# Službeni list C 444/2018

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 444 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.10. prosinca 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 444

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.10. prosinca 2018.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II   Informacije |
| | ZAJEDNIČKE IZJAVE |
| 2018/C 444/01 | Preporuka Vijeća od 26. studenoga 2018. o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu | 1 |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2018/C 444/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.8993 – Huaxin/Juniper/JV) (
  1
  ) | 9 |
| 2018/C 444/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9137 – Rehau/MB Barter & Trading) (
  1
  ) | 9 |
| 2018/C 444/04 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9153 – Caisse des dépôts et consignations/Meridiam/FICA HPCI) (
  1
  ) | 10 |

Sadržaj

Stranica

II   Informacije

ZAJEDNIČKE IZJAVE

2018/C 444/01

Preporuka Vijeća od 26. studenoga 2018. o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu

1

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2018/C 444/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.8993 – Huaxin/Juniper/JV) (
  1
  )

1

9

2018/C 444/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9137 – Rehau/MB Barter & Trading) (
  1
  )

1

9

2018/C 444/04

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9153 – Caisse des dépôts et consignations/Meridiam/FICA HPCI) (
  1
  )

1

10

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europska središnja banka |
| 2018/C 444/05 CON/2018/51 | Mišljenje Europske središnje banke od 9. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe o uspostavi europske funkcije stabilizacije ulaganja (CON/2018/51) | 11 |
| 2018/C 444/06 CON/2018/54 | Mišljenje Europske središnje banke od 20. studenoga 2018. o Prijedlogu direktive o pružateljima usluge servisiranja kredita, kupcima kredita i naplati kolaterala (CON/2018/54) | 15 |

III   Pripremni akti

Europska središnja banka

2018/C 444/05 CON/2018/51

Mišljenje Europske središnje banke od 9. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe o uspostavi europske funkcije stabilizacije ulaganja (CON/2018/51)

11

2018/C 444/06 CON/2018/54

Mišljenje Europske središnje banke od 20. studenoga 2018. o Prijedlogu direktive o pružateljima usluge servisiranja kredita, kupcima kredita i naplati kolaterala (CON/2018/54)

15

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2018/C 444/07 | Tečajna lista eura | 17 |
| | Revizorski sud |
| 2018/C 444/08 | Tematsko izvješće br. 32/2018 – Krizni uzajamni fond Europske unije za Afriku: fleksibilan instrument, ali nije dovoljno usmjeren | 18 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2018/C 444/07

Tečajna lista eura

17

Revizorski sud

2018/C 444/08

Tematsko izvješće br. 32/2018 – Krizni uzajamni fond Europske unije za Afriku: fleksibilan instrument, ali nije dovoljno usmjeren

18

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVNI POSTUPCI |
| | Europska komisija |
| 2018/C 444/09 | Poziv na podnošenje prijedloga 2019. – EAC/A05/2018 – Europske snage solidarnosti | 19 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2018/C 444/10 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9173 – Astorg Asset Management/Montagu Private Equity/Nemera Capital) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 22 |
| 2018/C 444/11 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9085 – Dr. August Oetker/Coop-Gruppe/F&B – Food and Beverage Services) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 24 |

V   Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska komisija

2018/C 444/09

Poziv na podnošenje prijedloga 2019. – EAC/A05/2018 – Europske snage solidarnosti

19

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2018/C 444/10

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9173 – Astorg Asset Management/Montagu Private Equity/Nemera Capital) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

22

2018/C 444/11

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9085 – Dr. August Oetker/Coop-Gruppe/F&B – Food and Beverage Services) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II Informacije

ZAJEDNIČKE IZJAVE

| 10.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 444/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 444/1

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 26. studenoga 2018.

o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu

(2018/C 444/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 165. i 166.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Mobilnost u svrhu učenja služi za stjecanje znanja, vještina, kompetencija i iskustava, uključujući osobne i socijalne kompetencije te kulturnu svijest, koji su ključni za aktivno sudjelovanje u društvu i na tržištu rada te za promicanje europskog identiteta. |
| --- | --- |

(1)

Mobilnost u svrhu učenja služi za stjecanje znanja, vještina, kompetencija i iskustava, uključujući osobne i socijalne kompetencije te kulturnu svijest, koji su ključni za aktivno sudjelovanje u društvu i na tržištu rada te za promicanje europskog identiteta.

| (2) | U Komunikaciji „Obrazovanjem i kulturom jačati europski identitet” (1) Europska komisija iznijela je viziju stvaranja europskog prostora obrazovanja najkasnije do 2025. u kojem granice neće biti prepreka učenju, studiranju i istraživanju, a to će se među ostalim ostvariti uklanjanjem prepreka za priznavanje kvalifikacija na razini škole i visokog obrazovanja. |
| --- | --- |

(2)

U Komunikaciji „Obrazovanjem i kulturom jačati europski identitet” (1) Europska komisija iznijela je viziju stvaranja europskog prostora obrazovanja najkasnije do 2025. u kojem granice neće biti prepreka učenju, studiranju i istraživanju, a to će se među ostalim ostvariti uklanjanjem prepreka za priznavanje kvalifikacija na razini škole i visokog obrazovanja.

| (3) | U zaključcima Europskog vijeća od 14. prosinca 2017. pozivaju se države članice, Vijeće i Komisija da u skladu sa svojim nadležnostima nastave s radom u cilju „promicanja suradnje država članica u vezi s uzajamnim priznavanjem diploma visokih učilišta i svjedodžbi o završetku školovanja na razini srednjoškolskog obrazovanja” (2). |
| --- | --- |

(3)

U zaključcima Europskog vijeća od 14. prosinca 2017. pozivaju se države članice, Vijeće i Komisija da u skladu sa svojim nadležnostima nastave s radom u cilju „promicanja suradnje država članica u vezi s uzajamnim priznavanjem diploma visokih učilišta i svjedodžbi o završetku školovanja na razini srednjoškolskog obrazovanja” (2).

| (4) | Konvencijom o priznavanju kvalifikacija u visokom obrazovanju u području Europe iz 1997. (Lisabonska konvencija o priznavanju) i tekstovima koji iz nje proizlaze, a koje su izradili Vijeće Europe i Unesco, osiguran je pravni okvir za priznavanje kvalifikacija visokog obrazovanja te srednjoškolskog obrazovanja koje omogućuju pristup visokom obrazovanju. |
| --- | --- |

(4)

Konvencijom o priznavanju kvalifikacija u visokom obrazovanju u području Europe iz 1997. (Lisabonska konvencija o priznavanju) i tekstovima koji iz nje proizlaze, a koje su izradili Vijeće Europe i Unesco, osiguran je pravni okvir za priznavanje kvalifikacija visokog obrazovanja te srednjoškolskog obrazovanja koje omogućuju pristup visokom obrazovanju.

| (5) | Ministri obrazovanja u Europskom prostoru visokog obrazovanja obvezali su se na dugoročni cilj automatskog priznavanja usporedivih akademskih diploma u Priopćenju iz Bukurešta iz 2012. Radna skupina za koncept automatskog priznavanja (eng. Pathfinder Group on Automatic Recognition) postigla je određen napredak, no ostvarenje cilja još je vrlo daleko. |
| --- | --- |

(5)

Ministri obrazovanja u Europskom prostoru visokog obrazovanja obvezali su se na dugoročni cilj automatskog priznavanja usporedivih akademskih diploma u Priopćenju iz Bukurešta iz 2012. Radna skupina za koncept automatskog priznavanja (eng. Pathfinder Group on Automatic Recognition) postigla je određen napredak, no ostvarenje cilja još je vrlo daleko.

| (6) | Ministri nadležni za strukovno obrazovanje i osposobljavanje u državama članicama obvezali su se 2002. na Kopenhaški proces, kojim se jača suradnja u promicanju priznavanja kvalifikacija i kompetencija. |
| --- | --- |

(6)

Ministri nadležni za strukovno obrazovanje i osposobljavanje u državama članicama obvezali su se 2002. na Kopenhaški proces, kojim se jača suradnja u promicanju priznavanja kvalifikacija i kompetencija.

| (7) | Osiguravanje kvalitete ima ključnu ulogu u povećanju transparentnosti, što pomaže u izgradnji međusobnog povjerenja. Stoga je važno daljnji rad temeljiti na rezultatima ostvarenima u kontekstu standarda i smjernica za osiguravanje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja, Europskom referentnom okviru za osiguravanje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te pozivanjima na Europski kvalifikacijski okvir za cjeloživotno učenje. |
| --- | --- |

(7)

Osiguravanje kvalitete ima ključnu ulogu u povećanju transparentnosti, što pomaže u izgradnji međusobnog povjerenja. Stoga je važno daljnji rad temeljiti na rezultatima ostvarenima u kontekstu standarda i smjernica za osiguravanje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja, Europskom referentnom okviru za osiguravanje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te pozivanjima na Europski kvalifikacijski okvir za cjeloživotno učenje.

| (8) | Kako bi se olakšalo priznavanje ishoda učenja u nacionalnom zakonodavstvu, uključujući u okviru mobilnosti, potrebno je nastaviti rad na provedbi Europskog sustava prijenosa i prikupljanja bodova i Europskog sustava bodova u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se olakšalo priznavanje ishoda učenja u nacionalnom zakonodavstvu, uključujući u okviru mobilnosti, potrebno je nastaviti rad na provedbi Europskog sustava prijenosa i prikupljanja bodova i Europskog sustava bodova u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju.

| (9) | Cilj je Preporuke Vijeća od 22. svibnja 2017. o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje (3) poboljšati transparentnost, usporedivost i prenosivost kvalifikacija te tako olakšati njihovo priznavanje. |
| --- | --- |

(9)

Cilj je Preporuke Vijeća od 22. svibnja 2017. o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje (3) poboljšati transparentnost, usporedivost i prenosivost kvalifikacija te tako olakšati njihovo priznavanje.

| (10) | U Rezoluciji od 20. travnja 2012. o modernizaciji europskoga sustava visokog obrazovanja Europski parlament poziva na ulaganje dodatnih napora EU-a i država članica kako bi se osiguralo djelotvornije priznavanje i bolje usklađivanje kvalifikacija visokog obrazovanja (4). |
| --- | --- |

(10)

U Rezoluciji od 20. travnja 2012. o modernizaciji europskoga sustava visokog obrazovanja Europski parlament poziva na ulaganje dodatnih napora EU-a i država članica kako bi se osiguralo djelotvornije priznavanje i bolje usklađivanje kvalifikacija visokog obrazovanja (4).

| (11) | U kontekstu sve intenzivnije globalizacije bitno je da učenici i studenti mogu na najbolji način iskoristiti sve mogućnosti za učenje bilo gdje u Europi. Da bi se to ostvarilo, kvalifikacija koju je dodijelilo nadležno tijelo u jednoj državi članici trebala bi vrijediti u svim ostalim državama članicama za potrebe pristupa daljnjim aktivnostima učenja. Time su obuhvaćeni i državljani trećih zemalja koji su stekli kvalifikaciju u jednoj državi članici i sele se u drugu državu članicu. Međutim, činjenica da ne postoji automatsko priznavanje kvalifikacija i ishoda razdoblja učenja u inozemstvu koči mobilnost. Kad je riječ o automatskom priznavanju, pristupom na razini Unije može se osigurati potrebna jasnoća i dosljednost kako bi se prevladale preostale prepreke. |
| --- | --- |

(11)

U kontekstu sve intenzivnije globalizacije bitno je da učenici i studenti mogu na najbolji način iskoristiti sve mogućnosti za učenje bilo gdje u Europi. Da bi se to ostvarilo, kvalifikacija koju je dodijelilo nadležno tijelo u jednoj državi članici trebala bi vrijediti u svim ostalim državama članicama za potrebe pristupa daljnjim aktivnostima učenja. Time su obuhvaćeni i državljani trećih zemalja koji su stekli kvalifikaciju u jednoj državi članici i sele se u drugu državu članicu. Međutim, činjenica da ne postoji automatsko priznavanje kvalifikacija i ishoda razdoblja učenja u inozemstvu koči mobilnost. Kad je riječ o automatskom priznavanju, pristupom na razini Unije može se osigurati potrebna jasnoća i dosljednost kako bi se prevladale preostale prepreke.

| (12) | U visokom je obrazovanju postupak priznavanja često previše složen ili preskup, a prevelik broj mobilnih studenata ne ostvari potpuno priznavanje uspješno postignutih ishoda učenja. Međutim, nekoliko je država članica pokrenulo inicijative za napredovanje prema automatskom uzajamnom priznavanju, među ostalim potpisivanjem regionalnih sporazuma. Te inicijative mogle bi poslužiti kao model za stvaranje sustava na razini Unije. |
| --- | --- |

(12)

U visokom je obrazovanju postupak priznavanja često previše složen ili preskup, a prevelik broj mobilnih studenata ne ostvari potpuno priznavanje uspješno postignutih ishoda učenja. Međutim, nekoliko je država članica pokrenulo inicijative za napredovanje prema automatskom uzajamnom priznavanju, među ostalim potpisivanjem regionalnih sporazuma. Te inicijative mogle bi poslužiti kao model za stvaranje sustava na razini Unije.

| (13) | Na razini srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja osobe s kvalifikacijama koje omogućuju pristup visokom obrazovanju u jednoj državi članici često nisu sigurne bi li imale pristup visokom obrazovanju u drugoj državi članici. Primjerice, neke države članice ne priznaju kvalifikacije koje omogućuju pristup visokom obrazovanju ako je riječ o srednjoškolskim kvalifikacijama u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju iz drugih država članica. Nadalje, iako kraća razdoblja učenja u inozemstvu uglavnom ne uzrokuju probleme s priznavanjem, i dalje postoji nesigurnost kod razdoblja od tri mjeseca do jedne godine. |
| --- | --- |

(13)

Na razini srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja osobe s kvalifikacijama koje omogućuju pristup visokom obrazovanju u jednoj državi članici često nisu sigurne bi li imale pristup visokom obrazovanju u drugoj državi članici. Primjerice, neke države članice ne priznaju kvalifikacije koje omogućuju pristup visokom obrazovanju ako je riječ o srednjoškolskim kvalifikacijama u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju iz drugih država članica. Nadalje, iako kraća razdoblja učenja u inozemstvu uglavnom ne uzrokuju probleme s priznavanjem, i dalje postoji nesigurnost kod razdoblja od tri mjeseca do jedne godine.

| (14) | Postupnim će se pristupom državama članicama olakšati stvaranje preduvjeta koji će omogućiti automatsko uzajamno priznavanje. Taj će se pristup temeljiti na postojećim alatima za visoko obrazovanje, odnosno strukovno obrazovanje i osposobljavanje, ali će se poboljšati njihova uporaba te postupno povećavati razina ambicije. U općem srednjoškolskom obrazovanju i osposobljavanju pokrenut će se proces suradnje čiji je cilj izgradnja potrebne razine povjerenja među različitim sustavima obrazovanja i osposobljavanja država članica. Ovom se Preporukom dopunjuju inicijative država članica, dok je preuzimanje obveza dobrovoljno. |
| --- | --- |

(14)

Postupnim će se pristupom državama članicama olakšati stvaranje preduvjeta koji će omogućiti automatsko uzajamno priznavanje. Taj će se pristup temeljiti na postojećim alatima za visoko obrazovanje, odnosno strukovno obrazovanje i osposobljavanje, ali će se poboljšati njihova uporaba te postupno povećavati razina ambicije. U općem srednjoškolskom obrazovanju i osposobljavanju pokrenut će se proces suradnje čiji je cilj izgradnja potrebne razine povjerenja među različitim sustavima obrazovanja i osposobljavanja država članica. Ovom se Preporukom dopunjuju inicijative država članica, dok je preuzimanje obveza dobrovoljno.

| (15) | Ovom se Preporukom ne dovodi u pitanje sustav uzajamnog priznavanja stručnih kvalifikacija i usklađenih minimalnih uvjeta osposobljavanja za određene profesije u skladu s Direktivom 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) kako je izmijenjena Direktivom 2013/55/EU Europskog parlamenta i Vijeća (6). |
| --- | --- |

(15)

Ovom se Preporukom ne dovodi u pitanje sustav uzajamnog priznavanja stručnih kvalifikacija i usklađenih minimalnih uvjeta osposobljavanja za određene profesije u skladu s Direktivom 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5) kako je izmijenjena Direktivom 2013/55/EU Europskog parlamenta i Vijeća (6).

PREPORUČUJE DRŽAVAMA ČLANICAMA:

U skladu s nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom Unije, te u skladu s dostupnim resursima i nacionalnim okolnostima, oslanjajući se na Lisabonsku konvenciju o priznavanju (7) i tekstove koji proizlaze iz nje te u bliskoj suradnji sa svim relevantnim dionicima:

Ključno načelo

| 1. | Da najkasnije do 2025. poduzmu korake neophodne za sljedeće:






  (a) | ostvarivanje automatskog uzajamnog priznavanja (8) u svrhu nastavka obrazovanja, a da pritom ne moraju prolaziti kroz poseban postupak priznavanja, u sljedeće svrhe:






  i. | kvalifikacija visokog obrazovanja stečena u jednoj državi članici automatski se priznaje (9) na istoj razini u drugim državama članicama u svrhu pristupanja daljnjem studiju, čime se ne dovodi u pitanje pravo visokog učilišta ili nadležnih tijela da odrede posebne uvjete za upis u određene programe ili da provjere vjerodostojnost dokumenata; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

ostvarivanje automatskog uzajamnog priznavanja (8) u svrhu nastavka obrazovanja, a da pritom ne moraju prolaziti kroz poseban postupak priznavanja, u sljedeće svrhe:

i.

kvalifikacija visokog obrazovanja stečena u jednoj državi članici automatski se priznaje (9) na istoj razini u drugim državama članicama u svrhu pristupanja daljnjem studiju, čime se ne dovodi u pitanje pravo visokog učilišta ili nadležnih tijela da odrede posebne uvjete za upis u određene programe ili da provjere vjerodostojnost dokumenata;

| ii. | ishodi ostvareni tijekom razdoblja učenja u inozemstvu na razini visokog obrazovanja u jednoj državi članici automatski se i u cijelosti priznaju u drugim državama članicama, kako je prethodno dogovoreno u okviru ugovora o učenju i potvrđeno u prijepisu ocjena, u skladu s Europskim sustavom prijenosa i prikupljanja bodova; |
| --- | --- |

ii.

ishodi ostvareni tijekom razdoblja učenja u inozemstvu na razini visokog obrazovanja u jednoj državi članici automatski se i u cijelosti priznaju u drugim državama članicama, kako je prethodno dogovoreno u okviru ugovora o učenju i potvrđeno u prijepisu ocjena, u skladu s Europskim sustavom prijenosa i prikupljanja bodova;

| (b) | ostvarivanje znatnog napretka prema automatskom uzajamnom priznavanju u svrhu nastavka obrazovanja, kako bi:






  i. | kvalifikacija na razini srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja koja omogućuje pristup visokom obrazovanju u državi članici u kojoj je kvalifikacija dodijeljena bila priznata u drugim državama članicama, samo u svrhu odobravanja pristupa visokom obrazovanju, čime se ne dovodi u pitanje pravo visokog učilišta ili nadležnih tijela da odrede posebne uvjete za upis u određene programe ili da provjere vjerodostojnost dokumenata; |
| --- | --- | --- |

(b)

ostvarivanje znatnog napretka prema automatskom uzajamnom priznavanju u svrhu nastavka obrazovanja, kako bi:

i.

kvalifikacija na razini srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja koja omogućuje pristup visokom obrazovanju u državi članici u kojoj je kvalifikacija dodijeljena bila priznata u drugim državama članicama, samo u svrhu odobravanja pristupa visokom obrazovanju, čime se ne dovodi u pitanje pravo visokog učilišta ili nadležnih tijela da odrede posebne uvjete za upis u određene programe ili da provjere vjerodostojnost dokumenata;

| ii. | ishodi razdoblja učenja u inozemstvu u drugoj državi članici u trajanju do jedne godine tijekom srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja bili priznati u svim drugim državama članicama, a da se pritom od učenika ne traži da ponovi godinu programa ili ostvarenih ishoda učenja u zemlji podrijetla, pod uvjetom da su ishodi učenja uglavnom u skladu s nacionalnim kurikulumima u zemlji podrijetla. |
| --- | --- |

ii.

ishodi razdoblja učenja u inozemstvu u drugoj državi članici u trajanju do jedne godine tijekom srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja bili priznati u svim drugim državama članicama, a da se pritom od učenika ne traži da ponovi godinu programa ili ostvarenih ishoda učenja u zemlji podrijetla, pod uvjetom da su ishodi učenja uglavnom u skladu s nacionalnim kurikulumima u zemlji podrijetla.

Visoko obrazovanje

| 2. | Da se, uvažavajući važnost jačanja transparentnosti i izgradnje povjerenja u sustave visokog obrazovanja drugih država članica kako bi se postiglo automatsko uzajamno priznavanje u svrhu nastavka obrazovanja, obvežu na ispunjavanje sljedećih uvjeta:






  (a) | nacionalni kvalifikacijski okviri ili sustavi temelje se na Europskom kvalifikacijskom okviru, sa izvješćima o povezivanju koja se po potrebi revidiraju i ažuriraju, te su samocertificirani prema kvalifikacijskom okviru Europskog prostora visokog obrazovanja; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

nacionalni kvalifikacijski okviri ili sustavi temelje se na Europskom kvalifikacijskom okviru, sa izvješćima o povezivanju koja se po potrebi revidiraju i ažuriraju, te su samocertificirani prema kvalifikacijskom okviru Europskog prostora visokog obrazovanja;

| (b) | sustavi visokog obrazovanja organizirani su u skladu sa strukturama i načelima Bolonjskog procesa te se sastoje od trorazinskog okvira i, ako je primjenjivo u državi članici, kratkog studija sukladno kvalifikacijskom okviru Europskog prostora visokog obrazovanja; i |
| --- | --- |

(b)

sustavi visokog obrazovanja organizirani su u skladu sa strukturama i načelima Bolonjskog procesa te se sastoje od trorazinskog okvira i, ako je primjenjivo u državi članici, kratkog studija sukladno kvalifikacijskom okviru Europskog prostora visokog obrazovanja; i

| (c) | vanjsko osiguravanje kvalitete provode neovisne agencije za osiguravanje kvalitete koje su registrirane, ili su u procesu registriranja, u Europskom registru za osiguravanje kvalitete u visokom obrazovanju i ono se stoga provodi u skladu sa standardima i smjernicama za osiguravanje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja te europskim pristupom osiguravanju kvalitete zajedničkih programa. |
| --- | --- |

(c)

vanjsko osiguravanje kvalitete provode neovisne agencije za osiguravanje kvalitete koje su registrirane, ili su u procesu registriranja, u Europskom registru za osiguravanje kvalitete u visokom obrazovanju i ono se stoga provodi u skladu sa standardima i smjernicama za osiguravanje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja te europskim pristupom osiguravanju kvalitete zajedničkih programa.

| 3. | Da u suradnji s nacionalnim informacijskim centrima za akademsko priznavanje, visokim učilištima, agencijama za osiguravanje kvalitete i ostalim ključnim dionicima razvijaju nacionalne smjernice za potporu visokim učilištima u osmišljavanju i učinkovitoj provedbi sljedećih instrumenata za transparentnost, u skladu sa smjernicama Europskog sustava prijenosa i prikupljanja bodova, čime se osigurava dosljednost i smanjenje administrativnih opterećenja za visoka učilišta i studente:






  (a) | ažurirani katalog kolegija koji sadržava opise studijskih programa, pojedinačne obrazovne jedinice i tablice s distribucijom ocjena; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

ažurirani katalog kolegija koji sadržava opise studijskih programa, pojedinačne obrazovne jedinice i tablice s distribucijom ocjena;

| (b) | dopunske isprave o studiju za sve osobe s diplomom koje se automatski i besplatno izdaju na jeziku koji je u širokoj uporabi i, kada je to moguće, u digitalnom obliku; i |
| --- | --- |

(b)

dopunske isprave o studiju za sve osobe s diplomom koje se automatski i besplatno izdaju na jeziku koji je u širokoj uporabi i, kada je to moguće, u digitalnom obliku; i

| (c) | transparentne kriterije za priznavanje koji se primjenjuju na svim visokim učilištima. |
| --- | --- |

(c)

transparentne kriterije za priznavanje koji se primjenjuju na svim visokim učilištima.

| 4. | Da u suradnji s nacionalnim informacijskim centrima za akademsko priznavanje osiguraju stručnu potporu i osposobljavanje za visoka učilišta u provedbi takvih nacionalnih smjernica i da prate njihovu provedbu. |
| --- | --- |

4.

Srednjoškolsko obrazovanje i osposobljavanje

| 5. | Da potiču transparentnost te grade međusobno povjerenje u sustave srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja kako bi se ostvario znatan napredak u automatskom uzajamnom priznavanju kvalifikacija srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja isključivo u svrhu nastavka obrazovanja:






  (a) | vodeći računa da se nacionalni kvalifikacijski okviri ili sustavi temelje na Europskom kvalifikacijskom okviru, s izvješćima o povezivanju koja se po potrebi revidiraju i ažuriraju; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

vodeći računa da se nacionalni kvalifikacijski okviri ili sustavi temelje na Europskom kvalifikacijskom okviru, s izvješćima o povezivanju koja se po potrebi revidiraju i ažuriraju;

| (b) | razmjenom informacija i promicanjem uzajamnog učenja o sustavima osiguravanja kvalitete u školskom obrazovanju, uz puno uvažavanje različitih nacionalnih pristupa osiguravanju kvalitete; i |
| --- | --- |

(b)

razmjenom informacija i promicanjem uzajamnog učenja o sustavima osiguravanja kvalitete u školskom obrazovanju, uz puno uvažavanje različitih nacionalnih pristupa osiguravanju kvalitete; i

| (c) | razvojem dodatnih instrumenata za osiguravanje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju u skladu s Europskim referentnim okvirom za osiguravanje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju i njegovim daljnjim razvojem. |
| --- | --- |

(c)

razvojem dodatnih instrumenata za osiguravanje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju u skladu s Europskim referentnim okvirom za osiguravanje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju i njegovim daljnjim razvojem.

| 6. | Da olakšavaju mobilnost i priznavanje ishoda razdoblja učenja u inozemstvu tijekom srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja:






  (a) | pružanjem potpore ustanovama srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja u pogledu općih načela i alata za priznavanje, primjerice smjernicama ili osposobljavanjem; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

pružanjem potpore ustanovama srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja u pogledu općih načela i alata za priznavanje, primjerice smjernicama ili osposobljavanjem;

| (b) | promicanjem upotrebe transparentnih kriterija i alata, kao što su ugovori o učenju koji se temelje na ishodima učenja, a sklapaju se između ustanove koja učenika šalje i ustanove primateljice. U strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, proširivanjem upotrebe alata Unije (10); i |
| --- | --- |

(b)

promicanjem upotrebe transparentnih kriterija i alata, kao što su ugovori o učenju koji se temelje na ishodima učenja, a sklapaju se između ustanove koja učenika šalje i ustanove primateljice. U strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, proširivanjem upotrebe alata Unije (10); i

| (c) | promicanjem prednosti koje pruža mobilnost među ustanovama za srednjoškolsko obrazovanje i osposobljavanje te učenicima i njihovim obiteljima. |
| --- | --- |

(c)

promicanjem prednosti koje pruža mobilnost među ustanovama za srednjoškolsko obrazovanje i osposobljavanje te učenicima i njihovim obiteljima.

Nacionalni informacijski centri za akademsko priznavanje

| 7. | Da razvijaju kapacitete i jačaju ulogu nacionalnih informacijskih centara za akademsko priznavanje i vrednovatelja kvalifikacija, osobito u pogledu širenja informacija, upotrebe internetskih alata radi poboljšanja efikasnosti, transparentnosti i dosljednosti te smanjivanja administrativnog i financijskog opterećenja za korisnike njihovih usluga. |
| --- | --- |

7.

Propusnost i mobilnost

| 8. | Da rade na dobroj praksi u pogledu priznavanja prethodnog učenja i propusnosti između sektora obrazovanja i osposobljavanja, osobito između strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i visokog obrazovanja. |
| --- | --- |

8.

Baza dokaza

| 9. | Da u svrhu ove Preporuke poboljšavaju bazu dokaza prikupljanjem i širenjem podataka o opsegu i prirodi slučajeva priznavanja. |
| --- | --- |

9.

Izvješćivanje i evaluacija

| 10. | Da u roku od tri godine od donošenja ove Preporuke, te redovito nakon toga, putem postojećih okvira i alata izvješćuju o iskustvima, dobrim praksama, što obuhvaća regionalne sporazume, i napretku prema postizanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija i ishoda razdoblja učenja u inozemstvu. |
| --- | --- |

10.

POZDRAVLJA NAMJERU KOMISIJE DA:

| 11. | osigura ciljanu potporu državama članicama, uključujući uzajamno učenje, utvrđivanje postojećih prepreka u trenutačnoj praksi priznavanja kvalifikacija, razmjenu dobre prakse i olakšavanje suradnje među državama članicama i s dionicima, nadležnim tijelima za priznavanje i međunarodnim organizacijama, posebno s Vijećem Europe i Organizacijom Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu. Cilj je te suradnje osigurati potpunu provedbu instrumenata Bolonjskog procesa za visoko obrazovanje u Uniji, Lisabonske konvencije o priznavanju i tekstova koji proizlaze iz nje te instrumenata Kopenhaškog procesa za strukovno obrazovanje i osposobljavanje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | u području općeg srednjoškolskog obrazovanja zajedno s državama članicama na razini Unije pokrene proces suradnje u sklopu strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja ET 2020. ili bilo kojeg drugog okvira sljednika kako bi se potaknula bliskija suradnja i razmjena praksi među državama članicama na razini srednjoškolskog obrazovanja kako bi se postigli ciljevi ove Preporuke u pogledu poticanja transparentnosti i izgradnje uzajamnog povjerenja u sustave školskog obrazovanja diljem Unije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uspostavi, u suradnji s državama članicama, informacijski internetski servis na razini Unije, jednostavan za upotrebu, u vezi s kvalifikacijama srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja koje omogućuju pristup visokom obrazovanju u svakoj pojedinačnoj državi članici, i to daljnjim razvojem postojećih internetskih platformi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | razmotri sinergije među alatima Unije (11) za postizanje transparentnosti i prema potrebi dodatno ih razvije s ciljem poboljšanja suradnje i mobilnosti između sektora obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | u suradnji s državama članicama istraži potencijal novih tehnologija, kao što je tehnologija lanca blokova, s ciljem olakšavanja automatskog uzajamnog priznavanja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | u suradnji s državama članicama i nacionalnim informacijskim centrima za akademsko priznavanje razmotri proširenje njihove uloge kako bi se obuhvatili i drugi sektori obrazovanja i osposobljavanja te načine da im se pruži potpora u takvom proširenju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podupre upotrebu europskih izvora financiranja, kao što su Erasmus+ ili europski strukturni i investicijski fondovi, ako je to primjereno i u skladu s njihovim financijskim kapacitetom, pravnom osnovom, postupcima odlučivanja i prioritetima za razdoblje 2014. – 2020., ne dovodeći u pitanje pregovore o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru. Poveća mobilnost učenika u srednjoškolskom obrazovanju i osposobljavanju u okviru programa Erasmus+ i njegova programa sljednika; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podnese izvješće Vijeću u roku od četiri godine o poduzetim daljnjim koracima u pogledu ove Preporuke putem postojećih okvira i alata, na temelju doprinosa država članica. |
| --- | --- |

18.

Sastavljeno u Bruxellesu 26. studenoga 2018.

Za Vijeće

Predsjednica

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  COM(2017) 673 final.

1

(2)  EUCO 19/1/17 REV 1.

2

(3)  SL C 189, 15.6.2017., str. 15.

3

(4)  P7_TA(2012)0139

4

(5)  Direktiva 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (SL L 255, 30.9.2005., str. 22.).

5

(6)  Direktiva 2013/55/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o izmjeni Direktive 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija i Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta („Uredba IMI”) (SL L 354, 28.12.2013., str. 132.).

6

(7)  Lisabonska konvencija o priznavanju visokoškolskih kvalifikacija na području Europe.

7

(8)  Kako je definirano u Prilogu.

8

(9)  Kako je definirano Lisabonskom konvencijom o priznavanju te zadnji puta potvrđeno u kontekstu Bolonjskog procesa Pariškim priopćenjem od 25. svibnja 2018.

9

(10)  Poput onih koji su dostupni putem internetske platforme Europass te memoranduma o razumijevanju i ugovora o učenju koji su dio Europskog sustava bodova u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju.

10

(11)  Kao što su dopunska isprava o studiju, Europski sustav prijenosa i prikupljanja bodova, Europski sustav bodova u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, Europski kvalifikacijski okvir te alati koji su dostupni putem internetske platforme Europass.

11

---

PRILOG

POJMOVNIK

Automatsko uzajamno priznavanje kvalifikacija: pravo nositelja kvalifikacije određene razine izdane u jednoj državi članici da ga se uzme u obzir za upis u program visokog obrazovanja na sljedećoj razini u bilo kojoj drugoj državi članici, a da pritom ne mora prolaziti kroz poseban postupak priznavanja. Time se ne dovodi u pitanje pravo visokog učilišta ili nadležnih tijela da odrede posebne uvjete za evaluaciju i upis u određeni program. Njime se ne dovodi u pitanje pravo na provjeru vjerodostojnosti kvalifikacije i, u slučaju kvalifikacije srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja, provjere omogućuje li ona uistinu pristup visokom obrazovanju u državi članici izdavanja ili, u opravdanim slučajevima, odgovara li dodijeljena kvalifikacija zahtjevima za pristupanje posebnom programu visokog obrazovanja u državi članici primateljici.

Automatsko uzajamno priznavanje ishoda razdoblja učenja u inozemstvu: na razini visokog obrazovanja, pravo na priznavanje ishoda učenja ostvarenih tijekom razdoblja učenja: kako je prethodno dogovoreno u okviru ugovora o učenju i potvrđeno u prijepisu ocjena, u skladu s Europskim sustavom prijenosa i prikupljanja bodova (ECTS). Konkretno, to znači primjenu pravila navedenoga u Vodiču za korisnike ECTS-a iz 2015. u kojemu se navodi da: „[s]vi bodovi stečeni tijekom razdoblja studiranja u inozemstvu ili tijekom virtualne mobilnosti - kako je dogovoreno ugovorom o učenju i potvrđeno prijepisom ocjena - trebali bi se bez odgađanja prenositi i priznavati u procesu stjecanja kvalifikacije bez ikakvoga dodatnog rada ili vrednovanja studenta.”Na razini srednjoškolskog obrazovanja, pravo da ishodi učenja ostvareni tijekom razdoblja učenja u inozemstvu u jednoj državi članici budu priznati u zemlji podrijetla, pod uvjetom da su ishodi učenja uglavnom u skladu s ishodima navedenima u nacionalnim kurikulumima u zemlji podrijetla. Time se ne dovodi u pitanje pravo ustanove za obrazovanje i osposobljavanje da odredi posebne zahtjeve prije razdoblja mobilnosti u svrhu učenja ili da nakon završetka razdoblja mobilnosti u svrhu učenja provjeri jesu li ti zahtjevi bili ispunjeni.

Lanac blokova: način na koji se informacije mogu bilježiti i dijeliti unutar neke zajednice. Svaki član zajednice održava vlastitu kopiju informacija. Unosi su trajni, transparentni i pretraživi. Svako ažuriranje predstavlja novi „blok” koji se dodaje na kraj „lanca”.

Dopunska isprava uz svjedodžbu: dokument koji se prilaže svjedodžbi o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju ili ispravi o stručnoj kvalifikaciji, a izdaju ga nadležna tijela da bi se trećim osobama – osobito u drugoj zemlji – olakšalo razumijevanje ishoda učenja koje je nositelj kvalifikacije stekao, kao i prirode, razine, konteksta, sadržaja i statusa završenog obrazovanja i osposobljavanja te stečenih vještina.

Katalog kolegija: opisan u Vodiču za korisnike ECTS-a (2015.) kao „[k]atalog kolegija uključuje detaljne, korisniku razumljive i aktualne informacije o okruženju za učenje u ustanovi (opće informacije o ustanovi, njezinim resursima i uslugama, kao i akademske informacije o njezinim programima i njihovim pojedinačnim obrazovnim sastavnicama), koje bi trebale biti dostupne studentima prije početka i tijekom njihova studiranja kako bi im se pomoglo da naprave dobar odabir i najefikasnije iskoriste svoje vrijeme. Katalog kolegija trebalo bi objaviti na mrežnim stranicama ustanove, navodeći nazive kolegija/predmeta na nacionalnom jeziku (ili regionalnom jeziku, ako je relevantno) te na engleskom jeziku, tako da svim zainteresiranim stranama bude lako dostupan. Ustanova može slobodno odlučiti o formatu kataloga, kao i o redoslijedu informacija. Potrebno ga je objaviti dovoljno unaprijed kako bi budući studenti mogli napraviti svoj odabir.”

Nadležno tijelo: pojedinac ili organizacija koji ima zakonski delegirane ili prenesene ovlasti, sposobnosti ili nadležnost za obavljanje određene funkcije.

Vrednovatelj kvalifikacija: osoba koja vrednuje kvalifikacije ili donosi odluke o njihovu priznavanju.

Dopunska isprava o studiju: dokument koji se prilaže ispravi o završenom studiju, a izdaju ga nadležna tijela da bi se trećim osobama – osobito u drugoj zemlji – olakšalo razumijevanje ishoda učenja koje je nositelj kvalifikacije stekao, kao i prirode, razine, konteksta, sadržaja i statusa završenog obrazovanja i osposobljavanja te stečenih vještina.

Europski pristup osiguravanju kvalitete združenih studija: podržali su ga ministri obrazovanja u Europskom prostoru visokog obrazovanja 2015., a cilj mu je unaprijediti osiguravanje kvalitete združenih studija utvrđivanjem standarda i uklanjanjem prepreka njihovu priznavanju.

Europski sustav bodova u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (ECVET): tehnički okvir za prijenos, priznavanje, i, ako je prikladno, prikupljanje ishoda učenja pojedinaca u svrhu stjecanja kvalifikacije. Europski sustav bodova u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju temelji se na opisu kvalifikacija u jedinicama ishoda učenja, na postupcima prijenosa, priznavanja i prikupljanja te na nizu komplementarnih dokumenata kao što su memorandumi o razumijevanju i ugovori o učenju.

Europski sustav prijenosa i prikupljanja bodova (ECTS): opisan u Vodiču za korisnike ECTS-a (2015.) kao „[s]ustav usmjeren na polaznika namijenjen prikupljanju i prijenosu bodova, utemeljen na načelu transparentnosti procesa učenja, poučavanja i vrednovanja. Cilj mu je olakšati planiranje, provedbu i evaluaciju studijskih programa i mobilnosti studenata priznavanjem postignuća u učenju, kvalifikacija i razdoblja školovanja.”

Kvalifikacijski okvir Europskog prostora visokog obrazovanja (EHEA QF): opći okvir kvalifikacija u Europskom prostoru visokog obrazovanja u koji je uključeno 48 zemalja. Sastoji se od četiri razine (kratki studij, preddiplomski, diplomski, doktorski studij), uključujući, u nacionalnim kontekstima, međukvalifikacije, generičke deskriptore za svaku razinu na temelju ishoda učenja i kompetencija te raspone bodova na prvoj i drugoj razini.

Europski registar za osiguravanje kvalitete u visokom obrazovanju (EQAR): registar agencija za osiguravanje kvalitete u kojemu su popisane agencije koje su dokazale da u znatnoj mjeri poštuju zajednički skup načela za osiguravanje kvalitete u Europi. Ta su načela utvrđena u Standardima i smjernicama za osiguravanje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja (ESG).

Europski sustav osiguravanja kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (EQAVET): iskustvena zajednica u kojoj države članice, socijalni partneri i Europska komisija zajednički razvijaju i unaprjeđuju osiguravanje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju.

Europski kvalifikacijski okvir (EQF): alat za pretvorbu koji olakšava komunikaciju i usporedbu među kvalifikacijskim sustavima u Europi. Temelji se na osam europskih referentnih razina koje su opisane u odnosu na ishode učenja: znanje, vještine te odgovornost i samostalnost. Na taj se način svi nacionalni kvalifikacijski sustavi, nacionalni kvalifikacijski okviri i kvalifikacije u Europi mogu povezati s razinama Europskog kvalifikacijskog okvira. Učenici i studenti, osobe s diplomom, pružatelji obrazovanja i poslodavci mogu upotrijebiti te razine za bolje razumijevanje i uspoređivanje kvalifikacija dodijeljenih u različitim zemljama te u okviru različitih sustava obrazovanja i osposobljavanja.

Ugovor o učenju: u visokom obrazovanju, u Vodiču za korisnike ECTS-a (2015.) definira se ovako: „[f]ormalan ugovor triju strana uključenih u mobilnost – studenta, matičnog visokog učilišta i inozemne ustanove ili organizacije/poslovne organizacije primateljice – kojim se olakšava organizacija i priznavanje mobilnosti koja omogućava provođenje razdoblja studija u inozemstvu. Ugovor potpisuju tri strane prije početka razdoblja mobilnosti, a njegova je namjena dati studentu potvrdu da će bodovi koje uspješno stekne tijekom razdoblja mobilnosti biti priznati.”U srednjoškolskom obrazovanju i osposobljavanju, ugovor između tri strane uključene u mobilnost – učenika/stažista ili njegove/njezine obitelji, matične ustanove i ustanove ili organizacije/poslovne organizacije primateljice – kako bi se olakšala organizacija razdoblja učenja te njegovo priznavanje. Sve tri strane potpisnice ugovora o učenju obvezuju se poštovati sve dogovorene aranžmane, čime se osigurava da će učeniku/pripravniku bez dodatnih zahtjeva biti priznato razdoblje učenja ili ishodi učenja.

Ishodi učenja: navodi o tome što polaznik zna, razumije i može učiniti po završenom procesu učenja, a definiraju se u odnosu na znanja, vještine i kompetencije.

Nacionalni kvalifikacijski okvir: instrument za klasificiranje kvalifikacija prema skupini kriterija za određene postignute razine učenja, kojemu je cilj integrirati i koordinirati nacionalne podsustave kvalifikacija i unaprijediti transparentnost, pristup, progresiju i kvalitetu kvalifikacija u odnosu na tržište rada i civilno društvo.

Visoko učilište: svaka vrsta visokog učilišta koje, u skladu s nacionalnim pravom ili praksom, nudi stjecanje priznatih diploma ili drugih priznatih kvalifikacija tercijarne razine bez obzira na naziv takvih ustanova, kao i bilo koja druga vrsta visokog učilišta koje je nacionalno tijelo priznalo kao dio nacionalnog sustava visokog obrazovanja.

Kvalifikacija: formalni ishod procesa ocjenjivanja i vrednovanja koji se stječe nakon odluke nadležnog tijela da je pojedinac ostvario ishode učenja koji odgovaraju određenim standardima.

Priznavanje prethodnog učenja: priznavanje ishoda učenja stečenih bilo formalnim obrazovanjem i osposobljavanjem ili neformalnim ili informalnim učenjem, i to u razdoblju koje je prethodilo zahtjevu za vrednovanje (1).

Standardi i smjernice za osiguravanje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja (ESG): skup standarda i smjernica za unutarnje i vanjsko osiguravanje kvalitete u visokom obrazovanju, razvijen u okviru Bolonjskog procesa. Ti standardi daju smjernice koje pokrivaju područja ključna za uspješno osiguravanje kvalitete i okružja za učenje u visokom obrazovanju. Standarde i smjernice za osiguravanje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja potrebno je sagledati u širem kontekstu koji uključuje kvalifikacijske okvire, Europski sustav prijenosa i prikupljanja bodova i dopunsku ispravu o studiju, koji svi doprinose promicanju transparentnosti i međusobnog povjerenja u Europskom prostoru visokog obrazovanja.

Prijepis ocjena: u Vodiču za korisnike ECTS-a (2015.) definira se ovako: „[a]žuriran zapis o napretku studenata tijekom studija kojim se bilježe: sastavnice studijskih programa koje su polazili, broj bodova koje su stekli u okviru Europskog sustava prijenosa i prikupljanja bodova i dobivene ocjene. Riječ je o ključnom dokumentu za evidentiranje napretka i priznavanje postignuća u učenju, uključujući razdoblje koje student provede u mobilnosti. Većina visokih učilišta prijepise ocjena izvodi iz vlastitih baza podataka.”

---

(1)  Preporuka Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (SL C 398, 22.12.2012., str. 1.).

---

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 10.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 444/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 444/9

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.8993 – Huaxin/Juniper/JV)

(Tekst značajan za EGP)

(2018/C 444/02)

Dana 16. listopada 2018. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32018M8993. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32018M8993. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 10.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 444/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 444/9

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9137 – Rehau/MB Barter & Trading)

(Tekst značajan za EGP)

(2018/C 444/03)

Dana 27. studenoga 2018. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na njemačkom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32018M9137. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32018M9137. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 10.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 444/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 444/10

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9153 – Caisse des dépôts et consignations/Meridiam/FICA HPCI)

(Tekst značajan za EGP)

(2018/C 444/04)

Dana 30. studenoga 2018. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na francuskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32018M9153. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32018M9153. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

III Pripremni akti

Europska središnja banka

| 10.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 444/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 444/11

---

MIŠLJENJE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 9. studenoga 2018.

o Prijedlogu uredbe o uspostavi europske funkcije stabilizacije ulaganja

(CON/2018/51)

(2018/C 444/05)

Uvod i pravna osnova

Europska središnja banka (ESB) zaprimila je 10. srpnja 2018. zahtjev Europskog parlamenta za davanje mišljenja o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi europske funkcije stabilizacije ulaganja (1) (dalje u tekstu „Prijedlog uredbe”).

Nadležnost ESB-a za davanje mišljenja temelji se na članku 127. stavku 4. i članku 282. stavku 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije budući da je Prijedlog uredbe, u svom cilju makroekonomske stabilizacije, od značaja za primarni cilj Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) održavanje stabilnosti cijena i, ne dovodeći u pitanje cilj održavanja stabilnosti cijena, održavanje opće ekonomske politike u Uniji, kako je navedeno u članku 127. stavku 1. i članku 282. stavku 2. Ugovora te članku 2. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu „Statut ESSB-a”). Prijedlog uredbe također sadrži odredbe koje utječu na ulogu ESB-a kao fiskalnog agenta za osobe javnog prava na temelju članka 21. stavka 2. Statuta ESSB-a.

Upravno vijeće donijelo je ovo Mišljenje u skladu s prvom rečenicom članka 17. stavka 5. Poslovnika Europske središnje banke.

Opće napomene

Uspostava europske funkcije stabilizacije ulaganja ima za cilj zaštititi nacionalna javna ulaganja u prisutnosti velikih asimetričnih makroekonomskih šokova u državama članicama čija je valuta euro i u državama članicama izvan europodručja koje sudjeluju u Europskom tečajnom mehanizmu (ERM II) (dalje u tekstu zajedno „države članice sudionice”) te spriječiti rizik negativnog prelijevanja. (2) Europska funkcija stabilizacije ulaganja bila bi dio šireg skupa novih instrumenata za otpornije europodručje unutar okvira Unije. Otpornost bi doprinijela jačanju ekonomske i monetarne unije (EMU). Prijedlog uredbe predviđa da bi potpora na temelju europske funkcije stabilizacije ulaganja bila uvjetovana usklađenošću s odabranim odlukama i preporukama iz Unijina okvira za fiskalni i makroekonomski nadzor (3). U tom smislu, primjećuje se da fiskalni okvir EU-a ima za cilj osigurati da države članice nastave provoditi dobre fiskalne politike i uspostaviti fiskalne rezerve u dobrim gospodarskim razdobljima (4).

Izvješće petorice predsjednika od 22. lipnja 2015. (5) naglasilo je potrebu za dovršetkom ekonomske i institucionalne arhitekture EMU-a. S obzirom na iskustvo s financijskom i gospodarskom krizom, podržavaju se daljnji integracijski koraci radi poboljšanja otpornosti država članica na ozbiljne gospodarske recesije. Od država članica očekuje se da podrže inicijative kojima čine nacionalna gospodarstva otpornijima i da dopune te napore s dodatnim koracima koji imaju za cilj dovršetak fiskalne i ekonomske unije - osobito stvaranje zajedničke funkcije makroekonomske stabilizacije. Takva funkcija postoji u svim monetarnim unijama, radi boljeg bavljenja s gospodarskim šokovima kojima se ne može upravljati na nacionalnoj razini. Ako je odgovarajuće osmišljena, zajednička funkcija makroekonomske stabilizacije povećala bi gospodarsku otpornost pojedinih država članica sudionica i europodručja kao cjeline, na taj način također podupirući jedinstvenu monetarnu politiku.

U tom kontekstu, ESB pozdravlja novi poticaj raspravi o tome kako uspostaviti zajedničku funkciju makroekonomske stabilizacije za države članice sudionice. U uspostavi takve funkcije važno je osigurati da ona osigurava učinkovitu makroekonomsku stabilizaciju, posebno u prisutnosti dubokih recesija u europodručju. U tu svrhu, funkcija fiskalne stabilizacije trebala bi biti dovoljno velika. U tom smislu, potrebno je napomenuti da europska funkcija stabilizacije ulaganja predviđa financijsku omotnicu naizmjeničnih zajmova u ukupnom iznosu do 30 milijardi EUR, što predstavlja samo 0,3 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) europodručja. Učinkovita stabilizacija također zahtijeva da se potpora europske funkcije stabilizacije ulaganja aktivira i provodi pravodobno. Odgovarajući kriteriji aktivacije za potporu europske funkcije stabilizacije ulaganja trebali bi učinkovito razlikovati između cikličnih i strukturnih kretanja. Aktivator europske funkcije stabilizacije ulaganja koji je predviđen povezan je s prosječnom nezaposlenošću tijekom razdoblja od 60 tromjesečja. Ovako dugačko vremensko razdoblje se ukazuje neosnovanim, s obzirom da bi trenutna nezaposlenost mogla biti daleko od prosječne za 60 tromjesečja za zemlje koje su iskusile snažan trend rasta ili pada nezaposlenosti tijekom proteklih petnaest godina. Predviđeni okidač europske funkcije stabilizacije ulaganja ne bi vodio dovoljno računa, s jedne strane, o rigidnostima tržišta rada koje nisu riješene reformama u nekim državama članicama, ili s druge strane, o reformama kojima se jača otpornost koje su uvele druge države članice. Važno je da potpora europske funkcije stabilizacije ulaganja nadopunjuje poticaje za stabilne nacionalne fiskalne i ekonomske politike i, posebno, za reforme koje imaju za cilj rješavanje nacionalnih strukturnih izazova i jačanje usklađenosti s Unijinim okvirom za fiskalni i makroekonomski nadzor. Potpora europske funkcije stabilizacije ulaganja trebala bi biti povezana s prethodnim podacima o potpunom poštivanju država članica sudionica okvira Unije za fiskalni i makroekonomski nadzor. U tom kontekstu, predviđeni kriterij prihvatljivosti čini se slabim - posebno kriterij koji traži da ne postoji odluka Vijeća koja utvrđuje da nije poduzeta djelotvorna mjera radi ispravljanja prekomjernog deficita na temelju članka 126. stavka 8. ili članka 126. stavka 11. Ugovora dvije godine prije traženja potpore europske funkcije stabilizacije ulaganja (6). Ovaj kriterij prihvatljivosti bi omogućio dodjelu potpore europske funkcije stabilizacije ulaganja državama članicama koje su mogle izbjeći neusklađenost s Paktom o stabilnosti i rastu, unatoč prisutnosti stalnih nedostataka u pogledu zahtjeva strukturne prilagodbe. Važno je da očekivana funkcija stabilizacije osigurava poticaje za države članice da uspostavljaju fiskalne rezerve u dobrim gospodarskim razdobljima, koje mogu podnositi trošenje u recesiji. Konačno, traži se jasnoća u vezi s međudjelovanjem između Prijedloga uredbe i korištenja fleksibilnosti unutar Pakta o stabilnosti i rastu, posebno u vezi s odredbama takozvane „investicijske odredbe” (7), koja ima sličan cilj europskoj funkciji stabilizacije ulaganja, odnosno održavanje ulaganja u teškim gospodarskim vremenima. Značajno je da je potrebna odredba radi osiguravanja da je razina potpore europske funkcije stabilizacije ulaganja razmjerna razini zahtijevanoj za održavanje održivosti duga.

Posebne napomene

1.   Upotreba monetarnog prihoda kao osnove za izračun nacionalnih doprinosa Fondu za potporu stabilizaciji

Fond za potporu stabilizaciji bi gotovo u potpunosti dobio godišnje doprinose od država članica sudionica. Ovi doprinosi bi se izračunavali u skladu sa Sporazumom o prijenosu doprinosa Fondu za potporu stabilizaciji između država članica sudionica (8) (dalje u tekstu „nacrt sporazuma”). Na temelju nacrta sporazuma, godišnji doprinos svake države članice čija je valuta euro Fondu za potporu stabilizaciji bila bi jednaka 6 posto iznosa monetarnog prihoda koji je dodijeljen njezinom NSB-u na kraju prethodne financijske godine u skladu s člankom 32. Statuta ESSB-a. Godišnji doprinos država članica izvan europodručja koje sudjeluju u ERM II izračunavao bi se upotrebom formule koja uzima u obzir ukupan monetarni prihod Eurosustava, i utvrđuje udio koje je dodijeljen državi članici izvan europodručja koja sudjeluje u ERM II na temelju samo BDP-a, a ne broja stanovništva.

1.1   Institucionalna neovisnost

Načelo institucionalne neovisnosti izričito je navedeno u članku 130. Ugovora i članku 7. Statuta ESSB-a. Ova dva članka zabranjuju nacionalnim središnjim bankama u ESSB-u i članovima njihovih tijela nadležnih za odlučivanje traženje ili primanje uputa od institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, bilo koje vlade država članica ili bilo kojeg drugog tijela. Osim toga, institucije, tijela, uredi ili agencije Unije i vlade država članica obvezuju se da će poštovati ovo načelo i da neće nastojati utjecati na članove tijela nadležnih za odlučivanje u nacionalnim središnjim bankama u obavljanju njihovih zadaća povezanih s ESSB-om. (9) Dok nacrt sporazuma jasno navodi da su doprinosi Fondu za potporu stabilizaciji obveze plaćanja država članica sudionica, načelo institucionalne neovisnosti zahtijeva da vlade država članica ne vrše pritisak na svoje odnosne nacionalne središnje banke. U tom smislu, upućivanje u nacrtu sporazuma na nacionalni doprinos države članice koji je „jednak 6 posto iznosa monetarnog prihoda koji je dodijeljen njezinoj središnjoj banci” upućuje da je ovo tek formula koja se upotrebljava za izračun obveze plaćanja države članice sudionice. Ovo smanjuje rizik mogućeg vršenja pritiska na tijela nacionalnih središnjih banaka nadležna za odlučivanje u pogledu njihova neovisnog postupka donošenja odluka u odnosu na strategije ulaganja i rizika te raspodjelu dobiti. Konačno, ESB bi pozdravio brisanje obveze koja mu je nametnuta Prijedlogom uredbe kojom se od njega zahtijeva da priopćuje Komisiji, najkasnije do 30. travnja svake godine, iznos monetarnog prihoda koji je dodijeljen nacionalnim središnjim bankama Eurosustava u skladu s člankom 32. Statuta ESSB-a za potrebe izračuna doprinosa države članice sudionice. Ovim brisanjem izbjegao bi se svaki rizik zadiranja u institucionalnu neovisnost ESB-a. ESB je spreman surađivati s Komisijom u tom smislu, u skladu s uvodnom izjavom 27. Prijedloga uredbe koja pojašnjava da bi ESB trebao priopćavati Komisiji iznos monetarnog prihoda na koji su ovlaštene nacionalne središnje banke Eurosustava.

1.2   Financijska neovisnost

Načelo financijske neovisnosti zahtijeva od nacionalnih središnjih banaka da imaju dovoljno sredstava za izvršavanje svojih zadaća povezanih s ESSB-om i nacionalnih zadaća. Države članice ne smiju dovesti svoje nacionalne središnje banke u položaj u kojem ne bi imale dovoljno financijskih sredstava za provođenje ovih zadaća (10). U Prijedlogu uredbe, nacionalne doprinose Fondu za potporu stabilizaciji iz nacrta sporazuma moraju platiti države članice sudionice. Oni ne predstavljaju doprinose ili obveze nacionalnih središnjih banaka ili ESB-a. Stoga se čini da Prijedlog uredbe ne utječe na sposobnost nacionalnih središnjih banaka da se slobodno koriste dovoljnim financijskim sredstvima radi ispunjavanja svojih zadataka.

1.3   Dodatna razmatranja

| 1.3.1 | ESB razumije da je izračun nacionalnih doprinosa Fondu za potporu stabilizaciji odvojen od stvarnog prihoda ili dobiti središnje banke. Iznos monetarnog prihoda dodijeljen nacionalnim središnjim bankama može se smatrati mjerilom za izračun koje se mijenja godišnje. U skladu s time, iznos od 6 posto naveden u nacrtu sporazuma kao referentna točka za izračun nacionalnih doprinosa Fondu za potporu stabilizaciji trebao bi se samo odnositi na konačan iznos monetarnog prihoda dodijeljen nacionalnim središnjim bankama. Ovo bi trebao biti slučaj čak i ako je potrebno nadoknaditi gubitak koji je pretrpio ESB, djelomično ili u cijelosti, iz monetarnog prihoda odgovarajuće financijske godine u skladu s člankom 33. stavkom 2. Statuta ESSB-a. (11) |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.3.2 | ESB primjećuje da povezivanje doprinosa država članica sudionica Fondu za potporu stabilizaciji s monetarnim prihodom primjenom unaprijed određenog postotka vodi automatski do volatilnosti doprinosa država članica sudionica. Ova volatilnost može utjecati na prijenos novih sredstava Fondu za potporu stabilizaciji. |
| --- | --- |

1.3.2

| 1.3.3 | Prijedlog uredbe koristi godišnji monetarni prihod Eurosustava kao osnovu za izračun godišnjih doprinosa država članica čija je valuta euro i država članica izvan europodručja koje sudjeluju u ERM II. U odnosu na države članice čija je valuta euro, monetarni prihod raspoređuje se između njihovih nacionalnih središnjih banaka u skladu s njihovim odnosnim udjelima u ključu kapitala ESB-a, koji se ponderira u jednakoj mjeri u skladu s udjelom svake odnosne države članice u broju stanovništva i BDP-u Unije, kako je utvrđeno u članku 29. Statuta ESSB-a. Međutim, doprinosi država članica izvan europodručja koje sudjeluju u ERM II Fondu za potporu stabilizaciji izračunavaju se na osnovi monetarnog prihoda Eurosustava koji se mjeri prema državi članici samo na osnovi njezinih podataka o BDP-u. Ovo nepodudaranje može imati za posljedicu razmjerno veće ili manje doprinose država članica izvan europodručja koje sudjeluju u ERM II. |
| --- | --- |

1.3.3

2.   Upravljanje zajmovima

| 2.1 | ESB je spreman utvrditi potrebne mehanizme s Komisijom radi upravljanja zajmovima i primiti od dotične države članice glavnicu i kamate dospjele po zajmu europske funkcije stabilizacije ulaganja na račun kod ESB-a, kako je predviđeno Prijedlogom uredbe. U tom smislu, ESB primjećuje da u skladu s člankom 21. stavkom 2. Statuta ESSB-a, ESB može djelovati kao fiskalni agent za institucije Unije, na isti način kao za upravljanje zajmovima s ESB-om u okviru europskog mehanizma za financijsku stabilnost (12). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Sa svim iznosima europske funkcije stabilizacije ulaganja deponiranim na posebnim računima koje trebaju otvoriti dotične države članice kod svog NSB-a za upravljanje primljenom potporom europske funkcije stabilizacije ulaganja potrebno je postupati u skladu s uvjetima utvrđenim u odgovarajućim pravnim aktima, kao što su Smjernica ESB/2014/9 Europske središnje banke (13). |
| --- | --- |

2.2

Tamo gdje ESB predlaže izmjenu Prijedloga uredbe, konkretni prijedlozi izmjena navedeni su u posebnom tehničkom radnom dokumentu kojem je u tu svrhu priloženo obrazloženje. Tehnički radni dokument dostupan je na engleskom jeziku na mrežnim stranicama ESB-a.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 9. studenoga 2018.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2018) 387 konačno.

1

(2)  Vidjeti obrazloženje uz prijedlog uredbe, str. 2.

2

(3)  Članak 3. stavak 1. Prijedloga uredbe.

3

(4)  Vidjeti „Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije”, izvješće Jean-Claudea Junckera, u bliskoj suradnji s Donaldom Tuskom, Jeroenom Dijsselbloemom, Marijem Draghijem i Martinom Schulzom, 22. lipnja 2015., str. 4., dostupno na mrežnim stranicama Komisije www.ec.europa.eu.

4

(5)  „Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije”, izvješće Jean-Claudea Junckera, u bliskoj suradnji s Donaldom Tuskom, Jeroenom Dijsselbloemom, Marijem Draghijem i Martinom Schulzom, 22. lipnja 2015.

5

(6)  U tom smislu potrebno je napomenuti da u skladu s člankom 126. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, ako država članica nije odgovorila na preporuke koje joj je uputilo Vijeće u kontekstu ranije odluke Vijeća da država članica nije ispunila zahtjeve kriterija deficita iz Ugovora, Vijeće mora donijeti odluku kojom utvrđuje da nije poduzeta učinkovita mjera.

6

(7)  „Investicijska odredba” sadržana je u članku 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (SL L 209, 2.8.1997., str. 1.).

7

(8)  Nacrt sporazuma dostupan je na https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/budget-may2018-contributions-stabilisation-fund_en.pdf

8

(9)  Vidjeti ESB Izvješće o konvergenciji, svibanj 2018., str. 21.

9

(10)  Vidjeti ESB Izvješće o konvergenciji, svibanj 2018., str. 25.

10

(11)  Člankom 33. stavkom 2. Statuta propisano je da se, u slučaju da ESB zabilježi gubitak, manjak nadoknađuje iz fonda opće pričuve ESB-a i, ako je to potrebno, na temelju odluke Upravnog vijeća, iz monetarnog prihoda dotične financijske godine, razmjerno visini iznosa raspodijeljenih nacionalnim središnjim bankama u skladu s člankom 32. stavkom 5. Statuta ESSB-a i najviše do tih iznosa.

11

(12)  Vidjeti članak 8. Uredbe Vijeća (EU) br. 407/2010 od 11. svibnja 2010. o uspostavi Mehanizma za europsku financijsku stabilnost (SL L 118, 12.5.2010., str. 1.).

12

(13)  Smjernica ESB/2014/9 Europske središnje banke od 20. veljače 2014. o domaćim operacijama upravljanja imovinom i obvezama od strane nacionalnih središnjih banaka (SL L 159, 28.5.2014., str. 56.).

13

---

| 10.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 444/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 444/15

---

MIŠLJENJE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 20. studenoga 2018.

o Prijedlogu direktive o pružateljima usluge servisiranja kredita, kupcima kredita i naplati kolaterala

(CON/2018/54)

(2018/C 444/06)

Uvod i pravna osnova

Europska komisija donijela je 14. ožujka 2018. Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o pružateljima usluga servisiranja kredita, kupcima kredita i naplati kolaterala (dalje u tekstu „Prijedlog direktive”) (1). Europska središnja banka (ESB) smatra da Prijedlog direktive spada pod njezinu nadležnost i odlučila je ostvariti svoje pravo, kako je propisano u drugoj rečenici članka 127. stavka 4. i članku 282. stavku 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (dalje u tekstu „Ugovor”), da dâ svoje mišljenje.

Nadležnost ESB-a za davanje mišljenja temelji se na članku 25. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, u skladu s kojim ESB može ponuditi savjet Vijeću i Komisiji o području djelovanja i provedbi zakonodavstva Unije u vezi sa stabilnošću financijskog sustava i zadatcima dodijeljenim ESB-u u skladu s člankom 127. stavkom 6. Ugovora koji se odnose na politike o bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama. Upravno vijeće donijelo je ovo Mišljenje u skladu s prvom rečenicom članka 17. stavka 5. Poslovnika Europske središnje banke.

1.   Opće napomene

| 1.1. | ESB je snažan zagovornik razvoja sekundarnog tržišta bankovne imovine, posebno loših kredita, kao što je prikazano u akcijskom planu Vijeća Europske unije za bavljenje lošim kreditima u Europi (2). U kontekstu velike količine loših kredita koji ostaju u bilanci nekih europskih kreditnih institucija i kao dio sveobuhvatnog rješenja za rješavanje loših kredita (3), razvoj sekundarnih tržišta može doprinijeti smanjenju loših kredita. Gledajući unaprijed, dobro funkcioniranje sekundarnih tržišta može također spriječiti nagomilavanje loših kredita u budućnosti (4). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nadalje, sekundarno tržište koje dobro funkcionira može imati pozitivan učinak na financijsku stabilnost u mjeri da može olakšati prijenos rizika loših kredita iz bilanci kreditnih institucija. Prisutnost značajnih količina loših kredita u bilancama kreditnih institucija smanjuje njihovu mogućnost da ispune svoju zadaću kao pružatelji kredita realnom gospodarstvu i otežava operativnu fleksibilnost i općenito profitabilnost koje su osnovne za dobro funkcioniranje bankovnog sektora. Nužno je da pravni okvir primjenjiv na sekundarna tržišta omogućuje učinkovit prijenos loših kredita iz bilanci kreditnih institucija (5). |
| --- | --- |

1.2.

2.   Posebne napomene

2.1.   Izvještajni zahtjevi

Prijedlog direktive uspostavlja brojne izvještajne zahtjeve za pružatelje usluga servisiranja kredita, kupce kredita i kreditne institucije. Na primjer, od kupca kredita ili, gdje je primjenjivo, od njegova predstavnika, zahtijeva se da obavijesti nadležna tijela države članice u kojoj kupac kredita ili, gdje je primjenjivo, njegov predstavnik ima domicil ili poslovni nastan o svojoj namjeri izravnog izvršenja ugovora o kreditu (6). Nadalje, od kupca kredita ili, gdje je primjenjivo, od njegova predstavnika, koji prenosi ugovor o kreditu drugom kupcu kredita, zahtijeva se da obavijesti nadležna tijela o prijenosu, identitetu i adresi novog kupca kredita i, gdje je primjenjivo, njegova predstavnika (7). Zakonodavci Unije trebali bi pažljivo razmotriti hoće li ovi izvještajni zahtjevi otežati učinkovito funkcioniranje sekundarnog tržišta loših kredita jer bi značajan teret izvješćivanja mogao spriječiti nove pristupnike tržištu ili rezultirati u dupliciranju podataka za nadležna tijela.

2.2.   Tehnički standardi za podatke o lošim kreditima

Prijedlog direktive daje Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo (EBA) nadležnost za izradu provedbenih tehničkih standarda u kojima se određuju formati koje vjerovnici koji su kreditne institucije koriste za dostavljanje detaljnih informacija o svojim kreditnim izloženostima u knjizi pozicija kojima se ne trguje radi analize, financijske dubinske analize i utvrđivanja vrijednosti ugovora o kreditu (8).

S tim u vezi, ESB primjećuje da Uredba (EU) 2016/867 (9) predviđa novi skup podataka s detaljnim informacijama o kreditima pojedine banke u europodručju. Ovaj skup podataka ima za cilj osigurati granularne podatke s visokom razinom pojedinosti za sve države članice europodručja, koji su potpuno usporedivi jer su utemeljeni na usklađenim konceptima i definicijama. U svjetlu ovih novih regulatornih kretanja, važno je da svi obrasci za podatke koje je sastavila EBA uzimaju u obzir prikupljanje granularnih podataka o kreditima i kreditnom riziku ili sve druge relevantne inicijative radi osiguravanja da nema dupliciranja nastojanja i radi smanjenja izvještajnih zahtjeva za kreditne institucije.

2.3.   Prikupljanje podataka od strane nadležnih tijela u kontekstu mehanizma ubrzane izvansudske naplate kolaterala

Prijedlog direktive zahtjeva od nadležnih tijela koja nadziru kreditne institucije da prikupljaju, na godišnjoj osnovi, informacije od vjerovnika o broju osiguranih ugovora o kreditu koji su naplaćeni putem mehanizma ubrzane izvansudske naplate kolaterala i vremenskom okviru za takvu naplatu, uključujući: (a) broj postupaka koji su pokrenuti, u tijeku i zaključeni, uključujući i one koji se odnose na pokretnu i nepokretnu imovinu; (b) trajanje postupka od dostave obavijesti do namirenja koje se provodi unovčenjem (javna prodaja, privatna prodaja ili zapljena); (c) prosječne troškove svakog postupka u EUR; i (d) stope namirenja. Od država članica zahtijeva se da agregiraju te podatke, sastavljaju statističke podatke iz tih agregiranih podataka i dostavljaju ove statističke podatke Komisiji (10). Kada je ESB nadležno tijelo za nadzor kreditnih institucija, pravna osnova za zadaće bonitetnog nadzora ESB-a utvrđena je u članku 127. stavku 6. Ugovora, u skladu s kojom Vijeće može dodijeliti određene zadaće ESB-u koje se tiču politika koje se odnose na bonitetni nadzor kreditnih institucija. Budući da se prikupljanje ovih informacija odnosi na efikasnost mehanizma ubrzane izvansudske naplate kolaterala, a ne na bonitetni nadzor kreditnih institucija, zakonodavci Unije trebali bi pojasniti da zadaća prikupljanja takvih informacija nije dodijeljena ESB-u.

Kada ESB predlaže izmjenu Prijedloga direktive, konkretni prijedlozi izmjena navedeni su u posebnom tehničkom radnom dokumentu kojem je u tu svrhu priloženo obrazloženje. Tehnički radni dokument dostupan je na engleskom jeziku na mrežnim stranicama ESB-a.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 20. studenoga 2018.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2018) 135 konačno.

1

(2)  Vidjeti priopćenje za javnost Vijeća od 11. srpnja 2017.„Zaključci Vijeća o akcijskom planu za bavljenje lošim kreditima u Europi”, dostupno na mrežnim stranicama Vijeća http://www.consilium.europa.eu.

2

(3)  Vidjeti, na primjer, odjeljak B ESB-ova Pregleda financijske stabilnosti iz studenoga 2016., dostupno na mrežnim stranicama ESB-a https://www.ecb.europa.eu.

3

(4)  Vidjeti stavak 2.2.1. Mišljenja CON/2018/31. Sva mišljenja ESB-a objavljena su na mrežnim stranicama ESB-a.

4

(5)  Vidjeti stavak 2.2.2. Mišljenja CON/2018/31.

5

(6)  Vidjeti članak 18. stavak 1. Prijedloga direktive.

6

(7)  Vidjeti članak 19. stavak 1. Prijedloga direktive.

7

(8)  Vidjeti članak 14. stavak 1. Prijedloga direktive.

8

(9)  Uredba (EU) 2016/867 Europske središnje banke od 18. svibnja 2016. o prikupljanju granularnih podataka o kreditima i kreditnom riziku (ESB/2016/13) (SL L 144, 1.6.2016., str. 44.).

9

(10)  Vidjeti članak 33. Prijedloga direktive.

10

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 10.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 444/17 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 444/17

---

Tečajna lista eura (1)

7. prosinca 2018.

(2018/C 444/07)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1371 |
| JPY | japanski jen | 128,36 |
| DKK | danska kruna | 7,4641 |
| GBP | funta sterlinga | 0,89085 |
| SEK | švedska kruna | 10,2665 |
| CHF | švicarski franak | 1,1299 |
| ISK | islandska kruna | 139,50 |
| NOK | norveška kruna | 9,6970 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,851 |
| HUF | mađarska forinta | 323,50 |
| PLN | poljski zlot | 4,2895 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,6485 |
| TRY | turska lira | 6,0619 |
| AUD | australski dolar | 1,5766 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5230 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,8866 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6558 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5583 |
| KRW | južnokorejski von | 1 278,67 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,0673 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,8244 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,3913 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 454,01 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7372 |
| PHP | filipinski pezo | 60,059 |
| RUB | ruski rubalj | 75,8850 |
| THB | tajlandski baht | 37,359 |
| BRL | brazilski real | 4,4358 |
| MXN | meksički pezo | 23,1435 |
| INR | indijska rupija | 80,5090 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1371

JPY

japanski jen

128,36

DKK

danska kruna

7,4641

GBP

funta sterlinga

0,89085

SEK

švedska kruna

10,2665

CHF

švicarski franak

1,1299

ISK

islandska kruna

139,50

NOK

norveška kruna

9,6970

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,851

HUF

mađarska forinta

323,50

PLN

poljski zlot

4,2895

RON

rumunjski novi leu

4,6485

TRY

turska lira

6,0619

AUD

australski dolar

1,5766

CAD

kanadski dolar

1,5230

HKD

hongkonški dolar

8,8866

NZD

novozelandski dolar

1,6558

SGD

singapurski dolar

1,5583

KRW

južnokorejski von

1 278,67

ZAR

južnoafrički rand

16,0673

CNY

kineski renminbi-juan

7,8244

HRK

hrvatska kuna

7,3913

IDR

indonezijska rupija

16 454,01

MYR

malezijski ringit

4,7372

PHP

filipinski pezo

60,059

RUB

ruski rubalj

75,8850

THB

tajlandski baht

37,359

BRL

brazilski real

4,4358

MXN

meksički pezo

23,1435

INR

indijska rupija

80,5090

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

Revizorski sud

| 10.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 444/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 444/18

---

Tematsko izvješće br. 32/2018

„Krizni uzajamni fond Europske unije za Afriku: fleksibilan instrument, ali nije dovoljno usmjeren”

(2018/C 444/08)

Europski revizorski sud obavještava vas da je upravo objavljeno tematsko izvješće br. 32/2018 „Krizni uzajamni fond Europske unije za Afriku: fleksibilan instrument, ali nije dovoljno usmjeren”.

Izvješće možete pregledati ili preuzeti na internetskim stranicama Europskog revizorskog suda: http://eca.europa.eu.

---

V Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska komisija

| 10.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 444/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 444/19

---

POZIV NA PODNOŠENJE PRIJEDLOGA 2019. – EAC/A05/2018

Europske snage solidarnosti

(2018/C 444/09)

1.   Uvod i ciljevi

Ovaj poziv na podnošenje prijedloga temelji se na Uredbi (EU) br. 2018/1475 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. listopada 2018. o utvrđivanju pravnog okvira Europskih snaga solidarnosti i izmjeni uredaba (EU) br. 1288/2013 i (EU) br. 1293/2013 i Odluke br. 1313/2013/EU te na godišnjem programu rada za Europske snage solidarnosti za 2019. Uredba o Europskim snagama solidarnosti odnosi se na razdoblje od 2018. do 2020. Opći i posebni ciljevi Europskih snaga solidarnosti navedeni su u člancima 3 i 4. Uredbe.

2.   Aktivnosti

Ovaj poziv na podnošenje prijedloga odnosi se na sljedeće aktivnosti Europskih snaga solidarnosti:

| — | volonterske projekte, |
| --- | --- |

—

volonterske projekte,

| — | volonterska partnerstva (posebni sporazumi za 2019. na temelju okvirnog sporazuma o partnerstvu za razdoblje 2018.–2020.) (1) |
| --- | --- |

—

volonterska partnerstva (posebni sporazumi za 2019. na temelju okvirnog sporazuma o partnerstvu za razdoblje 2018.–2020.) (1)

| — | volonterske timove u prioritetnim područjima, |
| --- | --- |

—

volonterske timove u prioritetnim područjima,

| — | pripravništvo i zaposlenje, |
| --- | --- |

—

pripravništvo i zaposlenje,

| — | projekte solidarnosti, |
| --- | --- |

—

projekte solidarnosti,

| — | oznaku kvalitete. |
| --- | --- |

—

oznaku kvalitete.

3.   Prihvatljivost

Za financiranje u okviru Europskih snaga solidarnosti može se prijaviti svaki javni ili privatni subjekt (2). Osim toga, za financiranje za projekte solidarnosti mogu se prijaviti skupine mladih koje su registrirane na portalu Europskih snaga solidarnosti.

U Europskim snagama solidarnosti mogu sudjelovati sljedeće zemlje:

28 država članica Europske unije može u potpunosti sudjelovati u svim aktivnostima Europskih snaga solidarnosti.

Osim toga, u nekim aktivnostima Europskih snaga solidarnosti mogu sudjelovati organizacije iz:

| — | zemalja EFTA-e/EGP-a: Islanda, Lihtenštajna i Norveške, |
| --- | --- |

—

zemalja EFTA-e/EGP-a: Islanda, Lihtenštajna i Norveške,

| — | zemalja kandidatkinja za članstvo u EU-u: Turske, Srbije i bivše jugoslavenske republike Makedonije, |
| --- | --- |

—

zemalja kandidatkinja za članstvo u EU-u: Turske, Srbije i bivše jugoslavenske republike Makedonije,

| — | partnerskih zemalja. |
| --- | --- |

—

partnerskih zemalja.

Više pojedinosti o načinima sudjelovanja pronaći ćete u Vodiču za Europske snage solidarnosti za 2019.

Za podnositelje prijava iz Ujedinjene Kraljevine: napominjemo da kriteriji prihvatljivosti moraju biti ispunjeni za cijelo razdoblje za koje se dodjeljuju bespovratna sredstva. Ako se Ujedinjena Kraljevina povuče iz EU-a tijekom tog razdoblja, a ne sklopi s EU-om sporazum na temelju kojeg bi podnositelji prijave iz Ujedinjene Kraljevine i dalje bili prihvatljivi, prestat će primati sredstva EU-a (iako će, bude li moguće, nastaviti sudjelovati u projektu) ili će morati napustiti projekt na temelju relevantnih odredbi o prestanku iz sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava.

4.   Proračun i trajanje projekata

Provedba ovog poziva na podnošenje prijedloga podliježe raspoloživosti sredstava predviđenih nacrtom proračuna za 2019. nakon što proračunsko tijelo donese proračun za 2019. ili, ako se proračun ne donese, kako je predviđeno sustavom privremenih dvanaestina.

Ukupni proračun predviđen za ovaj poziv na podnošenje prijedloga procijenjen je na 96 322 671 EUR i temelji se na godišnjem programu rada za Europske snage solidarnosti za 2019.:

Ukupan proračun predviđen za poziv na podnošenje prijedloga i njegova raspodjela indikativni su te se mogu izmijeniti na temelju izmjene godišnjeg programa rada za Europske snage solidarnosti. Potencijalni podnositelji prijedloga pozivaju se da redovito provjeravaju godišnji program rada za Europske snage solidarnosti za 2019. i njegove izmjene na stranicama:

[https://ec.europa.eu/youth/annual-work-programmes_en] u vezi s proračunom za svaku aktivnost obuhvaćenu pozivom.

Razina dodijeljenih sredstava te trajanje projekata ovise o čimbenicima poput vrste projekta i broja uključenih partnera.

5.   Rok za podnošenje prijava

Rokovi za podnošenje prijava navedeni u nastavku istječu u 12 sati (podne) prema briselskom vremenu.

| Volonterski projekti | 5. veljače 2019. |
| --- | --- |
| 30. travnja 2019. |
| 1. listopada 2019. |
| Volonterska partnerstva (posebni sporazumi za 2019. na temelju okvirnog sporazuma o partnerstvu za razdoblje 2018.–2020.) | 20. travnja 2019. |
| Volonterski timovi u područjima visokog prioriteta | 28. rujna 2019. |
| Pripravništvo i zaposlenje | 5. veljače 2019. |
| 30. travnja 2019. |
| 1. listopada 2019. |
| Projekti solidarnosti | 5. veljače 2019. |
| 30. travnja 2019. |
| 1. listopada 2019. |

Volonterski projekti

5. veljače 2019.

30. travnja 2019.

1. listopada 2019.

Volonterska partnerstva (posebni sporazumi za 2019. na temelju okvirnog sporazuma o partnerstvu za razdoblje 2018.–2020.)

20. travnja 2019.

Volonterski timovi u područjima visokog prioriteta

28. rujna 2019.

Pripravništvo i zaposlenje

5. veljače 2019.

30. travnja 2019.

1. listopada 2019.

Projekti solidarnosti

5. veljače 2019.

30. travnja 2019.

1. listopada 2019.

Prijave za oznaku kvalitete mogu se dostavljati bilo kada.

Detaljne upute o podnošenju prijava dostupne su u Vodiču za Europske snage solidarnosti.

6.   Podrobnije informacije

Detaljni uvjeti ovog poziva na podnošenje prijedloga, uključujući prioritete, mogu se pronaći u Vodiču za Europske snage solidarnosti na stranici:

https://ec.europa.eu/youth/solidarity-corps

Vodič za Europske snage solidarnosti za 2019. sastavni je dio ovog poziva na podnošenje prijedloga, a uvjeti sudjelovanja i financiranja navedeni u Vodiču u potpunosti se primjenjuju na ovaj poziv.

---

(1)  U okviru ove aktivnosti prijave mogu podnositi samo organizacije sudionice koje su potpisale okvirni sporazum o partnerstvu za razdoblje 2018.–2020.

(2)  Ne dovodeći u pitanje posebne uvjete prihvatljivosti koji se primjenjuju na pojedinačne aktivnosti obuhvaćene ovim pozivom.

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 10.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 444/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 444/22

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9173 – Astorg Asset Management/Montagu Private Equity/Nemera Capital)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2018/C 444/10)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Astorg Asset Management („Astorg”, Luksemburg); |
| --- | --- |

—

Astorg Asset Management („Astorg”, Luksemburg);

| — | Montagu Private Equity LLP („Montagu”, Francuska); |
| --- | --- |

—

Montagu Private Equity LLP („Montagu”, Francuska);

| — | Nemera Capital (zajedno sa svojim društvima kćerima, „grupa Nemera”, Francuska), trenutačno pod isključivom kontrolom poduzetnika Montagu. |
| --- | --- |

—

Nemera Capital (zajedno sa svojim društvima kćerima, „grupa Nemera”, Francuska), trenutačno pod isključivom kontrolom poduzetnika Montagu.

Poduzetnik Astorg stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad grupom Nemera. Kao rezultat transakcije grupa Nemera bit će pod zajedničkom kontrolom poduzetnika Astorg i Montagu.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

—   Astorg: investicijsko društvo;

—   Montagu: investicijsko društvo;

—   grupa Nemera: proizvođač plastičnih sustava za primjenu lijekova koji se prodaju farmaceutskoj i biotehnološkoj industriji te industriji generičkih lijekova.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9173 – Astorg Asset Management/Montagu Private Equity/Nemera Capital

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

| Adresa e-pošte: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštanska adresa: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Adresa e-pošte: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 10.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 444/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 444/24

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9085 – Dr. August Oetker/Coop-Gruppe/F&B – Food and Beverage Services)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2018/C 444/11)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Dr. August Oetker KG („Grupa Oetker”, Njemačka), |
| --- | --- |

—

Dr. August Oetker KG („Grupa Oetker”, Njemačka),

| — | Coop-Gruppe Genossenschaft („Grupa Coop”, Švicarska), preko svojeg neizravnog društva kćeri u stopostotnom vlasništvu Transgourmet Deutschland GmbH & Co. OHG („Transgourmet”, Njemačka), |
| --- | --- |

—

Coop-Gruppe Genossenschaft („Grupa Coop”, Švicarska), preko svojeg neizravnog društva kćeri u stopostotnom vlasništvu Transgourmet Deutschland GmbH & Co. OHG („Transgourmet”, Njemačka),

| — | F&B – Food and Beverage Services GmbH („F&B”, Njemačka), društvo kćer u stopostotnom vlasništvu društva Transgourmet. |
| --- | --- |

—

F&B – Food and Beverage Services GmbH („F&B”, Njemačka), društvo kćer u stopostotnom vlasništvu društva Transgourmet.

Grupa Oetker preko svojeg društva kćeri u stopostotnom vlasništvu Dr. August Oetker Finanzierungs- und Beteiligungs-GmbH (Njemačka) stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad cijelim poduzetnikom F&B.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela u poduzetniku Transgourmet.

2.

| — | Grupa Oetker se preko svojih društava kćeri među ostalim bavi proizvodnjom i prodajom piva, vina, pjenušavog vina i bezalkoholnih pića. |
| --- | --- |

—

Grupa Oetker se preko svojih društava kćeri među ostalim bavi proizvodnjom i prodajom piva, vina, pjenušavog vina i bezalkoholnih pića.

| — | Grupa Coop je društvo za maloprodaju i veleprodaju. |
| --- | --- |

—

Grupa Coop je društvo za maloprodaju i veleprodaju.

| — | F&B se putem vlasničkog udjela u društvu Team Beverage AG bavi distribucijom pića. |
| --- | --- |

—

F&B se putem vlasničkog udjela u društvu Team Beverage AG bavi distribucijom pića.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9085 – Dr. August Oetker/Coop-Gruppe/F&B – Food and Beverage Services

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

| Adresa e-pošte: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštanska adresa: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Adresa e-pošte: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”)

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---