010 alkaen sijoitettu tarkoitusta varten perustettuun salkkuun (BUFI). Salkun päätavoitteet ovat rahoitusmarkkinoihin liittyvien riskien vähentäminen ja kaikkien yhteisöjen, joille sakkoja on määrätty, tasapuolinen kohtelu tarjoamalla yhdenmukaisin perustein laskettu takuutuotto. Alustavasti maksetuista sakoista saatujen varojen hoidosta vastaa komissio, joka noudattaa varainhoidon sisäisiä suuntaviivoja. Eri osa-alueista, muun muassa treasury-toiminnoista, on annettu menettelyohjeet, joita kyseisistä toiminnoista vastaavat yksiköt noudattavat. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten ohjeiden ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

Varojen hoidon tavoitteena on sijoittaa komissiolle alustavasti maksetut sakot siten, että

| — | varat ovat tarvittaessa nopeasti käytettävissä; |
| --- | --- |

—

varat ovat tarvittaessa nopeasti käytettävissä;

| — | tavanomaisissa olosuhteissa varoille saadaan keskimäärin tuotto, joka vastaa vähintään BUFI-viitearvon mukaista tuottoa, josta on vähennetty kulut, ja sakkojen nimellisarvo säilyy. |
| --- | --- |

—

tavanomaisissa olosuhteissa varoille saadaan keskimäärin tuotto, joka vastaa vähintään BUFI-viitearvon mukaista tuottoa, josta on vähennetty kulut, ja sakkojen nimellisarvo säilyy.

Sijoitukset tehdään periaatteessa ainoastaan seuraaviin kohteisiin: määräaikaistalletukset jäsenvaltioiden keskuspankeissa, valtioiden luottolaitoksissa, valtioiden kokonaan omistamissa tai takaamissa pankeissa tai ylikansallisissa laitoksissa; joukkovelkakirjat, velkasitoumukset tai sijoitustodistukset, joiden liikkeeseenlaskijoina ovat valtion tai ylikansalliset laitokset.

Rahoitustakaukset

Rahoitustakaukset

Komissiolla on lisäksi merkittävät rahoituslaitosten antamat vakuudet, jotka liittyvät komission EU:n kilpailusääntöjen rikkomisesta yrityksille määräämiin sakkoihin (ks. liitetieto 2.6.1.2). Nämä vakuudet on saatu sakkojen maksamiseen velvoitetuilta yrityksiltä vaihtoehtona sakkoihin liittyville alustaville maksuille. Näitä vakuuksia hallinnoidaan sisäisen riskienhallintapolitiikan mukaisesti. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten toimintalinjojen ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

2.6.1.2

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Takuurahaston varojen hoidossa noudatettavat säännöt ja periaatteet sisältyvät 25. marraskuuta 1994 Euroopan komission ja Euroopan investointipankin välillä tehtyyn sopimukseen, jota on muutettu 17. ja 23. syyskuuta 1996, 8. toukokuuta 2002, 25. helmikuuta 2008 ja 9. marraskuuta 2010. Tämän takuurahaston toiminnassa käytetään vain yhtä valuuttaa eli euroa. Takuurahaston kaikki sijoitukset tehdään euroina valuuttakurssiriskin välttämiseksi. Varojen hoidossa noudatetaan rahoitustoimintaan tavanomaisesti sovellettavia varovaisuutta koskevia sääntöjä. Takuurahaston hoidossa on kiinnitettävä erityistä huomiota riskien vähentämiseen ja sen varmistamiseen, että hoidettavina olevat varat voidaan myydä tai siirtää ilman merkittävää viivettä katettavina olevien sitoumusten asettamien vaatimusten mukaisesti.

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto perustettiin 25. kesäkuuta 2015 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 2015/1017 (jota muutettiin 13. joulukuuta 2017 annetulla asetuksella (EU) 2017/2396). Rahaston varojen hoidossa noudatettavat säännöt ja periaatteet esitetään 21. tammikuuta 2016 annetussa komission päätöksessä C(2016) 165. Hoidettavien varojen on tarjottava riittävästi likviditeettiä vakuuksiin perustuvien mahdollisten maksuvaatimusten varalta. Samalla on kuitenkin pyrittävä optimoimaan tuotto ja riskitaso siten, että turvallisuus ja vakaus säilyvät korkealla tasolla.

6.3.   VALUUTTARISKI

VALUUTTARISKI

EU:n rahoitusvälineisiin kohdistuva valuuttariski vuoden lopussa – nettopositio

EU:n rahoitusvälineisiin kohdistuva valuuttariski vuoden lopussa – nettopositio

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 |
| USD | GBP | DKK | SEK | euro | Muut | Yhteensä |
| Rahoitusvarat | | | | | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 680 | 57 | 17 | 56 | 12 806 | 16 | 13 632 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | (632) | — | — | — | 655 | — | 23 |
| Antolainaus
   (10) | 6 | 0 | — | — | 123 | 7 | 137 |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 15 | 549 | 63 | 86 | 11 591 | 62 | 12 366 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 49 | 3 180 | 27 | 693 | 18 468 | 1 694 | 24 111 |
| | 118 | 3 787 | 107 | 835 | 43 642 | 1 779 | 50 268 |
| Rahoitusvelat | | | | | | | |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat | — | — | — | — | — | (2) | (2) |
| Muut lyhytaikaiset velat | (4) | (2) | (0) | (1) | (39 029 ) | (12) | (39 048 ) |
| | (4) | (2) | (0) | (1) | (39 029 ) | (14) | (39 050 ) |
| Yhteensä | 114 | 3 785 | 107 | 834 | 4 613 | 1 765 | 11 218 |

milj. euroa

31.12.2017

USD

GBP

DKK

SEK

euro

Muut

Yhteensä

Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

680

680

57

17

17

56

56

12 806

12 806

16

16

13 632

13 632

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

(632)

(632)

—

—

—

655

655

—

23

23

Antolainaus
   (10)

Antolainaus

10

6

6

0

—

—

123

123

7

7

137

137

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

15

15

549

63

63

86

86

11 591

11 591

62

62

12 366

12 366

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

49

49

3 180

3 180

27

27

693

693

18 468

18 468

1 694

1 694

24 111

24 111

118

118

3 787

3 787

107

107

835

835

43 642

43 642

1 779

1 779

50 268

50 268

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

(4)

(4)

(2)

(2)

(0)

(0)

(1)

(1)

(39 029 )

(39 029 )

(12)

(12)

(39 048 )

(39 048 )

(4)

(4)

(2)

(2)

(0)

(0)

(1)

(1)

(39 029 )

(39 029 )

(14)

(14)

(39 050 )

(39 050 )

Yhteensä

Yhteensä

114

114

3 785

3 785

107

107

834

834

4 613

4 613

1 765

1 765

11 218

11 218

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 |
| USD | GBP | DKK | SEK | euro | Muut | Yhteensä |
| Rahoitusvarat | | | | | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 228 | 58 | 14 | 42 | 10 080 | 21 | 10 442 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | (49) | — | — | — | 50 | — | 0 |
| Antolainaus
   (10) | 4 | 0 | — | — | 329 | 10 | 343 |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 1 | 593 | 51 | 81 | 10 888 | 8 | 11 622 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 39 | 2 394 | 428 | 1 220 | 22 387 | 2 117 | 28 585 |
| | 222 | 3 045 | 493 | 1 342 | 43 734 | 2 156 | 50 993 |
| Rahoitusvelat | | | | | | | |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat | (100) | — | — | — | 100 | — | (1) |
| Muut lyhytaikaiset velat | (1) | (5) | (0) | (0) | (39 983 ) | (16) | (40 005 ) |
| | (101) | (5) | (0) | (0) | (39 883 ) | (16) | (40 005 ) |
| Yhteensä | 121 | 3 040 | 493 | 1 342 | 3 851 | 2 140 | 10 987 |

milj. euroa

31.12.2016

USD

GBP

DKK

SEK

euro

Muut

Yhteensä

Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

228

228

58

14

14

42

42

10 080

10 080

21

21

10 442

10 442

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

(49)

(49)

—

—

—

50

50

—

0

0

Antolainaus
   (10)

Antolainaus

10

4

4

0

—

—

329

329

10

10

343

343

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

1

1

593

51

51

81

81

10 888

10 888

8

8

11 622

11 622

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

39

39

2 394

2 394

428

428

1 220

1 220

22 387

22 387

2 117

2 117

28 585

28 585

222

222

3 045

3 045

493

493

1 342

1 342

43 734

43 734

2 156

2 156

50 993

50 993

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

(100)

(100)

—

—

—

100

100

—

(1)

(1)

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

(1)

(1)

(5)

(5)

(0)

(0)

(0)

(0)

(39 983 )

(39 983 )

(16)

(16)

(40 005 )

(40 005 )

(101)

(101)

(5)

(5)

(0)

(0)

(0)

(0)

(39 883 )

(39 883 )

(16)

(16)

(40 005 )

(40 005 )

Yhteensä

Yhteensä

121

121

3 040

3 040

493

493

1 342

1 342

3 851

3 851

2 140

2 140

10 987

10 987

Jos euro olisi vahvistunut 10 prosenttia suhteessa tiettyihin muihin valuuttoihin, vaikutukset olisivat olleet seuraavat:

| milj. euroa |
| --- |
| | Taloudellinen tulos |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2017 | (5) | (339) | (8) | (71) |
| 2016 | (4) | (272) | (43) | (118) |

milj. euroa

Taloudellinen tulos

USD

GBP

DKK

SEK

2017

2017

(5)

(5)

(339)

(339)

(8)

(8)

(71)

(71)

2016

2016

(4)

(4)

(272)

(272)

(43)

(43)

(118)

(118)

| milj. euroa |
| --- |
| | Nettovarat |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 31.12.2017 | (5) | (5) | (2) | (5) |
| 31.12.2016 | (7) | (5) | (1) | (4) |

milj. euroa

Nettovarat

USD

GBP

DKK

SEK

31.12.2017

31.12.2017

(5)

(5)

(5)

(5)

(2)

(2)

(5)

(5)

31.12.2016

31.12.2016

(7)

(7)

(5)

(5)

(1)

(1)

(4)

(4)

Jos euro olisi heikentynyt 10 prosenttia suhteessa kyseisiin valuuttoihin, vaikutukset olisivat olleet seuraavat:

| milj. euroa |
| --- |
| | Taloudellinen tulos |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2017 | 6 | 414 | 10 | 87 |
| 2016 | 5 | 332 | 53 | 145 |

milj. euroa

Taloudellinen tulos

USD

GBP

DKK

SEK

2017

2017

6

6

414

414

10

10

87

87

2016

2016

5

5

332

332

53

53

145

145

| milj. euroa |
| --- |
| | Nettovarat |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 31.12.2017 | 7 | 6 | 2 | 6 |
| 31.12.2016 | 9 | 6 | 2 | 5 |

milj. euroa

Nettovarat

USD

GBP

DKK

SEK

31.12.2017

31.12.2017

7

7

6

6

2

2

6

6

31.12.2016

31.12.2016

9

9

6

6

2

2

5

5

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Useimmat rahoitusvarat ja -velat ovat euromääräisiä, joten EU:lla ei näissä tapauksissa ole valuuttariskiä. EU kuitenkin myöntää lainoja Yhdysvaltain dollareina Euratomin rahoitusvälineen kautta. Lainat rahoitetaan ottamalla vastaavan suuruisia lainoja Yhdysvaltain dollareissa (back-to-back-operaatiot). EU:lla ei tilinpäätöspäivänä ollut Euratomiin liittyviä valuuttakurssiriskejä.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Neuvoston asetuksen (EU) N:o 609/2014 sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU) N:o 804/2016, mukaisesti omat varat, jotka jäsenvaltiot maksavat muissa valuutoissa kuin euroina, säilytetään omien varojen pankkitileillä. Varat muunnetaan euroiksi, kun niitä tarvitaan maksujen suorittamiseen. Edellä mainitussa asetuksessa säädetään menettelyistä, joita sovelletaan kyseisten varojen hallinnoinnissa. Joissakin tapauksissa varoja käytetään kyseisen vieraan valuutan määräisten maksujen suorittamiseen ilman muuntamista euroiksi.

Komissio on avannut muiden EU-valuuttojen kuin euron sekä Sveitsin frangin ja Yhdysvaltain dollarin määräisiä pankkitilejä liikepankeissa suorittaakseen kyseisten valuuttojen määräisiä maksuja. Näille tileille siirretään lisää varoja sitä mukaa kuin maksuja suoritetaan, minkä vuoksi ne eivät muodosta valuuttariskiä.

Kun sekalaisia tuloja (muita kuin omia varoja) saadaan muussa valuutassa kuin euroina, ne joko siirretään muille saman valuutan määräisille komission tileille, jos varoja tarvitaan maksujen suorittamiseen, tai ne muunnetaan euroiksi ja siirretään muille euromääräisille tileille. Muille kuin euromääräisille ennakkotileille siirretään varoja sen mukaan miten paljon kulloinkin kyseeseen tulevan valuutan määräisiä varoja arvioidaan lyhyellä aikavälillä tarvittavan maksujen kattamiseksi. Näiden tilien saldoille on asetettu enimmäismäärät.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot (talletukset ja BUFI-salkku) ja pankkitakaukset

Alustavasti maksetut sakot (talletukset ja BUFI-salkku) ja pankkitakaukset

Koska kaikki sakot määrätään ja maksetaan euroina, komissiolle ei aiheudu riskiä valuuttakurssien vaihtelusta.

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Tämän rahaston rahoitusvarat ovat euromääräisiä, joten valuuttakurssiriskiä ei ole. Lainat, jotka ovat siirtyneet EU:lle sen vuoksi, että rahastolta on vaadittu maksua lainansaajan maksulaiminlyöntien vuoksi, pidetään alkuperäisessä valuutassa, eivätkä ne aiheuta EU:lle valuuttariskiä. Ulkomaanvaluuttojen kurssien vaihteluilta suojaavia toimia ei ole toteutettu, koska lainojen takaisinmaksun aikataulusta ei ole varmuutta.

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahaston toimissa käytetään sekä euroja että Yhdysvaltain dollareita. Joulukuussa 2016 tehtiin ensimmäiset sijoitukset dollarimääräisiin kiinteätuottoisiin velkapapereihin (Yhdysvaltojen valtion joukkolainoihin). Tavoitteena oli parantaa tuottoa ja hajauttaa markkinariskiä toimimalla myös Yhdysvaltojen markkinoilla. Valuuttariskiä hallitaan tekemällä johdannaissopimuksia (valuuttatermiinisopimuksia), joilla suojataan dollarimääräisen sijoitussalkun markkina-arvoa. Suojaamattoman valuuttariskin enimmäismääräksi on vahvistettu 1 prosentti sijoitussalkun kokonaisarvosta viitearvon puitteissa ja vuotuisia strategisia allokaatioita noudattaen. Dollarimääräisten sijoitusten markkina-arvon ylittäessä tai alittaessa 1 prosentin raja-arvon tehdään tasapainottava kauppa (muutoksen suuntainen tai vastainen uusi termiinisopimus), jolla suojattu positio kumotaan tai sitä mukautetaan. Suojauksen mukauttaminen voi johtua myös euron ja dollarin kurssin muutoksista.

6.4.   KORKORISKI

KORKORISKI

Seuraavassa taulukossa kuvataan myytävissä olevien rahoitusvarojen korkoherkkyyttä olettaen, että korot nousevat tai laskevat 100 peruspistettä (yhden prosenttiyksikön).

| milj. euroa |
| --- |
| | Nousu (+) / lasku (-) peruspisteinä | Vaikutus nettovaroihin |
| 31.12.2017: Myytävissä olevat rahoitusvarat | +100 | (359) |
| -100 | 382 |
| 31.12.2016: Myytävissä olevat rahoitusvarat | +100 | (291) |
| -100 | 313 |

milj. euroa

Nousu (+) / lasku (-) peruspisteinä

Vaikutus nettovaroihin

31.12.2017: Myytävissä olevat rahoitusvarat

31.12.2017: Myytävissä olevat rahoitusvarat

+100

+100

(359)

(359)

-100

-100

382

382

31.12.2016: Myytävissä olevat rahoitusvarat

31.12.2016: Myytävissä olevat rahoitusvarat

+100

+100

(291)

(291)

-100

-100

313

313

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

EU:lla on otto- ja antolainaustoimintansa luonteen vuoksi merkittävät korolliset varat ja velat. Näiden lainojen korkoriski katetaan kuitenkin siten, että EU myöntää lainaa samoin ehdoin kuin se on sitä ottanut (back-to-back).

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Komission treasury-toimintaan ei kuulu ottolainaus. Tämän vuoksi korkoriskiä ei ole. Korko saa kuitenkin korkoa varoista, joita se säilyttää pankkitileillään. Komissio on tämän vuoksi ottanut käyttöön toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että pankkitileille kertynyt korko vastaa markkinakorkoja ja niiden mahdollista vaihtelua.

Jäsenvaltioiden valtiokonttoreihin omien varojen vastaanottamista varten avatut tilit ovat korottomia, eikä niistä peritä kuluja. Kansallisissa keskuspankeissa oleville tileille voidaan maksaa korkoa kunkin laitoksen kanssa sovittujen ehtojen mukaisesti. Koska osa näihin tileihin sovellettavista koroista voi olla nykyään negatiivisia, tileillä olevat saldot pidetään mahdollisimman pieninä kassanhallintaan liittyvillä menettelyillä.

Lisäksi omien varojen tilit suojataan negatiivisen koron vaikutuksilta neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 mukaisesti sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 804/2016.

Liikepankeissa olevien tilien yliyön-saldoille kertyy korko päivittäin. Korko perustuu muuttuviin markkinakorkoihin, joihin sovelletaan positiivista tai negatiivista sopimusmarginaalia. Sopimuksissa määrätään yleensä, että liikepankkien maksama korko ei voi laskea alle nollan. Tämän vuoksi ei ole riskiä siitä, että komission saama korko alittaisi markkinakorot.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot (talletukset ja BUFI-salkku) ja pankkitakaukset

Alustavasti maksetut sakot (talletukset ja BUFI-salkku) ja pankkitakaukset

Alustavasti maksetut sakot sijoitetaan rahamarkkinainstrumenttien ja pitkäaikaisten joukkolainojen salkkuun. Niiden duraatio on keskimäärin 2,6 vuotta.

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Takuurahastossa olevat varat on sijoitettu salkkuun, jossa olevien rahamarkkinainstrumenttien ja pitkäaikaisten joukkolainojen duraatio on keskimäärin 2,93 vuotta.

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahastossa olevat varat on sijoitettu salkkuun, jossa olevien rahamarkkinainstrumenttien ja pitkäaikaisten joukkolainojen duraatio on keskimäärin 3,5 vuotta.

6.5.   LUOTTORISKI

LUOTTORISKI

Rahamäärät, jotka edustavat EU:hun kohdistuvaa luottoriskiä raportointikauden lopussa, ovat rahoitusvälineiden kirjanpitoarvot sellaisina kuin ne ilmoitetaan liitetiedossa 2.

2

Analyysi niiden rahoitusvarojen ikäjakaumasta, joiden arvo ei ole alentunut

Analyysi niiden rahoitusvarojen ikäjakaumasta, joiden arvo ei ole alentunut

| milj. euroa |
| --- |
| | Yhteensä | Suoritus ei ole viivästynyt eikä arvo alentunut | Suoritus viivästynyt, mutta arvo ei ole alentunut |
| < 1 vuosi | >1–5 vuotta | > 5 vuotta |
| Antolainaus | 54 981 | 54 980 | 0 | — | — |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 12 366 | 8 905 | 2 894 | 359 | 208 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | 23 | 23 | — | — | — |
| Yhteensä 31.12.2017 | 67 369 | 63 908 | 2 894 | 359 | 208 |
| Antolainaus | 55 477 | 55 476 | 1 | — | — |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 11 622 | 10 310 | 130 | 909 | 273 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | 0 | 0 | — | — | — |
| Yhteensä 31.12.2016 | 67 099 | 65 786 | 131 | 909 | 273 |

milj. euroa

Yhteensä

Suoritus ei ole viivästynyt eikä arvo alentunut

Suoritus viivästynyt, mutta arvo ei ole alentunut

< 1 vuosi

>1–5 vuotta

> 5 vuotta

Antolainaus

Antolainaus

54 981

54 981

54 980

54 980

0

0

—

—

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

12 366

12 366

8 905

8 905

2 894

2 894

359

359

208

208

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

23

23

23

23

—

—

—

Yhteensä 31.12.2017

Yhteensä 31.12.2017

67 369

67 369

63 908

63 908

2 894

2 894

359

359

208

208

Antolainaus

Antolainaus

55 477

55 477

55 476

55 476

1

1

—

—

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

11 622

11 622

10 310

10 310

130

130

909

909

273

273

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

0

0

0

0

—

—

—

Yhteensä 31.12.2016

Yhteensä 31.12.2016

67 099

67 099

65 786

65 786

131

131

909

909

273

273

Saamisiin ja kerrytettävissä oleviin rahamääriin, jotka kuuluvat ryhmään 1–5 vuotta, sisältyy kilpailusääntöjen rikkomisesta määrättyihin sakkoihin liittyviä kerrytettävissä olevia rahamääriä 278 miljoonaa euroa 870 miljoonaa euroa vuonna 2016). Nämä määrät on suurelta osin katettu pankkitakauksilla, minkä vuoksi komissioon kohdistuu alhainen luottoriski. Nämä vakuudet on saatu sakkojen maksamiseen velvoitetuilta yrityksiltä vaihtoehtona sakkoihin liittyville alustaville maksuille.

Luoton laatu niissä rahoitusvaroissa, joihin liittyvä suoritus ei ole viivästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

Luoton laatu niissä rahoitusvaroissa, joihin liittyvä suoritus ei ole viivästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat (11) | Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat (12) | Lainat ja muut saamiset (13) | Käteisvarat | Yhteensä |
| Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus | | | | | |
| Paras ja hyvä luokitus | 8 068 | 16 | 3 132 | 19 261 | 30 477 |
| Ylemmän keskitason luokitus | 1 794 | — | 23 879 | 3 977 | 29 650 |
| Alemman keskitason luokitus | 2 186 | — | 28 041 | 463 | 30 691 |
| Spekulatiivinen luokitus | — | — | 4 087 | 389 | 4 476 |
| | 12 048 | 16 | 59 139 | 24 090 | 95 293 |
| Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta | | | | | |
| Ryhmä 1 | — | 6 | 4 745 | 21 | 4 772 |
| Ryhmä 2 | — | — | 1 | — | 1 |
| | — | 6 | 4 746 | 21 | 4 773 |
| Yhteensä | 12 048 | 23 | 63 885 | 24 111 | 100 067 |

milj. euroa

31.12.2017

Myytävissä olevat rahoitusvarat (11)

11

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat (12)

12

Lainat ja muut saamiset (13)

13

Käteisvarat

Yhteensä

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Paras ja hyvä luokitus

Paras ja hyvä luokitus

8 068

8 068

16

16

3 132

3 132

19 261

19 261

30 477

30 477

Ylemmän keskitason luokitus

Ylemmän keskitason luokitus

1 794

1 794

—

23 879

23 879

3 977

3 977

29 650

29 650

Alemman keskitason luokitus

Alemman keskitason luokitus

2 186

2 186

—

28 041

28 041

463

463

30 691

30 691

Spekulatiivinen luokitus

Spekulatiivinen luokitus

—

—

4 087

4 087

389

389

4 476

4 476

12 048

12 048

16

16

59 139

59 139

24 090

24 090

95 293

95 293

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Ryhmä 1

Ryhmä 1

—

6

6

4 745

4 745

21

21

4 772

4 772

Ryhmä 2

Ryhmä 2

—

—

1

1

—

1

1

—

6

6

4 746

4 746

21

21

4 773

4 773

Yhteensä

Yhteensä

12 048

12 048

23

23

63 885

63 885

24 111

24 111

100 067

100 067

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2016 |
| | Myytävissä olevat rahoitusvarat (11) | Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat (12) | Lainat ja muut saamiset (13) | Käteisvarat | Yhteensä |
| Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus | | | | | |
| Paras ja hyvä luokitus | 6 451 | — | 3 386 | 21 990 | 31 828 |
| Ylemmän keskitason luokitus | 1 412 | — | 23 826 | 5 325 | 30 563 |
| Alemman keskitason luokitus | 1 056 | — | 4 532 | 492 | 6 081 |
| Spekulatiivinen luokitus | — | — | 27 724 | 744 | 28 468 |
| | 8 920 | — | 59 469 | 28 552 | 96 941 |
| Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta | | | | | |
| Ryhmä 1 | — | 0 | 6 238 | 33 | 6 272 |
| Ryhmä 2 | — | — | 79 | — | 79 |
| | — | 0 | 6 317 | 33 | 6 351 |
| Yhteensä | 8 920 | 0 | 65 786 | 28 585 | 103 292 |

milj. euroa

31.12.2016

Myytävissä olevat rahoitusvarat (11)

11

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat (12)

12

Lainat ja muut saamiset (13)

13

Käteisvarat

Yhteensä

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Paras ja hyvä luokitus

Paras ja hyvä luokitus

6 451

6 451

—

3 386

3 386

21 990

21 990

31 828

31 828

Ylemmän keskitason luokitus

Ylemmän keskitason luokitus

1 412

1 412

—

23 826

23 826

5 325

5 325

30 563

30 563

Alemman keskitason luokitus

Alemman keskitason luokitus

1 056

1 056

—

4 532

4 532

492

492

6 081

6 081

Spekulatiivinen luokitus

Spekulatiivinen luokitus

—

—

27 724

27 724

744

744

28 468

28 468

8 920

8 920

—

59 469

59 469

28 552

28 552

96 941

96 941

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Ryhmä 1

Ryhmä 1

—

0

0

6 238

6 238

33

33

6 272

6 272

Ryhmä 2

Ryhmä 2

—

—

79

79

—

79

79

—

0

0

6 317

6 317

33

33

6 351

6 351

Yhteensä

Yhteensä

8 920

8 920

0

0

65 786

65 786

28 585

28 585

103 292

103 292

Edellä olevaan taulukkoon ei ole sisällytetty sellaisia myytävissä olevia rahoitusvaroja, jotka ovat oman pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä ilman ulkoista luottoluokitusta. Edellä mainitut neljä riskiluokkaa perustuvat pääosin ulkoisten luokituslaitosten luottoluokkiin seuraavasti:

| — | Paras ja hyvä luokitus: Moody’s P- 1, Aaa–Aa 3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA -; Fitch F1+, F1, AAA–AA- ja vastaavat. |
| --- | --- |

—

Paras ja hyvä luokitus: Moody’s P- 1, Aaa–Aa 3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA -; Fitch F1+, F1, AAA–AA- ja vastaavat.

| — | Ylemmän keskitason luokitus: Moody’s P-2, A1–A3; S&P A-2, A+ – A-; Fitch F-2, A+ – A- ja vastaavat. |
| --- | --- |

—

Ylemmän keskitason luokitus: Moody’s P-2, A1–A3; S&P A-2, A+ – A-; Fitch F-2, A+ – A- ja vastaavat.

| — | Alemman keskitason luokitus: Moody’s P-3, Baa1–Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB- ja vastaavat. |
| --- | --- |

—

Alemman keskitason luokitus: Moody’s P-3, Baa1–Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB- ja vastaavat.

| — | Spekulatiivinen luokitus: Moody’s (muu kuin prime), Ba1–C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D ja vastaavat. |
| --- | --- |

—

Spekulatiivinen luokitus: Moody’s (muu kuin prime), Ba1–C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D ja vastaavat.

EU käyttää näitä ulkoisten luokituslaitosten luottoluokituksia viitearvoina erityisesti rahoitusvälineitä ja liikepankkeja arvioidessaan. EU voi kuitenkin yksittäistapauksia analysoituaan päättää pitää omaisuuserän tai pankin jossakin edellä mainitussa riskiluokassa, vaikka yksi tai useampi edellä mainituista luokituslaitoksista olisi laskenut vastaavan vastapuolen luottoluokitusta. Vailla luottoluokitusta olevia vastapuolia arvioitaessa ryhmään 1 kuuluvat velalliset, joilla ei ole aiempia maksulaiminlyöntejä, ja ryhmään 2 velalliset, joilla niitä on.

Edellä kohdassa ”Lainat ja muut saamiset” esitetyt spekulatiivisiksi luokitellut määrät liittyvät pääasiassa lainoihin, jotka komissio on myöntänyt tukena taloudellisissa vaikeuksissa oleville jäsenvaltioille, ja tiettyjä jäsenvaltioita koskeviin kerrytettävissä oleviin määriin, jotka perustuvat omia varoja koskeviin säännöksiin tai muuhun oikeusperustaan. Käteisvarat liittyvät omien varojen pankkitileihin, jotka on avattu jäsenvaltioiden valtiokonttoreihin tai keskuspankkeihin edellä mainitussa asetuksessa säädettyjen omien varojen maksuosuuksien säilyttämistä varten. Komissio voi nostaa näiltä tileiltä varoja ainoastaan kattaakseen talousarvion toteuttamisesta johtuvia käteisvaratarpeita.

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Luottoriskiä hallitaan ensisijaisesti hankkimalla takauksia valtioilta (Euratomin tapauksessa). Seuraavaksi kyseeseen tulee ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto (makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euratom) ja takuurahaston jälkeen varojen ottaminen jäsenvaltioissa olevilta komission nimissä avatuilta omien varojen tileiltä. Viime kädessä luottoriskiä hallinnoidaan EU:n talousarvion kautta.

Omia varoja koskevien maksujen enimmäismäärä on omista varoista annettujen säännösten mukaan 1,20 prosenttia suhteessa jäsenvaltioiden BKTL:oon. Maksumäärärahojen kattamiseen vuonna 2017 käytetty omien varojen määrä oli 0,76 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että 31. joulukuuta 2017 näiden vakuuksien kattamiseen oli käytettävissä 0,44 prosentin marginaali. Tätä varten EU:lla on oikeus kääntyä jäsenvaltioiden puoleen varmistaakseen, että se pystyy täyttämään oikeudelliset velvoitteensa velkojiaan kohtaan.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Pääosaa komission rahavaroista säilytetään omista varoista annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 (sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 804/2016) mukaisesti pankkitileillä, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet rahoitusosuuksien maksamista varten (omat varat). Kaikki tällaiset tilit ovat jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa. Näistä laitoksista aiheutuu komissiolle pienin mahdollinen luottoriski (tai vastapuoliriski), koska vastapuolena on jäsenvaltio. Osa komission rahavaroista on talletettu liikepankkeihin maksujen suorittamista varten. Näitä tilejä täydennetään tarpeen mukaan, ja niitä hallinnoidaan automaattisesti kassanhallintajärjestelmällä. Kullakin tilillä säilytetään vähimmäismäärä varoja, joka vastaa tileiltä keskimäärin päivittäin suoritettavia maksuja. Tämän vuoksi tilien yliyön-saldot ovat koko ajan pieniä (yli 21 tilillä on keskimäärin alle 80 miljoonaa euroa) eikä komissiolle aiheudu juurikaan riskiä. Nämä määrät on syytä suhteuttaa kaikkien pankkitileillä olevien varojen päivittäiseen yhteismäärään, joka vaihteli 4 miljardista eurosta 40 miljardiin euroon vuonna 2017. Vuonna 2017 näiltä tileiltä suoritettiin maksuja yli 134 miljardia euroa.

Komissioon kohdistuva vastapuoliriski pyritään lisäksi minimoimaan valitsemalla liikepankit erityisohjeiden mukaisesti.

| — | Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään P-1 (Moody’s) tai vastaava, jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä alhaisempikin luokitus. |
| --- | --- |

—

Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään P-1 (Moody’s) tai vastaava, jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä alhaisempikin luokitus.

| — | Niiden liikepankkien, joissa komissiolla on tilejä, luottoluokituksia seurataan päivittäin. |
| --- | --- |

—

Niiden liikepankkien, joissa komissiolla on tilejä, luottoluokituksia seurataan päivittäin.

| — | EU:n ulkopuolisilla edustustoilla on ennakkotilejä paikallisissa pankeissa, jotka on valittu yksinkertaistetulla tarjouskilpailulla. Luokitusvaatimukset riippuvat paikallisista olosuhteista ja voivat vaihdella huomattavasti maiden välillä. Riskien rajoittamiseksi näiden tilien saldot pidetään niin pieninä kuin operatiiviset tarpeet sallivat. Tileille siirretään varoja säännöllisesti ja sovellettavia enimmäismääriä tarkistetaan vuosittain. |
| --- | --- |

—

EU:n ulkopuolisilla edustustoilla on ennakkotilejä paikallisissa pankeissa, jotka on valittu yksinkertaistetulla tarjouskilpailulla. Luokitusvaatimukset riippuvat paikallisista olosuhteista ja voivat vaihdella huomattavasti maiden välillä. Riskien rajoittamiseksi näiden tilien saldot pidetään niin pieninä kuin operatiiviset tarpeet sallivat. Tileille siirretään varoja säännöllisesti ja sovellettavia enimmäismääriä tarkistetaan vuosittain.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Pankit, joihin talletetaan alustavasti maksetuista sakoista ennen vuotta 2010 saadut määrät, on valittu tarjouskilpailussa noudattaen riskienhallintapolitiikkaa, jossa määritetään luottoluokitusta koskevat vaatimukset ja varojen määrä, joka voidaan tallettaa suhteessa vastapuolen oman pääoman määrään.

Liikepankeilla, jotka on erikseen valittu alustavasti maksettujen sakkojen tallettamista varten, on pääsäännön mukaan oltava pitkän aikavälin luottoluokituksena vähintään A (S&P tai vastaava) ja lyhyen aikavälin luottoluokituksena vähintään A–1 (S&P tai vastaava). Erityistoimia sovelletaan silloin, kun kyseisiin ryhmiin kuuluvien pankkien luottoluokitusta alennetaan. Lisäksi kuhunkin pankkiin talletettu määrä on rajoitettu tiettyyn prosenttiosuuteen pankin omista varoista. Tämä osuus vaihtelee pankin luottoluokituksen mukaan. Tällaisten enimmäismäärien laskennassa otetaan huomioon myös kyseisen pankin komission hyväksi antamien vakuuksien määrä. Komissio varmistaa säännöllisesti sen, että pankkeihin tehdyt talletukset täyttävät riskienhallintapolitiikan vaatimukset.

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Vuodesta 2010 lähtien määrätyistä alustavasti maksetuista sakoista saatujen varojen sijoittamisesta valtionlainoihin aiheutuu komissiolle luottoriski. Suurimmat riskikeskittymät aiheutuvat Ranskasta, jonka osuus sijoitussalkun yhteenlasketusta nimellismäärästä on 26 prosenttia Viiden suurimman riskin maan (Ranska, Italia, Belgia, Saksa ja Luxemburg) osuus sijoitussalkusta on yhteensä 72 prosenttia. Salkun painotettu keskimääräinen luottoluokitus on A (S&P tai vastaava).

Rahoitustakaukset

Rahoitustakaukset

Näiden takauksien hyväksymiseen sovellettavalla riskienhallintapolitiikalla varmistetaan, että komission luottokannan laatu on hyvä. Komissio varmistaa säännöllisesti sen, että avoinna olevat vakuudet täyttävät riskinhallintapolitiikan vaatimukset.

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Käteissalkkua varten hyväksytyissä omaisuudenhoidon ohjeissa ja/tai sijoitusstrategiassa määritetään tietyt raja-arvot ja rajoitukset, joilla rajoitetaan salkkuun kohdistuvaa luottoriskiä. Näihin raja-arvoihin ja rajoituksiin kuuluvat kelpoisuuskriteerit, liikkeeseenlaskijaluokasta riippuvat nimellismääräiset absoluuttiset luottolimiitit, liikkeeseenlaskijaluokasta riippuvat suhteelliset keskittymärajat ja yksittäistä liikkeeseenlaskua koskevat keskittymärajat. Kaikilla sijoituksilla on vähintään investointitason luokitus (investment grade).

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

Omaisuudenhoidon ohjeissa ja riski- ja sijoitusstrategioissa määritetään tietyt raja-arvot ja rajoitukset, joilla rajoitetaan salkkuun kohdistuvaa luottoriskiä. Se rajoitetaan yleensä investointiluokkaan. Salkun painotettu keskimääräinen luottoluokitus on A (S&P tai vastaava).

Luottoriskiä vähentäviä lisäjärjestelyjä, kuten takauksia, nettoutussopimuksia tai muita vakuuksia ei ole otettu toistaiseksi käyttöön, koska kaikkien valuuttatermiinisopimusten ainoa vastapuoli on joulukuun 31. päivästä 2017 Kansainvälinen järjestelypankki (BIS). Valuuttajohdannaisiin, joiden käypä arvo raportointikauden lopussa on positiivinen, liittyvä suurin mahdollinen luottoriski on sama kuin niiden taseeseen merkitty kirjanpitoarvo.

6.6.   LIKVIDITEETTIRISKI

LIKVIDITEETTIRISKI

Rahoitusvelkojen maturiteettien analyysi sopimuksen jäljellä olevan maturiteetin mukaan jaoteltuna

Rahoitusvelkojen maturiteettien analyysi sopimuksen jäljellä olevan maturiteetin mukaan jaoteltuna

| milj. euroa |
| --- |
| | Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen >1–5 vuotta | Erääntymiseen > 5 vuotta | Yhteensä |
| Ottolainaus | (6 700 ) | (14 862 ) | (33 279 ) | (54 841 ) |
| Muut lyhytaikaiset velat | (39 048 ) | — | — | (39 048 ) |
| Muut | (150) | (665) | (1 255 ) | (2 070 ) |
| Yhteensä 31.12.2017 | (45 898 ) | (15 527 ) | (34 534 ) | (95 959 ) |
| Ottolainaus | (2 094 ) | (18 084 ) | (34 950 ) | (55 128 ) |
| Muut lyhytaikaiset velat | (40 005 ) | — | — | (40 005 ) |
| Muut | (189) | (637) | (1 397 ) | (2 222 ) |
| Yhteensä 31.12.2016 | (42 288 ) | (18 721 ) | (36 346 ) | (97 355 ) |

milj. euroa

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen >1–5 vuotta

Erääntymiseen > 5 vuotta

Yhteensä

Ottolainaus

Ottolainaus

(6 700 )

(6 700 )

(14 862 )

(14 862 )

(33 279 )

(33 279 )

(54 841 )

(54 841 )

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

(39 048 )

(39 048 )

—

—

(39 048 )

(39 048 )

Muut

Muut

(150)

(150)

(665)

(665)

(1 255 )

(1 255 )

(2 070 )

(2 070 )

Yhteensä 31.12.2017

Yhteensä 31.12.2017

(45 898 )

(45 898 )

(15 527 )

(15 527 )

(34 534 )

(34 534 )

(95 959 )

(95 959 )

Ottolainaus

Ottolainaus

(2 094 )

(2 094 )

(18 084 )

(18 084 )

(34 950 )

(34 950 )

(55 128 )

(55 128 )

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

(40 005 )

(40 005 )

—

—

(40 005 )

(40 005 )

Muut

Muut

(189)

(189)

(637)

(637)

(1 397 )

(1 397 )

(2 222 )

(2 222 )

Yhteensä 31.12.2016

Yhteensä 31.12.2016

(42 288 )

(42 288 )

(18 721 )

(18 721 )

(36 346 )

(36 346 )

(97 355 )

(97 355 )

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

| milj. euroa |
| --- |
| | Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen >1–5 vuotta | Erääntymiseen > 5 vuotta | Yhteensä |
| Johdannaisiin liittyvät velat | (634) | (2) | — | (635) |
| Johdannaisiin liittyvät saamiset | 638 | — | — | 638 |
| Nettorahavirta 31.12.2017 | 5 | (2) | — | 3 |
| Johdannaisiin liittyvät velat | (150) | — | — | (150) |
| Johdannaisiin liittyvät saamiset | 149 | — | — | 149 |
| Nettorahavirta 31.12.2016 | (1) | — | — | (1) |

milj. euroa

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen >1–5 vuotta

Erääntymiseen > 5 vuotta

Yhteensä

Johdannaisiin liittyvät velat

Johdannaisiin liittyvät velat

(634)

(634)

(2)

(2)

—

(635)

(635)

Johdannaisiin liittyvät saamiset

Johdannaisiin liittyvät saamiset

638

638

—

—

638

638

Nettorahavirta 31.12.2017

Nettorahavirta 31.12.2017

5

5

(2)

(2)

—

—

3

3

Johdannaisiin liittyvät velat

Johdannaisiin liittyvät velat

(150)

(150)

—

—

(150)

(150)

Johdannaisiin liittyvät saamiset

Johdannaisiin liittyvät saamiset

149

149

—

—

149

149

Nettorahavirta 31.12.2016

Nettorahavirta 31.12.2016

(1)

(1)

—

—

—

—

(1)

(1)

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Lainanotosta aiheutuva likviditeettiriski katetaan yleensä siten, että EU myöntää lainaa samoin ehdoin kuin se on sitä ottanut (back-to-back). Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto toimii makrotaloudellisen rahoitusavun ja Euratomin likviditeettireservinä ja turvaverkkona siltä varalta, että velalliset myöhästyvät maksuissaan tai laiminlyövät ne. Maksutaselainoihin liittyvissä laiminlyönneissä sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 431/2009. Tässä asetuksessa säädetään menettelystä, joka antaa riittävästi aikaa ottaa käyttöön varoja jäsenvaltioissa olevilta komission nimissä avatuilta omien varojen tileiltä. Vastaavasta Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin sovellettavasta menettelystä säädetään neuvoston asetuksessa (EU) N:o 407/2010.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

EU:n budjettiperiaatteilla varmistetaan se, että rahavaroista pystytään koko vuoden ajan suorittamaan kaikki maksut. Käytännössä jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien kokonaismäärä vastaa varainhoitovuoden maksumäärärahoja. Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet saadaan kahtenatoista kuukausittaisena suorituksena vuoden mittaan, mutta maksujen aikataulu on epätasaisempi. Lisäksi neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 (omien varojen käyttöön asettamisesta annettu asetus sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella 804/2016) mukaan jäsenvaltioiden rahoitusosuudet, jotka liittyvät tietyn kuukauden (n) 16. päivän jälkeen hyväksyttyihin (lisä)talousarvioihin, ovat käytettävissä vasta kuukautena n+2. Vastaavat maksumäärärahat sen sijaan ovat käytettävissä välittömästi. Jotta voidaan varmistaa, että käytettävissä olevat rahavarat riittävät joka kuukausi maksujen suorittamiseen, tarvittavien rahavarojen määrästä laaditaan säännöllisesti ennusteita. Jäsenvaltioita voidaan myös pyytää maksamaan etukäteen omiin varoihin kuuluvia rahoitusosuuksiaan tiettyyn enimmäismäärään saakka, jos tietyt edellytykset täyttyvät, tai niiltä voidaan pyytää etukäteen lisärahoitusta. Menojen epätasainen aikataulu ja yleiset budjettirajoitukset ovat viime vuosina johtaneet siihen, että maksujen rytmiä on valvottava tiiviimmin vuoden aikana. Lisäksi komission päivittäisessä kassanhallinnassa käytetään automatisoituja kassanhallintavälineitä, joilla varmistetaan, että komission jokaisella pankkitilillä on joka päivä riittävästi varoja.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Rahastoa hallinnoitaessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan omaisuuserillä on oltava vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys. Salkussa on pääasiassa hyvin likvidejä arvopapereita, jotka voidaan myydä odottamattomien käteistarpeiden täyttämiseksi. Lisäksi 12 kuukauden kuluessa erääntyvien arvopaperien ja vaihtuvakorkoisten velkakirjojen osuus on 38 prosenttia.

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Rahastoa hallinnoitaessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan omaisuuserillä on oltava vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys. Rahaston sijoitussalkun on oltava suuruudeltaan vähintään 100 miljoonaa euroa, ja sijoitusten on oltava maturiteetiltaan alle 12 kuukauden rahamarkkinainstrumenteissa. Näiden sijoitusten kokonaismäärä oli 244 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2017. Lisäksi rahaston varojen nimellisarvosta vähintään 20 prosenttia on sijoitettava rahamarkkinainstrumentteihin, kiinteäkorkoisiin jäljellä olevalta maturiteetiltaan enintään 12 kuukauden joukkovelkakirjoihin ja vaihtuvakorkoisiin joukkovelkakirjoihin. Tämä suhdeluku oli 23 prosenttia 31. joulukuuta 2017.

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

Takuurahastoa hallinnoitaessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan omaisuuserillä on oltava vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys. Salkussa on hyvin likvidejä omaisuuseriä, jotka voidaan myydä odottamattomien käteistarpeiden täyttämiseksi. Kaikkein likvideimpien dollarimääräisten omaisuuserien (Yhdysvaltojen valtion joukkolainat) osuus koko sijoitussalkusta oli tilinpäätöspäivänä 16 prosenttia.

Johdannaissopimusten selvitys tapahtuu bruttoselvityksenä niiden sopimusperusteisen maturiteetin mukaisesti. Velvoitteet täytetään dollarimääräisten omaisuuserien myynnillä ja/tai vaihtosopimuksella, jolloin voi syntyä yhteisöstä poistuvaa kassavirtaa valuuttakurssierojen vuoksi.

Vakuusvaatimuksiin liittyvää maksuvalmiuden hallintaa ei tarvita, koska nykyinen suojauksen vastapuoli on suostunut toimimaan komission kanssa ilman vakuusvaatimuksia/vakuuksien muutospyyntöjä.

Muut rahoitusvälineet – ulkomaanvaluutan määräinen optio

Muut rahoitusvälineet – ulkomaanvaluutan määräinen optio

EU teki 31. joulukuuta 2017 päättyneenä vuonna johdannaissopimuksen (ulkomaanvaluutan määräinen optio), jolla se kattaa rahoituslaitosten myöntämiin lainoihin liittyvän ulkomaanvaluutan devalvoinnin (ks. liitetieto 2.11.2). Muiden EU:n talousarviosta rahoitettujen rahoitusvälineiden osalta määrä, josta EU on vastuussa tämän option mukaisesti, ei voi ylittää sidottua määrää, joka on likviditeettiriski.

2.11.2

7.   LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT

7.1.   LÄHIPIIRI

LÄHIPIIRI

EU:n lähipiiriin kuuluvat EU:n konsolidoidut yhteisöt ja kyseisten yhteisöjen johtoon kuuluvat avainhenkilöt. Näiden yhteisöjen väliset transaktiot ovat osa EU:n normaalia toimintaa. Tämän vuoksi EU:n tilinpäätössääntöihin ei sisälly kyseisiä transaktioita koskevia erityisiä tiedonantovaatimuksia.

7.2.   JOHTOON KUULUVIEN AVAINHENKILÖIDEN ETUUDET

JOHTOON KUULUVIEN AVAINHENKILÖIDEN ETUUDET

Euroopan komission johtoon kuuluviin avainhenkilöihin liittyvien lähipiiriä koskevien tietojen esittämiseksi kyseiset henkilöt on jaettu seuraaviin viiteen ryhmään:

Ryhmä 1: Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, komission puheenjohtaja ja Euroopan unionin tuomioistuimen presidentti.

Ryhmä 1:

Ryhmä 2: komission varapuheenjohtaja, Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ja muut komission varapuheenjohtajat.

Ryhmä 2:

Ryhmä 3: neuvoston pääsihteeri, komission jäsenet, unionin tuomioistuimen tuomarit ja julkisasiamiehet, unionin yleisen tuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu.

Ryhmä 3:

Ryhmä 4: tilintarkastustuomioistuimen presidentti ja jäsenet.

Ryhmä 4:

Ryhmä 5: Euroopan unionin toimielinten ja erillisvirastojen korkeimmat virkamiehet.

Ryhmä 5:

Tiivistelmä ylimmän johdon etuuksista esitetään seuraavassa taulukossa – lisätietoja löytyy myös Europa-sivustolla julkaistuista henkilöstösäännöistä. Henkilöstösäännöt ovat virallinen asiakirja, jossa esitetään kaikkien EU:n virkamiesten oikeudet ja velvollisuudet. Johtoon kuuluvat avainhenkilöt eivät ole saaneet EU:lta edullisin ehdoin myönnettäviä lainoja.

JOHTOON KUULUVIEN AVAINHENKILÖIDEN TALOUDELLISET ETUUDET

JOHTOON KUULUVIEN AVAINHENKILÖIDEN TALOUDELLISET ETUUDET

| euro |
| --- |
| Etuus työntekijää kohti | Ryhmä 1 | Ryhmä 2 | Ryhmä 3 | Ryhmä 4 | Ryhmä 5 |
| Peruspalkka (kuukausipalkka) | 27 436,90 | 24 852,26 - | 19 881,81 - | 21 472,36 - | 12 641,93 - |
| | | 25 846,36 | 22 367,04 | 22 864,09 | 19 881,81 |
| | | | | | |
| Asuinpaikkakorvaus/Ulkomaankorvaus | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 %–16 % |
| | | | | | |
| Perhelisät: | | | | | |
| Kotitalouslisä (% palkasta) | 2 % +
  184,55 | 2 % +
  184,55 | 2 % +
  184,55 | 2 % +
  184,55 | 2 % +
  184,55 |
| Huollettavana oleva lapsi | 403,25 | 403,25 | 403,25 | 403,25 | 403,25 |
| Alle kouluikäinen | 98,51 | 98,51 | 98,51 | 98,51 | 98,51 |
| Kouluikäinen tai | 273,6 | 273,6 | 273,6 | 273,6 | 273,6 |
| koulutus työpaikan sijaintipaikan ulkopuolella | 547,2 | 547,2 | 547,2 | 547,2 | 547,2 |
| Oikeuden puheenjohtajan korvaus | — | — | 627,76 | — | — |
| | | | | | |
| Edustuslisä | 1 486,84 | 955,58 | 627,76 | — | — |
| | | | | | |
| Vuotuinen matkakulukorvaus | — | — | — | — | — |
| | | | | | |
| Siirrot palkasta jäsenvaltioihin: | | | | | |
| Koulutuslisä (14) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| % palkasta (14) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palkasta ilman korjauskerrointa | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % |
| Edustuskulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | — | — |
| | | | | | |
| Palvelukseen astuminen: | | | | | |
| Asettautumiskorvaus | 54 873,80 | 48 969,98 - | 39 763,62 - | 42 944,71 - | Korvataan |
| | | 50 928,78 | 44 734,07 | 45 728,19 | |
| Perheen matkakulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Muuttokulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Palvelussuhteen päättyminen: | | | | | |
| Uudelleenasettautumiskorvaus | 27 436,90 | 24 852,26 - | 19 881,81 - | 21 472,36 - | Korvataan |
| | | 25 846,36 | 22 367,04 | 22 864,09 | |
| Perheen matkakulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Muuttokulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Siirtymäjakso (% palkasta) (15) | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | — |
| Sairausvakuutus | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| Eläke (% palkasta, ennen veroja) | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % |
| | | | | | |
| Vähennykset: | | | | | |
| Vero palkasta | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % |
| Sairausvakuutusmaksu (% palkasta) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Erityismaksu | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Eläkemaksu | — | — | — | — | 9,8  % |
| Henkilöiden lukumäärä 31.12.2017 | 3 | 6 | 93 | 28 | 112 |

euro

Etuus työntekijää kohti

Ryhmä 1

Ryhmä 2

Ryhmä 3

Ryhmä 4

Ryhmä 5

Peruspalkka (kuukausipalkka)

Peruspalkka (kuukausipalkka)

27 436,90

27 436,90

24 852,26 -

24 852,26 -

19 881,81 -

19 881,81 -

21 472,36 -

21 472,36 -

12 641,93 -

12 641,93 -

25 846,36

25 846,36

22 367,04

22 367,04

22 864,09

22 864,09

19 881,81

19 881,81

Asuinpaikkakorvaus/Ulkomaankorvaus

Asuinpaikkakorvaus/Ulkomaankorvaus

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 %–16 %

0–4 %–16 %

Perhelisät:

Perhelisät:

Kotitalouslisä (% palkasta)

2 % +

184,55

2 % +

184,55

2 % +

184,55

2 % +

184,55

2 % +

184,55

Huollettavana oleva lapsi

403,25

403,25

403,25

403,25

403,25

Alle kouluikäinen

98,51

98,51

98,51

98,51

98,51

Kouluikäinen tai

273,6

273,6

273,6

273,6

273,6

koulutus työpaikan sijaintipaikan ulkopuolella

547,2

547,2

547,2

547,2

547,2

Oikeuden puheenjohtajan korvaus

Oikeuden puheenjohtajan korvaus

—

—

—

—

627,76

627,76

—

—

—

—

Edustuslisä

Edustuslisä

1 486,84

1 486,84

955,58

955,58

627,76

627,76

—

—

—

—

Vuotuinen matkakulukorvaus

Vuotuinen matkakulukorvaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Siirrot palkasta jäsenvaltioihin:

Siirrot palkasta jäsenvaltioihin:

Koulutuslisä (14)

14

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

% palkasta (14)

14

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palkasta ilman korjauskerrointa

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Edustuskulut

Edustuskulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

—

—

—

—

Palvelukseen astuminen:

Palvelukseen astuminen:

Asettautumiskorvaus

54 873,80

48 969,98 -

39 763,62 -

42 944,71 -

Korvataan

50 928,78

44 734,07

45 728,19

Perheen matkakulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Muuttokulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Palvelussuhteen päättyminen:

Palvelussuhteen päättyminen:

Uudelleenasettautumiskorvaus

27 436,90

24 852,26 -

19 881,81 -

21 472,36 -

Korvataan

25 846,36

22 367,04

22 864,09

Perheen matkakulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Muuttokulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Siirtymäjakso (% palkasta) (15)

15

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

—

Sairausvakuutus

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Eläke (% palkasta, ennen veroja)

Eläke (% palkasta, ennen veroja)

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Vähennykset:

Vähennykset:

Vero palkasta

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

Sairausvakuutusmaksu (% palkasta)

Sairausvakuutusmaksu (% palkasta)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Erityismaksu

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

Eläkemaksu

—

—

—

—

9,8  %

Henkilöiden lukumäärä 31.12.2017

Henkilöiden lukumäärä 31.12.2017

3

3

6

6

93

93

28

28

112

112

8.   TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT

Jäljempänä esitettyjä tietoja lukuun ottamatta komission tilinpitäjän tietoon ei tilinpäätöksen hyväksymispäivään mennessä ollut tullut sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä kohdassa. Kuten liitetiedossa 4.1.1 selitetään, ESIR-sopimusta muutettiin maaliskuussa 2018 muutetun asetuksen (EU) 2017/2396 mukaisesti.

4.1.1

Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja edellä esitetyt tiedot perustuvat tällaisiin tietoihin.

9.   KONSOLIDOINNIN LAAJUUS

KONSOLIDOINNIN LAAJUUS

A.   EUROOPAN UNIONIN MÄÄRÄYSVALLASSA OLEVAT YHTEISÖT (52)

EUROOPAN UNIONIN MÄÄRÄYSVALLASSA OLEVAT YHTEISÖT (52)

1.   Toimielimet ja neuvoa-antavat elimet (11)

Toimielimet ja neuvoa-antavat elimet (11)

Euroopan parlamentti

Euroopan parlamentti

Eurooppa-neuvosto

Eurooppa-neuvosto

Euroopan komissio

Euroopan komissio

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

Euroopan unionin tuomioistuin

Euroopan unionin tuomioistuin

Euroopan ulkosuhdehallinto

Euroopan ulkosuhdehallinto

Euroopan tietosuojavaltuutettu

Euroopan tietosuojavaltuutettu

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan oikeusasiamies

Euroopan oikeusasiamies

Alueiden komitea

Alueiden komitea

Euroopan unionin neuvosto

Euroopan unionin neuvosto

2.   EU:n virastot (39)

EU:n virastot (39)

2.1.   
  Toimeenpanovirastot (6)

Toimeenpanovirastot (6)

Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto

Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto

Tutkimuksen toimeenpanovirasto

Tutkimuksen toimeenpanovirasto

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto

2.2.   
  Erillisvirastot (33)

Erillisvirastot (33)

Euroopan meriturvallisuusvirasto

Euroopan meriturvallisuusvirasto

Euroopan lääkevirasto

Euroopan lääkevirasto

Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen

Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen

Euroopan kemikaalivirasto

Euroopan kemikaalivirasto

Fusion for Energy-yhteisyritys (Eurooppalainen yhteisyritys ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten)

Fusion for Energy-yhteisyritys (Eurooppalainen yhteisyritys ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten)

Eurojust

Eurojust

Euroopan tasa-arvoinstituutti

Euroopan tasa-arvoinstituutti

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

Euroopan ympäristökeskus

Euroopan ympäristökeskus

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto

Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto

Euroopan pankkiviranomainen

Euroopan pankkiviranomainen

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO)

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO)

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin – Virasto

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin – Virasto

Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex)

Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex)

eu-LISA (vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto)

eu-LISA (vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

Euroopan rautatievirasto

Euroopan rautatievirasto

Yhteisön kasvilajikevirasto

Yhteisön kasvilajikevirasto

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto

Euroopan poliisivirasto (Europol)

Euroopan poliisivirasto (Europol)

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

Euroopan perusoikeusvirasto

Euroopan perusoikeusvirasto

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen

Euroopan koulutussäätiö

Euroopan koulutussäätiö

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL)

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL)

3.   Muut määräysvallassa olevat yhteisöt (2)

Muut määräysvallassa olevat yhteisöt (2)

Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (selvitystilassa)

Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (selvitystilassa)

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti

B.   OSAKKUUSYRITYKSET (1)

OSAKKUUSYRITYKSET (1)

Euroopan investointirahasto

Euroopan investointirahasto

VÄHÄMERKITYKSISET YHTEISÖT

VÄHÄMERKITYKSISET YHTEISÖT

Jäljempänä lueteltuja yhteisöjä ei ole käsitelty pääomaosuusmenetelmää soveltaen EU:n vuoden 2017 konsolidoidussa tilinpäätöksessä, koska niiden merkityksen katsotaan olevan vähäinen.

Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys (BBI-yhteisyritys)

Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys (BBI-yhteisyritys)

BBI-yhteisyritys on EU:n ja Bio-based Industries Consortiumin (BIC) välinen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke. Se pyrkii toteuttamaan eurooppalaista biotalouden potentiaalia jalostamalla biojätettä vihreämmiksi arkipäivän tuotteiksi käyttäen innovatiivista teknologiaa ja biojalostamoita, jotka muodostavat biotalouden ytimen.

Clean Sky -yhteisyritys

Clean Sky -yhteisyritys

Clean Sky on suurin eurooppalainen tutkimusohjelma, jossa kehitetään innovatiivista huipputeknologiaa lentoliikenteen melutason, hiilidioksidipäästöjen ja muiden päästöjen vähentämiseksi. EU:n Horisontti 2020 -ohjelmasta rahoitusta saavalla Clean Sky -yhteisyrityksellä edistetään EU:n ilmailuteollisuuden yhteistyötä, globaalia johtajuutta ja kilpailukykyä.

Innovatiivisten lääkkeiden alan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi perustettu yhteisyritys (IMI-yhteisyritys)

Innovatiivisten lääkkeiden alan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi perustettu yhteisyritys (IMI-yhteisyritys)

IMI-yhteisyritys on Euroopan suurin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke. Sillä pyritään nopeuttamaan parempien ja turvallisempien lääkkeiden kehittämistä potilaille. IMI on Euroopan unionin ja Euroopan lääketeollisuuden kattojärjestön yhteisyritys.

Elektronisia komponentteja ja järjestelmiä Euroopan johtoasemaa varten (Electronic Components and Systems for European Leadership) kehittävän yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi perustettu ECSEL-yhteisyritys (johon on sulautettu entiset ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritykset)

Elektronisia komponentteja ja järjestelmiä Euroopan johtoasemaa varten (Electronic Components and Systems for European Leadership) kehittävän yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi perustettu ECSEL-yhteisyritys (johon on sulautettu entiset ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritykset)

ECSEL-yhteisyritys on elektronisten komponenttien ja järjestelmien alalla toteutettu julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke, jolla kurotaan umpeen tutkimuksen ja käytännön hyödyntämisen välistä kuilua, yhteensovitetaan strategioita eurooppalaisten ja kansallisten investointien lisäämiseksi ja rakennetaan edistyksellistä ekosysteemiä.

Polttokenno- ja vety-yhteisyritys (FCH)

Polttokenno- ja vety-yhteisyritys (FCH)

FCH-yhteisyritys on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke, jolla tuetaan tutkimukseen, teknologian kehittämiseen ja demonstrointiin liittyviä toimia polttokenno- ja vetyenergiateknologian alalla Euroopassa. Yhteisyrityksen avulla pyritään nopeuttamaan näiden alojen teknologian tuloa markkinoille ja toteuttamaan niiden potentiaali välineenä, jolla autetaan saavuttamaan vähähiilinen energiajärjestelmä.

Eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishanke (SESAR-yhteisyritys)

Eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishanke (SESAR-yhteisyritys)

SESAR-yhteisyritys on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke, jonka tavoitteena on ajanmukaistaa Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmä koordinoimalla ja keskittämällä kaikki alaa koskevat tutkimus- ja innovointitoimet EU:ssa.

Shift2Rail-yhteisyritys

Shift2Rail-yhteisyritys

Shift2Rail on ensimmäinen eurooppalainen yhteinen teknologia-aloite rautatiealalla. Yhteisyritys pyrkii keskittämään tutkimusta ja innovaatioita ja löytämään markkinaperusteisia ratkaisuja nopeuttamalla uuden edistyneen teknologian integroimista rautatiealan innovatiivisiksi tuoteratkaisuiksi.

Edellä mainittujen yhteisöjen tilinpäätökset ovat julkisesti saatavilla niiden verkkosivuilla.

TILINPÄÄTÖKSEN SISÄLTÖ JA ANALYYSI

VARAINHOITOVUOSI 2017 (16)

16

SISÄLLYSLUETTELO

SISÄLLYSLUETTELO

| 1. | EUROOPAN UNIONIN KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS: TALOUDELLINEN TILANNE VUONNA 2017 | 93 |
| --- | --- | --- |

1.

EUROOPAN UNIONIN KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS: TALOUDELLINEN TILANNE VUONNA 2017

| 1.1. | TULOT | 93 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | MENOT | 93 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | VARAT | 94 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | VELAT | 102 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 2. | EU:N TALOUSARVION SUOJAAMINEN | 103 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | RISKIEN JA EPÄVARMUUSTEKIJÖIDEN HALLINTA EU:N TALOUSARVIOTA TOTEUTETTAESSA | 105 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | MAKROTALOUDELLINEN YMPÄRISTÖ | 105 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | TALOUSARVIOON KOHDISTUVAT RAHOITUSAPUUN LIITTYVÄT EHDOLLISET VELAT | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | TALOUSARVIOTAKAUKSIIN LIITTYVÄT EHDOLLISET VELAT | 107 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | UUTTA PONTTA TYÖLLISYYTEEN, KASVUUN JA INVESTOINTEIHIN | 107 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | UUSIEN OSALLISTUJIEN VARANTO (NER 300 -OHJELMA) | 108 |
| --- | --- | --- |

3.5.

Tämän ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi” -osion tavoite on antaa lukijalle käsitys unionin konsolidoidussa tilinpäätöksessä esitetyistä EU:n taloudellisesta asemasta, toiminnan tuloksesta ja rahavirroista. Tässä osiossa esitettyjä taloudellisia tietoja ei ole tarkastettu.

1.   EUROOPAN UNIONIN KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS: TALOUDELLINEN TILANNE VUONNA 2017

1.1.   TULOT

TULOT

EU:n konsolidoidut tulot sisältävät vaihtoon perustuviin transaktioihin ja muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät määrät, joista viimeksi mainitut ovat merkittävimpiä.

Seuraavassa taulukossa luodaan yleiskatsaus muiden kuin vaihtoon perustuvien transaktioiden tärkeimpiin tuloluokkiin.

Muista kuin vaihtoon liittyvistä transaktioista saatujen tulojen viiden vuoden trendi (milj. euroa):

Muista kuin vaihtoon liittyvistä transaktioista saatujen tulojen viiden vuoden trendi (milj. euroa):

Image

Vuonna konsolidoidut tulot laskivat edelliseen vuoteen verrattuna 7 prosenttia 136,2 miljardiin euroon pääasiassa seuraavista syistä:

| — | BKTL-varat pienenivät 17 miljardia euroa eli 18 prosenttia verrattuna edelliseen vuoteen. Vaikutus on nähtävissä edellä olevassa taulukossa ja se vastaa pääasiassa maksumäärärahojen vaikutuksen pienenemistä vuoden 2017 talousarviossa. BKTL-varoja käytetään rahoittamaan se on talousarviosta, jota muut tulonlähteet eivät kata, ja |
| --- | --- |

—

BKTL-varat pienenivät 17 miljardia euroa eli 18 prosenttia verrattuna edelliseen vuoteen. Vaikutus on nähtävissä edellä olevassa taulukossa ja se vastaa pääasiassa maksumäärärahojen vaikutuksen pienenemistä vuoden 2017 talousarviossa. BKTL-varoja käytetään rahoittamaan se on talousarviosta, jota muut tulonlähteet eivät kata, ja

| — | edellä esitettyä vähenemistä kompensoivat osaksi ”muut tulot” muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista. Ne sisältävät vuoden 2016 talousarvion ylijäämän vaikutuksen, joka esitetään budjettioikaisuja koskevassa kohdassa (6,4 miljardia euroa). Talousarvion ylijäämä oli suuri ohjelmien määrärahojen vajaakäytön vuoksi vuonna 2016, kuten selitetään vuoden 2016 talousarvion toteuttamista koskevan selvityksen liitetiedossa 2.2. Mekanismi hyvittää jäsenvaltioille epäsuorasti, koska se vähentää seuraavan vuoden omien varojen määrää (tässä tapauksessa varainhoitovuoden 2017 määrää). Tämän vuoksi talousarvion ylijäämä kirjataan tuloksi. |
| --- | --- |

—

edellä esitettyä vähenemistä kompensoivat osaksi ”muut tulot” muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista. Ne sisältävät vuoden 2016 talousarvion ylijäämän vaikutuksen, joka esitetään budjettioikaisuja koskevassa kohdassa (6,4 miljardia euroa). Talousarvion ylijäämä oli suuri ohjelmien määrärahojen vajaakäytön vuoksi vuonna 2016, kuten selitetään vuoden 2016 talousarvion toteuttamista koskevan selvityksen liitetiedossa 2.2. Mekanismi hyvittää jäsenvaltioille epäsuorasti, koska se vähentää seuraavan vuoden omien varojen määrää (tässä tapauksessa varainhoitovuoden 2017 määrää). Tämän vuoksi talousarvion ylijäämä kirjataan tuloksi.

1.2.   MENOT

MENOT

Suurimmat menoerät konsolidoidussa tilinpäätöksessä ovat jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien varojen siirtoja, jotka koskevat seuraavia rahastoja: (i) Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto); (ii) maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet; (iii) EAKR ja koheesiorahasto ja (iv) Euroopan sosiaalirahasto (ESR).

Ne muodostivat 31. joulukuuta 2017 päättyneenä varainhoitovuonna lähes 63 prosenttia kokonaismenoista.

Jäsenvaltioiden varainhoitovuonna 2017 toteuttamien merkittävimpien menojen suhteellinen osuus

Jäsenvaltioiden varainhoitovuonna 2017 toteuttamien merkittävimpien menojen suhteellinen osuus

Image

Suoraan hallinnoitavat menot syntyvät komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttaessa talousarviota. Välillisessä hallinnoinnissa talousarviota toteuttavat EU:n virastot ja elimet, kolmannet maat, kansainväliset järjestöt ja muut yhteisöt.

Kaiken kaikkiaan suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvat menot muodostavat noin 19 prosenttia kokonaismenoista (24 miljardia euroa). Osuus pysyi samana edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna.

EU kirjaa tulevat maksuvelvoitteet menoiksi, mutta ne eivät vielä näy maksuperusteisessa talousarviokirjanpidossa. Merkittävät määrät merkitään muihin lyhytaikaisiin velkoihin ja menojäämiin maatalouden ja maaseudun kehittämisen osalta sekä eläkkeisiin ja työsuhde-etuuksiin liittyviin velkoihin komissaarien, Euroopan parlamentin jäsenten ja henkilöstön eläkeoikeuksien osalta.

Konsolidoitujen menojen määrä väheni vuoteen 2016 verrattuna 11 prosenttia 128,1 miljardiin euroon pääasiassa seuraavista syistä:

| — | EAKR:n ja koheesiorahaston osalta menot vähenivät noin 50 prosenttia eli 17,4 miljardia euroa edelliseen ohjelmakauteen (2007–2013) liittyvien menojen vähennyttyä ja |
| --- | --- |

—

EAKR:n ja koheesiorahaston osalta menot vähenivät noin 50 prosenttia eli 17,4 miljardia euroa edelliseen ohjelmakauteen (2007–2013) liittyvien menojen vähennyttyä ja

| — | samasta syystä myös Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja muiden maaseudun kehittämisen välineiden menot vähenivät 1,2 miljardia euroa. |
| --- | --- |

—

samasta syystä myös Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja muiden maaseudun kehittämisen välineiden menot vähenivät 1,2 miljardia euroa.

1.3.   VARAT

VARAT

Merkittävimmät erät taseen vastaavaa-puolella ovat rahoitusvarat (lainat, myytävissä olevat rahoitusvarat ja käteisvarat) ja ennakkomaksut, jotka muodostavat lähes 85 prosenttia EU:n varoista.

EU:n konsolidoitujen varojen koostumus

EU:n konsolidoitujen varojen koostumus

Image

Varat olivat kokonaisuudessaan 166,2 miljardia 31. joulukuuta 2017, eli ne olivat lisääntyneet noin 2 prosenttia. Tärkeimmät muutokset olivat seuraavat:

| — | ennakkomaksujen 3,6 miljardin euron lisäys, joka oli seurausta pienistä lisäyksistä useimmilla politiikanaloilla; |
| --- | --- |

—

ennakkomaksujen 3,6 miljardin euron lisäys, joka oli seurausta pienistä lisäyksistä useimmilla politiikanaloilla;

| — | 2,5 miljardin euron lisäys rahoitusvälineissä. Lisäys liittyi ESIR-takuurahaston määrärahoihin. ESIR-takuurahasto on perustettu likviditeettipuskuriksi potentiaalisten tappioiden varalta, joita EIP voi joutua kattamaan niiden rahoitus- ja investointitoimiensa osalta, joille on ESIR-sopimuksen nojalla myönnetty ESIR-rahaston EU-takaus. Rahastoa rahoitetaan asteittain, kunnes varoja on 9,1 miljardia euroa, eli 35 prosenttia ESIR-rahaston EU-takauksien kokonaismäärästä; ja |
| --- | --- |

—

2,5 miljardin euron lisäys rahoitusvälineissä. Lisäys liittyi ESIR-takuurahaston määrärahoihin. ESIR-takuurahasto on perustettu likviditeettipuskuriksi potentiaalisten tappioiden varalta, joita EIP voi joutua kattamaan niiden rahoitus- ja investointitoimiensa osalta, joille on ESIR-sopimuksen nojalla myönnetty ESIR-rahaston EU-takaus. Rahastoa rahoitetaan asteittain, kunnes varoja on 9,1 miljardia euroa, eli 35 prosenttia ESIR-rahaston EU-takauksien kokonaismäärästä; ja

| — | aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden osalta 0,7 miljardin euron lisäys, joka liittyy avaruusresursseihin (Galileo ja Copernicus) kehitykseen. |
| --- | --- |

—

aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden osalta 0,7 miljardin euron lisäys, joka liittyy avaruusresursseihin (Galileo ja Copernicus) kehitykseen.

EU:n toimielimet ja elimet pyrkivät pitämään käteisvarojen ja muiden rahavarojen määrän alhaisena. Käteisvarojen saldo vuoden lopussa (24,1 miljardia euroa) on pienempi kuin vuonna 2016. Siihen vaikuttivat seuraavat osatekijät:

| — | omien varojen osalta vuoden lopun saldoon sisältyy yhteensä 8,9 miljardin euron nettomäärä, joka palautetaan jäsenvaltioille vuoden 2018 alussa vuoden 2017 loppupuolella hyväksytyn lisätalousarvion mukaisesti; |
| --- | --- |

—

omien varojen osalta vuoden lopun saldoon sisältyy yhteensä 8,9 miljardin euron nettomäärä, joka palautetaan jäsenvaltioille vuoden 2018 alussa vuoden 2017 loppupuolella hyväksytyn lisätalousarvion mukaisesti;

| — | vuonna 2017 maksettiin lopullisesti 0,5 miljardia euroa sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta. Ne sisältyvät kassavarojen vuoden lopun saldoon ja |
| --- | --- |

—

vuonna 2017 maksettiin lopullisesti 0,5 miljardia euroa sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta. Ne sisältyvät kassavarojen vuoden lopun saldoon ja

| — | kassavaroihin sisältyy myös 8,4 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja ja maksumäärärahoja. |
| --- | --- |

—

kassavaroihin sisältyy myös 8,4 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja ja maksumäärärahoja.

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

On huomattava, että ennakkomaksujen määrään vaikuttaa merkittävästi monivuotisen rahoituskehyksen sykli. Esimerkiksi rahoituskehyksen soveltamiskauden alussa voidaan olettaa, että jäsenvaltioille maksetaan koheesiopolitiikan mukaisesti suuria ennakkomaksuja. Komissio pyrkii kaikin tavoin varmistamaan, että ennakkomaksut pysyvät sopivalla tasolla. Hankkeiden riittävän rahoituksen varmistamisen ja menojen oikea-aikaisen kirjaamisen välille on löydettävä oikea tasapaino.

Ennakkomaksujen (pl. muut ennakot jäsenvaltioille sekä Bekou- ja Afrikka-erityisrahastojen rahoitusosuudet) kokonaismäärä on EU:n taseessa 44,3 miljardia euroa (41,6 miljardia euroa vuonna 2016). Kyseinen määrä liittyy lähes kokonaan komission toimintaan. Noin 61:tä prosenttia komission ennakkomaksuista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tämä tarkoittaa sitä, että talousarvion toteuttaminen on siirretty jäsenvaltioille (komissiolla on valvontatehtävä).

Komission ennakkomaksut hallinnointitavan mukaan jaoteltuna

Komission ennakkomaksut hallinnointitavan mukaan jaoteltuna

Image

Merkittävimmät yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavat ennakkomaksut koskevat Euroopan aluekehitysrahastoa ja koheesiorahastoa (14,9 miljardia euroa).

RAHOITUSVÄLINEET

RAHOITUSVÄLINEET

Seuraavat erät esitetään rahoitusvälineinä EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä:

| — | EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet: talousarvion toteuttamiseen liittyvät varat on joko jo maksettu valtuutettujen elinten varainhoitotileille ja ovat edelleen käytettävissä (käteisvarat ja muut rahavarat ja velkapaperit) kattamaan tulevat vakuuteen perustuvat maksuvaatimukset tai ovat sijoituksia oman pääoman ehtoisiin välineisiin; |
| --- | --- |

—

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet: talousarvion toteuttamiseen liittyvät varat on joko jo maksettu valtuutettujen elinten varainhoitotileille ja ovat edelleen käytettävissä (käteisvarat ja muut rahavarat ja velkapaperit) kattamaan tulevat vakuuteen perustuvat maksuvaatimukset tai ovat sijoituksia oman pääoman ehtoisiin välineisiin;

| — | Talousarviotakauksia varten takuurahastoissa olevat rahoitusvarat: talousarvion toteuttamisessa EU tarjoaa takaukset valtuutetuille elimille, joiden rahoitus toteutetaan vain osittain komission perustamien takuurahastojen kautta, jotka muodostavat näin EU:n talousarvioon kohdistuvia ehdollisia velkoja – ks. liitetieto 3.3; sekä |
| --- | --- |

—

Talousarviotakauksia varten takuurahastoissa olevat rahoitusvarat: talousarvion toteuttamisessa EU tarjoaa takaukset valtuutetuille elimille, joiden rahoitus toteutetaan vain osittain komission perustamien takuurahastojen kautta, jotka muodostavat näin EU:n talousarvioon kohdistuvia ehdollisia velkoja – ks. liitetieto 3.3; sekä

3.3

| — | rahoitusapuohjelmien puitteissa myönnetyt lainat ja niihin liittyvä lainanotto. |
| --- | --- |

—

rahoitusapuohjelmien puitteissa myönnetyt lainat ja niihin liittyvä lainanotto.

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet

EU:n talousarviosta rahoitettavien, suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden merkitys ja volyymi ovat kasvaneet vuosi vuodelta. Tämä lähestymistapa poikkeaa avustusten ja tukien myöntämiseen perustuvasta perinteisestä tavasta toteuttaa talousarvio. Sitä sovellettaessa jokaisesta eurosta, joka maksetaan talousarviosta rahoitusvälineiden kautta, lopullinen tuensaaja saa yli euron rahoitustukea vipuvaikutuksen ansiosta. Tällä EU:n budjettivarojen käytöllä pyritään maksimoimaan käytettävissä olevien varojen vaikutus. EU:n talousarviosta rahoitettavat rahoitusvälineet ovat takausvälineitä, oman pääoman ehtoisia välineitä tai lainavälineitä – ks. jäljempänä yleiskatsaus rahoituskehyksittäin. Näissä rahoitusvälineissä olevat omaisuuserät ovat joko käteisvaroja ja muita rahavaroja tai sijoituksia oman pääoman ehtoisiin välineisiin ja velkapapereihin. Ne esitetään myytävissä olevina rahoitusvaroina EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä.

EU:n talousarviosta rahoitettaviin rahoitusvälineisiin sisältyvät myytävissä olevat rahoitusvarat (vuoden lopun arvo)

Image

Seuraavissa taulukoissa esitetään yhteenveto EU:n talousarviosta rahoitettavista rahoitusvälineistä monivuotisissa rahoituskehyksissä ja niiden arvot 31. joulukuuta 2017:

| milj. euroa |
| --- |
| Useampaa kuin yhtä monivuotista rahoituskehystä koskevat | Varat (17) | Velat (18) | Myönnetyt takaukset (19) |
| Takaus- ja riskinjakovälineet: | | | |
| Länsi-Balkanin takausväline | 28 | (26) | — |
| | 28 | (26) | — |
| Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet: | | | |
| Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto (EFSE) | 119 | — | — |
| Vihreän kasvun rahasto (itäiset lähialueet) | 70 | 0 | — |
| Yritysten innovointirahasto – ENIF | 18 | — | — |
| MENA -rahasto mikro- ja pk-yrityksille (SANAD) | 18 | — | — |
| Yritysten laajentumisrahasto – ENEF | 10 | — | — |
| Aasian velkarahastoon liittyvä mikrotaloushanke | 8 | — | — |
| | 245 | 0 | — |
| Yhteensä | 273 | (26) | — |

milj. euroa

Useampaa kuin yhtä monivuotista rahoituskehystä koskevat

Varat (17)

17

Velat (18)

18

Myönnetyt takaukset (19)

19

Takaus- ja riskinjakovälineet:

Takaus- ja riskinjakovälineet:

Länsi-Balkanin takausväline

28

(26)

—

28

28

(26)

(26)

—

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto (EFSE)

119

—

—

Vihreän kasvun rahasto (itäiset lähialueet)

70

0

—

Yritysten innovointirahasto – ENIF

18

—

—

MENA -rahasto mikro- ja pk-yrityksille (SANAD)

18

—

—

Yritysten laajentumisrahasto – ENEF

10

—

—

Aasian velkarahastoon liittyvä mikrotaloushanke

8

—

—

245

245

0

0

—

Yhteensä

Yhteensä

273

273

(26)

(26)

—

| Monivuotinen rahoituskehys 2014–2020 | Varat | Velat | Annetut takaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| Takaus- ja riskinjakovälineet: | | | |
| Horisontti 2020 – InnovFin tutkimuksen ja innovoinnin laina- ja takauspalvelu | 941 | (30) | (813) |
| Horisontti 2020 – InnovFin pk-yritysten takausjärjestelmä | 694 | (205) | (484) |
| Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline (CEF DI): | 524 | (3) | (490) |
| COSME lainatakausjärjestely | 224 | (331) | (2) |
| Työllisyys ja sosiaalinen innovointi -takausjärjestely (EaSI-ohjelma) | 56 | (25) | — |
| Energiatehokkuuden yksityinen rahoitus (PF4EE) | 31 | (1) | (2) |
| Kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausväline | 17 | (4) | — |
| Opintolainojen takausjärjestelmä | 14 | (1) | — |
| SEMED MSME Financial Inclusion Programme (mikro- ja pk-yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma Välimeren eteläisellä ja itäisellä alueella) | 14 | — | (6) |
| Luonnonpääoman rahoitusjärjestely | 12 | — | (1) |
| Itäisen kumppanuuden pk-yritysten rahoitusväline | 5 | (5) | — |
| Itäiseen kumppanuuteen kuuluva Women in Business -ohjelma | 4 | — | (4) |
| Tuki Mongolian talouden monipuolistamiselle | 2 | — | — |
| | 2 538 | (604) | (1 802 ) |
| Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet: | | | |
| Horisontti 2020 -puiteohjelma – InnovFin tutkimuksen ja innovoinnin pääomajärjestely | 312 | (9) | — |
| COSME (kasvuun tähtäävä pääomajärjestely) | 45 | (2) | — |
| EU:n eteläisten naapurimaiden riskipääomajärjestely | 20 | — | — |
| Climate Investor One | 16 | — | — |
| Latinalaisen Amerikan investointiväline | 13 | — | — |
| Afrikan maatalous-, kauppa- ja investointirahasto | 10 | — | — |
| | 416 | (12) | — |
| Yhdistelmärahoitus | | | |
| EU:n pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue | 70 | — | (18) |
| Maaseudun sähköistämisen rahoittamista koskeva aloite (ElectriFI) | 32 | 0 | — |
| | 102 | 0 | (18) |
| Yhteensä | 3 056 | (615) | (1 820 ) |

Monivuotinen rahoituskehys 2014–2020

Varat

Velat

Annetut takaukset

Takaus- ja riskinjakovälineet:

Takaus- ja riskinjakovälineet:

Horisontti 2020 – InnovFin tutkimuksen ja innovoinnin laina- ja takauspalvelu

941

(30)

(813)

Horisontti 2020 – InnovFin pk-yritysten takausjärjestelmä

694

(205)

(484)

Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline (CEF DI):

524

(3)

(490)

COSME lainatakausjärjestely

224

(331)

(2)

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi -takausjärjestely (EaSI-ohjelma)

56

(25)

—

Energiatehokkuuden yksityinen rahoitus (PF4EE)

31

(1)

(2)

Kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausväline

17

(4)

—

Opintolainojen takausjärjestelmä

14

(1)

—

SEMED MSME Financial Inclusion Programme (mikro- ja pk-yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma Välimeren eteläisellä ja itäisellä alueella)

14

—

(6)

Luonnonpääoman rahoitusjärjestely

12

—

(1)

Itäisen kumppanuuden pk-yritysten rahoitusväline

5

(5)

—

Itäiseen kumppanuuteen kuuluva Women in Business -ohjelma

4

—

(4)

Tuki Mongolian talouden monipuolistamiselle

2

—

—

2 538

2 538

(604)

(604)

(1 802 )

(1 802 )

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Horisontti 2020 -puiteohjelma – InnovFin tutkimuksen ja innovoinnin pääomajärjestely

312

(9)

—

COSME (kasvuun tähtäävä pääomajärjestely)

45

(2)

—

EU:n eteläisten naapurimaiden riskipääomajärjestely

20

—

—

Climate Investor One

16

—

—

Latinalaisen Amerikan investointiväline

13

—

—

Afrikan maatalous-, kauppa- ja investointirahasto

10

—

—

416

416

(12)

(12)

—

Yhdistelmärahoitus

Yhdistelmärahoitus

EU:n pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue

70

—

(18)

Maaseudun sähköistämisen rahoittamista koskeva aloite (ElectriFI)

32

0

—

102

102

0

0

(18)

(18)

Yhteensä

Yhteensä

3 056

3 056

(615)

(615)

(1 820 )

(1 820 )

| Monivuotinen rahoituskehys ennen vuotta 2014 | Varat | Velat | Annetut takaukset |
| --- | --- | --- | --- |
| Takaus- ja riskinjakovälineet: | | | |
| Riskinjakorahoitusväline (RSFF) | 763 | (70) | (654) |
| CIP:hen sisältyvä pk-yritysten takausjärjestelmä | 90 | (167) | — |
| Yritysten monivuotinen ohjelma (MAP) | 32 | (32) | — |
| Pk-yritysten takausjärjestelmä | 12 | (5) | — |
| Eurooppalainen Progress-mikrorahoitusjärjestely | 6 | (5) | — |
| | 904 | (279) | (654) |
| Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet: | | | |
| Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan sisältyvä kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuki | 428 | (4) | — |
| Monivuotisen puiteohjelman pääomajärjestely | 217 | — | — |
| Euroopan energiatehokkuusrahasto | 100 | — | — |
| Marguerite-rahasto | 79 | — | — |
| energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävä maailmanlaajuinen rahasto | 72 | — | — |
| Eurooppalainen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeva Progress-mikrorahoitusjärjestely | 67 | — | — |
| Euroopan teknologian käynnistysjärjestelmä (ETF) 1998 | 10 | — | — |
| Teknologian siirron pilottihankkeet | 1 | — | — |
| | 974 | (4) | — |
| Yhdistelmärahoitus: | | | |
| MEDA-ohjelma (Euro–Välimeri-kumppanuuteen kuuluva taloudellisen ja teknisen yhteistyön väline) | 179 | (2) | — |
| Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline (ENPI) | 125 | (3) | — |
| Pk-yrityksiä tukevat lainat: | 16 | — | — |
| | 320 | (5) | — |
| Yhteensä | 2 198 | (288) | (654) |
| Kaikki yhteensä | 5 526 | (930) | (2 473 ) |

Monivuotinen rahoituskehys ennen vuotta 2014

Varat

Velat

Annetut takaukset

Takaus- ja riskinjakovälineet:

Takaus- ja riskinjakovälineet:

Riskinjakorahoitusväline (RSFF)

763

(70)

(654)

CIP:hen sisältyvä pk-yritysten takausjärjestelmä

90

(167)

—

Yritysten monivuotinen ohjelma (MAP)

32

(32)

—

Pk-yritysten takausjärjestelmä

12

(5)

—

Eurooppalainen Progress-mikrorahoitusjärjestely

6

(5)

—

904

904

(279)

(279)

(654)

(654)

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan sisältyvä kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuki

428

(4)

—

Monivuotisen puiteohjelman pääomajärjestely

217

—

—

Euroopan energiatehokkuusrahasto

100

—

—

Marguerite-rahasto

79

—

—

energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävä maailmanlaajuinen rahasto

72

—

—

Eurooppalainen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskeva Progress-mikrorahoitusjärjestely

67

—

—

Euroopan teknologian käynnistysjärjestelmä (ETF) 1998

10

—

—

Teknologian siirron pilottihankkeet

1

—

—

974

974

(4)

(4)

—

Yhdistelmärahoitus:

Yhdistelmärahoitus:

MEDA-ohjelma (Euro–Välimeri-kumppanuuteen kuuluva taloudellisen ja teknisen yhteistyön väline)

179

(2)

—

Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline (ENPI)

125

(3)

—

Pk-yrityksiä tukevat lainat:

16

—

—

320

320

(5)

(5)

—

Yhteensä

Yhteensä

2 198

2 198

(288)

(288)

(654)

(654)

Kaikki yhteensä

Kaikki yhteensä

5 526

5 526

(930)

(930)

(2 473 )

(2 473 )

Talousarviotakauksia varten takuurahastoissa olevat rahoitusvarat

Talousarviotakauksia varten takuurahastoissa olevat rahoitusvarat

Komissio on perustanut takuurahastoja EIP-ryhmälle annettujen talousarviotakausten kattamiseksi (ks. konsolidoidun tilinpäätöksen liitetieto 4.1.1). Nämä takuurahastot rahoitetaan EU:n talousarviosta suoritetuilla maksuilla, jotta voidaan ylläpitää likviditeettipuskuria niiden potentiaalisten tappioiden varalta, joita voidaan joutua kattamaan takausten piiriin kuuluvien toimien osalta. Takuurahastoihin maksetut varat sijoitetaan rahoitusinstrumentteihin, kuten velkapapereihin ja käteis- ja määräaikaistalletuksiin. Komissiolla oli 31. joulukuuta 2017 rahoitusvaroja

4.1.1

| — | ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetussa takuurahastossa 2,4 miljardia euroa ja |
| --- | --- |

—

ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetussa takuurahastossa 2,4 miljardia euroa ja

| — | ESIR-takuurahastossa 3,5 miljardia euroa. |
| --- | --- |

—

ESIR-takuurahastossa 3,5 miljardia euroa.

Rahoitusapuohjelmien puitteissa myönnetyt lainat ja niihin liittyvä lainanotto

Rahoitusapuohjelmien puitteissa myönnetyt lainat ja niihin liittyvä lainanotto

Komissio antaa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten nojalla jäsenvaltioille ja kolmansille maille rahoitustukea kahdenvälisinä lainoina. Tarvittava rahoitus hankitaan pääomamarkkinoilta, ja sen takaisinmaksu taataan EU:n talousarviosta.

Komissio, joka toimii EU:n puolesta, vastaa tällä hetkellä kolmesta pääasiallisesta lainaohjelmasta:

| — | Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM); |
| --- | --- |

—

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM);

| — | maksutaselainat ja |
| --- | --- |

—

maksutaselainat ja

| — | makrotaloudellinen rahoitusapu, jota voidaan myöntää lainoina. |
| --- | --- |

—

makrotaloudellinen rahoitusapu, jota voidaan myöntää lainoina.

EU:n antolainauksen rahoittamiseen tarvittavat varat hankitaan pääomamarkkinoilta tai käyttämällä rahoituslaitoksia välittäjinä.

Joulukuun 31. päivään 2017 ERVM:n ja maksutaselainojen avulla rahoitusapuna myönnettyjen lainojen nimellisarvo oli:

| miljardia euroa |
| --- |
| | Maksutasetuki | ERVM
   (20) | Yhteensä |
| | Latvia | Romania | Yhteensä | Irlanti | Portugali | Yhteensä |
| Myönnetty yhteensä | 3,1 | 5,0  (21) | 8,1 | 22,5 | 26,0 | 48,5 | 56,6 |
| Nostetut lainat 31.12.2017 | 2,9 | 5,0 | 7,9 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 54,7 |
| Takaisin maksetut lainat yhteensä 31.12.2017 | (2,2 ) | (2,7 ) | (4,9 ) | — | — | — | (4,9 ) |
| Takaisin maksamatta oleva määrä 31.12.2017 | 0,7 | 2,3 | 3,0 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 49,8 |

miljardia euroa

Maksutasetuki

Maksutasetuki

ERVM
   (20)

ERVM

20

Yhteensä

Yhteensä

Latvia

Romania

Yhteensä

Irlanti

Portugali

Yhteensä

Myönnetty yhteensä

3,1

5,0  (21)

21

8,1

22,5

26,0

48,5

56,6

Nostetut lainat 31.12.2017

2,9

5,0

7,9

22,5

24,3

46,8

54,7

Takaisin maksetut lainat yhteensä 31.12.2017

(2,2 )

(2,7 )

(4,9 )

—

—

—

(4,9 )

Takaisin maksamatta oleva määrä 31.12.2017

0,7

2,3

3,0

22,5

24,3

46,8

49,8

ERVM

ERVM

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) perustettiin antamaan rahoitustukea kaikille sellaisille jäsenvaltioille, joille poikkeukselliset tapahtumat ovat kyseisistä jäsenvaltioista riippumattomista syistä aiheuttaneet vakavia taloudellisia tai rahoituksellisia häiriöitä tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa tällaisia häiriöitä. ERVM:ää käytettiin uudistusten toteuttamiseen sidotun rahoitusavun myäntämiseen Irlannille ja Portugalille vuosina 2011–2014.

Ohjelman voimassaolo on päättynyt, minkä vuoksi lisälainoja ei voida nostaa. Mekanismia käytetään kuitenkin erityisiä tehtäviä varten, kuten Irlannin ja Portugalin lainojen maksuajan pidennykseen ja siltarahoitukseen.

ERVM-ohjelman pääkohdat ovat:

Irlanti

Irlanti

| — | Irlanti pyysi joulukuussa 2010 koko ERVM:stä myönnettyä 22,5 miljardia euroa. Määrä maksettiin kahdeksassa erässä tammikuun 2011 ja maaliskuun 2014 välisenä aikana; |
| --- | --- |

—

Irlanti pyysi joulukuussa 2010 koko ERVM:stä myönnettyä 22,5 miljardia euroa. Määrä maksettiin kahdeksassa erässä tammikuun 2011 ja maaliskuun 2014 välisenä aikana;

| — | Irlannilla on mahdollisuus pidentää ERVM-lainojen maksuaikaa lainojen keskimääräisen painotetun erääntymisajan laajentamisen perusteella ja |
| --- | --- |

—

Irlannilla on mahdollisuus pidentää ERVM-lainojen maksuaikaa lainojen keskimääräisen painotetun erääntymisajan laajentamisen perusteella ja

| — | Ensimmäisen 3,4 miljardin euron erän takaisinmaksun oli määrä tapahtua huhtikuussa 2018. Irlanti kuitenkin pyysi maksuajan pidennystä, joka myönnettiin ja lainattiin markkinoilta vuoden 2018 ensimmäisen neljänneksen aikana. Tämä määrä erääntyy kahdessa erässä (2,4 miljardia euroa ja 1 miljardi euroa) vuosina 2025 ja 2033. Toinen 0,5 miljardin euron erä erääntyy lokakuussa 2018, mutta maksuaikaa on jälleen mahdollisuus pidentää. |
| --- | --- |

—

Ensimmäisen 3,4 miljardin euron erän takaisinmaksun oli määrä tapahtua huhtikuussa 2018. Irlanti kuitenkin pyysi maksuajan pidennystä, joka myönnettiin ja lainattiin markkinoilta vuoden 2018 ensimmäisen neljänneksen aikana. Tämä määrä erääntyy kahdessa erässä (2,4 miljardia euroa ja 1 miljardi euroa) vuosina 2025 ja 2033. Toinen 0,5 miljardin euron erä erääntyy lokakuussa 2018, mutta maksuaikaa on jälleen mahdollisuus pidentää.

Portugali

Portugali

| — | Portugali on pyytänyt 24,3 miljardia ERVM:stä toukokuussa 2011 myönnetystä yhteensä 26 miljardista eurosta. Määrä maksettiin seitsemässä erässä toukokuun 2011 ja marraskuun 2014 välisenä aikana ja |
| --- | --- |

—

Portugali on pyytänyt 24,3 miljardia ERVM:stä toukokuussa 2011 myönnetystä yhteensä 26 miljardista eurosta. Määrä maksettiin seitsemässä erässä toukokuun 2011 ja marraskuun 2014 välisenä aikana ja

| — | ensimmäinen takaisinmaksuerä on määrä maksaa lokakuussa 2018, mutta Irlannin tavoin myös Portugalilla on mahdollisuus maksuajan pidennykseen. |
| --- | --- |

—

ensimmäinen takaisinmaksuerä on määrä maksaa lokakuussa 2018, mutta Irlannin tavoin myös Portugalilla on mahdollisuus maksuajan pidennykseen.

Maksutaselainat

Maksutaselainat

Maksutaselainojen rahoitusapuohjelma on suunnattu maksutaseensa osalta vaikeuksissa oleville tai vaikeuksien uhasta kärsiville euroalueen ulkopuolisille maille. Maksutaselainojen rahoitusapu toteutetaan keskipitkän ajan lainoina, joiden ehtona on ongelmien taustalla olevien taloudellisten ongelmien ratkaisemiseen suunniteltujen toimien toteuttaminen. EU:n maksutaseapua tarjotaan tavallisesti yhteistyössä Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja muiden kansainvälisten laitosten tai valtioiden kanssa.

EU:n keskipitkän aikavälin rahoitustukea koskeva järjestely (maksutasejärjestely) otettiin uudelleen käyttöön marraskuussa 2008 Unkarin tukemiseksi ja sen jälkeen vuoden 2009 tammi- ja toukokuussa Latvian ja Romanian markkinoiden luottamuksen palauttamiseksi. Määrärahoja sidottiin yhteensä 14,6 miljardia euroa. Unkarille myönnettyjen maksutaselainojen rahoitusapuohjelma päättyi 2010, ja lainat on maksettu takaisin kokonaisuudessaan vuonna 2016. Latvian ja Romanian rahoitusapuohjelmat puolestaan päättyivät vuonna 2012, minkä vuoksi lisäeriä ei voida nostaa.

Lisäksi Romanialle myönnetyt kaksi ennalta varautuvan rahoitusavun ohjelmaa päättyivät vuosina 2013 ja 2015. Romania ei nostanut näitä lainoja ohjelmien voimassaoloaikana.

Tärkeimmät kohdat ovat seuraavat:

| — | Maksutaselainojen edunsaajamaat ovat vuoden 2017 aikana maksaneet ajallaan ja kokonaisuudessaan takaisin 1,3 miljardia euroa, josta 1,2 miljardia euroa liittyi pääoman lyhennykseen Romaniasta. Se kattoi jäljellä olevat korot; ja |
| --- | --- |

—

Maksutaselainojen edunsaajamaat ovat vuoden 2017 aikana maksaneet ajallaan ja kokonaisuudessaan takaisin 1,3 miljardia euroa, josta 1,2 miljardia euroa liittyi pääoman lyhennykseen Romaniasta. Se kattoi jäljellä olevat korot; ja

| — | Romania maksoi huhtikuussa 2018 lyhensi pääomaa 1,2 miljardia euroa, ja sen odotetaan lyhentävän pääomaa vielä 0,1 miljardia euroa lokakuussa 2018. |
| --- | --- |

—

Romania maksoi huhtikuussa 2018 lyhensi pääomaa 1,2 miljardia euroa, ja sen odotetaan lyhentävän pääomaa vielä 0,1 miljardia euroa lokakuussa 2018.

Makrotaloudellinen rahoitusapu

Makrotaloudellinen rahoitusapu

Makrotaloudellinen rahoitusapu on EU:n rahoitusväline, josta myönnetään maksutasetukea EU:n ulkopuolisille kumppanimaille, joilla on maksutasetta koskeva kriisi. Makrotaloudellinen rahoitusapu muodostuu keskipitkän/pitkän aikavälin lainoista tai avustuksista tai tällaisten lainojen ja avustusten yhdistelmästä, ja sitä voivat saada vain Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ohjelman piirissä olevat maat.

Joulukuun 31. päivään 2017 makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelmasta mennessä myönnettyjen lainojen nimellisarvo oli 3,9 miljardia euroa.

1.4.   VELAT

VELAT

Taseen vastattavaa-puoli koostuu pääasiassa neljästä keskeisestä erästä: (i) eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, (ii) lainat, (iii) muut lyhytaikaiset velat ja (iv) menojäämät.

EU:n konsolidoidussa taseessa olevien velkojen koostumus

EU:n konsolidoidussa taseessa olevien velkojen koostumus

Image

Velat olivat 31. joulukuuta 2017 yhteensä 236,5 miljardia euroa, eli ne olivat lisääntyneet noin 1 prosenttia verrattuna edelliseen vuoteen.

Keskeiset muutokset liittyivät seuraaviin:

| — | Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan kasvu (5,9 miljardia euroa) johtuu pääasiassa Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmän nettovelan kasvusta. |
| --- | --- |

—

Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan kasvu (5,9 miljardia euroa) johtuu pääasiassa Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmän nettovelan kasvusta.

| — | Varaukset kasvoivat 1 prosenttia JRC:n ydinlaitosten käytöstäpoistoa koskevaa varausta koskevan tutkimuksen jälkeen, koska velvoite arvioitiin suuremmaksi. Muutos liittyy laskennan keskeiseen osatekijään – aikatauluun – joka aiemmin arvioitiin 20 vuodeksi ja joka nyt päivitettiin 40 vuodeksi; ja |
| --- | --- |

—

Varaukset kasvoivat 1 prosenttia JRC:n ydinlaitosten käytöstäpoistoa koskevaa varausta koskevan tutkimuksen jälkeen, koska velvoite arvioitiin suuremmaksi. Muutos liittyy laskennan keskeiseen osatekijään – aikatauluun – joka aiemmin arvioitiin 20 vuodeksi ja joka nyt päivitettiin 40 vuodeksi; ja

| — | siirtovelat vähenivät 3,7 miljardia euroa, mikä kompensoi osittain edellä esitettyjä vaikutuksia. Siirtovelkojen väheneminen johtui siitä, että edellisen monivuotisen rahoituskehyksen koheesio-ohjelmat ovat edistyneet hyvin päättämisvaiheessa. |
| --- | --- |

—

siirtovelat vähenivät 3,7 miljardia euroa, mikä kompensoi osittain edellä esitettyjä vaikutuksia. Siirtovelkojen väheneminen johtui siitä, että edellisen monivuotisen rahoituskehyksen koheesio-ohjelmat ovat edistyneet hyvin päättämisvaiheessa.

Muut vastattavaa-puolen kohdat pysyivät yleisesti vakaina. On tärkeää huomata, että rahoitusvelat vähenivät pitkällä aikavälillä lainanannon vähenemisen vuoksi ja lyhyen aikavälin osuus kasvoi. Tämä johtuu Romanian (1,35 miljardi euroa), Irlannin (3,9 miljardia euroa) ja Portugalin (0,6 miljardia euroa) maksutaselainojen ja ERVM-lainojen raportointipäivänä odotetusta takaisinmaksusta vuonna 2018.

Saadut ja taseessa muiksi lyhytaikaisiksi veloiksi kirjatut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

Saadut ja taseessa muiksi lyhytaikaisiksi veloiksi kirjatut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

Image

Nettovarat

Nettovarat

Vaikka velkoja on enemmän kuin varoja, EU:n toimielimet ja elimet eivät ole taloudellisissa vaikeuksissa, vaan tietyt velat maksetaan tulevista vuotuisista talousarvioista. Monet menot kirjataan suoriteperusteen mukaisesti vuonna 2017, vaikka niitä vastaavat maksut suoritetaan vasta vuonna 2018 tai sen jälkeisten vuosien talousarvioista. Niihin liittyvät tulot kirjataan vasta tulevina vuosina. Suurimmat tällaiset määrät liittyvät maataloustukirahaston toimintaan (maksetaan vuonna 2018) ja työsuhde-etuuksiin (maksetaan seuraavien yli 30 vuoden aikana).

2.   EU:N TALOUSARVION SUOJAAMINEN

Yhteenveto rahoitusoikaisuista ja takaisinperintätoimista vuodelta 2017

Yhteenveto rahoitusoikaisuista ja takaisinperintätoimista vuodelta 2017

Yksi EU:n talousarvion toteuttamisen tärkeimmistä näkökohdista on varmistaa, että virheisiin, petoksiin ja muihin sääntöjenvastaisuuksiin johtavat järjestelmän heikkoudet ennaltaehkäistään tai havaitaan ja korjataan asianmukaisesti. Euroopan tilintarkastustuomioistuin antaa vuosikertomuksessaan tarkastuslausuman tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta ja siitä, onko maksujen virhetaso olennainen. Tarkastuslausuma liitetään EU:n tilinpäätökseen, kun se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Komission suojatoimet lieventävät näiden virheiden vaikutusta kahden keskeisen mekanismin kautta:

| (1) | ennalta ehkäisevät mekanismit (esim. ennakkotarkastukset, maksujen lykkääminen ja keskeyttäminen); sekä |
| --- | --- |

(1)

ennalta ehkäisevät mekanismit (esim. ennakkotarkastukset, maksujen lykkääminen ja keskeyttäminen); sekä

| (2) | korjausmekanismit (lähinnä jäsenvaltioille määrätyt tai niiden kanssa sovitut rahoitusoikaisut, ja takaisinperinnät EU-maksujen saajilta). |
| --- | --- |

(2)

korjausmekanismit (lähinnä jäsenvaltioille määrätyt tai niiden kanssa sovitut rahoitusoikaisut, ja takaisinperinnät EU-maksujen saajilta).

Kun varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (maatalousmenot ja rakennetoimet), jäsenvaltiot ovat menojen koko elinkaaren ajan päävastuussa sen varmistamisesta, että EU:n talousarviosta maksettavat menot ovat laillisia ja asianmukaisia.

Suojatoimet ovat seurausta EU:n talousarviosta rahoitettujen menojen tukikelpoisuuden valvonnasta ja tarkastuksista, joiden toteuttajina ovat komissio ja jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien osa-alueiden tapauksessa myös jäsenvaltiot. Komissio ottaa rahoitusoikaisun tai takaisinperinnän määrää päättäessään huomioon sovellettavan oikeuden rikkomisen ja talousarvioon kohdistuvien vaikutusten luonteen ja merkittävyyden, myös silloin kun on kyse hallinnointi- ja valvontajärjestelmien puutteista.

Korjausmekanismiprosessi:

Korjausmekanismiprosessi:

Image

Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä esitetään tilinpäätöksessä prosessin kahdessa päävaiheessa. Molemmat vaiheet voivat tapahtua samana vuonna tai eri vuosina:

| (1) | Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä vahvistusvaiheessa: nämä ovat määriä, jotka asianomainen jäsenvaltio hyväksynyt tai joista komissio on tehnyt päätöksen. Vahvistettujen rahoitusoikaisujen ja takaisinperintätoimien määrä oli vuonna 2017 yhteensä 2 662 miljoonaa euroa (3 777 miljoonaa euroa vuonna 2016), josta 1 826 miljoonaa euroa korjaavien toimenpiteiden seurauksena. |
| --- | --- |

(1)

Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä vahvistusvaiheessa: nämä ovat määriä, jotka asianomainen jäsenvaltio hyväksynyt tai joista komissio on tehnyt päätöksen. Vahvistettujen rahoitusoikaisujen ja takaisinperintätoimien määrä oli vuonna 2017 yhteensä 2 662 miljoonaa euroa (3 777 miljoonaa euroa vuonna 2016), josta 1 826 miljoonaa euroa korjaavien toimenpiteiden seurauksena.

Vahvistetut rahoitusoikaisut ja takaisinperintätoimet vuonna 2017 (*1) – jakautuminen toimintalohkoittain

Vahvistetut rahoitusoikaisut ja takaisinperintätoimet vuonna 2017 (*1

Image

| (2) | Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä toteutusvaiheessa: nämä määrät muodostavat prosessin viimeisen vaiheen, jossa aiheettomiksi todetut menot oikaistaan lopullisesti. Alakohtaisiin sääntelykehyksiin sisältyy useita toteutusmekanismeja. Toteutettujen rahoitusoikaisujen ja takaisinperintätoimien määrä oli vuonna 2017 yhteensä 2 845 miljoonaa euroa (3 389 miljoonaa euroa vuonna 2016), josta 1 949 miljoonaa euroa korjaavien toimenpiteiden seurauksena. Rahoitusoikaisujen ja takaisinperinnän toteutus voi kestää useita vuosia. Tämä johtuu lähinnä siitä, että jäsenvaltioille on myönnetty maatalouspolitiikan mukaisesti lykkäyksiä tai useista eristä muodostuva maksuohjelma. Koheesiopolitiikan osalta oikeuskehyksessä säädetään, että toteutus tapahtuu ohjelmakauden päättyessä tai sen jälkeen. |
| --- | --- |

(2)

Rahoitusoikaisut ja takaisinperintä toteutusvaiheessa: nämä määrät muodostavat prosessin viimeisen vaiheen, jossa aiheettomiksi todetut menot oikaistaan lopullisesti. Alakohtaisiin sääntelykehyksiin sisältyy useita toteutusmekanismeja. Toteutettujen rahoitusoikaisujen ja takaisinperintätoimien määrä oli vuonna 2017 yhteensä 2 845 miljoonaa euroa (3 389 miljoonaa euroa vuonna 2016), josta 1 949 miljoonaa euroa korjaavien toimenpiteiden seurauksena. Rahoitusoikaisujen ja takaisinperinnän toteutus voi kestää useita vuosia. Tämä johtuu lähinnä siitä, että jäsenvaltioille on myönnetty maatalouspolitiikan mukaisesti lykkäyksiä tai useista eristä muodostuva maksuohjelma. Koheesiopolitiikan osalta oikeuskehyksessä säädetään, että toteutus tapahtuu ohjelmakauden päättyessä tai sen jälkeen.

Toteutetut rahoitusoikaisut ja takaisinperintätoimet vuonna 2017 (*1)– jakautuminen toimintalohkoittain

Toteutetut rahoitusoikaisut ja takaisinperintätoimet vuonna 2017 (*1

Image

3.   RISKIEN JA EPÄVARMUUSTEKIJÖIDEN HALLINTA EU:N TALOUSARVIOTA TOTEUTETTAESSA

3.1.   MAKROTALOUDELLINEN YMPÄRISTÖ

MAKROTALOUDELLINEN YMPÄRISTÖ

Unionin makrotaloudellinen ympäristö (22) vaikuttaa EU:n jäsenvaltioiden kykyyn täyttää rahoitusvelvoitteensa EU:n toimielimiä ja elimiä kohtaan ja siten myös EU:n kykyyn jatkaa EU:n toimintapolitiikan täytäntöönpanoa.

22

Vaikka euroalue hyötyi viime vuonna laa-alaisesta maailmanlaajuisen talouden ja kaupan kehityksestä, myös sisäinen kysyntä vahvistui ja sitä tukivat keskimääräistä korkeampi yritysten ja kuluttajien luottamus, jatkuva poliittinen tuki ja parannukset työmarkkinoilla. Euroopan taloudella on siis mahdollisuus jatkaa vakaata kasvuaan. Uusien työpaikkojen syntymisen odotetaan edelleen lisäävän kuluttajien kulutuksen kasvua. Samaan aikaan investointiedellytykset säilynevät suotuisina, kun sekä sisäisen että ulkoisen kysynnän odotetaan lisääntyvän ja rahoitusehtojen säilyvän väljinä. Jäljellä olevasta talouden vajaatehosta huolimatta BKT voinee jatkaa kasvuaan tasolla, joka ylittää arvioidun potentiaalisen kasvuvauhdin (noin 1,5 prosenttia) ennustejaksolla. Euroalueen syklisen kasvun ennakoidaan kuitenkin hiljentyvän hieman vuoden 2018 aikana, kun työllisyyden vauhdikas kasvu alkaa hiljentyä.

Euroalueen ja EU:n BKT:n arvioidaan kasvaneen vuonna 2017 2,4 prosenttia ja sen ennakoidaan kasvavan vuonna 2018 2,3 prosenttia ja tasaantuvan sitten noin 2,0 prosenttiin vuonna 2019.

Vaikka työmarkkinaolosuhteet ovat parantuneet kaikissa jäsenvaltioissa, työttömyysasteet vaihtelevat edelleen merkittävästi. BKT:n kasvuennustetta on kuitenkin tarkistettu ylöspäin euroalueen jäsenvaltioiden suuressa enemmistössä kaikkina ennusteen kattamina vuosina, ja kasvuasteiden odotetaan lähentyvän. Työmarkkinoiden vajaakäytön vuoksi palkkapaineiden ja pohjainflaation odotetaan lisääntyvän asteittain. Energian hintoihin liittyvillä väliaikaisilla tekijöillä on siis edelleen merkittävä vaikutus inflaatiokehitykseen ja ne pitävät yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin (YKHI) mukaisen inflaatioasteen pohjainflaation yläpuolella suurimman osan vuodesta 2018. YKHI-inflaation, joka oli vuonna 2017 1,5 prosenttia, ennustetaan olevan keskimäärin 1,5 prosenttia myös vuonna 2018 ja nousevan 1,6 prosenttiin vuonna 2019.

BKT-näkymien ja inflaation riskit pysyvät laajasti tasapainossa. Vaikka tulevien vuosineljännesten aikana kasvulla vaikuttaa olevan mahdollisuus ylittää odotukset, tämä voi johtaa kasvua rajoittavien tarjontaan liittyvien rajoitusten ilmenemiseen odotettua aiemmin. Samaan aikaan kohde-etuuksien hintoihin liittyvät myönteiset odotuksen vaikuttavat haavoittuvilta luottamuksen ja perusteiden uudelleenarvioinnille. Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamiseen liittyvät riskit ovat edelleen olemassa, kuten myös geopoliittisiin jännitteisiin liittyvät talouskasvun heikkenemiseen sekä sisäänpäin suuntautuneeseen ja protektionistiseen politiikkaan siirtymiseen painottuvat riskit.

Maailmanlaajuisen talouden kasvuvauhti on voimakas, ja laaja-alainen myönteinen suhdannekehitys jatkuu investointien ja kaupan kasvun, edelleen suotuisten rahoitusehtojen ja kannustavan politiikkojen yhdistelmän tukemana. Hyödykkeiden korkeammat hinnat ovat osoittautuneet hyödykkeiden viejiä tukeviksi. Lyhyen aikavälin näkymät ovat hieman vahvemmat kuin syksyllä 2017 ennakoitiin, ja EU:n ulkopuolella maailmanlaajuisen BKT:n kasvun odotetaan nyt olevan 4,1 prosenttia sekä vuonna 2018 että vuonna 2019, kun se vuonna 2017 oli 3,8 prosenttia.

3.2.   TALOUSARVIOON KOHDISTUVAT RAHOITUSAPUUN LIITTYVÄT EHDOLLISET VELAT

TALOUSARVIOON KOHDISTUVAT RAHOITUSAPUUN LIITTYVÄT EHDOLLISET VELAT

Rahoitusapuohjelmiin liittyvä EU:n otto- ja antolainaus toteutetaan talousarvion ulkopuolella. Hankitut varat lainataan edelleen lainansaajavaltiolle samoin ehdoin kuin ne on hankittu, ts. otetun ja myönnetyn lainan kuponkikorko, erääntymisaika ja määrä ovat samat. Edellä mainitusta järjestelystä huolimatta rahoitusvälineiden velanhoidosta vastaa kuitenkin EU, millä varmistetaan, että kaikki maksut suoritetaan täysimääräisesti ja ajoissa. Komissio on ottanut käyttöön menettelyt sen varmistamiseksi, että otetut lainat maksetaan takaisin myös lainansaajan ollessa maksukyvytön.

Otetut lainat ovat EU:n suoria ja ehdottomia velvoitteita, joiden takaajina ovat EU:n jäsenvaltiot (talousarvioon kohdistuvat ehdolliset velat). EU:n ulkopuolisille maille myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetut lainat katetaan ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten tarkoitetusta takuurahastosta. Jos lainan saanut jäsenvaltio laiminlyö takaisinmaksun, velanmaksua varten tarvittavat varat otetaan mahdollisuuksien mukaan komission kassavaroista. Jos tämä ei ole mahdollista, komissio hankkii tarvittavat varat jäsenvaltioilta. EU:n jäsenvaltioilla on EU:n omia varoja koskevan lainsäädännön mukaan (asetuksen (EY, Euratom) N:o 609/2014 14 artikla) velvollisuus asettaa EU:n käyttöön riittävästi varoja sen velvoitteiden kattamiseksi. Tämän vuoksi sijoittajiin ei kohdistu rahoitettujen lainojen saajavaltioon liittyvää luottoriskiä vaan ainoastaan EU:hun liittyvä luottoriski. Samoin ehdoin toteutettavalla lainanannolla varmistetaan, ettei EU:n talousarvioon kohdistu korko- eikä valuuttariskiä.

Lainapaketin kokonaismäärä, nostoerien määrä ja (keskimääräinen) enimmäismaturiteetti määritetään kunkin maaohjelman osalta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksissä. Komissio ja lainansaajavaltio sopivat tämän jälkeen laina- ja rahoitusjärjestelyistä, etenkin lainaerien takaisinmaksun eräpäivistä. Lisäksi kaikkien muiden paitsi ensimmäisen lainaerän maksaminen riippuu EU:n ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) yhteisen rahoitusavun tapauksessa sovittujen poliittisten ehtojen täyttämisestä. Tämä vaikuttaa osaltaan rahoitustoimien aikatauluun. Tämä merkitsee sitä, että liikkeeseenlaskun aikataulu ja instrumenttien erääntymisajat riippuvat vastaavasta EU:n lainanannosta. Rahoitus on aina euromääräistä, ja erääntymisajat ovat 3–30 vuotta.

Seuraavassa taulukossa esitetään suunniteltu nimellismääräinen takaisinmaksuaikataulu maksamatta oleville ERVM- ja maksutaselainoille 31. joulukuuta 2017:

| miljardia euroa |
| --- |
| | Maksutasetuki | ERVM | Yhteensä |
| | Latvia | Romania | Yhteensä | Irlanti | Portugali | Yhteensä |
| 2018 | — | 1,3  (23) | 1,3 | 3,9  (24) | 0,6 | 4,5 | 5,8 |
| 2019 | 0,5 | 1,0 | 1,5 | — | — | — | 1,5 |
| 2021 | — | — | — | 3,0 | 6,8 | 9,8 | 9,8 |
| 2022 | — | — | — | — | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2023 | — | — | — | 2,0 | 1,5 | 3,5 | 3,5 |
| 2024 | — | — | — | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | 0,2 | — | 0,2 | — | — | — | 0,2 |
| 2026 | — | — | — | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | — | — | — | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | — | — | — | 2,3 | — | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | — | — | — | 1,0 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| 2031 | — | — | — | — | 2,2 | 2,2 | 2,2 |
| 2032 | — | — | — | 3,0 | — | 3,0 | 3,0 |
| 2035 | — | — | — | 2,0 | — | 2,0 | 2,0 |
| 2036 | — | — | — | — | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| 2038 | — | — | — | — | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | — | — | — | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Yhteensä | 0,7 | 2,3 | 3,0 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 49,8 |

miljardia euroa

Maksutasetuki

Maksutasetuki

ERVM

ERVM

Yhteensä

Yhteensä

Latvia

Latvia

Romania

Romania

Yhteensä

Yhteensä

Irlanti

Irlanti

Portugali

Portugali

Yhteensä

Yhteensä

2018

—

1,3  (23)

23

1,3

3,9  (24)

24

0,6

4,5

5,8

2019

0,5

1,0

1,5

—

—

—

1,5

2021

—

—

—

3,0

6,8

9,8

9,8

2022

—

—

—

—

2,7

2,7

2,7

2023

—

—

—

2,0

1,5

3,5

3,5

2024

—

—

—

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

—

0,2

—

—

—

0,2

2026

—

—

—

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

—

—

—

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

—

—

—

2,3

—

2,3

2,3

2029

—

—

—

1,0

0,4

1,4

1,4

2031

—

—

—

—

2,2

2,2

2,2

2032

—

—

—

3,0

—

3,0

3,0

2035

—

—

—

2,0

—

2,0

2,0

2036

—

—

—

—

1,0

1,0

1,0

2038

—

—

—

—

1,8

1,8

1,8

2042

—

—

—

1,5

1,5

3,0

3,0

Yhteensä

Yhteensä

0,7

0,7

2,3

2,3

3,0

3,0

22,5

22,5

24,3

24,3

46,8

46,8

49,8

49,8

Valtioiden väliset rahoituksenvakautusmekanismit (Euroopan rahoitusvakausväline (ERVV) ja Euroopan vakausmekanismi (EVM)) eivät kuulu EU:n perussopimuksen soveltamisalaan, joten niitä ole sisällytetty EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen.

3.3.   TALOUSARVIOTAKAUKSIIN LIITTYVÄT EHDOLLISET VELAT

TALOUSARVIOTAKAUKSIIN LIITTYVÄT EHDOLLISET VELAT

EU on antanut EIP-ryhmälle takaukset EU:n ulkopuolella myönnetyille lainoille sekä ESIR-takauksella katetuille vieraan ja oman pääoman ehtoisille toimenpiteille. EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedoissa esitetään edellä mainittuja takauksia vastaavat ehdolliset velat 31. joulukuuta 2017 (ks. liitetieto 4.1.1). Lieventääkseen EU:n talousarvioon kohdistuvaa riskiä, joka voisi aiheutua EIP-ryhmän vaatiessa vakuuteen perustuvaa maksua, EU on perustanut antamiaan vakuuksia varten erilliset takuurahastot, jotka ovat ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto ja ESIR-takuurahasto.

4.1.1

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto rahoitetaan EU:n talousarviosta, ja se kattaa 9 prosenttia EIP:n ulkoisen lainanantovaltuuden piiriin kuuluvista, takauksen saaneista kolmansille maille myönnetyistä lainoista vuoden lopussa. Takuurahaston kokonaisvarat olivat 31. joulukuuta 2017 yhteensä 2,2 miljardia euroa. Summalla katetaan rahaston kokonaisvastuut, jotka muodostuvat 20 miljardin euron nostetuista lainoista ja 28,9 miljardin euron allekirjoitetuista lainoista. Takauksen kattamien lainojen enimmäismäärä on 37,5 miljardia euroa.

ESIR-takuurahasto aloitti toimintansa vuonna 2016. Sen varojen odotettiin alun perin kattavan 50 prosenttia EU:n myöntämiin takauksiin liittyvästä 16 miljardin euron enimmäisvastuusta ja kasvavan asteittain 8 miljardiin euroon vuoteen 2022 mennessä. ESIR-asetusta muutettiin joulukuussa 2017. Sen seurauksena ESIR-rahaston EU-takauksien enimmäismäärää korotettiin 26 miljardiin euroon ja takuurahaston osuus laski 35 prosenttiin. Muutoksen vaikutuksen vuoksi ESIR-takuurahaston odotetaan nyt kasvavan kaikkiaan 9,1 miljardiin euroon.

ESIR-takuurahaston kokonaisvarat olivat 31. joulukuuta 20173,5 miljoonaa euroa ja se kattaa maksettujen vastuiden jäljellä oleva kokonaismäärän 10,1 miljardia euroa ja 13,5 miljardin euron allekirjoitetut takaussopimukset (sisältää maksetut määrät). ESIR-takuurahaston toimissa käytetään sekä euroja että Yhdysvaltain dollareita.

3.4.   UUTTA PONTTA TYÖLLISYYTEEN, KASVUUN JA INVESTOINTEIHIN

UUTTA PONTTA TYÖLLISYYTEEN, KASVUUN JA INVESTOINTEIHIN

Euroopan investointiohjelma

Euroopan investointiohjelma

Komissio ja Euroopan investointipankki käynnistivät vuonna 2015 Euroopan investointiohjelman. Se sisältää Euroopan strategisten investointien rahaston, jossa oli alkupääomana 21 miljardia euroa EU:n rahaa ja jonka keskeinen tavoite on yksityisten sijoitusten houkutteleminen. Ennusteiden mukaan vuosina 2015 ja 2016 hyväksyttyjen investointien ansiosta syntyy 700 000 uutta työpaikkaa ja EU: n bruttokansantuote kasvaa 0,7 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Tämä osoittaa, että strategiset investoinnit lisäävät työpaikkoja ja nopeuttavat talouskasvua kaikkialla EU:ssa jopa niillä aloilla ja alueilla, joihin vuosikymmen sitten koettu kriisi vaikutti kaikkein pahiten. Euroopan parlamentti ja jäsenvaltiot saavuttivat syyskuussa periaatteellisen yhteisymmärryksen Euroopan strategisten investointien rahaston jatkamisesta ja laajentamisesta. Parlamentti hyväksyi joulukuussa äänestyksessä tätä koskevan asetuksen. Uuden ja parannetun ESIR 2.0 -rahaston aikataulua on jatkettu vuoden 2018 puolivälistä vuoden 2020 loppuun, ja sen investointitavoitetta on nostettu 315 miljardista eurosta 500 miljardiin euroon.

Vuonna 2017 rahasto oli vakaasti aikataulussa, jonka mukaan reaalitalouteen mobilisoidaan lisäinvestointeja vähintään 315 miljardia euroa vuoden 2018 puoliväliin mennessä. Rahasto toimi kaikissa 28 jäsenvaltiossa. Vuoden 2017 loppuun mennessä kokonaisinvestointeja odotettiin syntyneen noin 256 miljardia euroa.

Rahaston puitteissa oli hyväksytty vuoden loppuun mennessä 357 infrastruktuuri- ja innovointihanketta eli 39,2 miljardia euroa rahoitusta. Lisäksi oli hyväksytty 347 rahoitussopimusta pk-yrityksille yhteensä 11,9 miljardin euron arvosta. Näiden investointien piirissä odotetaan olevan 539 000 pk-yritystä.

Lisäksi hankkeiden kehittämiseen ja valmisteluun annettiin neuvontaa Euroopan investointineuvontakeskuksen kautta, ja rahoitusta hakeville hankkeille annettiin näkyvyyttä Euroopan investointihankeportaalilla.

Euroopan strategisten investointien rahastosta tuetaan investointeja aloille, jotka ovat EU: n taloudelle strategisesti tärkeitä. Näitä ovat energia, liikenne, digitaaliteknologia, tutkimus-, kehittämis- ja innovointitoiminta, ympäristö ja luonnonvarojen käytön tehokkuus, sosiaalinen infrastruktuuri ja pienet yritykset. Lisäksi investoidaan sosiaaliseen yrittäjyyteen, sosiaalisiin vaikutuksiin ja sosiaaliseen innovointiin.

Jatkuva tuki EU: n jäsenvaltioille

Jatkuva tuki EU: n jäsenvaltioille

Toukokuussa 2017 käynnistettiin rakenneuudistusten tukiohjelma, jonka määrärahat vuosiksi 2017–2020 ovat 142,8 miljoonaa euroa. Ohjelmasta rahoitetaan jäsenvaltioiden pyynnöstä räätälöityä teknistä tukea niiden keskeisiä uudistustoimia varten. Komissio antaa ohjelman kautta kohdennettua tukea, jolla vahvistetaan jäsenvaltioiden valmiuksia suunnitella ja toteuttaa tarpeellisiksi katsomiaan uudistuksia, jotta niiden talouksista tulee kilpailukykyisempiä ja investoinneille suotuisampia. Tätä teknistä tukea voidaan myöntää uudistuksiin, joilla kehitetään hallintoa ja julkishallintoa, julkista varainhoitoa, liiketoimintaympäristöä, työmarkkinoita, koulutusta, terveydenhuolto- ja sosiaalipalveluja, rahoitusalaa ja rahoituksen saantia. Sitä voivat saada pyynnöstä kaikki EU: n jäsenvaltiot, eikä se edellytä yhteisrahoitusta.

Ohjelmaa hallinnoi rakenneuudistusten tukipalvelu yhteistyössä muiden komission asiaa käsittelevien yksiköiden kanssa. Tukipalvelu on tähän mennessä tehnyt yhteistyötä 15 jäsenvaltion kanssa yli 150 tukihankkeessa. Vuodeksi 2018 tukipalvelu on saanut yli 400 tukipyyntöä yli 20 jäsenvaltiosta, minkä vuoksi tukiohjelmalle vuodeksi myönnetyt 30,5 miljoonan euron määrärahat ylittyvät merkittävästi.

EU jatkoi ohjelman jälkeisen tuen antamista Irlannille, Espanjalle, Kyprokselle, Portugalille ja Romanialle. Kreikan ohjelman toteuttamisessa edistyttiin jälleen hyvin vuoden mittaan. Sen tarkoituksena on luoda edellytykset luottamuksen palauttamiselle ja rakentaa perusta kestävälle talouden elpymiselle Kreikassa. Ohjelman toinen tarkastelu saatiin päätökseen heinäkuussa. Sen jälkeen Euroopan vakausmekanismista voitiin maksaa kolmas, 8,5 miljardin euron rahoituserä. Kolmas tarkastelu oli meneillään joulukuussa, ja saman kuukauden alussa saavutettiin virkamiestason sopimus. Kreikka sai edelleen taloudellista tukea myös Euroopan investointiohjelman kautta.

Rakenneuudistusten tukipalvelu on ottanut hoitaakseen myös erityistehtäviä, joilla edistetään pakolaiskriisiin liittyvien toimien koordinointia Kreikassa ja Kyproksen turkkilaiselle yhteisölle suunnatun EU-tukiohjelman toteuttamista.

3.5.   UUSIEN OSALLISTUJIEN VARANTO (NER 300 -OHJELMA)

UUSIEN OSALLISTUJIEN VARANTO (NER 300 -OHJELMA)

NER 300 -rahaston varat saadaan rahaksi muunnetuista päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksista. Se kuuluu jäsenvaltioille, jotka käyttävät varoja innovatiivisten vähähiilistä energiaa koskevien demonstrointihankkeiden rahoittamiseen. Komissio hallinnoi ohjelmaa jäsenvaltioiden puolesta, ja EIP vastaa NER 300 -rahaston varainhoidosta sekä toimii teknisenä neuvonantajana komission kanssa tekemänsä yhteistyösopimuksen mukaisesti. Koska sen paremmin päästöoikeuksista saatavat tulot kuin rahoitettujen hankkeiden menot eivät kuulu EU:n talousarvioon, näitä määriä ei merkitä EU:n kirjanpitoon.

TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUS JA LIITETIEDOT (25)

25

SISÄLLYSLUETTELO

SISÄLLYSLUETTELO

| EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA | 111 |
| --- | --- |

EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA

| BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT | 112 |
| --- | --- |

BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT

| TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUKSEN LIITETIEDOT | 115 |
| --- | --- |

TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUKSEN LIITETIEDOT

| 1. | EU:N TALOUSARVIOKEHYS | 115 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS 2014–2020 | 115 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN YKSITYISKOHTAISET ALAOTSIKOT (OHJELMAT) | 117 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | VUOTUINEN TALOUSARVIO | 117 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | TULOT | 117 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | TALOUSARVION TOTEUTUMAN LASKEMINEN | 119 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS | 119 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | EU:N VUODEN 2017 TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN – YHTEENVETO | 121 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | TULOT | 121 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | MENOT | 121 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | EU:N TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN | 123 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA | 123 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | EU:N TALOUSARVION MENOJEN TOTEUTUMINEN | 124 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET | 124 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 125 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 127 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 128 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN 159 | 129 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET | 130 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN | 136 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 143 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET | 149 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 154 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN TOIMIELIMITTÄIN | 159 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN | 159 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN | 160 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN | 161 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | ERILLISVIRASTOJEN TALOUSARVIOIDEN TOTEUTTAMINEN | 162 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | TALOUSARVIOTULOT | 162 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN | 164 |
| --- | --- | --- |

6.2.

EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA

EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Varainhoitovuoden tulot | 139 691 | 144 717 |
| Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista | (135 764 ) | (135 180 ) |
| Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat | (1 796 ) | (1 655 ) |
| Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu | 40 | 63 |
| Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset | (1 450 ) | (1 367 ) |
| Valuuttakurssierot varainhoitovuonna | (166) | (173) |
| Talousarvion toteutuma | 555 | 6 405 |

miljoonaa euroa

2017

2016

Varainhoitovuoden tulot

Varainhoitovuoden tulot

139 691

139 691

144 717

144 717

Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista

Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista

(135 764 )

(135 764 )

(135 180 )

(135 180 )

Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat

Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat

(1 796 )

(1 796 )

(1 655 )

(1 655 )

Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu

Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu

40

40

63

63

Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset

Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset

(1 450 )

(1 450 )

(1 367 )

(1 367 )

Valuuttakurssierot varainhoitovuonna

Valuuttakurssierot varainhoitovuonna

(166)

(166)

(173)

(173)

Talousarvion toteutuma

Talousarvion toteutuma

555

555

6 405

6 405

BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT

BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT

TALOUSARVION TULOT

TALOUSARVION TULOT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Alkupe–räinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Vahvistetut saamiset | Tulot |
| 1 | Omat varat | 131 718 | 115 484 | 115 455 | 115 416 |
| | 11 – Sokerimaksut | 133 | 133 | 134 | 134 |
| | 12 – Tullimaksut | 21 334 | 20 374 | 20 364 | 20 325 |
| | 13 – Arvonlisävero | 16 599 | 16 620 | 16 584 | 16 584 |
| | 14 – BKTL-varat | 93 652 | 78 356 | 78 279 | 78 279 |
| | 15 – Budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely | — | — | 94 | 94 |
| | 16 – Alankomaiden ja Ruotsin BKTL-maksuosuuden vähennys | — | — | (0) | (0) |
| 3 | Käytettävissä olevat ylijäämät | — | 6 405 | 6 416 | 6 416 |
| 4 | Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot | 1 490 | 1 490 | 1 495 | 1 484 |
| 5 | Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot | 70 | 70 | 611 | 587 |
| 6 | Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset | 60 | 60 | 12 504 | 12 179 |
| 7 | Viivästyskorot ja sakot | 1 120 | 3 230 | 11 387 | 3 573 |
| 8 | Otto- ja antolainaus | 7 | 7 | 43 | 28 |
| 9 | Sekalaiset tulot | 25 | 25 | 15 | 8 |
| Yhteensä | 134 490 | 126 771 | 147 926 | 139 691 |

miljoonaa euroa

Alkupe–räinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Vahvistetut saamiset

Tulot

1

Omat varat

131 718

115 484

115 455

115 416

11 – Sokerimaksut

11 – Sokerimaksut

133

133

133

133

134

134

134

134

12 – Tullimaksut

12 – Tullimaksut

21 334

21 334

20 374

20 374

20 364

20 364

20 325

20 325

13 – Arvonlisävero

13 – Arvonlisävero

16 599

16 599

16 620

16 620

16 584

16 584

16 584

16 584

14 – BKTL-varat

14 – BKTL-varat

93 652

93 652

78 356

78 356

78 279

78 279

78 279

78 279

15 – Budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely

15 – Budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely

—

—

—

—

94

94

94

94

16 – Alankomaiden ja Ruotsin BKTL-maksuosuuden vähennys

16 – Alankomaiden ja Ruotsin BKTL-maksuosuuden vähennys

—

—

—

—

(0)

(0)

(0)

(0)

3

Käytettävissä olevat ylijäämät

—

6 405

6 416

6 416

4

Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot

1 490

1 490

1 495

1 484

5

Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot

70

70

611

587

6

Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset

60

60

12 504

12 179

7

Viivästyskorot ja sakot

1 120

3 230

11 387

3 573

8

Otto- ja antolainaus

7

7

43

28

9

Sekalaiset tulot

25

25

15

8

Yhteensä

Yhteensä

134 490

134 490

126 771

126 771

147 926

147 926

139 691

139 691

TALOUSARVIOMENOT: SITOUMUKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

TALOUSARVIOMENOT: SITOUMUKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Alkupe–räinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 74 899 | 75 399 | 85 181 | 83 268 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 21 312 | 21 312 | 24 508 | 22 654 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 53 587 | 54 087 | 60 673 | 60 614 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 58 584 | 58 569 | 62 806 | 60 859 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 42 613 | 42 611 | 45 830 | 44 759 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 4 284 | 4 284 | 4 472 | 4 124 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 10 162 | 10 713 | 12 382 | 11 814 |
| 5 | Hallinto | 9 395 | 9 395 | 10 190 | 9 794 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 3 921 | 3 921 | 4 344 | 4 142 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 534 | 1 472 | 1 544 | 1 291 |
| Yhteensä | 157 858 | 159 831 | 176 576 | 171 150 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Alkupe–räinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

1

Älykäs ja osallistava kasvu

74 899

75 399

85 181

83 268

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

21 312

21 312

21 312

21 312

24 508

24 508

22 654

22 654

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

53 587

53 587

54 087

54 087

60 673

60 673

60 614

60 614

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

58 584

58 569

62 806

60 859

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

42 613

42 613

42 611

42 611

45 830

45 830

44 759

44 759

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

4 284

4 284

4 472

4 124

4

Globaali Eurooppa

10 162

10 713

12 382

11 814

5

Hallinto

9 395

9 395

10 190

9 794

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

3 921

3 921

3 921

3 921

4 344

4 344

4 142

4 142

6

Korvaukset

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

534

1 472

1 544

1 291

Yhteensä

Yhteensä

157 858

157 858

159 831

159 831

176 576

176 576

171 150

171 150

TALOUSARVIOMENOT: MAKSUT MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

TALOUSARVIOMENOT: MAKSUT MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Alkupe–räinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 56 522 | 49 840 | 61 168 | 57 030 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 19 321 | 20 065 | 24 370 | 21 376 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 37 201 | 29 775 | 36 797 | 35 654 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 54 914 | 54 467 | 58 575 | 56 743 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 42 563 | 42 558 | 45 975 | 44 695 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 3 787 | 2 793 | 2 994 | 2 867 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 9 483 | 8 938 | 10 944 | 9 793 |
| 5 | Hallinto | 9 395 | 9 392 | 10 977 | 9 656 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 3 921 | 3 921 | 4 841 | 4 085 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 390 | 1 341 | 1 414 | 1 291 |
| Yhteensä | 134 490 | 126 771 | 146 071 | 137 379 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Alkupe–räinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

1

Älykäs ja osallistava kasvu

56 522

49 840

61 168

57 030

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

19 321

19 321

20 065

20 065

24 370

24 370

21 376

21 376

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

37 201

37 201

29 775

29 775

36 797

36 797

35 654

35 654

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

54 914

54 467

58 575

56 743

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

42 563

42 563

42 558

42 558

45 975

45 975

44 695

44 695

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

3 787

2 793

2 994

2 867

4

Globaali Eurooppa

9 483

8 938

10 944

9 793

5

Hallinto

9 395

9 392

10 977

9 656

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

3 921

3 921

3 921

3 921

4 841

4 841

4 085

4 085

6

Korvaukset

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

390

1 341

1 414

1 291

Yhteensä

Yhteensä

134 490

134 490

126 771

126 771

146 071

146 071

137 379

137 379

TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUKSEN LIITETIEDOT

TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUKSEN LIITETIEDOT

1.   EU:N TALOUSARVIOKEHYS

Talousarviokirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan varainhoitoasetusta ja sen soveltamissääntöjä. Unionin yleisessä talousarviossa vahvistetaan vuosittain unionin tulot ja menot. Siinä noudatetaan monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriä ja muita kyseiseen kehykseen sisältyviä säännöksiä sekä kyseisen kehyksen mukaisesti hyväksyttyjä monivuotisia ohjelmia koskevia säädöksiä.

1.1.   MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS 2014–2020

MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS 2014–2020

| milj. euroa |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Yhteensä |
| 1. | Älykäs ja osallistava kasvu |

milj. euroa

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Yhteensä

1.

Älykäs ja osallistava kasvu

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1a. | Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky |
| --- | --- |

1a.

Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1b. | Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus |
| --- | --- |

1b.

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Kestävä kasvu: luonnonvarat |
| --- | --- |

2.

Kestävä kasvu: luonnonvarat

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

43 779

43 779

44 190

44 190

43 951

43 951

44 146

44 146

44 163

44 163

44 241

44 241

44 264

44 264

308 734

308 734

| 3. | Turvallisuus ja kansalaisuus |
| --- | --- |

3.

Turvallisuus ja kansalaisuus

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Globaali Eurooppa |
| --- | --- |

4.

Globaali Eurooppa

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Hallinto |
| --- | --- |

5.

Hallinto

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

7 056

7 056

7 351

7 351

7 679

7 679

8 007

8 007

8 360

8 360

8 700

8 700

9 071

9 071

56 224

56 224

| 6. | Korvaukset |
| --- | --- |

6.

Korvaukset

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negatiivinen varaus |
| --- | --- |

8.

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Erityisrahoitusvälineet |
| --- | --- |

9.

Erityisrahoitusvälineet

—

—

—

—

—

—

—

—

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Maksumäärärahat yhteensä

Maksumäärärahat yhteensä

135 762

135 762

140 719

140 719

130 694

130 694

142 906

142 906

154 565

154 565

159 235

159 235

162 406

162 406

1 026 287

1 026 287

Edellä olevassa taulukossa on esitetty monivuotisen rahoituskehyksen mukaiset enimmäismäärät käyvin hinnoin. Varainhoitovuosi 2017 oli vuodet 2014–2020 kattavan monivuotisen rahoituskehyksen neljäs vuosi. Maksusitoumusmäärärahojen yhteenlaskettu enimmäismäärä vuonna 2017 oli 155 631 miljoonaa euroa, eli 1,04 prosenttia suhteessa EU:n BKTL:oon. Vastaava maksumäärärahojen enimmäismäärä oli 142 906 miljoonaa euroa, eli 0,95 prosenttia suhteessa EU:n BKTL:oon.

Monivuotista rahoituskehystä 2014–2020 varten on sovittu uudet joustavuussäännökset. Yksi uusista säännöksistä antaa mahdollisuuden siirtää maksumäärärahojen enimmäismäärään sisältyvä käyttämätön liikkumavara seuraaville vuosille. Siirto tapahtuu maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaran kautta osana monivuotisen rahoituskehyksen seuraavaa vuotta koskevaa teknistä mukautusta. Vuonna 2015 käyttämättä jääneet määrärahat (1 288 miljoonaa euroa käypinä hintoina) ja vuonna 2016 käyttämättä jääneet määrärahat (13 991 miljoonaa euroa käypinä hintoina) siirrettiin tämän vuoksi varainhoitovuosille 2018–2020 ja varainhoitovuosien 2015, 2016 ja 2018–2020 enimmäismääriin tehtiin tämän edellyttämät mukautukset – ks. edellä mainittu monivuotisen rahoituskehyksen vuotta 2017 koskeva tekninen mukautus ja vuotta 2018 koskeva tekninen mukautus (COM(2017) 220, 24.5.2017).

Komissio antoi 24. toukokuuta 2017 tiedonannon varainhoitovuotta 2018 koskevan rahoituskehyksen mukautuksesta BKTL:n muutosten mukaisesti (EKT 2010) (COM(2017)220, 24.5.2017). Monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU, Euratom N:o 1311/2013 (EUVL L 163, 24.6.2017) muuttamisesta annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2017/1123 tultua voimaan rahoituskehyksen väliarvioinnin/tarkistuksen seurauksena 24. toukokuuta 2017 annetussa tiedonannossa hätäapuvarauksen ja joustovälineen osalta esitettyjä lukuja päivitettiin ja korvattiin 15. syyskuuta 2017 annetussa tiedonannossa (COM(2017) 473 final). Tässä tiedonannossa esitetyt mukautetut luvut ovat suoraan seurausta monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun asetuksen muuttamisesta asetuksella (EU, Euratom) 2017/1123. Ne eivät poikkea monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun asetuksen 6 artiklan 4 kohdasta, jonka mukaan muita kuin asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja teknisiä mukautuksia ei tehdä varainhoitovuoden aikana eikä sitä seuraavina vuosina jälkikäteen tehtävinä korjauksina. Joustovälineen osalta hiljattain 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti tehdyt tekniset mukautukset tehtiin ensimmäistä kertaa.

Seuraavassa selitetään monivuotisen rahoituskehyksen eri otsakkeet:

Otsake 1 – Älykäs ja osallistava kasvu

Otsake 1 – Älykäs ja osallistava kasvu

Tämä otsake jakautuu kahteen toisiinsa yhteydessä olevaan komponenttiin:

| 1a | Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky: otsakkeeseen kuuluvat tutkimuksen ja innovoinnin, koulutuksen, Verkkojen Eurooppa -välineen, sosiaalipolitiikan, sisämarkkinoiden ja näihin osa-alueisiin liittyvien politiikkojen menot. |
| --- | --- |

1a

Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky: otsakkeeseen kuuluvat tutkimuksen ja innovoinnin, koulutuksen, Verkkojen Eurooppa -välineen, sosiaalipolitiikan, sisämarkkinoiden ja näihin osa-alueisiin liittyvien politiikkojen menot.

| 1b. | Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus: otsakkeen määrärahoilla tuetaan vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä, EU:n kestävän kehityksen strategiaa muita heikommassa asemassa olevien alueiden ulkopuolella sekä alueiden välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

1b.

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus: otsakkeen määrärahoilla tuetaan vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä, EU:n kestävän kehityksen strategiaa muita heikommassa asemassa olevien alueiden ulkopuolella sekä alueiden välistä yhteistyötä.

Otsake 2 – Kestävä kasvu: luonnonvarat

Otsake 2 – Kestävä kasvu: luonnonvarat

Otsakkeeseen 2 sisältyvät yhteinen maatalous- ja kalastuspolitiikka ja ympäristötoimet, erityisesti Life + -ohjelma.

Otsake 3 – Turvallisuus ja kansalaisuus

Otsake 3 – Turvallisuus ja kansalaisuus

Otsakkeella 3 (turvallisuus ja kansalaisuus) otetaan huomioon oikeus- ja sisäasioiden, rajojen turvaamisen, maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan, kansanterveyden ja kuluttajansuojan, kulttuurin ja nuorison, tiedotuksen ja kansalaisten kanssa käytävän vuoropuhelun tärkeyden lisääntyminen sekä EU:n erityistehtävät näillä aloilla.

Otsake 4 – Globaali Eurooppa

Otsake 4 – Globaali Eurooppa

Otsakkeeseen 4 kuuluvat kaikki ulkoiset toimet, mukaan lukien kehitysyhteistyö, humanitaarinen apu sekä liittymistä valmistelevat ja naapuruuspolitiikan välineet. EKR ei ole osa monivuotista rahoituskehystä, koska se on EU:n talousarvion ulkopuolella.

Otsake 5 – Hallinto

Otsake 5 – Hallinto

Tämä otsake kattaa kaikkien toimielinten, eläkejärjestelmien ja Eurooppa-koulujen hallintomenot. Muilla toimielimillä kuin komissiolla ne muodostavat kaikki toimielimen menot.

Otsake 6 – Korvaukset

Otsake 6 – Korvaukset

Uusia jäsenvaltioita ei poliittisen sopimuksen mukaisesti aseteta heti jäsenyyden alkuvaiheessa nettomaksajan asemaan. Tähän otsakkeeseen on tämän vuoksi otettu varoja korvauksia varten. Määrä on käytettävissä siirtoihin, joilla tasapainotetaan uusien jäsenvaltioiden unionin talousarvioon suorittamat maksut ja niiden unionin talousarviosta saama rahoitus.

Otsake 9 – Erityisrahoitusvälineet

Otsake 9 – Erityisrahoitusvälineet

EU voi joustomekanismien ansiosta ottaa käyttöön varoja, joita se tarvitsee voidakseen reagoida ennakoimattomiin tapahtumiin, kuten kriiseihin ja hätätilanteisiin. Joustomekanismien soveltamisala ja määrärahat ja niiden käyttämisessä noudatettavat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan monivuotista rahoituskehystä koskevassa asetuksessa ja toimielinten välisessä sopimuksessa. Tämänhetkisessä tilanteessa, jossa menoja pyritään supistamaan, joustomekanismeilla varmistetaan lisäksi, että talousarviolla voidaan vastata painopisteiden muutoksiin ja näin varmistaa, että jokainen euro käytetään siellä, missä sitä eniten tarvitaan. Suurin osa joustomekanismeista on sen vuoksi pidetty monivuotisen rahoituskehyksen ulkopuolella, ja niiden mukainen rahoitus voidaan ottaa käyttöön, vaikka menojen enimmäismäärät ylittyisivät.

1.2.   MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN YKSITYISKOHTAISET ALAOTSIKOT (OHJELMAT)

MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN YKSITYISKOHTAISET ALAOTSIKOT (OHJELMAT)

Monivuotisen rahoituskehyksen otsikot jaetaan edelleen yksityiskohtaisempiin alaotsikoihin, jotka vastaavat tärkeimpiä meno-ohjelmia (esim. Horisontti 2020 ja Erasmus+). Talousarvion toteutuksen oikeusperustat hyväksytään ohjelmatasolla. Ohjelmat ovat yleisesti käytössä oleva toteutusta ja tuloksia koskeva raportointirakenne Tämän vuoksi myös tähän talousarvion toteuttamiskertomukseen on otettu ohjelmakohtaiset taulukot (ks. taulukot 4.6–4.10 jäljempänä).

4.6–4.10

1.3.   VUOTUINEN TALOUSARVIO

VUOTUINEN TALOUSARVIO

Komissio laatii joka vuosi arvion kaikkien toimielinten tuloista ja menoista ja tekee budjettivallan käyttäjälle talousarvioesityksen. Neuvosto vahvistaa tämän talousarvioesityksen pohjalta kantansa, josta se käy tämän jälkeen neuvotteluja parlamentin kanssa. Kun neuvottelut on saatu päätöksen, parlamentin puhemies toteaa, että yhteinen teksti on lopullisesti hyväksytty, minkä jälkeen talousarvion toteuttaminen voidaan aloittaa. Asianomaisen vuoden aikana hyväksytään lisätalousarvioita. Talousarvion toteuttaminen on pääosin komission tehtävä.

Talousarvion rakenteessa komission talousarvioon sisältyy sekä hallinto- että toimintamäärärahoja. Muilla toimielimillä on vain hallintomäärärahoja. Talousarviossa on kahdenlaisia määrärahoja: jaksottamattomia määrärahoja ja jaksotettuja määrärahoja. Jaksottamattomilla määrärahoilla rahoitetaan yksivuotisia toimintoja (jotka ovat vuotuisperiaatteen mukaisia). Jaksotetut määrärahat on otettu käyttöön, jotta myös monivuotisten toimintojen rahoittamisessa voidaan noudattaa talousarvion vuotuisperiaatetta. Jaksotetut määrärahat jaetaan maksusitoumusmäärärahoihin ja maksumäärärahoihin:

| — | maksusitoumusmäärärahoilla katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista kuluvana varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin, jos perussäädöksessä niin säädetään; |
| --- | --- |

—

maksusitoumusmäärärahoilla katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista kuluvana varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin, jos perussäädöksessä niin säädetään;

| — | maksumäärärahoilla: katetaan menot, jotka johtuvat kyseisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä. |
| --- | --- |

—

maksumäärärahoilla: katetaan menot, jotka johtuvat kyseisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä.

Tilinpäätöksessä rahoitus on jaettu kahteen pääluokkaan seuraavasti:

| — | lopulliset hyväksytyt talousarviomäärärahat sekä |
| --- | --- |

—

lopulliset hyväksytyt talousarviomäärärahat sekä

| — | lisämäärärahat, jotka sisältävät seuraavat erät:






  — | edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat (käyttämättä jääneet määrät voidaan varainhoitoasetuksen mukaan tietyissä tapauksissa siirtää edelliseltä varainhoitovuodelta kuluvalle varainhoitovuodelle); ja |
| --- | --- | --- |

—

lisämäärärahat, jotka sisältävät seuraavat erät:

—

edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat (käyttämättä jääneet määrät voidaan varainhoitoasetuksen mukaan tietyissä tapauksissa siirtää edelliseltä varainhoitovuodelta kuluvalle varainhoitovuodelle); ja

| — | käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka ovat peräisin takaisin maksetuista määristä, kolmansien osapuolten/maiden EU:n ohjelmiin maksamista rahoitusosuuksista sekä kolmansille tehdyistä töistä; nämä tulot osoitetaan suoraan niitä vastaaviin menopuolen budjettikohtiin, ja ne muodostavat rahoituksen kolmannen pilarin. |
| --- | --- |

—

käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka ovat peräisin takaisin maksetuista määristä, kolmansien osapuolten/maiden EU:n ohjelmiin maksamista rahoitusosuuksista sekä kolmansille tehdyistä töistä; nämä tulot osoitetaan suoraan niitä vastaaviin menopuolen budjettikohtiin, ja ne muodostavat rahoituksen kolmannen pilarin.

Käytettävissä olevat määrärahat saadaan kaikista edellä mainituista rahoituslähteistä.

1.4.   TULOT

TULOT

1.4.1.   
  Omista varoista saatavat tulot

Omista varoista saatavat tulot

Suurin osa tuloista saadaan omista varoista, jotka muodostuvat seuraavista luokista:

| (1) | Perinteiset omat varat: perinteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin +/-15 prosenttia. |
| --- | --- |

(1)

Perinteiset omat varat: perinteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin +/-15 prosenttia.

| (2) | Arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat: alv-varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä 13 prosenttia. |
| --- | --- |

(2)

Arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat: alv-varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä 13 prosenttia.

| (3) | Bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat: BKTL-varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä +/-72 prosenttia. |
| --- | --- |

(3)

Bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat: BKTL-varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä +/-72 prosenttia.

Omien varojen jakautumisessa noudatetaan EU:n omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2014/335/EY, Euratom vahvistettuja sääntöjä. Tämä päätös tuli voimaan 1. lokakuuta 2016, ja sitä sovelletaan takautuvasti 1. tammikuuta 2014 lähtien. Päätöksen vaikutukset varainhoitovuosiin 2014 ja 2015 on otettu huomioon varainhoitovuonna 2016.

Unionin käyttöön vuotuisten maksumäärärahojen kattamiseksi asetettujen omien varojen kokonaismäärä saa olla enintään 1,20 prosenttia kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlasketusta BKTL:sta.

1.4.2.   
  Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat muodostuvat tullimaksuista (jotka kannetaan kolmansista maista peräisin olevasta tuonnista) ja sokerimaksuista (jotka kannetaan sokerin tuottajilta sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn rahoittamiseksi). Jäsenvaltiot kantavat nämä varat talouden toimijoilta EU:n puolesta ja pidättävät kyseisistä varoista kantokuluina 20 prosenttia. Kaikki todetut perinteiset omat varat on vietävä jompaankumpaan seuraavista toimivaltaisten viranomaisten ylläpitämistä kirjanpitojärjestelmistä.

| — | Asetuksen (EY, Euratom) N:o 609/2014 6 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun tavanomaiseen kirjanpitoon viedään kaikki perityt määrät ja määrät, joille on asetettu vakuus. |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EY, Euratom) N:o 609/2014 6 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuun tavanomaiseen kirjanpitoon viedään kaikki perityt määrät ja määrät, joille on asetettu vakuus.

| — | Edellä mainitussa artiklassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon viedään kaikki sellaiset määrät, joita ei ole vielä peritty ja/tai joille ei ole asetettu vakuutta. Tähän kirjanpitoon voidaan viedä myös sellaiset vakuuksien kattamat määrät, joista on syntynyt erimielisyyttä. |
| --- | --- |

—

Edellä mainitussa artiklassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon viedään kaikki sellaiset määrät, joita ei ole vielä peritty ja/tai joille ei ole asetettu vakuutta. Tähän kirjanpitoon voidaan viedä myös sellaiset vakuuksien kattamat määrät, joista on syntynyt erimielisyyttä.

Jäsenvaltion on tuloutettava perinteiset omat varat komission tilille kyseisen jäsenvaltion valtiovarainhallinnossa tai keskuspankissa viimeistään varojen perimiskuukautta seuraavan toisen kuukauden 19. päivää seuraavana ensimmäisenä arkipäivänä (tai perittävä, kun on kyse erilliskirjanpidosta).

1.4.3.   
  Arvonlisävero (alv)

Arvonlisävero (alv)

Arvonlisävero kannetaan osuutena jäsenvaltioiden alv-määräytymisperusteista, jotka on yhdenmukaistettu EU:n sääntöjä noudattaen tätä tarkoitusta varten. Alv-määräytymisperuste on kuitenkin jokaisella jäsenvaltiolla rajattu 50 prosenttiin sen BKTL:sta. Yhdenmukainen alv-kanta on 0,30 prosenttia lukuun ottamatta Saksaa, Alankomaita ja Ruotsia, joiden osalta verokanta on 0,15 prosenttia kaudella 2014–2020.

1.4.4.   
  Bruttokansantulo (BKTL)

Bruttokansantulo (BKTL)

BKTL:oon perustuvilla omilla varoilla rahoitetaan se osuus talousarvion menoista, jota ei voida kattaa muista lähteistä saatavilla tuloilla. BKTL-varat saadaan soveltamalla kunkin jäsenvaltion BKTL:oon samaa kerrointa. BKTL määritetään unionin sääntöjä noudattaen.

Alv- ja BKTL-varat määritetään niiden määräytymisperusteita koskevien ennusteiden perusteella talousarvioesityksen laatimisen yhteydessä. Ennusteita tarkistetaan varainhoitovuoden aikana annettavassa lisätalousarviossa. Erotus, joka kuvaa, miten paljon määrä, joka jäsenvaltioiden on maksettava todellisten alv- ja BKTL-määräytymisperusteiden perusteella, poikkeaa määrästä, jonka ne ovat jo maksaneet (tarkistettujen) ennusteiden perusteella, voi olla joko negatiivinen tai positiivinen. Komissio tasaa erotuksen kyseistä varainhoitovuotta seuraavan toisen varainhoitovuoden kesäkuun ensimmäiseen työpäivään mennessä. Todellisiin alv- ja BKTL-määräytymisperusteisiin voidaan vielä tehdä oikaisuja seuraavien neljän vuoden aikana, ellei perusteista ole esitetty varaumaa. Varaumia olisi pidettävä mahdollisina saamisina jäsenvaltioilta. Varaumien taloudellista vaikutusta ei kuitenkaan voida vielä tällöin tarkkaan arvioida, joten saamisten määrää ei voida vahvistaa. Kun tarkka määrä tunnetaan, alv- ja BKTL-varoista muodostuva saaminen peritään joko alv- ja BKTL-saldojen erotuksen tasaamisen yhteydessä tai erikseen.

1.4.5.   
  Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus

Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus

Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestelystä (jonka mukaisesti kyseisen jäsenvaltion suoritettavaksi tulevia omien varojen maksuosuuksia vähennetään ja muiden jäsenvaltioiden vastaavia maksuosuuksia kasvatetaan) päätettiin Eurooppa-neuvoston kokouksessa Fontainebleaussa kesäkuussa 1984. Saksan, Itävallan, Ruotsin ja Alankomaiden osuuksia korjausjärjestelyn rahoittamisessa on vähennetty neljäsosaan niiden tavanomaisista rahoitusosuuksista.

1.4.6.   
  Bruttovähennys

Bruttovähennys

Helmikuun 7.–8. päivänä 2013 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että Tanska, Alankomaat ja Ruotsi saavat tehdä vuotuiseen BKTL-maksuosuuteensa bruttovähennyksen vuosina 2014–2020 ja Itävalta vain vuosina 2014–2016. Tanskan vuotuinen bruttovähennys on 130 miljoonaa euroa, Alankomaiden 695 miljoonaa euroa ja Ruotsin 185 miljoonaa euroa.

1.5.   TALOUSARVION TOTEUTUMAN LASKEMINEN

TALOUSARVION TOTEUTUMAN LASKEMINEN

Talousarvion toteutuma palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se seuraavan vuoden maksuosuuksista.

Omat varat viedään kirjanpitoon niiden määrien perusteella, jotka jäsenvaltioiden viranomaiset ovat varainhoitovuoden kuluessa maksaneet komission puolesta avaamilleen tileille. Tuloihin sisältyy myös edellisen varainhoitovuoden talousarvion toteutuma, jos se on ollut ylijäämäinen. Muut tulot viedään kirjanpitoon varainhoitovuoden aikana saatujen määrien perusteella.

Varainhoitovuoden talousarvion toteutumaa laskettaessa menoilla tarkoitetaan varainhoitovuoden määrärahoista suoritettuja maksuja. Näihin lisätään sellaiset kyseisen varainhoitovuoden määrärahat, jotka siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle. Varainhoitovuoden määrärahoista suoritetuiksi maksuiksi katsotaan tilinpitäjän viimeistään 31. joulukuuta suorittamat maksut. Maataloustukirahaston osalta otetaan huomioon maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet vuoden n – 1 lokakuun 16. päivän ja vuoden n lokakuun 15. päivän välisenä aikana, jos tieto maksusitoumuksesta ja maksun hyväksymisestä on saapunut tilinpitäjälle viimeistään vuoden n + 1 tammikuun 31. päivänä. Maataloustukirahaston menoista voidaan myöhemmin tehdä sääntöjenmukaisuutta koskeva päätös jäsenvaltioissa tehtyjen tarkastusten jälkeen.

Talousarvion toteutuma muodostuu kahdesta osasta, jotka ovat Euroopan unionin talousarvion toteutuma ja Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvien Efta-maiden rahoitusosuuden toteutuma. Euroopan unionin omien varojen järjestelmää koskevista täytäntöönpanotoimenpiteistä annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 608/2014 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti toteutuma muodostuu seuraavien erien erotuksesta:

| — | varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja sekä |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja sekä

| — | varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen kokonaismäärä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat. |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen kokonaismäärä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat.

Tämän erotuksen määrään lisätään tai siitä vähennetään:

| — | edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset (nettomäärä) ja sellaiset maksut, jotka euron kurssimuutosten vuoksi ylittävät edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt jaksottamattomat määrärahat, |
| --- | --- |

—

edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset (nettomäärä) ja sellaiset maksut, jotka euron kurssimuutosten vuoksi ylittävät edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt jaksottamattomat määrärahat,

| — | käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutos ja |
| --- | --- |

—

käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutos ja

| — | varainhoitovuoden aikana kirjattujen kurssivoittojen ja -tappioiden nettomäärä. |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden aikana kirjattujen kurssivoittojen ja -tappioiden nettomäärä.

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt kolmansien osapuolten rahoitusosuuksiin ja kolmansille tehtyihin töihin liittyvät määrärahat, jotka eivät periaatteessa koskaan raukea, otetaan varainhoitovuoden lisämäärärahoihin. Tämän vuoksi määrät, jotka on vuoden n talousarvion toteuttamiskertomuksen mukaan siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta, poikkeavat määristä, jotka vuoden n – 1 talousarvion toteuttamiskertomuksen mukaan siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle. Ennakoiden palauttamisen jälkeen uudelleen käyttöön saatuja määrärahoja ei oteta huomioon varainhoitovuoden toteutumaa laskettaessa.

Varainhoitovuodelta toiselle siirretyt määrärahat sisältävät sekä ilman eri toimenpiteitä siirretyt määrärahat että päätöksellä siirretyt määrärahat. Varainhoitovuoden lopussa käyttämättä olevien edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset sisältävät peruutukset, jotka koskevat sekä ilman eri toimenpiteitä siirrettyjä että erillisellä päätöksellä siirrettyjä määrärahoja.

1.6.   VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS

| milj. euroa |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | 8 082 | 1 733 |
| Tulot | | |
| Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu | (4 408 ) | (1 969 ) |
| Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot | 10 739 | 3 363 |
| Siirtosaamiset (netto) | (257) | 611 |
| Menot | | |
| Siirtovelat (netto) | 3 725 | 10 678 |
| Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana | (3 574 ) | (7 656 ) |
| Ennakkomaksujen nettovaikutus | (12 059 ) | (468) |
| Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat | (3 373 ) | (3 102 ) |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset | 1 784 | 1 379 |
| Varausten muutos | 6 752 | 3 962 |
| Muut | (6 676 ) | (2 142 ) |
| Erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos | (179) | 16 |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA | 555 | 6 405 |

milj. euroa

2017

2016

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

8 082

8 082

1 733

1 733

Tulot

Tulot

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu

(4 408 )

(4 408 )

(1 969 )

(1 969 )

Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot

Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot

10 739

10 739

3 363

3 363

Siirtosaamiset (netto)

Siirtosaamiset (netto)

(257)

(257)

611

611

Menot

Menot

Siirtovelat (netto)

Siirtovelat (netto)

3 725

3 725

10 678

10 678

Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana

Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana

(3 574 )

(3 574 )

(7 656 )

(7 656 )

Ennakkomaksujen nettovaikutus

Ennakkomaksujen nettovaikutus

(12 059 )

(12 059 )

(468)

(468)

Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat

Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat

(3 373 )

(3 373 )

(3 102 )

(3 102 )

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset

1 784

1 784

1 379

1 379

Varausten muutos

Varausten muutos

6 752

6 752

3 962

3 962

Muut

Muut

(6 676 )

(6 676 )

(2 142 )

(2 142 )

Erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos

Erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos

(179)

(179)

16

16

VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA

VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA

555

555

6 405

6 405

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos on varainhoitoasetuksen mukaisesti laskettu suoriteperusteisena. Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu mukautettuihin maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin. Koska taloudellinen tulos ja talousarvion toteutuma kuitenkin kattavat samat tapahtumat, ne on syytä täsmäyttää.

Täsmäytyserät – Tulot

Täsmäytyserät – Tulot

Varainhoitovuoden talousarviotulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina vahvistettujen saamisten perusteella. Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu, vähennetään tämän vuoksi täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, koska ne eivät kuulu talousarviotuloihin. Sen sijaan aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella varainhoitovuoden aikana saadut tulot on täsmäytystä tehtäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

Siirtosaamisten määrä muodostuu pääasiassa maatalouteen, omiin varoihin, korkoihin ja osinkoihin liittyvistä siirtosaamisista. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus eli varainhoitovuoden siirtosaamisista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtosaamiset.

Täsmäytyserät – Menot

Täsmäytyserät – Menot

Siirtovelkojen määrä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä eristä eli sellaisista EU:n varojen saajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista, joita ei ole vielä ilmoitettu komissiolle. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus eli varainhoitovuoden siirtoveloista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtovelat. Varainhoitovuoden aikana suoritetut maksut, jotka liittyvät aiempina vuosina kirjanpitoon merkittyihin laskuihin, kuuluvat varainhoitovuoden talousarviomenoihin ja ne on täsmäytettäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu seuraavasti: 1) varainhoitovuoden aikana suoritetut ennakkomaksut, jotka kirjataan kyseisen vuoden talousarviomenoiksi, ja 2) suoritettujen ennakkomaksujen kuittaaminen hyväksyttyjä tukikelpoisia menoja vastaan. Viimeksi mainitut ovat suoriteperusteisia menoja, mutta niitä ei merkitä talousarviokirjanpitoon, koska alkuperäinen ennakkomaksu kirjattiin talousarviomenoksi jo silloin kun maksu suoritettiin.

Varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen lisäksi myös sellaiset kyseisen varainhoitovuoden määrärahat, jotka siirretään seuraavalle vuodelle, on otettava huomioon laskettaessa talousarvion toteutumaa (asetuksen (EY, Euratom) N:o 608/2014 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti). Tämä koskee myös talousarviomaksuja, jotka suoritetaan edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyistä määrärahoista, ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutuksia.

Varausten muutos liittyy siirtyvistä eristä tilinpäätöksessä vuoden lopussa tehtyihin arvioihin (jotka koskevat pääasiassa työsuhde-etuuksia), jotka eivät vaikuta talousarviokirjanpitoon. Muihin täsmäytyseriin sisältyy muun muassa omaisuuseristä tehtäviä poistoja/ hankintamenojen jaksotuksia, omaisuuserien hankintoja, pääomaleasing-maksuja sekä rahoitusosuuksia, joita käsitellään eri tavalla talousarviokirjanpidossa ja suoriteperusteisessa kirjanpidossa.

2.   EU:N VUODEN 2017 TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN – YHTEENVETO

2.1.   TULOT

TULOT

Hyväksytyssä alkuperäisessä talousarviossa, jonka Euroopan parlamentin puhemies allekirjoitti 1. joulukuuta 2016, oli yhteensä 134 490 miljoonaa euroa maksumäärärahoja. Omilla varoilla rahoitettavat maksumäärärahat olivat yhteensä 131 718 miljoonaa euroa. Alkuperäisen talousarvion meno- ja tuloarvioihin tehdään yleensä varainhoitovuoden aikana oikaisuja, jotka sisältyvät lisätalousarvioihin. BKTL:oon perustuviin omiin varoihin tehtävillä oikaisulla varmistetaan, että unionin talousarvion tulot ja menot ovat täsmälleen yhtä suuret. Tasapainoperiaatteen mukaan talousarvion tulojen ja menojen (maksumäärärahojen) on oltava tasapainossa.

Vuonna 2017 hyväksyttiin kuusi lisätalousarviota. Kun niiden vaikutus otetaan huomioon, vuonna 2017 hyväksytyt lopulliset tulot olivat yhteensä 126 771 miljoonaa euroa. Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, maksumäärärahoihin tehty merkittävä vähennys, sakkojen ja muiden maksuosuuksien merkittävä määrä supistivat jäsenvaltioiden BKTL-maksuosuuksia vuonna 2017 (115 484 miljoonaa euroa).

Omien varojen toteutuman osalta on lisäksi huomattava, että perinteisiä omia varoja kannettiin lähes täsmälleen ennustettu määrä. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että talousarvioon otettuja ennusteita muutettiin lisätalousarviolla nro 6/2017 (vastaamaan kevään 2017 uusia ennusteita).

Myös jäsenvaltioiden lopulliset alv- ja BKTL-maksut vastasivat hyvin lopullisia talousarvioennusteita. Ennusteiden ja todellisuudessa maksettujen määrien ero johtuu siitä, että talousarviota laadittaessa käytetyt euron kurssit poikkesivat kursseista, jotka olivat voimassa silloin kun rahaliittoon kuulumattomat jäsenvaltiot tosiasiassa suorittivat maksut.

Alv- ja BKTL-saldoihin sovelletaan nyt uutta menettelyä. Uudet säännöt annetaan omien varojen käyttöön asettamisesta annetun asetuksen (asetus (EU, Euratom) N:o 609/2014) 10 b artiklassa. Uudessa menettelyssä näistä määristä ei enää tehdä lisätalousarviota, vaan komissio kehottaa suoraan jäsenvaltioita maksamaan nettomäärät. Uuden järjestelmän vuoksi mukautusten vaikutus talousarvioon oli lähellä nollaa.

Kohdassa ”EU:n ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset” suurimmat määrät liittyvät rahoitusoikaisuista saatuihin tuloihin (ERI-rahastot, maataloustukirahasto ja maaseuturahasto), kolmansien maiden osallistumiseen tutkimusohjelmiin sekä EU:n ohjelmia ja toimintoja koskeviin muihin rahoitusosuuksiin ja palautuksiin. Huomattava osa kokonaismäärästä muodostuu määrättyyn käyttötarkoitukseen osoitetuista tuloista, joihin yleensä liittyy lisämäärärahojen ottaminen menopuolelle. Vuonna 2017 nämä rahoitusosuudet ja palautukset olivat pääasiassa peräisin takaisinmaksuista rakennerahastojen osalta (6,7 miljardia euroa), maatalousrahastojen tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä (1,9 miljardia euroa), jäsenvaltioiden tai kolmansien osapuolien tiettyjä sopimuksia koskevista rahoitusosuuksista (1,6 miljardia euroa) ja rahoitusosuuksista EU:n ohjelmiin (1 miljardi euroa).

Suurin osa sakoista saatavista tuloista liittyy kilpailun alalla määrättyihin sakkoihin.

2.2.   MENOT

MENOT

Vuoden 2017 talousarviossa pyrittiin löytämään oikeanlainen tasapaino käynnissä olevien ohjelmien toteutuksen ja uudempien haasteiden ratkaisemisen välillä. Sen vuoksi talousarvioesityksen pohjaksi otettiin aiempien vuosien sitoumukset, ja siinä hyödynnetään käytettävissä olevaa joustovaraa, jotta voidaan vastata haasteisiin vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa.

Monivuotisessa rahoituskehyksessä ennakoidun vuotuisen kehityksen mukaisesti talousarvioesityksessä ehdotettiin 157,7 miljardin euron maksusitoumusmäärärahoja (1,7 prosenttia enemmän kuin vuoden 2016 talousarviossa) ja 134,9 miljardin euron maksumäärärahoja (6,2 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2016), jotka vastasivat 1,05 ja 0,9 prosenttia EU:n BKTL:stä. Maksusitoumusmäärärahojen lisäys on 4,8 prosenttia sen jälkeen kun on poistettu Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston ja sisäisen turvallisuuden rahaston vuoden 2014 rahoitusosuuden uudelleenkohdentamisen vaikutus. Maksumäärärahojen kokonaismäärän huomattava väheneminen johtuu pääasiassa siitä, että vuosien 2007–2013 monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvien ohjelmien täytäntöönpano on päättymässä ja uuden ohjelmakauden ohjelmien täytäntöönpano on eräillä politiikan aloilla käynnistynyt hitaasti.

Vuoden aikana maksusitoumusmäärärahoja lisättiin 500 miljoonaa euroa lisätalousarviolla nro 3/2017 nuorisotyöllisyysaloitteelle ja lisätalousarviolla nro 5/2017 EKKR-takuurahaston rahoittamiseksi 275 miljoonan euron alkuperäisillä määrärahoilla.

Maksumäärärahojen määrä ylitti vuonna 2016 tarpeet, ja tuloksena oli vuoden lopussa suuri ylijäämä. Tämän vaikean tilanteen jälkeen komissio havaitsi vuoden 2017 alussa, että maksatushakemuksia toimitettiin yhtä verkkaiseen tahtiin kuin edellisenä vuonna. Sen takia komissio mukautti talousarviota vastaavasti. Tämän vuoksi komissio teki 9. lokakuuta 2017 lisätalousarvioesityksen nro 6/2017, jossa ehdotettiin maksumäärärahojen vähentämistä 7,7 miljardilla eurolla, josta 5,9 miljardia euroa otsakkeeseen 1b Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio kuuluvista budjettikohdista ja vähemmässä määrin otsakkeesta 2 Kestävä kasvu: luonnonvarat, otsakkeesta 3 Turvallisuus ja kansalaisuus ja otsakkeesta 4 Globaali Eurooppa sekä Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta (EUSR).

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

Kestävä kasvu: luonnonvarat

Turvallisuus ja kansalaisuus

Globaali Eurooppa

Käytettävissä olevien määrärahojen toteuttaminen vuonna 2017

Käytettävissä olevien määrärahojen toteuttaminen vuonna 2017

Vuonna 2017 kaikkien määrärahojen (talousarvio, siirretyt määrärahat ja käyttötarkoituksiinsa sidotut tulot) toteutumisaste oli 97 prosenttia maksusitoumusten ja 93,9 prosenttia maksujen osalta. Kaikki määrärahat (98,35 prosenttia maksumäärärahoista) käytettiin vuonna 2017, mikä oli hyvä saavutus ottaen huomioon vuonna 2016 ja pääosan vuotta 2017 vallinneen epävarmuuden. Määrärahojen toteutusaste oli 99,9 prosenttia maksusitoumusmäärärahojen ja 99,8 prosenttia maksumäärärahojen osalta, kun oletetaan vuodelle 2018 siirrettyjen määrien tulevan käytetyksi kokonaisuudessaan.

Otsakkeen 1b Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio osalta kauden 2014–2020 ohjelmien rahoituksen toteuttaminen edistyi merkittävästi verrattuna vuoteen 2016. Kauden 2007–2013 ohjelmista suoritettiin ensimmäiset päättämismaksut. Maksumäärärahoihin lisätalousarviolla nro 6/2017 tehty vähennys kompensoitiin täysimääräisesti tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelystä saatavien käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen käytöllä, ja maksuihin käytettyjen määrien lopullinen määrä oli lähes sama kuin alun perin budjetoitu määrä.

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

Otsakkeen 2 Kestävä kasvu: luonnonvarat osalta maaseuturahaston uusien ohjelmien rahoituksen toteutus parani myös vuoteen 2016 verrattuna.

Kestävä kasvu: luonnonvarat

Maksattamatta olevat sitoumukset

Maksattamatta olevat sitoumukset

Vuoden 2017 lopussa maksattamatta olevien sitoumusten määrä oli 267 miljardia euroa. Yli 28 miljardin euron lisäys verrattuna vuoteen 2016 on odotettua suurempi, koska toteutettujen maksusitoumusmäärärahojen ja toteutettujen maksumäärärahojen määrien välillä oleva ero oli suurempi kuin alun perin ennakoitiin. Tämä johtui lisätalousarviossa nro 6/2017 tehdystä maksumäärärahojen vähennyksestä. Maksattamatta olevien sitoumusten lisääntyminen on kuitenkin tavanomaista, koska maksusitoumusmäärärahat lisääntyvät vuosittain monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti. Maksattamatta olevien sitoumusten määrän arvioidaan kasvavan edelleen vuonna 2018 talousarvioon otettujen maksusitoumus- ja maksumäärärahojen välisen eron seurauksena. Kasvun on kuitenkin määrä olla merkittävästi vähäisempää kuin vuonna 2017, koska vuoden 2018 talousarviossa maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen välinen ero on pienempi. Lisäksi maksupyyntöjen otsakkeen 1b Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio alalla odotetaan lisääntyvän ”n+3”-säännön automaattisen vapauttamisen soveltamisen vuoksi.

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

Talousarvioon tehtyjen muutosten yksityiskohtaisempi analyysi ja niiden taustat, perustelut ja vaikutukset esitetään komission vuodelta 2017 laatiman, talousarvio- ja varainhallintoa koskevan selvityksen osassa A, jossa tiedot esitetään talousarvion tasolla, ja osassa B, jossa käsitellään erikseen kutakin monivuotisen rahoituskehyksen otsaketta.

Talousarvion toteutuma

Talousarvion toteutuma

Varainhoitovuoden 2017 talousarvion toteutuma oli ennennäkemättömän pieni (0,56 miljardia euroa). Se on ensisijaisesti peräisin tulopuolelta, jossa rahoitusosuudet ja palautukset olivat huomattavan suuria vuonna 2017 (12,2 miljardia euroa). Ne olivat pääasiassa peräisin takaisinmaksuista rakennerahastojen osalta (6,7 miljardia euroa), maatalousrahastojen tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä (1,9 miljardia euroa), jäsenvaltioiden tai kolmansien osapuolien yksittäisiä sopimuksia koskevista rahoitusosuuksista (1,6 miljardia euroa) ja rahoitusosuuksista EU:n ohjelmiin (1 miljardi euroa). Maksumäärärahat toteutettiin kokonaisuudessaan (98,35 prosenttia), käyttämättä jääneet määrät voitiin siirtää varainhoitovuodelle 2018 ja käyttämättä jäänyt määrä on merkityksetön.

3.   EU:N TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN

3.1.   YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA

YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA

| milj. euroa |
| --- |
| | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot % budje–toiduista | Peri- mättä |
| Osasto | Alkuperä–inen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Varainhoito–vuonna | Siirretyt | Yhteensä | Varainhoito- vuoden saamisista | Siirretyis- tä saamisista | Yhteensä | |
| 1 | Omat varat | 131 718 | 115 484 | 115 429 | 26 | 115 455 | 115 414 | 2 | 115 416 | 100 % | 39 |
| 3 | Käytettävissä olevat ylijäämät | — | 6 405 | 6 416 | — | 6 416 | 6 416 | — | 6 416 | 100 % | — |
| 4 | Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot | 1 490 | 1 490 | 1 488 | 7 | 1 495 | 1 478 | 7 | 1 484 | 100 % | 11 |
| 5 | Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot | 70 | 70 | 590 | 21 | 611 | 572 | 15 | 587 | 836 % | 24 |
| 6 | Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset | 60 | 60 | 12 228 | 275 | 12 504 | 12 061 | 118 | 12 179 | 20 299  % | 324 |
| 7 | Viivästyskorot ja sakot | 1 120 | 3 230 | 4 823 | 6 564 | 11 387 | 541 | 3 032 | 3 573 | 111 % | 7 814 |
| 8 | Otto- ja antolainaus | 7 | 7 | 39 | 5 | 43 | 24 | 5 | 28 | 410 % | 15 |
| 9 | Sekalaiset tulot | 25 | 25 | 6 | 9 | 15 | 4 | 4 | 8 | 30 % | 7 |
| Yhteensä | 134 490 | 126 771 | 141 020 | 6 906 | 147 926 | 136 509 | 3 182 | 139 691 | 110 % | 8 235 |

milj. euroa

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot % budje–toiduista

Peri- mättä

Osasto

Alkuperä–inen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Varainhoito–vuonna

Siirretyt

Yhteensä

Varainhoito- vuoden saamisista

Siirretyis- tä saamisista

Yhteensä

1

Omat varat

131 718

115 484

115 429

26

115 455

115 414

2

115 416

100 %

39

3

Käytettävissä olevat ylijäämät

—

6 405

6 416

—

6 416

6 416

—

6 416

100 %

—

4

Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot

1 490

1 490

1 488

7

1 495

1 478

7

1 484

100 %

11

5

Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot

70

70

590

21

611

572

15

587

836 %

24

6

Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset

60

60

12 228

275

12 504

12 061

118

12 179

20 299  %

324

7

Viivästyskorot ja sakot

1 120

3 230

4 823

6 564

11 387

541

3 032

3 573

111 %

7 814

8

Otto- ja antolainaus

7

7

39

5

43

24

5

28

410 %

15

9

Sekalaiset tulot

25

25

6

9

15

4

4

8

30 %

7

Yhteensä

Yhteensä

134 490

134 490

126 771

126 771

141 020

141 020

6 906

6 906

147 926

147 926

136 509

136 509

3 182

3 182

139 691

139 691

110 %

110 %

8 235

8 235

4.   EU:N TALOUSARVION MENOJEN TOTEUTUMINEN

4.1.   MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET

MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Käytettävis–sä olevat määrärahat yhteensä | Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot & siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirrot | Käyttötark. sidotut tulot | | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot & siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirrot | Käyttötark. sidotut tulot | |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 74 899 | 500 | 75 399 | 0 | 9 782 | 85 181 | 56 522 | (6 682 ) | 49 840 | 130 | 11 198 | 61 168 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 21 312 | — | 21 312 | 0 | 3 195 | 24 508 | 19 321 | 744 | 20 065 | 117 | 4 188 | 24 370 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 53 587 | 500 | 54 087 | — | 6 586 | 60 673 | 37 201 | (7 426 ) | 29 775 | 13 | 7 009 | 36 797 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 58 584 | (15) | 58 569 | 433 | 3 804 | 62 806 | 54 914 | (447) | 54 467 | 635 | 3 473 | 58 575 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 42 613 | (2) | 42 611 | 433 | 2 786 | 45 830 | 42 563 | (5) | 42 558 | 630 | 2 786 | 45 975 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 4 284 | — | 4 284 | — | 188 | 4 472 | 3 787 | (994) | 2 793 | 11 | 189 | 2 994 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 10 162 | 551 | 10 713 | 109 | 1 560 | 12 382 | 9 483 | (545) | 8 938 | 120 | 1 887 | 10 944 |
| 5 | Hallinto | 9 395 | 0 | 9 395 | 2 | 794 | 10 190 | 9 395 | (2) | 9 392 | 786 | 798 | 10 977 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 3 921 | — | 3 921 | 0 | 423 | 4 344 | 3 921 | — | 3 921 | 494 | 426 | 4 841 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 534 | 938 | 1 472 | 31 | 41 | 1 544 | 390 | 951 | 1 341 | 32 | 41 | 1 414 |
| Yhteensä | 157 858 | 1 974 | 159 831 | 575 | 16 169 | 176 576 | 134 490 | (7 720 ) | 126 771 | 1 714 | 17 585 | 146 071 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Käytettävis–sä olevat määrärahat yhteensä

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot & siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirrot

Käyttötark. sidotut tulot

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot & siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirrot

Käyttötark. sidotut tulot

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Älykäs ja osallistava kasvu

74 899

500

75 399

0

9 782

85 181

56 522

(6 682 )

49 840

130

11 198

61 168

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

21 312

21 312

—

—

21 312

21 312

0

0

3 195

3 195

24 508

24 508

19 321

19 321

744

744

20 065

20 065

117

117

4 188

4 188

24 370

24 370

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

53 587

53 587

500

500

54 087

54 087

—

—

6 586

6 586

60 673

60 673

37 201

37 201

(7 426 )

(7 426 )

29 775

29 775

13

13

7 009

7 009

36 797

36 797

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

58 584

(15)

58 569

433

3 804

62 806

54 914

(447)

54 467

635

3 473

58 575

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

42 613

42 613

(2)

(2)

42 611

42 611

433

433

2 786

2 786

45 830

45 830

42 563

42 563

(5)

(5)

42 558

42 558

630

630

2 786

2 786

45 975

45 975

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

4 284

—

4 284

—

188

4 472

3 787

(994)

2 793

11

189

2 994

4

Globaali Eurooppa

10 162

551

10 713

109

1 560

12 382

9 483

(545)

8 938

120

1 887

10 944

5

Hallinto

9 395

0

9 395

2

794

10 190

9 395

(2)

9 392

786

798

10 977

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

3 921

3 921

—

—

3 921

3 921

0

0

423

423

4 344

4 344

3 921

3 921

—

—

3 921

3 921

494

494

426

426

4 841

4 841

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

534

938

1 472

31

41

1 544

390

951

1 341

32

41

1 414

Yhteensä

Yhteensä

157 858

157 858

1 974

1 974

159 831

159 831

575

575

16 169

16 169

176 576

176 576

134 490

134 490

(7 720 )

(7 720 )

126 771

126 771

1 714

1 714

17 585

17 585

146 071

146 071

4.2.   MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | | Tehdyt sitoumukset | Vuodelle 2018 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Käytettävis–sä olevat määrärahat yhteensä | Lopullisista hyväksy–tyistä määrä–rahoista | Siirre–tyistä määrä–rahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötark. sidotut tulot | Päätök–sellä siirretyt | Yhteensä | Lopullisis–ta hyväksy–tyistä määrä–rahoista | Siirretyis–tä määrä–rahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 85 181 | 75 356 | 0 | 7 912 | 83 268 | 98 % | 1 870 | 27 | 1 897 | 16 | — | 0 | 16 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 24 508 | 21 301 | 0 | 1 353 | 22 654 | 92 % | 1 842 | 4 | 1 846 | 8 | — | 0 | 8 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 60 673 | 54 056 | — | 6 559 | 60 614 | 100 % | 28 | 23 | 51 | 8 | — | — | 8 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 62 806 | 58 100 | 426 | 2 334 | 60 859 | 97 % | 1 470 | 451 | 1 920 | 19 | 8 | — | 27 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 45 830 | 42 150 | 426 | 2 183 | 44 759 | 98 % | 603 | 451 | 1 054 | 10 | 8 | — | 18 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 4 472 | 4 035 | — | 89 | 4 124 | 92 % | 99 | 247 | 345 | 2 | — | 0 | 2 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 12 382 | 10 710 | 108 | 997 | 11 814 | 95 % | 563 | 2 | 565 | 1 | 1 | 0 | 3 |
| 5 | Hallinto | 10 190 | 9 270 | 2 | 522 | 9 794 | 96 % | 272 | — | 272 | 125 | 0 | — | 125 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 4 344 | 3 838 | 0 | 303 | 4 142 | 95 % | 120 | 0 | 120 | 83 | 0 | 0 | 83 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 1 544 | 1 259 | 31 | — | 1 291 | 84 % | 41 | 62 | 103 | 151 | — | — | 151 |
| Yhteensä | 176 576 | 158 730 | 567 | 11 854 | 171 150 | 97 % | 4 315 | 788 | 5 103 | 314 | 9 | 0 | 323 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Tehdyt sitoumukset

Vuodelle 2018 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Käytettävis–sä olevat määrärahat yhteensä

Lopullisista hyväksy–tyistä määrä–rahoista

Siirre–tyistä määrä–rahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötark. sidotut tulot

Päätök–sellä siirretyt

Yhteensä

Lopullisis–ta hyväksy–tyistä määrä–rahoista

Siirretyis–tä määrä–rahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Älykäs ja osallistava kasvu

85 181

75 356

0

7 912

83 268

98 %

1 870

27

1 897

16

—

0

16

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

24 508

24 508

21 301

21 301

0

0

1 353

1 353

22 654

22 654

92 %

92 %

1 842

1 842

4

4

1 846

1 846

8

8

—

0

0

8

8

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

60 673

60 673

54 056

54 056

—

—

6 559

6 559

60 614

60 614

100 %

100 %

28

28

23

23

51

51

8

8

—

—

8

8

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

62 806

58 100

426

2 334

60 859

97 %

1 470

451

1 920

19

8

—

27

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

45 830

45 830

42 150

42 150

426

426

2 183

2 183

44 759

44 759

98 %

98 %

603

603

451

451

1 054

1 054

10

10

8

8

—

18

18

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

4 472

4 035

—

89

4 124

92 %

99

247

345

2

—

0

2

4

Globaali Eurooppa

12 382

10 710

108

997

11 814

95 %

563

2

565

1

1

0

3

5

Hallinto

10 190

9 270

2

522

9 794

96 %

272

—

272

125

0

—

125

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

4 344

4 344

3 838

3 838

0

0

303

303

4 142

4 142

95 %

95 %

120

120

0

0

120

120

83

83

0

0

0

0

83

83

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

1 544

1 259

31

—

1 291

84 %

41

62

103

151

—

—

151

Yhteensä

Yhteensä

176 576

176 576

158 730

158 730

567

567

11 854

11 854

171 150

171 150

97 %

97 %

4 315

4 315

788

788

5 103

5 103

314

314

9

9

0

0

323

323

4.3.   MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | | Suoritetut maksut | Vuodelle 2018 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Käytettä–vissä olevat määrärahat yhteensä | Lopullisista hyväksy–tyistä määrä–rahoista | Siirretyistä määrä–rahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattisesti siirtyneet | Päätöksellä siirretyt | Käyttötark. sidotut tulot | Yhteensä | Lopullisista hyväksy–tyistä määrä–rahoista | Siirretyistä määrä–rahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 61 168 | 49 698 | 111 | 7 220 | 57 030 | 93 % | 121 | — | 3 977 | 4 098 | 21 | 19 | 0 | 40 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 24 370 | 19 945 | 101 | 1 330 | 21 376 | 88 % | 108 | — | 2 858 | 2 966 | 12 | 16 | 0 | 28 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 36 797 | 29 754 | 11 | 5 890 | 35 654 | 97 % | 13 | — | 1 119 | 1 132 | 9 | 3 | — | 11 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 58 575 | 53 889 | 626 | 2 228 | 56 743 | 97 % | 111 | 451 | 1 245 | 1 806 | 17 | 9 | — | 26 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 45 975 | 41 992 | 621 | 2 081 | 44 695 | 97 % | 103 | 451 | 705 | 1 259 | 12 | 8 | — | 21 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 2 994 | 2 767 | 10 | 90 | 2 867 | 96 % | 11 | 5 | 99 | 115 | 11 | 1 | 0 | 12 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 10 944 | 8 610 | 116 | 1 067 | 9 793 | 89 % | 314 | 2 | 820 | 1 136 | 12 | 4 | — | 16 |
| 5 | Hallinto | 10 977 | 8 486 | 720 | 451 | 9 656 | 88 % | 781 | 1 | 348 | 1 129 | 125 | 67 | — | 191 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 4 841 | 3 363 | 448 | 274 | 4 085 | 84 % | 475 | 0 | 152 | 627 | 83 | 46 | — | 128 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 1 414 | 1 241 | 32 | 18 | 1 291 | 91 % | 0 | — | 23 | 24 | 99 | 0 | — | 99 |
| Yhteensä | 146 071 | 124 691 | 1 615 | 11 073 | 137 379 | 94 % | 1 338 | 458 | 6 512 | 8 308 | 284 | 99 | 0 | 384 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Suoritetut maksut

Vuodelle 2018 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Käytettä–vissä olevat määrärahat yhteensä

Lopullisista hyväksy–tyistä määrä–rahoista

Siirretyistä määrä–rahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattisesti siirtyneet

Päätöksellä siirretyt

Käyttötark. sidotut tulot

Yhteensä

Lopullisista hyväksy–tyistä määrä–rahoista

Siirretyistä määrä–rahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Älykäs ja osallistava kasvu

61 168

49 698

111

7 220

57 030

93 %

121

—

3 977

4 098

21

19

0

40

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

24 370

24 370

19 945

19 945

101

101

1 330

1 330

21 376

21 376

88 %

88 %

108

108

—

—

2 858

2 858

2 966

2 966

12

12

16

16

0

0

28

28

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

36 797

36 797

29 754

29 754

11

11

5 890

5 890

35 654

35 654

97 %

97 %

13

13

—

1 119

1 119

1 132

1 132

9

9

3

3

—

11

11

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

58 575

53 889

626

2 228

56 743

97 %

111

451

1 245

1 806

17

9

—

26

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

45 975

45 975

41 992

41 992

621

621

2 081

2 081

44 695

44 695

97 %

97 %

103

103

451

451

705

705

1 259

1 259

12

12

8

8

—

21

21

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

2 994

2 767

10

90

2 867

96 %

11

5

99

115

11

1

0

12

4

Globaali Eurooppa

10 944

8 610

116

1 067

9 793

89 %

314

2

820

1 136

12

4

—

16

5

Hallinto

10 977

8 486

720

451

9 656

88 %

781

1

348

1 129

125

67

—

191

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

4 841

4 841

3 363

3 363

448

448

274

274

4 085

4 085

84 %

84 %

475

475

0

0

152

152

627

627

83

83

46

46

—

128

128

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

1 414

1 241

32

18

1 291

91 %

0

—

23

24

99

0

—

99

Yhteensä

Yhteensä

146 071

146 071

124 691

124 691

1 615

1 615

11 073

11 073

137 379

137 379

94 %

94 %

1 338

1 338

458

458

6 512

6 512

8 308

8 308

284

284

99

99

0

0

384

384

4.4.   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden sitoumukset | Maksattamatta olevat sitoumukset yhteensä varainhoito–vuoden lopussa |
| Edelliseltä varainhoito–vuodelta siirretyt sitoumukset | Puretut sitoumukset/ uudelleen–arvostukset peruutukset | Maksut | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoito–vuoden lopussa | Varainhoito–vuoden aikana tehdyt sitoumukset | Maksut | Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoito–vuodelle | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoito–vuoden lopussa | |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 174 938 | (4 337 ) | (49 231 ) | 121 370 | 83 268 | (7 799 ) | (3) | 75 467 | 196 837 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 35 622 | (1 321 ) | (13 887 ) | 20 414 | 22 654 | (7 489 ) | (3) | 15 162 | 35 576 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 139 316 | (3 015 ) | (35 345 ) | 100 956 | 60 614 | (310) | (0) | 60 304 | 161 260 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 33 947 | (180) | (11 860 ) | 21 907 | 60 859 | (44 882 ) | (0) | 15 977 | 37 883 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 247 | (2) | (211) | 33 | 44 759 | (44 484 ) | — | 275 | 309 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 4 167 | (231) | (1 650 ) | 2 286 | 4 124 | (1 217 ) | — | 2 908 | 5 194 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 24 974 | (517) | (6 662 ) | 17 795 | 11 814 | (3 131 ) | (1) | 8 682 | 26 478 |
| 5 | Hallinto | 732 | (2) | (726) | 4 | 9 794 | (8 931 ) | (0) | 863 | 867 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 431 | 20 | (448) | 3 | 4 142 | (3 637 ) | 0 | 505 | 507 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 0 | (0) | (0) | — | 1 291 | (1 290 ) | — | 0 | 0 |
| Yhteensä | 238 759 | (5 268 ) | (70 129 ) | 163 362 | 171 150 | (67 250 ) | (4) | 103 896 | 267 258 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden sitoumukset

Maksattamatta olevat sitoumukset yhteensä varainhoito–vuoden lopussa

Edelliseltä varainhoito–vuodelta siirretyt sitoumukset

Puretut sitoumukset/ uudelleen–arvostukset peruutukset

Maksut

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoito–vuoden lopussa

Varainhoito–vuoden aikana tehdyt sitoumukset

Maksut

Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoito–vuodelle

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoito–vuoden lopussa

1

Älykäs ja osallistava kasvu

174 938

(4 337 )

(49 231 )

121 370

83 268

(7 799 )

(3)

75 467

196 837

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

35 622

35 622

(1 321 )

(1 321 )

(13 887 )

(13 887 )

20 414

20 414

22 654

22 654

(7 489 )

(7 489 )

(3)

(3)

15 162

15 162

35 576

35 576

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

139 316

139 316

(3 015 )

(3 015 )

(35 345 )

(35 345 )

100 956

100 956

60 614

60 614

(310)

(310)

(0)

(0)

60 304

60 304

161 260

161 260

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

33 947

(180)

(11 860 )

21 907

60 859

(44 882 )

(0)

15 977

37 883

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

247

247

(2)

(2)

(211)

(211)

33

33

44 759

44 759

(44 484 )

(44 484 )

—

275

275

309

309

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

4 167

(231)

(1 650 )

2 286

4 124

(1 217 )

—

2 908

5 194

4

Globaali Eurooppa

24 974

(517)

(6 662 )

17 795

11 814

(3 131 )

(1)

8 682

26 478

5

Hallinto

732

(2)

(726)

4

9 794

(8 931 )

(0)

863

867

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

431

431

20

20

(448)

(448)

3

3

4 142

4 142

(3 637 )

(3 637 )

0

0

505

505

507

507

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

0

(0)

(0)

—

1 291

(1 290 )

—

0

0

Yhteensä

Yhteensä

238 759

238 759

(5 268 )

(5 268 )

(70 129 )

(70 129 )

163 362

163 362

171 150

171 150

(67 250 )

(67 250 )

(4)

(4)

103 896

103 896

267 258

267 258

4.5.   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | < 2011 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Yhteensä |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 1 575 | 532 | 1 464 | 13 556 | 6 680 | 41 805 | 55 759 | 75 467 | 196 837 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 741 | 294 | 829 | 2 754 | 3 620 | 4 893 | 7 283 | 15 162 | 35 576 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 834 | 238 | 635 | 10 802 | 3 060 | 36 912 | 48 475 | 60 304 | 161 260 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 227 | 58 | 76 | 992 | 496 | 5 470 | 14 588 | 15 977 | 37 883 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | — | — | — | — | 0 | 12 | 22 | 275 | 309 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 40 | 34 | 74 | 114 | 77 | 278 | 1 669 | 2 908 | 5 194 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 1 036 | 543 | 1 054 | 2 232 | 2 675 | 4 226 | 6 030 | 8 682 | 26 478 |
| 5 | Hallinto | — | — | — | 0 | 0 | 0 | 4 | 863 | 867 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 505 | 507 |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Yhteensä | 2 878 | 1 166 | 2 668 | 16 893 | 9 928 | 51 779 | 78 050 | 103 896 | 267 258 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

< 2011

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Yhteensä

1

Älykäs ja osallistava kasvu

1 575

532

1 464

13 556

6 680

41 805

55 759

75 467

196 837

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

741

741

294

294

829

829

2 754

2 754

3 620

3 620

4 893

4 893

7 283

7 283

15 162

15 162

35 576

35 576

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

834

834

238

238

635

635

10 802

10 802

3 060

3 060

36 912

36 912

48 475

48 475

60 304

60 304

161 260

161 260

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

227

58

76

992

496

5 470

14 588

15 977

37 883

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

—

—

—

—

—

—

0

0

12

12

22

22

275

275

309

309

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

40

34

74

114

77

278

1 669

2 908

5 194

4

Globaali Eurooppa

1 036

543

1 054

2 232

2 675

4 226

6 030

8 682

26 478

5

Hallinto

—

—

—

0

0

0

4

863

867

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

0

0

0

0

0

0

3

505

505

507

507

9

Erityisrahoitusvälineet

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Yhteensä

Yhteensä

2 878

2 878

1 166

1 166

2 668

2 668

16 893

16 893

9 928

9 928

51 779

51 779

78 050

78 050

103 896

103 896

267 258

267 258

4.6.   YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET

YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET

| milj. euroa |
| --- |
| Ohjelma | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Talousarviomäärärahat | Lisä- määrärahat | Käytettävis_sä olevat yhteensä | Talousarviomäärärahat | Lisä- määrärahat | Käytettävissä olevat yhteensä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarvio ja siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirretyt määrärahat | Käyttötark. sidotut tulot | | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot ja siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirretyt määrärahat | Käyttötark. sidotut tulot | |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1.1 | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) | 2 661 | 0 | 2 661 | — | 39 | 2 700 | 2 317 | 150 | 2 467 | — | 39 | 2 506 |
| | Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo) | 897 | — | 897 | — | 148 | 1 045 | 688 | 162 | 850 | 3 | 255 | 1 108 |
| | Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER) | 323 | (0) | 322 | — | 19 | 341 | 426 | 298 | 724 | 0 | 19 | 743 |
| | Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus) | 607 | — | 607 | — | 17 | 625 | 697 | (60) | 637 | 2 | 19 | 658 |
| | Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto | 138 | — | 138 | — | — | 138 | 150 | 204 | 354 | — | — | 354 |
| | Horisontti 2020 | 10 346 | 78 | 10 424 | — | 1 828 | 12 251 | 10 196 | (97) | 10 100 | 71 | 2 689 | 12 860 |
| | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma | 341 | (0) | 341 | — | 112 | 452 | 348 | (1) | 347 | 20 | 152 | 518 |
| | Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) | 349 | 0 | 349 | — | 32 | 381 | 369 | (119) | 250 | 2 | 71 | 324 |
| | Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | 2 064 | 6 | 2 070 | — | 388 | 2 458 | 1 887 | 40 | 1 927 | 7 | 441 | 2 375 |
| | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) | 136 | — | 136 | — | 10 | 146 | 97 | (7) | 90 | 2 | 10 | 102 |
| | Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta | 137 | 7 | 144 | — | 5 | 149 | 117 | (0) | 117 | 5 | 5 | 127 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Energia | 700 | (77) | 622 | — | 1 | 623 | 123 | (40) | 83 | 2 | 0 | 85 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – liikenne | 1 723 | (1) | 1 723 | — | 120 | 1 843 | 971 | 279 | 1 249 | 2 | 103 | 1 354 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia | 124 | 1 | 125 | — | 3 | 128 | 118 | (54) | 63 | 0 | 3 | 67 |
| | Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet | — | — | — | — | 16 | 16 | 110 | 32 | 142 | — | 16 | 157 |
| | Erillisvirastot | 344 | (7) | 338 | — | 18 | 356 | 336 | (16) | 319 | — | 18 | 337 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 220 | (2) | 218 | — | 435 | 653 | 196 | 2 | 198 | 1 | 344 | 543 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 56 | (0) | 56 | — | 1 | 57 | 44 | (15) | 29 | — | 0 | 30 |
| | Komission erityiset toimivaltuudet | 144 | (5) | 139 | 0 | 5 | 143 | 131 | (13) | 118 | — | 4 | 123 |
| Rahoituskehyksen otsake 1.1 yhteensä | 21 312 | (0) | 21 312 | 0 | 3 195 | 24 508 | 19 321 | 744 | 20 065 | 117 | 4 188 | 24 370 |
| 1.2 | Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) | 26 122 | (30) | 26 092 | — | 3 405 | 29 496 | 19 315 | (4 613 ) | 14 702 | — | 3 375 | 18 078 |
| | Siirtymäalueet | 5 627 | (15) | 5 613 | — | 677 | 6 289 | 3 314 | (1 247 ) | 2 067 | — | 542 | 2 609 |
| | Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) | 8 251 | 45 | 8 296 | — | 1 095 | 9 391 | 5 853 | (1 441 ) | 4 413 | — | 1 259 | 5 672 |
| | Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet | 222 | — | 222 | — | 29 | 251 | 140 | (14) | 126 | — | 35 | 161 |
| | Koheesiorahasto | 9 056 | — | 9 056 | — | 1 133 | 10 189 | 5 981 | 1 107 | 7 088 | — | 1 260 | 8 348 |
| | Euroopan alueiden välinen yhteistyö | 1 940 | — | 1 940 | — | 185 | 2 124 | 969 | (392) | 577 | — | 53 | 630 |
| | Tekninen apu | 216 | (0) | 216 | — | 1 | 217 | 190 | (23) | 167 | 13 | 1 | 180 |
| | Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 546 | — | 546 | — | 6 | 553 | 441 | (150) | 291 | 0 | 6 | 298 |
| | Nuorisotyöllisyysaloite | — | 500 | 500 | — | 56 | 556 | 600 | (551) | 49 | — | 476 | 525 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) | 1 593 | — | 1 593 | — | — | 1 593 | 383 | (93) | 290 | — | 2 | 292 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 13 | — | 13 | — | 0 | 13 | 14 | (9) | 5 | — | 0 | 5 |
| Rahoituskehyksen otsake 1.2 yhteensä | 53 587 | 500 | 54 087 | — | 6 586 | 60 673 | 37 201 | (7 426 ) | 29 775 | 13 | 7 009 | 36 797 |
| Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä | 74 899 | 500 | 75 399 | 0 | 9 782 | 85 181 | 56 522 | (6 682 ) | 49 840 | 130 | 11 198 | 61 168 |
| 2 | Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 42 613 | (2) | 42 611 | 433 | 2 786 | 45 830 | 42 563 | (5) | 42 558 | 630 | 2 786 | 45 975 |
| | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 14 366 | (2) | 14 364 | — | 862 | 15 226 | 11 208 | (215) | 10 994 | 1 | 532 | 11 527 |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) | 912 | — | 912 | — | 133 | 1 045 | 577 | (192) | 385 | 0 | 133 | 519 |
| | Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt | 138 | (11) | 127 | — | 2 | 129 | 133 | 3 | 136 | — | 2 | 139 |
| | Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) | 494 | — | 494 | — | 10 | 504 | 364 | (33) | 331 | 4 | 8 | 343 |
| | Erillisvirastot | 55 | (1) | 54 | — | 10 | 65 | 55 | (1) | 54 | — | 10 | 65 |
| | Muut toimet ja toimenpiteet | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 8 | — | 8 | — | 0 | 8 | 13 | (6) | 8 | — | 0 | 8 |
| | Erityistoimet | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 |
| Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä | 58 584 | (15) | 58 569 | 433 | 3 804 | 62 806 | 54 914 | (447) | 54 467 | 635 | 3 473 | 58 575 |
| 3 | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto | 1 620 | (6) | 1 614 | — | 46 | 1 661 | 1 182 | (559) | 623 | 2 | 45 | 671 |
| | Kuluttajat | 27 | — | 27 | — | 1 | 28 | 21 | (0) | 21 | 1 | 1 | 22 |
| | Luova Eurooppa | 208 | 1 | 209 | — | 13 | 222 | 177 | 10 | 187 | 2 | 15 | 204 |
| | Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki | 200 | (1) | 199 | — | — | 199 | 219 | (1) | 218 | 0 | — | 218 |
| | Sisäisen turvallisuuden rahasto | 739 | (4) | 735 | — | 61 | 796 | 748 | (350) | 398 | 2 | 60 | 460 |
| | Tietotekniikkajärjestelmät | 20 | 16 | 35 | — | 3 | 38 | 17 | 12 | 28 | — | 3 | 31 |
| | Oikeusasiat | 54 | (0) | 54 | — | 3 | 56 | 41 | (4) | 37 | 1 | 3 | 41 |
| | Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus | 63 | 1 | 64 | — | 2 | 65 | 47 | 6 | 53 | 1 | 2 | 55 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 31 | (2) | 30 | — | 2 | 31 | 31 | (3) | 28 | — | 2 | 30 |
| | Kansalaisten Eurooppa | 26 | — | 26 | — | 1 | 27 | 26 | — | 26 | 0 | 1 | 27 |
| | Elintarvikkeet ja rehut | 256 | 3 | 259 | — | 3 | 262 | 234 | 6 | 241 | 1 | 4 | 246 |
| | Terveydenhuolto | 65 | — | 65 | — | 2 | 67 | 58 | 1 | 59 | 1 | 2 | 62 |
| | Erillisvirastot | 863 | (6) | 858 | — | 51 | 909 | 864 | (99) | 765 | — | 51 | 816 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 12 | (2) | 10 | — | 0 | 10 | 19 | (6) | 14 | — | 1 | 14 |
| | Erityistoimet | 101 | — | 101 | — | 1 | 102 | 102 | (7) | 96 | 1 | 0 | 97 |
| Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä | 4 284 | (0) | 4 284 | — | 188 | 4 472 | 3 787 | (994) | 2 793 | 11 | 189 | 2 994 |
| 4 | Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II) | 2 115 | 4 | 2 118 | — | 76 | 2 195 | 1 716 | (330) | 1 386 | 4 | 414 | 1 805 |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA) | 46 | (6) | 40 | — | — | 40 | 46 | (35) | 10 | — | — | 10 |
| | Takuurahasto ulkosuhteisiin liittyville hankkeille | 241 | — | 241 | — | 110 | 351 | 241 | — | 241 | — | 110 | 351 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 21 | (9) | 11 | — | 1 | 13 | 20 | (10) | 10 | — | 2 | 11 |
| | EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV) | 22 | (5) | 17 | — | — | 17 | 24 | (7) | 17 | — | — | 17 |
| | Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) | — | 275 | 275 | — | 300 | 575 | — | 275 | 275 | — | 300 | 575 |
| | Euroopan naapuruusväline (ENI) | 2 440 | 40 | 2 481 | — | 54 | 2 535 | 2 358 | (374) | 1 984 | 5 | 59 | 2 048 |
| | Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) | 3 168 | (17) | 3 151 | — | 47 | 3 198 | 2 769 | (140) | 2 629 | 13 | 74 | 2 716 |
| | Kumppanuusväline | 134 | 5 | 138 | — | 2 | 140 | 136 | (39) | 97 | 1 | 2 | 99 |
| | Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 189 | (5) | 184 | — | 4 | 188 | 168 | (9) | 159 | 3 | 3 | 166 |
| | Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 273 | (13) | 260 | — | 11 | 272 | 294 | (36) | 258 | 3 | 10 | 271 |
| | Humanitaarinen apu | 945 | 335 | 1 280 | 99 | 769 | 2 148 | 1 146 | 247 | 1 393 | 91 | 728 | 2 211 |
| | Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) | 327 | (41) | 287 | 9 | 55 | 351 | 294 | (35) | 259 | 0 | 55 | 313 |
| | Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö | 62 | (11) | 51 | — | 3 | 54 | 81 | (11) | 71 | 0 | 3 | 74 |
| | Erillisvirastot | 20 | — | 20 | — | 0 | 20 | 20 | — | 20 | — | 0 | 20 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 84 | (1) | 83 | — | 126 | 209 | 93 | (27) | 66 | 0 | 127 | 193 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 9 | (1) | 8 | 1 | 0 | 9 | 11 | (3) | 9 | — | 0 | 9 |
| | Erityistoimet | 66 | (0) | 66 | — | 0 | 66 | 67 | (12) | 56 | — | 0 | 56 |
| Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä | 10 162 | 551 | 10 713 | 109 | 1 560 | 12 382 | 9 483 | (545) | 8 938 | 120 | 1 887 | 10 944 |
| 5 | Eläkkeet | 1 790 | 12 | 1 802 | — | 0 | 1 802 | 1 790 | 12 | 1 802 | — | 0 | 1 802 |
| | Eurooppa-koulut | 185 | (1) | 184 | — | 14 | 198 | 185 | (1) | 184 | 1 | 14 | 199 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 5 | — | 5 | — | — | 5 | 5 | (3) | 2 | — | — | 2 |
| | Komission hallintomenot | 3 494 | (11) | 3 483 | 1 | 357 | 3 841 | 3 494 | (10) | 3 484 | 292 | 358 | 4 134 |
| | Muiden toimielinten hallintomenot | 3 921 | — | 3 921 | 0 | 423 | 4 344 | 3 921 | — | 3 921 | 494 | 426 | 4 841 |
| Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä | 9 395 | 0 | 9 395 | 2 | 794 | 10 190 | 9 395 | (2) | 9 392 | 786 | 798 | 10 977 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hätäapuvaraus | 315 | (253) | 62 | — | — | 62 | 315 | (216) | 99 | — | — | 99 |
| | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | 169 | — | 169 | — | 41 | 210 | 25 | (25) | 0 | 0 | 41 | 42 |
| | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) | 50 | 1 191 | 1 241 | 31 | — | 1 273 | 50 | 1 191 | 1 241 | 31 | — | 1 273 |
| Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä | 534 | 938 | 1 472 | 31 | 41 | 1 544 | 390 | 951 | 1 341 | 32 | 41 | 1 414 |
| Yhteensä | 157 858 | 1 974 | 159 831 | 575 | 16 169 | 176 576 | 134 490 | (7 720 ) | 126 771 | 1 714 | 17 585 | 146 071 |

milj. euroa

Ohjelma

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Talousarviomäärärahat

Lisä- määrärahat

Käytettävis_sä olevat yhteensä

Talousarviomäärärahat

Lisä- määrärahat

Käytettävissä olevat yhteensä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarvio ja siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirretyt määrärahat

Käyttötark. sidotut tulot

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot ja siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirretyt määrärahat

Käyttötark. sidotut tulot

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1.1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

2 661

0

2 661

—

39

2 700

2 317

150

2 467

—

39

2 506

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo)

897

—

897

—

148

1 045

688

162

850

3

255

1 108

Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER)

323

(0)

322

—

19

341

426

298

724

0

19

743

Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus)

607

—

607

—

17

625

697

(60)

637

2

19

658

Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto

138

—

138

—

—

138

150

204

354

—

—

354

Horisontti 2020

10 346

78

10 424

—

1 828

12 251

10 196

(97)

10 100

71

2 689

12 860

Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma

341

(0)

341

—

112

452

348

(1)

347

20

152

518

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME)

349

0

349

—

32

381

369

(119)

250

2

71

324

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

2 064

6

2 070

—

388

2 458

1 887

40

1 927

7

441

2 375

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma)

136

—

136

—

10

146

97

(7)

90

2

10

102

Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta

137

7

144

—

5

149

117

(0)

117

5

5

127

Verkkojen Eurooppa -väline – Energia

700

(77)

622

—

1

623

123

(40)

83

2

0

85

Verkkojen Eurooppa -väline – liikenne

1 723

(1)

1 723

—

120

1 843

971

279

1 249

2

103

1 354

Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia

124

1

125

—

3

128

118

(54)

63

0

3

67

Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet

—

—

—

—

16

16

110

32

142

—

16

157

Erillisvirastot

344

(7)

338

—

18

356

336

(16)

319

—

18

337

Muut toimet ja ohjelmat

220

(2)

218

—

435

653

196

2

198

1

344

543

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

56

(0)

56

—

1

57

44

(15)

29

—

0

30

Komission erityiset toimivaltuudet

144

(5)

139

0

5

143

131

(13)

118

—

4

123

Rahoituskehyksen otsake 1.1 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1.1 yhteensä

21 312

21 312

(0)

(0)

21 312

21 312

0

0

3 195

3 195

24 508

24 508

19 321

19 321

744

744

20 065

20 065

117

117

4 188

4 188

24 370

24 370

1.2

Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet)

26 122

(30)

26 092

—

3 405

29 496

19 315

(4 613 )

14 702

—

3 375

18 078

Siirtymäalueet

5 627

(15)

5 613

—

677

6 289

3 314

(1 247 )

2 067

—

542

2 609

Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet)

8 251

45

8 296

—

1 095

9 391

5 853

(1 441 )

4 413

—

1 259

5 672

Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet

222

—

222

—

29

251

140

(14)

126

—

35

161

Koheesiorahasto

9 056

—

9 056

—

1 133

10 189

5 981

1 107

7 088

—

1 260

8 348

Euroopan alueiden välinen yhteistyö

1 940

—

1 940

—

185

2 124

969

(392)

577

—

53

630

Tekninen apu

216

(0)

216

—

1

217

190

(23)

167

13

1

180

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

546

—

546

—

6

553

441

(150)

291

0

6

298

Nuorisotyöllisyysaloite

—

500

500

—

56

556

600

(551)

49

—

476

525

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

1 593

—

1 593

—

—

1 593

383

(93)

290

—

2

292

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

13

—

13

—

0

13

14

(9)

5

—

0

5

Rahoituskehyksen otsake 1.2 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1.2 yhteensä

53 587

53 587

500

500

54 087

54 087

—

6 586

6 586

60 673

60 673

37 201

37 201

(7 426 )

(7 426 )

29 775

29 775

13

13

7 009

7 009

36 797

36 797

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

74 899

500

75 399

0

9 782

85 181

56 522

(6 682 )

49 840

130

11 198

61 168

2

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

42 613

(2)

42 611

433

2 786

45 830

42 563

(5)

42 558

630

2 786

45 975

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

14 366

(2)

14 364

—

862

15 226

11 208

(215)

10 994

1

532

11 527

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR)

912

—

912

—

133

1 045

577

(192)

385

0

133

519

Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt

138

(11)

127

—

2

129

133

3

136

—

2

139

Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life)

494

—

494

—

10

504

364

(33)

331

4

8

343

Erillisvirastot

55

(1)

54

—

10

65

55

(1)

54

—

10

65

Muut toimet ja toimenpiteet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

8

—

8

—

0

8

13

(6)

8

—

0

8

Erityistoimet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0

—

0

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

58 584

(15)

58 569

433

3 804

62 806

54 914

(447)

54 467

635

3 473

58 575

3

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

1 620

(6)

1 614

—

46

1 661

1 182

(559)

623

2

45

671

Kuluttajat

27

—

27

—

1

28

21

(0)

21

1

1

22

Luova Eurooppa

208

1

209

—

13

222

177

10

187

2

15

204

Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki

200

(1)

199

—

—

199

219

(1)

218

0

—

218

Sisäisen turvallisuuden rahasto

739

(4)

735

—

61

796

748

(350)

398

2

60

460

Tietotekniikkajärjestelmät

20

16

35

—

3

38

17

12

28

—

3

31

Oikeusasiat

54

(0)

54

—

3

56

41

(4)

37

1

3

41

Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

63

1

64

—

2

65

47

6

53

1

2

55

Unionin pelastuspalvelumekanismi

31

(2)

30

—

2

31

31

(3)

28

—

2

30

Kansalaisten Eurooppa

26

—

26

—

1

27

26

—

26

0

1

27

Elintarvikkeet ja rehut

256

3

259

—

3

262

234

6

241

1

4

246

Terveydenhuolto

65

—

65

—

2

67

58

1

59

1

2

62

Erillisvirastot

863

(6)

858

—

51

909

864

(99)

765

—

51

816

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

12

(2)

10

—

0

10

19

(6)

14

—

1

14

Erityistoimet

101

—

101

—

1

102

102

(7)

96

1

0

97

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

4 284

(0)

4 284

—

188

4 472

3 787

(994)

2 793

11

189

2 994

4

Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II)

2 115

4

2 118

—

76

2 195

1 716

(330)

1 386

4

414

1 805

Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA)

46

(6)

40

—

—

40

46

(35)

10

—

—

10

Takuurahasto ulkosuhteisiin liittyville hankkeille

241

—

241

—

110

351

241

—

241

—

110

351

Unionin pelastuspalvelumekanismi

21

(9)

11

—

1

13

20

(10)

10

—

2

11

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV)

22

(5)

17

—

—

17

24

(7)

17

—

—

17

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

—

275

275

—

300

575

—

275

275

—

300

575

Euroopan naapuruusväline (ENI)

2 440

40

2 481

—

54

2 535

2 358

(374)

1 984

5

59

2 048

Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI)

3 168

(17)

3 151

—

47

3 198

2 769

(140)

2 629

13

74

2 716

Kumppanuusväline

134

5

138

—

2

140

136

(39)

97

1

2

99

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

189

(5)

184

—

4

188

168

(9)

159

3

3

166

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

273

(13)

260

—

11

272

294

(36)

258

3

10

271

Humanitaarinen apu

945

335

1 280

99

769

2 148

1 146

247

1 393

91

728

2 211

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)

327

(41)

287

9

55

351

294

(35)

259

0

55

313

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö

62

(11)

51

—

3

54

81

(11)

71

0

3

74

Erillisvirastot

20

—

20

—

0

20

20

—

20

—

0

20

Muut toimet ja ohjelmat

84

(1)

83

—

126

209

93

(27)

66

0

127

193

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

9

(1)

8

1

0

9

11

(3)

9

—

0

9

Erityistoimet

66

(0)

66

—

0

66

67

(12)

56

—

0

56

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

10 162

551

10 713

109

1 560

12 382

9 483

(545)

8 938

120

1 887

10 944

5

Eläkkeet

1 790

12

1 802

—

0

1 802

1 790

12

1 802

—

0

1 802

Eurooppa-koulut

185

(1)

184

—

14

198

185

(1)

184

1

14

199

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

5

—

5

—

—

5

5

(3)

2

—

—

2

Komission hallintomenot

3 494

(11)

3 483

1

357

3 841

3 494

(10)

3 484

292

358

4 134

Muiden toimielinten hallintomenot

3 921

—

3 921

0

423

4 344

3 921

—

3 921

494

426

4 841

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

9 395

0

9 395

2

794

10 190

9 395

(2)

9 392

786

798

10 977

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hätäapuvaraus

315

(253)

62

—

—

62

315

(216)

99

—

—

99

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

169

—

169

—

41

210

25

(25)

0

0

41

42

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR)

50

1 191

1 241

31

—

1 273

50

1 191

1 241

31

—

1 273

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

534

938

1 472

31

41

1 544

390

951

1 341

32

41

1 414

Yhteensä

Yhteensä

157 858

157 858

1 974

1 974

159 831

159 831

575

575

16 169

16 169

176 576

176 576

134 490

134 490

(7 720 )

(7 720 )

126 771

126 771

1 714

1 714

17 585

17 585

146 071

146 071

4.7.   YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

| milj. euroa |
| --- |
| Ohjelma | | Tehdyt sitoumukset | Vuodelle 2018 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat- yhteensä | Lopullisista hyväksy- tyistä määrärahoista | Siirretyis- tä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötark. sidotut tulot | Päätöksellä siir- re- tyt | Yhteensä | Lopullisista hyväksy- tyistä määrärahoista | Siirretyistä määrä- rahoista- | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1.1 | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) | 2 700 | 2 661 | — | 39 | 2 700 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo) | 1 045 | 897 | — | 32 | 929 | 89 % | 116 | — | 116 | — | — | — | — |
| | Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER) | 341 | 322 | — | 1 | 323 | 95 % | 18 | — | 18 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus) | 625 | 607 | — | 17 | 624 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto | 138 | 138 | — | — | 138 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Horisontti 2020 | 12 251 | 10 422 | — | 882 | 11 304 | 92 % | 946 | — | 946 | 1 | — | 0 | 2 |
| | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma | 452 | 341 | — | 17 | 357 | 79 % | 95 | — | 95 | 0 | — | — | 0 |
| | Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) | 381 | 349 | — | 27 | 376 | 99 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | 2 458 | 2 070 | — | 192 | 2 263 | 92 % | 195 | — | 195 | 0 | — | — | 0 |
| | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) | 146 | 135 | — | 3 | 138 | 94 % | 7 | — | 7 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta | 149 | 144 | — | 1 | 145 | 97 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Energia | 623 | 621 | — | 1 | 622 | 100 % | 0 | — | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – liikenne | 1 843 | 1 722 | — | 31 | 1 753 | 95 % | 89 | — | 89 | 0 | — | — | 0 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia | 128 | 120 | — | 3 | 124 | 97 % | 0 | 4 | 4 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet | 16 | — | — | — | — | 0 % | 16 | — | 16 | — | — | — | — |
| | Erillisvirastot | 356 | 338 | — | 13 | 351 | 99 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 653 | 218 | — | 92 | 309 | 47 % | 343 | — | 343 | 1 | — | — | 1 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 57 | 55 | — | 1 | 56 | 97 % | 1 | — | 1 | 1 | — | — | 1 |
| | Komission erityiset toimivaltuudet | 143 | 137 | 0 | 3 | 140 | 98 % | 1 | — | 1 | 2 | — | — | 2 |
| Rahoituskehyksen otsake 1.1 yhteensä | 24 508 | 21 301 | 0 | 1 353 | 22 654 | 92 % | 1 842 | 4 | 1 846 | 8 | — | 0 | 8 |
| 1.2 | Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) | 29 496 | 26 092 | — | 3 378 | 29 470 | 100 % | 27 | — | 27 | — | — | — | — |
| | Siirtymäalueet | 6 289 | 5 613 | — | 677 | 6 289 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) | 9 391 | 8 296 | — | 1 095 | 9 391 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet | 251 | 222 | — | 29 | 251 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Koheesiorahasto | 10 189 | 9 056 | — | 1 133 | 10 189 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopan alueiden välinen yhteistyö | 2 124 | 1 917 | — | 185 | 2 101 | 99 % | 0 | 23 | 23 | — | — | — | — |
| | Tekninen apu | 217 | 209 | — | — | 209 | 96 % | 1 | — | 1 | 7 | — | — | 7 |
| | Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 553 | 546 | — | 6 | 552 | 100 % | — | — | — | 1 | — | — | 1 |
| | Nuorisotyöllisyysaloite | 556 | 500 | — | 56 | 556 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) | 1 593 | 1 593 | — | — | 1 593 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 13 | 13 | — | — | 13 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Rahoituskehyksen otsake 1.2 yhteensä | 60 673 | 54 056 | — | 6 559 | 60 614 | 100 % | 28 | 23 | 51 | 8 | — | — | 8 |
| Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä | 85 181 | 75 356 | 0 | 7 912 | 83 268 | 97 % | 1 870 | 27 | 1 897 | 16 | — | 0 | 16 |
| 2 | Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 45 830 | 42 150 | 426 | 2 183 | 44 759 | 98 % | 603 | 451 | 1 054 | 10 | 8 | — | 18 |
| | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 15 226 | 14 360 | — | 0 | 14 360 | 94 % | 861 | — | 861 | 4 | — | — | 4 |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) | 1 045 | 909 | — | 133 | 1 042 | 100 % | 0 | — | 0 | 3 | — | — | 3 |
| | Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt | 129 | 125 | — | 2 | 128 | 99 % | — | — | — | 2 | — | — | 2 |
| | Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) | 504 | 494 | — | 6 | 500 | 99 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| | Erillisvirastot | 65 | 54 | — | 10 | 64 | 99 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Muut toimet ja toimenpiteet | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 8 | 7 | — | — | 7 | 90 % | 0 | — | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Erityistoimet | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä | 62 806 | 58 100 | 426 | 2 334 | 60 859 | 97 % | 1 470 | 451 | 1 920 | 19 | 8 | — | 27 |
| 3 | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto | 1 661 | 1 408 | — | 14 | 1 422 | 86 % | 32 | 207 | 239 | 0 | — | — | 0 |
| | Kuluttajat | 28 | 27 | — | 1 | 28 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Luova Eurooppa | 222 | 209 | — | 9 | 218 | 98 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki | 199 | 199 | — | — | 199 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Sisäisen turvallisuuden rahasto | 796 | 695 | — | 35 | 730 | 92 % | 26 | 40 | 66 | 0 | — | — | 0 |
| | Tietotekniikkajärjestelmät | 38 | 35 | — | 0 | 36 | 94 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Oikeusasiat | 56 | 53 | — | 0 | 54 | 95 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus | 65 | 64 | — | 0 | 64 | 97 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 31 | 29 | — | 1 | 30 | 96 % | 1 | — | 1 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Kansalaisten Eurooppa | 27 | 26 | — | 0 | 27 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Elintarvikkeet ja rehut | 262 | 259 | — | 2 | 261 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Terveydenhuolto | 67 | 65 | — | 2 | 66 | 99 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Erillisvirastot | 909 | 858 | — | 25 | 882 | 97 % | 27 | — | 27 | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 10 | 9 | — | — | 9 | 97 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Erityistoimet | 102 | 101 | — | 0 | 101 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä | 4 472 | 4 035 | — | 89 | 4 124 | 92 % | 99 | 247 | 345 | 2 | — | 0 | 2 |
| 4 | Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II) | 2 195 | 2 117 | — | 34 | 2 151 | 98 % | 43 | 1 | 44 | 0 | — | — | 0 |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA) | 40 | 40 | — | — | 40 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Takuurahasto ulkosuhteisiin liittyville hankkeille | 351 | 241 | — | — | 241 | 69 % | 110 | — | 110 | — | — | — | — |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 13 | 11 | — | 1 | 12 | 92 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV) | 17 | 17 | — | — | 17 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) | 575 | 275 | — | — | 275 | 48 % | 300 | — | 300 | — | — | — | — |
| | Euroopan naapuruusväline (ENI) | 2 535 | 2 481 | — | 34 | 2 515 | 99 % | 20 | — | 20 | 0 | — | — | 0 |
| | Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) | 3 198 | 3 151 | — | 24 | 3 175 | 99 % | 23 | — | 23 | 0 | — | — | 0 |
| | Kumppanuusväline | 140 | 138 | — | 2 | 140 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 188 | 184 | — | 3 | 187 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 272 | 260 | — | 8 | 268 | 99 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Humanitaarinen apu | 2 148 | 1 280 | 99 | 722 | 2 101 | 98 % | 47 | — | 47 | — | — | — | — |
| | Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) | 351 | 287 | 8 | 45 | 340 | 97 % | 9 | — | 9 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö | 54 | 51 | — | 3 | 54 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Erillisvirastot | 20 | 20 | — | 0 | 20 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 209 | 83 | — | 121 | 204 | 97 % | 6 | — | 6 | 0 | — | — | 0 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 9 | 8 | 1 | — | 9 | 94 % | 0 | 1 | 1 | — | — | — | — |
| | Erityistoimet | 66 | 66 | — | 0 | 66 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä | 12 382 | 10 710 | 108 | 997 | 11 814 | 95 % | 563 | 2 | 565 | 1 | 1 | 0 | 3 |
| 5 | Eläkkeet | 1 802 | 1 797 | — | 0 | 1 797 | 100 % | 0 | — | 0 | 5 | — | — | 5 |
| | Eurooppa-koulut | 198 | 184 | — | 12 | 196 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 5 | 5 | — | — | 5 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Komission hallintomenot | 3 841 | 3 446 | 1 | 207 | 3 654 | 95 % | 150 | — | 150 | 37 | — | — | 37 |
| | Muiden toimielinten hallintomenot | 4 344 | 3 838 | 0 | 303 | 4 142 | 95 % | 120 | 0 | 120 | 83 | 0 | 0 | 83 |
| Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä | 10 190 | 9 270 | 2 | 522 | 9 794 | 96 % | 272 | — | 272 | 125 | 0 | — | 125 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hätäapuvaraus | 62 | — | — | — | — | 0 % | — | 62 | 62 | — | — | — | — |
| | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | 210 | 18 | — | — | 18 | 9 % | 41 | — | 41 | 151 | — | — | 151 |
| | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) | 1 273 | 1 241 | 31 | — | 1 273 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä | 1 544 | 1 259 | 31 | — | 1 291 | 84 % | 41 | 62 | 103 | 151 | — | — | 151 |
| Yhteensä | 176 576 | 158 730 | 567 | 11 854 | 171 150 | 97 % | 4 315 | 788 | 5 103 | 314 | 9 | 0 | 323 |

milj. euroa

Ohjelma

Tehdyt sitoumukset

Vuodelle 2018 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Käytettävissä olevat määrärahat- yhteensä

Lopullisista hyväksy- tyistä määrärahoista

Siirretyis- tä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötark. sidotut tulot

Päätöksellä siir- re- tyt

Yhteensä

Lopullisista hyväksy- tyistä määrärahoista

Siirretyistä määrä- rahoista-

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1.1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

2 700

2 661

—

39

2 700

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo)

1 045

897

—

32

929

89 %

116

—

116

—

—

—

—

Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER)

341

322

—

1

323

95 %

18

—

18

0

—

—

0

Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus)

625

607

—

17

624

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto

138

138

—

—

138

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Horisontti 2020

12 251

10 422

—

882

11 304

92 %

946

—

946

1

—

0

2

Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma

452

341

—

17

357

79 %

95

—

95

0

—

—

0

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME)

381

349

—

27

376

99 %

5

—

5

0

—

—

0

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

2 458

2 070

—

192

2 263

92 %

195

—

195

0

—

—

0

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma)

146

135

—

3

138

94 %

7

—

7

1

—

0

1

Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta

149

144

—

1

145

97 %

4

—

4

0

—

—

0

Verkkojen Eurooppa -väline – Energia

623

621

—

1

622

100 %

0

—

0

1

—

—

1

Verkkojen Eurooppa -väline – liikenne

1 843

1 722

—

31

1 753

95 %

89

—

89

0

—

—

0

Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia

128

120

—

3

124

97 %

0

4

4

0

—

0

0

Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet

16

—

—

—

—

0 %

16

—

16

—

—

—

—

Erillisvirastot

356

338

—

13

351

99 %

5

—

5

0

—

—

0

Muut toimet ja ohjelmat

653

218

—

92

309

47 %

343

—

343

1

—

—

1

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

57

55

—

1

56

97 %

1

—

1

1

—

—

1

Komission erityiset toimivaltuudet

143

137

0

3

140

98 %

1

—

1

2

—

—

2

Rahoituskehyksen otsake 1.1 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1.1 yhteensä

24 508

24 508

21 301

21 301

0

0

1 353

1 353

22 654

22 654

92 %

92 %

1 842

1 842

4

4

1 846

1 846

8

8

—

0

0

8

8

1.2

Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet)

29 496

26 092

—

3 378

29 470

100 %

27

—

27

—

—

—

—

Siirtymäalueet

6 289

5 613

—

677

6 289

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet)

9 391

8 296

—

1 095

9 391

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet

251

222

—

29

251

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Koheesiorahasto

10 189

9 056

—

1 133

10 189

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Euroopan alueiden välinen yhteistyö

2 124

1 917

—

185

2 101

99 %

0

23

23

—

—

—

—

Tekninen apu

217

209

—

—

209

96 %

1

—

1

7

—

—

7

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

553

546

—

6

552

100 %

—

—

—

1

—

—

1

Nuorisotyöllisyysaloite

556

500

—

56

556

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

1 593

1 593

—

—

1 593

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

13

13

—

—

13

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Rahoituskehyksen otsake 1.2 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1.2 yhteensä

60 673

60 673

54 056

54 056

—

6 559

6 559

60 614

60 614

100 %

100 %

28

28

23

23

51

51

8

8

—

—

8

8

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

85 181

75 356

0

7 912

83 268

97 %

1 870

27

1 897

16

—

0

16

2

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

45 830

42 150

426

2 183

44 759

98 %

603

451

1 054

10

8

—

18

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

15 226

14 360

—

0

14 360

94 %

861

—

861

4

—

—

4

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR)

1 045

909

—

133

1 042

100 %

0

—

0

3

—

—

3

Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt

129

125

—

2

128

99 %

—

—

—

2

—

—

2

Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life)

504

494

—

6

500

99 %

4

—

4

0

—

—

0

Erillisvirastot

65

54

—

10

64

99 %

1

—

1

—

—

—

—

Muut toimet ja toimenpiteet

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

8

7

—

—

7

90 %

0

—

0

1

—

—

1

Erityistoimet

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

62 806

58 100

426

2 334

60 859

97 %

1 470

451

1 920

19

8

—

27

3

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

1 661

1 408

—

14

1 422

86 %

32

207

239

0

—

—

0

Kuluttajat

28

27

—

1

28

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Luova Eurooppa

222

209

—

9

218

98 %

5

—

5

0

—

—

0

Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki

199

199

—

—

199

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Sisäisen turvallisuuden rahasto

796

695

—

35

730

92 %

26

40

66

0

—

—

0

Tietotekniikkajärjestelmät

38

35

—

0

36

94 %

2

—

2

0

—

—

0

Oikeusasiat

56

53

—

0

54

95 %

3

—

3

0

—

—

0

Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

65

64

—

0

64

97 %

2

—

2

0

—

—

0

Unionin pelastuspalvelumekanismi

31

29

—

1

30

96 %

1

—

1

1

—

0

1

Kansalaisten Eurooppa

27

26

—

0

27

98 %

0

—

0

0

—

—

0

Elintarvikkeet ja rehut

262

259

—

2

261

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Terveydenhuolto

67

65

—

2

66

99 %

1

—

1

—

—

—

—

Erillisvirastot

909

858

—

25

882

97 %

27

—

27

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

10

9

—

—

9

97 %

0

—

0

0

—

—

0

Erityistoimet

102

101

—

0

101

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

4 472

4 035

—

89

4 124

92 %

99

247

345

2

—

0

2

4

Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II)

2 195

2 117

—

34

2 151

98 %

43

1

44

0

—

—

0

Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA)

40

40

—

—

40

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Takuurahasto ulkosuhteisiin liittyville hankkeille

351

241

—

—

241

69 %

110

—

110

—

—

—

—

Unionin pelastuspalvelumekanismi

13

11

—

1

12

92 %

1

—

1

0

—

0

0

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV)

17

17

—

—

17

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

575

275

—

—

275

48 %

300

—

300

—

—

—

—

Euroopan naapuruusväline (ENI)

2 535

2 481

—

34

2 515

99 %

20

—

20

0

—

—

0

Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI)

3 198

3 151

—

24

3 175

99 %

23

—

23

0

—

—

0

Kumppanuusväline

140

138

—

2

140

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

188

184

—

3

187

99 %

1

—

1

0

—

—

0

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

272

260

—

8

268

99 %

3

—

3

0

—

—

0

Humanitaarinen apu

2 148

1 280

99

722

2 101

98 %

47

—

47

—

—

—

—

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)

351

287

8

45

340

97 %

9

—

9

0

1

—

1

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö

54

51

—

3

54

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Erillisvirastot

20

20

—

0

20

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Muut toimet ja ohjelmat

209

83

—

121

204

97 %

6

—

6

0

—

—

0

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

9

8

1

—

9

94 %

0

1

1

—

—

—

—

Erityistoimet

66

66

—

0

66

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

12 382

10 710

108

997

11 814

95 %

563

2

565

1

1

0

3

5

Eläkkeet

1 802

1 797

—

0

1 797

100 %

0

—

0

5

—

—

5

Eurooppa-koulut

198

184

—

12

196

99 %

2

—

2

0

—

—

0

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

5

5

—

—

5

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Komission hallintomenot

3 841

3 446

1

207

3 654

95 %

150

—

150

37

—

—

37

Muiden toimielinten hallintomenot

4 344

3 838

0

303

4 142

95 %

120

0

120

83

0

0

83

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

10 190

9 270

2

522

9 794

96 %

272

—

272

125

0

—

125

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

9

Hätäapuvaraus

62

—

—

—

—

0 %

—

62

62

—

—

—

—

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

210

18

—

—

18

9 %

41

—

41

151

—

—

151

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR)

1 273

1 241

31

—

1 273

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

1 544

1 259

31

—

1 291

84 %

41

62

103

151

—

—

151

Yhteensä

Yhteensä

176 576

176 576

158 730

158 730

567

567

11 854

11 854

171 150

171 150

97 %

97 %

4 315

4 315

788

788

5 103

5 103

314

314

9

9

0

0

323

323

4.8.   YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Ohjelma | | Suoritetut maksut | Vuodelle 2018 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Lopullisista hyväksy- tyistä määrärahoista | Siirretyistä määrä- rahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattisesti siir- ty- neet | Päätöksellä siir- re- tyt | Käyttötark. sidotut tulot | Yhteensä | Lopullisista hyväksy- tyistä määrärahoista | Siirretyistä määrä- rahoista- | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1.1 | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) | 2 506 | 2 467 | — | 39 | 2 506 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo) | 1 108 | 848 | 3 | 45 | 895 | 81 % | 2 | — | 210 | 212 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER) | 743 | 723 | 0 | 1 | 724 | 97 % | 1 | — | 18 | 19 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus) | 658 | 635 | 2 | 19 | 655 | 100 % | 2 | — | 1 | 3 | (0) | 0 | — | 0 |
| | Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto | 354 | 354 | — | — | 354 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Horisontti 2020 | 12 860 | 10 025 | 63 | 775 | 10 863 | 84 % | 68 | — | 1 914 | 1 982 | 7 | 8 | 0 | 15 |
| | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma | 518 | 327 | 18 | 27 | 371 | 72 % | 20 | — | 125 | 145 | 0 | 2 | — | 2 |
| | Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) | 324 | 248 | 2 | 18 | 268 | 83 % | 2 | — | 53 | 55 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | 2 375 | 1 920 | 6 | 226 | 2 153 | 91 % | 7 | — | 215 | 222 | 0 | 0 | (0) | 0 |
| | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) | 102 | 87 | 1 | 3 | 92 | 90 % | 2 | — | 6 | 8 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta | 127 | 116 | 2 | 1 | 119 | 94 % | 0 | — | 4 | 4 | 1 | 3 | — | 4 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Energia | 85 | 81 | 1 | 0 | 83 | 97 % | 1 | — | 0 | 1 | 1 | 0 | — | 2 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – liikenne | 1 354 | 1 248 | 1 | 62 | 1 311 | 97 % | 2 | — | 41 | 43 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia | 67 | 63 | 0 | 3 | 66 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | (0) | 0 | — | 0 |
| | Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet | 157 | 142 | — | 7 | 149 | 94 % | 0 | — | 9 | 9 | — | — | — | 0 |
| | Erillisvirastot | 337 | 319 | — | 13 | 333 | 99 % | 0 | — | 5 | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 543 | 197 | 1 | 87 | 285 | 52 % | 1 | — | 257 | 258 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 30 | 29 | — | 0 | 29 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Komission erityiset toimivaltuudet | 123 | 117 | — | 3 | 120 | 98 % | 0 | — | 1 | 1 | 1 | — | — | 1 |
| Rahoituskehyksen otsake 1.1 yhteensä | 24 370 | 19 945 | 101 | 1 330 | 21 376 | 88 % | 108 | — | 2 858 | 2 966 | 12 | 16 | 0 | 28 |
| 1,2 | Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) | 18 078 | 14 702 | — | 2 622 | 17 325 | 96 % | 0 | — | 753 | 753 | — | — | — | 0 |
| | Siirtymäalueet | 2 609 | 2 067 | — | 453 | 2 520 | 97 % | 0 | — | 89 | 89 | — | — | — | 0 |
| | Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) | 5 672 | 4 413 | — | 991 | 5 403 | 95 % | 0 | — | 269 | 269 | — | — | — | 0 |
| | Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet | 161 | 126 | — | 35 | 161 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Koheesiorahasto | 8 348 | 7 088 | — | 1 260 | 8 348 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopan alueiden välinen yhteistyö | 630 | 576 | — | 53 | 629 | 100 % | 0 | — | — | — | 1 | — | — | 1 |
| | Tekninen apu | 180 | 147 | 11 | 0 | 158 | 88 % | 12 | — | 1 | 13 | 7 | 2 | — | 9 |
| | Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 298 | 291 | 0 | — | 291 | 98 % | 0 | — | 6 | 7 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Nuorisotyöllisyysaloite | 525 | 49 | — | 475 | 524 | 100 % | 0 | — | 1 | 1 | — | — | — | — |
| | Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) | 292 | 290 | — | 2 | 291 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 5 | 5 | — | — | 5 | 96 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Rahoituskehyksen otsake 1.2 yhteensä | 36 797 | 29 754 | 11 | 5 890 | 35 654 | 97 % | 13 | — | 1 119 | 1 132 | 9 | 3 | — | 11 |
| Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä | 61 168 | 49 698 | 111 | 7 220 | 57 030 | 94 % | 121 | — | 3 977 | 4 098 | 21 | 19 | 0 | 40 |
| 2 | Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 45 975 | 41 992 | 621 | 2 081 | 44 695 | 97 % | 103 | 451 | 705 | 1 259 | 12 | 8 | — | 21 |
| | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 11 527 | 10 990 | 1 | 122 | 11 113 | 96 % | 2 | — | 410 | 412 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) | 519 | 384 | 0 | 4 | 389 | 75 % | 1 | — | 129 | 130 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt | 139 | 135 | — | 2 | 137 | 99 % | 0 | — | — | — | 1 | — | — | 1 |
| | Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) | 343 | 326 | 4 | 8 | 337 | 98 % | 4 | — | 1 | 5 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Erillisvirastot | 65 | 54 | — | 10 | 64 | 99 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Muut toimet ja toimenpiteet | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 8 | 7 | — | 0 | 7 | 96 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Erityistoimet | 0 | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | 0 | — | 0 |
| Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä | 58 575 | 53 889 | 626 | 2 228 | 56 743 | 97 % | 111 | 451 | 1 245 | 1 806 | 17 | 9 | — | 26 |
| 3 | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto | 671 | 616 | 2 | 13 | 631 | 94 % | 2 | — | 32 | 34 | 5 | 0 | — | 5 |
| | Kuluttajat | 22 | 20 | 0 | 1 | 21 | 95 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Luova Eurooppa | 204 | 185 | 2 | 7 | 194 | 95 % | 2 | — | 8 | 10 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki | 218 | 217 | 0 | — | 217 | 100 % | 0 | — | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Sisäisen turvallisuuden rahasto | 460 | 395 | 2 | 37 | 433 | 94 % | 2 | — | 24 | 26 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Tietotekniikkajärjestelmät | 31 | 28 | — | 1 | 29 | 92 % | 0 | — | 2 | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Oikeusasiat | 41 | 36 | 1 | 2 | 39 | 95 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus | 55 | 52 | 0 | 1 | 53 | 96 % | 0 | — | 1 | 2 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 30 | 23 | — | 1 | 24 | 79 % | 0 | 5 | 1 | 5 | 1 | — | — | 1 |
| | Kansalaisten Eurooppa | 27 | 26 | 0 | 0 | 27 | 97 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Elintarvikkeet ja rehut | 246 | 239 | 1 | 2 | 241 | 98 % | 1 | — | 2 | 3 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Terveydenhuolto | 62 | 58 | 1 | 1 | 60 | 97 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Erillisvirastot | 816 | 764 | — | 25 | 789 | 97 % | 0 | — | 26 | 26 | 1 | — | — | 1 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 14 | 14 | — | — | 14 | 95 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Erityistoimet | 97 | 95 | 1 | 0 | 96 | 99 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä | 2 994 | 2 767 | 10 | 90 | 2 867 | 96 % | 11 | 5 | 99 | 115 | 11 | 1 | 0 | 12 |
| 4 | Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II) | 1 805 | 1 376 | 4 | 216 | 1 596 | 88 % | 7 | — | 199 | 205 | 3 | 1 | — | 4 |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA) | 10 | 10 | — | — | 10 | 99 % | 0 | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Takuurahasto ulkosuhteisiin liittyville hankkeille | 351 | 241 | — | — | 241 | 69 % | — | — | 110 | 110 | — | — | — | — |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 11 | 7 | — | 1 | 8 | 73 % | 0 | 2 | 0 | 2 | 1 | — | — | 1 |
| | EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV) | 17 | 17 | — | — | 17 | 97 % | — | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) | 575 | — | — | — | — | 0 % | 275 | — | 300 | 575 | — | — | — | — |
| | Euroopan naapuruusväline (ENI) | 2 048 | 1 978 | 5 | 31 | 2 014 | 98 % | 5 | — | 28 | 33 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) | 2 716 | 2 614 | 12 | 16 | 2 642 | 97 % | 14 | — | 58 | 72 | 1 | 2 | — | 2 |
| | Kumppanuusväline | 99 | 95 | 1 | 1 | 96 | 97 % | 1 | — | 1 | 1 | 1 | 0 | — | 2 |
| | Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 166 | 156 | 3 | 2 | 161 | 97 % | 3 | — | 1 | 4 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 271 | 253 | 2 | 4 | 259 | 96 % | 3 | — | 7 | 10 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Humanitaarinen apu | 2 211 | 1 388 | 90 | 644 | 2 123 | 96 % | 5 | — | 83 | 88 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) | 313 | 258 | 0 | 32 | 290 | 93 % | 0 | — | 23 | 23 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö | 74 | 70 | 0 | 2 | 72 | 98 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Erillisvirastot | 20 | 20 | — | 0 | 20 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | 0 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 193 | 64 | 0 | 117 | 181 | 94 % | 0 | — | 10 | 10 | 2 | — | — | 2 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 9 | 8 | — | 0 | 8 | 95 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Erityistoimet | 56 | 55 | — | 0 | 55 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä | 10 944 | 8 610 | 116 | 1 067 | 9 793 | 89 % | 314 | 2 | 820 | 1 136 | 12 | 4 | — | 16 |
| 5 | Eläkkeet | 1 802 | 1 797 | — | 0 | 1 797 | 100 % | — | — | 0 | 0 | 5 | — | — | 5 |
| | Eurooppa-koulut | 199 | 184 | 1 | 12 | 197 | 99 % | 0 | — | 2 | 2 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 2 | 1 | — | — | 1 | 53 % | 0 | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Komission hallintomenot | 4 134 | 3 141 | 271 | 165 | 3 577 | 87 % | 305 | — | 193 | 499 | 37 | 21 | — | 58 |
| | Muiden toimielinten hallintomenot | 4 841 | 3 363 | 448 | 274 | 4 085 | 84 % | 475 | 0 | 152 | 627 | 83 | 46 | — | 128 |
| Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä | 10 977 | 8 486 | 720 | 451 | 9 656 | 88 % | 781 | 1 | 348 | 1 129 | 125 | 67 | — | 191 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hätäapuvaraus | 99 | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | 99 | — | — | 99 |
| | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | 42 | 0 | 0 | 18 | 18 | 43 % | 0 | — | 23 | 24 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) | 1 273 | 1 241 | 31 | — | 1 273 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä | 1 414 | 1 241 | 32 | 18 | 1 291 | 91 % | 0 | — | 23 | 24 | 99 | 0 | — | 99 |
| Yhteensä | 146 071 | 124 691 | 1 615 | 11 073 | 137 379 | 94 % | 1 338 | 458 | 6 512 | 8 308 | 284 | 99 | 0 | 384 |

milj. euroa

Ohjelma

Suoritetut maksut

Vuodelle 2018 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Lopullisista hyväksy- tyistä määrärahoista

Siirretyistä määrä- rahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattisesti siir- ty- neet

Päätöksellä siir- re- tyt

Käyttötark. sidotut tulot

Yhteensä

Lopullisista hyväksy- tyistä määrärahoista

Siirretyistä määrä- rahoista-

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1.1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

2 506

2 467

—

39

2 506

100 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo)

1 108

848

3

45

895

81 %

2

—

210

212

0

0

—

0

Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER)

743

723

0

1

724

97 %

1

—

18

19

0

0

—

0

Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus)

658

635

2

19

655

100 %

2

—

1

3

(0)

0

—

0

Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto

354

354

—

—

354

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Horisontti 2020

12 860

10 025

63

775

10 863

84 %

68

—

1 914

1 982

7

8

0

15

Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma

518

327

18

27

371

72 %

20

—

125

145

0

2

—

2

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME)

324

248

2

18

268

83 %

2

—

53

55

0

0

0

0

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

2 375

1 920

6

226

2 153

91 %

7

—

215

222

0

0

(0)

0

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma)

102

87

1

3

92

90 %

2

—

6

8

1

1

0

2

Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta

127

116

2

1

119

94 %

0

—

4

4

1

3

—

4

Verkkojen Eurooppa -väline – Energia

85

81

1

0

83

97 %

1

—

0

1

1

0

—

2

Verkkojen Eurooppa -väline – liikenne

1 354

1 248

1

62

1 311

97 %

2

—

41

43

0

0

0

0

Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia

67

63

0

3

66

99 %

0

—

0

1

(0)

0

—

0

Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet

157

142

—

7

149

94 %

0

—

9

9

—

—

—

0

Erillisvirastot

337

319

—

13

333

99 %

0

—

5

5

0

—

—

0

Muut toimet ja ohjelmat

543

197

1

87

285

52 %

1

—

257

258

0

0

0

0

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

30

29

—

0

29

99 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Komission erityiset toimivaltuudet

123

117

—

3

120

98 %

0

—

1

1

1

—

—

1

Rahoituskehyksen otsake 1.1 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1.1 yhteensä

24 370

24 370

19 945

19 945

101

101

1 330

1 330

21 376

21 376

88 %

88 %

108

108

—

2 858

2 858

2 966

2 966

12

12

16

16

0

0

28

28

1,2

Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet)

18 078

14 702

—

2 622

17 325

96 %

0

—

753

753

—

—

—

0

Siirtymäalueet

2 609

2 067

—

453

2 520

97 %

0

—

89

89

—

—

—

0

Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet)

5 672

4 413

—

991

5 403

95 %

0

—

269

269

—

—

—

0

Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet

161

126

—

35

161

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Koheesiorahasto

8 348

7 088

—

1 260

8 348

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Euroopan alueiden välinen yhteistyö

630

576

—

53

629

100 %

0

—

—

—

1

—

—

1

Tekninen apu

180

147

11

0

158

88 %

12

—

1

13

7

2

—

9

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

298

291

0

—

291

98 %

0

—

6

7

0

0

—

0

Nuorisotyöllisyysaloite

525

49

—

475

524

100 %

0

—

1

1

—

—

—

—

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

292

290

—

2

291

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

5

5

—

—

5

96 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Rahoituskehyksen otsake 1.2 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1.2 yhteensä

36 797

36 797

29 754

29 754

11

11

5 890

5 890

35 654

35 654

97 %

97 %

13

13

—

1 119

1 119

1 132

1 132

9

9

3

3

—

11

11

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

61 168

49 698

111

7 220

57 030

94 %

121

—

3 977

4 098

21

19

0

40

2

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

45 975

41 992

621

2 081

44 695

97 %

103

451

705

1 259

12

8

—

21

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

11 527

10 990

1

122

11 113

96 %

2

—

410

412

2

0

—

2

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR)

519

384

0

4

389

75 %

1

—

129

130

0

0

—

0

Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt

139

135

—

2

137

99 %

0

—

—

—

1

—

—

1

Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life)

343

326

4

8

337

98 %

4

—

1

5

1

0

—

1

Erillisvirastot

65

54

—

10

64

99 %

0

—

1

1

0

—

—

0

Muut toimet ja toimenpiteet

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

8

7

—

0

7

96 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Erityistoimet

0

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

0

—

0

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

58 575

53 889

626

2 228

56 743

97 %

111

451

1 245

1 806

17

9

—

26

3

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

671

616

2

13

631

94 %

2

—

32

34

5

0

—

5

Kuluttajat

22

20

0

1

21

95 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Luova Eurooppa

204

185

2

7

194

95 %

2

—

8

10

0

0

—

0

Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki

218

217

0

—

217

100 %

0

—

—

0

0

0

—

0

Sisäisen turvallisuuden rahasto

460

395

2

37

433

94 %

2

—

24

26

1

0

—

1

Tietotekniikkajärjestelmät

31

28

—

1

29

92 %

0

—

2

2

0

—

—

0

Oikeusasiat

41

36

1

2

39

95 %

1

—

1

1

0

0

0

1

Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

55

52

0

1

53

96 %

0

—

1

2

0

0

—

1

Unionin pelastuspalvelumekanismi

30

23

—

1

24

79 %

0

5

1

5

1

—

—

1

Kansalaisten Eurooppa

27

26

0

0

27

97 %

0

0

0

1

0

—

—

0

Elintarvikkeet ja rehut

246

239

1

2

241

98 %

1

—

2

3

1

0

—

1

Terveydenhuolto

62

58

1

1

60

97 %

1

—

0

1

0

0

0

0

Erillisvirastot

816

764

—

25

789

97 %

0

—

26

26

1

—

—

1

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

14

14

—

—

14

95 %

0

—

1

1

0

—

—

0

Erityistoimet

97

95

1

0

96

99 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

2 994

2 767

10

90

2 867

96 %

11

5

99

115

11

1

0

12

4

Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II)

1 805

1 376

4

216

1 596

88 %

7

—

199

205

3

1

—

4

Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA)

10

10

—

—

10

99 %

0

—

—

—

0

—

—

0

Takuurahasto ulkosuhteisiin liittyville hankkeille

351

241

—

—

241

69 %

—

—

110

110

—

—

—

—

Unionin pelastuspalvelumekanismi

11

7

—

1

8

73 %

0

2

0

2

1

—

—

1

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV)

17

17

—

—

17

97 %

—

0

—

0

0

—

—

0

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

575

—

—

—

—

0 %

275

—

300

575

—

—

—

—

Euroopan naapuruusväline (ENI)

2 048

1 978

5

31

2 014

98 %

5

—

28

33

0

0

—

0

Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI)

2 716

2 614

12

16

2 642

97 %

14

—

58

72

1

2

—

2

Kumppanuusväline

99

95

1

1

96

97 %

1

—

1

1

1

0

—

2

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

166

156

3

2

161

97 %

3

—

1

4

0

1

—

1

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

271

253

2

4

259

96 %

3

—

7

10

2

0

—

2

Humanitaarinen apu

2 211

1 388

90

644

2 123

96 %

5

—

83

88

0

0

—

0

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)

313

258

0

32

290

93 %

0

—

23

23

0

0

—

0

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö

74

70

0

2

72

98 %

1

—

1

1

0

0

—

0

Erillisvirastot

20

20

—

0

20

100 %

0

—

0

0

—

—

—

0

Muut toimet ja ohjelmat

193

64

0

117

181

94 %

0

—

10

10

2

—

—

2

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

9

8

—

0

8

95 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Erityistoimet

56

55

—

0

55

98 %

0

—

0

0

1

—

—

1

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

10 944

8 610

116

1 067

9 793

89 %

314

2

820

1 136

12

4

—

16

5

Eläkkeet

1 802

1 797

—

0

1 797

100 %

—

—

0

0

5

—

—

5

Eurooppa-koulut

199

184

1

12

197

99 %

0

—

2

2

0

0

—

0

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

2

1

—

—

1

53 %

0

1

—

1

0

—

—

0

Komission hallintomenot

4 134

3 141

271

165

3 577

87 %

305

—

193

499

37

21

—

58

Muiden toimielinten hallintomenot

4 841

3 363

448

274

4 085

84 %

475

0

152

627

83

46

—

128

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

10 977

8 486

720

451

9 656

88 %

781

1

348

1 129

125

67

—

191

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Hätäapuvaraus

99

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

99

—

—

99

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

42

0

0

18

18

43 %

0

—

23

24

0

0

—

0

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR)

1 273

1 241

31

—

1 273

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

1 414

1 241

32

18

1 291

91 %

0

—

23

24

99

0

—

99

Yhteensä

Yhteensä

146 071

146 071

124 691

124 691

1 615

1 615

11 073

11 073

137 379

137 379

94 %

94 %

1 338

1 338

458

458

6 512

6 512

8 308

8 308

284

284

99

99

0

0

384

384

4.9.   YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET

YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET

| milj. euroa |
| --- |
| Ohjelma | Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden sitoumukset | Varainhoitovuoden lopussa maksamatta olevat sitoumukset yhteensä |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset | Puretut sitoumukset/ Uudelleenarvostukset/ peruutukset | Maksut | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset | Maksut | Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | |
| 1.1 | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) | 2 460 | (0) | (2 451 ) | 9 | 2 700 | (55) | — | 2 645 | 2 654 |
| | Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo) | 1 267 | (1) | (738) | 528 | 929 | (157) | — | 772 | 1 300 |
| | Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER) | 2 128 | (0) | (668) | 1 460 | 323 | (56) | (0) | 267 | 1 727 |
| | Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus) | 205 | (0) | (192) | 13 | 624 | (464) | — | 161 | 174 |
| | Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto | 867 | (0) | (353) | 514 | 138 | (1) | — | 137 | 651 |
| | Horisontti 2020 | 19 940 | (458) | (7 173 ) | 12 309 | 11 304 | (3 689 ) | (3) | 7 612 | 19 921 |
| | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma | 226 | (14) | (106) | 106 | 357 | (265) | (0) | 92 | 198 |
| | Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) | 874 | (74) | (209) | 591 | 376 | (59) | — | 317 | 908 |
| | Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | 652 | (59) | (258) | 336 | 2 263 | (1 895 ) | — | 368 | 704 |
| | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) | 187 | (10) | (61) | 115 | 138 | (30) | — | 107 | 222 |
| | Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta | 141 | (8) | (82) | 52 | 145 | (38) | — | 107 | 159 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Energia | 1 140 | (1) | (77) | 1 062 | 622 | (6) | — | 616 | 1 678 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – liikenne | 3 892 | (661) | (1 022 ) | 2 210 | 1 753 | (289) | — | 1 464 | 3 673 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia | 304 | (1) | (65) | 237 | 124 | (1) | — | 123 | 360 |
| | Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet | 694 | (0) | (149) | 545 | — | — | — | — | 545 |
| | Erillisvirastot | 31 | (0) | (25) | 6 | 351 | (308) | — | 44 | 49 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 411 | (23) | (166) | 221 | 309 | (119) | — | 191 | 412 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 41 | (2) | (15) | 25 | 56 | (15) | — | 41 | 66 |
| | Komission erityiset toimivaltuudet | 162 | (9) | (78) | 75 | 140 | (42) | — | 99 | 174 |
| Rahoituskehyksen otsake 1.1 yhteensä | 35 622 | (1 321 ) | (13 887 ) | 20 414 | 22 654 | (7 489 ) | (3) | 15 162 | 35 576 |
| 1.2 | Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) | 71 813 | (1 537 ) | (17 260 ) | 53 015 | 29 470 | (64) | — | 29 406 | 82 421 |
| | Siirtymäalueet | 12 382 | — | (2 494 ) | 9 888 | 6 289 | (26) | — | 6 263 | 16 151 |
| | Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) | 22 235 | (352) | (5 340 ) | 16 542 | 9 391 | (64) | — | 9 327 | 25 870 |
| | Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet | 523 | — | (152) | 371 | 251 | (9) | — | 242 | 613 |
| | Koheesiorahasto | 23 497 | (940) | (8 341 ) | 14 216 | 10 189 | (7) | — | 10 182 | 24 398 |
| | Euroopan alueiden välinen yhteistyö | 2 218 | (176) | (620) | 1 421 | 2 101 | (9) | — | 2 092 | 3 514 |
| | Tekninen apu | 176 | (8) | (57) | 111 | 209 | (101) | (0) | 107 | 218 |
| | Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 840 | (0) | (267) | 573 | 552 | (24) | — | 528 | 1 101 |
| | Nuorisotyöllisyysaloite | 2 215 | — | (523) | 1 692 | 556 | (0) | — | 556 | 2 248 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) | 3 402 | (0) | (286) | 3 117 | 1 593 | (5) | — | 1 588 | 4 704 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 15 | (1) | (5) | 9 | 13 | (0) | — | 13 | 22 |
| Rahoituskehyksen otsake 1.2 yhteensä | 139 316 | (3 015 ) | (35 345 ) | 100 956 | 60 614 | (310) | (0) | 60 304 | 161 260 |
| Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä | 174 938 | (4 337 ) | (49 231 ) | 121 370 | 83 268 | (7 799 ) | (3) | 75 467 | 196 837 |
| 2 | Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 247 | (2) | (211) | 33 | 44 759 | (44 484 ) | — | 275 | 309 |
| | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 29 641 | (145) | (10 928 ) | 18 567 | 14 360 | (185) | — | 14 175 | 32 742 |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) | 2 595 | (30) | (374) | 2 191 | 1 042 | (14) | (0) | 1 028 | 3 218 |
| | Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt | 31 | (0) | (22) | 9 | 128 | (115) | — | 12 | 21 |
| | Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) | 1 404 | (2) | (315) | 1 087 | 500 | (23) | — | 477 | 1 564 |
| | Erillisvirastot | 3 | — | (3) | — | 64 | (61) | — | 3 | 3 |
| | Muut toimet ja toimenpiteet | 6 | — | — | 6 | — | — | — | — | 6 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 21 | (1) | (7) | 13 | 7 | — | — | 7 | 20 |
| | Erityistoimet | 0 | — | — | 0 | — | — | — | — | 0 |
| Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä | 33 947 | (180) | (11 860 ) | 21 907 | 60 859 | (44 882 ) | (0) | 15 977 | 37 883 |
| 3 | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto | 1 734 | (77) | (582) | 1 075 | 1 422 | (49) | — | 1 373 | 2 447 |
| | Kuluttajat | 35 | (0) | (16) | 19 | 28 | (5) | — | 22 | 41 |
| | Luova Eurooppa | 177 | (8) | (82) | 87 | 218 | (112) | — | 105 | 193 |
| | Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki | 109 | (0) | (78) | 31 | 199 | (140) | — | 59 | 90 |
| | Sisäisen turvallisuuden rahasto | 1 191 | (68) | (421) | 703 | 730 | (12) | — | 718 | 1 420 |
| | Tietotekniikkajärjestelmät | 43 | (3) | (25) | 15 | 36 | (4) | — | 32 | 47 |
| | Oikeusasiat | 93 | (18) | (31) | 44 | 54 | (7) | — | 46 | 90 |
| | Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus | 117 | (12) | (52) | 53 | 64 | (1) | — | 63 | 115 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 49 | (11) | (16) | 22 | 30 | (8) | — | 22 | 44 |
| | Kansalaisten Eurooppa | 23 | (1) | (14) | 9 | 27 | (13) | — | 13 | 22 |
| | Elintarvikkeet ja rehut | 323 | (27) | (189) | 108 | 261 | (53) | — | 208 | 316 |
| | Terveydenhuolto | 127 | (0) | (48) | 78 | 66 | (12) | — | 54 | 133 |
| | Erillisvirastot | 41 | (3) | (24) | 15 | 882 | (765) | — | 117 | 132 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 31 | (2) | (12) | 16 | 9 | (1) | — | 8 | 24 |
| | Erityistoimet | 74 | (2) | (61) | 11 | 101 | (35) | — | 66 | 77 |
| Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä | 4 167 | (231) | (1 650 ) | 2 286 | 4 124 | (1 217 ) | — | 2 908 | 5 194 |
| 4 | Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II) | 6 400 | (56) | (1 408 ) | 4 936 | 2 151 | (187) | (0) | 1 963 | 6 899 |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA) | 10 | (0) | (10) | 0 | 40 | (0) | — | 40 | 40 |
| | Takuurahasto ulkosuhteisiin liittyville hankkeille | — | — | — | — | 241 | (241) | — | — | — |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 15 | (0) | (7) | 8 | 12 | (2) | — | 10 | 18 |
| | EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV) | 17 | — | (4) | 13 | 17 | (12) | — | 5 | 18 |
| | Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) | — | — | — | — | 275 | — | — | 275 | 275 |
| | Euroopan naapuruusväline (ENI) | 7 344 | (182) | (1 678 ) | 5 484 | 2 515 | (336) | (0) | 2 178 | 7 662 |
| | Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) | 8 282 | (173) | (2 377 ) | 5 732 | 3 175 | (264) | — | 2 911 | 8 643 |
| | Kumppanuusväline | 340 | (7) | (83) | 250 | 140 | (14) | (0) | 126 | 376 |
| | Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 346 | (2) | (113) | 230 | 187 | (47) | — | 140 | 370 |
| | Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 626 | (12) | (224) | 390 | 268 | (35) | (0) | 233 | 623 |
| | Humanitaarinen apu | 964 | (43) | (575) | 346 | 2 101 | (1 548 ) | (0) | 553 | 899 |
| | Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) | 204 | (10) | (65) | 129 | 340 | (225) | — | 115 | 243 |
| | Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö | 145 | (5) | (46) | 93 | 54 | (26) | — | 29 | 122 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | 20 | (20) | — | — | — |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 148 | (16) | (23) | 109 | 204 | (158) | — | 45 | 154 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 23 | (2) | (8) | 14 | 9 | (1) | — | 8 | 22 |
| | Erityistoimet | 111 | (9) | (40) | 62 | 66 | (15) | — | 51 | 113 |
| Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä | 24 974 | (517) | (6 662 ) | 17 795 | 11 814 | (3 131 ) | (1) | 8 682 | 26 478 |
| 5 | Eläkkeet | — | — | — | — | 1 797 | (1 797 ) | — | — | — |
| | Eurooppa-koulut | 1 | (0) | (1) | — | 196 | (196) | — | 0 | 0 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 2 | (0) | (1) | 1 | 5 | (0) | — | 4 | 6 |
| | Komission hallintomenot | 299 | (22) | (276) | 1 | 3 654 | (3 301 ) | (0) | 353 | 354 |
| | Muiden toimielinten hallintomenot | 431 | 20 | (448) | 3 | 4 142 | (3 637 ) | 0 | 505 | 507 |
| Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä | 732 | (2) | (726) | 4 | 9 794 | (8 931 ) | (0) | 863 | 867 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hätäapuvaraus | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | 0 | (0) | (0) | — | 18 | (18) | — | 0 | 0 |
| | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) | — | — | — | — | 1 273 | (1 273 ) | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä | 0 | (0) | (0) | — | 1 291 | (1 290 ) | — | 0 | 0 |
| Yhteensä | 238 759 | (5 268 ) | (70 129 ) | 163 362 | 171 150 | (67 250 ) | (4) | 103 896 | 267 258 |

milj. euroa

Ohjelma

Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden sitoumukset

Varainhoitovuoden lopussa maksamatta olevat sitoumukset yhteensä

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset

Puretut sitoumukset/ Uudelleenarvostukset/ peruutukset

Maksut

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset

Maksut

Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

1.1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

2 460

(0)

(2 451 )

9

2 700

(55)

—

2 645

2 654

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo)

1 267

(1)

(738)

528

929

(157)

—

772

1 300

Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER)

2 128

(0)

(668)

1 460

323

(56)

(0)

267

1 727

Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus)

205

(0)

(192)

13

624

(464)

—

161

174

Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto

867

(0)

(353)

514

138

(1)

—

137

651

Horisontti 2020

19 940

(458)

(7 173 )

12 309

11 304

(3 689 )

(3)

7 612

19 921

Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma

226

(14)

(106)

106

357

(265)

(0)

92

198

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME)

874

(74)

(209)

591

376

(59)

—

317

908

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

652

(59)

(258)

336

2 263

(1 895 )

—

368

704

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma)

187

(10)

(61)

115

138

(30)

—

107

222

Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta

141

(8)

(82)

52

145

(38)

—

107

159

Verkkojen Eurooppa -väline – Energia

1 140

(1)

(77)

1 062

622

(6)

—

616

1 678

Verkkojen Eurooppa -väline – liikenne

3 892

(661)

(1 022 )

2 210

1 753

(289)

—

1 464

3 673

Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia

304

(1)

(65)

237

124

(1)

—

123

360

Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet

694

(0)

(149)

545

—

—

—

—

545

Erillisvirastot

31

(0)

(25)

6

351

(308)

—

44

49

Muut toimet ja ohjelmat

411

(23)

(166)

221

309

(119)

—

191

412

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

41

(2)

(15)

25

56

(15)

—

41

66

Komission erityiset toimivaltuudet

162

(9)

(78)

75

140

(42)

—

99

174

Rahoituskehyksen otsake 1.1 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1.1 yhteensä

35 622

35 622

(1 321 )

(1 321 )

(13 887 )

(13 887 )

20 414

20 414

22 654

22 654

(7 489 )

(7 489 )

(3)

(3)

15 162

15 162

35 576

35 576

1.2

Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet)

71 813

(1 537 )

(17 260 )

53 015

29 470

(64)

—

29 406

82 421

Siirtymäalueet

12 382

—

(2 494 )

9 888

6 289

(26)

—

6 263

16 151

Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet)

22 235

(352)

(5 340 )

16 542

9 391

(64)

—

9 327

25 870

Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet

523

—

(152)

371

251

(9)

—

242

613

Koheesiorahasto

23 497

(940)

(8 341 )

14 216

10 189

(7)

—

10 182

24 398

Euroopan alueiden välinen yhteistyö

2 218

(176)

(620)

1 421

2 101

(9)

—

2 092

3 514

Tekninen apu

176

(8)

(57)

111

209

(101)

(0)

107

218

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

840

(0)

(267)

573

552

(24)

—

528

1 101

Nuorisotyöllisyysaloite

2 215

—

(523)

1 692

556

(0)

—

556

2 248

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

3 402

(0)

(286)

3 117

1 593

(5)

—

1 588

4 704

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

15

(1)

(5)

9

13

(0)

—

13

22

Rahoituskehyksen otsake 1.2 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1.2 yhteensä

139 316

139 316

(3 015 )

(3 015 )

(35 345 )

(35 345 )

100 956

100 956

60 614

60 614

(310)

(310)

(0)

(0)

60 304

60 304

161 260

161 260

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

174 938

(4 337 )

(49 231 )

121 370

83 268

(7 799 )

(3)

75 467

196 837

2

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

247

(2)

(211)

33

44 759

(44 484 )

—

275

309

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

29 641

(145)

(10 928 )

18 567

14 360

(185)

—

14 175

32 742

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR)

2 595

(30)

(374)

2 191

1 042

(14)

(0)

1 028

3 218

Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt

31

(0)

(22)

9

128

(115)

—

12

21

Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life)

1 404

(2)

(315)

1 087

500

(23)

—

477

1 564

Erillisvirastot

3

—

(3)

—

64

(61)

—

3

3

Muut toimet ja toimenpiteet

6

—

—

6

—

—

—

—

6

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

21

(1)

(7)

13

7

—

—

7

20

Erityistoimet

0

—

—

0

—

—

—

—

0

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

33 947

(180)

(11 860 )

21 907

60 859

(44 882 )

(0)

15 977

37 883

3

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

1 734

(77)

(582)

1 075

1 422

(49)

—

1 373

2 447

Kuluttajat

35

(0)

(16)

19

28

(5)

—

22

41

Luova Eurooppa

177

(8)

(82)

87

218

(112)

—

105

193

Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki

109

(0)

(78)

31

199

(140)

—

59

90

Sisäisen turvallisuuden rahasto

1 191

(68)

(421)

703

730

(12)

—

718

1 420

Tietotekniikkajärjestelmät

43

(3)

(25)

15

36

(4)

—

32

47

Oikeusasiat

93

(18)

(31)

44

54

(7)

—

46

90

Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

117

(12)

(52)

53

64

(1)

—

63

115

Unionin pelastuspalvelumekanismi

49

(11)

(16)

22

30

(8)

—

22

44

Kansalaisten Eurooppa

23

(1)

(14)

9

27

(13)

—

13

22

Elintarvikkeet ja rehut

323

(27)

(189)

108

261

(53)

—

208

316

Terveydenhuolto

127

(0)

(48)

78

66

(12)

—

54

133

Erillisvirastot

41

(3)

(24)

15

882

(765)

—

117

132

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

31

(2)

(12)

16

9

(1)

—

8

24

Erityistoimet

74

(2)

(61)

11

101

(35)

—

66

77

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

4 167

(231)

(1 650 )

2 286

4 124

(1 217 )

—

2 908

5 194

4

Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II)

6 400

(56)

(1 408 )

4 936

2 151

(187)

(0)

1 963

6 899

Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA)

10

(0)

(10)

0

40

(0)

—

40

40

Takuurahasto ulkosuhteisiin liittyville hankkeille

—

—

—

—

241

(241)

—

—

—

Unionin pelastuspalvelumekanismi

15

(0)

(7)

8

12

(2)

—

10

18

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV)

17

—

(4)

13

17

(12)

—

5

18

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

—

—

—

—

275

—

—

275

275

Euroopan naapuruusväline (ENI)

7 344

(182)

(1 678 )

5 484

2 515

(336)

(0)

2 178

7 662

Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI)

8 282

(173)

(2 377 )

5 732

3 175

(264)

—

2 911

8 643

Kumppanuusväline

340

(7)

(83)

250

140

(14)

(0)

126

376

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

346

(2)

(113)

230

187

(47)

—

140

370

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

626

(12)

(224)

390

268

(35)

(0)

233

623

Humanitaarinen apu

964

(43)

(575)

346

2 101

(1 548 )

(0)

553

899

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)

204

(10)

(65)

129

340

(225)

—

115

243

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö

145

(5)

(46)

93

54

(26)

—

29

122

Erillisvirastot

—

—

—

—

20

(20)

—

—

—

Muut toimet ja ohjelmat

148

(16)

(23)

109

204

(158)

—

45

154

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

23

(2)

(8)

14

9

(1)

—

8

22

Erityistoimet

111

(9)

(40)

62

66

(15)

—

51

113

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

24 974

(517)

(6 662 )

17 795

11 814

(3 131 )

(1)

8 682

26 478

5

Eläkkeet

—

—

—

—

1 797

(1 797 )

—

—

—

Eurooppa-koulut

1

(0)

(1)

—

196

(196)

—

0

0

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

2

(0)

(1)

1

5

(0)

—

4

6

Komission hallintomenot

299

(22)

(276)

1

3 654

(3 301 )

(0)

353

354

Muiden toimielinten hallintomenot

431

20

(448)

3

4 142

(3 637 )

0

505

507

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

732

(2)

(726)

4

9 794

(8 931 )

(0)

863

867

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hätäapuvaraus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

0

(0)

(0)

—

18

(18)

—

0

0

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR)

—

—

—

—

1 273

(1 273 )

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

0

(0)

(0)

—

1 291

(1 290 )

—

0

0

Yhteensä

Yhteensä

238 759

238 759

(5 268 )

(5 268 )

(70 129 )

(70 129 )

163 362

163 362

171 150

171 150

(67 250 )

(67 250 )

(4)

(4)

103 896

103 896

267 258

267 258

4.10.   YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Ohjelma | < 2011 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Yhteensä |
| 1.1 | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) | — | — | — | — | — | 2 | 7 | 2 645 | 2 654 |
| | Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo) | — | 0 | 3 | 4 | 0 | 58 | 463 | 772 | 1 300 |
| | Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER) | — | — | — | 796 | 98 | 260 | 306 | 267 | 1 727 |
| | Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus) | — | — | — | — | 0 | 2 | 11 | 161 | 174 |
| | Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto | — | — | 16 | 193 | 90 | 80 | 134 | 137 | 651 |
| | Horisontti 2020 | 165 | 222 | 601 | 1 374 | 2 479 | 3 364 | 4 103 | 7 612 | 19 921 |
| | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma | 0 | 8 | 1 | 4 | 12 | 30 | 51 | 92 | 198 |
| | Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) | 2 | 2 | 32 | 254 | 10 | 77 | 213 | 317 | 908 |
| | Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | 0 | 0 | 1 | 5 | 46 | 99 | 185 | 368 | 704 |
| | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) | 1 | 1 | 4 | 8 | 13 | 33 | 56 | 107 | 222 |
| | Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta | — | — | 0 | — | 3 | 13 | 36 | 107 | 159 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Energia | 6 | 2 | 5 | 3 | 330 | 314 | 401 | 616 | 1 678 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – liikenne | 29 | 17 | 157 | 82 | 467 | 447 | 1 009 | 1 464 | 3 673 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia | — | — | 0 | 0 | 30 | 49 | 158 | 123 | 360 |
| | Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet | 515 | 30 | — | — | — | — | (0) | — | 545 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | 0 | 5 | 44 | 49 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 22 | 8 | 7 | 23 | 30 | 39 | 92 | 191 | 412 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 0 | 2 | 1 | 2 | 1 | 6 | 12 | 41 | 66 |
| | Komission erityiset toimivaltuudet | 0 | 0 | 1 | 6 | 11 | 17 | 41 | 99 | 174 |
| Rahoituskehyksen otsake 1.1 yhteensä | 741 | 294 | 829 | 2 754 | 3 620 | 4 893 | 7 283 | 15 162 | 35 576 |
| 1.2 | Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) | 519 | 229 | 509 | 7 711 | 1 079 | 19 224 | 23 744 | 29 406 | 82 421 |
| | Siirtymäalueet | 38 | — | — | — | 305 | 4 671 | 4 874 | 6 263 | 16 151 |
| | Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) | 58 | 9 | 58 | 1 663 | 611 | 6 621 | 7 523 | 9 327 | 25 870 |
| | Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet | — | — | — | — | 23 | 142 | 206 | 242 | 613 |
| | Koheesiorahasto | 178 | — | 58 | 1 257 | 436 | 3 870 | 8 418 | 10 182 | 24 398 |
| | Euroopan alueiden välinen yhteistyö | 41 | — | 9 | 170 | — | 284 | 917 | 2 092 | 3 514 |
| | Tekninen apu | 1 | — | 1 | 1 | 8 | 42 | 59 | 107 | 218 |
| | Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | — | — | — | — | 2 | 181 | 391 | 528 | 1 101 |
| | Nuorisotyöllisyysaloite | — | — | — | — | 123 | 1 148 | 420 | 556 | 2 248 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) | — | — | — | — | 472 | 728 | 1 917 | 1 588 | 4 704 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 0 | — | — | 0 | 1 | 1 | 7 | 13 | 22 |
| Rahoituskehyksen otsake 1.2 yhteensä | 834 | 238 | 635 | 10 802 | 3 060 | 36 912 | 48 475 | 60 304 | 161 260 |
| Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä | 1 575 | 532 | 1 464 | 13 556 | 6 680 | 41 805 | 55 759 | 75 467 | 196 837 |
| 2 | Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | — | — | — | — | 0 | 12 | 22 | 275 | 309 |
| | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 34 | — | 1 | 623 | 303 | 4 228 | 13 378 | 14 175 | 32 742 |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) | 84 | 0 | 11 | 268 | 8 | 971 | 847 | 1 028 | 3 218 |
| | Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt | — | — | — | — | — | — | 9 | 12 | 21 |
| | Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) | 108 | 57 | 63 | 100 | 180 | 258 | 321 | 477 | 1 564 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | 3 | 3 |
| | Muut toimet ja toimenpiteet | — | — | — | — | — | — | 6 | — | 6 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | — | 0 | 1 | 1 | 5 | 1 | 6 | 7 | 20 |
| | Erityistoimet | — | — | — | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä | 227 | 58 | 76 | 992 | 496 | 5 470 | 14 588 | 15 977 | 37 883 |
| 3 | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto | 14 | 10 | 19 | 64 | 6 | 67 | 896 | 1 373 | 2 447 |
| | Kuluttajat | — | — | 0 | 0 | 1 | 4 | 13 | 22 | 41 |
| | Luova Eurooppa | 0 | 1 | 1 | 4 | 8 | 17 | 56 | 105 | 193 |
| | Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki | — | — | — | — | — | — | 31 | 59 | 90 |
| | Sisäisen turvallisuuden rahasto | 9 | 14 | 43 | 28 | 14 | 109 | 485 | 718 | 1 420 |
| | Tietotekniikkajärjestelmät | 0 | 1 | 0 | 0 | 6 | 2 | 6 | 32 | 47 |
| | Oikeusasiat | 0 | 1 | 2 | 4 | 7 | 9 | 21 | 46 | 90 |
| | Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus | 0 | 3 | 4 | 3 | 7 | 9 | 26 | 63 | 115 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | — | — | 0 | 0 | 3 | 6 | 13 | 22 | 44 |
| | Kansalaisten Eurooppa | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 1 | 6 | 13 | 22 |
| | Elintarvikkeet ja rehut | 15 | 0 | 0 | 3 | 11 | 23 | 55 | 208 | 316 |
| | Terveydenhuolto | 1 | 3 | 3 | 6 | 11 | 23 | 32 | 54 | 133 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | 1 | 14 | 117 | 132 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 5 | 5 | 8 | 24 |
| | Erityistoimet | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 66 | 77 |
| Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä | 40 | 34 | 74 | 114 | 77 | 278 | 1 669 | 2 908 | 5 194 |
| 4 | Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II) | 356 | 119 | 154 | 622 | 686 | 1 225 | 1 773 | 1 963 | 6 899 |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA) | — | — | — | — | — | — | 0 | 40 | 40 |
| | Takuurahasto ulkosuhteisiin liittyville hankkeille | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | — | — | — | — | 2 | 3 | 3 | 10 | 18 |
| | EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV) | — | — | — | — | 7 | 4 | 2 | 5 | 18 |
| | Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) | — | — | — | — | — | — | — | 275 | 275 |
| | Euroopan naapuruusväline (ENI) | 381 | 215 | 441 | 735 | 794 | 1 252 | 1 666 | 2 178 | 7 662 |
| | Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) | 229 | 168 | 359 | 756 | 943 | 1 397 | 1 879 | 2 911 | 8 643 |
| | Kumppanuusväline | 0 | 0 | 20 | 17 | 59 | 66 | 87 | 126 | 376 |
| | Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 4 | 4 | 6 | 12 | 34 | 61 | 108 | 140 | 370 |
| | Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 10 | 11 | 24 | 41 | 64 | 103 | 138 | 233 | 623 |
| | Humanitaarinen apu | 26 | 13 | 13 | 14 | 8 | 19 | 253 | 553 | 899 |
| | Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) | 4 | 1 | 17 | 14 | 34 | 32 | 27 | 115 | 243 |
| | Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö | 9 | 6 | 10 | 11 | 16 | 17 | 24 | 29 | 122 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 11 | 4 | 7 | 9 | 20 | 27 | 32 | 45 | 154 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 4 | 0 | 2 | 0 | 1 | 5 | 1 | 8 | 22 |
| | Erityistoimet | 0 | 0 | 2 | 1 | 5 | 16 | 37 | 51 | 113 |
| Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä | 1 036 | 543 | 1 054 | 2 232 | 2 675 | 4 226 | 6 030 | 8 682 | 26 478 |
| 5 | Eläkkeet | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eurooppa-koulut | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | — | — | — | — | — | — | 1 | 4 | 6 |
| | Komission hallintomenot | — | — | — | 0 | 0 | 0 | 1 | 353 | 354 |
| | Muiden toimielinten hallintomenot | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 505 | 507 |
| Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä | — | — | — | 0 | 0 | 0 | 4 | 863 | 867 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hätäapuvaraus | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Yhteensä | 2 878 | 1 166 | 2 668 | 16 893 | 9 928 | 51 779 | 78 050 | 103 896 | 267 258 |

milj. euroa

Ohjelma

< 2011

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Yhteensä

1.1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

—

—

—

—

—

2

7

2 645

2 654

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo)

—

0

3

4

0

58

463

772

1 300

Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER)

—

—

—

796

98

260

306

267

1 727

Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus)

—

—

—

—

0

2

11

161

174

Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto

—

—

16

193

90

80

134

137

651

Horisontti 2020

165

222

601

1 374

2 479

3 364

4 103

7 612

19 921

Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma

0

8

1

4

12

30

51

92

198

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME)

2

2

32

254

10

77

213

317

908

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

0

0

1

5

46

99

185

368

704

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma)

1

1

4

8

13

33

56

107

222

Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta

—

—

0

—

3

13

36

107

159

Verkkojen Eurooppa -väline – Energia

6

2

5

3

330

314

401

616

1 678

Verkkojen Eurooppa -väline – liikenne

29

17

157

82

467

447

1 009

1 464

3 673

Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia

—

—

0

0

30

49

158

123

360

Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet

515

30

—

—

—

—

(0)

—

545

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

0

5

44

49

Muut toimet ja ohjelmat

22

8

7

23

30

39

92

191

412

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

0

2

1

2

1

6

12

41

66

Komission erityiset toimivaltuudet

0

0

1

6

11

17

41

99

174

Rahoituskehyksen otsake 1.1 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1.1 yhteensä

741

741

294

294

829

829

2 754

2 754

3 620

3 620

4 893

4 893

7 283

7 283

15 162

15 162

35 576

35 576

1.2

Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet)

519

229

509

7 711

1 079

19 224

23 744

29 406

82 421

Siirtymäalueet

38

—

—

—

305

4 671

4 874

6 263

16 151

Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet)

58

9

58

1 663

611

6 621

7 523

9 327

25 870

Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet

—

—

—

—

23

142

206

242

613

Koheesiorahasto

178

—

58

1 257

436

3 870

8 418

10 182

24 398

Euroopan alueiden välinen yhteistyö

41

—

9

170

—

284

917

2 092

3 514

Tekninen apu

1

—

1

1

8

42

59

107

218

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

—

—

—

—

2

181

391

528

1 101

Nuorisotyöllisyysaloite

—

—

—

—

123

1 148

420

556

2 248

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

—

—

—

—

472

728

1 917

1 588

4 704

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

0

—

—

0

1

1

7

13

22

Rahoituskehyksen otsake 1.2 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1.2 yhteensä

834

834

238

238

635

635

10 802

10 802

3 060

3 060

36 912

36 912

48 475

48 475

60 304

60 304

161 260

161 260

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

1 575

532

1 464

13 556

6 680

41 805

55 759

75 467

196 837

2

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

—

—

—

—

0

12

22

275

309

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

34

—

1

623

303

4 228

13 378

14 175

32 742

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR)

84

0

11

268

8

971

847

1 028

3 218

Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt

—

—

—

—

—

—

9

12

21

Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life)

108

57

63

100

180

258

321

477

1 564

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

3

3

Muut toimet ja toimenpiteet

—

—

—

—

—

—

6

—

6

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

—

0

1

1

5

1

6

7

20

Erityistoimet

—

—

—

—

0

0

—

—

0

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

227

58

76

992

496

5 470

14 588

15 977

37 883

3

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

14

10

19

64

6

67

896

1 373

2 447

Kuluttajat

—

—

0

0

1

4

13

22

41

Luova Eurooppa

0

1

1

4

8

17

56

105

193

Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki

—

—

—

—

—

—

31

59

90

Sisäisen turvallisuuden rahasto

9

14

43

28

14

109

485

718

1 420

Tietotekniikkajärjestelmät

0

1

0

0

6

2

6

32

47

Oikeusasiat

0

1

2

4

7

9

21

46

90

Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

0

3

4

3

7

9

26

63

115

Unionin pelastuspalvelumekanismi

—

—

0

0

3

6

13

22

44

Kansalaisten Eurooppa

0

0

—

0

0

1

6

13

22

Elintarvikkeet ja rehut

15

0

0

3

11

23

55

208

316

Terveydenhuolto

1

3

3

6

11

23

32

54

133

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

1

14

117

132

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

0

0

1

1

3

5

5

8

24

Erityistoimet

—

0

0

0

0

0

10

66

77

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

40

34

74

114

77

278

1 669

2 908

5 194

4

Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II)

356

119

154

622

686

1 225

1 773

1 963

6 899

Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA)

—

—

—

—

—

—

0

40

40

Takuurahasto ulkosuhteisiin liittyville hankkeille

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Unionin pelastuspalvelumekanismi

—

—

—

—

2

3

3

10

18

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV)

—

—

—

—

7

4

2

5

18

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

—

—

—

—

—

—

—

275

275

Euroopan naapuruusväline (ENI)

381

215

441

735

794

1 252

1 666

2 178

7 662

Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI)

229

168

359

756

943

1 397

1 879

2 911

8 643

Kumppanuusväline

0

0

20

17

59

66

87

126

376

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

4

4

6

12

34

61

108

140

370

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

10

11

24

41

64

103

138

233

623

Humanitaarinen apu

26

13

13

14

8

19

253

553

899

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)

4

1

17

14

34

32

27

115

243

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö

9

6

10

11

16

17

24

29

122

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Muut toimet ja ohjelmat

11

4

7

9

20

27

32

45

154

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

4

0

2

0

1

5

1

8

22

Erityistoimet

0

0

2

1

5

16

37

51

113

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

1 036

543

1 054

2 232

2 675

4 226

6 030

8 682

26 478

5

Eläkkeet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Eurooppa-koulut

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

—

—

—

—

—

—

1

4

6

Komission hallintomenot

—

—

—

0

0

0

1

353

354

Muiden toimielinten hallintomenot

0

0

0

0

0

0

3

505

507

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

—

—

—

0

0

0

4

863

867

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hätäapuvaraus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Yhteensä

Yhteensä

2 878

2 878

1 166

1 166

2 668

2 668

16 893

16 893

9 928

9 928

51 779

51 779

78 050

78 050

103 896

103 896

267 258

267 258

5.   TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN TOIMIELIMITTÄIN

5.1.   TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN

TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimielin | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot % budjetoiduista | Perimättä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Varainhoitovuonna | Siirretyt määrät | Yhteensä | Varainhoitovuoden saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä |
| Euroopan parlamentti | 159 | 159 | 207 | 21 | 227 | 204 | 3 | 207 | 130 % | 20 |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 52 | 52 | 79 | 1 | 80 | 77 | 1 | 78 | 149 % | 2 |
| Komissio | 134 139 | 126 419 | 140 350 | 6 883 | 147 234 | 135 846 | 3 177 | 139 023 | 110 % | 8 210 |
| Unionin tuomioistuin | 54 | 54 | 52 | 0 | 52 | 52 | 0 | 52 | 96 % | 0 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 20 | 20 | 21 | 0 | 21 | 21 | 0 | 21 | 103 % | 0 |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 11 | 11 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 140 % | — |
| Alueiden komitea | 9 | 9 | 12 | 0 | 12 | 12 | 0 | 12 | 137 % | — |
| Oikeusasiamies | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 82 % | — |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 74 % | — |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 44 | 44 | 282 | 1 | 282 | 280 | 1 | 281 | 643 % | 2 |
| Yhteensä | 134 490 | 126 771 | 141 020 | 6 906 | 147 926 | 136 509 | 3 182 | 139 691 | 110 % | 8 235 |

milj. euroa

Toimielin

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot % budjetoiduista

Perimättä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Varainhoitovuonna

Siirretyt määrät

Yhteensä

Varainhoitovuoden saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

Euroopan parlamentti

Euroopan parlamentti

159

159

159

159

207

207

21

21

227

227

204

204

3

3

207

207

130 %

130 %

20

20

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

52

52

52

52

79

79

1

1

80

80

77

77

1

1

78

78

149 %

149 %

2

2

Komissio

Komissio

134 139

134 139

126 419

126 419

140 350

140 350

6 883

6 883

147 234

147 234

135 846

135 846

3 177

3 177

139 023

139 023

110 %

110 %

8 210

8 210

Unionin tuomioistuin

Unionin tuomioistuin

54

54

54

54

52

52

0

0

52

52

52

52

0

0

52

52

96 %

96 %

0

0

Tilintarkastustuomioistuin

Tilintarkastustuomioistuin

20

20

20

20

21

21

0

0

21

21

21

21

0

0

21

21

103 %

103 %

0

0

Talous- ja sosiaalikomitea

Talous- ja sosiaalikomitea

11

11

11

11

16

16

0

0

16

16

16

16

0

0

16

16

140 %

140 %

—

Alueiden komitea

Alueiden komitea

9

9

9

9

12

12

0

0

12

12

12

12

0

0

12

12

137 %

137 %

—

Oikeusasiamies

Oikeusasiamies

1

1

1

1

1

1

0

0

1

1

1

1

0

0

1

1

82 %

82 %

—

Euroopan tietosuojavaltuutettu

Euroopan tietosuojavaltuutettu

1

1

1

1

1

1

0

0

1

1

1

1

0

0

1

1

74 %

74 %

—

Euroopan ulkosuhdehallinto

Euroopan ulkosuhdehallinto

44

44

44

44

282

282

1

1

282

282

280

280

1

1

281

281

643 %

643 %

2

2

Yhteensä

Yhteensä

134 490

134 490

126 771

126 771

141 020

141 020

6 906

6 906

147 926

147 926

136 509

136 509

3 182

3 182

139 691

139 691

110 %

110 %

8 235

8 235

Konsolidoitu selvitys EU:n yleisen talousarvion toteuttamisesta sisältää edellisvuosien tapaan selvitykset kunkin toimielimen talousarvion toteuttamisesta, koska eri toimielinten talousarviot sisältyvät EU:n talousarvioon erillisinä. EU:n erillisvirastojen talousarvioita ei sen sijaan esitetä erikseen EU:n talousarviossa. Erillisvirastot saavat komissiolta avustuksen, jolla rahoitetaan osa niiden menoista.

Euroopan ulkosuhdehallinnon osalta olisi otettava huomioon, että oman talousarvionsa lisäksi se saa rahoitusosuudet komissiolta (144 miljoonaa euroa, 140 miljoonaa euroa vuonna 2016) ja Euroopan kehitysrahastolta (72 miljoonaa euroa, 44 miljoonaa euroa vuonna 2016). Nämä talousarviomäärärahat asetetaan Euroopan ulkosuhdehallinnon käyttöön (käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina) ja niillä katetaan lähinnä EU:n edustustoissa työskentelevän komission henkilöstön kustannukset. Kyseisten edustustojen hallinnosta vastaa Euroopan ulkosuhdehallinto.

5.2.   MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimielin | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset | Vuodelle 2018 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötark. sidotuista tuloista | Päätöksellä siirretyt | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+ 11+12 |
| Euroopan parlamentti | 1 999 | 1 890 | 0 | 49 | 1 938 | 97 % | 41 | 0 | 41 | 20 | 0 | 0 | 20 |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 609 | 518 | 0 | 24 | 542 | 89 % | 23 | 0 | 23 | 44 | 0 | 0 | 44 |
| Komissio | 172 231 | 154 892 | 566 | 11 551 | 167 009 | 97 % | 4 195 | 788 | 4 983 | 231 | 9 | 0 | 240 |
| Unionin tuomioistuin | 401 | 394 | 0 | 1 | 395 | 98 % | 1 | 0 | 1 | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 141 | 138 | 0 | 0 | 138 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 138 | 129 | 0 | 4 | 133 | 96 % | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Alueiden komitea | 97 | 91 | 0 | 4 | 95 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Oikeusasiamies | 11 | 10 | 0 | 0 | 10 | 94 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 11 | 10 | 0 | 0 | 10 | 89 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 937 | 658 | 0 | 221 | 880 | 94 % | 55 | 0 | 55 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Yhteensä | 176 576 | 158 730 | 567 | 11 854 | 171 150 | 97 % | 4 315 | 788 | 5 103 | 314 | 9 | 0 | 323 |

milj. euroa

Toimielin

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

Vuodelle 2018 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötark. sidotuista tuloista

Päätöksellä siirretyt

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+ 11+12

Euroopan parlamentti

Euroopan parlamentti

1 999

1 999

1 890

1 890

0

0

49

49

1 938

1 938

97 %

97 %

41

41

0

0

41

41

20

20

0

0

0

0

20

20

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

609

609

518

518

0

0

24

24

542

542

89 %

89 %

23

23

0

0

23

23

44

44

0

0

0

0

44

44

Komissio

Komissio

172 231

172 231

154 892

154 892

566

566

11 551

11 551

167 009

167 009

97 %

97 %

4 195

4 195

788

788

4 983

4 983

231

231

9

9

0

0

240

240

Unionin tuomioistuin

Unionin tuomioistuin

401

401

394

394

0

0

1

1

395

395

98 %

98 %

1

1

0

0

1

1

5

5

0

0

0

0

5

5

Tilintarkastustuomioistuin

Tilintarkastustuomioistuin

141

141

138

138

0

0

0

0

138

138

98 %

98 %

0

0

0

0

0

0

3

3

0

0

0

0

3

3

Talous- ja sosiaalikomitea

Talous- ja sosiaalikomitea

138

138

129

129

0

0

4

4

133

133

96 %

96 %

0

0

0

0

0

0

5

5

0

0

0

0

5

5

Alueiden komitea

Alueiden komitea

97

97

91

91

0

0

4

4

95

95

98 %

98 %

0

0

0

0

0

0

2

2

0

0

0

0

2

2

Oikeusasiamies

Oikeusasiamies

11

11

10

10

0

0

0

0

10

10

94 %

94 %

0

0

0

0

0

0

1

1

0

0

0

0

1

1

Euroopan tietosuojavaltuutettu

Euroopan tietosuojavaltuutettu

11

11

10

10

0

0

0

0

10

10

89 %

89 %

0

0

0

0

0

0

1

1

0

0

0

0

1

1

Euroopan ulkosuhdehallinto

Euroopan ulkosuhdehallinto

937

937

658

658

0

0

221

221

880

880

94 %

94 %

55

55

0

0

55

55

2

2

0

0

0

0

2

2

Yhteensä

Yhteensä

176 576

176 576

158 730

158 730

567

567

11 854

11 854

171 150

171 150

97 %

97 %

4 315

4 315

788

788

5 103

5 103

314

314

9

9

0

0

323

323

5.3.   MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimielin | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut | Vuodelle 2018 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista hyväksy- tyistä määrärahoista | Siirretyistä määrä- rahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattisesti siirtyneet | Päätöksellä siir- re- tyt | Käyttötark. sidotut tulot | Yhteensä | Lopullisista hyväksy- tyistä määrärahoista | Siirretyistä määrä- rahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Euroopan parlamentti | 2 285 | 1 600 | 263 | 41 | 1 904 | 83 % | 290 | 0 | 48 | 338 | 20 | 22 | 0 | 42 |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 671 | 466 | 57 | 23 | 547 | 81 % | 52 | 0 | 24 | 75 | 44 | 6 | 0 | 50 |
| Komissio | 141 230 | 121 328 | 1 167 | 10 800 | 133 294 | 94 % | 862 | 458 | 6 359 | 7 680 | 201 | 54 | 0 | 255 |
| Unionin tuomioistuin | 423 | 373 | 19 | 1 | 393 | 93 % | 21 | 0 | 1 | 22 | 5 | 3 | 0 | 8 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 151 | 130 | 8 | 0 | 138 | 92 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 3 | 1 | 0 | 4 |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 147 | 120 | 7 | 3 | 131 | 89 % | 9 | 0 | 1 | 10 | 5 | 1 | 0 | 6 |
| Alueiden komitea | 105 | 84 | 7 | 2 | 93 | 88 % | 8 | 0 | 2 | 9 | 2 | 1 | 0 | 3 |
| Oikeusasiamies | 12 | 9 | 1 | 0 | 10 | 87 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 12 | 9 | 1 | 0 | 9 | 77 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 1 035 | 572 | 85 | 203 | 859 | 83 % | 86 | 0 | 77 | 163 | 2 | 11 | — | 13 |
| Yhteensä | 146 071 | 124 691 | 1 615 | 11 073 | 137 379 | 94 % | 1 338 | 458 | 6 512 | 8 308 | 284 | 99 | 0 | 384 |

milj. euroa

Toimielin

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

Vuodelle 2018 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksy- tyistä määrärahoista

Siirretyistä määrä- rahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattisesti siirtyneet

Päätöksellä siir- re- tyt

Käyttötark. sidotut tulot

Yhteensä

Lopullisista hyväksy- tyistä määrärahoista

Siirretyistä määrä- rahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14

Euroopan parlamentti

Euroopan parlamentti

2 285

2 285

1 600

1 600

263

263

41

41

1 904

1 904

83 %

83 %

290

290

0

0

48

48

338

338

20

20

22

22

0

0

42

42

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

671

671

466

466

57

57

23

23

547

547

81 %

81 %

52

52

0

0

24

24

75

75

44

44

6

6

0

0

50

50

Komissio

Komissio

141 230

141 230

121 328

121 328

1 167

1 167

10 800

10 800

133 294

133 294

94 %

94 %

862

862

458

458

6 359

6 359

7 680

7 680

201

201

54

54

0

0

255

255

Unionin tuomioistuin

Unionin tuomioistuin

423

423

373

373

19

19

1

1

393

393

93 %

93 %

21

21

0

0

1

1

22

22

5

5

3

3

0

0

8

8

Tilintarkastustuomioistuin

Tilintarkastustuomioistuin

151

151

130

130

8

8

0

0

138

138

92 %

92 %

8

8

0

0

0

0

8

8

3

3

1

1

0

0

4

4

Talous- ja sosiaalikomitea

Talous- ja sosiaalikomitea

147

147

120

120

7

7

3

3

131

131

89 %

89 %

9

9

0

0

1

1

10

10

5

5

1

1

0

0

6

6

Alueiden komitea

Alueiden komitea

105

105

84

84

7

7

2

2

93

93

88 %

88 %

8

8

0

0

2

2

9

9

2

2

1

1

0

0

3

3

Oikeusasiamies

Oikeusasiamies

12

12

9

9

1

1

0

0

10

10

87 %

87 %

1

1

0

0

0

0

1

1

1

1

0

0

0

0

1

1

Euroopan tietosuojavaltuutettu

Euroopan tietosuojavaltuutettu

12

12

9

9

1

1

0

0

9

9

77 %

77 %

1

1

0

0

0

0

1

1

1

1

0

0

0

0

1

1

Euroopan ulkosuhdehallinto

Euroopan ulkosuhdehallinto

1 035

1 035

572

572

85

85

203

203

859

859

83 %

83 %

86

86

0

0

77

77

163

163

2

2

11

11

—

13

13

Yhteensä

Yhteensä

146 071

146 071

124 691

124 691

1 615

1 615

11 073

11 073

137 379

137 379

94 %

94 %

1 338

1 338

458

458

6 512

6 512

8 308

8 308

284

284

99

99

0

0

384

384

6.   ERILLISVIRASTOJEN TALOUSARVIOIDEN TOTEUTTAMINEN

6.1.   TALOUSARVIOTULOT

TALOUSARVIOTULOT

| milj. euroa |
| --- |
| Virasto | Rahoitus komission toimintalohkosta | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Toteutuneet tulot |
| Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER) | 6 | 13 | 13 |
| Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (BEREC) | 9 | 4 | 4 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO) | 17 | 16 | 16 |
| Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (Chafea) | 17 | 10 | 10 |
| Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA) | 15 | 50 | 50 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA) | 4 | 15 | 15 |
| Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto (eu-LISA) | 18 | 68 | 70 |
| Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO) | 18 | 79 | 80 |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA) | 6 | 192 | 153 |
| Euroopan pankkiviranomainen (EPV) | 12 | 38 | 39 |
| Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex) | 18 | 281 | 294 |
| Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC) | 17 | 58 | 59 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop) | 15 | 18 | 18 |
| Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) | 2 | 112 | 114 |
| Euroopan ympäristökeskus (EYK) | 7 | 70 | 68 |
| Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA) | 11 | 17 | 17 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) | 17 | 81 | 81 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound) | 4 | 20 | 20 |
| Euroopan GNSS-virasto | 6 | 28 | 704 |
| Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE) | 4 | 8 | 8 |
| Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) | 15 | 303 | 304 |
| Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA) | 12 | 24 | 24 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA) | 6 | 79 | 78 |
| Euroopan lääkevirasto (EMA) | 2 | 331 | 317 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA) | 18 | 16 | 16 |
| Euroopan poliisivirasto | 18 | 118 | 120 |
| Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA) | 8 | 47 | 47 |
| Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) | 12 | 42 | 42 |
| Euroopan koulutussäätiö (ETF) | 15 | 20 | 20 |
| Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA) | 18 | 23 | 23 |
| Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL) | 18 | 9 | 10 |
| Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA) | 9 | 11 | 11 |
| Euroopan unionin rautatievirasto | 6 | 31 | 32 |
| Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO) | 12 | 401 | 245 |
| Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust) | 33 | 48 | 49 |
| Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME) | 6 | 43 | 43 |
| ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy) | 8 | 848 | 860 |
| Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA) | 6 | 24 | 24 |
| Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA) | 8 | 67 | 67 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | 15 | 49 | 44 |
| Yhteensä | | 3 714 | 4 212 |

milj. euroa

Virasto

Rahoitus komission toimintalohkosta

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Toteutuneet tulot

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER)

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER)

6

6

13

13

13

13

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (BEREC)

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (BEREC)

9

9

4

4

4

4

Yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO)

Yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO)

17

17

16

16

16

16

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (Chafea)

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (Chafea)

17

17

10

10

10

10

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA)

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA)

15

15

50

50

50

50

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA)

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA)

4

4

15

15

15

15

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto (eu-LISA)

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto (eu-LISA)

18

18

68

68

70

70

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO)

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO)

18

18

79

79

80

80

Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA)

Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA)

6

6

192

192

153

153

Euroopan pankkiviranomainen (EPV)

Euroopan pankkiviranomainen (EPV)

12

12

38

38

39

39

Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex)

Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex)

18

18

281

281

294

294

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC)

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC)

17

17

58

58

59

59

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop)

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop)

15

15

18

18

18

18

Euroopan kemikaalivirasto (ECHA)

Euroopan kemikaalivirasto (ECHA)

2

2

112

112

114

114

Euroopan ympäristökeskus (EYK)

Euroopan ympäristökeskus (EYK)

7

7

70

70

68

68

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA)

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA)

11

11

17

17

17

17

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA)

17

17

81

81

81

81

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound)

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound)

4

4

20

20

20

20

Euroopan GNSS-virasto

Euroopan GNSS-virasto

6

6

28

28

704

704

Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE)

Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE)

4

4

8

8

8

8

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT)

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT)

15

15

303

303

304

304

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA)

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA)

12

12

24

24

24

24

Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA)

Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA)

6

6

79

79

78

78

Euroopan lääkevirasto (EMA)

Euroopan lääkevirasto (EMA)

2

2

331

331

317

317

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA)

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA)

18

18

16

16

16

16

Euroopan poliisivirasto

Euroopan poliisivirasto

18

18

118

118

120

120

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA)

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA)

8

8

47

47

47

47

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA)

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA)

12

12

42

42

42

42

Euroopan koulutussäätiö (ETF)

Euroopan koulutussäätiö (ETF)

15

15

20

20

20

20

Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA)

Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA)

18

18

23

23

23

23

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL)

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL)

18

18

9

9

10

10

Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA)

Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA)

9

9

11

11

11

11

Euroopan unionin rautatievirasto

Euroopan unionin rautatievirasto

6

6

31

31

32

32

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO)

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO)

12

12

401

401

245

245

Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust)

Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust)

33

33

48

48

49

49

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME)

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME)

6

6

43

43

43

43

ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy)

ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy)

8

8

848

848

860

860

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA)

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA)

6

6

24

24

24

24

Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA)

Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA)

8

8

67

67

67

67

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

15

15

49

49

44

44

Yhteensä

Yhteensä

3 714

3 714

4 212

4 212

| milj. euroa |
| --- |
| Tulolaji | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Toteutuneet tulot |
| Euroopan komission avustus | 2 429 | 2 429 |
| Maksutulot | 677 | 664 |
| Muut tulot | 608 | 1 118 |
| Yhteensä | 3 714 | 4 212 |

milj. euroa

Tulolaji

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Toteutuneet tulot

Euroopan komission avustus

Euroopan komission avustus

2 429

2 429

2 429

2 429

Maksutulot

Maksutulot

677

677

664

664

Muut tulot

Muut tulot

608

608

1 118

1 118

Yhteensä

Yhteensä

3 714

3 714

4 212

4 212

6.2.   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN

MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Virasto | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut |
| Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER) | 13 | 13 | 19 | 16 |
| Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (BEREC) | 4 | 4 | 5 | 4 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO) | 19 | 17 | 17 | 15 |
| Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (Chafea) | 10 | 9 | 11 | 8 |
| Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA) | 50 | 49 | 55 | 48 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA) | 16 | 15 | 20 | 15 |
| Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto (eu-LISA) | 158 | 155 | 78 | 67 |
| Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO) | 91 | 86 | 87 | 75 |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA) | 227 | 160 | 236 | 147 |
| Euroopan pankkiviranomainen (EPV) | 38 | 37 | 41 | 36 |
| Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex) | 310 | 297 | 384 | 264 |
| Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC) | 59 | 58 | 70 | 58 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop) | 18 | 18 | 19 | 17 |
| Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) | 112 | 109 | 126 | 110 |
| Euroopan ympäristökeskus (EYK) | 90 | 74 | 95 | 56 |
| Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA) | 18 | 17 | 19 | 14 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) | 80 | 80 | 90 | 83 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound) | 21 | 20 | 24 | 20 |
| Euroopan GNSS-virasto | 3 744 | 1 895 | 1 192 | 668 |
| Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE) | 8 | 8 | 10 | 8 |
| Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) | 317 | 289 | 308 | 306 |
| Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA) | 24 | 24 | 26 | 23 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA) | 101 | 91 | 94 | 72 |
| Euroopan lääkevirasto (EMA) | 331 | 302 | 374 | 292 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA) | 17 | 16 | 17 | 16 |
| Euroopan poliisivirasto | 129 | 125 | 139 | 119 |
| Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA) | 47 | 47 | 50 | 47 |
| Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) | 46 | 45 | 50 | 44 |
| Euroopan koulutussäätiö (ETF) | 20 | 20 | 21 | 20 |
| Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA) | 23 | 23 | 29 | 22 |
| Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL) | 11 | 10 | 12 | 10 |
| Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA) | 11 | 11 | 12 | 11 |
| Euroopan unionin rautatievirasto | 32 | 31 | 34 | 29 |
| Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO) | 417 | 236 | 437 | 230 |
| Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust) | 50 | 49 | 58 | 49 |
| Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME) | 43 | 42 | 47 | 40 |
| ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy) | 879 | 879 | 869 | 835 |
| Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA) | 24 | 24 | 25 | 24 |
| Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA) | 67 | 67 | 70 | 66 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | 49 | 46 | 53 | 46 |
| Yhteensä | 7 726 | 5 501 | 5 323 | 4 033 |

milj. euroa

Virasto

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER)

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER)

13

13

13

13

19

19

16

16

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (BEREC)

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (BEREC)

4

4

4

4

5

5

4

4

Yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO)

Yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO)

19

19

17

17

17

17

15

15

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (Chafea)

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (Chafea)

10

10

9

9

11

11

8

8

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA)

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA)

50

50

49

49

55

55

48

48

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA)

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA)

16

16

15

15

20

20

15

15

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto (eu-LISA)

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto (eu-LISA)

158

158

155

155

78

78

67

67

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO)

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO)

91

91

86

86

87

87

75

75

Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA)

Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA)

227

227

160

160

236

236

147

147

Euroopan pankkiviranomainen (EPV)

Euroopan pankkiviranomainen (EPV)

38

38

37

37

41

41

36

36

Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex)

Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex)

310

310

297

297

384

384

264

264

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC)

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC)

59

59

58

58

70

70

58

58

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop)

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop)

18

18

18

18

19

19

17

17

Euroopan kemikaalivirasto (ECHA)

Euroopan kemikaalivirasto (ECHA)

112

112

109

109

126

126

110

110

Euroopan ympäristökeskus (EYK)

Euroopan ympäristökeskus (EYK)

90

90

74

74

95

95

56

56

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA)

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA)

18

18

17

17

19

19

14

14

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA)

80

80

80

80

90

90

83

83

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound)

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound)

21

21

20

20

24

24

20

20

Euroopan GNSS-virasto

Euroopan GNSS-virasto

3 744

3 744

1 895

1 895

1 192

1 192

668

668

Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE)

Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE)

8

8

8

8

10

10

8

8

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT)

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT)

317

317

289

289

308

308

306

306

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA)

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA)

24

24

24

24

26

26

23

23

Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA)

Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA)

101

101

91

91

94

94

72

72

Euroopan lääkevirasto (EMA)

Euroopan lääkevirasto (EMA)

331

331

302

302

374

374

292

292

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA)

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA)

17

17

16

16

17

17

16

16

Euroopan poliisivirasto

Euroopan poliisivirasto

129

129

125

125

139

139

119

119

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA)

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA)

47

47

47

47

50

50

47

47

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA)

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA)

46

46

45

45

50

50

44

44

Euroopan koulutussäätiö (ETF)

Euroopan koulutussäätiö (ETF)

20

20

20

20

21

21

20

20

Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA)

Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA)

23

23

23

23

29

29

22

22

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL)

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL)

11

11

10

10

12

12

10

10

Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA)

Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA)

11

11

11

11

12

12

11

11

Euroopan unionin rautatievirasto

Euroopan unionin rautatievirasto

32

32

31

31

34

34

29

29

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO)

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO)

417

417

236

236

437

437

230

230

Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust)

Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust)

50

50

49

49

58

58

49

49

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME)

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME)

43

43

42

42

47

47

40

40

ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy)

ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy)

879

879

879

879

869

869

835

835

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA)

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA)

24

24

24

24

25

25

24

24

Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA)

Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA)

67

67

67

67

70

70

66

66

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

49

49

46

46

53

53

46

46

Yhteensä

Yhteensä

7 726

7 726

5 501

5 501

5 323

5 323

4 033

4 033

| milj. euroa |
| --- |
| Menolaji | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut |
| Hallintomenot | 364 | 350 | 436 | 339 |
| Toimintamenot | 6 227 | 4 045 | 3 737 | 2 593 |
| Erityishankkeiden toimintamenot | 3 | 2 | 3 | 2 |
| Henkilöstö | 1 133 | 1 104 | 1 148 | 1 099 |
| Yhteensä | 7 726 | 5 501 | 5 323 | 4 033 |

milj. euroa

Menolaji

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

Hallintomenot

Hallintomenot

364

364

350

350

436

436

339

339

Toimintamenot

Toimintamenot

6 227

6 227

4 045

4 045

3 737

3 737

2 593

2 593

Erityishankkeiden toimintamenot

Erityishankkeiden toimintamenot

3

3

2

2

3

3

2

2

Henkilöstö

Henkilöstö

1 133

1 133

1 104

1 104

1 148

1 148

1 099

1 099

Yhteensä

Yhteensä

7 726

7 726

5 501

5 501

5 323

5 323

4 033

4 033

SANASTO

Vakuutusmatemaattiset oletukset

Vakuutusmatemaattiset oletukset

Oletukset, joita käytetään laskettaessa eläkevastuuseen vaikuttavien tulevien tapahtumien kustannuksia.

Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot

Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot

Vakuutusmatemaattisten ali- ja ylijäämien muutokset etuuspohjaisessa järjestelyssä. Ne syntyvät aiempien vakuutusmatemaattisten oletusten ja todellisten toteutumien välisten erojen sekä vakuutusmatemaattisissa oletuksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena.

Hallintomäärärahat

Hallintomäärärahat

Hallintomäärärahat kattavat toimielinten ja yhteisöjen juoksevat menot (kuten henkilöstö-, kiinteistö- ja toimistolaitemenot).

Hyväksytty talousarvio

Hyväksytty talousarvio

Talousarvioesityksestä tulee hyväksytty talousarvio, kun budjettivallan käyttäjä hyväksyy sen.

Lisätalousarvio

Lisätalousarvio

Varainhoitovuoden aikana tehty päätös muuttaa kyseisen varainhoitovuoden talousarviota (lisäykset, vähennykset, määrärahasiirrot).

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet

Nämä rahoitusosuudet vastaavat sellaisia tilikauden menoja, jotka on rahoitettava tulevista talousarvioista eli jotka jäsenvaltioiden on rahoitettava. Nämä määrät ovat seurausta siitä, että tilinpäätöksessä noudatetaan suoriteperustetta ja talousarviokirjanpidossa maksuperustetta.

Vuotuinen toimintakertomus

Vuotuinen toimintakertomus

Vuotuisissa toimintakertomuksissa käsitellään muun muassa toimien tuloksia suhteessa niiden tavoitteisiin, toimiin liittyviä riskejä sekä sisäistä valvontaa. Valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän on komission tapauksessa varainhoitovuodesta 2001 ja kaikkien muiden toimielinten tapauksessa varainhoitovuodesta 2003 lähtien täytynyt antaa tehtäviensä hoitamisesta toimielimelleen vuotuinen toimintakertomus yhdessä varainhoitoa ja hallinnointia koskevien tietojen kanssa.

Määrärahat

Määrärahat

Määrärahoilla rahoitetaan talousarvio. Talousarvio sisältää ennusteet sekä maksusitoumuksista että maksuista (edunsaajille käteisellä tai tilisiirtona suoritetut maksut). Maksusitoumusmäärärahojen määrä poikkeaa (jaksotettujen määrärahojen tapauksessa) usein maksumäärärahojen määrästä, koska monivuotisia ohjelmia ja hankkeita koskevat sitoumukset tehdään yleensä koko määrältä sinä vuonna, jona ohjelmia ja hankkeita koskevat päätökset annetaan, kun taas maksut suoritetaan vuosien mittaan sitä mukaa kuin ohjelmien ja hankkeiden toteuttaminen etenee. Jaksottamattomia määrärahoja käytetään kattamaan hallintomenot, maatalousmarkkinatuet ja suorat tuet. Jaksottamattomien määrärahojen tapauksessa maksusitoumusmäärärahojen määrä on yhtä suuri kuin maksumäärärahojen määrä.

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Tulot, jotka saadaan ja osoitetaan tiettyjen menoerien rahoittamista varten. Suurin osa ulkoisista käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista saadaan rahoitusosuuksista, joilla kolmannet maat osallistuvat unionin ohjelmien rahoittamiseen. Suurin osa sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista saadaan kolmansilta osapuolilta niille tilauksesta toimitetuista tavaroista tai palveluista tai niille tilauksesta tehdystä työstä, aiheettomasti maksettujen määrien palautuksista sekä julkaisujen ja elokuvien sekä niiden sähköisten tallenteiden myynnistä.

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Kaikki rahoitusvarat (johdannaisia lukuun ottamatta), jotka julkissektorin kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Public Sector Accounting Standards) mukaan arvostetaan käypään arvoon ja joiden käyvän arvon muutokset kirjataan nettovaroihin kuuluvaan rahastoon taseesta poistamiseen (tai arvon alentumiseen) asti.

Budjettikohta

Budjettikohta

Tulot ja menot esitetään talousarviossa budjettivallan käyttäjän vahvistaman sitovan budjettinimikkeistön mukaisesti. Nimikkeistössä budjettikohdat on järjestetty niiden luonteen ja tarkoituksen mukaan. Nimikkeistön rakenneosat ovat osastot, luvut, momentit ja alamomentit.

Peruutetut määrärahat

Peruutetut määrärahat

Käyttämättömät määrärahat, jotka eivät enää ole käytettävissä.

Määrärahojen siirtäminen varainhoitovuodelta toiselle

Määrärahojen siirtäminen varainhoitovuodelta toiselle

Varainhoitovuonna käyttämättä jääneet määrärahat voidaan vuotuisuusperiaatteesta poiketen tietyissä tilanteissa siirtää käytettäviksi seuraavana varainhoitovuonna. Tällainen siirto on poikkeuksellinen, ja se voidaan tehdä ainoastaan tiukkojen edellytysten täyttyessä.

Sitoumus

Sitoumus

Oikeudellinen sitoumus siitä, että rahoitusta annetaan tiettyjen edellytysten täyttyessä. EU sitoutuu kattamaan osuutensa EU-rahoitteisen hankkeen kustannuksista. Nykyiset sitoumukset ovat tulevia maksuja. Nykyiset maksut ovat aikaisempia sitoumuksia.

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat kattavat niiden oikeudellisten velvoitteiden (hankintasopimusten, avustussopimusten tai avustuspäätösten) kokonaiskustannukset, joista voidaan allekirjoittaa sopimus kuluvana varainhoitovuonna.

Kauden työsuoritukseen perustuva meno

Kauden työsuoritukseen perustuva meno

Kuluvalle varainhoitovuodelle kuuluvasta työsuorituksesta johtuva eläkejärjestelyn velvoitteiden lisäys.

Sitoumuksen purkaminen

Sitoumuksen purkaminen

Toimenpide, jolla peruutetaan aikaisempi sitoumus (tai osa siitä).

Etuuspohjainen järjestely

Etuuspohjainen järjestely

Eläke- tai muu eläke-etuusjärjestely, jossa järjestelyn säännöt määrittelevät etuudet niin, etteivät ne riipu maksusuorituksista, ja jossa etuuksilla ei ole suoraa yhteyttä järjestelyn sijoituksiin. Järjestely voi olla rahastoitu tai rahastoimaton.

Johdannainen

Johdannainen

Rahoitusinstrumentti, jonka arvo on kytketty jonkin toisen rahoitusinstrumentin tai jonkin indikaattorin tai hyödykkeen arvon muutokseen. Toisin kuin primaarin rahoitusinstrumentin (kuten valtion joukkovelkakirjan) haltijalla, jolla on ehdoton oikeus saada rahamäärä (tai jokin muu taloudellinen hyöty) tulevaisuudessa, johdannaisen haltijalla on vain ehdollinen oikeus saada tällaista hyötyä. Johdannaisiin kuuluvat muun muassa valuuttatermiinisopimukset.

Suora hallinnointi

Suora hallinnointi

Talousarvion toteuttamistapa. Suorassa hallinnoinnissa komission yksiköt, toimeenpanovirastot tai erityisrahastot toteuttavat talousarviota suoraan.

Diskonttokorko

Diskonttokorko

Korko, jota käytetään tulevaisuuden rahavirran nykyarvon laskemisessa. Diskonttausta käytetään verrattaessa eri aikoina aiheutuvia kuluja ja hyötyjä.

Efektiivinen korko

Efektiivinen korko

Korkokanta, jota käyttäen rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän odotettavissa olevana juoksuaikana saataviksi tai suoritettaviksi arvioidut vastaiset maksut tulevat diskontatuiksi täsmälleen kyseisen rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän nettokirjanpitoarvon suuruisiksi.

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat tai -velat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat tai -velat

Kaikki rahoitusvarat tai -velat, jotka julkissektorin kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Public Sector Accounting Standards) mukaan arvostetaan käypään arvoon ja joiden käyvän arvon muutokset kirjataan kauden yli- tai alijäämään (ts. johdannaiset).

Rahoitusoikaisu

Rahoitusoikaisu

Rahoitusoikaisujen tarkoituksena on suojata EU:n talousarviota virheellisiltä tai sääntöjenvastaisilta menoilta. Kun varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, virheellisesti maksettujen määrien takaisin periminen on ensi sijassa jäsenvaltioiden tehtävä.

Jos rahoitusoikaisu on ”vahvistettu”, jäsenvaltiot ovat hyväksyneet sen. Jos rahoitusoikaisu on ”päätetty”, se on hyväksytty komission päätöksellä. Päätetty rahoitusoikaisu on aina nettomääräinen, mikä tarkoittaa sitä, että jäsenvaltion on palautettava sääntöjenvastaisesti maksetut varat EU:n talousarvioon. Tällainen rahoitusoikaisu johtaa näin aina kyseiselle jäsenvaltiolle osoitettujen määrärahojen lopulliseen vähentämiseen. Vahvistetut ja päätetyt rahoitusoikaisut on tässä tilinpäätöksessä ilmoitettu yhtenä eränä.

Jos rahoitusoikaisu on ”toteutettu”, sillä on korjattu havaittu sääntöjenvastaisuus.

Välillinen hallinnointi

Välillinen hallinnointi

Talousarvion toteuttamistapa. Välillisessä hallinnoinnissa komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisille elimille.

Maksujen keskeyttäminen ja lykkääminen

Maksujen keskeyttäminen ja lykkääminen

Jos komissio havaitsee joko omien tarkastustensa tai tarkastusviranomaisten ilmoittamien tietojen tuloksena, että jokin jäsenvaltio ei ole pystynyt korjaamaan hallinto- ja valvontajärjestelmissään havaittuja vakavia puutteita ja/tai oikaisemaan jo ilmoitettuja ja todennettuja sääntöjenvastaisia menoja, se voi keskeyttää maksut tai lykätä niitä.

Sääntöjenvastaisuus

Sääntöjenvastaisuus

Sääntöjenvastaisuus on EU:n sääntöjen vastainen toimi, jolla mahdollisesti on negatiivinen vaikutus EU:n taloudellisiin etuihin ja joka voi olla seurausta myös maksupyynnön esittäneen tuensaajan tai maksujen suorittamisesta vastaavan viranomaisen tahattomasta virheestä. Jos sääntöjenvastaisuus on tahallinen, kyseessä on petos.

Raukeavat määrärahat

Raukeavat määrärahat

Varainhoitovuoden lopussa peruutettavat käyttämättä jääneet määrärahat. Raukeamisella tarkoitetaan tilannetta, jossa määrärahoihin liittyvä valtuutus menojen ja/tai velvoitteiden syntymiseen peruutetaan osittain tai kokonaan. Ainoastaan yhteisyritysten osalta käyttämättä jääneet määrärahat voidaan niiden varainhoitosääntöjen mukaan kirjata ennakkoarvioon tuloista ja menoista kolmen seuraavan varainhoitovuoden ajan (niin kutsuttu N+3 -sääntö). Yhteisyritysten käyttämättä jääneet määrärahat voidaan siis ottaa uudelleen käyttöön varainhoitovuoteen N+3 saakka.

Omat varat

Omat varat

Tärkein EU:n toimielinten ja elinten rahoituksen lähde. Omat varat määritellään niistä annetussa asetuksessa (EU, Euratom) N:o 609/2014. Omat varat muodostuvat bruttokansantuloon (BKTL) perustuvista varoista, arvonlisäveroon (alv) perustuvista varoista ja perinteisistä omista varoista.

Maksumäärärahat

Maksumäärärahat

Maksumäärärahat kattavat kuluvana varainhoitovuonna suoritettaviksi tulevat maksut, jotka johtuvat kuluvana varainhoitovuonna ja/tai aikaisempina varainhoitovuosina tehdyistä oikeudellisista sitoumuksista.

Ennakkomaksu

Ennakkomaksu

Maksu, jonka tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Se voidaan suorittaa useammassa erässä asianomaisessa sopimuksessa, päätöksessä tai perussäädöksessä määrätyn mukaisesti. Ennakkomaksu joko käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona tai maksetaan takaisin.

Ennaltaehkäisevä toimenpide

Ennaltaehkäisevä toimenpide

Komission käytettävissä oleva toimenpide, jolla se voi suojata EU:n talousarviota silloin kun sen tietoon on tullut mahdollisia puutteita. Ennalta ehkäiseviin toimenpiteisiin kuuluvat muun muassa EU:n talousarviosta toimenpideohjelmalle suoritettavien maksujen lykkääminen ja keskeyttäminen.

Maksattamatta olevat määrät (RAL, ”Reste à liquider”)

Maksattamatta olevat määrät (RAL, ”Reste à liquider”)

Maksamatta oleva määrä tilanteessa, jossa talousarviositoumus on tehty mutta sen mukaisia maksuja ei ole vielä suoritettu. Nämä sitoumukset ovat EU:n tulevien vuosien maksuvelvoitteita, ja ne ovat suoraan seurausta monivuotisista ohjelmista ja määrärahojen jakamisesta maksusitoumus- ja maksumäärärahoihin.

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Talousarvion toteuttamistapa, jossa talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät siirretään jäsenvaltioille. Noin 80:tä prosenttia EU:n menoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

Omiin varoihin kuuluvia EU:n tuloja, joilla rahoitetaan EU:n toimia. Perinteiset omat varat määritellään omista varoista annetussa asetuksessa (EU, Euratom) N:o 609/2014. Ne muodostuvat tullimaksuista ja sokerimaksuista.

Siirto (budjettikohtien välillä)

Siirto (budjettikohtien välillä)

Budjettikohtien välisessä siirrossa määrärahoja siirretään varainhoitovuoden aikana budjettikohdasta toiseen. Siirto muodostaa sen vuoksi poikkeuksen erittelyperiaatteesta. Siirrot on kuitenkin nimenomaisesti hyväksytty Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa varainhoitoasetuksessa säädetyin edellytyksin. Varainhoitoasetuksessa erotetaan erityyppisiä siirtoja sen mukaan, tehdäänkö siirto talousarvion osastojen, lukujen, momenttien vai otsakkeiden välillä, ja millä tasolla siirto on hyväksyttävä.

LYHENTEET

| AAR | vuotuinen toimintakertomus |
| --- | --- |
| ABB | toimintoperusteinen budjetointi |
| ABM | toimintojohtaminen |
| ACER | Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto |
| AMIF | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto |
| AOD | valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä |
| ARTEMIS | sulautettuja tietotekniikkajärjestelmiä koskeva yhteinen teknologia-aloite |
| ATM | Ilmaliikenteen hallinta (Air Traffic Management) |
| BBI | Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys |
| BEREC | Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin |
| BIC | Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteenliittymä |
| BIS | Kansainvälinen järjestelypankki |
| BOP | Maksutaselainat |
| BUFI-rahasto | Talousarvion sakkorahasto |
| YMP | Yhteinen maatalouspolitiikka |
| CCS LGF | Kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausväline |
| CEDEFOP | Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus |
| CEF | Verkkojen Eurooppa -väline |
| CEF DI | Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline |
| CEPOL | Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto |
| CF | Koheesiorahasto |
| CHAFEA | Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto |
| CIP | Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma |
| COM | Komissio |
| COSME | yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelma |
| COSO | Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission |
| CPR | Yhteisistä säännöksistä annettu asetus |
| CPVO | Yhteisön kasvilajikevirasto |
| D&WM | Ydinlaitosten käytöstäpoisto ja ydinjätehuolto |
| EACEA | Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto |
| EAFRD | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto |
| EAGF | Maataloustukirahasto |
| EMOTR | Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto. |
| EASA | Euroopan lentoturvallisuusvirasto |
| EaSI | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi |
| EASME | Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto |
| EASO | Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto |
| EPV | Euroopan pankkiviranomainen |
| EBRD | Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki |
| ECA | Euroopan tilintarkastustuomioistuin |
| EKP | Euroopan keskuspankki |
| ECDC | Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus |
| ECHA | Euroopan kemikaalivirasto |
| ECOFIN | talous- ja rahoitusasioiden neuvosto |
| EHTY | Euroopan hiili- ja teräsyhteisö |
| ECSEL-yhteisyritys | elektroniset komponentit ja järjestelmät Euroopan johtoasemaa varten -yhteisyritys |
| EKR | Euroopan kehitysrahasto |
| EDIF | Länsi-Balkanin yrityskehitys- ja innovointiväline |
| ETA | Euroopan talousalue |
| EYK | Euroopan ympäristökeskus |
| EUH | Euroopan ulkosuhdehallinto |
| EFCA | Euroopan kalastuksenvalvontavirasto |
| EFF | Euroopan kalatalousrahasto |
| EFSA | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen |
| EKKR | Euroopan kestävän kehityksen rahasto |
| EFSE | Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto |
| ERVV | Euroopan rahoitusvakausväline |
| ESIR | Euroopan strategisten investointien rahasto |
| ERVM | Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi |
| EFTA | Euroopan vapaakauppaliitto. |
| EGNOS | Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä |
| EIP | Euroopan investointipankki |
| EIR | Euroopan investointirahasto |
| EIGE | Euroopan tasa-arvoinstituutti |
| EIOPA | Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen |
| EIT | Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti |
| ElectriFI | Maaseudun sähköistämisen rahoittamista koskeva aloite |
| EMA | Euroopan lääkevirasto |
| EMCDDA | Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus |
| EMKR | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto |
| EMSA | Euroopan meriturvallisuusvirasto |
| EMU | Talous- ja rahaliitto |
| ENEF | Yritysten laajentumisrahasto |
| ENIAC | Eurooppalaisen nanoelektroniikka-aloitteen neuvoa-antava toimikunta |
| ENIF | Yritysten innovointirahasto |
| ENISA | Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto |
| ENPI | Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline |
| EP | Euroopan parlamentti |
| ERCEA | Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto |
| EAKR | Euroopan aluekehitysrahasto |
| ESA | Euroopan avaruusjärjestö |
| ESR | Euroopan sosiaalirahasto |
| ERI-rahastot | Euroopan rakenne- ja investointirahastot |
| EVM | Euroopan vakausmekanismi |
| EAMV | Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen |
| ETF | Euroopan teknologian käynnistysjärjestelmä 1998 |
| ETF | Euroopan koulutussäätiö |
| EU | Euroopan unioni |
| EUIPO | Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto |
| EU-LISA | Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto |
| EUMETSAT | Euroopan sääsatelliittijärjestö. |
| EU-OSHA | Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto |
| Euratom | Euroopan atomienergiayhteisö |
| Eurofound. | Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö |
| Eurojust | Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö |
| Europol | Euroopan poliisivirasto |
| F4E | Fusion for Energy -yhteisyritys |
| FCH | polttokenno- ja vety-yhteisyritys |
| KOR | kalatalouden ohjauksen rahoitusväline |
| FIFO | First-in, First-out |
| FP7 | Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemäs puiteohjelma |
| FR | Varainhoitoasetus |
| FRA | Euroopan perusoikeusvirasto |
| Frontex | Euroopan raja- ja merivartiovirasto |
| FSDA | tilinpäätöksen sisältö ja analyysi |
| BKT | Bruttokansantuote |
| GMES | Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta |
| BKTL | Bruttokansantulo |
| GNSS | maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä |
| H2020 | Horisontti 2020 |
| ICSLT | kansainvälinen virkamiesten elinaikataulukko |
| IFRP | Integroitu talous- ja tilinpäätösraportointipaketti |
| IIW | Infrastruktuuri- ja innovointi-ikkuna |
| IMF | Kansainvälinen valuuttarahasto |
| IMI-yhteisyritys | Innovatiivisten lääkkeiden alan yhteisyritys |
| INEA | Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto |
| IPA II | liittymistä valmisteleva tukiväline |
| IPSAS | julkisen sektorin kansainväliset tilinpäätösstandardit (International Public Sector Accounting Standards). |
| ISF | Sisäisen turvallisuuden rahasto |
| IT | Information Technology (tietotekniikka) |
| ITER | kansainvälinen lämpöydinkoereaktori |
| JAP | Yhteinen toimintasuunnitelma |
| JRC | Yhteinen tutkimuskeskus |
| JU | Yhteisyritys |
| LGTT | TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä |
| MAP | monivuotinen ohjelma – keskisuurten yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma |
| MEP | Euroopan parlamentin jäsen |
| MFA | Makrotaloudellinen apu |
| MFF | monivuotinen rahoituskehys |
| MSME | mikro- ja pk-yritykset |
| NEET | ilman työtä, koulutusta tai kurssitusta |
| ORD | omien varojen järjestelmästä annettu päätös |
| PBI | Hankejoukkolainoja koskeva aloite |
| PF4EE | Energiatehokkuuden yksityinen rahoitusväline |
| PGF | Osallistujien takuurahasto |
| PMF | Eurooppalainen Progress-mikrorahoitusjärjestely |
| PPP | Julkisen ja yksityisen sektorin välinen kumppanuus |
| PSEO | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä |
| T&I | Tutkimus ja innovointi |
| Maksattamatta olevat | maksamatta olevat sitoumukset |
| REA | Tutkimuksen toimeenpanovirasto |
| RSFF | Riskinjakorahoitusväline |
| TTK | Tutkimus, teknologian kehittäminen ja demonstrointi |
| S&P | Standard & Poor’s Financial Services LLC |
| SANAD | MENA -rahasto mikro- ja pk-yrityksille |
| SAPARD | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma. |
| SEMED | mikro- ja pk-yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma Välimeren eteläisellä ja itäisellä alueella |
| SESAR | Eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishanke |
| SIUGI | pk-yrityksiä koskevaan aloitteeseen sisältyvä rajaamatonta vakuutta koskeva väline |
| Pk-yritykset | Pienet ja keskisuuret yritykset |
| SMEW | Pk-yritysikkuna |
| SEUT | Sopimus Euroopan unionin toiminnasta |
| TOR | Perinteiset omat varat |
| TRDI | Maaseudun väliaikainen kehittämisväline |
| ALV | Arvonlisävero |
| YEI | Nuorisotyöllisyysaloite |

AAR

vuotuinen toimintakertomus

ABB

toimintoperusteinen budjetointi

ABM

toimintojohtaminen

ACER

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto

AMIF

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

AOD

valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä

ARTEMIS

sulautettuja tietotekniikkajärjestelmiä koskeva yhteinen teknologia-aloite

ATM

Ilmaliikenteen hallinta (Air Traffic Management)

BBI

Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys

BEREC

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin

BIC

Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteenliittymä

BIS

Kansainvälinen järjestelypankki

BOP

Maksutaselainat

BUFI-rahasto

Talousarvion sakkorahasto

YMP

Yhteinen maatalouspolitiikka

CCS LGF

Kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausväline

CEDEFOP

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

CEF

Verkkojen Eurooppa -väline

CEF DI

Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline

CEPOL

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto

CF

Koheesiorahasto

CHAFEA

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto

CIP

Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma

COM

Komissio

COSME

yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelma

COSO

Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission

CPR

Yhteisistä säännöksistä annettu asetus

CPVO

Yhteisön kasvilajikevirasto

D&WM

Ydinlaitosten käytöstäpoisto ja ydinjätehuolto

EACEA

Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto

EAFRD

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto

EAGF

Maataloustukirahasto

EMOTR

Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto.

EASA

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

EaSI

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi

EASME

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto

EASO

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto

EPV

Euroopan pankkiviranomainen

EBRD

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

ECA

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

EKP

Euroopan keskuspankki

ECDC

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

ECHA

Euroopan kemikaalivirasto

ECOFIN

talous- ja rahoitusasioiden neuvosto

EHTY

Euroopan hiili- ja teräsyhteisö

ECSEL-yhteisyritys

elektroniset komponentit ja järjestelmät Euroopan johtoasemaa varten -yhteisyritys

EKR

Euroopan kehitysrahasto

EDIF

Länsi-Balkanin yrityskehitys- ja innovointiväline

ETA

Euroopan talousalue

EYK

Euroopan ympäristökeskus

EUH

Euroopan ulkosuhdehallinto

EFCA

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto

EFF

Euroopan kalatalousrahasto

EFSA

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

EKKR

Euroopan kestävän kehityksen rahasto

EFSE

Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto

ERVV

Euroopan rahoitusvakausväline

ESIR

Euroopan strategisten investointien rahasto

ERVM

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi

EFTA

Euroopan vapaakauppaliitto.

EGNOS

Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä

EIP

Euroopan investointipankki

EIR

Euroopan investointirahasto

EIGE

Euroopan tasa-arvoinstituutti

EIOPA

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen

EIT

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti

ElectriFI

Maaseudun sähköistämisen rahoittamista koskeva aloite

rahoittamista

EMA

Euroopan lääkevirasto

EMCDDA

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

EMKR

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto

EMSA

Euroopan meriturvallisuusvirasto

EMU

Talous- ja rahaliitto

ENEF

Yritysten laajentumisrahasto

ENIAC

Eurooppalaisen nanoelektroniikka-aloitteen neuvoa-antava toimikunta

ENIF

Yritysten innovointirahasto

ENISA

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

ENPI

Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline

EP

Euroopan parlamentti

ERCEA

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto

EAKR

Euroopan aluekehitysrahasto

ESA

Euroopan avaruusjärjestö

ESR

Euroopan sosiaalirahasto

ERI-rahastot

Euroopan rakenne- ja investointirahastot

EVM

Euroopan vakausmekanismi

EAMV

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen

ETF

Euroopan teknologian käynnistysjärjestelmä 1998

ETF

Euroopan koulutussäätiö

EU

Euroopan unioni

EUIPO

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto

EU-LISA

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto

EUMETSAT

Euroopan sääsatelliittijärjestö.

EU-OSHA

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

Euratom

Euroopan atomienergiayhteisö

Eurofound.

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

Eurojust

Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö

Europol

Euroopan poliisivirasto

F4E

Fusion for Energy -yhteisyritys

FCH

polttokenno- ja vety-yhteisyritys

KOR

kalatalouden ohjauksen rahoitusväline

FIFO

First-in, First-out

FP7

Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemäs puiteohjelma

FR

Varainhoitoasetus

FRA

Euroopan perusoikeusvirasto

Frontex

Euroopan raja- ja merivartiovirasto

FSDA

tilinpäätöksen sisältö ja analyysi

BKT

Bruttokansantuote

GMES

Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta

BKTL

Bruttokansantulo

GNSS

maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä

H2020

Horisontti 2020

ICSLT

kansainvälinen virkamiesten elinaikataulukko

IFRP

Integroitu talous- ja tilinpäätösraportointipaketti

IIW

Infrastruktuuri- ja innovointi-ikkuna

IMF

Kansainvälinen valuuttarahasto

IMI-yhteisyritys

Innovatiivisten lääkkeiden alan yhteisyritys

INEA

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto

IPA II

liittymistä valmisteleva tukiväline

IPSAS

julkisen sektorin kansainväliset tilinpäätösstandardit (International Public Sector Accounting Standards).

ISF

Sisäisen turvallisuuden rahasto

IT

Information Technology (tietotekniikka)

ITER

kansainvälinen lämpöydinkoereaktori

JAP

Yhteinen toimintasuunnitelma

JRC

Yhteinen tutkimuskeskus

JU

Yhteisyritys

LGTT

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä

MAP

monivuotinen ohjelma – keskisuurten yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma

MEP

Euroopan parlamentin jäsen

MFA

Makrotaloudellinen apu

MFF

monivuotinen rahoituskehys

MSME

mikro- ja pk-yritykset

NEET

ilman työtä, koulutusta tai kurssitusta

ORD

omien varojen järjestelmästä annettu päätös

PBI

Hankejoukkolainoja koskeva aloite

PF4EE

Energiatehokkuuden yksityinen rahoitusväline

PGF

Osallistujien takuurahasto

PMF

Eurooppalainen Progress-mikrorahoitusjärjestely

PPP

Julkisen ja yksityisen sektorin välinen kumppanuus

PSEO

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

T&I

Tutkimus ja innovointi

Maksattamatta olevat

maksamatta olevat sitoumukset

REA

Tutkimuksen toimeenpanovirasto

RSFF

Riskinjakorahoitusväline

TTK

Tutkimus, teknologian kehittäminen ja demonstrointi

S&P

Standard & Poor’s Financial Services LLC

SANAD

MENA -rahasto mikro- ja pk-yrityksille

SAPARD

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma.

SEMED

mikro- ja pk-yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma Välimeren eteläisellä ja itäisellä alueella

SESAR

Eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishanke

SIUGI

pk-yrityksiä koskevaan aloitteeseen sisältyvä rajaamatonta vakuutta koskeva väline

Pk-yritykset

Pienet ja keskisuuret yritykset

SMEW

Pk-yritysikkuna

SEUT

Sopimus Euroopan unionin toiminnasta

TOR

Perinteiset omat varat

TRDI

Maaseudun väliaikainen kehittämisväline

ALV

Arvonlisävero

YEI

Nuorisotyöllisyysaloite

---

(1)  Yhdistynyt kuningaskunta antoi 29. maaliskuuta 2017 virallisen ilmoituksen aikeestaan erota unionista, mikä käynnisti Euroopan unionin perussopimuksen 50 artiklan mukaisen eromenettelyn. Yhdistyneen kuningaskunnan on määrä erota EU:sta 29. maaliskuuta 2019.

1

(2)  Toissijaisuusperiaatteen mukaan unioni toimii ainoastaan jos ja siltä osin kuin jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, vaan ne voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti unionin toiminnan sisältö ja muoto eivät saa ylittää sitä, mikä on tarpeen perussopimusten tavoitteiden saavuttamiseksi. Ks. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 5 artikla.

2

(3)  Ks. komission tiedonanto Eurooppa 2020: älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia, COM(2010)2020, 3.3.2010.

3

Eurooppa 2020: älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia

(4)  Komission tiedonanto ”Seuraavat toimet Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi – Kestävyyttä edistävät EU:n toimet”, COM(2016) 739 final, 22. marraskuuta 2016.

4

Seuraavat toimet Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi – Kestävyyttä edistävät EU:n toimet

(5)  Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus, tehty 2 päivänä joulukuuta 2013, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta (EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1).

5

(6)  Ks. puheenjohtaja Junckerin ja ensimmäisen varapuheenjohtaja Timmermansin tiedonanto komissiolle: Governance in the European Commission, C(2017) 6915 final, 11. lokakuuta 2017, URL: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/c_2017_6915_final_en.pdf.

6

(7)  Esimerkiksi sisäisen valvonnan standardit perustuvat COSO 2013-periaatteisiin.

7

(8)  Näin ollen ilmaisua ”Euroopan komissio” käytetään kuvaamaan sekä toimielintä –komission jäsenten muodostamaa kollegiota – että sen hallintoa, jota johtavat pääosastojen pääjohtajat (ja muiden hallintorakenteiden, kuten yksiköiden, virastojen ja toimeenpanovirastojen, johtajat).

8

(1)  On huomattava, että osa talousarviota kuvaavien taulukoiden tiedoista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

1

(2)  Euroopan parlamentin 18. marraskuuta 2017 hyväksymän talousarvion mukaisesti EU:n lyhytaikaiset velat katetaan omista varoista, jotka jäsenvaltiot kantavat tai joiden maksamista pyydetään jäsenvaltioilta vuonna 2018. Lisäksi henkilöstösääntöjen (29. helmikuuta 1968 annettu neuvoston asetus (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68, sellaisena kuin se on muutettuna) 83 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot takaavat yhdessä eläkevastuun kattamisen.

2

(9)  ”Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen” sisältää konsolidoitujen yhteisöjen talousarvion toteuttamisen, konsolidoinnista johtuvat eliminoinnit, talousarvion ulkopuoliset toimet ja kohdentamattomat ohjelmat, joihin liittyvät määrät ovat vähäisiä.

9

”Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen” sisältää konsolidoitujen yhteisöjen talousarvion toteuttamisen, konsolidoinnista johtuvat eliminoinnit, talousarvion ulkopuoliset toimet ja kohdentamattomat ohjelmat, joihin liittyvät määrät ovat vähäisiä.

(10)  Pois lukien rahoitusapua varten myönnetyt back-to-back-lainat.

10

(11)  Myytävissä olevat rahoitusvarat (pois lukien oman pääoman ehtoiset instrumentit ja Unitary-rahamarkkinarahasto)

11

(12)  Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

12

(13)  Lainat ja muut saamiset sisältävät kerrytettävissä olevat.

13

(14)  Sovelletaan korjauskerrointa.

14

(15)  Maksetaan palvelussuhteen päättymisen jälkeisten kolmen ensimmäisen vuoden aikana.

15

(16)  On huomattava, että osa talousarviota kuvaavien taulukoiden tiedoista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

16

(17)  Tässä taulukossa esitetyt varat sisältävät useita tilinpäätöksen kohtia (myytävissä olevat 4 014 miljoonaa euroa (josta 1 145 miljoonaa euroa oman pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä); käteisvarat ja muut rahavarat 1 325 miljoonaa euroa; lainat 93 miljoonaa euroa ja muut 94 miljoonaa euroa).

17

(18)  Tässä taulukossa esitetyt velat sisältävät useita tilinpäätöksen kohtia (varaukset 857 miljoonaa euroa; muut lyhytaikaiset velat 66 miljoonaa euroa ja muita kohtia 7 miljoonaa euroa).

18

(19)  Tiettyjen takausten osalta varauksilla katetaan EU:n riski kokonaisuudessaan.

19

(20)  Ilman jälleenrahoitustransaktioita.

20

(21)  Pois lukien ennalta varautuva rahoitusapu.

21

(*1)  Edellä esitetyt luvut kuvaavat sekä ehkäisevien että korjaavien toimenpiteiden vaikutusta, ks. lisätietoja EU:n talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa 2017, luku 2.

*1

(22)  Ks. lisätietoja: Euroopan komission ”Euroopan talousennuste, talvi 2018”, URL: https://ec.europa.eu/info/publications/economic-and-financial-affairs-publications_en.

22

(23)  Romania lyhensi pääomaa huhtikuussa 2018 1,2 miljardia euroa, ja toista 0,1 miljardin euron pääomalyhennystä odotetaan lokakuussa 2018.

23

(24)  Irlanti pyysi 3,4 miljardin euron takaisinmaksuerälle maksuajan pidennystä, joka myönnettiin ja lainattiin markkinoilta vuoden 2018 ensimmäisen neljänneksen aikana. Tämä määrä erääntyy kahdessa erässä (2,4 miljardia euroa ja 1 miljardi euroa) vuosina 2025 ja 2033.

24

(25)  On huomattava, että osa talousarviota kuvaavien taulukoiden tiedoista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

25

---

| 28.9.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 348/175 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 348/175

---

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUMA EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE – RIIPPUMATTOMAN TARKASTAJAN KERTOMUS

(2018/C 348/02)

Lausunto

| I. | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut






  a) | Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen, joka sisältää konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat (1) ja talousarvion toteuttamista koskevan selvityksen (2)31. joulukuuta 2017 päättyneeltä varainhoitovuodelta ja jonka komissio hyväksyi 27. kesäkuuta 2018, sekä |
| --- | --- | --- |

I.

a)

Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen, joka sisältää konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat (1) ja talousarvion toteuttamista koskevan selvityksen (2)31. joulukuuta 2017 päättyneeltä varainhoitovuodelta ja jonka komissio hyväksyi 27. kesäkuuta 2018, sekä

| b) | tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti.

Tilien luotettavuus

| Lausunto tilien luotettavuudesta









  II. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että Euroopan unionin (EU) konsolidoitu tilinpäätös 31. joulukuuta 2017 päättyneeltä varainhoitovuodelta antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot EU:n taloudellisesta asemasta 31. päivältä joulukuuta 2017 sekä toimien tuloksista, rahavirroista ja nettovarallisuuden muutoksista mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja kansainvälisesti hyväksyttyihin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin perustuvien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

Lausunto tilien luotettavuudesta

II.

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Tulot

| Lausunto tilien perustana olevien tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta









  III. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. päivänä joulukuuta 2017 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat tulot ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

Lausunto tilien perustana olevien tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

III.

Maksut

| Varauman sisältävä lausunto tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta









  IV. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tilien perustana olevien maksujen laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevan varauman sisältävän lausunnon antamista perustelevassa kohdassa kuvatun seikan vaikutuksia lukuun ottamatta 31 päivänä joulukuuta 2017 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat maksut ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

Varauman sisältävä lausunto tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

IV.

Perustelut lausunnolle

| V. | Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) kansainvälisten tilintarkastusstandardien (ISA) ja eettisten ohjeiden sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisen järjestön (International Organisation of Supreme Audit Institutions, INTOSAI) antamien kansainvälisten standardien (ISSAI) mukaisesti. Mainittuihin standardeihin perustuvia tilintarkastustuomioistuimen velvollisuuksia kuvataan tarkemmin kohdassa ”Tarkastajan velvollisuudet”. Tilintarkastustuomioistuin toimii eettisiä tilintarkastusstandardeja käsittelevän kansainvälisen lautakunnan (International Ethics Standards Board for Accountants, IESBA) eettisten sääntöjen mukaisesti riippumattomasti. Tilintarkastustuomioistuin on täyttänyt muut eettiset velvoitteensa näiden standardien ja vaatimusten ja IESBAn eettisten sääntöjen mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin katsoo hankkineensa lausuntonsa perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä. |
| --- | --- |

V.

Perustelut varauman sisältävälle lausunnolle tilien perustana olevien maksujen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| VI. | Kulujen korvaamisesta aiheutuvat maksut kattavien, varainhoitovuonna 2017 kirjattujen menojen (3) virhetaso on olennainen. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kulujen korvaamisesta aiheutuneiden maksujen arvioitu virhetaso on 3,7 prosenttia. Tilintarkastustuomioistuimen arvioima kokonaisvirhetaso (2,4 prosenttia) on yhä olennaisuusrajan yläpuolella, mutta se ei ole laajalle ulottuva. Tukioikeuksiin perustuvien maksujen virhetaso ei ole olennainen (4). |
| --- | --- |

VI.

Tarkastuksen kannalta keskeiset seikat

| VII. | Tarkastuksen kannalta keskeiset seikat ovat seikkoja, jotka tilintarkastustuomioistuimen ammatillisen harkinnan mukaan ovat olleet merkittävimpiä tarkastuksen kohteena olevan Euroopan unionin varainhoitovuoden konsolidoidun tilinpäätöksen tarkastuksessa. Nämä seikat on otettu huomioon tilinpäätökseen kokonaisuutena kohdistuneessa tarkastuksessa sekä tilintarkastustuomioistuimen laatiessa siitä annettavaa lausuntoa, eikä tilintarkastustuomioistuin anna näistä seikoista erillistä lausuntoa. |
| --- | --- |

VII.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR-rahaston) oman pääoman ehtoisten sijoitusten salkkujen takaustoimiin sovelletun kirjanpitokäytännön

| VIII. | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR-rahasto) on EU:n ja EIP-ryhmän vuonna 2015 käynnistämä aloite (5), jolla kannustetaan investointeihin kaikkialla EU:ssa parantamalla EIP-ryhmän riskinkantokykyä. Aloitteen mukaisesti EU:n talousarviossa annetaan enintään 16 miljardin euron takaus (6), josta voidaan kattaa ESIR-rahaston toimista mahdollisesti koituvat tappiot (infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunaan ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan osioon liittyvät investoinnit) (7). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Tilintarkastustuomioistuin on paneutunut tähän osa-alueeseen aiempina vuosina, koska ESIR-rahaston rakenne johti useisiin monimutkaisiin kirjanpito-ongelmiin, joiden syynä ovat EU:n ja EIP:n väliset järjestelyt. Komission tilinpitäjä kuuli marraskuussa 2017 neuvoa-antavaa asiantuntijaryhmää siitä, mikä olisi EU:n takaamiin pk-yritysikkunan oman pääoman ehtoisiin toimiin sovellettava asianmukainen kirjanpitokäytäntö. Saamiensa neuvojen mukaisesti komission tilinpitäjä päätti ammatillisen harkintansa perusteella, että ESIR-rahasto ei ole komission määräysvallassa eikä komission ja EIP:n yhteisessä määräysvallassa (8). EU:n varainhoitovuoden 2017 konsolidoidun tilinpäätöksen kannalta tämä merkitsee, että EIP-ryhmälle myönnettyä EU:n takausta käsitellään seuraavasti:






  a) | infrastruktuuri- ja innovointiosion velkasalkun kohdalla rahoitustakauksesta johtuvana velkana |
| --- | --- | --- |

IX.

a)

infrastruktuuri- ja innovointiosion velkasalkun kohdalla rahoitustakauksesta johtuvana velkana

| b) | pk-yritysikkunan velkasalkun kohdalla rahoitustakuuna |
| --- | --- |

b)

pk-yritysikkunan velkasalkun kohdalla rahoitustakuuna

| c) | kummankin oman pääoman ehtoisten sijoitusten salkun osalta johdannaisena (käypään arvoon tulosvaikutteisesti arvostettuina rahoitusvaroina tai -velkoina). |
| --- | --- |

c)

kummankin oman pääoman ehtoisten sijoitusten salkun osalta johdannaisena (käypään arvoon tulosvaikutteisesti arvostettuina rahoitusvaroina tai -velkoina).

| X. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi ESIR-rahaston oman pääoman ehtoisten sijoitusten salkkujen takaustoimiin sovelletun kirjanpitokäytännön. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että sovellettu kirjanpitokäytäntö ei vaikuta EU:n varainhoitovuoden 2017 konsolidoidussa tilinpäätöksessä annettuun oikeaan ja riittävään kuvaan. |
| --- | --- |

X.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi eläkeoikeuksista ja muista työsuhde-etuuksista aiheutuvat vastuut

| XI. | EU:n taseeseen sisältyvien eläkeoikeuksista ja muista työsuhde-etuuksista aiheutuvien vastuiden määrä oli vuoden 2017 lopussa 73,1 miljardia euroa. Kyseessä on yksi taseen merkittävimmistä velkaeristä, jonka osuus oli lähes kolmannes velkojen kokonaismäärästä (236,5 miljardia euroa) vuonna 2017. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Suurin osa eläkeoikeuksista ja muista työsuhde-etuuksista aiheutuvista vastuista (64,0 miljardia euroa) liittyy Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön eläkejärjestelmään. Nämä eläkevastuut kattavat ”etuuspohjaisen järjestelyn”, joka perustuu Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen (”henkilöstösäännöt”) 83 artiklaan ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 4 artiklan 3 kohtaan. Tileihin kirjatut eläkevastuut kuvastavat määrää, joka olisi sisällytetty eläkerahastoon, jos sellainen olisi perustettu olemassa olevien vanhuuseläkevelvoitteiden maksua varten (9). Järjestelmä kattaa vanhuuseläkkeiden lisäksi työkyvyttömyyseläkkeet ja EU:n henkilöstön leskille/orvoiksi jääneille lapsille maksettavat eläkkeet. Henkilöstösääntöjen 83 artiklan mukaan eläkejärjestelmään kuuluvat etuudet maksetaan EU:n talousarviosta. Jäsenvaltiot takaavat yhteisesti etuuksien maksamisen, ja virkamiehet maksavat kolmanneksen eläkejärjestelmän rahoituksesta. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön eläkejärjestelmä on EU:n työntekijöille pakollinen työeläkejärjestelmä, jonka yhteydessä toimielinten ja muiden elinten ja niiden henkilöstön maksuosuuksia käytetään tulevien eläkkeiden rahoittamiseen. Järjestelmä on suunniteltu siten, että se säilyttää lähtökohtaisesti vakuutusmatemaattisen tasapainon maksuosuuksiin ja eläkeikään tehtävien mukautusten avulla. Eläkekustannusten pitkän aikavälin ennusteiden laskentaan käytettävien muuttujien lukumäärä ja monimuotoisuus korostavat laskelman vakuutusmatemaattista luonnetta. Laskelmasta vastaa Eurostat ja se tehdään vuosittain. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi tarkastuksen yhteydessä vakuutusmatemaattiset olettamukset ja niihin perustuvan eläkevastuun arvon määrittämisen. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti numeeriset tiedot, vakuutusmatemaattiset muuttujat ja vastuun laskennan sekä esittämisen konsolidoidussa taseessa ja konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedoissa. Kuten konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedossa 2.9 on esitetty, komissio vahvistaa edelleen menettelyjä, joita käytetään laskettaessa työsuhde-etuuksiin liittyvää velkaa. Tilintarkastustuomioistuin seuraa näitä toimia. |
| --- | --- |

XIV.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi tileissä esitettyjä siirtovelkoja

| XV. | Vuoden 2017 lopussa arvioitiin, että ilmoittamatta oli vielä 101 miljardia euroa edunsaajille aiheutuneita tukikelpoisia menoja (vuoden 2016 lopussa: 102 miljardia euroa). Nämä määrät kirjattiin menojäämiksi (10). |
| --- | --- |

XV.

| XVI. | Tilintarkastustuomioistuin tutki menetelmiä ja valvontajärjestelmiä, joita merkittävimmät pääosastot olivat soveltaneet vuoden lopun arvioihin. Se poimi otoksia laskujen ja ennakkomaksujen joukosta ja selvitti näiden osatekijöiden avulla siirtovelkojen virheellisyysriskiä. Tilintarkastustuomioistuin pyysi komission kirjanpitoyksiköltä lisäselvitystä sovelletuista yleisistä menetelmistä. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Tilintarkastustuomioistuimen oli mahdollista tehdä johtopäätös, jonka mukaan konsolidoidussa taseessa esitetty siirtovelkojen kokonaismäärä on arvioitu oikein. |
| --- | --- |

XVII.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen mahdollisen vaikutuksen vuoden 2017 tileihin

| XVIII. | Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29. maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle päätöksestään erota Euroopan unionista (EU). Yhdistyneen kuningaskunnan eroamista EU:sta koskevasta sopimuksesta alettiin neuvotella 22. toukokuuta 2017. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Erosopimusluonnoksen (19. maaliskuuta 2018) taloudelliset määräykset sisältävässä viidennessä osassa todetaan taloudellisen selvitysratkaisun osalta, että Yhdistynyt kuningaskunta maksaa kaikki edellisen ja nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukaiset velvoitteensa aivan kuin se olisi yhä jäsenvaltio. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo tämän perusteella, että 31. joulukuuta 2017 päivätty tilinpäätös kuvastaa oikein eroprosessin tilannetta. |
| --- | --- |

XX.

Muut seikat

| XXI. | Toimivan johdon velvollisuuksiin kuuluu antaa nk. muuta informaatiota, millä tarkoitetaan osiota ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi” mutta ei tilinpäätöstä eikä sitä koskevaa tilintarkastustuomioistuimen kertomusta. Tilintarkastustuomioistuimen lausunto konsolidoidusta tilinpäätöksestä ei kata muuta informaatiota eikä tilintarkastustuomioistuin esitä sen osalta varmuutta koskevaa johtopäätöstä. Tilintarkastustuomioistuimen velvollisuutena on konsolidoidun tilinpäätöksen tarkastuksen yhteydessä tutustua tähän muuhun informaatioon. Tällöin sen on arvioitava, onko muu informaatio olennaisesti ristiriidassa konsolidoidun tilinpäätöksen tai tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saamien tietojen kanssa tai vaikuttaako muu informaatio olennaisesti virheelliseltä. Jos tilintarkastustuomioistuin katsoo, että muu informaatio sisältää olennaisia virheellisyyksiä, sen on raportoitava asiasta. Tilintarkastustuomioistuimella ei ole raportoitavaa tältä osin. |
| --- | --- |

XXI.

Toimivan johdon velvollisuudet

| XXII. | Toimiva johto vastaa SEUT:n 310–325 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien pohjalta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Johdon vastuulla on sisäisen valvonnan suunnittelu, täytäntöönpano ja ylläpito. Valvonta kohdistuu tilinpäätöksen laatimiseen ja sillä varmistetaan, että tilinpäätöksessä esitetään oikeat ja riittävät tiedot, joissa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvia olennaisia virheitä. Toimivan johdon vastuulla on lisäksi varmistaa, että tilinpäätöksessä mainitut toiminnot, rahoitustoimet ja tiedot ovat niitä sääntelevien normien mukaisia. Komissio on viime kädessä vastuussa EU:n tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (SEUT, 317 artikla). |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Kun toimiva johto laatii konsolidoitua tilinpäätöstä, sen vastuulla on arvioida EU:n kykyä jatkaa toimintaansa. Toimivan johdon on tuotava tarvittaessa esiin asiaa koskevat seikat ja laadittava tilinpäätös toiminnan jatkuvuuden periaatteen pohjalta, paitsi jos toimiva johto aikoo lopettaa yhteisön tai lakkauttaa sen toiminnan tai sillä ei ole muuta realistista vaihtoehtoa kuin tehdä niin. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | Komission vastuulla on valvoa EU:n tilinpäätösraportointia. |
| --- | --- |

XXIV.

| XXV. | Varainhoitoasetuksen (IX osasto) mukaisesti komission tilinpitäjän on toimitettava EU:n konsolidoitu tilinpäätös tarkastettavaksi ensin alustavan tilinpäätöksen muodossa viimeistään seuraavan vuoden 31. maaliskuuta ja lopullinen tilinpäätös viimeistään 31. heinäkuuta. Jo alustavan tilinpäätöksen on annettava oikea ja riittävä kuva taloudellisesta asemasta. On siis välttämätöntä, että kaikki alustavaan tilinpäätökseen sisältyvät erät esitetään lopullisina laskelmina niin, että tilintarkastustuomioistuin voi hoitaa tehtävänsä varainhoitoasetuksen X osaston mukaisesti ja asetettuja määräaikoja noudattaen. Alustavan ja lopullisen tilinpäätöksen erojen olisi yleensä johduttava ainoastaan tilintarkastustuomioistuimen huomautuksista. |
| --- | --- |

XXV.

Tarkastajan velvollisuudet konsolidoidun tilinpäätöksen ja sen perustana olevien toimien tarkastamisen yhteydessä

| XXVI. | Tilintarkastustuomioistuimen tavoitteena on saada kohtuullinen varmuus siitä, onko EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset, ja antaa tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastuslausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Kohtuullisella varmuudella tarkoitetaan korkeaa varmuustasoa. Kohtuullinen varmuus ei kuitenkaan ole tae siitä, että tarkastuksessa havaitaan kaikki olennaiset virheellisyydet ja noudattamatta jättämiset. Virheellisyydet ja noudattamatta jättämiset voivat johtua petoksista tai virheistä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita käyttäjät tekevät konsolidoitujen tilinpäätöksen perusteella. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | Tulojen alalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastus, joka koskee alv:oon ja BKTL:oon perustuvia omia varoja, alkaa makroekonomisista aggregaateista, joiden perusteella näiden omien varojen määrä lasketaan. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin arvioi komission järjestelmät, joiden avulla makroekonomisia aggregaatteja käsitellään kunnes jäsenvaltioiden maksuosuudet on saatu ja tiedot on sisällytetty konsolidoituun tilinpäätökseen. Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin tutkii tulliviranomaisten tilit ja analysoi tullivalvonnan alaisen maksuvirran siihen saakka, kunnes komissio on vastaanottanut asianomaiset määrät, ja ne on kirjattu tileihin. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Menojen alalla tilintarkastustuomioistuin tarkastaa maksut, kun menot ovat aiheutuneet ja ne on kirjattu ja hyväksytty. Tarkastus kattaa ennakkomaksuja lukuun ottamatta kaikentyyppiset (myös omaisuuserien hankintaan liittyvät) maksut siinä vaiheessa, kun maksu on suoritettu. Ennakkomaksut tarkastetaan, kun varojen saaja on esittänyt evidenssiä siitä, että varat on käytetty asianmukaisesti ja toimielin tai muu elin on hyväksynyt evidenssin ennakkomaksun tilinpidollisen selvittämisen yhteydessä, mikä saattaa tapahtua vasta myöhempänä varainhoitovuonna. |
| --- | --- |

XXVIII.

| XXIX. | ISA- ja ISSAI-standardien mukaista tilintarkastusta suorittaessaan tilintarkastustuomioistuin käyttää ammatillista harkintaa ja säilyttää ammatillisen skeptisyyden koko tilintarkastuksen ajan. Tilintarkastustuomioistuimen tehtävänä on myös






  a) | määritellä ja arvioida, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta EU:n lainsäädännön vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuin ottaa kyseiset riskit huomioon tarkastustoimenpiteidensä suunnittelussa ja toteuttamisessa ja hankkii lausuntonsa perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä. Petoksesta johtuva olennainen virheellisyys tai noudattamatta jättäminen on vaikeampi havaita kuin virhetapaukset, sillä petokseen voi liittyä epärehellistä yhteistoimintaa, väärennöksiä, tahallisia tietojen poisjättämisiä, virheellisiä tulkintoja tai sisäisen valvonnan sivuuttamisia. On siksi olemassa suurempi riski, että kyseiset tapaukset jäävät havaitsematta. |
| --- | --- | --- |

XXIX.

a)

määritellä ja arvioida, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta EU:n lainsäädännön vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuin ottaa kyseiset riskit huomioon tarkastustoimenpiteidensä suunnittelussa ja toteuttamisessa ja hankkii lausuntonsa perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä. Petoksesta johtuva olennainen virheellisyys tai noudattamatta jättäminen on vaikeampi havaita kuin virhetapaukset, sillä petokseen voi liittyä epärehellistä yhteistoimintaa, väärennöksiä, tahallisia tietojen poisjättämisiä, virheellisiä tulkintoja tai sisäisen valvonnan sivuuttamisia. On siksi olemassa suurempi riski, että kyseiset tapaukset jäävät havaitsematta.

| b) | saada käsitys tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta olosuhteisiin nähden asianmukaisten tarkastustoimenpiteiden suunnittelua varten, mutta ei siinä tarkoituksessa, että annettaisiin lausunto sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta. |
| --- | --- |

b)

saada käsitys tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta olosuhteisiin nähden asianmukaisten tarkastustoimenpiteiden suunnittelua varten, mutta ei siinä tarkoituksessa, että annettaisiin lausunto sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta.

| c) | arvioida toimivan johdon soveltamien tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuutta ja toimivan johdon esittämien kirjanpidollisten arvioiden ja niihin liittyvien tilinpäätöksessä esitettävien tietojen kohtuullisuutta. |
| --- | --- |

c)

arvioida toimivan johdon soveltamien tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuutta ja toimivan johdon esittämien kirjanpidollisten arvioiden ja niihin liittyvien tilinpäätöksessä esitettävien tietojen kohtuullisuutta.

| d) | tehdä johtopäätös siitä, onko toimiva johto soveltanut asianmukaisesti toiminnan jatkuvuuteen perustuvaa kirjanpitokäsittelyä, ja tehdä hankitun tarkastusevidenssin perusteella johtopäätös siitä, liittyykö olennaista epävarmuutta sellaisiin tapahtumiin tai olosuhteisiin, jotka saattavat antaa merkittävää aihetta epäillä organisaation kykyä jatkaa toimintaansa. Jos tilintarkastustuomioistuin toteaa, että olennaista epävarmuutta on havaittavissa, sen on kiinnitettävä kertomuksessaan huomio asianomaisiin konsolidoidun tilinpäätöksen liitetietoihin tai muutettava lausuntoaan, jos liitetiedot ovat puutteellisia. Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätökset perustuvat sen tarkastuskertomuksen laatimisajankohtaan mennessä saatuun tilintarkastusevidenssiin. Tulevaisuuden tapahtumat tai olosuhteet saattavat kuitenkin johtaa siihen, että yhteisö ei pysty jatkamaan toimintaansa. |
| --- | --- |

d)

tehdä johtopäätös siitä, onko toimiva johto soveltanut asianmukaisesti toiminnan jatkuvuuteen perustuvaa kirjanpitokäsittelyä, ja tehdä hankitun tarkastusevidenssin perusteella johtopäätös siitä, liittyykö olennaista epävarmuutta sellaisiin tapahtumiin tai olosuhteisiin, jotka saattavat antaa merkittävää aihetta epäillä organisaation kykyä jatkaa toimintaansa. Jos tilintarkastustuomioistuin toteaa, että olennaista epävarmuutta on havaittavissa, sen on kiinnitettävä kertomuksessaan huomio asianomaisiin konsolidoidun tilinpäätöksen liitetietoihin tai muutettava lausuntoaan, jos liitetiedot ovat puutteellisia. Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätökset perustuvat sen tarkastuskertomuksen laatimisajankohtaan mennessä saatuun tilintarkastusevidenssiin. Tulevaisuuden tapahtumat tai olosuhteet saattavat kuitenkin johtaa siihen, että yhteisö ei pysty jatkamaan toimintaansa.

| e) | arvioida konsolidoidun tilinpäätöksen yleinen esittämistapa, rakenne, sisältö ja liitetiedot sekä se, kuvastaako konsolidoitu tilinpäätös sen perustana olevia toimia ja tapahtumia siten, että tilinpäätös on esitetty oikein. |
| --- | --- |

e)

arvioida konsolidoidun tilinpäätöksen yleinen esittämistapa, rakenne, sisältö ja liitetiedot sekä se, kuvastaako konsolidoitu tilinpäätös sen perustana olevia toimia ja tapahtumia siten, että tilinpäätös on esitetty oikein.

| f) | hankkia tarpeellinen määrä tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä EU:n suorittaman konsolidoinnin piiriin kuuluvien yhteisöjen taloudellisista tiedoista, jotta se voi esittää lausunnon konsolidoidusta tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista. Tilintarkastustuomioistuin on vastuussa tarkastustyön ohjaamisesta, valvomisesta ja suorittamisesta ja vastaa yksin tarkastuslausunnostaan. |
| --- | --- |

f)

hankkia tarpeellinen määrä tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä EU:n suorittaman konsolidoinnin piiriin kuuluvien yhteisöjen taloudellisista tiedoista, jotta se voi esittää lausunnon konsolidoidusta tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista. Tilintarkastustuomioistuin on vastuussa tarkastustyön ohjaamisesta, valvomisesta ja suorittamisesta ja vastaa yksin tarkastuslausunnostaan.

| XXX. | Tilintarkastustuomioistuin ilmoittaa toimivalle johdolle muun muassa tarkastuksen suunnitellun laajuuden ja ajoituksen sekä merkittävät tarkastushavainnot ja mahdolliset havaitut merkittävät sisäisen valvonnan puutteet. |
| --- | --- |

XXX.

| XXXI. | Tilintarkastustuomioistuin määrittää komission ja muiden tarkastettujen yhteisöjen kanssa keskustelluista seikoista ne, jotka ovat olleet merkittävimpiä konsolidoidun tilinpäätöksen tarkastuksessa ja siten tarkastuksen kannalta keskeisiä seikkoja kohteena olevana varainhoitovuonna. Tilintarkastustuomioistuin kuvaa kyseisiä seikkoja kertomuksessaan, ellei säädös tai määräys estä asianomaisten tietojen julkistamista tai jos – erittäin harvinaisissa olosuhteissa – tilintarkastustuomioistuin toteaa, että asianomaista seikkaa ei ole syytä julkaista kertomuksessa, koska julkaisemisesta aiheutuvien kielteisten seurausten voitaisiin kohtuudella olettaa olevan suurempia kuin tietojen julkaisemisesta yleisen edun kannalta saatava hyöty. |
| --- | --- |

XXXI.

12. heinäkuuta 2018

Klaus-Heiner LEHNE

Presidentti

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

12, rue Alcide De Gasperi, Luxemburg, LUXEMBURG

---

(1)  Konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat sisältävät taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman sekä yhteenvedon keskeisistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista ja muut liitetiedot (segmenttiraportointi mukaan luettuna).

1

(2)  Selvitys talousarvion toteuttamisesta sisältää myös liitetiedot.

2

(3)  Määrä oli 46,7 miljardia euroa. Lisätietoja tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2017, kohdat 1.19–1.21.

3

(4)  Määrä oli 53,5 miljardia euroa. Lisätietoja tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2017, kohta 1.18.

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/1017, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2015, Euroopan strategisten investointien rahastosta, Euroopan investointineuvontakeskuksesta ja Euroopan investointihankeportaalista sekä asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta – Euroopan strategisten investointien rahasto (EUVL L 169, 1.7.2015, s. 1) (”ESIR-asetus”).

5

(6)  Takaus nostettiin joulukuussa 2017 muutetun ESIR-asetuksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2396, annettu 13 päivänä joulukuuta 2017, asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) 2015/1017 muuttamisesta, EUVL L 345, 27.12.2017, s. 34) ja maaliskuussa 2018 muutetun ESIR-sopimuksen mukaisesti enintään 26 miljardiin euroon.

6

(7)  Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2015, kohdat 1.12–1.16.

7

(8)  ESIR-välineen hallintorakenteen perusteella voitaisiin ajatella, että välineeseen sovelletaan yhteistä määräysvaltaa samoin kuin EU:n antaman takuun käytön ja kohdentamisen yhteydessä. Komissio katsoo kuitenkin, että yksimielistä suostumusta ei vaadita päätöksissä, jotka tehdään pk-yritysikkunan osaketuotteeseen tai koko ESIR-aloitteeseen liittyvistä tärkeimmistä toimista. Siksi komission tilinpitäjä päätteli, että kysymyksessä ei voi olla yhteinen määräysvalta.

8

(9)  Ks. työsuhde-etuuksia koskeva kansainvälinen julkisen sektorin tilinpäätösstandardi (IPSAS) nro 25. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen arvo kuvastaa Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön eläkejärjestelmän yhteydessä niiden arvioitujen tulevien maksujen nykyarvoa, jotka EU:n on suoritettava vastatakseen eläkevelvoitteista, jotka perustuvat tarkasteltavana olevan kauden ja aikaisempien kausien työsuorituksiin.

9

(10)  Kyseessä ovat taseen velkoihin kirjatut 64 miljardin euron siirtovelat sekä taseen varoihin kirjattu 37 miljardin euron määrä, joka vähentää ennakkorahoituksen arvoa.

10

---