# Den Europæiske Unions C 458/19.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 458 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 61. årgang19. december 2018 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 458

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

61. årgang19. december 2018

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2017-2018Mødeperioden fra den 15. til 18. januar 2018
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 207 af 14.6.2018 .
  VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2017-2018Mødeperioden fra den 15. til 18. januar 2018
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 207 af 14.6.2018 .
  VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 207 af 14.6.2018 .

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 16. januar 2018 |
| 2018/C 458/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2018 om gennemførelsen af EU's makroregionale strategier (2017/2040(INI)) | 2 |
| 2018/C 458/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2018 om international havforvaltning: en dagsorden for havenes fremtid i forbindelse med de bæredygtige udviklingsmål for 2030 (2017/2055(INI)) | 9 |
| 2018/C 458/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2018 om kvinder, ligestilling og klimaretfærdighed (2017/2086(INI)) | 34 |
| | Torsdag den 18. januar 2018 |
| 2018/C 458/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2018 om Nigeria (2018/2513(RSP)) | 43 |
| 2018/C 458/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2018 om sagerne vedrørende menneskerettighedsaktivisterne Wu Gan, Xie Yang, Lee Ming-che, Tashi Wangchuk og den tibetanske munk Choekyi (2018/2514(RSP)) | 47 |
| 2018/C 458/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2018 om den Demokratiske Republik Congo (2018/2515(RSP)) | 52 |
| 2018/C 458/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2018 om gennemførelse af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i medlemsstaterne (2017/2039(INI)) | 57 |
| 2018/C 458/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2018 om gennemførelse af direktiv 2005/36/EF for så vidt angår regulering og behovet for reform af liberale erhverv (2017/2073(INI)) | 70 |
| | UDTALELSER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Torsdag den 18. januar 2018 |
| 2018/C 458/09 | Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at modsætte sig udkast til Kommissionens forordning om ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 389/2013 om oprettelse af et EU-register (D054274-02 — 2017/3013(RPS)) | 76 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 16. januar 2018

2018/C 458/01

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2018 om gennemførelsen af EU's makroregionale strategier (2017/2040(INI))

2

2018/C 458/02

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2018 om international havforvaltning: en dagsorden for havenes fremtid i forbindelse med de bæredygtige udviklingsmål for 2030 (2017/2055(INI))

9

2018/C 458/03

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2018 om kvinder, ligestilling og klimaretfærdighed (2017/2086(INI))

34

Torsdag den 18. januar 2018

2018/C 458/04

Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2018 om Nigeria (2018/2513(RSP))

43

2018/C 458/05

Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2018 om sagerne vedrørende menneskerettighedsaktivisterne Wu Gan, Xie Yang, Lee Ming-che, Tashi Wangchuk og den tibetanske munk Choekyi (2018/2514(RSP))

47

2018/C 458/06

Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2018 om den Demokratiske Republik Congo (2018/2515(RSP))

52

2018/C 458/07

Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2018 om gennemførelse af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i medlemsstaterne (2017/2039(INI))

57

2018/C 458/08

Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2018 om gennemførelse af direktiv 2005/36/EF for så vidt angår regulering og behovet for reform af liberale erhverv (2017/2073(INI))

70

UDTALELSER

Europa-Parlamentet

Torsdag den 18. januar 2018

2018/C 458/09

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at modsætte sig udkast til Kommissionens forordning om ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 389/2013 om oprettelse af et EU-register (D054274-02 — 2017/3013(RPS))

76

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | Tirsdag den 16. januar 2018 |
| 2018/C 458/10 | Europa-Parlamentets ændringer af 16. januar 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af de forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i konventionsområdet for Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO) (COM(2017)0128 — C8-0121/2017 — 2017/0056(COD)) | 78 |
| 2018/C 458/11 | Europa-Parlamentets ændringer af 16. januar 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om bevarelse af fiskeressourcerne og beskyttelse af havets økosystemer ved hjælp af tekniske foranstaltninger, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1224/2009 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1343/2011 og (EU) nr. 1380/2013 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 894/97, (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 2549/2000, (EF) nr. 254/2002, (EF) nr. 812/2004og (EF) nr. 2187/2005 (COM(2016)0134 — C8-0117/2016 — 2016/0074(COD)) | 87 |
| | Onsdag den 17. januar 2018 |
| 2018/C 458/12 | Europa-Parlamentets ændringer af 17. januar 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en EU-ordning for kontrol med udførsel, overførsel, mæglervirksomhed, teknisk assistance og transit i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse (omarbejdning) (COM(2016)0616 — C8-0393/2016 — 2016/0295(COD)) | 187 |
| 2018/C 458/13 | Europa-Parlamentets afgørelse af 17. januar 2018 om den foreslåede udnævnelse af Eva Lindström til medlem af Revisionsretten (C8-0401/2017 — 2017/0819(NLE)) | 224 |
| 2018/C 458/14 | Europa-Parlamentets afgørelse af 17. januar 2018 om den foreslåede udnævnelse af Tony James Murphy til medlem af Revisionsretten (C8-0402/2017 — 2017/0820(NLE)) | 225 |
| 2018/C 458/15 | Europa-Parlamentets ændringer af 17. januar 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) (COM(2016)0767 — C8-0500/2016 — 2016/0382(COD)) | 226 |
| 2018/C 458/16 | Europa-Parlamentets ændringer af 17. januar 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (COM(2016)0761 — C8-0498/2016 — 2016/0376(COD)) | 341 |
| 2018/C 458/17 | Europa-Parlamentets ændringer af 17. januar 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forvaltning af energiunionen, om ændring af direktiv 94/22/EF, direktiv 98/70/EF, direktiv 2009/31/EF, forordning (EF) nr. 663/2009, forordning (EF) nr. 715/2009, direktiv 2009/73/EF, Rådets direktiv 2009/119/EF, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU og Rådets direktiv (EU) 2015/652 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 525/2013 (COM(2016)0759 — C8-0497/2016 — 2016/0375(COD)) | 391 |
| | Torsdag den 18. januar 2018 |
| 2018/C 458/18 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. januar 2018 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af Marrakeshtraktaten om fremme af adgang til offentliggjorte værker for personer, der er blinde eller synshæmmede eller på anden måde har et læsehandicap (12629/2017 — C8-0375/2017 — 2014/0297(NLE)) | 498 |
| 2018/C 458/19 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. januar 2018 om forslag til Rådets forordning om kompetence, anerkendelse og fuldbyrdelse af afgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældreansvar, og om internationale barnebortførelser (omarbejdning) (COM(2016)0411 — C8-0322/2016 — 2016/0190(CNS)) | 499 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 16. januar 2018

2018/C 458/10

Europa-Parlamentets ændringer af 16. januar 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af de forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i konventionsområdet for Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO) (COM(2017)0128 — C8-0121/2017 — 2017/0056(COD))

78

2018/C 458/11

Europa-Parlamentets ændringer af 16. januar 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om bevarelse af fiskeressourcerne og beskyttelse af havets økosystemer ved hjælp af tekniske foranstaltninger, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1224/2009 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1343/2011 og (EU) nr. 1380/2013 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 894/97, (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 2549/2000, (EF) nr. 254/2002, (EF) nr. 812/2004og (EF) nr. 2187/2005 (COM(2016)0134 — C8-0117/2016 — 2016/0074(COD))

87

Onsdag den 17. januar 2018

2018/C 458/12

Europa-Parlamentets ændringer af 17. januar 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en EU-ordning for kontrol med udførsel, overførsel, mæglervirksomhed, teknisk assistance og transit i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse (omarbejdning) (COM(2016)0616 — C8-0393/2016 — 2016/0295(COD))

187

2018/C 458/13

Europa-Parlamentets afgørelse af 17. januar 2018 om den foreslåede udnævnelse af Eva Lindström til medlem af Revisionsretten (C8-0401/2017 — 2017/0819(NLE))

224

2018/C 458/14

Europa-Parlamentets afgørelse af 17. januar 2018 om den foreslåede udnævnelse af Tony James Murphy til medlem af Revisionsretten (C8-0402/2017 — 2017/0820(NLE))

225

2018/C 458/15

Europa-Parlamentets ændringer af 17. januar 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) (COM(2016)0767 — C8-0500/2016 — 2016/0382(COD))

226

2018/C 458/16

Europa-Parlamentets ændringer af 17. januar 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (COM(2016)0761 — C8-0498/2016 — 2016/0376(COD))

341

2018/C 458/17

Europa-Parlamentets ændringer af 17. januar 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forvaltning af energiunionen, om ændring af direktiv 94/22/EF, direktiv 98/70/EF, direktiv 2009/31/EF, forordning (EF) nr. 663/2009, forordning (EF) nr. 715/2009, direktiv 2009/73/EF, Rådets direktiv 2009/119/EF, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU og Rådets direktiv (EU) 2015/652 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 525/2013 (COM(2016)0759 — C8-0497/2016 — 2016/0375(COD))

391

Torsdag den 18. januar 2018

2018/C 458/18

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. januar 2018 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af Marrakeshtraktaten om fremme af adgang til offentliggjorte værker for personer, der er blinde eller synshæmmede eller på anden måde har et læsehandicap (12629/2017 — C8-0375/2017 — 2014/0297(NLE))

498

2018/C 458/19

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. januar 2018 om forslag til Rådets forordning om kompetence, anerkendelse og fuldbyrdelse af afgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældreansvar, og om internationale barnebortførelser (omarbejdning) (COM(2016)0411 — C8-0322/2016 — 2016/0190(CNS))

499

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i 
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

19.12.2018

| 19.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2017-2018

Mødeperioden fra den 15. til 18. januar 2018

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 207 af 14.6.2018.

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 16. januar 2018

| 19.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/2

---

P8_TA(2018)0002

Gennemførelsen af EU's makroregionale strategier

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2018 om gennemførelsen af EU's makroregionale strategier (2017/2040(INI))

(2018/C 458/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig kapitel XVIII, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig kapitel XVIII,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (1) (i det følgende benævnt »den fælles forordning«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (1) (i det følgende benævnt »den fælles forordning«),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 af 17. december 2013 om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 af 17. december 2013 om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1302/2013 af 17. december 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 1082/2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS), for så vidt angår klarhed, forenkling og forbedring af oprettelsen af sådanne grupper og af deres funktion (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1302/2013 af 17. december 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 1082/2006 om oprettelse af en europæisk gruppe for territorialt samarbejde (EGTS), for så vidt angår klarhed, forenkling og forbedring af oprettelsen af sådanne grupper og af deres funktion (3),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 25. april 2017 om gennemførelsen af EU's makroregionale strategier, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 25. april 2017 om gennemførelsen af EU's makroregionale strategier,

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 16. december 2016 om gennemførelsen af EU's makroregionale strategier (COM(2016)0805) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2016)0443), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 16. december 2016 om gennemførelsen af EU's makroregionale strategier (COM(2016)0805) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2016)0443),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. juni 2009 om EU-strategien for Østersøområdet (COM(2009)0248), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. juni 2009 om EU-strategien for Østersøområdet (COM(2009)0248),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. december 2010 med titlen »EU's strategi for Donauområdet« (COM(2010)0715), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. december 2010 med titlen »EU's strategi for Donauområdet« (COM(2010)0715),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. juni 2014 om EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (COM(2014)0357), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. juni 2014 om EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (COM(2014)0357),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. juli 2015 om en EU-strategi for Alperegionen (COM(2015)0366), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. juli 2015 om en EU-strategi for Alperegionen (COM(2015)0366),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 20. maj 2014 om forvaltningen af makroregionale strategier (COM(2014)0284), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 20. maj 2014 om forvaltningen af makroregionale strategier (COM(2014)0284),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. december 2015 med titlen »Investering i job og vækst — maksimering af bidraget fra de europæiske struktur- og investeringsfonde« (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. december 2015 med titlen »Investering i job og vækst — maksimering af bidraget fra de europæiske struktur- og investeringsfonde« (COM(2015)0639),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. februar 2011 om gennemførelsen af EU-strategien for Donauområdet (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. februar 2011 om gennemførelsen af EU-strategien for Donauområdet (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. juli 2012 om udvikling af EU's makroregionale strategier: nuværende praksis og fremtidsperspektiver, især i Middelhavsområdet (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. juli 2012 om udvikling af EU's makroregionale strategier: nuværende praksis og fremtidsperspektiver, især i Middelhavsområdet (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2012 om EU’s samhørighedspolitiske strategi for Atlanterhavsområdet (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2012 om EU’s samhørighedspolitiske strategi for Atlanterhavsområdet (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. oktober 2015 om en EU-strategi for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. oktober 2015 om en EU-strategi for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2016 om en EU-strategi for Alperegionen (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2016 om en EU-strategi for Alperegionen (8),

| — | der henviser til studiet med titlen »New Role of Macro-Regions in European Territorial Cooperation«, der blev offentliggjort i januar 2015 af Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker (Temaafdeling B: Struktur- og Samhørighedspolitik), |
| --- | --- |

—

der henviser til studiet med titlen »New Role of Macro-Regions in European Territorial Cooperation«, der blev offentliggjort i januar 2015 af Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker (Temaafdeling B: Struktur- og Samhørighedspolitik),

| — | der henviser til Interact-rapporten fra februar 2017 med titlen »Added value of macro-regional strategies — programme and project perspective«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Interact-rapporten fra februar 2017 med titlen »Added value of macro-regional strategies — programme and project perspective«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52 og til artikel 1, stk. 1, litra e), i og bilag 3 til afgørelse truffet af Formandskonferencen den 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52 og til artikel 1, stk. 1, litra e), i og bilag 3 til afgørelse truffet af Formandskonferencen den 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0389/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0389/2017),

| A. | der henviser til, at en makroregion kan defineres som et geografisk område, der omfatter regioner i flere forskellige lande, som deler et eller flere fælles træk eller udfordringer (9); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at en makroregion kan defineres som et geografisk område, der omfatter regioner i flere forskellige lande, som deler et eller flere fælles træk eller udfordringer (9);

| B. | der henviser til, at der er blevet oprettet makroregionale strategier (MRS'er) på områder, som repræsenterer den naturlige udvikling i EU hvad angår grænseoverskridende samarbejde; der henviser til, at makroregionale strategier er vigtige, fordi de er i stand til at mobilisere offentlige og private aktører, civilsamfundet og den akademiske verden samt mobilisere ressourcer med henblik på at indfri EU's fælles politiske målsætninger; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der er blevet oprettet makroregionale strategier (MRS'er) på områder, som repræsenterer den naturlige udvikling i EU hvad angår grænseoverskridende samarbejde; der henviser til, at makroregionale strategier er vigtige, fordi de er i stand til at mobilisere offentlige og private aktører, civilsamfundet og den akademiske verden samt mobilisere ressourcer med henblik på at indfri EU's fælles politiske målsætninger;

| C. | der henviser til, at makroregionale strategier udgør en platform for et mere dybtgående og mere omfattende tværsektorielt, regionalt og grænseoverskridende samarbejde mellem EU's medlemsstater og nabolande med henblik på at håndtere fælles udfordringer og fælles planlægning, fremme samarbejdet mellem forskellige partnere og politikområder og forbedre integrationen af disse, herunder på områder som miljø og beskyttelse af biodiversitet, strategier til afbødning af og tilpasning til klimaforandringer, affaldshåndtering og vandforsyning, maritim fysisk planlægning og systemer til integreret kystforvaltning; glæder sig i denne forbindelse over de bestræbelser, der gøres for at fremme samarbejdet mellem ESI-fondene og instrumentet til førtiltrædelsesbistand; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at makroregionale strategier udgør en platform for et mere dybtgående og mere omfattende tværsektorielt, regionalt og grænseoverskridende samarbejde mellem EU's medlemsstater og nabolande med henblik på at håndtere fælles udfordringer og fælles planlægning, fremme samarbejdet mellem forskellige partnere og politikområder og forbedre integrationen af disse, herunder på områder som miljø og beskyttelse af biodiversitet, strategier til afbødning af og tilpasning til klimaforandringer, affaldshåndtering og vandforsyning, maritim fysisk planlægning og systemer til integreret kystforvaltning; glæder sig i denne forbindelse over de bestræbelser, der gøres for at fremme samarbejdet mellem ESI-fondene og instrumentet til førtiltrædelsesbistand;

| D. | der henviser til, at makroregioner er involveret i gennemførelsen af relevante langsigtede, indbyrdes forbundne, tværgående politiske aktiviteter, eftersom disse makroregioner er knyttet til samhørighedspolitikken gennem de MRS-mål, som indgår i deres operationelle programmer, og opretter projekter ved hjælp af intelligente synergier; der henviser til, at makroregioner derved bidrager mere effektivt til at nå MRS-målene, idet de ved at udvise tillid tiltrækker private investeringer og indgår i dialog, grænseoverskridende samarbejde og solidaritet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at makroregioner er involveret i gennemførelsen af relevante langsigtede, indbyrdes forbundne, tværgående politiske aktiviteter, eftersom disse makroregioner er knyttet til samhørighedspolitikken gennem de MRS-mål, som indgår i deres operationelle programmer, og opretter projekter ved hjælp af intelligente synergier; der henviser til, at makroregioner derved bidrager mere effektivt til at nå MRS-målene, idet de ved at udvise tillid tiltrækker private investeringer og indgår i dialog, grænseoverskridende samarbejde og solidaritet;

| E. | der henviser til, at makroregionale strategier er baseret på princippet om de tre gange nej, dvs. ingen ny finansiering, ingen nye strukturer og ingen ny lovgivning inden for EU's eksisterende politiske rammer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at makroregionale strategier er baseret på princippet om de tre gange nej, dvs. ingen ny finansiering, ingen nye strukturer og ingen ny lovgivning inden for EU's eksisterende politiske rammer;

| F. | der henviser til, at de allerede eksisterende samarbejdsmekanismer på EU-plan og mellem medlemsstaterne og regionerne letter gennemførelsen af makroregionale strategier, navnlig i de tidlige faser; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de allerede eksisterende samarbejdsmekanismer på EU-plan og mellem medlemsstaterne og regionerne letter gennemførelsen af makroregionale strategier, navnlig i de tidlige faser;

| G. | der henviser til, at Kommissionen hvert andet år vedtager en fælles rapport om gennemførelsen af alle EU's fire eksisterende makroregionale strategier, hvori den anfører, både hvilke fremskridt der er sket, samt hvor der er behov for forbedringer, og til, at den næste rapport offentliggøres ved udgangen af 2018; der henviser til, at Parlamentet mener i denne forbindelse, at der er brug for en vurdering af de aspekter, der vedrører miljøet, og som udgør en af søjlerne i en bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionen hvert andet år vedtager en fælles rapport om gennemførelsen af alle EU's fire eksisterende makroregionale strategier, hvori den anfører, både hvilke fremskridt der er sket, samt hvor der er behov for forbedringer, og til, at den næste rapport offentliggøres ved udgangen af 2018; der henviser til, at Parlamentet mener i denne forbindelse, at der er brug for en vurdering af de aspekter, der vedrører miljøet, og som udgør en af søjlerne i en bæredygtig udvikling;

Makroregionale strategier som platforme for samarbejde og koordinering

| 1. | bemærker, at de makroregionale strategiers relevans er blevet understreget af globaliseringsprocessen, som har gjort de enkelte lande indbyrdes afhængige og nødvendiggør løsninger på grænseoverskridende problemer; |
| --- | --- |

1.

| 2. | erkender, at det i forbindelse med opnåelsen af forud fastsatte mål i varierende grad er vanskeligt at sikre aspekter såsom engagement, ejerskab, ressourcer og styring, som kvaliteten af gennemførelsen afhænger af; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at makroregionale strategier fortsat yder et uvurderligt og innovativt bidrag til grænseoverskridende og tværsektorielt samarbejde på flere niveauer i Europa, hvis potentiale endnu ikke er blevet tilstrækkelig undersøgt, med hensyn til at styrke konnektiviteten og konsolidere de økonomiske bånd og vidensoverførslen mellem regioner og lande; bemærker dog, at det — som følge af processen med at nå til enighed om fælles aktioner mellem flere niveauer og flere forskellige lande eller regioner — fortsat er en udfordring at skaffe EU-midler til MRS-projekter; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at de makroregionale strategier og tilhørende miljøprogrammer er nyttige redskaber til at synliggøre fordelene ved europæisk samarbejde for borgerne, og opfordrer derfor indtrængende alle involverede parter til at give deres fulde støtte til strategierne og spille deres rolle i gennemførelsen af dem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | er af den opfattelse, at flerniveaustyring med en passende rolle for regionerne inden for dens rammer fra første færd bør være en hjørnesten i enhver makroregional strategi, og at regionale og lokale samfund, offentlige og private aktører samt aktører fra den tertiære sektor skal inddrages i processen; opfordrer derfor de berørte medlemsstater og regioner til at udvikle passende forvaltningsstrukturer og arbejdsordninger med henblik på at lette samarbejdet, herunder fælles planlægning, styrkelse af finansieringsmuligheder og en bottom up-tilgang; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer til bedre koordinering og bedre partnerskaber, både vertikalt og horisontalt, mellem de forskellige offentlige og private aktører, den akademiske verden og NGO'er samt internationale organisationer, der er aktive på dette område, og de forskellige politikker på EU-plan, nationalt, regionalt og lokalt plan for at lette og forbedre gennemførelsen af makroregionale strategier og det grænseoverskridende samarbejde; opfordrer Kommissionen til at tilskynde disse interessenter til at deltage, blandt andet i bestyrelserne for de makroregionale strategier, samtidig med at den generelle anvendelse af EU-principper sikres; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger vigtigheden af, at de kompetente nationale og regionale myndigheder har tilstrækkelige menneskelige ressourcer og tilstrækkelig administrativ kapacitet til at sikre, at de politiske tilsagn udmøntes i en effektiv iværksættelse af strategierne; understreger i denne forbindelse værdien af støtteprogrammet for strukturreformer, som efter anmodning fra en medlemsstat kan yde bistand til kapacitetsopbygning og effektiv støtte til udvikling og finansiering af MRS-projekter; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at fremme udbredelsen og anvendelsen af god forvaltningsskik og erfaringer fra vellykket gennemførelse af makroregionale strategier; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at makroregionale strategier skal være fleksible nok til at kunne tilpasses, så det er muligt at reagere på uforudsete begivenheder og behov, som kan påvirke de involverede regioner, medlemsstaterne og EU generelt; mener, at der ved gennemførelsen af makroregionale strategier skal tages hensyn til særlige regionale og lokale forhold; fremhæver nødvendigheden af Kommissionens koordinerende rolle i denne forbindelse, også med henblik på finjustering af de specifikke mål for hver enkelt strategi; |
| --- | --- |

8.

EU-strategien for Østersøområdet (EUSBSR)

| 9. | glæder sig over de resultater, der er opnået siden iværksættelsen af strategien i 2009, især med hensyn til samarbejdsmekanismerne ikke blot mellem (dvs. i Rådet ved de relevante ministermøder), men også i de involverede regioner og lande, såsom i parlamentet eller regeringen; bemærker, at EUSBSR er en stabil samarbejdsramme med over 100 flagskibsinitiativer og nye netværk; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at der fortsat er udfordringer, navnlig vedrørende miljø og konnektivitet; opfordrer indtrængende de deltagende lande til at øge bestræbelserne på at bekæmpe forureningen (dvs. med hensyn til vand- og luftkvalitet samt eutrofiering) af Østersøen, da det er et af de mest forurenede havområder i verden; bemærker, at opnåelsen af en god miljøtilstand i 2020 er et af de vigtigste mål for politiske tiltag i Østersøområdet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | lægger vægt på muligheden for at forbinde Østersøregionen med energinetværk med henblik på at mindske og eliminere energifattigdom og øge energi- og forsyningssikkerheden; |
| --- | --- |

11.

EU-strategien for Donauområdet (EUSDR)

| 12. | fremhæver de positive virkninger, som strategien har haft på samarbejdet mellem de deltagende lande og regioner, ved at forbedre mobilitet og sammenkobling for alle transportformer, fremme miljøvenlig energi, kultur og bæredygtig turisme og navnlig ved at styrke direkte kontakter mellem mennesker og opnå større samhørighed mellem de regioner og lande, der deltager i strategien; |
| --- | --- |

12.

| 13. | betragter »Euro Access«-projektet, »Hold Donau ren«-initiativet og Donaufinansieringsdialogen som klare positive eksempler på, hvordan man kan overvinde de finansieringsmæssige hindringer, som man ofte står over for i forbindelse med projekter med tværnational og grænseoverskridende betydning; er af den opfattelse, at forskellene i udviklingsgrad mellem regionerne i Donaubækkenet ved hjælp af denne dialog kan mindskes yderligere; mener endvidere, at genåbningen af et »Danube Strategy Point« vil kunne bidrage til en smidigere gennemførelse af strategien; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at forebyggelse af skader forårsaget af massive oversvømmelser fortsat udgør en stor miljømæssig udfordring for landene i Donaumakroregionen; fremhæver, at supplerende fælles foranstaltninger med henblik på at forhindre grænseoverskridende forurening bør overvejes; |
| --- | --- |

14.

| 15. | minder om behovet for strategiske projekter og understreger, at det er vigtigt at fastholde en høj grad af politisk opbakning og øge de kompetente statslige myndigheders ressourcer og kapacitet for at kunne håndtere de tilbageværende udfordringer; understreger derfor behovet for at opretholde det politiske momentum for EUSDR og sikre, at dens styregruppe for Donauområdet er velfungerende; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer i betragtning af den naturlige forbindelse mellem Donau og Sortehavet de deltagende lande til styrket koordinering mellem EUSDR og det grænseoverskridende samarbejde for Sortehavsområdet og tæt samarbejde om at løse fælles socioøkonomiske og miljø- og transportmæssige udfordringer; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at en mere integreret tilgang til mobilitet og multimodalitet i Donauområdet også ville gavne miljøet; |
| --- | --- |

17.

EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav (EUSAIR)

| 18. | fremhæver den særlige karakter af EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav på grund af antallet af potentielle deltagerlande og kandidatlande, og mener, at denne samarbejdsform kan være en glimrende chance for hele regionen; mener, at EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav kan skabe ny fremdrift i udvidelses- og integrationsprocessen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bemærker med bekymring de vedholdende problemer med manglen på en effektiv sammenhæng mellem tilgængeligheden af ressourcer, styring og ejerskab, der står i vejen for den fulde indfrielse af målene med EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav; opfordrer de deltagende lande til at bistå de kompetente myndigheder med støtte og skræddersyede foranstaltninger til gennemførelse af strategien; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger, at regionen har befundet sig i frontlinjen under de seneste års migrationskrise; mener, at EU-strategien for området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav med de fornødne instrumenter og ressourcer kan hjælpe med at tackle disse udfordringer; glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens bestræbelser på at finde løsninger til fremskaffelse af finansielle midler til migrationsrelaterede aktiviteter, herunder samarbejde med tredjelande; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mener, at søjlen for bæredygtig turisme i området omkring Adriaterhavet og Det Joniske Hav udgør et positivt redskab med hensyn til at skabe bæredygtig økonomisk vækst i området og øge bevidstheden om miljømæssige udfordringer og den makroregionale strategi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer de involverede lande til at prioritere kapacitetsopbygning rettet mod EUSAIR's centrale aktører samt mod programmyndighederne med ansvar for EUSAIR's relevante operationelle programmer; |
| --- | --- |

22.

EU-strategien for Alperegionen (EUSALP)

| 23. | ser EU-strategien for Alperegionen som et bevis på, at den makroregionale tilgang også kan anvendes med succes i mere udviklede regioner; opfordrer strategiens interessenter til at fremme miljørelaterede investeringer, der imødegår følgerne af klimaændringer; påpeger endvidere, at Alperegionen er et vigtigt regionalt transportknudepunkt og samtidig er et af de største unikke naturområder og rekreative områder, som må bevares; understreger derfor, at der skal findes bæredygtige og indbyrdes forbundne transportstrategier; |
| --- | --- |

23.

| 24. | bifalder strategiens styringsstruktur, som i øjeblikket er ved at blive indført, da de første skridt i gennemførelsen af strategien viste sig vanskelige og var styret af forskellige strukturer, rammer og tidsrammer; opfordrer derfor de deltagende lande til at fortsætte deres engagement og støtte til EUSALP-aktionsgruppens medlemmer; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger, at EU-strategien for Alperegionen kan være et godt eksempel på en modelstrategi for territorial samhørighed, da den på samme tid omfatter forskellige specifikke områder, produktive områder, bjergområder og landdistrikter og nogle af de vigtigste og højest udviklede byer i EU og udgør en platform for fælles håndtering af de udfordringer, de står over for (med hensyn til klimaændringer, demografi, biodiversitet, migration, globalisering, bæredygtig turisme og landbrug, energiforsyning, transport og mobilitet og den digitale kløft); opfordrer de deltagende lande og regioner til at tage behørigt hensyn til Interreg-Alperegionsprogrammet og andre relevante finansieringsmuligheder i forbindelse med håndteringen af fælles prioriteter; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger, at Alperegionen er kendetegnet ved mange grænser, og at en fjernelse af disse barrierer er en forudsætning for, at samarbejdet kan fungere, navnlig for så vidt angår arbejdsmarkedet og økonomiske aktiviteter med tilknytning til SMV'er; påpeger, at EU-strategien for Alperegionen også kan være en mulighed for et forstærket grænseoverskridende samarbejde mellem naboregioner, -byer og -lokalsamfund og for at skabe forbindelser og netværk mellem mennesker, herunder i form af sammenkoblinger inden for transport og digital dækning; påpeger desuden den miljømæssige sårbarhed, som kendetegner denne region; |
| --- | --- |

26.

Makroregionale strategier i Europa efter 2020?

| 27. | påpeger, at makroregionale strategier bærer frugt, hvis de er forankret i et langsigtet politisk perspektiv og udformes på en sådan måde, at alle offentlige myndigheder, navnlig regionale og lokale, private interessenter og civilsamfundet, er effektivt repræsenteret fra begyndelsen, hvilket kræver en effektiv udveksling af oplysninger, bedste praksis, knowhow og erfaringer mellem makroregionerne og deres regionale og lokale myndigheder; anser det for nødvendigt, at flerniveaustyringen af makroregionale strategier — som bør være gennemsigtig — styrkes ved hjælp af mere effektive koordinerings- og kommunikationsmekanismer med henblik på at udbrede kendskabet til de makroregionale strategier og få dem til at blive accepteret lokalt og regionalt; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mener, at gennemførelsen af strategien kun kan lykkes, hvis den bygger på en langsigtet vision, effektive koordinerings- og samarbejdsstrukturer med den fornødne administrative kapacitet og et fælles langsigtet politisk engagement hos de berørte institutionelle niveauer samt bakkes op af tilstrækkelige bevillinger; understreger derfor nødvendigheden af at øge effektiviteten af investeringerne ved at tilstræbe tilpasning, synergier og komplementaritet mellem regional og national finansiering og EU's eksisterende finansieringsinstrumenter, som — ud over at styrke de europæiske territoriale samarbejdsprogrammer — også fremmer grænseoverskridende projekter under de europæiske struktur- og investeringsfonde og EFSI samt gennem direkte finansiering; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mener, at en forenkling af fondene og procedurerne for deres anvendelse inden for rammerne af de makroregionale strategier ville øge deres effektivitet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | foreslår, at de deltagende lande lige fra begyndelsen indgår klare forpligtelser med hensyn til finansiering og menneskelige ressourcer til gennemførelsen af makroregionale strategier; opfordrer Kommissionen til at hjælpe med bedre koordinering inden for de makroregionale strategier og til at fremme god praksis og udvikle incitamenter for at tilskynde til aktiv deltagelse af og koordinering mellem alle berørte parter, også med henblik på at styrke sammenhængen mellem EU's politikker og gennemførelsen af makroregionale strategier; tilskynder endvidere til, at der ved iværksættelsen af makroregionale strategier gøres brug af grønne offentlige indkøb for at sætte skub i økoinnovation, bioøkonomien, udvikling af nye forretningsmodeller og anvendelse af sekundære råstoffer, ligesom eksempelvis i den cirkulære økonomi, med henblik på at opnå et højere niveau for beskyttelse af miljø og sundhed og fremme tætte forbindelser mellem producenter og forbrugere; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger, at der kræves større resultatorientering, og at der skal findes løsninger på konkrete udfordringer, herunder på området for miljøbeskyttelse, med henblik på udarbejdelsen af planer, der har en reel indvirkning på området, og retfærdiggøre investeringen af ressourcer, som i øvrigt bør stå i et rimeligt forhold til de opstillede mål og afspejle de virkelige behov i de berørte områder; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer til, at alle spørgsmål om makroregionale strategier, f.eks. om ejerskab og de nødvendige politiske incitamenter, behandles i overensstemmelse med en fremgangsmåde, som alle de berørte regioner i forvejen er nået til enighed om; |
| --- | --- |

32.

| 33. | er af den opfattelse, at synligheden og offentlighedens opfattelse af makroregionernes aktiviteter i de områder, som de er rettet mod, samt de opnåede resultater, skal styrkes ved hjælp af oplysningskampagner og udveksling af bedste praksis, herunder ved at benytte onlineplatforme og sociale netværk, så makroregionerne bliver lettilgængelige for offentligheden; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger, at den næste revision af den flerårige finansielle ramme (FFR) udgør en mulighed for ved samme lejlighed at revidere MRS-målene med henblik på at styrke deres sammenhæng med EU's prioriteringer og sikre de finansielle forpligtelser, som er knyttet til dem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer Kommissionen til som en del af den næste revision af reglerne for samhørighedspolitikken at fremlægge forslag til fremme af en bedre gennemførelse af makroregionale strategier; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer Kommissionen til som led i den næste rapport om gennemførelsen af makroregionale strategier, der forventes offentliggjort i 2018, at foretage en mere dybtgående analyse, herunder af:






  a. | effektiviteten af de tværnationale programmer under det europæiske territoriale samarbejde med hensyn til at tilvejebringe finansiering og strategisk fremdrift til de makroregionale strategier |
| --- | --- | --- |

36.

a.

effektiviteten af de tværnationale programmer under det europæiske territoriale samarbejde med hensyn til at tilvejebringe finansiering og strategisk fremdrift til de makroregionale strategier

| b. | indikatorer, som kan integreres i de enkelte makroregionale strategier for at muliggøre bedre resultatorientering, overvågning og evaluering |
| --- | --- |

b.

indikatorer, som kan integreres i de enkelte makroregionale strategier for at muliggøre bedre resultatorientering, overvågning og evaluering

| c. | foranstaltninger til styrkelse af sammenhængen med EU's prioriteter |
| --- | --- |

c.

foranstaltninger til styrkelse af sammenhængen med EU's prioriteter

| d. | forenkling af gennemførelsen og mainstreamingen af finansieringsordninger |
| --- | --- |

d.

forenkling af gennemførelsen og mainstreamingen af finansieringsordninger

| e. | kvaliteten af inddragelsen af regionale og lokale myndigheder i gennemførelsen af makroregionale strategier; |
| --- | --- |

e.

kvaliteten af inddragelsen af regionale og lokale myndigheder i gennemførelsen af makroregionale strategier;

| 37. | understreger, at en opfordring til at udvikle nye strategier for eksempelvis Karpater-, Atlanterhavs-, eller Middelhavsregionen eller regioner på Den Iberiske Halvø ikke bør bortlede opmærksomheden fra det primære mål om en forbedret, mere dybtgående gennemførelse af eksisterende makroregionale strategier; |
| --- | --- |

37.

| 38. | støtter tre gange nej-princippet i forbindelse med makroregionale strategier (ingen ny EU-lovgivning, ingen ny EU-finansiering og ingen nye EU-strukturer); foreslår imidlertid, at Kommissionen i sin næste rapport om gennemførelsen af de makroregionale strategier evaluerer konsekvenserne af disse »nej'er« for programmer under ESI-fondene; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger behovet for, at der i forbindelse med samarbejdsaktiviteter anvendes en territorial tilgang fra sag til sag, idet makroregionale strategier er gearet til at tackle territoriale udfordringer, som kan løses mere effektivt i fællesskab; understreger betydningen af at tilvejebringe synergier og konvergens mellem de forskellige dele af det territoriale samarbejde gennem programmerne for europæisk territorialt samarbejde og makroregionerne med henblik på at styrke virkningen af tværnationale programmer, koncentrere ressourcerne, forenkle finansieringen af makroregionale strategier og forbedre resultaterne af deres gennemførelse og effektiviteten af de investerede midler; |
| --- | --- |

39.

| 40. | gentager EU's engagement med hensyn til gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling; understreger vigtigheden af at harmonisere MRS-målene med EU's flagskibsinitiativer, eksempelvis energiunionen, Parisaftalen om klimaændringer og blå vækst i havmakroregioner; henleder opmærksomheden på forvaltningen af miljørisici, eksempelvis bevarelse af natur, biodiversitet og fiskebestande og bekæmpelse af affald i havet, samt udvikling af bæredygtig og miljøvenlig turisme; opfordrer til samarbejde inden for vedvarende energi; tilskynder i denne forbindelse til anvendelse af intelligente specialiseringsstrategier (S3), styrkelse af SMV'er og skabelse af kvalitetsjob; |
| --- | --- |

40.

| 41. | understreger, at Parlamentet lige fra begyndelsen støttede makroregionerne gennem pilotprojekter og forberedende foranstaltninger; henviser desuden til det erfaringsgrundlag, som er opbygget i Østersøregionen, og som viser, at langsigtet tænkning fortsat bør danne grundlaget for det makroregionale samarbejde; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer Kommissionen til at indbyde Parlamentet til at deltage som observatør i arbejdet i Gruppen på Højt Plan om Makroregionale strategier; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Regionsudvalg, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt regeringerne og nationale og regionale parlamenter i de medlemsstater og tredjelande, der deltager i makroregionale strategier. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 259.

(3)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 303.

(4)  EUT C 188 E af 28.6.2012, s. 30.

(5)  EUT C 349 E af 29.11.2013, s. 1.

(6)  EUT C 353 E af 3.12.2013, s. 122.

(7)  EUT C 355 af 20.10.2017, s. 23.

(8)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0336.

(9)  Schmitt m.fl. (2009), »EU's makroregioner og makroregionale strategier — En forundersøgelse«, elektronisk arbejdsdokument nr. 4/2009 fra Nordregio.

---

| 19.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/9

---

P8_TA(2018)0004

International havforvaltning: en dagsorden for havenes fremtid i forbindelse med de bæredygtige udviklingsmål for 2030

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2018 om international havforvaltning: en dagsorden for havenes fremtid i forbindelse med de bæredygtige udviklingsmål for 2030 (2017/2055(INI))

(2018/C 458/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 10. november 2016 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om »International havforvaltning: En dagsorden for havenes fremtid« (JOIN(2016)0049), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 10. november 2016 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om »International havforvaltning: En dagsorden for havenes fremtid« (JOIN(2016)0049),

| — | der henviser til udkastet til Rådets konklusioner af 24. marts 2017 om »international havforvaltning: en dagsorden for havenes fremtid«, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkastet til Rådets konklusioner af 24. marts 2017 om »international havforvaltning: en dagsorden for havenes fremtid«,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 29. marts 2017 om den fælles meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: »International havforvaltning: En dagsorden for havenes fremtid« (JOIN(2016)0049) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 29. marts 2017 om den fælles meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: »International havforvaltning: En dagsorden for havenes fremtid« (JOIN(2016)0049) (1),

| — | der henviser til det dokument, der blev vedtaget af FN's Generalforsamlings resolution den 25. september 2015 med titlen »Ændring af vores samfund: 2013-dagsordenen for bæredygtig udvikling« og de 17 mål for bæredygtig udvikling (SDG), som er omfattet heraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til det dokument, der blev vedtaget af FN's Generalforsamlings resolution den 25. september 2015 med titlen »Ændring af vores samfund: 2013-dagsordenen for bæredygtig udvikling« og de 17 mål for bæredygtig udvikling (SDG), som er omfattet heraf,

| — | der henviser til bæredygtigt udviklingsmål nr. 14 i FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling (SDG 14) om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havene og deres ressourcer med henblik på en bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til bæredygtigt udviklingsmål nr. 14 i FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling (SDG 14) om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havene og deres ressourcer med henblik på en bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) — Parisaftalen fra 2015, der trådte i kraft den 4. november 2016, og de heri tilsigtede nationalt bestemte bidrag (INDC), der har til formål at nedbringe drivhusgasemissionerne, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) — Parisaftalen fra 2015, der trådte i kraft den 4. november 2016, og de heri tilsigtede nationalt bestemte bidrag (INDC), der har til formål at nedbringe drivhusgasemissionerne,

| — | der henviser til konventionen om biologisk mangfoldighed (CBD), som trådte i kraft den 29. december 1993, og til Aichimålene i den globale strategiske plan for biodiversitet 2011-2020, der vedtoges i oktober 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om biologisk mangfoldighed (CBD), som trådte i kraft den 29. december 1993, og til Aichimålene i den globale strategiske plan for biodiversitet 2011-2020, der vedtoges i oktober 2010,

| — | der henviser til De Forenede Nationers havretskonvention, suppleret af aftalen om gennemførelse af bestemmelserne i FN's havretskonvention for så vidt angår bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande, FN's adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri og EU's fælles fiskeripolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers havretskonvention, suppleret af aftalen om gennemførelse af bestemmelserne i FN's havretskonvention for så vidt angår bevarelse og forvaltning af fælles fiskebestande og stærkt vandrende fiskebestande, FN's adfærdskodeks for ansvarligt fiskeri og EU's fælles fiskeripolitik,

| — | der henviser til konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES) af 3. marts 1973, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES) af 3. marts 1973,

| — | der henviser til artikel 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til det dokument, der blev vedtaget på FN's havkonference den 5.-9. juni 2017 i New York, med titlen »Our ocean, Our future: Call for Action« (»Vores ocean, vores fremtid: opfordring til handling«), |
| --- | --- |

—

der henviser til det dokument, der blev vedtaget på FN's havkonference den 5.-9. juni 2017 i New York, med titlen »Our ocean, Our future: Call for Action« (»Vores ocean, vores fremtid: opfordring til handling«),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/30/EU af 12. juni 2013 om sikkerheden i forbindelse med offshore olie- og gasaktiviteter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/30/EU af 12. juni 2013 om sikkerheden i forbindelse med offshore olie- og gasaktiviteter,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. december 2015 med titlen »Kredsløbet lukkes — en EU-handlingsplan for den cirkulære økonomi« (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. december 2015 med titlen »Kredsløbet lukkes — en EU-handlingsplan for den cirkulære økonomi« (COM(2015)0614),

| — | der henviser til sit forhandlingsmandat af 14. marts 2017 om affaldspakken (2) (forslag til ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (3), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/62/EF af 20. december 1994 om emballage og emballageaffald (4), Rådets direktiv 1999/31/EF af 26. april 1999 om deponering af affald (5), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF af 18. september 2000 om udrangerede køretøjer (6), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/66/EF af 6. september 2006 om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer samt om ophævelse af direktiv 91/157/EØF (7) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/19/EU af 4. juli 2012 om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (WEEE) (8)), |
| --- | --- |

—

der henviser til sit forhandlingsmandat af 14. marts 2017 om affaldspakken (2) (forslag til ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (3), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/62/EF af 20. december 1994 om emballage og emballageaffald (4), Rådets direktiv 1999/31/EF af 26. april 1999 om deponering af affald (5), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF af 18. september 2000 om udrangerede køretøjer (6), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/66/EF af 6. september 2006 om batterier og akkumulatorer og udtjente batterier og akkumulatorer samt om ophævelse af direktiv 91/157/EØF (7) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/19/EU af 4. juli 2012 om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (WEEE) (8)),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet),

| — | der henviser til den integrerede EU-havpolitik fra 2007 (COM(2007)0575) og til statusrapporten herom fra 2012 (COM(2012)0491), |
| --- | --- |

—

der henviser til den integrerede EU-havpolitik fra 2007 (COM(2007)0575) og til statusrapporten herom fra 2012 (COM(2012)0491),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1255/2011 af 30. november 2011 om et program for støtte til videreudvikling af en integreret havpolitik (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1255/2011 af 30. november 2011 om et program for støtte til videreudvikling af en integreret havpolitik (9),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. oktober 2009»Udvikling af den internationale dimension i EU's integrerede havpolitik« (COM(2009)0536), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. oktober 2009»Udvikling af den internationale dimension i EU's integrerede havpolitik« (COM(2009)0536),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 2016/1625 af 14. september 2016 om ændring af forordning (EF) nr. 1406/2002 om oprettelse af et europæisk agentur for søfartssikkerhed (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 2016/1625 af 14. september 2016 om ændring af forordning (EF) nr. 1406/2002 om oprettelse af et europæisk agentur for søfartssikkerhed (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/89/EU af 23. juli 2014 om rammerne for maritim fysisk planlægning (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/89/EU af 23. juli 2014 om rammerne for maritim fysisk planlægning (11),

| — | der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 24. juni 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 24. juni 2014,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/757 af 29. april 2015 om overvågning, rapportering og verifikation af CO2-emissioner fra søtransport og om ændring af direktiv 2009/16/EF (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/757 af 29. april 2015 om overvågning, rapportering og verifikation af CO2-emissioner fra søtransport og om ændring af direktiv 2009/16/EF (12),

| — | der henviser til sit forhandlingsmandat af 15. februar 2017 angående forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/87/EF for yderligere at fremme omkostningseffektive emissionsreduktioner og lavemissionsinvesteringer (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sit forhandlingsmandat af 15. februar 2017 angående forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/87/EF for yderligere at fremme omkostningseffektive emissionsreduktioner og lavemissionsinvesteringer (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. marts 2017 om en integreret EU-havpolitik om Arktis (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. marts 2017 om en integreret EU-havpolitik om Arktis (14),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/33/EU af 21. november 2012 om ændring af Rådets direktiv 1999/32/EF for så vidt angår svovlindholdet i skibsbrændstoffer og den igangværende konsekvensanalyse vedrørende udvidelsen af svovlemissionskontrolområder i europæiske farvande, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/33/EU af 21. november 2012 om ændring af Rådets direktiv 1999/32/EF for så vidt angår svovlindholdet i skibsbrændstoffer og den igangværende konsekvensanalyse vedrørende udvidelsen af svovlemissionskontrolområder i europæiske farvande,

| — | der henviser til forslag fra Østersø- og Nordsølandene til Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) om at indføre udpegede Nitrogenoxidemissionskontrolområder (NECA'er), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag fra Østersø- og Nordsølandene til Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) om at indføre udpegede Nitrogenoxidemissionskontrolområder (NECA'er),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/59/EF af 27. november 2000 om modtagefaciliteter i havne til driftsaffald og lastrester fra skibe, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/59/EF af 27. november 2000 om modtagefaciliteter i havne til driftsaffald og lastrester fra skibe,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 1. december 2016 om ansvar, erstatning og finansiel sikkerhed for offshore olie- og gasaktiviteter (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 1. december 2016 om ansvar, erstatning og finansiel sikkerhed for offshore olie- og gasaktiviteter (15),

| — | der henviser til den politiske rapport af 28. januar 2016 fra European Academies Science Advisory Council (undersøgelsesgruppen for maritim bæredygtighed) om »Marine sustainability in an age of changing oceans and seas« (marin bæredygtighed i en tid, hvor have og oceaner er i forandring), |
| --- | --- |

—

der henviser til den politiske rapport af 28. januar 2016 fra European Academies Science Advisory Council (undersøgelsesgruppen for maritim bæredygtighed) om »Marine sustainability in an age of changing oceans and seas« (marin bæredygtighed i en tid, hvor have og oceaner er i forandring),

| — | der henviser til undersøgelsesrapporten af november 2015, der blev udarbejdet efter anmodning fra Parlamentets Udvalg om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed om mål for nedbringelse af emissionerne fra den internationale luft- og søfart (PE 569.964), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsesrapporten af november 2015, der blev udarbejdet efter anmodning fra Parlamentets Udvalg om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed om mål for nedbringelse af emissionerne fra den internationale luft- og søfart (PE 569.964),

| — | der henviser til bilaget om »aktion for at fremme omstillingen til en ren energi« til Kommissionens meddelelse om »Ren energi til alle europæere« (COM(2016)0860), |
| --- | --- |

—

der henviser til bilaget om »aktion for at fremme omstillingen til en ren energi« til Kommissionens meddelelse om »Ren energi til alle europæere« (COM(2016)0860),

| — | der henviser til den fjerde udgave af konferencen »Our Ocean«, som Den Europæiske Union var vært for i Malta den 5.-6. oktober 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fjerde udgave af konferencen »Our Ocean«, som Den Europæiske Union var vært for i Malta den 5.-6. oktober 2017,

| — | der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2010 om integreret havpolitik — Evaluering af gjorte fremskridt og nye udfordringer (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. oktober 2010 om integreret havpolitik — Evaluering af gjorte fremskridt og nye udfordringer (16),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. februar 2014 om en europæisk strategi til øget vækst og beskæftigelse inden for kyst- og havturisme (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. februar 2014 om en europæisk strategi til øget vækst og beskæftigelse inden for kyst- og havturisme (COM(2014)0086),

| — | der henviser til udkast til Rådets konklusioner om »Prioriteter for EU's søtransportpolitik frem til 2020: konkurrenceevne, dekarbonisering, digitalisering med henblik på sikring af globale forbindelsesmuligheder, et effektivt indre marked og en maritim klynge i verdensklasse« (9976/17), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets konklusioner om »Prioriteter for EU's søtransportpolitik frem til 2020: konkurrenceevne, dekarbonisering, digitalisering med henblik på sikring af globale forbindelsesmuligheder, et effektivt indre marked og en maritim klynge i verdensklasse« (9976/17),

| — | der henviser til rapporten fra Det Europæiske Miljøagentur (EEA) om »Marine protected areas in Europe's seas« (marine beskyttede områder i Europas have) (EEA 3/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Det Europæiske Miljøagentur (EEA) om »Marine protected areas in Europe's seas« (marine beskyttede områder i Europas have) (EEA 3/2015),

| — | der henviser til Kommissionens rapport fra september 2017 med titlen: »Realising the potential of the outermost regions for sustainable blue growth« (realisering af fjernområdernes potentiale for bæredygtig blå vækst), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport fra september 2017 med titlen: »Realising the potential of the outermost regions for sustainable blue growth« (realisering af fjernområdernes potentiale for bæredygtig blå vækst),

| — | der henviser til Helsinkikonventionen fra 1992 om beskyttelse af havmiljøet i Østersøområdet, som trådte i kraft den 17. januar 2000, til Helcom's handlingsplan for Østersøen, som blev vedtaget af alle kyststaterne og EU i 2007, og til EU's strategi for Østersøområdet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Helsinkikonventionen fra 1992 om beskyttelse af havmiljøet i Østersøområdet, som trådte i kraft den 17. januar 2000, til Helcom's handlingsplan for Østersøen, som blev vedtaget af alle kyststaterne og EU i 2007, og til EU's strategi for Østersøområdet,

| — | der henviser til resolution 69/292, vedtaget af FN’s Generalforsamling juni 2015, om udvikling af et internationalt retligt bindende instrument for bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havets biologiske mangfoldighed i områder uden for national jurisdiktion, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution 69/292, vedtaget af FN’s Generalforsamling juni 2015, om udvikling af et internationalt retligt bindende instrument for bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havets biologiske mangfoldighed i områder uden for national jurisdiktion,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. september 2012 om blå vækst: mulighederne for bæredygtig vækst i den maritime økonomi (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. september 2012 om blå vækst: mulighederne for bæredygtig vækst i den maritime økonomi (COM(2012)0494),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. januar 2014 om blå energi: Blå energi: Nødvendige foranstaltninger for indfrielse af havenergiens potentiale i de europæiske have frem til 2020 og derefter (COM(2014)0008), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. januar 2014 om blå energi: Blå energi: Nødvendige foranstaltninger for indfrielse af havenergiens potentiale i de europæiske have frem til 2020 og derefter (COM(2014)0008),

| — | der henviser til sin beslutning af 2. juli 2013 om blå vækst: fremme af bæredygtig vækst inden for skibsfart, søtransport og turisme i EU (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 2. juli 2013 om blå vækst: fremme af bæredygtig vækst inden for skibsfart, søtransport og turisme i EU (17),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Transport- og Turismeudvalget og Fiskeriudvalget (A8-0399/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Transport- og Turismeudvalget og Fiskeriudvalget (A8-0399/2017),

| A. | der henviser til, at havmiljøets sundhedstilstand er truet i betydelig grad og i risiko for at lide uoprettelig skade, med mindre verdenssamfundet iværksætter målrettede og koordinerede bestræbelser; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at havmiljøets sundhedstilstand er truet i betydelig grad og i risiko for at lide uoprettelig skade, med mindre verdenssamfundet iværksætter målrettede og koordinerede bestræbelser;

| B. | der påpeger, at ophobningen og spredningen af havaffald kan være en af de hurtigst voksende trusler mod verdenshavenes sundhedstilstand; der henviser til, at især mikroplast vækker bekymring, fordi det på grund af ringe størrelse kan optages af en lang række organismer (havfugle, fisk, muslinger, sandorm og dyreplankton); der henviser til, at de 150 mio. ton plast i verdenshavene, der anslås at have ophobet sig i verdenshavene, forårsager alvorlige miljømæssige og økonomiske skader, herunder for kystsamfundene, turismen, søfarten og fiskeriet; |
| --- | --- |

B.

der påpeger, at ophobningen og spredningen af havaffald kan være en af de hurtigst voksende trusler mod verdenshavenes sundhedstilstand; der henviser til, at især mikroplast vækker bekymring, fordi det på grund af ringe størrelse kan optages af en lang række organismer (havfugle, fisk, muslinger, sandorm og dyreplankton); der henviser til, at de 150 mio. ton plast i verdenshavene, der anslås at have ophobet sig i verdenshavene, forårsager alvorlige miljømæssige og økonomiske skader, herunder for kystsamfundene, turismen, søfarten og fiskeriet;

| C. | der henviser til, at den nuværende belastning af havmiljøet omfatter beskadigelse af levesteder, persistente farlige stoffer i sedimenter og vandområder, ødelæggelse af koralbarriererev, invasive arter, forurening og næringsstofberigelse og søfartstrafik samt udnyttelse af råmaterialer og for intensiv udnyttelse af de marine arter, forsuring og opvarmning af havvand fremkaldt af klimaændringer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den nuværende belastning af havmiljøet omfatter beskadigelse af levesteder, persistente farlige stoffer i sedimenter og vandområder, ødelæggelse af koralbarriererev, invasive arter, forurening og næringsstofberigelse og søfartstrafik samt udnyttelse af råmaterialer og for intensiv udnyttelse af de marine arter, forsuring og opvarmning af havvand fremkaldt af klimaændringer;

| D. | der henviser til, at ca. 4,8-12,7 millioner ton plastaffald1a i form af f.eks. fødevareemballage og plastflasker endte i havet alene i 2010 (18), hvilket svarer til ca. 1,5-4,5 % af verdens samlede plastproduktion, og at kumuleringen af affaldet vil resultere i en tidobling af den samlede mængde bortkastet plast i havene frem til 2020; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ca. 4,8-12,7 millioner ton plastaffald1a i form af f.eks. fødevareemballage og plastflasker endte i havet alene i 2010 (18), hvilket svarer til ca. 1,5-4,5 % af verdens samlede plastproduktion, og at kumuleringen af affaldet vil resultere i en tidobling af den samlede mængde bortkastet plast i havene frem til 2020;

| E. | der henviser til, at der ved »henkastet affald« forstås små mængder af affald i offentligt tilgængelige områder, der ikke er forsvarligt bortskaffet i miljøet (på land, i ferskvandsområder eller i havet), enten med forsæt eller ved uagtsomhed; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der ved »henkastet affald« forstås små mængder af affald i offentligt tilgængelige områder, der ikke er forsvarligt bortskaffet i miljøet (på land, i ferskvandsområder eller i havet), enten med forsæt eller ved uagtsomhed;

| F. | der henviser til, at mere end 100 tons plastaffald og mikroplast forurener og truer livet i vores have; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at mere end 100 tons plastaffald og mikroplast forurener og truer livet i vores have;

| G. | der henviser til, at med mindre der sker væsentlige ændringer, kan over halvdelen af verdens marine arter i år 2100 befinde sig på randen af udryddelse; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at med mindre der sker væsentlige ændringer, kan over halvdelen af verdens marine arter i år 2100 befinde sig på randen af udryddelse;

| H. | der henviser til, at der stadig anvendes mere plast til forbrugsprodukter, og at produktionen har været støt stigende, siden materialet for første gang kom i bred anvendelse for et halvt århundrede siden, således at der i 2015 blev fremstillet omkring 322 millioner ton plast på verdensplan; der henviser til, at den voksende produktion i kombination med såvel ændringer i den måde, vi bruger plast på, som den demografiske udvikling har ført til en stigning i mængden af plastaffald, der dumpes i havene; der påpeger, at hvis denne tendens fortsætter, vil der ifølge De Forenede Nationers Miljøprogram (UNEP) have ophobet sig næsten 33 mia. tons plast inden 2050; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der stadig anvendes mere plast til forbrugsprodukter, og at produktionen har været støt stigende, siden materialet for første gang kom i bred anvendelse for et halvt århundrede siden, således at der i 2015 blev fremstillet omkring 322 millioner ton plast på verdensplan; der henviser til, at den voksende produktion i kombination med såvel ændringer i den måde, vi bruger plast på, som den demografiske udvikling har ført til en stigning i mængden af plastaffald, der dumpes i havene; der påpeger, at hvis denne tendens fortsætter, vil der ifølge De Forenede Nationers Miljøprogram (UNEP) have ophobet sig næsten 33 mia. tons plast inden 2050;

| I. | der henviser til, at 80 % af havaffaldet stammer fra landjorden, og at dette problem i det lange løb ikke kan løses effektivt, uden at der først fastlægges effektive politikker og tiltag for at nedbringe mængden af borktastet affald og holde det på land; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at 80 % af havaffaldet stammer fra landjorden, og at dette problem i det lange løb ikke kan løses effektivt, uden at der først fastlægges effektive politikker og tiltag for at nedbringe mængden af borktastet affald og holde det på land;

| J. | der henviser til, at de mest almindelige former for havaffald er cigaretskod, plastposer, fiskeriudstyr såsom garn samt alle former for emballage; der henviser til, at mellem 60 og 90 % af alt havaffald er fremstillet under anvendelse af en eller flere plastpolymerer såsom polyethylen (PE), polyethylenterephthalat (PET), polypropylen (PP) og polyvinylchlorid (PVC), som alle har en ekstremt lang nedbrydningstid; der henviser til, at størstedelen af den plast, der fremstilles i dag, som følge heraf vil være flere årtier eller endog århundreder om at forsvinde; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at de mest almindelige former for havaffald er cigaretskod, plastposer, fiskeriudstyr såsom garn samt alle former for emballage; der henviser til, at mellem 60 og 90 % af alt havaffald er fremstillet under anvendelse af en eller flere plastpolymerer såsom polyethylen (PE), polyethylenterephthalat (PET), polypropylen (PP) og polyvinylchlorid (PVC), som alle har en ekstremt lang nedbrydningstid; der henviser til, at størstedelen af den plast, der fremstilles i dag, som følge heraf vil være flere årtier eller endog århundreder om at forsvinde;

| K. | der henviser til, at plastaffald indebærer død og sygdom for det marine dyreliv gennem kvælning, indfiltring og forgiftning; der henviser til, at plastmaterialer, efter at bølger og sol har nedbrudt dem til mikropartikler på mindre end 5 mm i diameter, ender i maven på havets skabninger såsom blåmuslinger, orme og dyreplankton, mens nanoplast, som knap nok måler en halv mm, trænger gennem cellemembraner og -kerner hos små havdyr; der henviser til, at plastaffald, der ikke kan ses med det blotte øje, kommer ind i fødekæden ved selve dens begyndelse; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at plastaffald indebærer død og sygdom for det marine dyreliv gennem kvælning, indfiltring og forgiftning; der henviser til, at plastmaterialer, efter at bølger og sol har nedbrudt dem til mikropartikler på mindre end 5 mm i diameter, ender i maven på havets skabninger såsom blåmuslinger, orme og dyreplankton, mens nanoplast, som knap nok måler en halv mm, trænger gennem cellemembraner og -kerner hos små havdyr; der henviser til, at plastaffald, der ikke kan ses med det blotte øje, kommer ind i fødekæden ved selve dens begyndelse;

| L. | der henviser til, at naturkapitalomkostningerne i forbindelse med plasthavaffald ifølge UNEP anslås at udgøre ca. 8 mia. USD om året (19), og at fiskeri, søtransport, turisme og fritidssektoren blot er nogle af de mange sektorer, der rammes af havforureningen; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at naturkapitalomkostningerne i forbindelse med plasthavaffald ifølge UNEP anslås at udgøre ca. 8 mia. USD om året (19), og at fiskeri, søtransport, turisme og fritidssektoren blot er nogle af de mange sektorer, der rammes af havforureningen;

| M. | der henviser til, at så længe der ikke findes en internationalt vedtaget definition på bionedbrydelighed (i havmiljøet), vil indførelsen af plastprodukter mærket »bionedbrydelig« ikke vil føre til en væsentlig reduktion af hverken mængden af plast, der ender i havene, eller risikoen for fysiske og kemiske påvirkninger af havmiljøet; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at så længe der ikke findes en internationalt vedtaget definition på bionedbrydelighed (i havmiljøet), vil indførelsen af plastprodukter mærket »bionedbrydelig« ikke vil føre til en væsentlig reduktion af hverken mængden af plast, der ender i havene, eller risikoen for fysiske og kemiske påvirkninger af havmiljøet;

| N. | der henviser til, at forurening med næringsstoffer (eutrofiering) hidrørende fra forskellige kilder, herunder afstrømning fra landbruget og spildevandsudledning, overbelaster de marine miljøer med en høj koncentration af nitrogen, fosfor og andre næringsstoffer, der kan medføre store algeopblomstringer, som, når de dør og nedbrydes, forårsager iltsvind, der skaber »døde zoner«, hvor fisk og andre marine ressourcer ikke kan trives; der henviser til, at der nu anslås at eksistere 500 døde zoner i verden, og at mange flere områder lider under skadevirkningerne af høj næringsstofforurening; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at forurening med næringsstoffer (eutrofiering) hidrørende fra forskellige kilder, herunder afstrømning fra landbruget og spildevandsudledning, overbelaster de marine miljøer med en høj koncentration af nitrogen, fosfor og andre næringsstoffer, der kan medføre store algeopblomstringer, som, når de dør og nedbrydes, forårsager iltsvind, der skaber »døde zoner«, hvor fisk og andre marine ressourcer ikke kan trives; der henviser til, at der nu anslås at eksistere 500 døde zoner i verden, og at mange flere områder lider under skadevirkningerne af høj næringsstofforurening;

| O. | der henviser til, at havdyr på grund af deres ekstreme afhængighed af undervandslyde i forbindelse med basale livsfunktioner såsom at lede efter føde eller søge mage og manglen på mekanismer, der kan beskytte dem mod fænomenet, er truet af den industrielle støj fra skibstrafik, seismisk prospektering og sonarer, der anvendes i forbindelse med rutinemæssige uddannelsesøvelser, hvilket kan resultere i høreskader, maskering af dyrenes egne kommunikations- og navigationssignaler samt føre til fysiologiske og forplantningsmæssige problemer; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at havdyr på grund af deres ekstreme afhængighed af undervandslyde i forbindelse med basale livsfunktioner såsom at lede efter føde eller søge mage og manglen på mekanismer, der kan beskytte dem mod fænomenet, er truet af den industrielle støj fra skibstrafik, seismisk prospektering og sonarer, der anvendes i forbindelse med rutinemæssige uddannelsesøvelser, hvilket kan resultere i høreskader, maskering af dyrenes egne kommunikations- og navigationssignaler samt føre til fysiologiske og forplantningsmæssige problemer;

| P. | der henviser til, at tabet af biodiversitet svækker havets økosystem og dets mulighed for at modstå forstyrrelser, tilpasse sig klimaændringerne og spille sin rolle som global økologisk og klimamæssig reguleringsfaktor; der henviser til, at menneskeskabte klimaændringer har en direkte indvirkning på de marine arter ved at ændre deres antal, diversitet og fordeling samt påvirke deres føde-, udviklings- og ynglebetingelser samt forholdet mellem arterne; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at tabet af biodiversitet svækker havets økosystem og dets mulighed for at modstå forstyrrelser, tilpasse sig klimaændringerne og spille sin rolle som global økologisk og klimamæssig reguleringsfaktor; der henviser til, at menneskeskabte klimaændringer har en direkte indvirkning på de marine arter ved at ændre deres antal, diversitet og fordeling samt påvirke deres føde-, udviklings- og ynglebetingelser samt forholdet mellem arterne;

| Q. | der henviser til, at havets grænseoverskridende karakter betyder, at aktiviteterne og det pres, de udøver, nødvendiggør et samarbejde mellem regeringerne i marine regioner om at sikre bæredygtigheden af de fælles ressourcer; der henviser til, at havforvaltningsforanstaltningernes mangfoldighed og kompleksitet derfor kræver et bredt spektrum af tværfaglig ekspertise såvel som regionalt og internationalt samarbejde; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at havets grænseoverskridende karakter betyder, at aktiviteterne og det pres, de udøver, nødvendiggør et samarbejde mellem regeringerne i marine regioner om at sikre bæredygtigheden af de fælles ressourcer; der henviser til, at havforvaltningsforanstaltningernes mangfoldighed og kompleksitet derfor kræver et bredt spektrum af tværfaglig ekspertise såvel som regionalt og internationalt samarbejde;

| R. | der henviser til, at de eksklusive økonomiske zoner (EØZ) i Den Europæiske Unions medlemsstater strækker sig over 25,6 mio. km2, som praktisk talt alle er beliggende i regionerne i den yderste periferi og de oversøiske lande og territorier, hvilket gør Den Europæiske Union til det største maritime område i verden; der henviser til, at EU derfor har pligt til at spille en førende rolle i etableringen af en effektiv og ambitiøs international forvaltning af havene; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de eksklusive økonomiske zoner (EØZ) i Den Europæiske Unions medlemsstater strækker sig over 25,6 mio. km2, som praktisk talt alle er beliggende i regionerne i den yderste periferi og de oversøiske lande og territorier, hvilket gør Den Europæiske Union til det største maritime område i verden; der henviser til, at EU derfor har pligt til at spille en førende rolle i etableringen af en effektiv og ambitiøs international forvaltning af havene;

| S. | der henviser til, at forskning har vist, at de direkte konsekvenser af et olieudslip for marine organismer og biologiske systemer og processer kan omfatte adfærdsmæssige forstyrrelser og død af marine arter, mikrobiel opblomstring, iltsvind, toksiske virkninger af anvendelsen af kemikalier til at opløse olien samt ødelæggelse af dybhavskoraller; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at forskning har vist, at de direkte konsekvenser af et olieudslip for marine organismer og biologiske systemer og processer kan omfatte adfærdsmæssige forstyrrelser og død af marine arter, mikrobiel opblomstring, iltsvind, toksiske virkninger af anvendelsen af kemikalier til at opløse olien samt ødelæggelse af dybhavskoraller;

| T. | der henviser til, at søtransport har en indvirkning på det globale klima og luftkvaliteten som følge af såvel CO2-emissioner som ikke-CO2-emissioner, herunder nitrogenoxider (NOx), svovloxider (SOx), methan (CH4), partikler og sod; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at søtransport har en indvirkning på det globale klima og luftkvaliteten som følge af såvel CO2-emissioner som ikke-CO2-emissioner, herunder nitrogenoxider (NOx), svovloxider (SOx), methan (CH4), partikler og sod;

| U. | der henviser til, at prospektering efter samt udvinding og transport af olie- og gasreserver, der befinder sig under havbunden, i mange dele af verden kan volde alvorlig skade på følsomme havområder og forstyrre marine arter; der henviser til, at olie- og gasudvinding i mange tilfælde er tilladt i eller i nærheden af beskyttede havområder; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at prospektering efter samt udvinding og transport af olie- og gasreserver, der befinder sig under havbunden, i mange dele af verden kan volde alvorlig skade på følsomme havområder og forstyrre marine arter; der henviser til, at olie- og gasudvinding i mange tilfælde er tilladt i eller i nærheden af beskyttede havområder;

| V. | der henviser til, at artikel 191 TEUF forpligter EU til at sikre et højt niveau af beskyttelse i sin miljøpolitik, herunder gennem anvendelse af forsigtighedsprincippet og princippet om, at forureneren betaler; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at artikel 191 TEUF forpligter EU til at sikre et højt niveau af beskyttelse i sin miljøpolitik, herunder gennem anvendelse af forsigtighedsprincippet og princippet om, at forureneren betaler;

| W. | der henviser til, at der er mange risici forbundet med brugen af svær fuelolie ved søtransport i Arktis: fuelolie, der har høj densitet, vil i tilfælde af udslip emulgere og synke og kan bevæge sig over meget lange afstande, hvis den fanges i is; der henviser til, at udslip af svær fuelolie indebærer en enorm risiko for de oprindelige samfunds fødevaresikkerhed i Arktis, da disses eksistensgrundlag afhænger af fiskeri og jagt; der henviser til, at der ved forbrænding af svær fuelolie frembringes svovloxid, tungmetaller samt store mængder sodpartikler, som ved aflejring i den arktiske is øger ismassens varmeoptagelse, hvilket får den til at smelte hurtigere og forstærker klimaændringerne; der henviser til, at Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) har forbudt transport og anvendelse af svær fuelolie i farvandene omkring Antarktis; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at der er mange risici forbundet med brugen af svær fuelolie ved søtransport i Arktis: fuelolie, der har høj densitet, vil i tilfælde af udslip emulgere og synke og kan bevæge sig over meget lange afstande, hvis den fanges i is; der henviser til, at udslip af svær fuelolie indebærer en enorm risiko for de oprindelige samfunds fødevaresikkerhed i Arktis, da disses eksistensgrundlag afhænger af fiskeri og jagt; der henviser til, at der ved forbrænding af svær fuelolie frembringes svovloxid, tungmetaller samt store mængder sodpartikler, som ved aflejring i den arktiske is øger ismassens varmeoptagelse, hvilket får den til at smelte hurtigere og forstærker klimaændringerne; der henviser til, at Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) har forbudt transport og anvendelse af svær fuelolie i farvandene omkring Antarktis;

| X. | der henviser til, at nitrogenoxidemissioner især i havnebyer og kystområder i vid udstrækning stammer fra skibsfarten og er et stort problem for folkesundheden og miljøbeskyttelsen i Europa; der henviser til, at de samlede emissioner af nitrogenoxid fra skibsfarten i EU stort set er uregulerede, og at de, hvis der ikke gøres noget for at nedbringe dem, skønnes at ville overstige de landbaserede emissioner af nitrogenoxid allerede i 2020 (20); |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at nitrogenoxidemissioner især i havnebyer og kystområder i vid udstrækning stammer fra skibsfarten og er et stort problem for folkesundheden og miljøbeskyttelsen i Europa; der henviser til, at de samlede emissioner af nitrogenoxid fra skibsfarten i EU stort set er uregulerede, og at de, hvis der ikke gøres noget for at nedbringe dem, skønnes at ville overstige de landbaserede emissioner af nitrogenoxid allerede i 2020 (20);

| Y. | der henviser til, at skibe under ophold i havn normalt anvender deres hjælpemotorer til at generere strøm til kommunikation, belysning, ventilation og andet ombordværende udstyr; der henviser til, at denne brændstofforbrænding medfører emission af en lang række forurenende stoffer såsom svovldioxid (SO2), nitrogenoxid (NOx), sod og partikler; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at skibe under ophold i havn normalt anvender deres hjælpemotorer til at generere strøm til kommunikation, belysning, ventilation og andet ombordværende udstyr; der henviser til, at denne brændstofforbrænding medfører emission af en lang række forurenende stoffer såsom svovldioxid (SO2), nitrogenoxid (NOx), sod og partikler;

| Z. | der henviser til, at landstrømforsyning giver mulighed for at forbinde skibene til havnens elnet, mens de ligger ved kaj; der henviser til, at det energimiks, der anvendes til produktion af landstrøm, langt de fleste steder medfører færre emissioner end forbrænding af brændstof på selve skibene (21); der henviser til, at den nuværende lovgivning såsom svovldirektivet (direktiv (EU) 2016/802) klart anerkender anvendelsen af landstrøm som et alternativ til kravet om at anvende skibsbrændstoffer med lavt svovlindhold, samtidig med at direktiv 2014/94/EU om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer forpligter medlemsstaterne til at sikre, at der som en prioritet installeres landstrømforsyning i havne, der hører til TEN-T-hovednettet, og i andre havne inden den 31. december 2025; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at landstrømforsyning giver mulighed for at forbinde skibene til havnens elnet, mens de ligger ved kaj; der henviser til, at det energimiks, der anvendes til produktion af landstrøm, langt de fleste steder medfører færre emissioner end forbrænding af brændstof på selve skibene (21); der henviser til, at den nuværende lovgivning såsom svovldirektivet (direktiv (EU) 2016/802) klart anerkender anvendelsen af landstrøm som et alternativ til kravet om at anvende skibsbrændstoffer med lavt svovlindhold, samtidig med at direktiv 2014/94/EU om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer forpligter medlemsstaterne til at sikre, at der som en prioritet installeres landstrømforsyning i havne, der hører til TEN-T-hovednettet, og i andre havne inden den 31. december 2025;

| AA. | der henviser til, at der ifølge de videnskabelige beviser, der blev præsenteret i den femte vurderingsrapport (AR5) for 2014 fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), ikke hersker nogen tvivl om opvarmningen af klimasystemet; der sker klimaændringer, og menneskelige aktiviteter har været den overvejende årsag til den opvarmning, der er blevet registreret siden midten af det tyvende århundrede, hvis udbredte og dybtgående indvirkninger gennem klimaændringer allerede er blevet tydelige i de naturlige og menneskelige systemer på alle kontinenter og i havene; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at der ifølge de videnskabelige beviser, der blev præsenteret i den femte vurderingsrapport (AR5) for 2014 fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC), ikke hersker nogen tvivl om opvarmningen af klimasystemet; der sker klimaændringer, og menneskelige aktiviteter har været den overvejende årsag til den opvarmning, der er blevet registreret siden midten af det tyvende århundrede, hvis udbredte og dybtgående indvirkninger gennem klimaændringer allerede er blevet tydelige i de naturlige og menneskelige systemer på alle kontinenter og i havene;

| AB. | der henviser til, at næsten 90 % af den globale vindenergi er indeholdt i turbulensen over verdens have, og at vind, bølger og havstrømme tilsammen indeholder 300 gange så meget energi, som mennesker i øjeblikket forbruger; der henviser til, at den installerede havenergi ifølge en rapport fra 2010 fra European Ocean Energy Association (EU-OEA) kan nå op på 3,6 GW i 2030 og stige til næsten 188 GW i midten af århundredet, mens en globalt førende havenergiindustri i Europa i 2050 kan forhindre udledning af 136,3 mio. ton CO2 i atmosfæren om året og skabe 470 000 nye grønne job; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at næsten 90 % af den globale vindenergi er indeholdt i turbulensen over verdens have, og at vind, bølger og havstrømme tilsammen indeholder 300 gange så meget energi, som mennesker i øjeblikket forbruger; der henviser til, at den installerede havenergi ifølge en rapport fra 2010 fra European Ocean Energy Association (EU-OEA) kan nå op på 3,6 GW i 2030 og stige til næsten 188 GW i midten af århundredet, mens en globalt førende havenergiindustri i Europa i 2050 kan forhindre udledning af 136,3 mio. ton CO2 i atmosfæren om året og skabe 470 000 nye grønne job;

| AC. | der henviser til, at IPCC i 2015 erklærede, at det for at begrænse klimaændringerne til 2 oC i perioden frem til udgangen af dette århundrede er nødvendigt, og at en tredjedel af oliereserverne, halvdelen af gasreserverne og mere end 80 % af kulreserverne forbliver uudnyttede; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at IPCC i 2015 erklærede, at det for at begrænse klimaændringerne til 2 oC i perioden frem til udgangen af dette århundrede er nødvendigt, og at en tredjedel af oliereserverne, halvdelen af gasreserverne og mere end 80 % af kulreserverne forbliver uudnyttede;

| AD. | der henviser til, at Parisaftalen tager sigte på hurtigst muligt at få drivhusgasemissionerne til at toppe på verdensplan med henblik på at begrænse den globale gennemsnitlige temperaturstigning til et godt stykke under 2 oC over det førindustrielle niveau og gøre en indsats for at begrænse temperaturstigningen til 1,5 oC over det førindustrielle niveau, mens Den Meteorologiske Verdensorganisation (WMO) for nyligt har berettet, at den globale opvarmning er steget til 1,1 oC over det førindustrielle niveau i 2016, hvilket er bemærkelsesværdigt; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at Parisaftalen tager sigte på hurtigst muligt at få drivhusgasemissionerne til at toppe på verdensplan med henblik på at begrænse den globale gennemsnitlige temperaturstigning til et godt stykke under 2 oC over det førindustrielle niveau og gøre en indsats for at begrænse temperaturstigningen til 1,5 oC over det førindustrielle niveau, mens Den Meteorologiske Verdensorganisation (WMO) for nyligt har berettet, at den globale opvarmning er steget til 1,1 oC over det førindustrielle niveau i 2016, hvilket er bemærkelsesværdigt;

| AE. | der henviser til, at det ville have enorme miljømæssige konsekvenser og økonomiske omkostninger, hvis det ikke lykkedes at nå Parisaftalens mål med en gennemsnitlig temperaturstigning på et godt stykke under 2 oC, herunder blandt andet en forøgelse af sandsynligheden af at nå kritiske punkter, hvor temperaturniveauerne ville begynde at begrænse naturens evne til at optage kulstof i havene; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at det ville have enorme miljømæssige konsekvenser og økonomiske omkostninger, hvis det ikke lykkedes at nå Parisaftalens mål med en gennemsnitlig temperaturstigning på et godt stykke under 2 oC, herunder blandt andet en forøgelse af sandsynligheden af at nå kritiske punkter, hvor temperaturniveauerne ville begynde at begrænse naturens evne til at optage kulstof i havene;

| AF. | der henviser til, at det potentiale for at levere ren energi, som ligger i havvindmøller samt havenergi (bølge- og tidevandsenergi samt termisk energi fra havene) bør bemærkes, på betingelse af, at miljøet og de eksisterende økosystemer respekteres; der henviser til, at denne rene energi giver EU mulighed for ikke blot at skabe økonomisk vækst og kvalificerede job, men også at forbedre sin energiforsyningssikkerhed og blive mere konkurrencedygtig gennem teknologisk innovation; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at det potentiale for at levere ren energi, som ligger i havvindmøller samt havenergi (bølge- og tidevandsenergi samt termisk energi fra havene) bør bemærkes, på betingelse af, at miljøet og de eksisterende økosystemer respekteres; der henviser til, at denne rene energi giver EU mulighed for ikke blot at skabe økonomisk vækst og kvalificerede job, men også at forbedre sin energiforsyningssikkerhed og blive mere konkurrencedygtig gennem teknologisk innovation;

| AG. | der henviser til, at forbedring af havforvaltning, vil bidrage til at skabe lige vilkår på verdensplan for erhvervslivet, herunder den europæiske havenergisektor; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at forbedring af havforvaltning, vil bidrage til at skabe lige vilkår på verdensplan for erhvervslivet, herunder den europæiske havenergisektor;

| AH. | der henviser til, at havforureningen — i form af f.eks. direkte eller indirekte dumping af affald, stoffer eller energi, herunder indførelse af undersøiske støjkilder af menneskelig oprindelse — har eller kan have skadelig indvirkning på havets levende ressourcer og økosystemer og derigennem forringe biodiversiteten, true menneskets sundhed, skabe hindringer for maritime aktiviteter og ændre vandkvaliteten; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at havforureningen — i form af f.eks. direkte eller indirekte dumping af affald, stoffer eller energi, herunder indførelse af undersøiske støjkilder af menneskelig oprindelse — har eller kan have skadelig indvirkning på havets levende ressourcer og økosystemer og derigennem forringe biodiversiteten, true menneskets sundhed, skabe hindringer for maritime aktiviteter og ændre vandkvaliteten;

| AI. | der påpeger, at EU bør være en drivkraft i drøftelser og forhandlinger i internationale fora for at sikre, at alle aktører påtager sig deres del af ansvaret for at mindske udledningen af drivhusgasser og forurenende stoffer og løse de voksende udfordringer i forbindelse med bæredygtig forvaltning af ressourcerne; |
| --- | --- |

AI.

der påpeger, at EU bør være en drivkraft i drøftelser og forhandlinger i internationale fora for at sikre, at alle aktører påtager sig deres del af ansvaret for at mindske udledningen af drivhusgasser og forurenende stoffer og løse de voksende udfordringer i forbindelse med bæredygtig forvaltning af ressourcerne;

| AJ. | der henviser til, at udnyttelse af vedvarende havenergi kan bidrage til målet om at gøre små øer i EU selvforsynende med energi; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at udnyttelse af vedvarende havenergi kan bidrage til målet om at gøre små øer i EU selvforsynende med energi;

| AK. | der henviser til, at gennemsigtighed i internationale organisationer er en forudsætning for at sikre demokratisk ansvarlighed og inklusion; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at gennemsigtighed i internationale organisationer er en forudsætning for at sikre demokratisk ansvarlighed og inklusion;

| AL. | der henviser til, at havene har potentiale til at blive vigtige kilder til ren energi; der henviser til, at en sådan ren havenergi vil give EU mulighed for ikke blot at skabe økonomisk vækst og kvalificerede job, men også at forbedre sin energiforsyningssikkerhed og blive mere konkurrencedygtig gennem teknologisk innovation; der henviser til, at udnyttelse af denne lokale ressource har en særligt vigtig dimension for østater og -områder, navnlig regionerne i den yderste periferi, hvor havenergi kan bidrage til at gøre dem selvforsynende med energi og erstatte den dyre energi fra dieseldrevne kraftværker; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at havene har potentiale til at blive vigtige kilder til ren energi; der henviser til, at en sådan ren havenergi vil give EU mulighed for ikke blot at skabe økonomisk vækst og kvalificerede job, men også at forbedre sin energiforsyningssikkerhed og blive mere konkurrencedygtig gennem teknologisk innovation; der henviser til, at udnyttelse af denne lokale ressource har en særligt vigtig dimension for østater og -områder, navnlig regionerne i den yderste periferi, hvor havenergi kan bidrage til at gøre dem selvforsynende med energi og erstatte den dyre energi fra dieseldrevne kraftværker;

Forbedring af rammen for international havforvaltning

| 1. | minder om oceanernes og havenes afgørende rolle for understøttelse af liv på Jorden, bæredygtig udvikling, beskæftigelse og innovation samt for adgangen til rekreative aktiviteter og værdier; deler den voksende bekymring med hensyn til behovet for en mere effektiv og integreret forvaltning og beskyttelse af havene; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over den fælles meddelelse om international havforvaltning og de foreslåede foranstaltninger, der fremhæver EU's engagement i at opnå bevaring og bæredygtig brug af havene og deres ressourcer, som det er fastlagt i SDG 14 på FN's dagsorden for bæredygtig udvikling; påpeger emnets tværgående karakter og behovet for en koordineret og integreret tilgang til at sikre bedre havforvaltning; opfordrer til, at EU påtager sig en ledende rolle som global aktør for at styrke den internationale havforvaltning og udfylde lakunerne via den ekspertise, som det har opnået inden for udvikling af en bæredygtig havforvaltning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om den integrerede og udelelige karakter af målene for bæredygtig udvikling samt om den indbyrdes sammenhæng og samspillet mellem dem, og fremhæver på ny den afgørende betydning af, at EU i alle sine tiltag lader sig lede af 2030-dagsordenen, herunder af de heri knæsatte principper; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til at fastsætte klare frister, fremlægge lovgivningsforslag, hvor det er passende, og at arbejde sammen med medlemsstaterne for at forbedre samarbejdet på områder som havforskning, kapacitetsopbygning og teknologioverførsel, og at etablere mekanismer til at støtte koordinering samt løbende overvågning og evaluering på EU-plan, for at det skal lykkes at gennemføre de foranstaltninger, der opregnes i den fælles meddelelse; fremhæver traktatens bestemmelser om forsigtighedsprincippet og princippet om, at forureneren betaler, og understreger betydningen af en økosystembaseret tilgang i alle EU's aktioner vedrørende havforvaltning; |
| --- | --- |

4.

| 5. | gentager den stærke maritime dimension af de bæredygtige udviklingsmål, især for, men ikke begrænset til mål 14 (bevaring og bæredygtig udnyttelse af oceaner, have og marine ressourcer); |
| --- | --- |

5.

| 6. | bifalder og erklærer sin fulde støtte til »Our ocean, our future: Call for Action« (»vores hav, vores fremtid: opfordring til handling«), der blev vedtaget på FN's havkonference i juni 2017 til støtte for gennemførelsen af SDG 14 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havene og deres ressourcer med henblik på bæredygtig udvikling; bemærker med stor tilfredshed de 328 frivillige tilsagn fra regeringer, mellemstatslige organisationer samt civilsamfundsorganisationer, den private sektor, akademiske og videnskabelige forskningsinstitutioner og det videnskabelige samfund om bevarelse af havene og højnelse af bevidstheden om havenes betydning for menneskers overlevelse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | minder om, at selv om Den Europæiske Union råder over en omfattende samling af lovgivnings- og forvaltningsværktøjer med fokus på forskellige aspekter af havforvaltning, befinder EU's regionale have sig ikke desto mindre fortsat i en kritisk tilstand præget af overudnyttelse af ressourcer, forurening med organiske og uorganiske stoffer, der påvirker havets sundhed og produktivitet, tab af biodiversitet, forringelse af levesteder, invasive arter, kystsamfund i tilbagegang og konflikt mellem marine sektorer; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen til at følge op på den fælles meddelelse om havforvaltning ved at offentliggøre en situationsrapport om de foranstaltninger, der er gennemgået, og en nøjagtig tidsplan for fremtidige foranstaltninger, etablering af forbindelser mellem disse foranstaltninger og eksisterende europæiske initiativer samt eksisterende internationale instrumenter; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen til i relevant omfang at forelægge Rådet forslag til initiativer om udvikling af havpartnerskaber med centrale internationale partnere for at fremme målet om en bedre global forvaltning og politisk sammenhæng og bygge videre på de eksisterende bilaterale samarbejdsrammer som f.eks. dialogerne på højt plan om fiskeri og maritime anliggender; |
| --- | --- |

9.

| 10. | anerkender den væsentlige rolle, som FN's havretskonvention (UNCLOS) spiller ved at levere en grundlæggende retlig ramme for koordinering af bestræbelserne og opnåelse af sammenhæng i imødegåelsen af de globale havrelaterede spørgsmål; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at opfylde deres forpligtelser under UNCLOS til at beskytte og bevare havmiljøet og dets levende ressourcer samt deres pligt til at forebygge og kontrollere havforurening; påpeger, at medlemsstaterne er ansvarlige for skader, der skyldes misligholdelse af deres internationale forpligtelser til at bekæmpe en sådan forurening; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer staterne til at forbedre deres retssystemer med henblik på bevarelse af vores have; opfordrer til international anerkendelse af konceptet økologisk skade, hvor havforurening forekommer, så der kan kræves kompensation i tilfælde af overtrædelser; opfordrer til indførelse af ansvarskædeprincippet, som er beregnet på at finde de ansvarlige for miljøskader langs hele kommandovejen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at EU bør tilstræbe, at bestemmelser om fiskeri bliver er en vigtig del af det fremtidige juridisk bindende instrument under UNCLOS, for så vidt angår bevarelse og bæredygtig udnyttelse af den marine biodiversitet i områder uden for national jurisdiktion; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer til, at alle stater bliver parter i relevante fiskeriinstrumenter, navnlig FAO-overholdelsesaftalen, FN's aftale om fælles bestande og stærkt vandrende fiskebestande og aftalen om havnestatsforanstaltninger, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, og til at de fuldt ud implementerer bestemmelserne i disse instrumenter samt bestemmelserne i FAO's forskellige internationale handlingsplaner; |
| --- | --- |

13.

| 14. | glæder siger over EU's fremskridt for så vidt angår den eksterne dimension af den fælles fiskeripolitik; understreger, at den dimension, herunder internationale aftaler og partnerskabsaftaler, er et vigtigt instrument til at fremme EU's miljømæssige og sociale standarder og bestemmelserne om bekæmpelse af UUU-fiskeri på internationalt niveau; |
| --- | --- |

14.

| 15. | henviser til, at der i initiativet om åbenhed i fiskerisektoren for nyligt blev vedtaget globale standarder; tilskynder stater til at ansøge om at kunne deltage som medlemmer i initiativet; opfordrer EU og dens medlemsstater til at understøtte dette initiativ; |
| --- | --- |

15.

| 16. | er af den opfattelse, at sikring af lige vilkår for EU's fiskerflåde er afgørende, særlig i betragtning af EU’s høje miljømæssige standarder og bæredygtighedsstandarder, som dets fartøjer skal overholde; |
| --- | --- |

16.

| 17. | insisterer på, at EU skal fremme de samme miljømæssige standarder for fiskeri i internationale fora og i forbindelse med alt bilateralt samarbejde, som EU-fartøjer skal overholde, for ikke at stille EU's egen flåde dårligere med hensyn til økonomisk bæredygtighed; |
| --- | --- |

17.

| 18. | minder om FN's resolution 2749 (XXV) af 17. december 1970, der anerkender, at det område af havbunden og dens undergrund, som ligger uden for grænserne for national jurisdiktion, såvel som områdets ressourcer, er menneskehedens fælles arv, og artikel 136 i Montego Bay-konventionen, hvori det bestemmes, at den del af havbunden og dens undergrund, som ligger uden for grænserne for national jurisdiktion, såvel som dens ressourcer, er menneskehedens fælles arv; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at ophøre med at subventionere licenser til prospektering og udvinding i områder uden for national jurisdiktion og udstede tilladelser til minedrift i deres kontinentalsokler; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bemærker endvidere med hensyn til den internationale lovgivning om luftforurening, at medlemsstaterne i henhold til UNCLOS ikke har tilladelse til at kontrollere skibe, selv ikke i tilfælde af solide beviser på overtrædelse; opfordrer derfor FN-parterne til at øge UNCLOS' retlige ramme med henblik på at udbedre eventuelle nuværende mangler i forvaltningen og etablere solide håndhævelsesmekanismer for international miljølovgivning; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer til international regulering af foranstaltninger mod nukleart affald og forurening i havet og på havbunden med henblik på gennemførelse af praktiske foranstaltninger for at begrænse de miljø- og sundhedsmæssige virkninger heraf og for at eliminere forurening af havbunden; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at sikring af gennemsigtighed, herunder offentlig adgang til information, inddragelse af interessenter, offentlig deltagelse i beslutningstagning og domstolsadgang i miljøsager som krævet i Aarhuskonventionen samt FN-organisationernes legitimitet, herunder offentlige ansvarlighed af landerepræsentanter i internationale organisationer såsom Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) og Den Internationale Havbundsmyndighed (ISBA), er en prioritet i forbindelse med afhjælpningen af de nuværende mangler ved forvaltningen; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til via ISBA at arbejde for at sikre gennemsigtighed i myndighedens arbejdsmetoder og dens faktiske kapacitet til at vurdere de miljømæssige konsekvenser samt til at sikre en effektiv beskyttelse af havmiljøet imod skadelige virkninger og beskyttelse og bevaring af havmiljøet, sådan som det kræves i del XI og XII i FN's havretskonvention; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer medlemsstaterne til at påtage sig en proaktiv og progressiv rolle ved i internationale organer at foreslå gennemsigtighedsreformer og højne de iværksatte aktioners overordnede miljømæssige ambitionsniveau; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger, at forbedring af havforvaltningsrammen vil indebære en styrkelse af de regionale og globale bestræbelser ved at fremme multilaterale instrumenter, der allerede er vedtaget, samt strategier og en forbedret gennemførelse heraf; tilskynder Kommissionen til at fremme et større internationalt maritimt samarbejde, navnlig inden for maritim videnskab og teknologi, som det er foreslået af OECD; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger behovet for et styrket samarbejde, politisk sammenhæng og koordinering mellem alle regeringer og institutioner på alle niveauer, også mellem internationale organisationer, regionale og subregionale organisationer og institutioner, ordninger og programmer; bemærker i denne forbindelse den vigtige betydning af effektive og gennemsigtige partnerskaber og aktiv inddragelse af regeringer med globale, regionale og subregionale organer, videnskabelige kredse, den private sektor, donorer, ngo'er, lokale grupper, akademiske institutioner og andre relevante aktører; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer til, at de regionale ordninger for forvaltning af havmiljøet strammes op, navnlig med henblik på at opfylde SDG 14; opfordrer EU og andre internationale organisationer til, navnlig ved hjælp af officiel udviklingsstøtte, at øge støtten til regionale organisationer og til tredjelandes opfyldelse af SDG 14; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger betydningen af at inddrage de lokale kystmyndigheder og regionerne i den yderste periferi for at bringe den internationale havforvaltning tættere på EU-borgerne; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger behovet for at udvikle omfattende strategier, der kan højne bevidstheden om havenes betydning for naturen og kulturen; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger nødvendigheden af en specifik og konkret handlingsplan om EU's engagement i Arktis, hvori der bør tages udgangspunkt i målet om at bevare Arktis' sårbare økosystemer og øge deres modstandskraft over for virkningerne af klimaændringer; |
| --- | --- |

29.

| 30. | påpeger, at den centrale område i Det Nordlige Ishav ikke er omfattet af internationale bevarelses- og forvaltningsordninger; understreger behovet for en koordineret tilgang fra EU's og medlemsstaternes side med henblik på at forebygge ureguleret fiskeri i Det Nordlige Ishav; |
| --- | --- |

30.

| 31. | gentager den opfordring, den i sin beslutning af 16. marts 2017 om Arktis rettede til Kommissionen og medlemsstaterne om at træffe alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at spille en aktiv rolle med henblik på at fremme et internationalt vedtaget forbud mod anvendelse ombord og transport i brændstoftanke af svær fuelolie i fartøjer, der sejler i Det Nordlige Ishav, ved hjælp af bestemmelserne i den internationale konvention om forebyggelse af forurening fra skibe (MARPOL-konventionen), der for øjeblikket gælder for farvandene omkring Antarktis; opfordrer Kommissionen til at medtage hensynet til de miljømæssige, sociale, sundhedsmæssige og klimamæssige risici ved brugen af svær fuelolie i sin holdning vedrørende international havforvaltning; opfordrer Kommissionen til, i fraværet af passende internationale foranstaltninger, at fremsætte forslag om regler for fartøjer, der anløber EU-havne forud for rejser gennem arktiske farvande, med henblik på at forbyde anvendelse og transport af svær fuelolie; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde aktivt hen imod en hurtig afslutning på den langvarige IMO-arbejdsplan om at reducere sodemissioner (sort kulstof) fra skibe, der sejler i Arktis, med henblik på at bremse en hurtig temperaturstigninger og den accelererede smeltning af polarisen i regionen; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer Kommissionen til at fremme lige vilkår på arbejdsmarkedet i den marine sektor og sikre en retfærdig behandling via effektiv anvendelse af de relevante internationale konventioner, herunder ILO's konventioner om henholdsvis arbejdsforhold i fiskerisektoren og søfarendes arbejdsforhold, og via etablering af en harmoniseret social ramme for søfartsaktiviteter i EU-farvande; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer til indførelsen af en ny international aftale om arbejdsbetingelser i den maritime sektor; minder om behovet for at indstille og afskaffe alle former for slaveri, der stadig findes om bord på fartøjer, og fremhæver den indvirkning, som dårlige arbejdsvilkår kan have på individer, økonomiske aktører og havmiljøet; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer Kommissionen til at udvikle havpartnerskaber med nøgleaktører i form af multikulturelle samarbejdsmekanismer eller bilaterale dialoger med henblik på at sikre bedre koordinering og samarbejdet omkring en vellykket gennemførelse af de SDG-mål, der er relevante for havene, fremme af en bæredygtig blå vækst samt beskyttelse, bevaring og genopretning af havenes økosystemer og biodiversitet, idet man samtidig mindsker presset på havene og skabe forudsætninger for en bæredygtig blå økonomi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at styrke det maritime samarbejde og kapacitetsopbygning i forbindelse med dens eksterne politik i forhold til f.eks. udviklingssamarbejde og handelsaftaler, særligt partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri for at opbygge kapacitet til at håndtere virkningerne af klimaændringer og affald i havet og for at fremme en bedre havforvaltning og bæredygtig blå vækst; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer EU til at efterleve princippet om, at tildelingen af fiskeriressourcer bør tage hensyn til den miljømæssige og sociale indvirkning på udviklingslandene og deres behov for fødevaresikkerhed samt disse landes ambitioner om at udvikle deres eget fiskeri, samtidig med at der sikres et bæredygtigt niveau af fiskeri, der ikke fører til for høj fiskerikapacitet, i overensstemmelse med mål nr. 14 for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer EU til i henhold til den fælles fiskeripolitik at minimere indvirkningerne af akvakultur på miljøet ved at sikre bæredygtige foderkilder og fremme forskning for at fokusere på at reducere trykket på vildtlevende fiskebestande, der anvendes til foderproduktion; |
| --- | --- |

38.

| 39. | bemærker, at EU er verdens største importør af fiskeriprodukter, og at nogle af fangsterne importeres fra områder, hvor fiskeri er langt mindre bæredygtigt end i EU's farvande; opfordrer EU til at bruge sin indflydelse i denne henseende til at fremme øget bæredygtighed i alle havområder; |
| --- | --- |

39.

| 40. | anmoder indtrængende Kommissionen om at opfordre medlemsstaterne til at ophøre med at sponsorere efterforsknings- og produktionslicenser med henblik på dybhavsudvinding i områder uden for national jurisdiktion og ikke udstede tilladelser til dybhavsudvinding på deres egen kontinentalsokkel; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Kommissionen til at støtte intensiveringen af de internationale initiativer til bekæmpelse af menneskesmugling ad søvejsruterne; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte et internationalt moratorium for udstedelse af tilladelser til kommerciel dybhavsudvinding, indtil et tidspunkt hvor dybhavsudvindingens virkninger på havmiljøet, biodiversiteten og menneskelige aktiviteter på havet er blevet tilstrækkeligt undersøgt og analyseret, og man har fået overblik over alle de mulige risici; |
| --- | --- |

42.

| 43. | understreger vigtigheden af Den Europæiske Unions strategi for maritim sikkerhed (EUMSS) og opfordrer Kommissionen til at medtage maritim sikkerhed i den eksterne politik i betragtning af, at en stor del af samhandelen foregår ad søvejen, at over 70 % af de ydre grænser er søgrænser, og at det er nødvendigt at garantere sikkerheden for passagerer, der rejser via Unionens havne; |
| --- | --- |

43.

| 44. | fremhæver betydningen af fortsat at styrke samarbejdet mellem Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (EMSA), Frontex og Det Europæiske Fiskerikontrolagentur (EFCA), inden for deres respektive mandater, for at støtte medlemsstaternes nationale myndigheder, der har til opgave at udøve kystvagtfunktioner, og af at fremme maritim sikkerhed, bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet og beskytte miljøet ved at forebygge og mindske forurening fra offshore-gas- og olieanlæg; mener, at disse agenturer bør tildeles mere substantielle midler fra EU, hvor det er relevant, for at de kan være i stand til at varetage disse nye opgaver; understreger betydningen af yderligere at udvikle digitale løsninger — som f.eks. at lette skibsfarten ved hjælp af strømlinede procedurer for meldeformaliteter og investere mere i en fælles infrastruktur for udveksling af data i hele Europa til gavn for alle medlemsstaternes myndigheder, der udfører kystvagtfunktioner — og avanceret maritim teknologi, såsom EMSA's integrerede maritime tjenester, med henblik på at forbedre overvågning og overvågningssystemer til maritime aktiviteter og andre programmer såsom den fælles ramme for informationsudveksling (CISE) for overvågning til søs; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger, at skabelse af en bæredygtig maritim økonomi og nedbringelse af belastningen på havmiljøet kræver en indsats mod klimaændringer, landbaseret forurening, der når ud til havene, havforurening og eutrofiering og til fordel for bevarelse, beskyttelse og genopretning af de marine økosystemer og den biologiske mangfoldighed samt for bæredygtig udnyttelse af de marine ressourcer; |
| --- | --- |

45.

| 46. | udtrykker betænkeligheder over, at det af en nylig undersøgelse fra Europa-Parlamentet fremgår, at til trods for at den blå økonomi kunne have en positiv socioøkonomisk indvirkning (beskæftigelse, indtægter, bruttoværditilvækst), er de miljømæssige konsekvenser generelt negative, for så vidt angår ændringer af kystdynamikker, havforurening, eutrofiering, havbundens morfologi og ændringer i levesteder/økosystemer/biodiversitet; udtrykker bekymring for, at den samlede indvirkning af de miljømæssige konsekvenser kunne være skadelige for fiskeriet; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer til, at den blå økonomis fokus styres i retning af en genopretning af kystsamfunds modstandsdygtighed af med henblik på at genopbygge fiskeriets produktive potentiale for således at understøtte fødevaresikkerhed, bekæmpelse af fattigdom og bæredygtig forvaltning af levende akvatiske ressourcer; minder om, at der før implementering af aktiviteter i sektorer inden for den blå økonomi bør garanteres en konsekvensvurdering og en komplet informations- og deltagelsesproces med alle aktører; insisterer på, at den blå økonomi skal bidrage til opfyldelsen af mål nr. 14 for bæredygtig udvikling om bæredygtig anvendelse og bevarelse af havene og havets ressourcer; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mener, at investeringerne i den blå økonomi ikke bør være baseret på udtømmelige ressourcer, men bør fokusere på »økoinnovation«, på overholdelse af den naturlige genopretningstid, på naturbeskyttelse og på modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gøre sig yderligere bestræbelser på en rettidig gennemførelse af havstrategirammedirektivet for at opnå en god miljøtilstand i havområder inden 2020 med særlig vægt på at undgå beskadigelse af kyst- og havmiljø på grund af alle former for havforurening, herunder med næringsstoffer og affald, samt på at fjerne skadelige subsidier, der tilskynder til ubæredygtigt fiskeri, og styrke den globale kamp imod havaffald og plast; |
| --- | --- |

49.

| 50. | anser forebyggelse, nyttiggørelse og genanvendelse af plastaffaldet i havene for at være en stor international udfordring og opfordrer Kommissionen til at iværksætte foranstaltninger ved bl.a. at fremme støtte til forskning og sætte dette spørgsmål på dagsordenen for en bæredygtig blå økonomi for at gøre Europa til initiativtager til innovative løsninger og at påtage sig en førende rolle på globalt plan; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at gennemføre direktivet om rammerne for maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning for at muliggøre en fuld og harmonisk udvikling af de forskellige maritime aktiviteter; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at integrere havforvaltningsspørgsmål effektivt i sine bistands- og udviklingspolitik; |
| --- | --- |

52.

| 53. | minder om, at fiskeriet er af enorm betydning, da det udgør en af de vigtigste traditionelle menneskelige aktiviteter omkring havmiljøer, hvilket gør det til et væsentligt element i den integrerede havpolitik; påpeger, at fiskeriet er den sektor, der er hårdest ramt af de mange andre udnyttelsesmåder og aktiviteter, der finder sted på havene, såsom søtransport og turisme, by- og fritidsbebyggelse i kystområder, havminedrift og udvinding af råstoffer og energikilder samt af miljøproblemer som havforurening (plastikaffald, kasserede fiskenet, oliespild, støjforurening, udledning af ballastvand, ukontrolleret eftersøgning efter og udvinding af gas og olie osv.) og klimaforandringer (stigende vandstand, havoverfladens stigende temperatur, oversvømmelser i kystområder, stigende forsuring af havet osv.); |
| --- | --- |

53.

| 54. | understreger vigtigheden af kvinder i fiskeindustrien i betragtning af at de ifølge FAO udgør halvdelen af den samlede erhvervsaktive befolkning; opfordrer EU til at promovere og beskytte kvinder i fiskeriaktiviteter og fiskerelaterede industrier ved at fremme fair priser for fiskerivarer og arbejde for, at kvinder, der er aktive i fiskeribranchen, får bedre adgang til offentlig støtte og finansielle ressourcer, herunder i forhandlingerne med tredjelande om brug af sektorstøtte i partnerskabsaftaler om bæredygtigt fiskeri og i de forskellige internationale fora; |
| --- | --- |

54.

| 55. | afventer Kommissionens fremtidige strategi for plast samt over de andre foranstaltninger, herunder den nyligt bebudede handlingsplan, med sigte på at bekæmpe havaffald; kræver et højt ambitionsniveau i strategien for plast i en cirkulær økonomi for at få taget ordentligt fat omkring roden af problemet med havaffald og opfordrer indtrængende Kommissionen til at forelægge konkrete lovgivningsmæssige foranstaltninger på dette område, navnlig med hensyn til miljøvenligt design af plast og mikroplast, og foranstaltninger til nedbringelse af mængden af brugte produkter, der bortkastes på land, især tæt ved floder og andre vandveje og ved kysterne; udtrykker sin dybe bekymring over problemets omfang; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilslutte sig og støtte den internationale fællesindsats for at nedbringe forureningen med plastposer, der blev lanceret på COP 22 i Marrakesh i november 2016; |
| --- | --- |

55.

| 56. | fastholder nødvendigheden af en velgennemtænkt produktpolitik, der øger produkternes forventede levetid, holdbarhed samt genbrugelig- og genanvendelighed, som understreget i dets beslutning af 9. juli 2015 om »ressourceeffektivitet: overgang til en cirkulær økonomi« (22) og understreger endvidere, at en sådan så hurtigt som muligt skal anvendes på engangsplastprodukter og -emballage i den kommende plaststrategi i lyset af de miljøskader, som disse produkter forvolder som havaffald; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at hjælpe med at udvikle regionale løsninger, fremme nationale foranstaltninger vedrørende havaffald med henblik på at eliminere det; opfordrer endvidere indtrængende Kommissionen til at hjælpe med til at oprette pilotprojekter for indsamling af havaffald via strandrensning og kampagner for »fiskeri efter affald« og yde finansiel støtte til fiskere i Europa med henblik på indsamling af havaffald; |
| --- | --- |

57.

| 58. | anmoder Kommissionen om at foreslå ny lovgivning til bekæmpelse af mikroplastforurening i alle dens former og mere specifikt ved at forbyde mikroplastingredienser i alle produkter til personlig pleje og ved at sikre, at alle virksomheder, der arbejder med plastkugler til produktionsformål, implementerer passende protokoller for at minimere udslip; |
| --- | --- |

58.

| 59. | er af den opfattelse, at anvendelsen af engangsplastflasker er en vigtig årsag til havforurening, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at overveje at indføre en EU-dækkende pantordning for engangsemballage til drikkevarer efter tysk model; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at tilslutte sig og støtte den internationale koalition for reduktion af forureningen med plastposer; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ser positivt på Kommissionens planer om at fremme en internationalt accepteret plan for at imødegå konsekvenserne af havenes opvarmning, stigende vandstand og forsuring; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme ressourceeffektivitet, genanvendelse og bevidstgørelse om havaffald ved hjælp af nationale oplysningskampagner, uddannelsesprogrammer og samarbejde mellem skoler og universiteter om disse spørgsmål; |
| --- | --- |

62.

| 63. | minder om sit standpunkt til fordel for en ambitiøs pakke for skabelse af en cirkulær økonomi med mål om at nedbringe EU's havaffald med 30 % og 50 % hhv. i 2025 og 2030 samt øgede genanvendelsesmål for plastemballage; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opfordrer medlemsstaterne til at opretholde samme ambitionsniveau som EU for reduktion af havaffald; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opfordrer Kommissionen til at intensivere sine bestræbelser på at bekæmpe havaffald i EU og på verdensplan, ved at tage fat på såvel landbaserede som havbaserede kilder gennem håndtering af problemet med ulovlig dumping af affald som f.eks. fiskeredskaber, og at yde finansiel støtte til indsamling af havaffald; opfordrer indtrængende Kommissionen til at reducere mængden af havaffald fra skibstrafikken, navnlig ved at fremme en harmoniseret omkostningsdækningsordning for affald i samtlige europæiske havne i forbindelse med revisionen af direktiv 2000/59/EF om modtagefaciliteter i havne til driftsaffald og lastrester fra skibe; opfordrer til øget finansiering af forskning i fordelingen og følgerne af havaffald og effektiviteten af internationale, regionale og subregionale strategier til bekæmpelse af affald i havet og andre forurenende stoffer; |
| --- | --- |

65.

| 66. | understreger, at Unionens forsigtighedsprincip skal anvendes i forbindelse med enhver fremtidig efterforskning med henblik på eventuel dybhavsudvinding; er foruroliget over Kommissionens insisteren på, at dybhavsudvinding er et af EU's prioriterede sektorer for blå vækst, i lyset af den videnskabelige dokumentation, der foreligger for, at den indebærer betydelige risici for oprettelige miljøskader; frygter for, at yderligere promovering af dybhavsudvinding muligvis kan influere negativt på de foranstaltninger, der kræves i henhold til SDG 12 om omstilling til bæredygtige forbrugs- og produktionsmønstre; |
| --- | --- |

66.

| 67. | understreger, at forsigtighedsprincippet skal anvendes på den nye vækstsektor for dybhavsudvinding, og at EU på baggrund af de videnskabelige advarsler om store og potentielt uoprettelige miljøskader, der vil kunne opstå, ikke bør støtte udviklingen af denne industri, men i stedet bør investere i bæredygtige alternativer, navnlig omstillingen til bæredygtige forbrugs- og produktionsmønstre i overensstemmelse med SDG 12 i 2030-dagsordenen; |
| --- | --- |

67.

| 68. | understreger, at ingen efterforskning eller boring efter olie og gas bør tillades i eller i nærheden af beskyttede havområder og sårbare områder med høj bevaringsværdi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | hilser EU's handlingsplan for den cirkulære økonomi velkommen og opfordrer Kommissionen til at foreslå effektive foranstaltninger til at forebygge udledning af mikro- og makropartikler i havmiljøet, herunder nedbringe udslippet af affald med 50 % inden 2020, og lovgivningsmæssige foranstaltninger for industrien såsom forbud mod engangsplast (hvor der findes naturlige alternativer) samt potentielt et internationalt retsinstrument; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opfordrer medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder til at støtte innovative teknologiske og finansielle initiativer vedrørende forurening af oceaner og have med henblik på at fremme effektive systemer til genvinding af affald fra skibsfarten, navnlig plastikaffald i havne, for at øge bevidstheden i skibsfartssektoren om følgerne af bortskaffelse af plasticaffald i havet, og for at overvinde de største hindringer for gennemførelsen af den internationale konvention om forebyggelse af forurening fra skibe (MARPOL-konventionen); |
| --- | --- |

70.

| 71. | fremhæver, at EU bør gå i spidsen for et globalt initiativ til overvågning og væsentlig reduktion af mængden af affald i havene; minder om, at medlemsstaterne har forpligtet sig i forhold til målsætningerne i direktiv 2008/56/EF (havstrategirammedirektivet), der foreskriver, at egenskaberne ved og mængderne af affald i havet ikke må skade kyst- og havmiljøet (deskriptor 10); |
| --- | --- |

71.

| 72. | tilskynder til bestræbelser for at bekæmpe alle kilder til forurening af havet og havbunden, herunder støjforurening, og til gennemførelse af konkrete internationale foranstaltninger til at fjerne havforurening og forurening af havbunden; |
| --- | --- |

72.

| 73. | påskønner Kommissionens planer om at organisere en international indsats for at overvåge virkningen af havenes opvarmning, stigende vandstand og forsuring; opfordrer medlemsstaterne til at intensivere og udvikle internationale videnskabelige programmer til overvågning af havenes temperatur, saltindhold og varmeoptagelse og til, at der etableres et globalt havobservationsnetværk med henblik på at forbedre overvågningen af de globale ændringer i havene og muliggøre bedre prognoser for klimaændringernes indvirkning på havenes funktion og CO2-optagelse og på forvaltningen af de levende marine ressourcer; |
| --- | --- |

73.

| 74. | understreger betydningen af at anlægge en livscyklustilgang til plastprodukter, herunder at tage hensyn til forskellige polymerers nedbrydning og fragmenteringsrate (i havmiljøet), hvilket skal opnås ved at internalisere de miljømæssige og sociale omkostninger ved produkterne (omkostningsinternalisering), forstærke processen med at lukke kredsløbet i produkt- og procesudvikling og fremstilling samt i livscykluskæder for plastprodukter, forbedre produkternes levetid, fremme grønne offentlige og private indkøb, fremme bl.a. grønne tekniske principper og rammer, miljøvenligt design og miljømærkning og styrke private aktørers, herunder små og mellemstore virksomheders, kapacitet til at omstille sig til mere miljøvenlige produktionsmetoder; |
| --- | --- |

74.

| 75. | glæder sig over Kommissionens tilsagn i dens handlingsprogram om havforvaltning med henblik på at bekæmpe ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri); opfordrer Kommissionen til at fortsætte bekæmpelsen af IUU-fiskeri i alle regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) og andre relevante fora; mener, at fartøjer under EU-flag, som er involveret i IUU-fiskeri, bør opføres på en offentlig liste, som IUU-forordningen åbner mulighed for; opfordrer indtrængende EU til at lægge pres på tredjelande for at få dem til at forhindre IUU-fangster i at få adgang til deres markeder; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opfordrer til mere samarbejde mellem (RFFO'er) og opfordrer de kontraherende parter til at sikre, at disse har tilstrækkelige midler og styrkes; |
| --- | --- |

76.

| 77. | opfordrer RFFO'erne til:






  (a) | fortsat løbende at gennemføre uafhængige præstationsvurderinger samt fuldt ud implementere anbefalingerne fra sådanne præstationsvurderinger |
| --- | --- | --- |

77.

(a)

fortsat løbende at gennemføre uafhængige præstationsvurderinger samt fuldt ud implementere anbefalingerne fra sådanne præstationsvurderinger

| (b) | fuldt ud at implementere anbefalingerne fra den genoptagne 2. gennemgangskonference om FN's aftale om fælles bestande og stærkt vandrende fiskebestande |
| --- | --- |

(b)

fuldt ud at implementere anbefalingerne fra den genoptagne 2. gennemgangskonference om FN's aftale om fælles bestande og stærkt vandrende fiskebestande

| (c) | at samordne tiltag, navnlig tilsyn, kontrol, overvågning og håndhævelsesforanstaltninger og herunder indgå aftaler om afskrækkende straffe og sanktioner; |
| --- | --- |

(c)

at samordne tiltag, navnlig tilsyn, kontrol, overvågning og håndhævelsesforanstaltninger og herunder indgå aftaler om afskrækkende straffe og sanktioner;

| 78. | opfordrer medlemsstaterne til at vedtage den vigtige pakke af forslag fra Parlamentet og Kommissionen i forbindelse med revisionen af direktiv 2008/98/EF om affald, som tilsammen udgør en sammenhængende ny EU-politik for ansvarsdeling mellem alle interessenter omkring henkastet affald, og forebyggelse af henkastning, på land og i havet; |
| --- | --- |

78.

| 79. | opfordrer Kommissionen til at fastlægge en effektiv politik for tilpasning til klimaændringer i kyst- og havområder, navnlig ved at træffe praktiske foranstaltninger til beskyttelse af kysternes og havenes økosystemer; |
| --- | --- |

79.

| 80. | minder om, at det siden januar 2016 for at forbedre identifikationen af fartøjer som led i kampen mod IUU-fiskeri har været påkrævet, at alle EU-fartøjer med en længde overalt på over 24 m eller med en bruttotonnage på 100 og derover, der fisker i EU-farvande, samt alle EU-fartøjer med en længde overalt på over 15 m, der fisker uden for EU-farvande, skal være forsynet med et IMO-nummer; opfordrer EU til at indføre et IMO-nummerkrav for tredjelandsfartøjer svarende til det, der gælder for EU-fartøjer (over 15 meter LOA), som skal anføres i fangstattesten for importerede fiskerivarer med henblik på at sikre lige konkurrencevilkår og hjælpe medlemsstaterne med importkontrollen; |
| --- | --- |

80.

| 81. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme omkostningseffektive aktiviteter og instrumenter samt samarbejde på alle niveauer med hensyn til risikobaserede og miljømæssigt forsvarlige tiltag til oprensning af affald i floder samt kyst- og havområder alt efter de nationale forhold; opfordrer i den forbindelse indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at lette finansiering, offentlig-private partnerskaber og kapacitetsopbygning og til at udvikle og benytte internationale kriterier for kollektiv indsamling, oprensning og genopretning, herunder hvad angår mængder, befolkning, økosystemernes følsomhed og gennemførlighed; |
| --- | --- |

81.

| 82. | understreger behovet for at integrere hensynet til arbejdstager- og menneskerettigheder til søs inden for rammerne af den globale forvaltning af havene; opfordrer Kommissionen til at gøre en målrettet indsats for at fremme standarder for anstændigt arbejde i fiskeriindustrien på globalt plan i erkendelse af sammenhængen mellem krænkelse af arbejdstager- og menneskerettigheder og ubæredygtige og destruktive fangstmetoder, herunder navnligt IUU-fiskeri; opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger for at forhindre, at fiskevarer, der er fanget under udnyttelse af besætningsmedlemmer, der har været ofre for menneskehandel eller andre krænkelser af arbejdstager- og menneskerettigheder, får adgang til markeder i EU, og til at samarbejde med aktører i branchen for at opmuntre til anvendelse af due diligence-mekanismer, der kan sætte dem i stand til at udskille sådanne varer fra deres forsyningskæder; opfordrer medlemsstaterne til at sikre gennemførelse i national ret og gennemførelse af ILO's konvention C188 (arbejdsforhold i fiskerisektoren); |
| --- | --- |

82.

| 83. | understreger, at den bedste løsning på problemet med havaffald ligger i bedre indsamling og genanvendelse af fast affald på land, eftersom det meste havaffald genereres på landjorden; mener derudover, at EU bør fremme en sammenhængende tilgang til affaldshåndtering overalt, hvor det er muligt, i alle internationale fora, aftaler og institutioner; opfordrer derfor medlemsstaterne til hurtigst muligt at fuldføre arbejdet med pakken om den cirkulære økonomi og snarest implementere ambitiøse mål for genanvendelse og overholde EU's målsætninger om reduktion af havaffald; |
| --- | --- |

83.

| 84. | opfordrer Kommissionen til i internationale fora at arbejde for udarbejdelse af en klar bæredygtighedsramme for bionedbrydeligt plast i alle naturlige miljøer, herunder definitioner og standarder; |
| --- | --- |

84.

| 85. | er af den opfattelse, at der skal tages mere markante skridt af både medlemsstaterne og Kommissionen til at bekæmpe ulovlig eksport og dumping af plastaffald, bl.a. i form af strengere håndhævelse af EU's overførselsregler samt strammere overvågnings- og inspektionsordninger i havne og på alle faciliteter for affaldshåndtering med fokus på at afsløre formodede ulovlige overførsler og bekæmpe eksport af affald til genbrug (navnlig udrangerede køretøjer og WEEE), og at sikre, at der kun eksporteres til faciliteter, der opfylder kravene om miljømæssigt forsvarlig håndtering som fastsat i artikel 49 i forordningen om overførsel af affald; |
| --- | --- |

85.

| 86. | opfordrer medlemsstaterne til at styrke deres uddannelses- og bevidstgørelsesforanstaltninger vedrørende havaffald, brugen af plast og den måde, hvorpå den enkelte forbrugers adfærd indvirker på miljøet, ved at indføre elementer i læseplaner på alle uddannelsesniveauer, udarbejde uddannelses- og outreachmaterialer rettet mod specifikke interessegrupper og aldersgrupper med henblik på at fremme adfærdsændringer samt ved at organisere omfattende oplysningskampagner rettet mod borgerne; |
| --- | --- |

86.

| 87. | understreger behovet for at reducere kvælstof- og fosforudledningen i havene og dermed mindske den menneskeskabte eutrofiering gennem grundlæggende ændringer i den europæiske landbrugsmodel, bl.a. gennem begrænsninger i anvendelsen af gødningsstoffer, optimal dosering af næringsstoffer efter afgrødernes behov, forsigtig planlægning i anvendelsen af gødningsstoffer og etablering af mere bæredygtige landbrugsformer samt gennem nedsættelse af kvælstoftilførslen fra atmosfæren, bedre rensning af spildevand og bedre kontrol med diffuse næringsstofkilder fra byer såsom afstrømning fra gader og kloakker, og at adressere presset på de marine økosystemer i forbindelse med midtvejsevalueringen af den fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

87.

| 88. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe alle passende foranstaltninger for at lette vedtagelsen af internationale regler for begrænsning af støj fra industrielle aktiviteter som skibstrafik og seismiske undersøgelser, navnlig i biologisk følsomme habitater, f.eks. ved at foreslå et bilag om støjforurening til MARPOL svarende til det nyligt tilføjede bilag om luftforurening; |
| --- | --- |

88.

| 89. | bemærker, at de forpligtelser, der er indgået under Parisaftalen, gør det urimeligt og kontraproduktivt at udnytte nye fossile brændstofkilder, navnlig når de befinder sig i miljømæssigt sårbare områder; |
| --- | --- |

89.

| 90. | understreger, at alle vandområder er sårbare over for offshore-boring efter fossile brændstoffer; understreger, at anvendelsen af fossile brændstoffer bidrager yderligere til og fremskynder de klimaændringer, der truer vores planet; er af den opfattelse, at EU skal samarbejde med internationale partnere med henblik på at opnå en afbalanceret udfasning af offshore-olieboring og således bidrage til målet om en kulstoffattig økonomi; |
| --- | --- |

90.

| 91. | understreger, at nye tilladelser til efterforskning efter olie og gas bør overholde strenge forebyggende reguleringsstandarder for miljøbeskyttelse og sikkerhed for efterforskning, prospektering og produktion af olie og gas og bør indeholde bindende forpligtelser for så vidt angår nedlukning af efterforskningsinfrastruktur, som generelt har en begrænset levetid; |
| --- | --- |

91.

| 92. | fremhæver det store potentiale, der ligger i energi genereret af bølge- og tidevandsbevægelser eller ved udnyttelse af termiske gradienter og saltgradienter i havene; påpeger, at havenergi på længere sigt har potentiale til at blive et af de mest konkurrencedygtige og omkostningseffektive former for energiproduktion; |
| --- | --- |

92.

| 93. | glæder sig over de fremskridt, som medlemsstaterne har gjort med hensyn til etablering af maritim fysisk planlægning (MFP); gentager, at der er behov for en yderligere indsats for en sammenhængende gennemførelse af direktiv 2014/89/EU med henblik på at være et forbillede for den globale indførelse af maritim fysisk planlægning; opfordrer derfor medlemsstaterne til at udarbejde deres maritime fysiske planlægning inden 31. marts 2021; fremhæver den internationale og tværnationale dimension, og opfordrer Kommissionen til at påbegynde arbejdet med at udarbejde forslag til internationale retningslinjer, idet der tages hensyn til betydningen af synergier og samspil mellem land og hav samt relaterede processer som f.eks. integreret kystzoneforvaltning, og til at lede et internationalt forum om maritim fysisk planlægning, med inddragelse af de relevante interessenter og tredjelande, for at fremme det på globalt plan og frembringe bedste praksis med henblik på at sætte skub i det internationale samarbejde og forbedre forvaltning, bevaring og anvendelse af havene, øge gennemsigtigheden og forbedre uddannelse og erhvervsuddannelse; |
| --- | --- |

93.

| 94. | bemærker, at intensiverede aktiviteter i hav- og kystfarvande i stigende grad kræver implementering af maritim fysisk planlægning; opfordrer Kommissionen til at arbejde for at opnå internationale retningslinjer for maritim fysisk planlægning og til at hjælpe med at udvide beskyttede havområder verden over med midler fra Horisont 2020 og LIFE-programmer; |
| --- | --- |

94.

| 95. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at støtte internationale bestræbelser på at beskytte havenes biologiske mangfoldighed, navnlig som led i de igangværende forhandlinger om et nyt juridisk bindende instrument til bevarelse og bæredygtig anvendelse af havenes biologiske mangfoldighed i områder, der ligger uden for de nationale jurisdiktioner; opfordrer Kommissionen til at foreslå strengere lovgivning med henblik på at bevare og sikre bæredygtig udnyttelse af havets biodiversitet i områder, der hører under medlemsstaternes jurisdiktion; |
| --- | --- |

95.

| 96. | glæder sig over Kommissionens tilsagn om at støtte konventionen om den biologiske mangfoldighed og CITES og understreger nødvendigheden af en koordineret tilgang i gennemførelsen af de afgørelser, der træffes inden for rammerne af disse konventioner for beskyttelse af de marine arter og havenes biologiske mangfoldighed og for forbedring af sammenhængen mellem det arbejde, der gøres på henholdsvis internationalt og europæisk plan; understreger betydningen af at gøre mere for at beskytte marine arter omfattet af CITES og for, at den nøje overholdes for de marine arter, der allerede er beskyttet af konventionen; |
| --- | --- |

96.

| 97. | henviser til vigtigheden af biodiversitet, som er hjørnestenen i vores have, hvori den spiller en vigtig rolle i forbindelse med opretholdelsen af produktiviteten og funktionaliteten af havenes økosystemer; |
| --- | --- |

97.

| 98. | bemærker, at den fælles fiskeripolitik bør sikre, at fiskeridødeligheden ligger på et niveau, der gør det muligt for fiskebestandene at regenerere sig og forblive over niveauer, der kan give det maksimale bæredygtige udbytte; understreger behovet for en bæredygtig fiskeriforvaltningspraksis ved gennemførelse af forvaltningsforanstaltninger og overvågning, kontrol og håndhævelse, som er baseret på den bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning; mener, at yderligere foranstaltninger kan medføre støtte til forbrug af fisk, der stammer fra bæredygtigt forvaltet fiskeri, og gennem forebyggende og økosystemorienteret tilgang; ser positivt på bæredygtige innovationstiltag i fiskerisektoren og på investering i samt udvikling og indførelse af selektive fangstteknikker; |
| --- | --- |

98.

| 99. | minder om, at det for effektivt at bekæmpe ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (UUU-fiskeri) er vigtigt at sikre, at ingen form for fisk og skaldyr, der stammer fra sådanne aktiviteter, når ud til markederne; opfordrer EU til gennem alle sine partnerskaber og i alle internationale fora at fremme et forbud mod varer fra IUU-fiskeri på så mange markeder som muligt for derigennem at mindske rentabiliteten af disse aktiviteter; |
| --- | --- |

99.

| 100. | understreger vigtigheden af at fortsætte og udvide bilaterale partnerskaber, hvis kampen mod UUU-fiskeri og overudnyttelse skal være effektiv, idet EU's tiltag ellers kun kan få en begrænset indvirkning på den nuværende situation; |
| --- | --- |

100.

| 101. | mener, at medlemsstaterne og tredjelande bør være mere konsekvente og effektive i deres kontrol med fangstdokumentation (fangstattester) og forsendelser med henblik på at sikre, at fiskene er fanget lovligt; opfordrer stater til at træffe foranstaltninger for at sikre en bedre samordning mellem kampen mod UUU-fiskeri og markeds- og handelspolitik; understreger, at EU i alle internationale fora bør fremme, støtte og gennemføre de nødvendige foranstaltninger til udryddelse af UUU-fiskeri; |
| --- | --- |

101.

| 102. | roser EU's internationale førerposition i forbindelse med de konkrete fremskridt, der er opnået i bekæmpelsen af UUU-fiskeri, og dets stærke engagement i at gennemføre effektive foranstaltninger mod UUU-fiskeri; minder om EU's bestræbelser på at styrke sine internationale foranstaltninger mod IUU-fiskeri på bilateralt, regionalt og multilateralt plan, herunder ved at videreføre bilaterale dialoger med tredjelande, brug af instrumenter til sporing af fartøjer og ved at sikre vigtige internationale instanser såsom Interpol, en større rolle; opfordrer medlemsstaternes myndigheder til aktivt at støtte Kommissionens arbejde med at skabe et elektronisk værktøj til forvaltning af fangstattester; |
| --- | --- |

102.

| 103. | henviser til, at EU-forordningen om at forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (UUU-forordningen) har givet fremskridt, men at håndhævelsen i alle medlemsstater og tredjelande skal forbedres, og at der er behov for yderligere koordinering for at sikre, at der ikke på ulovlig vis udbydes fisk på EU-markedet; opfordrer også indtrængende EU til at lægge pres på tredjelande for at få dem til at forhindre IUU-fangster i at få adgang til deres markeder; |
| --- | --- |

103.

| 104. | understreger vigtigheden af tidlig reaktion på invasive arter i betragtning af deres stigende betydning og den risiko, som de udgør for fiskeri, havets produktivitet og biodiversitet samt den rolle, de spiller i forstyrrelsen af naturlige økosystemer; opfordrer medlemsstaterne til at styrke deres indbyrdes samarbejde og samarbejdet med tredjelande, herunder gennem synkroniserede og fælles foranstaltninger, udveksling af informationer, data og bedste praksis; |
| --- | --- |

104.

| 105. | mener, at udveksling af ballastvand er en mulig metode til at undgå indførelse af invasive ikke-hjemmehørende arter; understreger, at IMO konventionen om ballastvand, som skal kontrollere og forvalte dette problem, snart træder i kraft, og at en vellykket gennemførelse vil afhænge af en mere udbredt ratificering; |
| --- | --- |

105.

| 106. | opfordrer Kommissionen til at udvise lederskab og fremme en økosystembaseret maritim fysisk planlægning på globalt plan for at lette presset på havmiljøet og fremme udviklingen af en bæredygtig blå økonomi; |
| --- | --- |

106.

| 107. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremskynde arbejdet og styrke samarbejdet og koordineringen i forbindelse med udvikling af interoperable fangstdokumentationsordninger og sporbarheden af fiskerivarer; |
| --- | --- |

107.

| 108. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre en målrettet indsats for at forbyde visse former for fiskeristøtte, der bidrager til overkapacitet og overfiskning, at fjerne støtte, der bidrager til UUU-fiskeri, og at afstå fra på ny at indføre en sådan støtte, herunder ved at fremskynde arbejdet med at afslutte forhandlingerne i WTO om dette spørgsmål, idet det også anerkendes, at en passende og effektiv særlig og differentieret behandling af udviklingslandene og de mindst udviklede lande bør være en integreret del af disse forhandlinger; |
| --- | --- |

108.

| 109. | glæder sig over Kommissionens tilsagn om at skabe finansieringsmuligheder til oprettelsen af beskyttede havområder og udveksling af bedste praksis som et bidrag til at nå det globale mål med, at 10 % af hav- og kystområderne skal udpeges som beskyttede havområder inden 2020 i overensstemmelse med SDG 14.5; bemærker, at beskyttede havområder har økologiske og socioøkonomiske fordele og udgør et vigtigt redskab til forvaltning af fiskeri og for at sikre beskyttelsen af gydepladser; minder særligt om de miljømæssigt og biologisk vigtige (EBSA'er) som defineret i konventionen om biodiversitet og nødvendigheden af at bevare disse for at understøtte havenes sundhed samt de mange tjenester baseret på disse; påskønner Kommissionens planer om at fremme og intensivere foranstaltningerne til forvaltning af beskyttede havområder, navnlig ved at udvikle sammenhængende og indbyrdes forbundne net af sådanne områder; |
| --- | --- |

109.

| 110. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at forpligte sig til at investere i den sociale kapital for at sikre bedre forvaltning af hav- og kystressourcerne; opfordrer kraftigt til navnligt at inddrage kvinder og unge i programmer for havkundskab og interessenthøringer om havspørgsmål; |
| --- | --- |

110.

| 111. | understreger nødvendigheden af, at Kommissionen foreslår foranstaltninger for yderligere at styrke de marine og maritime forsknings- og innovationsaktiviteter inden for Horisont 2020 og det program, der afløser det; |
| --- | --- |

111.

| 112. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at optrappe deres indsats for at gennemføre og sikre en helhedsorienteret tilgang for at sikre den økologiske sammenhæng af og konnektivitet mellem nettene af beskyttede havområder og deres effektive udformning, forvaltning og evaluering som led i en effektiv fysisk planlægningsproces, så disse områder kan opnå deres fulde potentiale for beskyttelse af havenes biologiske mangfoldighed; beklager, at under 3 % af verdens have på nuværende tidspunkt er udpeget som fuldt beskyttede marine reserver; opfordrer medlemsstaterne til at øge antallet af områder udnævnt til beskyttede havområder i overensstemmelse med SDG 14 med det formål at sikre bevarelsen af mindst 10 % af hav- og kystområderne; tilskynder medlemsstaterne til at udvikle sammenhængende og indbyrdes forbundne net af beskyttede havområder; opfordrer Kommissionen og Rådet til at anvende resultaterne af den videnskabelige forskning i biodiversitet med hensyn til kriterierne for oprettelse af beskyttede havområder i forhandlingerne om bevaring og bæredygtig udnyttelse af den biologiske mangfoldighed i områder uden for national jurisdiktion; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at redskaberne er indbyrdes komplementære, og til at udvikle en maritim fysisk planlægning, der kan kombinere marine beskyttede områder mere effektivt med andre effektive bevaringsforanstaltninger; |
| --- | --- |

112.

| 113. | understreger vigtigheden af at beskytte den biologiske mangfoldighed ved at sikre et effektivt forvaltet og økologisk sammenhængende net af beskyttede havområder, bevaringsområder og Natura 2000-lokaliteter i havområder, der skal dække mindst 10 % af alle de europæiske have og havområder inden 2020 for at være i overensstemmelse med bæredygtighedsmål 14.5; tilskynder til fremskridt, hvor dette er muligt, hen imod opfyldelsen af IUCN's og World Parks Congress' vejledende mål om 30 % beskyttede havområder i 2030; |
| --- | --- |

113.

| 114. | opfordrer til, at der gøres mere for at etablere Natura 2000-nettet i havmiljøet ved at udpege og forvalte sådanne områder, især på åbent hav; fastholder sit krav om indførelse af ækvivalente specifikke og varige foranstaltninger til beskyttelse af biodiversiteten i de franske regioner i den yderste periferi; |
| --- | --- |

114.

| 115. | opfordrer til at intensivere indsatsen for at øge havkundskaben i Europa gennem et tættere samarbejde og udveksling mellem forskere, interessenter, beslutningstagere og offentligheden med et stærkt fokus på uddannelsesprogrammer om havenes betydning samt information om karrierer inden for den blå økonomi; |
| --- | --- |

115.

| 116. | opfordrer medlemsstaterne til at øge beskyttelsen og modstandsdygtigheden af marine og kystnære økosystemer, navnlig koralrev og mangrover og til i denne forbindelse at bakke op om det internationale koralrevsinitiativ; |
| --- | --- |

116.

| 117. | opfordrer medlemsstaterne til at hjælpe de mindst udviklede lande og navnlig små østater, der er udviklingslande, med at forbedre deres gennemførelse af MARPOL-konventionen og dermed beskytte miljøet og livsgrundlaget for befolkningen i havneområder; |
| --- | --- |

117.

| 118. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til ved hjælp af forskellige EU-midler at foretage de investeringer, der er nødvendige for at skabe et miljø, der er gunstigt for udviklingen af vedvarende havenergi, for at frigøre de europæiske haves fulde potentiale; |
| --- | --- |

118.

| 119. | opfordrer Kommissionen til at øge indsatsen på internationalt plan for etablering af en sammenhængende reguleringsramme for efterforskningen efter og udvindingen af dybhavsmineraler, som skal være baseret på forsigtighedsprincippet; |
| --- | --- |

119.

| 120. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre de prioriterede foranstaltninger, som blev vedtaget af konferencen af parterne i biodiversitetskonventionen vedrørende biodiversiteten i have og kystområder; |
| --- | --- |

120.

| 121. | mener, at en »Erika IV« -pakke om sikkerhed til søs bør lanceres for at forebygge yderligere større katastrofer i og ved havet, og at anerkendelse af økologiske skader på havområder med den eksisterende EU-lovgivning bør tages i betragtning under nærværende pakke; |
| --- | --- |

121.

| 122. | opfordrer Kommissionen til i EU-retten at sikre anerkendelse af eksistensen af miljøskader på lige fod med økonomisk, materiel og immateriel skade og anmoder den om at bidrage til anerkendelsen heraf på internationalt plan; |
| --- | --- |

122.

| 123. | opfordrer Kommissionen til at øge overensstemmelsen mellem sin interne og eksterne politik vedrørende forvaltning og beskyttelse af ressourcer, biodiversitet og have; |
| --- | --- |

123.

| 124. | understreger, at udviklingen af vedvarende havenergi i øområder udgør en reel mulighed for at skabe en bæredygtig udvikling i de pågældende områder, men også rummer et betydeligt potentiale for EU og resten af verden; opfordrer Kommissionen til at tage initiativ til at lancere en global strategi for øområderne med henblik på at udvikle en ny økonomisk model, som vil passe til deres særlige karakter og er baseret på energiuafhængighed og udvikling af vedvarende havenergi; |
| --- | --- |

124.

| 125. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til ved hjælp af de forskellige EU-midler at støtte de nødvendige investeringer i øområder og regioner i den yderste periferi for at lette udviklingen af vedvarende havenergi og dermed bidrage til disse områders energiuafhængighed; |
| --- | --- |

125.

| 126. | opfordrer Kommissionen til at støtte uddannelse og kvalifikationer inden for de nye erhverv, der er knyttet til den bæredygtige blå økonomi, og navnlig fremme dette i regioner med stort potentiale som f.eks. hav- og øområder og områder i den yderste periferi; |
| --- | --- |

126.

| 127. | opfordrer til, at der indføres en integreret europæisk havpolitik med både en intern og en ekstern del, der skal dække alle politikker, der har virkninger for havene (forskning, miljø, energi, transport, fiskeri, samhørighedspolitik, naboskabspolitik, international handel osv.) og bygge på de grundlæggende mål om bevaring af det marine miljø og sikre bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

127.

Imødegåelse af øgede emissioner fra fartøjer under søtransport

| 128. | understreger, at selv IMO's tredje undersøgelse om drivhusgasser fra 2014 fastslår, at CO2-emissioner — afhængigt af den fremtidige økonomiske og energimæssige udvikling — forventes at stige med 50 % — 250 % i perioden frem til 2050, mens Parlamentets undersøgelsesrapport fra 2015 om mål for nedbringelse af emissionerne fra den internationale luft- og søfart fastslår, at hvis en IMO-handlingsplan for bekæmpelse af klimaændringer blev udsat yderligere, kunne de maritime CO2-emissioners andel af de globale drivhusgasemissioner vokse betragteligt (til 17 %) for søtransport inden 2050; understreger derfor, at søfart alene ville tegne sig for en stor andel af det resterende drivhusgasbudget til begrænsning af temperaturstigningen til langt under 2 oC; |
| --- | --- |

128.

| 129. | understreger behovet for en hurtig global indsats for at begrænse de skadevirkninger, som den voksende mængde af atmosfærisk kulstof har på havenes økosystemer og sundhed, navnlig i forbindelse med Parisaftalen, der vedtoges inden for rammerne af FN's rammekonvention om klimaændringer; påpeger, at disse negative virkninger bl.a. omfatter stigende havtemperaturer, forsuring af have og kyster, stigende vandstand, ændring af havstrømme og kysterosion samt ekstreme vejrfænomener, faldende isdække ved polerne, ændring i saltindhold, forekomst af næringsstoffer og afiltning, og at de kan være kumulative af natur; understreger betydningen af velfungerende økosystemer for at styrke havenes modstandsdygtighed; gentager, at det er akut nødvendigt at imødegå disse virkninger, som indvirker på havenes afgørende rolle som klimaregulator, kulstofdræn, kilde til biodiversitet og central leverandør af næring, levebrød, energi og økosystemtjenester; |
| --- | --- |

129.

| 130. | gentager, at alle økonomiske sektorer i henhold til Parisaftalen er forpligtet til at bidrage til nedbringelsen af CO2-emissionerne; opfordrer indtrængende til vedtagelse i IMO af klare emissionsmål og øjeblikkelige foranstaltninger i 2018 med henblik på ar reducere CO2-emissioner fra international søfart på globalt plan i overensstemmelse med de mål, der er fastsat i Parisaftalen; bemærker endvidere, at CO2-emissioner i Unionens havne og under rejser til og fra Unionens anløbshavne i mangel af et sammenligneligt system under IMO skal behandles regnskabsmæssigt gennem EU's emissionshandelsordning eller en tilsvarende fast prisordning, der skal være operationel fra 2023; |
| --- | --- |

130.

| 131. | gentager, at anvendelsen af bio-LNG bør fremmes som et middel til at dekarbonisere søfartssektoren, og at anvendelse af biogas i transportsektoren primært bør være forbeholdt skibsfartssektoren, hvor bio-LNG udgør et eksisterende, avanceret vedvarende brændstof; mener, at den infrastrukturudbygning, der er fastsat i direktiv 2014/94/EU, bør skabe mulighed for brugen af bio-LNG i den maritime sektor, hvor der for øjeblikket kun findes få alternative vedvarende muligheder; |
| --- | --- |

131.

| 132. | understreger den rolle, som naturgas, herunder navnlig flydende naturgas (LNG), kan spille i omstillingen til en dekarbonisering af transportsektoren, navnlig ved at bidrage til nedbringelse af CO2-emissionerne og luftens indhold af forurenende stoffer; |
| --- | --- |

132.

| 133. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vurdere og fremme anvendelsen af hastighedsbegrænsninger for skibe på IMO-plan for at reducere emissioner under hensyntagen til energieffektivitetsdesignindekset (EEDI) og forvaltningsplanen for skibes energieffektivitet (SEEMP) og det forhold, at hastighedsgrænser på vejene og for jernbanetransport er almindeligt forekommende; understreger, at de interne og eksterne økonomiske fordel ved lavere hastigheder for skibe opvejer omkostningerne; bemærker, at lav hastighed er forholdsvis let at overvåge og håndhæve, hvilket giver en begrænset administrativ byrde for interessenterne; |
| --- | --- |

133.

| 134. | understreger, at strøm fra land har en central rolle at spille for en mere miljøvenlig søtransport, da det gør det muligt for skibe at slukke deres motorer og tilslutte sig et elnet, der kan levere strøm til ophold (hotelling) samt losning og lastning, mens de ligger i havn og ved kaj; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere deres bestræbelser på at fremme og støtte brugen af strøm fra land til alle skibe der anløber europæiske havne og således eliminere emissionerne fra skibsmotorer i havnene og nedbringe mængden af forurenende stoffer og drivhusgasemissioner samt mindske omfanget af støj, vibrationer og slitage på motorer; |
| --- | --- |

134.

| 135. | opfordrer til, at der etableres en global markedsbaseret mekanisme, såsom en mekanisme for emissionsprisfastsættelse som led i IMO's håndtering af internationale havemissioner, idet der tages særlig højde for regioner, der er helt afhængige af søtransport, navnlig regionerne i den yderste periferi, øregioner og stater; |
| --- | --- |

135.

| 136. | anmoder i lyset af den hurtigt voksende videnskabelige forståelse af søtransportens CO2- og ikkekuldioxidrelaterede indvirkning på det globale klima om, at IPCC sammen med IMO foretager en evaluering af søtransportens indvirkninger efter de samme principper, som er blevet fulgt i forbindelse med IPCC's særlige rapport om luftfart og den globale atmosfære (»Aviation and the Global Atmosphere«) for lufttransportsektoren; |
| --- | --- |

136.

| 137. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde aktivt hen imod en hurtig afslutning på den langtrukne IMO-arbejdsplan om at reducere sod (sort kulstof) emissioner fra skibe, der sejler i Arktis, med henblik på at bremse de hurtige temperaturstigninger i polarområderne; |
| --- | --- |

137.

| 138. | opfordrer Kommissionen til senest i 2020 at fremsætte forslag om installering af landstrømsanlæg til brug for skibe, mens de ligger ved kaj i EU-havne, med henblik på at nedbringe emissionerne i havneområder; |
| --- | --- |

138.

| 139. | understreger vigtigheden af at revidere direktivet om modtagefaciliteter (2000/59/EF) og opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at vedtage en strategi i partnerskab med IMO, tredjelande og erhvervslivet med henblik på dekarbonisering af søfartssektoren, som er afpasset efter Parisaftalens mål, og påpeger nødvendigheden af at oprette et internationalt system til overvågning, rapportering og verificering af drivhusgasemissioner; |
| --- | --- |

139.

| 140. | opfordrer Kommissionen til at fremme de nødvendige finansielle betingelser med henblik på at fremme anvendelsen af landstrøm på skibe i EU-havne og udbredelse af vedvarende teknologier såsom sejl, batterier og brændselsceller i den maritime sektor, navnlig inden for nærskibsfarten; |
| --- | --- |

140.

| 141. | opfordrer de respektive organer til at tilvejebringe lige vilkår i hele EU for så vidt angår svovloxid- og nitrogenoxidemissioner ved at tilpasse de respektive grænseværdier til de laveste eksisterende niveauer; |
| --- | --- |

141.

| 142. | opfordrer Kommissionen til at undersøge og foreslå foranstaltninger til væsentlig reduktion af nitrogenoxidemissioner fra den eksisterende flåde, herunder en konsekvensanalyse af en mulig indførelse af en nitrogenoxidafgift med henblik på at opnå væsentlige reduktioner hurtigt og effektivt; |
| --- | --- |

142.

| 143. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at foreslå lovgivningsmæssige og tekniske foranstaltninger til yderligere at reducere partikel- og sodemissionerne; |
| --- | --- |

143.

| 144. | understreger betydningen af regionerne i den yderste periferi i maritime forhold, navnlig i betragtning af deres geografiske beliggenhed i Atlanterhavet og Det Indiske Ocean, idet det her er muligt at studere og bekæmpe klimaændringernes indvirkning på biodiversiteten og de marine økosystemer, og områderne giver store muligheder for udvikling af vedvarende energi og blå bioteknologi; understreger behovet for at skabe innovative programmer og yde tilstrækkelig finansiering til etablering af forsknings- og udviklingscentre i regionerne i den yderste periferi; opfordrer med henblik herpå til oprettelse af en maritim klynge af regioner i den yderste periferi; |
| --- | --- |

144.

Styrkelse af den internationale havforskning og data

| 145. | understreger betydningen af, at der udvikles innovative tjenester for offentlige og private aktører såsom videncentre og -net med henblik på at opnå et godt kendskab til havvandets miljøtilstand, forbedre udvekslingen af videnskabelige data, bedste praksis og knowhow samt på fuldt ud at gennemføre tiltagene i køreplanen om viden om havene 2020 (SWD(2014)0149); glæder sig i denne forbindelse over, at havmiljøovervågningstjenesten under Copernicus og den mellemstatslige gruppe om jordobservationer (GEO) er fuldt operationelle; opfordrer indtrængende Kommissionen til at etablere en Copernicus-baseret kapacitet til at overvåge drivhusgasemissioner, herunder CO2-emissioner, da en sådan vil give en væsentlig merværdi i vores kamp mod klimaændringer; |
| --- | --- |

145.

| 146. | ser frem til Kommissionens forslag om at koordinere EU's forsknings- og observationsaktiviteter med internationale partnere og undersøge, hvordan forskningskvaliteten kan forbedres ved blandt andet at udvide EU's eksisterende forsknings- og observationsredskaber og -aktiviteter, herunder det europæiske havobservations- og datanetværk (EMODnettet), til at indføre en fælles database, det europæiske jordovervågningsprogram (Copernicus), det europæiske globale observationssystem (EuroGOOS) og det fælles forskningsprogramlægningsinitiativ om sunde og produktive have og oceaner, alt sammen med henblik på oprettelsen af et internationalt marint og maritimt datanetværk; |
| --- | --- |

146.

| 147. | opfordrer til, at innovative, dokumenterede og selektive fangstmetoder, der overvåges i tæt samarbejde med videnskabelige institutioner og uden national protektionisme, legaliseres fuldt ud og integreres på europæisk plan; |
| --- | --- |

147.

| 148. | opfordrer til flere investeringer i videnskabelig forskning for at opnå en bedre forståelse af vores have; bemærker, at 95 % endnu er uudforsket; |
| --- | --- |

148.

| 149. | understreger vigtigheden af at dele forskning og data, der er erhvervet gennem havforskning og -teknologi med forskersamfund fra tredjelande; understreger, at fremme af yderligere investeringer i havforskning i tredjelande samt etablering af internationale netværk, igennem hvilke resultater og oplysninger kan udveksles, er yderst vigtigt for udviklingen af mere bæredygtigt fiskeri, bedre havforvaltning og for at løse fælles havrelaterede problemer; |
| --- | --- |

149.

| 150. | bemærker med bekymring, at små øer er yderst sårbare over for kysterosion, da deres kystområder kan blive hårdt ramt af den stigende havvandstand samt de forandringstendenser i den hydrologiske cyklus og havenes økosystemer, der skyldes klimaændringer; understreger, at de eksisterende store europæiske dataindsamlingscentre ikke indeholder de datasæt for sediment-massebalance, der kræves for at forstå kystændringer og erosion i småø-målestok; understreger derfor det presserende behov for at udvikle og anvende innovativ, avanceret teknologi til at indsamle, evaluere og overvåge kysterosion, kyst- og havforhold og de miljømæssige parametre for små øer i EU; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at fremme sådanne projekter; |
| --- | --- |

150.

| 151. | understreger vigtigheden af at fremme vores viden om havbunden, de marine arter og habitater samt den geologiske, batymetriske, seismiske, vulkaniske, kemiske, hydrologiske, atmosfæriske og meteorologiske viden om havene, navnlig for at udvikle vedvarende havenergi og oprette beskyttede havområder; tilskynder i den forbindelse til videnskabelig observation og efterforskning af havene under behørig hensyntagen til miljøet, de marine økosystemer og målet om bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

151.

| 152. | henviser til, at det er afgørende at sikre nøjagtige data inden for fiskerisektoren, da det er en væsentlig forudsætning for at opnå en god havforvaltning; understreger, at der skal afsættes tilstrækkelige og realistiske økonomiske ressourcer til at sikre dette mål; finder det nødvendigt at forbedre samarbejdet og koordineringen med internationale partnere på grundlag af erfaringerne fra EMODnettet og i henhold til G7’s Tsukuba-erklæring; |
| --- | --- |

152.

| 153. | tilskynder til, at der afsættes større ressourcer til at øge vores viden om og forståelse af havet, særlig med hensyn til den havvidenskabelige forskning, indsamling af nye data- og viden- og datadelingsplatforme, og til fremme af en politikudvikling og beslutningstagning, der bygger på den bedste tilgængelige videnskabelige dokumentation; gentager betydningen af forsigtighedsprincippet, hvor der ikke er tilstrækkelig videnskabelig dokumentation; |
| --- | --- |

153.

| 154. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at fremme den videnskabelige viden, udveksling af oplysninger og overførsel af teknologi med det formål at fremme beskyttelsen og den bæredygtige udnyttelse af havene; opfordrer til videreførelse og intensivering på globalt plan af initiativer, samarbejder og investeringer til fremme af marin forskning og innovation; |
| --- | --- |

154.

| 155. | understreger, at havforvaltning bør bygge på den bedste tilgængelige viden, og opfordrer derfor til øget forskning og innovation med henblik på forvaltning af havene og deres ressourcer på en måde, der sikrer bevarelse og genopretning af marine økosystemer, herunder bæredygtig udnyttelse af dens naturlige ressourcer; |
| --- | --- |

155.

| 156. | understreger, at det er nødvendigt at fortsætte med at forske i den trussel, som udgøres af katastrofale olieudslip og de kumulative virkninger af hyppigere udslip på havmiljøerne, for at sikre, at beslutninger om at foretage offshore-efterforskning og -udvinding træffes på grundlag af præcis og ajourført videnskabelig viden; |
| --- | --- |

156.

| 157. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere forskningen og til at fremme tværfaglige arbejdsmetoder og partnerskaber mellem økonomiske og offentlige aktører for at øge den videnskabelige viden om havene; |
| --- | --- |

157.

| 158. | understreger behovet for at afsætte flere ressourcer til videnskabelig havforskning, herunder tværfaglig forskning og vedvarende observation af have og kyster, samt indsamling og udveksling af data og viden, herunder traditionel viden, for at øge vores viden om havene, for bedre at kunne forstå sammenhængen mellem klimaet og havets sundhed og produktivitet, for at styrke udviklingen af koordinerede systemer til tidlig varsling om ekstreme klimatiske begivenheder og fænomener, for at fremme beslutningstagning baseret på den bedste tilgængelige videnskabelige viden, tilskynde til videnskabelig og teknologisk innovation samt at øge den marine biodiversitets bidrag til udviklingen af udviklingslande, navnlig dem, der er små østater eller LDC-lande; |
| --- | --- |

158.

| 159. | opfordrer Kommissionen til på europæisk plan at etablere, og på internationalt plan at fremme, forskning, observation og indsamling og udveksling af data om vulkanøers og undersøiske vulkaners aktivitet og dennes forbindelse med havene; understreger den ledende rolle, som regionerne i den yderste periferi kan spille på dette område; |
| --- | --- |

159.

| 160. | påpeger, at vedvarende energi fra have og oceaner har et stort potentiale for at bidrage til opfyldelsen af klima- og energimål og diversificeringen af energikilder; understreger endvidere, at der er behov for yderligere forskning i bølger, strømme og saltholdighed, samt for udvikling af tilstrækkelige miljøbæredygtighedskriterier; |
| --- | --- |

160.

| 161. | minder om, at et af målene med »blå vækst«-strategien er at forbedre den oceanografiske viden; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at foreslå partnerskaber inden for havforskning med internationale aktører og intensivere de allerede eksisterende, såsom BLueMed; |
| --- | --- |

161.

| 162. | påskønner den støtte, EU yder via programmerne for havforskning og innovation, der finansieres via rammeprogrammet; opfordrer Kommissionen til bibeholde denne støtte; |
| --- | --- |

162.

| 163. | opfordrer til tilstrækkelig finansiering til støtte for marine og maritime forsknings- og innovationstiltag, navnlig dem, der foregår på tværs af sektorer i en specifik havforsknings- og innovationsmission; |
| --- | --- |

163.

| 164. | støtter videreførelsen af bestemmelserne i Galway-erklæringen fra 2013 og opfordrer til, at der etableres et sådant samarbejde med tredjelande; |
| --- | --- |

164.

| 165. | understreger, at fremme af yderligere investeringer i havforskning sammen med tredjelande såsom i henhold til Galway-erklæringen fra 2013, samt investeringer i fælles forskningsprojekter i udviklingslandene og oprettelse af internationale netværk, hvor resultater og viden kan deles, er af afgørende betydning for udviklingen af en bedre og mere bæredygtig forvaltning af fiskeriet og det marine økosystem og for tacklingen af fælles udfordringer med hensyn til havene; |
| --- | --- |

165.

| 166. | gentager betydningen af at samarbejde med internationale partnere for at styrke kortlægningen, observationerne og forskningen i Middelhavet, Sortehavet og Atlanterhavet, på linje med BlueMed-initiativet og Belém- og Galway-erklæringerne og med internationale eller regionale alliancer som f.eks. Belmont Forum; |
| --- | --- |

166.

| 167. | påskønner Kommissionens tilsagn om at foreslå at bringe EMODnet på linje med andre internationale havdataindsamlingsbestræbelser inden 2018; minder om betydningen af EU's engagement i FN's mål for bæredygtig udvikling, særligt udviklingsmålene 14.A og 14.A.1, samt i Tsukuba-kommunikéet fra G7's ministre for videnskab og teknologi i den forbindelse; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at minde deres internationale partnere om deres tilsagn om at fremme en tilgængelig, interoperabel og åben videnskab; opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at aflægge rapport til Parlamentet om de fremskridt, der gøres i retning af virkelig globale havobservationsplatforme; |
| --- | --- |

167.

| 168. | opfordrer i overensstemmelse med FN's opfordring til handling »Our Ocean, vores fremtid« til, at der foretages grundige vurderinger af havenes tilstand baseret på såvel videnskab som traditionelle videnssystemer; |
| --- | --- |

168.

| 169. | understreger behovet for at komme videre i retning af »fit for purpose«-havobservationssystemer, adgang til havdata og håndtering af store datamængder (herunder den »blå sky«) i overensstemmelse med Tsukuba-kommunikéet; |
| --- | --- |

169.

| 170. | tilskynder til, at der afsættes større ressourcer til at øge vores viden om og forståelse af havet, særlig med hensyn til den havvidenskabelige forskning, indsamling af nye data- og viden- og datadelingsplatforme, og til fremme af en politikudvikling og beslutningstagning, der bygger på den bedste tilgængelige videnskabelige dokumentation; gentager betydningen af forsigtighedsprincippet i tilfælde, hvor der ikke er tilstrækkelig videnskabelig dokumentation; |
| --- | --- |

170.

| 171. | opfordrer medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder og private organer til primært at fokusere på innovationsprojekter, blå bioteknologier og brugen af ren energi for at fremme og tilpasse en mere miljøvenlig infrastruktur og søtransport og for at beskytte havenes økosystemer og biodiversitet gennem Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI), Horisont 2020-programmet og Connecting Europe-Faciliteten (CEF); opfordrer endvidere medlemsstaterne til at fokusere på alternative energikilder og ukonventionelle brændstoffer til skibe — såsom flydende naturgas (LNG) — og på projekter med LNG Blue korridorer, som forbinder øerne med henblik på at fremme og tilpasse infrastrukturer — såsom f.eks. LNG-terminaler — som forbindelsesteknologier, ved hjælp af de eksisterende midler, som er nævnt ovenfor; opfordrer Kommissionen til at udvikle havpartnerskaber med de vigtigste aktører i forbindelse med havene som et middel til at styrke samarbejdet, sammenhængen i politikken og samordningen omkring spørgsmål af fælles interesse på områder, der har betydning for havforvaltning, såsom blå vækst og udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

171.

| 172. | bemærker, at automatisering og digitalisering af søtransportsektoren indebærer forbedrede digitale færdigheder og kvalifikationer, og understreger, at dette udgør en mulighed for at tiltrække unge; opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag om initiativer på dette område, udvikle fælles initiativer til anerkendelse af kvalifikationer og fremme forskellige marine og maritime aktiviteter; |
| --- | --- |

172.

| 173. | beklager, at der i den fælles meddelelse om international havforvaltning ikke henvises til kyst- og havturisme i betragtning af dens indflydelse på kyst- og øområder samt regioner i den yderste periferi, og på den lokale turistsektor, navnlig SMV'er; opfordrer til indførelse af en europæisk strategi for turisme inden for rammerne af Det Internationale Havforum, der involverer regionerne og inddrager de lokale myndigheder i kystområderne i den tværeuropæiske dialog om udveksling af bedste praksis med hensyn til intelligent forvaltning af kyst- og havturisme; fastholder, at Kommissionens strategi vedrørende plastik og andet affald i havet ikke bør glemme kystområder, da forstyrrelser i havmiljøet har en ekstremt negativ indvirkning på attraktiviteten som turistmål, samt uundgåelig økonomisk og klimamæssig indvirkning på alle aktiviteter i regionerne i den yderste periferi; |
| --- | --- |

173.

| 174. | opfordrer til, at bestræbelserne optrappes for at øge forskning og innovation, hvilket muliggør en bedre havforvaltning på en måde, som sikrer bevarelse og genopretning af marine økosystemer, herunder holdbarheden af disse ressourcer, samt maritime færdigheder i Europa og globalt gennem tættere samarbejde og udveksling mellem forskere, interessenter, beslutningstagere og offentligheden med henblik på at forbedre viden om havene og karrierer inden for blå økonomi; opfordrer til en grundig vurdering af havenes tilstand, baseret på videnskab og traditionel viden i overensstemmelse med FN's dokument »Our Ocean, Our Future: A call for action«; |
| --- | --- |

174.

| 175. | understreger betydningen af at inddrage de lokale myndigheder i kystregionerne og regionerne i den yderste periferi i processen med at bringe den internationale havforvaltning tættere på EU-borgerne; |
| --- | --- |

175.

o

o o

| 176. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

176.

---

(1)  EUT C 209 af 30.6.2017, s. 60.

(2)  Se vedtagne tekster, P8_TA(2017)0069, P8_TA(2017)0070, P8_TA(2017)0071 og P8_TA(2017)0072.

(3)  EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3.

(4)  EFT L 365 af 31.12.1994, s. 10.

(5)  EFT L 182 af 16.7.1999, s. 1.

(6)  EFT L 269 af 21.10.2000, s. 34.

(7)  EUT L 266 af 26.9.2006, s. 1.

(8)  EUT L 197 af 24.7.2012, s. 38.

(9)  EUT L 321 af 5.12.2011, s. 1.

(10)  EUT L 251 af 16.9.2016, s. 77.

(11)  EUT L 257 af 28.8.2014, s. 135.

(12)  EUT L 123 af 19.5.2015, s. 55.

(13)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0035.

(14)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0093.

(15)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0478.

(16)  EUT C 70 E af 8.3.2012, s. 70.

(17)  EUT C 75 af 26.2.2016, s. 24.

(18)  »Plastic waste inputs from land into the ocean«, Jenna R. Jambeck, Roland Geyer, Chris Wilcox, Theodore R. Siegler, Miriam Perryman, Anthony Andrady, Ramani Narayan, Kara Lavender Law, Science, bind 347, nr. 6223, 13. februar 2015, s. 768-771.

(19)  Marine Plastic Debris and Microplastics, UNEP: https://wedocs.unep.org/rest/bitstreams/11700/retrieve.

(20)  Det Europæiske Miljøagentur, »The impact of international shipping on European air quality and climate forcing«, 2013.

(21)  Winkel, R., Weddige, U., Johnson, D., Hoen, V., and Papaefthimiou, S. (2015), »Shore Side Electricity in Europe: Potential and environmental benefits«, Energy Policy, DOI: http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0301421515300240

(22)  EUT C 265 af 11.8.2017, s. 65.

---

| 19.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/34

---

P8_TA(2018)0005

Kvinder, ligestilling og klimaretfærdighed

Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2018 om kvinder, ligestilling og klimaretfærdighed (2017/2086(INI))

(2018/C 458/03)

Europa-Parlamentet

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder vedtaget den 10. december 1948 og til FN’s menneskerettighedskonventioner og de valgfrie protokoller hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder vedtaget den 10. december 1948 og til FN’s menneskerettighedskonventioner og de valgfrie protokoller hertil,

| — | der henviser til FN's konvention af 18. december 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention af 18. december 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW),

| — | der henviser til Beijingerklæringen fra 1995 og Beijinghandlingsprogrammet fra fjerde verdenskonference, navnlig dets kritiske område K (kvinder og miljøet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Beijingerklæringen fra 1995 og Beijinghandlingsprogrammet fra fjerde verdenskonference, navnlig dets kritiske område K (kvinder og miljøet),

| — | der henviser til den demografiske efterforskning af klimatilpasning, der er udarbejdet af De Forenede Nationers Befolkningsfond (UNFPA), som kombinerer befolkningsdata med geografien for klimafarer og giver et politisk redskab til nedbringelse af katastroferisici, |
| --- | --- |

—

der henviser til den demografiske efterforskning af klimatilpasning, der er udarbejdet af De Forenede Nationers Befolkningsfond (UNFPA), som kombinerer befolkningsdata med geografien for klimafarer og giver et politisk redskab til nedbringelse af katastroferisici,

| — | der henviser til De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af ørkendannelse (UNCCD), som trådte i kraft i december 1996, og navnlig artikel 5 i konventionens almindelige bestemmelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af ørkendannelse (UNCCD), som trådte i kraft i december 1996, og navnlig artikel 5 i konventionens almindelige bestemmelser,

| — | der henviser til den 18. partskonference (COP 18) under FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) i Doha, Qatar, fra den 26. november til den 8. december 2012 (afgørelse 23/CP.18), |
| --- | --- |

—

der henviser til den 18. partskonference (COP 18) under FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) i Doha, Qatar, fra den 26. november til den 8. december 2012 (afgørelse 23/CP.18),

| — | der henviser til den 20. partskonference (COP 20) under UNFCCC i Lima, Peru, fra den 1. til den 12. december 2014, og navnlig til Lima-arbejdsprogrammet om køn (afgørelse 18/CP.20), |
| --- | --- |

—

der henviser til den 20. partskonference (COP 20) under UNFCCC i Lima, Peru, fra den 1. til den 12. december 2014, og navnlig til Lima-arbejdsprogrammet om køn (afgørelse 18/CP.20),

| — | der henviser til den 21. partskonference (COP 21) under UNFCCC i Paris, Frankrig, fra den 30. november til den 11. december 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 21. partskonference (COP 21) under UNFCCC i Paris, Frankrig, fra den 30. november til den 11. december 2015,

| — | der henviser til artikel 8 i Parisaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8 i Parisaftalen,

| — | der henviser til den 22. partskonference (COP 22) under UNFCCC i Marrakesh, Marokko, fra den 7. til den 18. november 2016, og dens afgørelse om køn og klimaændringer, der udvider Lima-arbejdsprogrammet om køn (afgørelse 21/CP.22), |
| --- | --- |

—

der henviser til den 22. partskonference (COP 22) under UNFCCC i Marrakesh, Marokko, fra den 7. til den 18. november 2016, og dens afgørelse om køn og klimaændringer, der udvider Lima-arbejdsprogrammet om køn (afgørelse 21/CP.22),

| — | der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget i september 2015, og som trådte i kraft den 1. januar 2016, og navnlig målene for bæredygtig udvikling 1, 4, 5 og 13, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget i september 2015, og som trådte i kraft den 1. januar 2016, og navnlig målene for bæredygtig udvikling 1, 4, 5 og 13,

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution 35/20 af 22. juni 2017 om menneskerettigheder og klimaændringer, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution 35/20 af 22. juni 2017 om menneskerettigheder og klimaændringer,

| — | der henviser til artikel 2, artikel 3, stk. 2 og artikel 3, stk. 5 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, artikel 3, stk. 2 og artikel 3, stk. 5 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 25. juni 2012 om »Ligestilling og miljøet: bedre beslutningstagning, kvalifikationer og konkurrenceevne inden for politikken for modvirkning af klimaændringer i EU«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 25. juni 2012 om »Ligestilling og miljøet: bedre beslutningstagning, kvalifikationer og konkurrenceevne inden for politikken for modvirkning af klimaændringer i EU«,

| — | der henviser til EU's ligestillingshandlingsplan 2016-2020, vedtaget af Rådet den 26. oktober 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's ligestillingshandlingsplan 2016-2020, vedtaget af Rådet den 26. oktober 2015,

| — | der henviser til sin beslutning af 26. november 2014 om FN’s konference om klimaændringer 2014 (COP 20) i Lima, Peru (1), (1.-12. december 2014) |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. november 2014 om FN’s konference om klimaændringer 2014 (COP 20) i Lima, Peru (1), (1.-12. december 2014)

| — | der henviser til sin betænkning af 14. oktober 2015 om »På vej til en ny international klimaaftale i Paris« (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin betænkning af 14. oktober 2015 om »På vej til en ny international klimaaftale i Paris« (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. april 2012 om kvinder og klimaændringer (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. april 2012 om kvinder og klimaændringer (3),

| — | der henviser til »Position Paper on the 2015 New Climate Agreement«, der blev offentliggjort den 1. juni 2015 af organisationen Women and Gender Constituency (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til »Position Paper on the 2015 New Climate Agreement«, der blev offentliggjort den 1. juni 2015 af organisationen Women and Gender Constituency (4),

| — | der henviser til Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinders (EIGE's) rapport den 26. januar 2017 med titlen »Gender in environment and climate change« (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinders (EIGE's) rapport den 26. januar 2017 med titlen »Gender in environment and climate change« (5),

| — | der henviser til Genèvetilsagnet for menneskerettigheder i klimaindsatsen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Genèvetilsagnet for menneskerettigheder i klimaindsatsen,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling samt udtalelsen fra Udenrigsudvalget og Udviklingsudvalget (A8-0403/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling samt udtalelsen fra Udenrigsudvalget og Udviklingsudvalget (A8-0403/2017),

| A. | der henviser til, at klimaændringer forekommer globalt, men har en større ødelæggende virkning i de lande og lokalsamfund, der er mindst ansvarlige for den globale opvarmning; der henviser til, at virkningerne er større for de befolkningsgrupper, som er mest afhængige af naturressourcer til opretholdelse af deres livsgrundlag, og/eller som har mindst kapacitet til at reagere på naturkatastrofer såsom tørke, jordskred, oversvømmelser og orkaner; der henviser til, at unge med færre finansielle ressourcer til at tilpasse sig vil blive hårdest ramt og lide under indvirkningerne af klimaændringerne; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at klimaændringer forekommer globalt, men har en større ødelæggende virkning i de lande og lokalsamfund, der er mindst ansvarlige for den globale opvarmning; der henviser til, at virkningerne er større for de befolkningsgrupper, som er mest afhængige af naturressourcer til opretholdelse af deres livsgrundlag, og/eller som har mindst kapacitet til at reagere på naturkatastrofer såsom tørke, jordskred, oversvømmelser og orkaner; der henviser til, at unge med færre finansielle ressourcer til at tilpasse sig vil blive hårdest ramt og lide under indvirkningerne af klimaændringerne;

| B. | der henviser til, at indvirkningerne af klimaændringerne opleves forskelligt af kvinder og mænd; der henviser til, at kvinder er mere sårbare og udsat for større risici og byrder af forskellige grunde, der strækker sig fra ulige adgang til ressourcer, uddannelse, jobmuligheder og jordrettigheder til sociale og kulturelle normer og deres forskellige tværgående erfaringer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at indvirkningerne af klimaændringerne opleves forskelligt af kvinder og mænd; der henviser til, at kvinder er mere sårbare og udsat for større risici og byrder af forskellige grunde, der strækker sig fra ulige adgang til ressourcer, uddannelse, jobmuligheder og jordrettigheder til sociale og kulturelle normer og deres forskellige tværgående erfaringer;

| C. | der henviser til, at kvinder er særligt sårbare over for klimaændringer og oplever virkningerne heraf uforholdsmæssigt på grund af deres sociale funktioner, som f.eks. at sørge for vand, fødevarer og brændbare materialer til familie og omsorg for andre; der henviser til, at kvinder er ansvarlige for mere end 70 % af opgaver med og forvaltning af vand på verdensplan; der henviser til, at i de regioner, der er mest påvirket af klimaændringerne, arbejder 70 % af alle kvinder i landbrugssektoren, selv om de sjældent deltager i udviklingen af klimapolitikkerne; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at kvinder er særligt sårbare over for klimaændringer og oplever virkningerne heraf uforholdsmæssigt på grund af deres sociale funktioner, som f.eks. at sørge for vand, fødevarer og brændbare materialer til familie og omsorg for andre; der henviser til, at kvinder er ansvarlige for mere end 70 % af opgaver med og forvaltning af vand på verdensplan; der henviser til, at i de regioner, der er mest påvirket af klimaændringerne, arbejder 70 % af alle kvinder i landbrugssektoren, selv om de sjældent deltager i udviklingen af klimapolitikkerne;

| D. | der henviser til, at FN skønner, at 781 millioner mennesker over 15 år, heraf næsten to tredjedele af dem kvinder, fortsat er analfabeter (6), selv om adgang til information og uddannelse gennem egnede kommunikationskanaler er helt afgørende for at sikre kvinders selvstændighed, navnlig i forbindelse med katastrofer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at FN skønner, at 781 millioner mennesker over 15 år, heraf næsten to tredjedele af dem kvinder, fortsat er analfabeter (6), selv om adgang til information og uddannelse gennem egnede kommunikationskanaler er helt afgørende for at sikre kvinders selvstændighed, navnlig i forbindelse med katastrofer;

| E. | der henviser til, at kvinder i landbrugssektoren i Afrika producerer mere end 90 % af basisfødevarerne, og samtidig ejer de kun ejer ca. 1 % af agerjorden; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at kvinder i landbrugssektoren i Afrika producerer mere end 90 % af basisfødevarerne, og samtidig ejer de kun ejer ca. 1 % af agerjorden;

| F. | der henviser til, at katastrofer har en stor indvirkning på uddannelse, sundhed, strukturel fattigdom og fordrivelse af befolkningen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at katastrofer har en stor indvirkning på uddannelse, sundhed, strukturel fattigdom og fordrivelse af befolkningen;

| G. | der henviser til, at FN anslår, at 70 % af de 1,3 milliarder mennesker, der lever i fattigdom i verden, er kvinder; der henviser til, at de fattige oftere lever i marginalområder, der er sårbare over for oversvømmelser, stigende vandstand og storme; der henviser til, at kvinder og børn er 14 gange mere tilbøjelige til at dø i forbindelse med naturkatastrofer end mænd; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at FN anslår, at 70 % af de 1,3 milliarder mennesker, der lever i fattigdom i verden, er kvinder; der henviser til, at de fattige oftere lever i marginalområder, der er sårbare over for oversvømmelser, stigende vandstand og storme; der henviser til, at kvinder og børn er 14 gange mere tilbøjelige til at dø i forbindelse med naturkatastrofer end mænd;

| H. | der henviser til, at klimaændringerne forværrer uligheden mellem kønnene i henseende til forskelsbehandling, sundhedstrusler, tab af levebrød, fordrivelse, migration, fattigdom, menneskehandel, vold, fødevareusikkerhed og adgang til infrastruktur og basale tjenester; der henviser til, at der er behov for en kønstransformativ tilgang, som forbinder analysen af klimaindvirkninger med en kritisk refleksion over forbrugsmønstre og deres indvirkning på klimaændringer; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at klimaændringerne forværrer uligheden mellem kønnene i henseende til forskelsbehandling, sundhedstrusler, tab af levebrød, fordrivelse, migration, fattigdom, menneskehandel, vold, fødevareusikkerhed og adgang til infrastruktur og basale tjenester; der henviser til, at der er behov for en kønstransformativ tilgang, som forbinder analysen af klimaindvirkninger med en kritisk refleksion over forbrugsmønstre og deres indvirkning på klimaændringer;

| I. | der henviser til, at kvinders lige deltagelse i beslutningsprocesser og arbejdsmarked forstærker ulighederne og ofte hindrer kvinder i at kunne bidrage til og deltage i klimapolitisk beslutningstagning, planlægning og gennemførelse i fuldt omfang; der henviser til, at kvinder ikke kun er ofre, men effektive drivkræfter bag forandring ved at udvikle modvirknings- og tilpasningsstrategier i deres lokalsamfund og i beslutningstagende stillinger og skal styrkes i at gøre dette; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at kvinders lige deltagelse i beslutningsprocesser og arbejdsmarked forstærker ulighederne og ofte hindrer kvinder i at kunne bidrage til og deltage i klimapolitisk beslutningstagning, planlægning og gennemførelse i fuldt omfang; der henviser til, at kvinder ikke kun er ofre, men effektive drivkræfter bag forandring ved at udvikle modvirknings- og tilpasningsstrategier i deres lokalsamfund og i beslutningstagende stillinger og skal styrkes i at gøre dette;

| J. | der henviser til, at Beijing-handlingsplanen fra 1995 klart definerer sammenhængen mellem køn, miljø og bæredygtig udvikling, og fremhævdede, at kvinder har en strategisk rolle at spille i udviklingen af bæredygtige og økologiske bæredygtige forbrugs- og produktionsmønstre, herunder nødvendigheden af, at kvinder deltager på lige fod i beslutningstagningen om miljø på alle niveauer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Beijing-handlingsplanen fra 1995 klart definerer sammenhængen mellem køn, miljø og bæredygtig udvikling, og fremhævdede, at kvinder har en strategisk rolle at spille i udviklingen af bæredygtige og økologiske bæredygtige forbrugs- og produktionsmønstre, herunder nødvendigheden af, at kvinder deltager på lige fod i beslutningstagningen om miljø på alle niveauer;

| K. | der henviser til, at artikel 5 i de generelle bestemmelser i FN's ørkenkonvention anerkender kvindernes rolle i landdistrikterne og i de regioner, der er mest berørt af ørkendannelse og tørke og tilskynder til ligelig deltagelse af både mænd og kvinder i bekæmpelsen af ørkendannelse og virkningerne af tørke; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at artikel 5 i de generelle bestemmelser i FN's ørkenkonvention anerkender kvindernes rolle i landdistrikterne og i de regioner, der er mest berørt af ørkendannelse og tørke og tilskynder til ligelig deltagelse af både mænd og kvinder i bekæmpelsen af ørkendannelse og virkningerne af tørke;

| L. | der henviser til, at kønsbalance og reel deltagelse af kvinder i enhver proces i sidste ende afhænger af at rette op på de strukturelle årsager til kønsbestemt ulighed; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at kønsbalance og reel deltagelse af kvinder i enhver proces i sidste ende afhænger af at rette op på de strukturelle årsager til kønsbestemt ulighed;

| M. | der henviser til, at parterne i UNFCCC på COP18 (afgørelse 23/CP.18) vedtog et mål om at opnå ligevægt mellem kønnene i organer oprettet i henhold til konventionen og Kyotoprotokollen for at forbedre kvinders deltagelse, sikre en mere effektiv klimaændringspolitik, der forholder sig ligeligt til mænds og kvinder behov, og følge fremskridtene med virkeliggørelse af målet om ligevægt mellem kønnene ved at fremme en kønsspecifik klimapolitik; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at parterne i UNFCCC på COP18 (afgørelse 23/CP.18) vedtog et mål om at opnå ligevægt mellem kønnene i organer oprettet i henhold til konventionen og Kyotoprotokollen for at forbedre kvinders deltagelse, sikre en mere effektiv klimaændringspolitik, der forholder sig ligeligt til mænds og kvinder behov, og følge fremskridtene med virkeliggørelse af målet om ligevægt mellem kønnene ved at fremme en kønsspecifik klimapolitik;

| N. | der henviser til, at kvinder stadig er underrepræsenteret i beslutningsorganer vedrørende klimaændringer på nationalt plan i EU-medlemsstaterne, men ikke i Kommissionens relevante generaldirektorater, såsom GD for Klima og GD for Energi, hvor 40 % af stillingerne er besat af kvinder; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at kvinder stadig er underrepræsenteret i beslutningsorganer vedrørende klimaændringer på nationalt plan i EU-medlemsstaterne, men ikke i Kommissionens relevante generaldirektorater, såsom GD for Klima og GD for Energi, hvor 40 % af stillingerne er besat af kvinder;

| O. | der henviser til, at Lima-arbejdsprogrammet om ligestilling, der blev vedtaget på COP 20 (afgørelse18/CP.20), opfordrer parterne til at fremme ligestilling mellem kønnene i deres repræsentation og fremme kønssensitivitet i udviklingen og gennemførelsen af klimapolitik; der henviser til, at parterne opfordres til at støtte uddannelse og oplysningskampagner for kvindelige og mandlige delegerede om spørgsmål vedrørende ligestilling og klimaændringer; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Lima-arbejdsprogrammet om ligestilling, der blev vedtaget på COP 20 (afgørelse18/CP.20), opfordrer parterne til at fremme ligestilling mellem kønnene i deres repræsentation og fremme kønssensitivitet i udviklingen og gennemførelsen af klimapolitik; der henviser til, at parterne opfordres til at støtte uddannelse og oplysningskampagner for kvindelige og mandlige delegerede om spørgsmål vedrørende ligestilling og klimaændringer;

| P. | der henviser til, at Parisaftalen (COP 21) fastsætter, at parterne skal tage hensyn til deres respektive forpligtelser med hensyn til bl.a. menneskerettigheder og ligestilling mellem kønnene, når de iværksætter tiltag for at imødegå klimaændringer i deres gennemførelse af aftalen; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Parisaftalen (COP 21) fastsætter, at parterne skal tage hensyn til deres respektive forpligtelser med hensyn til bl.a. menneskerettigheder og ligestilling mellem kønnene, når de iværksætter tiltag for at imødegå klimaændringer i deres gennemførelse af aftalen;

| Q. | der henviser til, at mekanismer til finansiering af foranstaltninger til tilpasning til afhjælpning af tab og skader eller klimafremkaldt fordrivelse vil være ineffektive, medmindre de omfatter kvinders fulde deltagelse i udformningen, beslutningstagningen og gennemførelsen, herunder deltagelse af kvinder, der er græsrødder; der henviser til, at hvis kvinders viden, herunder lokales og indfødtes viden, tages i betragtning, kan det føre til fremskridt inden for katastrofehåndtering, fremme biodiversiteten, forbedre vandforvaltningen, forbedre fødevaresikkerheden, forebygge ørkendannelse, beskytte skovene, sikre en hurtig overgang til vedvarende energiteknologier og understøtte folkesundheden; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at mekanismer til finansiering af foranstaltninger til tilpasning til afhjælpning af tab og skader eller klimafremkaldt fordrivelse vil være ineffektive, medmindre de omfatter kvinders fulde deltagelse i udformningen, beslutningstagningen og gennemførelsen, herunder deltagelse af kvinder, der er græsrødder; der henviser til, at hvis kvinders viden, herunder lokales og indfødtes viden, tages i betragtning, kan det føre til fremskridt inden for katastrofehåndtering, fremme biodiversiteten, forbedre vandforvaltningen, forbedre fødevaresikkerheden, forebygge ørkendannelse, beskytte skovene, sikre en hurtig overgang til vedvarende energiteknologier og understøtte folkesundheden;

| R. | der henviser til, at parterne i Parisaftalen har erkendt, at klimaændringer er et fælles problem for menneskeheden; der henviser til, at parterne bør respektere, fremme og tage hensyn til deres respektive forpligtelser, når de håndterer klimaændringerne, med hensyn til menneskerettigheder, retten til sundhed, oprindelige folks rettigheder, lokalsamfund, migranter, børn, handicappede, personer i sårbare situationer og retten til udvikling samt ligestillingen mellem kønnene, styrkelse af kvinders indflydelse og status samt lighed mellem generationerne; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at parterne i Parisaftalen har erkendt, at klimaændringer er et fælles problem for menneskeheden; der henviser til, at parterne bør respektere, fremme og tage hensyn til deres respektive forpligtelser, når de håndterer klimaændringerne, med hensyn til menneskerettigheder, retten til sundhed, oprindelige folks rettigheder, lokalsamfund, migranter, børn, handicappede, personer i sårbare situationer og retten til udvikling samt ligestillingen mellem kønnene, styrkelse af kvinders indflydelse og status samt lighed mellem generationerne;

| S. | der henviser til, at klimaretfærdighed sammenknytter menneskerettigheder og udvikling ved at beskytte rettighederne for de mest sårbare og sikre en lige fordeling af byrderne og fordelene ved klimaændringerne og dens konsekvenser; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at klimaretfærdighed sammenknytter menneskerettigheder og udvikling ved at beskytte rettighederne for de mest sårbare og sikre en lige fordeling af byrderne og fordelene ved klimaændringerne og dens konsekvenser;

| T. | der henviser til, at sammenhængen mellem ligestilling og virkeliggørelsen af alle målene for bæredygtig udvikling anderkendes i FN's mål for bæredygtig udvikling, herunder mål 13 om klimaforandringer, hvilket vil give mulighed for at tage fat på de grundlæggende årsager til kvinders svagere socioøkonomiske stilling kvinder og dermed styrke deres modstandsdygtighed over for klimaændringer; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at sammenhængen mellem ligestilling og virkeliggørelsen af alle målene for bæredygtig udvikling anderkendes i FN's mål for bæredygtig udvikling, herunder mål 13 om klimaforandringer, hvilket vil give mulighed for at tage fat på de grundlæggende årsager til kvinders svagere socioøkonomiske stilling kvinder og dermed styrke deres modstandsdygtighed over for klimaændringer;

| U. | der henviser til, at virkningerne af klimaændringerne i regioner såsom Afrika syd for Sahara og Sydasien kan tvinge mere end 100 mio. mennesker ud i ekstrem fattigdom senest i 2030 og derved give næring til konflikter og fordrivelse; der henviser til, at UNCCD anslår, at 135 millioner mennesker vil kunne blive drevet på flugt i 2045 som følge af ørkendannelse; der henviser til, at FN's Internationale Organisation for Migration i sin vurdering af beviser bemærker, at i 2050 kan antallet af mennesker, der er blevet fordrevet af klimatiske årsager, variere mellem 25 millioner og 1 milliard, med 200 millioner som det mest citerede skøn; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at virkningerne af klimaændringerne i regioner såsom Afrika syd for Sahara og Sydasien kan tvinge mere end 100 mio. mennesker ud i ekstrem fattigdom senest i 2030 og derved give næring til konflikter og fordrivelse; der henviser til, at UNCCD anslår, at 135 millioner mennesker vil kunne blive drevet på flugt i 2045 som følge af ørkendannelse; der henviser til, at FN's Internationale Organisation for Migration i sin vurdering af beviser bemærker, at i 2050 kan antallet af mennesker, der er blevet fordrevet af klimatiske årsager, variere mellem 25 millioner og 1 milliard, med 200 millioner som det mest citerede skøn;

| V. | der henviser til, at ligestilling mellem mænd og kvinder, social retfærdighed og retten til udvikling er uløseligt forbundet med begrebet klimaretfærdighed; der henviser til, at selv om de klimaændringer, der rammer hårdest, påvirker samfundet som helhed, navnlig kvinder, som er hårdest ramt af klimaforanlediget fordrivelse; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at ligestilling mellem mænd og kvinder, social retfærdighed og retten til udvikling er uløseligt forbundet med begrebet klimaretfærdighed; der henviser til, at selv om de klimaændringer, der rammer hårdest, påvirker samfundet som helhed, navnlig kvinder, som er hårdest ramt af klimaforanlediget fordrivelse;

| W. | der henviser til, at klimaændringer øger hyppigheden og omfanget af naturkatastrofer, der kan resultere i tab af ejendom, tab af indkomstskabende aktiviteter, tab af adgang til grundlæggende sundhedsydelser og en øget risiko for kønsbaseret vold; der henviser til, at kvinders evne til at håndtere virkningerne af naturkatastrofer ofte er hæmmet af eksisterende uligheder; der henviser til, at klimaforandringer sandsynligvis vil forværre sådanne uligheder, skabe yderligere sårbarheder og fordrivelse; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at klimaændringer øger hyppigheden og omfanget af naturkatastrofer, der kan resultere i tab af ejendom, tab af indkomstskabende aktiviteter, tab af adgang til grundlæggende sundhedsydelser og en øget risiko for kønsbaseret vold; der henviser til, at kvinders evne til at håndtere virkningerne af naturkatastrofer ofte er hæmmet af eksisterende uligheder; der henviser til, at klimaforandringer sandsynligvis vil forværre sådanne uligheder, skabe yderligere sårbarheder og fordrivelse;

| X. | der henviser til, at mange af disse indvirkninger stadig kan forhindres ved at gennemføre en hurtig, inkluderende og kønsspecifik udviklingsdagsorden med fokus på modvirkning af og tilpasning til de ændrede klimabetingelser; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at mange af disse indvirkninger stadig kan forhindres ved at gennemføre en hurtig, inkluderende og kønsspecifik udviklingsdagsorden med fokus på modvirkning af og tilpasning til de ændrede klimabetingelser;

| Y. | der henviser til, at virkningerne af klimaændringerne forventes at give anledning til fordrivelse af mennesker, som ikke passer ind i parametrene for de nuværende internationale rammer; der henviser til, at håndtering af fordrivelse, der er forårsaget af klimaet, vil blive en udfordring af afgørende betydning, hvilket kræver en kompleks og omfattende global strategi, der bunder i respekten for menneskerettigheder; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at virkningerne af klimaændringerne forventes at give anledning til fordrivelse af mennesker, som ikke passer ind i parametrene for de nuværende internationale rammer; der henviser til, at håndtering af fordrivelse, der er forårsaget af klimaet, vil blive en udfordring af afgørende betydning, hvilket kræver en kompleks og omfattende global strategi, der bunder i respekten for menneskerettigheder;

| Z. | der henviser til, at FN's Menneskerettighedsråds vedtagelse i 2017 af dokumentet »Key Messages on Human Rights and Climate Change« er et betydeligt skridt fremad i forhold til at håndtere de negative konsekvenser for at menneskerettigheder kan udøves fuldt ud og effektivt; der henviser til, at 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og Parisaftalen giver verdens ledere et tværgående normative fundament for at udvikle en ramme, der effektivt kan tackle fordrivelse, der er forårsaget af klimaet, ved at bygge videre på eksisterende FN-instrumenter; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at FN's Menneskerettighedsråds vedtagelse i 2017 af dokumentet »Key Messages on Human Rights and Climate Change« er et betydeligt skridt fremad i forhold til at håndtere de negative konsekvenser for at menneskerettigheder kan udøves fuldt ud og effektivt; der henviser til, at 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og Parisaftalen giver verdens ledere et tværgående normative fundament for at udvikle en ramme, der effektivt kan tackle fordrivelse, der er forårsaget af klimaet, ved at bygge videre på eksisterende FN-instrumenter;

| AA. | der henviser til, at EU har en klar retlig ramme, der forpligter det til at respektere og fremme ligestilling mellem kønnene og menneskerettigheder i dets interne og eksterne politikker; der henviser til, at EU's klimapolitik kan have en betydelig indvirkning på beskyttelsen af menneskerettighederne og fremme af kønsspecifikke klimapolitikker på globalt plan; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at EU har en klar retlig ramme, der forpligter det til at respektere og fremme ligestilling mellem kønnene og menneskerettigheder i dets interne og eksterne politikker; der henviser til, at EU's klimapolitik kan have en betydelig indvirkning på beskyttelsen af menneskerettighederne og fremme af kønsspecifikke klimapolitikker på globalt plan;

| AB. | der henviser til, at EU i overensstemmelse med den kompetence, der er tildelt i henhold til traktaterne, effektivt kan forbedre retlige og politiske rammer til støtte for klimaretfærdighed og deltage aktivt i udviklingen af en international ramme til beskyttelse af menneskerettighederne for personer, der er blevet fordrevet som en følge af klimaet; bemærker, at EU og medlemsstaterne har forpligtet sig til at integrere et kønsaspekt i den fremtidige globale aftale om sikker, velordnet og ordentlig migration; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at EU i overensstemmelse med den kompetence, der er tildelt i henhold til traktaterne, effektivt kan forbedre retlige og politiske rammer til støtte for klimaretfærdighed og deltage aktivt i udviklingen af en international ramme til beskyttelse af menneskerettighederne for personer, der er blevet fordrevet som en følge af klimaet; bemærker, at EU og medlemsstaterne har forpligtet sig til at integrere et kønsaspekt i den fremtidige globale aftale om sikker, velordnet og ordentlig migration;

| AC. | der henviser til, at konventionen fra 1951 om flygtninges retsstilling ikke indeholder kategorien »klimaflygtninge«; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at konventionen fra 1951 om flygtninges retsstilling ikke indeholder kategorien »klimaflygtninge«;

| 1. | anerkender, at ligestilling mellem kønnene er en forudsætning for bæredygtig udvikling og forvaltningen af klimaudfordringerne; understreger, at kvinder ikke kun er ofre, men også stærke drivkræfter bag forandring, der på grundlag af fuld deltagelse, kan udforme og gennemføre effektive strategier og/eller løsninger i forhold til tilpasning og modvirkning og kan opbygge en modstandsdygtighed over for klimaændringer som en følge af deres forskellige erfaringer og praktiske viden på tværs af sektorer, lige fra landbrug, skovbrug og fiskeri til energiinfrastrukturer og bæredygtige byer; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet i landdistrikterne omfatter et bredt spektrum af job, der rækker ud over det traditionelle landbrug, og understreger i denne forbindelse, at kvinder i landdistrikterne kan være drivkræfter bag forandringer i retning af bæredygtigt og miljømæssigt forsvarligt landbrug og kan spille en vigtig rolle i skabelsen af grønne arbejdspladser; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Kommissionen til at iværksætte programmer, hvor indførelse af moderne teknologi og knowhow kan bidrage til, at samfund og regioner i udviklingslandene tilpasser sig klimaændringerne, alt imens der arbejdes med kvinder, som udgør 70 % af arbejdsstyrken i landbruget i katastrofetruede lande; |
| --- | --- |

3.

| 4. | er overbevist om, at styrkelse af kvinder i landdistrikterne er afgørende, for så vidt angår adgang til jord, kreditter og bæredygtige landbrugsmetoder i at opbygge modstandsdygtighed over for klimaændringer, herunder beskyttelse af økosystemer, vandressourcer og jordens frugtbarhed; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre disse aspekter i deres udviklingspolitikker, herunder gennem offentlige investeringsplaner og ved at støtte ansvarlige private investeringer ved at benytte rammer såsom FN's Global Compacts vejledende principper for erhvervslivet og menneskerettigheder og UNCTAD's handlingsplan for investeringer i målene for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

4.

| 5. | anerkender, at kvinder og piger er de bedste kilder til viden om deres egne forhold og behov og derfor bør høres i alle spørgsmål, som vedrører dem; bemærker, at kvinder ifølge Det Europæiske Ligestillingsinstitut statistisk set er mere bekymrede over klimaændringer; anerkender, at kvinder som iværksættere, ledere, organisatorer, lærere og omsorgspersoner igennem århundreder har fundet måder i vanskelige situationer til at opfylde behovene hos deres familier og ligeledes har et enormt potentiale for at være innovatorer i fremtiden; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til at tage de sociale og miljømæssige virkninger af dens handels- og udviklingspolitikker, herunder indvirkningen af dens foranstaltninger vedrørende kvinder, i betragtning; opfordrer endvidere Kommissionen til at insistere på bindende status for sociale og miljømæssige normer i kapitlerne om bæredygtig udvikling i handelsaftaler, som den forhandler; |
| --- | --- |

6.

| 7. | anerkender, at udviklingspolitik inden for sundhed, uddannelse og styrkelse, i tillæg til miljøpolitik, er afgørende for bæredygtig udvikling og for i sidste ende at løse klimaændringer; anerkender, at de måder, som disse politikker indarbejdes på for at håndtere de voksende tendenser såsom byudvikling, i høj grad vil påvirke klimaændringerne; |
| --- | --- |

7.

| 8. | påpeger, at mål 13 for bæredygtig udvikling (»træffe hasteforanstaltninger for at bekæmpe klimaforandringerne og deres konsekvenser«) tager fat på kvinders deltagelse i klimatiltag med et mål (13b), der fastsætter: »fremme mekanismer, der kan øge kapaciteten til effektiv planlægning og forvaltning i forbindelse med klimaforandringer i de mindst udviklede lande, herunder med fokus på kvinder, unge samt lokale og marginaliserede samfund«; |
| --- | --- |

8.

| 9. | beklager, at alle bidrag til arbejdet med kønsroller af parter i UNFCCC er frivillige; opfordrer indtrængende Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at gentage deres støtte til udvikling, vedtagelse og finansiering af UNFCCC ligestillingshandlingsplanen, suppleret med et globalt og flerårigt arbejdsprogram, der omfatter finansiering, prioriterede indsatsområder, tidsplaner, centrale resultatindikatorer, en definition af de ansvarlige aktører og opfølgnings- og revisionsmekanismer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gå forrest med et godt eksempel og vedtage mål og frister for at nå målet om ligestilling mellem kønnene i delegationerne til UNFCCC; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger behovet for at træffe midlertidige særforanstaltninger med henblik på at fremme målet om ligestilling i formelle og uformelle organer, der er oprettet i henhold til UNFCCC og Kyoto-protokollen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i overensstemmelse med EU's forpligtelser i forbindelse med ligestilling mellem kønnene og menneskerettigheder at sikre, at efterfølgende nationalt bestemte EU-bidrag konsekvent omfatter rapportering om ligestilling mellem kønnene og menneskerettighedsdimensioner; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer medlemsstaterne til at overholde afgørelse 21/CP.22 om ligestilling og klimaændringer, som »opfordrer parterne til at udpege og yde støtte til et nationalt kontaktpunkt for ligestillingsspørgsmål for klimaforhandlingerne, gennemførelse og overvågning« og til at yde støtte til lokale kontaktpunkter i tredjelande og/eller partnerlande; |
| --- | --- |

13.

| 14. | anerkender, at kvinder ikke kun udfører størstedelen af ubetalt husholdning- og omsorgsarbejde, men også træffer de fleste beslutninger om forbrug i hverdagen, og at de derfor, hvis de modtager korrekte oplysninger og valgmuligheder, kan påvirke bæredygtighed gennem deres valg; bemærker, at forskning f.eks. har vist, at ved at vælge lokale fødevareprodukter kan forbrugerne reducere deres drivhusgasemissioner med op til 5 %; |
| --- | --- |

14.

| 15. | minder om sin beslutning af 16. november 2011 om klimakonferencen i Durban (COP 17) (7) og af den forpligtelse, der blev indgået her, til at stræbe efter kvindelig repræsentation på mindst 40 % i alle relevante organer for klimafinansiering; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at vedtage en kønsspecifik, menneskerettighedsbaseret tilgang i arbejdet i Warszawa-taskforcen om fordrivelse, der er bemyndiget af UNFCCC (COP 22), til at udarbejde henstillinger til integrerede tilgange for at undgå, minimere og afhjælpe fordrivelse som en følge af de skadelige virkninger af klimaændringer, og som anerkender, at kvinder og piger tilhører de mest sårbare grupper, der er fordrevet som en følge af klimaændringer og derfor er særligt sårbare over for menneskehandel og kønsbaseret vold; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Kommissionen til at integrere klimaforandringer i alle udviklingsprogrammer på alle niveauer; opfordrer endvidere til øget deltagelse af landbefolkningers og indfødte kvinder i beslutningsprocesser, planlægning og gennemførelse samt i udformningen af politikker og udviklingsprogrammer om klimaændringer; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at sikre en kønsspecifik tilgang i sit arbejde på platformen om fordrivelse (Nanseninitiativet) og dens »dagsorden for beskyttelse af fordrevne personer i forbindelse med katastrofer og klimaændringer«; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle indikatorer og indsamle kønsopdelte data, når planlægning, gennemførelse, overvågning og evaluering af klimaændringspolitikker, -programmer og -projekter ved hjælp af redskaber som f.eks. kønsspecifikke analyser, konsekvensanalyser, kønsbudgettering og miljø- og kønsindeks, herunder gennem et styrket EIGE; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bidrage til en global aftale for sikker, ordentlig og regelmæssig migration med henblik på at sikre klimaretfærdighed ved at anderkende klimaændring som en drivkraft for migration og ved at sørge for menneskerettighedsbaseret input og integrering af ligestilling mellem kønnene i hele aftalen, der er konsekvent med behovene hos mennesker, der er fordrevet som følge af klimaet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | minder om det centrale tilsagn 4 i EU's tilsagn til det humanitære verdenstopmøde, nemlig at sikre, at planlægningen af humanitært arbejde, er kønsspecifik; opfordrer Kommissionen til at sikre, at denne forpligtelse afspejles i gennemførelsen af ECHO's ulykkesberedskabsprogram (DIPECHO) og handlingsplanen for resiliens i kriseudsatte lande (2013-2020) og resiliensmarkøren; |
| --- | --- |

21.

| 22. | fordømmer på det kraftigste brugen af seksuel vold mod fordrevne kvinder og migranter, der er kvinder; mener, at der bør rettes særlig opmærksomhed mod migrantkvinder og piger, der er ofre for vold, under hele deres rejse ved at sikre, at de har adgang til psykologstøtte og lægehjælp; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at målrette de relevante programmer til de områder, der er ramt af katastrofer, til at intensivere deres bestræbelser på at yde bistand til disse regioner og til at gribe ind for at løse de problemer, der opstår som følge af katastrofer, med særlig opmærksomhed på situationen for kvinder og børn, der lider mest under følgerne af katastrofer; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer alle aktører til at fremme kvinders indflydelse og opmærksomhed ved at forbedre deres viden om beskyttelse før, under og efter klimarelaterede katastrofer samt aktiv inddragelse i foregribelse af katastrofer, varslingssystemer og risikoforebyggelse, da dette er en vigtig del af deres rolle i forbindelse med opbygningen af resiliens i tilfælde af en katastrofe; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i samarbejde med civilsamfundets organisationer på stedet for at støtte, styrke og gennemføre overvågningsmekanismer i modtagelsescentre for fordrevne personer og migranter, der ikke har de nødvendige minimumsbetingelser for at forebygge kønsbaseret vold med henblik på at stoppe alle former for chikane af kvinder og piger; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer Kommissionen til at arbejde sammen med civilsamfunds- og menneskeretsorganisationer om at sikre, at menneskerettighederne for flygtninge og fordrevne i modtagelsescentre overholdes, navnlig for så vidt angår sårbare kvinder og piger; |
| --- | --- |

26.

| 27. | anerkender mulighederne for at integrere afbødning af og tilpasning til klimaændringer og målene for økonomisk styrkelse af kvinder, navnlig i udviklingslandene; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i relevante projekter og mekanismer såsom FN's program for reduktion af emissioner fra skovrydning at undersøge, hvordan kvinder kan tilbydes muligheder for betalt beskæftigelse med udførelse af de miljømæssige tjenester, de i øjeblikket leverer på frivillig basis, f.eks. i forbindelse med genplantning af skov, skovrejsning på ryddede arealer og bevarelse af naturressourcer; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at yde finansiering til delegerede kvinders uddannelse og deltagelse med henblik på yderligere at fremme kvinders repræsentation i forhandlingerne under UNFCCC; opfordrer Kommissionen til at fremme og støtte netværket for kvindeorganisationer og civilsamfundets aktiviteter, hvad angår udviklingen og gennemførelsen af politikker til bekæmpelse af klimaændringer; opfordrer Kommissionen til at sikre, at kvinder deltager på lige fod i og er modtagere af alle klimaændringshøringer, programmer og finansiering, der er tilrettelagt med EU-midler på nationalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer Kommissionen og de GD’er, der er ansvarlige for ligestilling mellem kønnene, udvikling og energi samt klima, til at medtage ligestilling mellem kønnene på en struktureret og systematisk måde i deres klima- og energipolitikker for EU og ikke udelukkende fokusere på den eksterne dimension; opfordrer indtrængende navnlig GD for Retlige Anliggender og Forbrugere og GD for Internationalt Samarbejde og Udvikling (DEVCO) til at øge deres bevidsthed om og arbejde med ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse, da dette vedrører klimaretfærdighed; understreger nødvendigheden af, at GD for Klima (CLIMA) afsætter ressourcer til at besætte stillingen i et kontaktpunkt vedrørende ligestillingsspørgsmål; opfordrer EU og dets medlemsstater til at udvikle princippet om klimaretfærdighed; understreger, at den største uretfærdighed, der vil ske, hvis vi undlader at imødegå klimaændringerne på effektiv vis, vil være de ødelæggende virkninger, som dette vil få på fattige lande og befolkninger, navnlig kvinder; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at rapportere om indvirkningerne på køn og menneskerettigheder samt klimaindsats i deres universelle regelmæssige gennemgangsrapporter i FN's Menneskerettighedsråd; |
| --- | --- |

30.

| 31. | bemærker, at EU's finansielle tilsagn til ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og stilling er steget, men at den menneskelige ressourcekapacitet til at forvalte denne voksende mængde arbejde ikke er det; understreger, at EU er nødt til at udvise et stærkt institutionelt engagement i ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse i forhold til klimaændringer, navnlig som fastsat i de overordnede politikker for udviklingssamarbejde, dvs. målene for bæredygtig udvikling og EU's kønshandlingsplan; |
| --- | --- |

31.

| 32. | beklager, at ligestilling mellem mænd og kvinder samt klimaændringer ikke er et prioriteret område i EU's ligestillingshandlingsplan II og styrkelse af kvinders stilling; bemærker, at kønsspecifikke indikatorer ikke er blevet tilstrækkeligt udviklet eller integreret i resultatrapporteringen, og at intern ansvarlighed, og finansiering til ligestilling og styrkelse af kvinders position fortsat er svag; bemærker, at det mindste fremskridt er sket for mål 20 i EU's ligestillingshandlingsplan II om kvinders lige rettigheder til at deltage i og få indflydelse på beslutningstagningsprocesser vedrørende klima- og miljøspørgsmål og opfordrer Kommissionen til at øge indsatsen for at gennemføre dette mål; minder om, at EU's ligestillingshandlingsplan II har fremsat en udenrigspolitisk dagsorden i EU med fire tematiske søjler, herunder den horisontale søjle om omlægning af Kommissionens tjenestegrenes og EU-Udenrigstjenestens institutionelle kultur for mere effektiv levering af EU's forpligtelser til fuld overholdelse af princippet om ligestilling mellem mænd og kvinder; |
| --- | --- |

32.

| 33. | erkender, at forbedringer af de tekniske retningslinjer ikke alene vil være tilstrækkeligt til at ændre EU's effektivitet inden for ligestilling og styrkelse af kvinders position; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer Kommissionen til at tage initiativ til at udarbejde en omfattende meddelelse med titlen »Ligestilling mellem kønnene og klimaændringer — opbygning af modstandsdygtighed og fremme klimaretfærdighed i afbødnings- og tilpasningsstrategier« med henblik på at håndtere dens stærke institutionelle engagement i ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og de nuværende svagheder i den institutionelle koordinering; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer sine parlamentariske udvalg til at styrke integration af ligestillingsaspektet, når de arbejder inden for deres kompetenceområder med de tværgående spørgsmål om klimaforandringer, bæredygtig udvikling og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger nødvendigheden af, at finansieringen af både tilpasning til klimaforandringerne og afbødning af deres virkninger tager hensyn til kønsaspektet; bifalder de seneste fremskridt inden for kønspolitik på området multilaterale finansieringsmekanismer; bifalder desuden den private sektors initiativer, der sigter på at øge virksomhedernes sociale ansvar ved at indføre en præmie for projekter, der opfylder kriterierne for bæredygtighed, herunder fremme af kvinders eksistensgrundlag og uddannelsesmuligheder; bemærker imidlertid, at det i henhold til FN's Udviklingsprogram (UNDP) kun er 0,01 % af al finansiering på verdensplan, der går til projekter, som omhandler både klimaændringer og kvinders rettigheder; opfordrer EU og dens medlemsstater til at sikre, at deres klimaændringsprogrammer opfylder de højeste internationale standarder for menneskerettigheder og ikke undergraver ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mener, at de tre finansielle mekanismer i henhold til UNFCCC, Den Grønne Klimafond, Den Globale Miljøfacilitet og Tilpasningsfonden, bør frigøre yderligere finansiering til en mere kønsspecifik klimainvesteringspolitik; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer indtrængende navnlig EU til at gøre udviklingsbistanden betinget af inkludering af menneskerettighedsbaserede kriterier og til at opstille nye kønsspecifikke kriterier for klimapolitik; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer til en kønsspecifik indsats for at sikre, at kvinder ikke kun opfattes som nogle, der nyder godt af klimaindsatsen, men også som iværksættere inden for ren energiteknologi; bifalder Kommissionens indkaldelse af forslag vedrørende kvinder og bæredygtig energi, der stiller 20 mio. EUR til rådighed for gennemførelse af aktiviteter til fremme af kvindelige iværksættere i sektoren for bæredygtig energi i udviklingslandene, og opfordrer Kommissionen til at forhøje dette beløb i fremtiden; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer til uddannelse i ligestilling mellem kønnene for EU's ansatte, navnlig dem, der beskæftiger sig med udviklings- og klimapolitik; |
| --- | --- |

40.

| 41. | anmoder om, at klimaforårsagede fordrivelser tages alvorligt; er åben over for en drøftelse om fastsættelse af en bestemmelse om »klimamigration«; opfordrer til nedsættelse af et panel af eksperter, der skal undersøge dette spørgsmål på internationalt plan, og opfordrer til, at problematikken omkring klimamigration sættes på den internationale dagsorden; opfordrer til øget internationalt samarbejde med henblik på at sikre modstandsdygtighed over for klimaændringer; |
| --- | --- |

41.

| 42. | bifalder FN's kvindeflagskibsprogrammeringsinitiativer og den globale klimaalliances projekter og programmer, der skaber en tværgående sammenhæng mellem kønsaspektet og klimaændringer; |
| --- | --- |

42.

| 43. | bifalder det arbejde, som FN's særlige repræsentant om menneskerettigheder og miljø og FN's Menneskerettighedsråd udfører på dette område, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte disse bestræbelser, bl.a. gennem finansiel bistand; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  EUT C 289 af 9.8.2016, s. 27.

(2)  EUT C 349 af 17.10.2017, s. 67.

(3)  EUT C 258 E af 7.9.2013, s. 91.

(4)  http://womengenderclimate.org/wp-content/uploads/2015/06/WGC_FINAL_1June.pdf

(5)  http://eige.europa.eu/rdc/eige-publications/gender-environment-and-climate-change

(6)  De Forenede Nationer, »The World's Women 2015«, https://unstats.un.org/unsd/gender/chapter3/chapter3.html

(7)  EUT C 153 E af 31.5.2013, s. 83.

---

Torsdag den 18. januar 2018

| 19.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/43

---

P8_TA(2018)0013

Nigeria

Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2018 om Nigeria (2018/2513(RSP))

(2018/C 458/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Nigeria, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Nigeria,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder fra 1981, som Nigeria ratificerede den 22. juni 1983, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder fra 1981, som Nigeria ratificerede den 22. juni 1983,

| — | der henviser til Forbundsrepublikken Nigerias forfatning og navnlig bestemmelserne heri om beskyttelse af religionsfrihed, som indgår i kapitel IV om retten til tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til Forbundsrepublikken Nigerias forfatning og navnlig bestemmelserne heri om beskyttelse af religionsfrihed, som indgår i kapitel IV om retten til tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2014 om bortførelser i Nigeria og af 9. februar 2015 om valget i Nigeria, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 12. maj 2014 om bortførelser i Nigeria og af 9. februar 2015 om valget i Nigeria,

| — | der henviser til præsident Muhammadu Buharis tale til Europa-Parlamentet den 3. februar 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til præsident Muhammadu Buharis tale til Europa-Parlamentet den 3. februar 2016,

| — | der henviser til beslutningen om at sætte Boko Haram på EU's liste over terrororganisationer ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 583/2014 af 28. maj 2014 om den 214. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Al-Qaida-organisationen, som trådte i kraft den 29. maj 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutningen om at sætte Boko Haram på EU's liste over terrororganisationer ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 583/2014 af 28. maj 2014 om den 214. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Al-Qaida-organisationen, som trådte i kraft den 29. maj 2014,

| — | der henviser til erklæringen af 7. maj 2017 fra Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Federica Mogherini, om frigivelsen af piger, som var bortført af Boko Haram i Nigeria, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 7. maj 2017 fra Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Federica Mogherini, om frigivelsen af piger, som var bortført af Boko Haram i Nigeria,

| — | der henviser til FN-erklæringen fra 1981 om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion og tro, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-erklæringen fra 1981 om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion og tro,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 1966, som blev ratificeret af Nigeria den 29. oktober 1993, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 1966, som blev ratificeret af Nigeria den 29. oktober 1993,

| — | der henviser til FN's konvention fra 1989 om barnets rettigheder, som blev ratificeret af Nigeria i april 1991, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention fra 1989 om barnets rettigheder, som blev ratificeret af Nigeria i april 1991,

| — | der henviser til den anden reviderede udgave af Cotonouaftalen, som blev ratificeret af Nigeria den 27. september 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til den anden reviderede udgave af Cotonouaftalen, som blev ratificeret af Nigeria den 27. september 2010,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til tildelingen af Europa-Parlamentets Sakharovpris for tankefrihed til menneskerettighedsforkæmperen Hauwa Ibrahim i 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til tildelingen af Europa-Parlamentets Sakharovpris for tankefrihed til menneskerettighedsforkæmperen Hauwa Ibrahim i 2005,

| — | der henviser til resultatet af det nigerianske præsidentvalg i marts 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultatet af det nigerianske præsidentvalg i marts 2015,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at FN anslår, at Nigeria, Afrikas mest folkerige og kulturelt mangfoldige nation (hvis befolkning er steget fra 33 mio. i 1950 til omkring 190 mio. i dag), bliver verdens tredjemest folkerige land, lige efter Kina og Indien, senest i 2050; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at FN anslår, at Nigeria, Afrikas mest folkerige og kulturelt mangfoldige nation (hvis befolkning er steget fra 33 mio. i 1950 til omkring 190 mio. i dag), bliver verdens tredjemest folkerige land, lige efter Kina og Indien, senest i 2050;

| B. | der henviser til, at Nigeria er hjemsted for Afrikas største kristne befolkning; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Nigeria er hjemsted for Afrikas største kristne befolkning;

| C. | der henviser til, at Nigerias befolkning er næsten ligeligt opdelt i muslimer og kristne; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Nigerias befolkning er næsten ligeligt opdelt i muslimer og kristne;

| D. | der henviser til, at der anslås at bo 30 millioner kristne i det nordlige Nigeria, som udgør det største religiøse mindretal i den overvejende muslimske region; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der anslås at bo 30 millioner kristne i det nordlige Nigeria, som udgør det største religiøse mindretal i den overvejende muslimske region;

| E. | der henviser til, at FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (OCHA) i november 2017 meddelte, at 8,5 mio. mennesker i det nordøstlige Nigeria havde behov for livreddende bistand, og at 6,9 mio. mennesker modtog humanitær bistand i 2017; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (OCHA) i november 2017 meddelte, at 8,5 mio. mennesker i det nordøstlige Nigeria havde behov for livreddende bistand, og at 6,9 mio. mennesker modtog humanitær bistand i 2017;

| F. | der henviser til, at den del af landet, der kaldes »Mellembæltet«, i årevis har lidt under økonomiske og politiske spændinger mellem etniske og religiøse befolkningsgrupper, og at den seneste vold har fået næring fra kampen om magt og adgang til jord mellem befolkningsgrupper bestående af kvægnomader og landbrugere; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den del af landet, der kaldes »Mellembæltet«, i årevis har lidt under økonomiske og politiske spændinger mellem etniske og religiøse befolkningsgrupper, og at den seneste vold har fået næring fra kampen om magt og adgang til jord mellem befolkningsgrupper bestående af kvægnomader og landbrugere;

| G. | der henviser til, at freden og stabiliteten i det nordlige Nigeria har været truet af de vedvarende angreb, drab og bortførelser begået af den islamistiske gruppe Boko Haram siden 2009; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at freden og stabiliteten i det nordlige Nigeria har været truet af de vedvarende angreb, drab og bortførelser begået af den islamistiske gruppe Boko Haram siden 2009;

| H. | der henviser til, at over 20 000 mennesker er blevet dræbt, og mere end 2 millioner er blevet fordrevet, bl.a. til nabolandene, siden Boko Haram begyndte sine angreb; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at over 20 000 mennesker er blevet dræbt, og mere end 2 millioner er blevet fordrevet, bl.a. til nabolandene, siden Boko Haram begyndte sine angreb;

| I. | der henviser til, at Boko Haram i april 2014 bortførte 276 piger fra deres skole i Chibok i det nordlige Nigeria, hvoraf nogle er siden blevet genforenet med deres familier, mens mange stadig holdes fanget et ukendt sted; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Boko Haram i april 2014 bortførte 276 piger fra deres skole i Chibok i det nordlige Nigeria, hvoraf nogle er siden blevet genforenet med deres familier, mens mange stadig holdes fanget et ukendt sted;

| J. | der henviser til, at kvinder og piger er blevet gjort til slaver, voldtaget, radikaliseret og tvunget ind i »ægteskaber« af Boko Haram; der henviser til, at mange af dem, der har overlevet disse forfærdelige oplevelser, nu er gravide som følge af voldtægterne; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at kvinder og piger er blevet gjort til slaver, voldtaget, radikaliseret og tvunget ind i »ægteskaber« af Boko Haram; der henviser til, at mange af dem, der har overlevet disse forfærdelige oplevelser, nu er gravide som følge af voldtægterne;

| K. | der henviser til, at sikkerhedsstyrkerne også er blevet anklaget for at afbryde fredelige protester og møder, i nogle tilfælde med vold og overdreven magtanvendelse; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at sikkerhedsstyrkerne også er blevet anklaget for at afbryde fredelige protester og møder, i nogle tilfælde med vold og overdreven magtanvendelse;

| L. | der henviser til, at der inden for de seneste år har været en række bortførelser af præster og nonner, herunder de seks nonner fra klostret Eucharistic Heart of Jesus Antonio, der blev bortført i Iguoriakhi den 13. november 2017 og for nylig blev frigivet; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der inden for de seneste år har været en række bortførelser af præster og nonner, herunder de seks nonner fra klostret Eucharistic Heart of Jesus Antonio, der blev bortført i Iguoriakhi den 13. november 2017 og for nylig blev frigivet;

| M. | der henviser til, at over 14 personer blev dræbt, og mange andre blev såret, i Omoku, da de ud på natten nytårsaften var på vej hjem fra en gudstjeneste; der henviser til, at antallet af dødsfald blandt kristne og muslimer har været stigende på det seneste, hvilket understreger den bekymrende situation for begge trosretninger i landet; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at over 14 personer blev dræbt, og mange andre blev såret, i Omoku, da de ud på natten nytårsaften var på vej hjem fra en gudstjeneste; der henviser til, at antallet af dødsfald blandt kristne og muslimer har været stigende på det seneste, hvilket understreger den bekymrende situation for begge trosretninger i landet;

| N. | der henviser til, at antallet af konflikter mellem kvægnomader og landbrugere i Nigeria er vokset, og at de har spredt sig og er optrappet i løbet af det seneste årti og i dag udgør en trussel mod nationens overlevelse; der henviser til, at tusindvis af mennesker er blevet dræbt, lokalsamfund ødelagt, og et stort antal landbrugere og kvægnomader har mistet deres liv og ejendom i en optrapning af drab og ødelæggelse, der ikke blot ødelægger livsgrundlaget, men også påvirker nationens sammenhængskraft; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at antallet af konflikter mellem kvægnomader og landbrugere i Nigeria er vokset, og at de har spredt sig og er optrappet i løbet af det seneste årti og i dag udgør en trussel mod nationens overlevelse; der henviser til, at tusindvis af mennesker er blevet dræbt, lokalsamfund ødelagt, og et stort antal landbrugere og kvægnomader har mistet deres liv og ejendom i en optrapning af drab og ødelæggelse, der ikke blot ødelægger livsgrundlaget, men også påvirker nationens sammenhængskraft;

| O. | der henviser til, at pastoralismen er truet på lang sigt som følge af en høj befolkningstilvækst, udvidelse af landbruget og tab af græsningsarealer og kvægruter; der henviser til, at pastoralismen imidlertid ikke kan uddø eller forbydes, da der er stærke kulturelle, politiske og økonomiske årsager til dens eksistens; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at pastoralismen er truet på lang sigt som følge af en høj befolkningstilvækst, udvidelse af landbruget og tab af græsningsarealer og kvægruter; der henviser til, at pastoralismen imidlertid ikke kan uddø eller forbydes, da der er stærke kulturelle, politiske og økonomiske årsager til dens eksistens;

| P. | der henviser til, at Den Internationale Straffedomstol (ICC) har fastslået, at der er rimelig grund til at antage, at Boko Haram har begået forbrydelser mod menneskeheden, jf. artikel 7 i Romstatutten, i Nigeria, herunder drab og forfølgelse; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Den Internationale Straffedomstol (ICC) har fastslået, at der er rimelig grund til at antage, at Boko Haram har begået forbrydelser mod menneskeheden, jf. artikel 7 i Romstatutten, i Nigeria, herunder drab og forfølgelse;

| Q. | der henviser til, at Nigeria har et komplekst retssystem, der kombinerer common law, sædvaneret og religiøs ret, og en række forvaltningsniveauer, hvilket skaber udfordrende rammer for en korrekt håndhævelse af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Nigeria har et komplekst retssystem, der kombinerer common law, sædvaneret og religiøs ret, og en række forvaltningsniveauer, hvilket skaber udfordrende rammer for en korrekt håndhævelse af menneskerettighederne;

| R. | der henviser til, at ansvarliggørelse, retfærdighed, retsstatsprincippet og bekæmpelse af straffrihed er vigtige elementer, der understøtter indsatsen for fred og konfliktløsning, forsoning og genopbygning; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at ansvarliggørelse, retfærdighed, retsstatsprincippet og bekæmpelse af straffrihed er vigtige elementer, der understøtter indsatsen for fred og konfliktløsning, forsoning og genopbygning;

| S. | der henviser til, at dødsstraf er lovlig i Nigeria; der henviser til, at Nigeria i 2016 dømte 527 mennesker til døden — tre gange flere end i 2015; der henviser til, at der har været et de facto-moratorium for dødsstraf siden 2006, selv om dette moratorium blev brudt i 2013 og 2016; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at dødsstraf er lovlig i Nigeria; der henviser til, at Nigeria i 2016 dømte 527 mennesker til døden — tre gange flere end i 2015; der henviser til, at der har været et de facto-moratorium for dødsstraf siden 2006, selv om dette moratorium blev brudt i 2013 og 2016;

| T. | der henviser til, at Nigerias uafhængige nationale valgkommission har meddelt, at der vil blive afholdt præsidentvalg og valg til nationalforsamlingen den 16. februar 2019; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Nigerias uafhængige nationale valgkommission har meddelt, at der vil blive afholdt præsidentvalg og valg til nationalforsamlingen den 16. februar 2019;

| U. | der henviser til, at organisationen Transparency International placerede Nigeria som nr. 136 ud af 175 lande i sit korruptionsindeks for 2016; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at organisationen Transparency International placerede Nigeria som nr. 136 ud af 175 lande i sit korruptionsindeks for 2016;

| V. | der henviser til, at EU i henhold til artikel 8 i Cotonouaftalen fører en regelmæssig dialog med Nigeria om menneskerettigheder og demokratiske principper, herunder etnisk, religiøs og racemæssig forskelsbehandling; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at EU i henhold til artikel 8 i Cotonouaftalen fører en regelmæssig dialog med Nigeria om menneskerettigheder og demokratiske principper, herunder etnisk, religiøs og racemæssig forskelsbehandling;

| 1. | er dybt bekymret over de stigende etniske konflikter mellem kvægnomader og landbrugere i »Mellembæltet«, der har forøget de sikkerhedsmæssige udfordringer, som Nigeria allerede stod over for, og beklager, at der ikke sker reelle fremskridt med at få løst disse problemer; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fordømmer på det kraftigste den stigende vold mod kristne og muslimer i Nigeria, herunder anslagene mod religiøse institutioner og andagtssøgende, som f.eks. de nylige drab på mindst 48 kristne i landsbyer rundt omkring i Plateau State og bombningen af en moske i Mubi i det nordøstlige Nigeria, hvor mindst 50 mennesker omkom; opfordrer præsident Buhari og den nigerianske regering til at øge deres bestræbelser på at bringe volden til ophør, forsvare nigerianernes ret til frit at udøve deres religion og beskytte alle deres borgeres rettigheder mere håndfast i overensstemmelse med landets love og forfatning; udtrykker sin medfølelse med familierne til alle ofrene for den vedvarende vold; minder desuden om, at sameksistensen mellem hyrder og landbrugere var fredelig indtil 1970'erne, og beklager, at den nuværende vold, som drejer sig om adgangen til jord og er blevet forværret af, at der ikke længere findes effektive mæglingssystemer, fremstilles som en religiøs konflikt, hvilket oversimplificerer problemet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer indtrængende regeringen til at fokusere på at værne om menneskerettigheder og værdighed i alle politikker for at sikre fredelig sameksistens mellem borgerne, uanset deres religion, tro og politiske tilhørsforhold; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer indtrængende den nigerianske regering til at forhandle en national politisk ramme på plads, som kan beskytte både landbrugernes og hyrdernes interesser, og opfordrer de internationale partnere til at øge investeringerne i forebyggelse og bilæggelse af konflikter i lokalsamfundene mellem kvægnomader og landbrugere ved at støtte samarbejde gennem initiativer med delt forvaltning af økonomiske ressourcer og naturressourcer; |
| --- | --- |

4.

| 5. | beklager dybt de vedvarende voldshandlinger og angreb i det nordlige Nigeria, som kristne befolkningsgrupper har været mål for; bemærker, at Boko Haram uden forskel har angrebet personer fra muslimske, kristne og andre trosretninger; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker, at det nigerianske militær har generobret et område fra Boko Haram og arresteret nogle af dets medlemmer, men at regeringens ikke-militære indsats for at standse Boko Haram stadig er i sin vorden; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer indtrængende Buhari-regeringen til at forsvare sine borgere mod terrorisme, men insisterer på, at sådanne foranstaltninger skal gennemføres i fuld overensstemmelse med respekten for menneskerettighederne og retsstatsprincippet; roser de fremskridt, som Buhari-regeringen har gjort i forhold til de sikkerhedsmæssige udfordringer, som Nigeria står over for, og i forbindelse med bekæmpelsen af korruption; tilbyder sin støtte til opfyldelsen af dette mål og til bestræbelserne på at bryde sammenhængen mellem korrupte praksisser og terrorisme; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder imidlertid om, at de foranstaltninger, som regeringen træffer over for Boko Haram og andre terrororganisationer, ikke bør give yderligere næring til volden; opfordrer i denne forbindelse til en reform af de nigerianske statslige sikkerhedsstyrker, herunder politiet, og til, at der gennemføres undersøgelser af, hvem der er ansvarlige for enhver form for menneskerettighedskrænkelser, herunder udenretslige henrettelser, tortur, vilkårlige arrestationer og overgreb i form af afpresning; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer indtrængende den nigerianske regering til at tage fat om de underliggende årsager til volden ved at sikre lige rettigheder for alle borgere og ikke-diskriminerende lovgivning; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fordømmer seksuel og kønsbaseret vold mod kvinder og piger og Boko Harams og andre terrorgruppers forfølgelse af kvinder og børn, som indebærer bortførelser, tvangsægteskaber, voldtægt og anvendelse som selvmordsbombere; udtrykker endvidere bekymring over, at den utilstrækkelige humanitære bistand i flygtningelejrene også har ført til udbredt udnyttelse og seksuelt misbrug; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer de nigerianske myndigheder til at sørge for den nødvendige psykosociale støtte til ofrene for radikaliseringssvøben, navnlig kvinder, børn og unge, inden de reintegreres i samfundet; opfordrer til en fælles indsats fra alle internationale aktørers side med henblik på forebyggelse af radikalisering, som fører til voldelig ekstremisme, og udvikling af rehabiliterings- og afradikaliseringsprogrammer; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer til større fremskridt med bekæmpelsen af den korruption, der har fordærvet det nigerianske samfund i årtier, og mener, at Buhari-regeringens bredere politiske, økonomiske og sociale dagsorden ikke kan fuldføres uden skrappe foranstaltninger for at udrydde sådanne forbrydelser; opfordrer indtrængende de nigerianske myndigheder til at styrke foranstaltningerne for at bekæmpe korruption og understreger, at forsømmelse heraf vil betyde flere år med fattigdom, ulighed, et ramponeret ry, begrænsede eksterne investeringer og færre muligheder i livet for landets borgere; minder om, at korruption fører til utilfredshed med offentlige institutioner og mindsket legitimitet til regeringerne i borgernes øjne; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer til, at effektiviteten og uafhængigheden af Nigerias retssystem forbedres for at muliggøre en effektiv anvendelse af strafferetten til at bekæmpe vold, terrorisme og korruption; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer indtrængende de nigerianske myndigheder til at indføre et moratorium for dødsstraf med henblik på afskaffelse heraf; |
| --- | --- |

14.

| 15. | minder Nigerias regering om dens ansvar for at sikre, at valg afholdes i overensstemmelse med landets internationale forpligtelser på menneskerettighedsområdet, og til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre frie, gennemsigtige og troværdige valg; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og medlemsstaterne til at overvåge reintegrationen af nigerianere, der er hjemvendt fra Libyen, og sikre, at EU's midler bliver brugt effektivt; opfordrer Kommissionen til at holde Parlamentet underrettet om disse reintegrationstiltag; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes parlamenter og regeringer, præsidenten for Forbundsrepublikken Nigeria, formanden for Den Afrikanske Union, Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, Det Panafrikanske Parlament og repræsentanter for Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater (ECOWAS). |
| --- | --- |

17.

---

| 19.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/47

---

P8_TA(2018)0014

Sagerne vedrørende menneskerettighedsaktivisterne Wu Gan, Xie Yang, Lee Ming-che, Tashi Wangchuk og den tibetanske munk Choekyi

Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2018 om sagerne vedrørende menneskerettighedsaktivisterne Wu Gan, Xie Yang, Lee Ming-che, Tashi Wangchuk og den tibetanske munk Choekyi (2018/2514(RSP))

(2018/C 458/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Kina, navnlig beslutningerne af 13. marts 2014 om EU's prioriteter for den 25. samling i FN's Menneskerettighedsråd (1), sin beslutning af 16. december 2015 om forbindelserne mellem EU og Kina (2), af 24. november 2016 om sagen om Gui Minhai, den fængslede forlægger i Kina (3), af 15. december 2016 om sagerne vedrørende det tibetanske buddhistakademi Larung Gar og Ilham Tohti (4) og af 6. juli 2017 om sagerne vedrørende nobelprismodtager Liu Xiaobo og Lee Ming-che (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Kina, navnlig beslutningerne af 13. marts 2014 om EU's prioriteter for den 25. samling i FN's Menneskerettighedsråd (1), sin beslutning af 16. december 2015 om forbindelserne mellem EU og Kina (2), af 24. november 2016 om sagen om Gui Minhai, den fængslede forlægger i Kina (3), af 15. december 2016 om sagerne vedrørende det tibetanske buddhistakademi Larung Gar og Ilham Tohti (4) og af 6. juli 2017 om sagerne vedrørende nobelprismodtager Liu Xiaobo og Lee Ming-che (5),

| — | der henviser til det strategiske partnerskab mellem EU og Kina, der blev lanceret i 2003, og til den fælles meddelelse fra Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) af 22. juni 2016 med titlen »Byggesten til en ny EU-strategi for forbindelserne med Kina«, |
| --- | --- |

—

der henviser til det strategiske partnerskab mellem EU og Kina, der blev lanceret i 2003, og til den fælles meddelelse fra Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) af 22. juni 2016 med titlen »Byggesten til en ny EU-strategi for forbindelserne med Kina«,

| — | der henviser til topmødet mellem EU og Kina i Bruxelles den 1. og 2. juni 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til topmødet mellem EU og Kina i Bruxelles den 1. og 2. juni 2017,

| — | der henviser til den kinesiske Nationale Folkekongres' stående udvalgs vedtagelse af den nye lov om national sikkerhed den 1. juli 2015 og til offentliggørelsen af det andet udkast til en ny lov om udenlandske NGO'er den 5. maj 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til den kinesiske Nationale Folkekongres' stående udvalgs vedtagelse af den nye lov om national sikkerhed den 1. juli 2015 og til offentliggørelsen af det andet udkast til en ny lov om udenlandske NGO'er den 5. maj 2015,

| — | der henviser til artikel 36 i Folkerepublikken Kinas forfatning, som sikrer alle borgere retten til religionsfrihed, og til artikel 4, som værner om »mindretalsnationaliteter«, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 36 i Folkerepublikken Kinas forfatning, som sikrer alle borgere retten til religionsfrihed, og til artikel 4, som værner om »mindretalsnationaliteter«,

| — | der henviser til dialogen mellem EU og Kina om menneskerettighederne, der blev lanceret i 1995, og til den 35. runde i Bruxelles den 22. og 23. juni 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til dialogen mellem EU og Kina om menneskerettighederne, der blev lanceret i 1995, og til den 35. runde i Bruxelles den 22. og 23. juni 2017,

| — | der henviser til tildelingen af Sakharovprisen for tankefrihed til Wei Jingsheng og Hu Jia i henholdsvis 1996 og 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til tildelingen af Sakharovprisen for tankefrihed til Wei Jingsheng og Hu Jia i henholdsvis 1996 og 2008,

| — | der henviser til erklæringen fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtils (EU-Udenrigstjenestens) talsmand for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/den europæiske naboskabspolitik og udvidelsesforhandlinger af 27. december 2017 om dommene mod Wu Gan og Xie Yang i Kina, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtils (EU-Udenrigstjenestens) talsmand for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/den europæiske naboskabspolitik og udvidelsesforhandlinger af 27. december 2017 om dommene mod Wu Gan og Xie Yang i Kina,

| — | der henviser til den lokale erklæring fra Den Europæiske Unions delegation på den internationale menneskerettighedsdag, den 8. december 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til den lokale erklæring fra Den Europæiske Unions delegation på den internationale menneskerettighedsdag, den 8. december 2017,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til den internationale konvention om civile og politiske rettigheder af 16. december 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om civile og politiske rettigheder af 16. december 1966,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at fremme af og respekt for universelle menneskerettigheder, demokratiet og retsstatsprincippet fortsat bør have en central plads i det langvarige partnerskab mellem EU og Kina i overensstemmelse med EU's forpligtelse til at værne om disse selvsamme værdier i sin eksterne optræden og den interesse, som Kina har udtrykt interesse i at overholde dem i sit eget udviklingssamarbejde og i sit internationale samarbejde; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at fremme af og respekt for universelle menneskerettigheder, demokratiet og retsstatsprincippet fortsat bør have en central plads i det langvarige partnerskab mellem EU og Kina i overensstemmelse med EU's forpligtelse til at værne om disse selvsamme værdier i sin eksterne optræden og den interesse, som Kina har udtrykt interesse i at overholde dem i sit eget udviklingssamarbejde og i sit internationale samarbejde;

| B. | der henviser til, at menneskerettighedssituationen i Kina er blevet yderligere forværret siden præsident Xi Jinping kom til magten, idet regeringen har optrappet sin fjendtlighed over for fredelige kritikere, ytringsfrihed og religionsfrihed samt retsstatsprincippet; der henviser til, at de kinesiske myndigheder har tilbageholdt og anklaget hundredvis af menneskerettighedsforkæmpere, advokater og journalister; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at menneskerettighedssituationen i Kina er blevet yderligere forværret siden præsident Xi Jinping kom til magten, idet regeringen har optrappet sin fjendtlighed over for fredelige kritikere, ytringsfrihed og religionsfrihed samt retsstatsprincippet; der henviser til, at de kinesiske myndigheder har tilbageholdt og anklaget hundredvis af menneskerettighedsforkæmpere, advokater og journalister;

| C. | der henviser til, at en domstol den 26. december 2017 i Tianjin idømte aktivisten Gan Wu otte års fængsel på grundlag af anklager om at undergrave statsmagten; der henviser til, at Wu Gan rutinemæssigt gennemførte kampagner vedrørende følsomme spørgsmål om regeringens magtmisbrug, både online og offline; der henviser til, at Wu Gan i henhold til sin advokat har afvist en aftale med myndighederne, der ville have givet ham en betinget straf, hvis han havde erkendt sin skyld; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at en domstol den 26. december 2017 i Tianjin idømte aktivisten Gan Wu otte års fængsel på grundlag af anklager om at undergrave statsmagten; der henviser til, at Wu Gan rutinemæssigt gennemførte kampagner vedrørende følsomme spørgsmål om regeringens magtmisbrug, både online og offline; der henviser til, at Wu Gan i henhold til sin advokat har afvist en aftale med myndighederne, der ville have givet ham en betinget straf, hvis han havde erkendt sin skyld;

| D. | der henviser til, at menneskerettighedsadvokaten Xie Yang samme dag i Hunan også blev dømt, men blev fritaget for strafferetlige sanktioner, efter at han tidligere havde erklæret sig skyldig i undergravende virksomhed; der henviser til, at Wu Gan blev arresteret flere måneder før et hidtil uset angreb på menneskerettighedsadvokater og menneskerettighedsforkæmpere i 2015, hvor hundredvis af mennesker, herunder Xie Yang, blev afhørt eller tilbageholdt over hele landet i løbet af få uger; der henviser til, at der er påstande om, at Xie Yang har været udsat for tortur, slået og truet af forhørsledere; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at menneskerettighedsadvokaten Xie Yang samme dag i Hunan også blev dømt, men blev fritaget for strafferetlige sanktioner, efter at han tidligere havde erklæret sig skyldig i undergravende virksomhed; der henviser til, at Wu Gan blev arresteret flere måneder før et hidtil uset angreb på menneskerettighedsadvokater og menneskerettighedsforkæmpere i 2015, hvor hundredvis af mennesker, herunder Xie Yang, blev afhørt eller tilbageholdt over hele landet i løbet af få uger; der henviser til, at der er påstande om, at Xie Yang har været udsat for tortur, slået og truet af forhørsledere;

| E. | der henviser til, at mæglingsdomstolen i Yueyang den 28. november 2017 idømte demokratiforkæmper Lee Ming-che fem års fængsel efter at have fundet ham skyldig i anklager om »at undergrave statsmagten« og fratog ham alle politiske rettigheder i Kina i to år; der henviser til, at det er sandsynligt, at Lee Ming-ches offentlige tilståelse blev fremsat under pres fra de kinesiske myndigheder; der henviser til, at Lee Ming-che forsvandt den 19. marts 2017 efter at være rejst fra Macao til Zhuhai i Kinas Guangdong-provins; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at mæglingsdomstolen i Yueyang den 28. november 2017 idømte demokratiforkæmper Lee Ming-che fem års fængsel efter at have fundet ham skyldig i anklager om »at undergrave statsmagten« og fratog ham alle politiske rettigheder i Kina i to år; der henviser til, at det er sandsynligt, at Lee Ming-ches offentlige tilståelse blev fremsat under pres fra de kinesiske myndigheder; der henviser til, at Lee Ming-che forsvandt den 19. marts 2017 efter at være rejst fra Macao til Zhuhai i Kinas Guangdong-provins;

| F. | der henviser til, at Tashi Wangchuk, en tibetansk butiksindehaver og forkæmper for sprogrettigheder, blev tilbageholdt den 27. januar 2016, efter at han havde medvirket i en video fra New York Times om tibetanernes ret til at lære og studere på deres modersmål; der henviser til, at Tashi Wangchuki i marts 2016 blev anklaget for »tilskyndelse til separatisme« og står over for op til 15 års fængsel, selv om han udtrykkeligt fortalte avisen, at han ikke opfordrede til tibetansk uafhængighed; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Tashi Wangchuk, en tibetansk butiksindehaver og forkæmper for sprogrettigheder, blev tilbageholdt den 27. januar 2016, efter at han havde medvirket i en video fra New York Times om tibetanernes ret til at lære og studere på deres modersmål; der henviser til, at Tashi Wangchuki i marts 2016 blev anklaget for »tilskyndelse til separatisme« og står over for op til 15 års fængsel, selv om han udtrykkeligt fortalte avisen, at han ikke opfordrede til tibetansk uafhængighed;

| G. | der henviser til, at den tibetanske munk Choekyi fra Phurbu-klostret i Sedadistriktet i Sichuan-provinsen blev fængslet for at fejre den landsforviste åndelige leders, Dalai Lamas, fødselsdag; der henviser til, at Choekyi efter at være blevet anklaget, kortvarigt var tilbageholdt i et fængsel i Kangdingdistriktet i Ganzi-præfekturet og til sidst blev sendt til Sichuans Mianyang-fængsel for en fireårig periode; der henviser til, at Choekyi ifølge medier havde nyreproblemer, gulsot og andre sundhedsrelaterede problemer, som blev forværret på grund af hans tilbageholdelse; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den tibetanske munk Choekyi fra Phurbu-klostret i Sedadistriktet i Sichuan-provinsen blev fængslet for at fejre den landsforviste åndelige leders, Dalai Lamas, fødselsdag; der henviser til, at Choekyi efter at være blevet anklaget, kortvarigt var tilbageholdt i et fængsel i Kangdingdistriktet i Ganzi-præfekturet og til sidst blev sendt til Sichuans Mianyang-fængsel for en fireårig periode; der henviser til, at Choekyi ifølge medier havde nyreproblemer, gulsot og andre sundhedsrelaterede problemer, som blev forværret på grund af hans tilbageholdelse;

| H. | der henviser til, at menneskerettighedsadvokater fortsat udsættes for intimidering og fængsling, som det er tilfældet med de fremtrædende advokater Li Yuhan, der har været tilbageholdt i isolation siden november 2017, og Wang Quanzhang, der blev arresteret i juli 2015, og som er blevet holdt i isolation i mere end 800 dage og angiveligt udsættes for tortur; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere, der rejser til større byer for at tage lokale spørgsmål op, står over for tilbageholdelse og fængsling, som det er tilfældet med Li Xiaoling, der har været frihedsberøvet siden juni 2017, samtidig med at hun fortsat lider under et alvorligt tilfælde af grøn stær; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere, der leverer en platform for andragere og andre menneskerettighedsforkæmpere, f.eks. Ding Lingjie, Liu Feiyue og Zhen Jianghua, også er blevet tilbageholdt; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at menneskerettighedsadvokater fortsat udsættes for intimidering og fængsling, som det er tilfældet med de fremtrædende advokater Li Yuhan, der har været tilbageholdt i isolation siden november 2017, og Wang Quanzhang, der blev arresteret i juli 2015, og som er blevet holdt i isolation i mere end 800 dage og angiveligt udsættes for tortur; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere, der rejser til større byer for at tage lokale spørgsmål op, står over for tilbageholdelse og fængsling, som det er tilfældet med Li Xiaoling, der har været frihedsberøvet siden juni 2017, samtidig med at hun fortsat lider under et alvorligt tilfælde af grøn stær; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere, der leverer en platform for andragere og andre menneskerettighedsforkæmpere, f.eks. Ding Lingjie, Liu Feiyue og Zhen Jianghua, også er blevet tilbageholdt;

| I. | der henviser til, at den kinesiske regering har vedtaget en række nye love, navnlig om statens sikkerhed, om terrorbekæmpelse, om cybersikkerhed og om udenlandske NGO'er, som stempler offentlig aktivisme og fredelig kritik af regeringen som trusler mod statens sikkerhed, udbygger censuren over for, overvågningen af og kontrollen med personer og sociale grupper og afskrækker personer, der kæmper for menneskerettighederne; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den kinesiske regering har vedtaget en række nye love, navnlig om statens sikkerhed, om terrorbekæmpelse, om cybersikkerhed og om udenlandske NGO'er, som stempler offentlig aktivisme og fredelig kritik af regeringen som trusler mod statens sikkerhed, udbygger censuren over for, overvågningen af og kontrollen med personer og sociale grupper og afskrækker personer, der kæmper for menneskerettighederne;

| J. | der henviser til, at Rådet i EU's strategiramme og handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati giver tilsagn om, at EU vil fremme demokrati, retsstatsprincippet og »menneskerettigheder på alle områder af sin optræden udadtil uden undtagelse« og »vil sætte menneskerettighederne i centrum for sit forhold til alle tredjelande, herunder dets strategiske partnere«; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Rådet i EU's strategiramme og handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati giver tilsagn om, at EU vil fremme demokrati, retsstatsprincippet og »menneskerettigheder på alle områder af sin optræden udadtil uden undtagelse« og »vil sætte menneskerettighederne i centrum for sit forhold til alle tredjelande, herunder dets strategiske partnere«;

| 1. | er fortsat stærkt foruroliget over den kinesiske regerings tilgang til menneskerettighedsforkæmpere, aktivister og advokater; minder Kina om sit ansvar som verdensmagt og opfordrer myndighederne i Beijing til under alle omstændigheder at sikre respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i overensstemmelse med verdenserklæringen om menneskerettigheder og andre internationale menneskerettighedsinstrumenter, som er undertegnet eller ratificeret af Kina; opfordrer endvidere indtrængende myndighederne i Beijing til at sætte en stopper for al chikane mod menneskerettighedsforkæmpere i landet, således at de er i stand til at udføre deres arbejde uhindret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til øjeblikkeligt og betingelsesløst at løslade alle menneskerettighedsforkæmpere, aktivister, advokater, journalister og andragerne, der tilbageholdes for deres menneskerettighedsarbejde, og til at sætte en stopper for den igangværende fremfærd mod dem, der har form af frihedsberøvelse, retslig chikane og intimidering; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer regeringen i Folkerepublikken Kina til at frigive Wu Gan øjeblikkeligt og betingelsesløst, eftersom han udelukkende har været tilbageholdt for fredeligt at udøve sin ret til ytringsfrihed og forsamlingsfrihed, og — indtil hans løsladelse — at sikre, at han har regelmæssig, uindskrænket adgang til sin familie og advokater efter eget valg og ikke underkastes tortur eller andre former for mishandling; opfordrer til en omgående, effektiv og upartisk efterforskning af tortur i Kina og til, at de ansvarlige bliver retsforfulgt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger behovet for at undersøge påstandene om tortur af Xie Yang; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer de kinesiske myndigheder til omgående og betingelsesløst at løslade Lee Ming-che og — indtil hans løsladelse — at sikre, at han beskyttes mod tortur og andre former for mishandling og får mulighed for at få besøg af de familiemedlemmer og advokater, som han måtte ønske, samt adgang til passende lægebehandling; |
| --- | --- |

5.

| 6. | udtrykker sin dybe bekymring over anholdelsen og den fortsatte tilbageholdelse af Tashi Wangchuk samt hans begrænsede ret til at få en forsvarer, manglende beviser mod ham og uregelmæssigheder i den strafferetlige efterforskning; opfordrer til omgående og betingelsesløs løsladelse af Tashi Wangchuk; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer de kinesiske myndigheder til omgående og betingelsesløst at løslade den tibetanske munk Choekyi; opfordrer indtrængende den kinesiske regering til at give de familiemedlemmer og advokater, som han måtte ønske, ret til at besøge ham, og navnlig til at give ham adgang til passende lægebehandling; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer den kinesiske regering til at respektere landets egen forfatning, navnlig med hensyn til artikel 4, der beskytter nationale mindretal, artikel 35, der beskytter ytrings-, presse-, forsamlings- og foreningsfrihed samt frihed til at gå i optog og demonstrere, artikel 36, som anerkender retten til religionsfrihed, og artikel 41, der garanterer retten til at kritisere og fremsætte forslag vedrørende ethvert offentligt eller statsligt organ; |
| --- | --- |

8.

| 9. | gentager sin opfordring til den kinesiske regering til at indgå i dialog med Hans Hellighed Dalai Lama og hans repræsentanter, og udtrykker sin støtte til en fredelig løsning på Tibetspørgsmålet gennem dialog og forhandlinger med henblik på at sikre reel autonomi for Tibet inden for rammerne af den kinesiske forfatning; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fordømmer desuden de kampagner imod buddhisme, der gennemføres ved at anvende tilgangen med »patriotisk uddannelse«, herunder foranstaltninger til statsforvaltning af tibetanske buddhistiske klostre; er bekymret over, at Kinas straffelovgivning misbruges til at forfølge tibetanere og buddhister, hvis religiøse aktiviteter sidestilles med »separatisme«; beklager, at mulighederne for at praktisere buddhisme i Tibet er blevet væsentligt forværret efter de tibetanske protester i marts 2008, idet den kinesiske regering har vedtaget en mere gennemgribende tilgang til »patriotisk uddannelse«; |
| --- | --- |

10.

| 11. | er bekymret over vedtagelsen af pakken af sikkerhedslove og dens indvirkning på mindretal i Kina, især loven om terrorbekæmpelse, der kan føre til sanktioner mod fredelige udtryk for tibetansk kultur og religion, og loven om udenlandske NGO'er, som sætter menneskerettighedsgrupper under streng regeringskontrol, da dette udgør en rent topstyret tilgang i stedet for at fremme partnerskab mellem de lokale og centrale myndigheder og civilsamfundet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at de kinesiske myndigheder skal sikre, at alle dem, der tilbageholdes i isolation, omgående sættes i kontakt med deres familiemedlemmer og advokater, og at betingelserne for alle de tilbageholdte skal opfylde de standarder, der er fastsat i grundprincipperne for beskyttelse af alle personer under enhver form for tilbageholdelse eller fængsling, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling ved resolution 43/173 af 9. december 1988, herunder adgang til lægebehandling; |
| --- | --- |

12.

| 13. | er stærkt bekymret over påstandene om tortur af menneskerettighedsforkæmpere; opfordrer derfor den kinesiske regering til fuldt ud at respektere det absolutte og ufravigelige forbud mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf i overensstemmelse med artikel 2 og 16 i FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf (UNCAT), som blev ratificeret af Kina den 4. oktober 1988; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer den kinesiske regering til, når 20-årsdagen for undertegnelsen nærmer sig, at ratificere den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og sikre fuld gennemførelse heraf, herunder ved at sætte en stopper for misbrug og om nødvendigt tilpasse sin lovgivning; |
| --- | --- |

14.

| 15. | minder om, at det er vigtigt for EU at rejse spørgsmålet om menneskerettighedskrænkelser i Kina, navnlig spørgsmålet om behandlingen af mindretal i Tibet og Xinjiang, i forbindelse med alle politiske og menneskerettighedsrelaterede dialoger med de kinesiske myndigheder, herunder de årlige menneskerettighedsdialoger, i overensstemmelse med EU's tilsagn om en stærk, klar og forenet stemme i sin tilgang til landet; beklager imidlertid de manglende konkrete resultater fra de årlige menneskerettighedsdialoger mellem EU og Kina; erindrer endvidere om, at Kina i forbindelse med sin igangværende reformproces og stigende globale engagement har valgt at tilslutte sig de internationale menneskerettighedsrammer ved at undertegne en bred vifte af internationale menneskerettighedstraktater; opfordrer derfor til at fortsætte dialogen med Kina for at indfri disse forpligtelser; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer alle EU's medlemsstater til at anlægge en fast, værdibaseret tilgang til Kina og forventer, at de undlader at gennemføre initiativer eller handlinger, der kan underminere sammenhængen, effektiviteten af og konsekvensen i EU's indsats; minder med dyb beklagelse om, at det ikke lykkedes EU at fremsætte en erklæring om menneskerettighederne i Kina på mødet i FN's Menneskerettighedsråd i Genève i juni 2017; glæder sig over vedtagelsen af en erklæring på den følgende plenarforsamling og forventer, at EU vil fortsætte med at nævne Kina som et land, der kræver Menneskerettighedsrådets opmærksomhed, så længe landet nægter at indlede meningsfulde menneskerettighedsreformer; opfordrer desuden EU og dets medlemsstater til i den kommende universelle regelmæssige gennemgang tydeligt at udtrykke bekymring over Kina og navnlig sikre, at det kinesiske civilsamfund frit kan deltage i processen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant og medlemsstaterne til at vedtage Udenrigsrådets konklusioner om Kina, der understreger den afgørende betydning af menneskerettighederne i forholdet mellem EU og Kina, og formidle en klar følelse af bekymring over den negative udvikling i Kina i denne forbindelse samt en forventning om, at de kinesiske myndigheder træffer specifikke foranstaltninger som reaktion herpå; understreger, at disse konklusioner vil tjene til at forpligte de 28 EU-medlemsstater og EU-institutionerne til et fælles budskab om og en fælles tilgang til menneskerettighederne i Kina; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt regeringen og parlamentet i Folkerepublikken Kina. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EUT C 378 af 9.11.2017, s. 239.

(2)  EUT C 399 af 24.11.2017, s. 92.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0444.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0505.

(5)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0308.

---

| 19.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/52

---

P8_TA(2018)0015

Den Demokratiske Republik Congo

Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2018 om den Demokratiske Republik Congo (2018/2515(RSP))

(2018/C 458/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Den Demokratiske Republik Congo (DRC), navnlig beslutningerne af 14. juni 2017 (1), 2. februar 2017 (2) og 1. december 2016 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Den Demokratiske Republik Congo (DRC), navnlig beslutningerne af 14. juni 2017 (1), 2. februar 2017 (2) og 1. december 2016 (3),

| — | der henviser til erklæring fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Federica Mogherini, og hendes talsperson om situationen i DRC, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Federica Mogherini, og hendes talsperson om situationen i DRC,

| — | der henviser til erklæringen fra talsmanden for EU-Udenrigstjenesten af 9. november 2017 om offentliggørelsen af tidsplanen for afholdelsen af valg i DRC, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra talsmanden for EU-Udenrigstjenesten af 9. november 2017 om offentliggørelsen af tidsplanen for afholdelsen af valg i DRC,

| — | der henviser til den resolution, der blev vedtaget af FN's Menneskerettighedsråd den 29. september 2017 om teknisk bistand og kapacitetsopbygning på menneskerettighedsområdet i DRC og til rapporten fra FN's generalsekretær om FN's stabiliseringsmission i DRC (MONUSCO) fra oktober 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til den resolution, der blev vedtaget af FN's Menneskerettighedsråd den 29. september 2017 om teknisk bistand og kapacitetsopbygning på menneskerettighedsområdet i DRC og til rapporten fra FN's generalsekretær om FN's stabiliseringsmission i DRC (MONUSCO) fra oktober 2017,

| — | der henviser til de afsluttende bemærkninger af 9. november 2017 fra den fjerde periodiske gennemgang af DRC's gennemførelse af FN's internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til de afsluttende bemærkninger af 9. november 2017 fra den fjerde periodiske gennemgang af DRC's gennemførelse af FN's internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2348 (2017) om fornyelse af MONUSCO's mandat, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2348 (2017) om fornyelse af MONUSCO's mandat,

| — | der henviser til Rådets erklæring (FUSP) 2017/2282 af 11. december 2017, der forlængede sanktionerne mod enkeltpersoner, der er ansvarlige for vold og alvorlige menneskerettighedskrænkelser i DRC, til 12. december 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets erklæring (FUSP) 2017/2282 af 11. december 2017, der forlængede sanktionerne mod enkeltpersoner, der er ansvarlige for vold og alvorlige menneskerettighedskrænkelser i DRC, til 12. december 2018,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 6. marts og 11. december 2017 om DRC, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 6. marts og 11. december 2017 om DRC,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 19. juni 2017 om EU's engagement i civilsamfundet på området eksterne forbindelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 19. juni 2017 om EU's engagement i civilsamfundet på området eksterne forbindelser,

| — | der henviser til Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU's beslutning af 15. juni 2016 om situationen forud for valget og den sikkerhedsmæssige situation i DRC, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU's beslutning af 15. juni 2016 om situationen forud for valget og den sikkerhedsmæssige situation i DRC,

| — | der henviser til, at Europa-Parlamentets Sakharovpris for tankefrihed i 2014 gik til Dr. Denis Mukwege, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Europa-Parlamentets Sakharovpris for tankefrihed i 2014 gik til Dr. Denis Mukwege,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966,

| — | der henviser til Cotonouaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cotonouaftalen,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder fra 1981, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder fra 1981,

| — | der henviser til Den Afrikanske Menneskerettighedskommissions retningslinjer om forenings- og forsamlingsfrihed af maj 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Afrikanske Menneskerettighedskommissions retningslinjer om forenings- og forsamlingsfrihed af maj 2017,

| — | der henviser til DRC’s forfatning, der blev vedtaget 18. februar 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til DRC’s forfatning, der blev vedtaget 18. februar 2006,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at et år efter undertegnelsen af nytårsaftenaftalen den 31. december 2016 forværres den generelle situation i DRC fortsat i hele landet med voldelig undertrykkelse, drab og udbredte krænkelser af menneskerettighederne; der henviser til, at 2017 har været et af de mest voldelige år i DRC's nyere historie; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at et år efter undertegnelsen af nytårsaftenaftalen den 31. december 2016 forværres den generelle situation i DRC fortsat i hele landet med voldelig undertrykkelse, drab og udbredte krænkelser af menneskerettighederne; der henviser til, at 2017 har været et af de mest voldelige år i DRC's nyere historie;

| B. | der henviser til, at FN har klassificeret situationen i DRC som en humanitær nødsituation på niveau 3, der er det højeste niveau; der henviser til, at FN’s højkommissær for menneskerettigheder Zeid Ra'ad Al Hussein den 8. marts 2017 har opfordret til, at der nedsættes en undersøgelseskomité til at efterforske volden i Kasai-regionen; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at FN har klassificeret situationen i DRC som en humanitær nødsituation på niveau 3, der er det højeste niveau; der henviser til, at FN’s højkommissær for menneskerettigheder Zeid Ra'ad Al Hussein den 8. marts 2017 har opfordret til, at der nedsættes en undersøgelseskomité til at efterforske volden i Kasai-regionen;

| C. | der henviser til, at den politiske krise er forværret, efter at præsident Kabila nægtede at træde tilbage i 2016 ved udgangen af hans forfatningsmæssige mandat; der henviser til, at i henhold til nytårsaftenaftalen, der blev indgået under ledelse af den nationale konference af katolske biskopper (CENCO), blev det besluttet at afholde valg senest i december 2017; der henviser til, at denne frist ikke er blevet efterlevet, og at den uafhængige nationale valgkommission (CENI) har meddelt, at valget vil blive afholdt den 23. december 2018; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den politiske krise er forværret, efter at præsident Kabila nægtede at træde tilbage i 2016 ved udgangen af hans forfatningsmæssige mandat; der henviser til, at i henhold til nytårsaftenaftalen, der blev indgået under ledelse af den nationale konference af katolske biskopper (CENCO), blev det besluttet at afholde valg senest i december 2017; der henviser til, at denne frist ikke er blevet efterlevet, og at den uafhængige nationale valgkommission (CENI) har meddelt, at valget vil blive afholdt den 23. december 2018;

| D. | der henviser til, at den uafhængige nationale valgkommission har iværksat proceduren med den logistiske forberedelse af valget, herunder budgetordninger og valglister; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den uafhængige nationale valgkommission har iværksat proceduren med den logistiske forberedelse af valget, herunder budgetordninger og valglister;

| E. | der henviser til, at protester mod den politiske situation er blevet mødt med meget voldelig modstand fra statsstøttede styrker; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at protester mod den politiske situation er blevet mødt med meget voldelig modstand fra statsstøttede styrker;

| F. | der henviser til, at Kontoret for FN's Højkommissær for Menneskerettigheder (OHCHR) har noteret sig en bevidst hensigt fra sikkerhedsstyrkernes side til at ophæve de borgerlige og politiske rettigheder, herunder ved at bruge skarp ammunition, tåregas og gummikugler mod civile, herunder alterdrenge, og at FN er blevet nægtet adgang til hospitaler, lighuse og tilbageholdelsesfaciliteter og er blevet forhindret i at følge protesterne; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kontoret for FN's Højkommissær for Menneskerettigheder (OHCHR) har noteret sig en bevidst hensigt fra sikkerhedsstyrkernes side til at ophæve de borgerlige og politiske rettigheder, herunder ved at bruge skarp ammunition, tåregas og gummikugler mod civile, herunder alterdrenge, og at FN er blevet nægtet adgang til hospitaler, lighuse og tilbageholdelsesfaciliteter og er blevet forhindret i at følge protesterne;

| G. | der henviser til, at DRC endnu ikke har ratificeret det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at DRC endnu ikke har ratificeret det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse;

| H. | der henviser til, at der fortsat sker væbnede sammenstød mellem den congolesiske hær og lokale militser, navnlig i Kasai; der henviser til, at dette har resulteret i en alvorlig humanitær krise med drab, tortur og voldtægt, ødelæggelse af huse, hospitaler og skoler, og at 40 massegrave er blevet opdaget i Kasai; der henviser til, at der ikke er gjort fremskridt med hensyn til at bringe gerningsmændene for retten; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der fortsat sker væbnede sammenstød mellem den congolesiske hær og lokale militser, navnlig i Kasai; der henviser til, at dette har resulteret i en alvorlig humanitær krise med drab, tortur og voldtægt, ødelæggelse af huse, hospitaler og skoler, og at 40 massegrave er blevet opdaget i Kasai; der henviser til, at der ikke er gjort fremskridt med hensyn til at bringe gerningsmændene for retten;

| I. | der henviser til, at DRC som følge af konflikten har det højeste antal nye internt fordrevne, der er registreret på verdensplan; der henviser til, at mere end 1,9 mio. mennesker er blevet fordrevet internt i DRC siden januar 2017, hvilket bringer det samlede antal af fordrevne personer i landet op på 4,25 mio., hovedsageligt i Kasai-, Tanganyika-, og Kivuprovinserne; der henviser til, at DRC også er vært for flygtninge fra Burundi, Den Centralafrikanske Republik og Sydsudan; der henviser til, at EU har frigivet 5 mio. EUR i nødhjælp til ofrene for vold i Kasai; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at DRC som følge af konflikten har det højeste antal nye internt fordrevne, der er registreret på verdensplan; der henviser til, at mere end 1,9 mio. mennesker er blevet fordrevet internt i DRC siden januar 2017, hvilket bringer det samlede antal af fordrevne personer i landet op på 4,25 mio., hovedsageligt i Kasai-, Tanganyika-, og Kivuprovinserne; der henviser til, at DRC også er vært for flygtninge fra Burundi, Den Centralafrikanske Republik og Sydsudan; der henviser til, at EU har frigivet 5 mio. EUR i nødhjælp til ofrene for vold i Kasai;

| J. | der henviser til, at styrkerne, der skal udføre MONUSCO's opgave, i marts 2017 blev reduceret, og i juni 2017 blev dets budget reduceret med 8 %; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at styrkerne, der skal udføre MONUSCO's opgave, i marts 2017 blev reduceret, og i juni 2017 blev dets budget reduceret med 8 %;

| K. | der henviser til, at myndighederne i DRC har iværksat systematiske chikane mod civilsamfundsorganisationer og menneskerettighedsforkæmpere, herunder Lutte pour le Changement (Lucha), Filimbi, den katolske kirke og Comité laïc de Coordination (CLC); der henviser til, at der ifølge menneskerettighedsgrupper er mindst 358 politiske fanger i DRC; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at myndighederne i DRC har iværksat systematiske chikane mod civilsamfundsorganisationer og menneskerettighedsforkæmpere, herunder Lutte pour le Changement (Lucha), Filimbi, den katolske kirke og Comité laïc de Coordination (CLC); der henviser til, at der ifølge menneskerettighedsgrupper er mindst 358 politiske fanger i DRC;

| L. | der henviser til, at den 29. og 30. december 2017 blev syv menneskerettighedsforkæmpere, Carbone Beni, Mino Bompomi, Roger Katanga Mwenyemali, Bony Dickson Mputu, Grâce Tshiunza, Cedrick Kalonji og Arciel Beni, der alle har tilknytning til civilsamfundsbevægelsen Filimbi, arresteret og tilbageholdt uden arrestordrer, og at opholdsstedet for en anden menneskerettighedsforkæmper, Palmer Kabeya, er ukendt; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den 29. og 30. december 2017 blev syv menneskerettighedsforkæmpere, Carbone Beni, Mino Bompomi, Roger Katanga Mwenyemali, Bony Dickson Mputu, Grâce Tshiunza, Cedrick Kalonji og Arciel Beni, der alle har tilknytning til civilsamfundsbevægelsen Filimbi, arresteret og tilbageholdt uden arrestordrer, og at opholdsstedet for en anden menneskerettighedsforkæmper, Palmer Kabeya, er ukendt;

| M. | der henviser til, at omfanget af bortførelser og angreb på nødhjælpsarbejdere og fredsbevarende styrker er stigende, hvilket tvinger de humanitære organisationer til at forsinke leveringen af nødhjælp og afbryde deres aktiviteter; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at omfanget af bortførelser og angreb på nødhjælpsarbejdere og fredsbevarende styrker er stigende, hvilket tvinger de humanitære organisationer til at forsinke leveringen af nødhjælp og afbryde deres aktiviteter;

| N. | der henviser til, at tre love, der er sendt til behandling i den congolesiske nationalforsamling, nemlig om regulering af ikke-statslige organisationer, om menneskerettighedsforkæmpere og om bekæmpelse af terrorisme, i deres nuværende form er i strid med regionale og internationale menneskerettighedsstandarder og udgør en hidtil uset trussel mod civilsamfundets uafhængige aktiviteter i Congo; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at tre love, der er sendt til behandling i den congolesiske nationalforsamling, nemlig om regulering af ikke-statslige organisationer, om menneskerettighedsforkæmpere og om bekæmpelse af terrorisme, i deres nuværende form er i strid med regionale og internationale menneskerettighedsstandarder og udgør en hidtil uset trussel mod civilsamfundets uafhængige aktiviteter i Congo;

| O. | der henviser til, at EU i december 2018 forlængede de restriktive foranstaltninger over for enkeltpersoner, der var blevet vedtaget som reaktion på hindringer for afholdelsen af valget og krænkelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU i december 2018 forlængede de restriktive foranstaltninger over for enkeltpersoner, der var blevet vedtaget som reaktion på hindringer for afholdelsen af valget og krænkelser af menneskerettighederne;

| 1. | udtrykker på ny sin dybe bekymring over den forværrede humanitære, politiske og sikkerhedsmæssige situation i DRC; fordømmer på det kraftigste alle krænkelser af menneskerettighederne og voldshandlinger, navnlig over for fredelige demonstranter, herunder forbuddet mod fredelige offentlige demonstrationer og fordømmer politikkerne med at intimidere, anholde og tilbageholde afvigende røster; opfordrer de congolesiske myndigheder til øjeblikkeligt og betingelsesløst at løslade alle samvittighedsfanger og til at foretage en uafhængig undersøgelse af den voldelige undertrykkelse af demonstrationer i december 2017 og de opdagede massegrave; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder om, at DRC's regering har det primære ansvar for at beskytte civile på landets område og under dets jurisdiktion, herunder beskyttelse mod forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser; |
| --- | --- |

2.

| 3. | udtrykker dyb bekymring over beviser fra menneskerettighedsorganisationer, navnlig undersøgelsesrapporten fra december 2017 af Det Internationale Menneskerettighedsforbund (FIDH) om massakrerne i Kasai, ifølge hvilken »en bevidst strategi af terror og ødelæggelser, der har ført til forbrydelser mod menneskeheden«, er blevet begået af congolesiske sikkerhedsstyrker og statsstøttede militser i Kasai-provinsen; opfordrer indtrængende Den Internationale Straffedomstol (ICC) og FN til at efterforske disse påstande; |
| --- | --- |

3.

| 4. | er foruroliget over situationen for kvinder og børn i DRC; fordømmer helt og aldeles anvendelsen af voldtægt, seksuel vold og tortur; er foruroliget over påstande om, at congolesisk støttede militser ulovligt rekrutterer og bruger børnesoldater, og mener, at et stop for brugen af børnesoldater skal være en prioritet for de congolesiske myndigheder og det internationale samfund; |
| --- | --- |

4.

| 5. | beklager dybt, at valget ikke er blevet afviklet inden fristen, der var fastsat til udgangen af 2017; minder om de congolesiske myndigheders og institutioners ansvar til effektivt at gennemføre den nye tidsplan for valg i overensstemmelse med den congolesiske forfatning og nytårsaftenaftalen; understreger, at gennemsigtige, frie og retfærdige præsident- og parlamentsvalg bør finde sted den 23. december 2018; minder om, at CENI bør være en uafhængig, upartisk og inklusiv institution, og opfordrer DRC's regering til at sikre, at den råder over tilstrækkelige ressourcer; anmoder endvidere CENI og regeringen til at indføre kvartalsvise frister i tidsplanen for afholdelse af valget med henblik på at kunne overvåge fremskridtene og for at kunne påvise, at regeringen lever op til sit tilsagn om at afholde valg; minder om, at kun med troværdige valg er der en vej ud af krisen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at modstandere i eksil skal kunne vende sikkert tilbage uden betingelser, og at alle borgere skal have ret til at stille op som kandidat ved valg; glæder sig over oprettelsen med deltagelse af Den Afrikanske Union (AU), Den Internationale Organisation af Frankofone Lande (OIF), Southern African Development Community (SADC) og FN af et koordineret hold af eksperter, der har til opgave at støtte gennemførelsen af valgprocessen og lette mobiliseringen af finansiel, logistisk og teknisk bistand til DRC; støtter EU's bidrag til valgprocessen i DRC og opfordrer EU til at gøre sin støtte til valgprocessen betinget af, at den congolesiske regering indfører konkrete foranstaltninger, der viser en politisk vilje til at afholde valg den 23. december 2018, herunder især offentliggørelsen af et realistisk valgbudget samt garantier for overholdelse af alle politiske partiers og civilsamfundsorganisationers grundlæggende rettigheder og friheder; |
| --- | --- |

6.

| 7. | fordømmer på det kraftigste alle former for chikane og trusler mod civilsamfundet og ngo'er; er især bekymret over den seneste dødstrusler mod repræsentanter for Det Internationale Menneskerettighedsforbund (FIDH) og associerede organisationer; opfordrer indtrængende DRC's myndigheder og sikkerhedsstyrker til fuldt ud at overholde de krav, der er fastsat i Cotonou-aftalen og i nytårsaftenaftalen, navnlig retten til ytringsfrihed, samt forsamlings- og demonstrationsfriheden; opfordrer de congolesiske myndigheder til snarest at ratificere det afrikanske charter om demokrati, valg og regeringsførelse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fordømmer forslaget til lovgivning i den congolesiske nationalforsamling om regulering af ngo'er, menneskerettighedsforkæmpere og terrorbekæmpelse; opfordrer indtrængende de congolesiske myndigheder til fuldt ud at overholde den lovgivningsmæssige proces og til at bringe lovforslaget i overensstemmelse med internationale og regionale standarder til fremme og beskyttelse af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer indtrængende EU, dets medlemsstater og det internationale samfund til at øge støtten til og beskyttelsen af menneskerettighedsforkæmpere; opfordrer myndighederne i DRC til at efterforske og retsforfølge dem, der angriber menneskerettighedsforkæmpere og undertrykker demokratiske protester; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over meddelelsen fra FN's generalsekretær om en efterforskning af angrebene på MONUSCO's styrker begået af militser i Alliancen af Demokratiske kræfter den 7. december 2017, der kostede 15 fredsbevarende soldater livet i Nordkivuprovinsen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | udtrykker sin bekymring over de seneste nedskæringer af FN's styrker og budgetter; opfordrer FN's Sikkerhedsråd og FN's medlemsstater til at sikre, at MONUSCO råder over tilstrækkelige midler til at udføre de opgaver, som det har fået pålagt; minder om, at MONUSCO's mandat omfatter medvirken til beskyttelsen af civile og støtte til gennemførelsen af den politiske aftale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at prioritere menneskerettighedsværdierne; minder om betydningen af at stille enkeltpersoner til ansvar for menneskerettighedskrænkelser og andre handlinger, der underminerer en fredelig løsning på konflikten i DRC; glæder sig i denne forbindelse over anvendelsen af målrettede sanktioner fra EU's side og opfordrer EU til at overveje at gribe til yderligere sanktioner, som der er hjemmel til i Cotonouaftalen, hvis situationen fortsat forværres, og der ikke gøres væsentlige fremskridt i retning af at finde en fredelig løsning; |
| --- | --- |

12.

| 13. | minder om, at Ibrahim Thiaw, administrerende vicedirektør for FN’s Miljøprogram UNEP, i april 2015 erklærede, at de årlige indtægter fra udnyttelsen af naturressourcer beløber sig til mere end 1 mia. USD, og at størstedelen af fortjenesten — op mod 98 % — ender hos internationale koncerner, mens de resterende 2 % anvendes til at finansiere væbnede grupper i landet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe passende foranstaltninger mod europæiske virksomheder, som ikke overholder internationale standarder, eller som ikke i tilstrækkelig grad betaler erstatning til ofrene for menneskerettighedskrænkelser, som disse virksomheder er direkte eller indirekte ansvarlige for; anmoder om en hurtig gennemførelse af den aftale, medlemsstaterne indgik den 15. juni 2016 om EU-forordningen om »konfliktmineraler« (forordning (EU) 2017/821 (4)), og om, at arbejdet fortsættes på EU- og FN-plan for at udvide den internationale lovgivning om dette emne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | gentager sin støtte til Den Afrikanske Union, OIF og SADC samt navnlig Angola, som formidlere af politisk dialog i DRC og i hele regionen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | er foruroliget over den eskalerende koleraepidemi og opfordrer til øget humanitær bistand til at håndtere udbrud af denne sygdom; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at øge den finansielle og humanitære bistand gennem pålidelige organisationer med henblik på at imødekomme de presserende behov hos befolkningen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Europa-Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, AVS-EU-Ministerrådet, Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, Den Afrikanske Union, Det Panafrikanske Parlament og Den Demokratiske Republik Congos præsident, premierminister og parlament. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0264.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0017.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0479.

(4)  EUT L 130 af 19.5.2017, s. 1.

---

| 19.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/57

---

P8_TA(2018)0018

Gennemførelse af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i medlemsstaterne

Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2018 om gennemførelse af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i medlemsstaterne (2017/2039(INI))

(2018/C 458/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/779 af 20. maj 2015 om ændring af forordning (EU) nr. 1304/2013 for så vidt angår et yderligere første forfinansieringsbeløb, der udbetales til operationelle programmer støttet under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/779 af 20. maj 2015 om ændring af forordning (EU) nr. 1304/2013 for så vidt angår et yderligere første forfinansieringsbeløb, der udbetales til operationelle programmer støttet under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (2),

| — | der henviser til Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. oktober 2016 med titlen »Ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet efter tre år« (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. oktober 2016 med titlen »Ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet efter tre år« (COM(2016)0646),

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 3/2015 af marts 2015 med titlen »EU's ungdomsgaranti: De første skridt er taget, men der venter gennemførelsesrisici forude«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 3/2015 af marts 2015 med titlen »EU's ungdomsgaranti: De første skridt er taget, men der venter gennemførelsesrisici forude«,

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 5/2017 af marts 2017 med titlen »Ungdomsarbejdsløshed — har EU's politikker gjort en forskel? En vurdering af ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 5/2017 af marts 2017 med titlen »Ungdomsarbejdsløshed — har EU's politikker gjort en forskel? En vurdering af ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet«,

| — | der henviser til sin beslutning af 24. oktober 2017 om kontrol af udgifterne til EU's ungdomsgaranti og overvågning af ordningernes omkostningseffektivitet (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. oktober 2017 om kontrol af udgifterne til EU's ungdomsgaranti og overvågning af ordningernes omkostningseffektivitet (4),

| — | der henviser til den dybtgående analyse fra Temaafdeling for Budgetanliggender af 3. februar 2016 med titlen »Vurdering af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den dybtgående analyse fra Temaafdeling for Budgetanliggender af 3. februar 2016 med titlen »Vurdering af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet«,

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 10. juni 2016 til Rådets henstilling om oprettelsen af en færdighedsgaranti (COM(2016)0382), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 10. juni 2016 til Rådets henstilling om oprettelsen af en færdighedsgaranti (COM(2016)0382),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. maj 2012 om initiativet Muligheder for Unge (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. maj 2012 om initiativet Muligheder for Unge (5),

| — | der henviser til Rådets henstilling af 10. marts 2014 om en kvalitetsramme for praktikophold, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 10. marts 2014 om en kvalitetsramme for praktikophold,

| — | der henviser til den europæiske socialpagt, tillægsprotokollen hertil og den reviderede version heraf, som trådte i kraft den 1. juli 1999, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske socialpagt, tillægsprotokollen hertil og den reviderede version heraf, som trådte i kraft den 1. juli 1999,

| — | der henviser til 2030-målene for bæredygtig udvikling (SDG'erne), navnlig SDG 8 at fremme vedvarende, inkluderende og bæredygtig økonomisk vækst, fuld og produktiv beskæftigelse og anstændigt arbejde for alle, som blev vedtaget af FN i 2015, og som gælder for hele verden, herunder EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-målene for bæredygtig udvikling (SDG'erne), navnlig SDG 8 at fremme vedvarende, inkluderende og bæredygtig økonomisk vækst, fuld og produktiv beskæftigelse og anstændigt arbejde for alle, som blev vedtaget af FN i 2015, og som gælder for hele verden, herunder EU,

| — | der henviser til rapport af 22. juni 2015 udarbejdet af Jean-Claude Juncker i tæt samarbejde med Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem, Mario Draghi og Martin Schulz om fuldførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union (»de fem formænds rapport«), Kommissionens debatoplæg af 26. april 2017 om Europas sociale dimension og af 31. maj 2017 om uddybning af Den Økonomiske og Monetære Union, og Kommissionens hvidbog af 1. marts 2017 om Europas fremtid, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 22. juni 2015 udarbejdet af Jean-Claude Juncker i tæt samarbejde med Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem, Mario Draghi og Martin Schulz om fuldførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union (»de fem formænds rapport«), Kommissionens debatoplæg af 26. april 2017 om Europas sociale dimension og af 31. maj 2017 om uddybning af Den Økonomiske og Monetære Union, og Kommissionens hvidbog af 1. marts 2017 om Europas fremtid,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. april 2017 om oprettelse af en europæisk søjle for sociale rettigheder (COM(2017)0250) og Kommissionens henstilling (EU) 2017/761 af 26. april 2017 om den europæiske søjle for sociale rettigheder (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. april 2017 om oprettelse af en europæisk søjle for sociale rettigheder (COM(2017)0250) og Kommissionens henstilling (EU) 2017/761 af 26. april 2017 om den europæiske søjle for sociale rettigheder (6),

| — | der henviser til det arbejde og den forskning, der er gjort i Eurofound, Cedefop, Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), Den Europæiske Unions Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) og Det Europæiske Fagforeningsinstitut (ETUI), Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa (BusinessEurope), Den Europæiske Organisation for Håndværk og Små og Mellemstore Virksomheder (UEAPME), De Offentlige Arbejdsgiveres Europæiske Organisation (CEEP), Eurocities og Det Europæiske Ungdomsforum, |
| --- | --- |

—

der henviser til det arbejde og den forskning, der er gjort i Eurofound, Cedefop, Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), Den Europæiske Unions Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) og Det Europæiske Fagforeningsinstitut (ETUI), Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa (BusinessEurope), Den Europæiske Organisation for Håndværk og Små og Mellemstore Virksomheder (UEAPME), De Offentlige Arbejdsgiveres Europæiske Organisation (CEEP), Eurocities og Det Europæiske Ungdomsforum,

| — | der henviser til kommissionsformand Junckers tale om Unionens tilstand den 13. september 2017, køreplanen for en mere forenet, stærkere og mere demokratisk union (udkast til Kommissionens arbejdsprogram 2018) og hensigtserklæringen fra Kommissionen til Parlamentets formand Antonio Tajani og Estlands statsminister Jüri Ratas af 13. september 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til kommissionsformand Junckers tale om Unionens tilstand den 13. september 2017, køreplanen for en mere forenet, stærkere og mere demokratisk union (udkast til Kommissionens arbejdsprogram 2018) og hensigtserklæringen fra Kommissionen til Parlamentets formand Antonio Tajani og Estlands statsminister Jüri Ratas af 13. september 2017,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0406/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Budgetudvalget, Budgetkontroludvalget, Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0406/2017),

| A. | der henviser til, at den finansielle og økonomiske krise har medført, at ungdomsarbejdsløsheden steg fra 15 % i 2008 op toppede med 24 % i begyndelsen af 2013, og at dette gennemsnit dækker over store forskelle medlemsstaterne og regionerne imellem; der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden i 2013 holdt sig på tæt på 10 % i Tyskland, Østrig og Nederlandene, mens den toppede med tæt på eller et stykke over 40 % i Italien, Spanien, Kroatien og Grækenland; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den finansielle og økonomiske krise har medført, at ungdomsarbejdsløsheden steg fra 15 % i 2008 op toppede med 24 % i begyndelsen af 2013, og at dette gennemsnit dækker over store forskelle medlemsstaterne og regionerne imellem; der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden i 2013 holdt sig på tæt på 10 % i Tyskland, Østrig og Nederlandene, mens den toppede med tæt på eller et stykke over 40 % i Italien, Spanien, Kroatien og Grækenland;

| B. | der henviser til, at foranstaltninger til reduktion af de offentlige udgifter har haft en direkte negativ konsekvens, navnlig for unge på grund af nedskæringer inden for almen og faglig undervisning, jobskabelse og støtteforanstaltninger; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at foranstaltninger til reduktion af de offentlige udgifter har haft en direkte negativ konsekvens, navnlig for unge på grund af nedskæringer inden for almen og faglig undervisning, jobskabelse og støtteforanstaltninger;

| C. | der henviser til, at der er udviklet politikker, der påvirker de unge, uden at de berørte personer og deres repræsentanter er blevet inddraget; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der er udviklet politikker, der påvirker de unge, uden at de berørte personer og deres repræsentanter er blevet inddraget;

| D. | der henviser til, at lange perioder med ungdomsarbejdsløshed medfører en risiko for at unge marginaliseres og ekskluderes fra samfundet, får dem til at føle sig isoleret, og kan have »skæmmende konsekvenser«, som indebærer, at der er større sandsynlighed for, at de bliver arbejdsløse igen, får lavere indtjeningsmuligheder og ringere karriereudsigter i løbet af deres arbejdsliv; der henviser til, at tilsidesættelse af de unge repræsenterer et tab af offentlige og private investeringer, idet den fører til udbredt jobusikkerhed og forringelse af færdigheder, eftersom den menneskelige kapital ikke udnyttes, og de tabes på gulvet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at lange perioder med ungdomsarbejdsløshed medfører en risiko for at unge marginaliseres og ekskluderes fra samfundet, får dem til at føle sig isoleret, og kan have »skæmmende konsekvenser«, som indebærer, at der er større sandsynlighed for, at de bliver arbejdsløse igen, får lavere indtjeningsmuligheder og ringere karriereudsigter i løbet af deres arbejdsliv; der henviser til, at tilsidesættelse af de unge repræsenterer et tab af offentlige og private investeringer, idet den fører til udbredt jobusikkerhed og forringelse af færdigheder, eftersom den menneskelige kapital ikke udnyttes, og de tabes på gulvet;

| E. | der henviser til, at en ud af tre europæiske medarbejdere i 2012 var enten over- eller underkvalificeret til sit arbejde (7); og at unge medarbejdere typisk har større sandsynlighed for at være formelt overkvalificerede, ligesom de også har større sandsynlighed end ældre arbejdstagere for at få et arbejde, der ikke til fulde modsvarer deres færdigheder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en ud af tre europæiske medarbejdere i 2012 var enten over- eller underkvalificeret til sit arbejde (7); og at unge medarbejdere typisk har større sandsynlighed for at være formelt overkvalificerede, ligesom de også har større sandsynlighed end ældre arbejdstagere for at få et arbejde, der ikke til fulde modsvarer deres færdigheder;

| F. | der henviser til, at unge arbejdstagere i særlig høj grad risikerer at opleve usikkerhed i ansættelsen; der henviser til, at sandsynligheden for at ende i beskæftigelse med forskelligartede ulemper er dobbelt så stor for arbejdstagere på under 25 år som for arbejdstagere på 50 år eller derover (8); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at unge arbejdstagere i særlig høj grad risikerer at opleve usikkerhed i ansættelsen; der henviser til, at sandsynligheden for at ende i beskæftigelse med forskelligartede ulemper er dobbelt så stor for arbejdstagere på under 25 år som for arbejdstagere på 50 år eller derover (8);

| G. | der henviser til, at en vellykket overgang fra skole til arbejde og fra inaktivitet til arbejde og det første rigtige job styrker og motiverer de unge, hjælper dem med at udvikle deres personlige og faglige færdigheder, således at de kan blive selvstændige og selvsikre borgere og få en god start på deres karriere deres karriere; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en vellykket overgang fra skole til arbejde og fra inaktivitet til arbejde og det første rigtige job styrker og motiverer de unge, hjælper dem med at udvikle deres personlige og faglige færdigheder, således at de kan blive selvstændige og selvsikre borgere og få en god start på deres karriere deres karriere;

| H. | der henviser til at ungdomsarbejdsløsheden i EU-28, efter at have toppet med 24 % i 2013, har været støt faldende siden og i 2017 nåede ned under 17 %; der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden fortsat er høj, og at der kun er få medlemsstater (Østrig, Den Tjekkiske Republik, Nederlandene, Malta, Ungarn og Tyskland), der har en ungdomsarbejdsløshed på under 11 %, og at der er store forskelle mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

H.

der henviser til at ungdomsarbejdsløsheden i EU-28, efter at have toppet med 24 % i 2013, har været støt faldende siden og i 2017 nåede ned under 17 %; der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden fortsat er høj, og at der kun er få medlemsstater (Østrig, Den Tjekkiske Republik, Nederlandene, Malta, Ungarn og Tyskland), der har en ungdomsarbejdsløshed på under 11 %, og at der er store forskelle mellem medlemsstaterne;

| I. | der henviser til, at en analyse af kønsfordelingen inden for fuldtids- og deltidsarbejde i hele Europa afslører, at de kønsbestemte forskelle har været vedvarende mellem 2007 og 2017, idet mændene fortsat udgør ca. 60 % af de 15-24-årige i fuldtidsbeskæftigelse, mens de konstant har udgjort omkring 40 % af samme aldersgruppe i deltidsbeskæftigelse; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at en analyse af kønsfordelingen inden for fuldtids- og deltidsarbejde i hele Europa afslører, at de kønsbestemte forskelle har været vedvarende mellem 2007 og 2017, idet mændene fortsat udgør ca. 60 % af de 15-24-årige i fuldtidsbeskæftigelse, mens de konstant har udgjort omkring 40 % af samme aldersgruppe i deltidsbeskæftigelse;

| J. | der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden som et statistisk faktum beklageligvis generelt ligger dobbelt så højt som den samlede gennemsnitlige arbejdsløshed, både i perioder med økonomisk vækst og under lavkonjunkturer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden som et statistisk faktum beklageligvis generelt ligger dobbelt så højt som den samlede gennemsnitlige arbejdsløshed, både i perioder med økonomisk vækst og under lavkonjunkturer;

Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og ungdomsgarantien

| K. | der henviser til, at Rådet den 22. april 2013 ved en henstilling fra Rådet oprettede ungdomsgarantien, hvorved medlemsstaterne forpligter sig til at tilbyde unge et kvalitetstilbud om beskæftigelse, videreuddannelse, en lærlingeuddannelse eller et praktikophold, senest fire måneder efter at de er blevet arbejdsløse eller har forladt det formelle uddannelsessystem; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Rådet den 22. april 2013 ved en henstilling fra Rådet oprettede ungdomsgarantien, hvorved medlemsstaterne forpligter sig til at tilbyde unge et kvalitetstilbud om beskæftigelse, videreuddannelse, en lærlingeuddannelse eller et praktikophold, senest fire måneder efter at de er blevet arbejdsløse eller har forladt det formelle uddannelsessystem;

| L. | der henviser til, at mange medlemsstater ikke har haft nogen overvældende succes med den regulering og de muligheder, der hidtil har været tilgængelige i kampen mod ungdomsarbejdsløsheden, hvorfor de bør lægge større vægt på en effektiv anvendelse af de midler og værktøjer, der er til rådighed via Den Europæiske Socialfond (ESF); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at mange medlemsstater ikke har haft nogen overvældende succes med den regulering og de muligheder, der hidtil har været tilgængelige i kampen mod ungdomsarbejdsløsheden, hvorfor de bør lægge større vægt på en effektiv anvendelse af de midler og værktøjer, der er til rådighed via Den Europæiske Socialfond (ESF);

| M. | der henviser til, at Rådet i februar 2013 indvilgede i at oprette ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, der blev lanceret som EU's vigtigste budgetinstrument — der er forbundet med ESF — til at hjælpe regioner i medlemsstaterne, der har særlig høj ungdomsarbejdsløshed, især ved at indføre ungdomsgarantiordninger; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Rådet i februar 2013 indvilgede i at oprette ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, der blev lanceret som EU's vigtigste budgetinstrument — der er forbundet med ESF — til at hjælpe regioner i medlemsstaterne, der har særlig høj ungdomsarbejdsløshed, især ved at indføre ungdomsgarantiordninger;

| N. | der henviser til, at ungdomsgarantien udgør en forpligtelse for hele EU, mens ungdomsbeskæftigelsesinitiativet er målrettet mod de medlemsstater og regioner, hvor ungdomsarbejdsløsheden er på over 25 %, og at i alt 20 medlemsstater er enten helt eller delvis støtteberettigede; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at ungdomsgarantien udgør en forpligtelse for hele EU, mens ungdomsbeskæftigelsesinitiativet er målrettet mod de medlemsstater og regioner, hvor ungdomsarbejdsløsheden er på over 25 %, og at i alt 20 medlemsstater er enten helt eller delvis støtteberettigede;

| O. | der henviser til, at en hurtig mobilisering af midler blev forsøgt opnået ved at fremrykke ungdomsbeskæftigelsesinitiativets budget for 2014 og 2015 for at give de foranstaltninger, der finansieres herunder, størst mulig virkning, men at selve fremrykningen fejlede som foranstaltning grundet forsinkelser i gennemførelsen på nationalt og regionalt plan; der henviser til, at forfinansieringssatsen i 2015 blev hævet under visse betingelser fra 1 % til 30 %, og at et flertal af de støtteberettigede medlemsstater brugte denne foranstaltning med succes; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at en hurtig mobilisering af midler blev forsøgt opnået ved at fremrykke ungdomsbeskæftigelsesinitiativets budget for 2014 og 2015 for at give de foranstaltninger, der finansieres herunder, størst mulig virkning, men at selve fremrykningen fejlede som foranstaltning grundet forsinkelser i gennemførelsen på nationalt og regionalt plan; der henviser til, at forfinansieringssatsen i 2015 blev hævet under visse betingelser fra 1 % til 30 %, og at et flertal af de støtteberettigede medlemsstater brugte denne foranstaltning med succes;

| P. | der henviser til, at en af de vigtigste ambitioner for ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og ungdomsgarantien er at nå ud til de unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'erne), der har den største risiko for eksklusion, idet der dog tages hensyn til, at udtrykket »NEET« dækker over forskellige undergrupper af unge med forskellige behov; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at en af de vigtigste ambitioner for ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og ungdomsgarantien er at nå ud til de unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'erne), der har den største risiko for eksklusion, idet der dog tages hensyn til, at udtrykket »NEET« dækker over forskellige undergrupper af unge med forskellige behov;

| Q. | der henviser til, at ungdomsgarantien er udformet med henblik på at opnå en bæredygtig integration af NEET'er på arbejdsmarkedet ved at tilbyde en individualiseret tilgang, som fører til et kvalitetstilbud og øger de unges beskæftigelsesegnethed, men i en bredere sammenhæng støtter unge i deres overgang mellem skole og arbejde og bidrager til at gøre noget ved mismatch mellem udbudte og efterspurgte færdigheder på arbejdsmarkedet; der henviser til, at der er behov for passende opsøgende strategier fra medlemsstaternes side i denne henseende; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at ungdomsgarantien er udformet med henblik på at opnå en bæredygtig integration af NEET'er på arbejdsmarkedet ved at tilbyde en individualiseret tilgang, som fører til et kvalitetstilbud og øger de unges beskæftigelsesegnethed, men i en bredere sammenhæng støtter unge i deres overgang mellem skole og arbejde og bidrager til at gøre noget ved mismatch mellem udbudte og efterspurgte færdigheder på arbejdsmarkedet; der henviser til, at der er behov for passende opsøgende strategier fra medlemsstaternes side i denne henseende;

| R. | der henviser til, at Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) i 2015 anslog, at gennemførelsen af ungdomsgarantien i hele EU-28 ville koste 45 mia. EUR; der henviser til, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet for programmeringsperioden 2014-2020 blev udstyret med et beskedent budget på 6,4 mia. EUR og havde til formål at supplere national finansiering og ikke erstatte den; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) i 2015 anslog, at gennemførelsen af ungdomsgarantien i hele EU-28 ville koste 45 mia. EUR; der henviser til, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet for programmeringsperioden 2014-2020 blev udstyret med et beskedent budget på 6,4 mia. EUR og havde til formål at supplere national finansiering og ikke erstatte den;

| S. | der henviser til, at Kommissionen foreslog, at budgettet for ungdomsbeskæftigelsesinitiativet forhøjedes med 1 mia. EUR, som skulle matches af 1 mia. EUR i ESF-forpligtelser inden for rammerne af revisionen af den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2017-2020; der henviser til, at tallet efter en aftale mellem Europa-Parlamentet og Rådet blev forhøjet til 1,2 mia. EUR; der henviser til, at Parlamentet den 5. september 2017 vedtog forslag til ændringsbudget nr. 3/2017 med henblik på at tilvejebringe yderligere 500 mio. EUR til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i 2017, finansieret gennem den samlede margen for forpligtelser, samtidig med at det også beklagede forsinkelsen i budgetproceduren for 2017 på grund af Rådets blokering og sene godkendelse af midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Kommissionen foreslog, at budgettet for ungdomsbeskæftigelsesinitiativet forhøjedes med 1 mia. EUR, som skulle matches af 1 mia. EUR i ESF-forpligtelser inden for rammerne af revisionen af den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2017-2020; der henviser til, at tallet efter en aftale mellem Europa-Parlamentet og Rådet blev forhøjet til 1,2 mia. EUR; der henviser til, at Parlamentet den 5. september 2017 vedtog forslag til ændringsbudget nr. 3/2017 med henblik på at tilvejebringe yderligere 500 mio. EUR til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i 2017, finansieret gennem den samlede margen for forpligtelser, samtidig med at det også beklagede forsinkelsen i budgetproceduren for 2017 på grund af Rådets blokering og sene godkendelse af midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme;

| T. | der henviser til, at Revisionsretten i sin første særberetning om ungdomsgarantien udtrykte bekymring over den utilstrækkelige finansiering til initiativet (både EU's og medlemsstaternes), definitionen af et kvalitetstilbud, manglen på en strategi med tydelige milepæle og mål samt overvågning og indberetning af resultaterne; der henviser til, at den også udtrykte bekymring over den manglende succes med anvendelsen af partnerskabsordningen, jf. Rådets henstilling af 22. april 2013, i udviklingen af ungdomsgarantien; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Revisionsretten i sin første særberetning om ungdomsgarantien udtrykte bekymring over den utilstrækkelige finansiering til initiativet (både EU's og medlemsstaternes), definitionen af et kvalitetstilbud, manglen på en strategi med tydelige milepæle og mål samt overvågning og indberetning af resultaterne; der henviser til, at den også udtrykte bekymring over den manglende succes med anvendelsen af partnerskabsordningen, jf. Rådets henstilling af 22. april 2013, i udviklingen af ungdomsgarantien;

| U. | der henviser til, at der kræves virkelig effektive mekanismer til at drøfte og løse vanskeligheder i forbindelse med gennemførelsen af ungdomsgarantiordninger, ligesom der kræves et stærkt engagement fra medlemsstaternes side i at gennemføre ungdomsgarantien i fuldt omfang, idet der tages særligt hensyn til lokale forhold og muliggøres opkvalificering samt opbygges passende, fleksible evalueringsstrukturer; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at der kræves virkelig effektive mekanismer til at drøfte og løse vanskeligheder i forbindelse med gennemførelsen af ungdomsgarantiordninger, ligesom der kræves et stærkt engagement fra medlemsstaternes side i at gennemføre ungdomsgarantien i fuldt omfang, idet der tages særligt hensyn til lokale forhold og muliggøres opkvalificering samt opbygges passende, fleksible evalueringsstrukturer;

| V. | der henviser til, at der i Revisionsrettens særberetning om ungdomsgarantien udpegedes nogle fælles kriterier for, hvad der udgør et »kvalitetstilbud«, og at Slovakiet gjorde sin definition retligt bindende, herunder bestemmelser om minimumsarbejdstid og varighed af beskæftigelsen, efter at støtten fra ungdomsbeskæftigelsesinitiativet ophører, og under hensyntagen til modtagerens sundhedsstatus; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at der i Revisionsrettens særberetning om ungdomsgarantien udpegedes nogle fælles kriterier for, hvad der udgør et »kvalitetstilbud«, og at Slovakiet gjorde sin definition retligt bindende, herunder bestemmelser om minimumsarbejdstid og varighed af beskæftigelsen, efter at støtten fra ungdomsbeskæftigelsesinitiativet ophører, og under hensyntagen til modtagerens sundhedsstatus;

| W. | der henviser til, at Revisionsretten i sin nyligt offentliggjorte anden særberetning om ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og ungdomsgarantien, som blev gennemført på basis af en stikprøve fra syv medlemsstater, gav udtryk for bekymring over, at det var svært at få adgang til fuldstændige data, og at der var gjort begrænsede fremskridt med hensyn til gennemførelsen af ungdomsgarantien, hvilket havde medført, at resultaterne ikke levede op til de oprindelige forventninger; der henviser til, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og ungdomsgarantien stadig er et af de mest innovative og ambitiøse politiske svar på ungdomsarbejdsløsheden i kølvandet på den økonomiske krise, og at de derfor bør have fortsat økonomisk og politisk støtte fra EU-institutioner samt nationale og regionale institutioner til deres gennemførelse i de kommende år; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at Revisionsretten i sin nyligt offentliggjorte anden særberetning om ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og ungdomsgarantien, som blev gennemført på basis af en stikprøve fra syv medlemsstater, gav udtryk for bekymring over, at det var svært at få adgang til fuldstændige data, og at der var gjort begrænsede fremskridt med hensyn til gennemførelsen af ungdomsgarantien, hvilket havde medført, at resultaterne ikke levede op til de oprindelige forventninger; der henviser til, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og ungdomsgarantien stadig er et af de mest innovative og ambitiøse politiske svar på ungdomsarbejdsløsheden i kølvandet på den økonomiske krise, og at de derfor bør have fortsat økonomisk og politisk støtte fra EU-institutioner samt nationale og regionale institutioner til deres gennemførelse i de kommende år;

| X. | der henviser til, at omkostningseffektiviteten af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og det endelige mål for ungdomsgarantien om at få unge i varig beskæftigelse kun kan opnås, hvis operationerne overvåges ordentligt på grundlag af troværdige og sammenlignelige data, hvis programmerne er resultatorienterede, og hvis der foretages justeringer i tilfælde, hvor der opdages ineffektive og omkostningsintensive foranstaltninger; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at omkostningseffektiviteten af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og det endelige mål for ungdomsgarantien om at få unge i varig beskæftigelse kun kan opnås, hvis operationerne overvåges ordentligt på grundlag af troværdige og sammenlignelige data, hvis programmerne er resultatorienterede, og hvis der foretages justeringer i tilfælde, hvor der opdages ineffektive og omkostningsintensive foranstaltninger;

| Y. | der henviser til, at der er behov for en større indsats fra medlemsstaternes side for så vidt angår at støtte og målrette indsatsen mod de unge, som er længst væk eller helt adskilt fra arbejdsmarkedet, såsom unge med handicap; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at der er behov for en større indsats fra medlemsstaternes side for så vidt angår at støtte og målrette indsatsen mod de unge, som er længst væk eller helt adskilt fra arbejdsmarkedet, såsom unge med handicap;

| Z. | der henviser til, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og ungdomsgarantien er tiltænke en central rolle i opnåelsen af de centrale principper i den europæiske søjle for sociale rettigheder; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og ungdomsgarantien er tiltænke en central rolle i opnåelsen af de centrale principper i den europæiske søjle for sociale rettigheder;

| AA. | der henviser til, at formanden for Europa-Kommissionen, Jean-Claude Juncker, i sin tale om Unionens tilstand i 2017 ikke omtalte ungdomsarbejdsløshedssituationen i Europa, som fortsat er alarmerende; der henviser til, at hensigtserklæringen, der ledsagede talen om Unionens tilstand i 2017, anerkendte ungdomsgarantiens rolle i at medvirke til at skabe arbejdspladser i EU; der henviser til, at navnlig kampen modarbejdsløshed og ungdomsarbejdsløshed fortsat bør være en prioritet for EU's indsats; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at formanden for Europa-Kommissionen, Jean-Claude Juncker, i sin tale om Unionens tilstand i 2017 ikke omtalte ungdomsarbejdsløshedssituationen i Europa, som fortsat er alarmerende; der henviser til, at hensigtserklæringen, der ledsagede talen om Unionens tilstand i 2017, anerkendte ungdomsgarantiens rolle i at medvirke til at skabe arbejdspladser i EU; der henviser til, at navnlig kampen modarbejdsløshed og ungdomsarbejdsløshed fortsat bør være en prioritet for EU's indsats;

| AB. | der henviser til, at det er blevet rapporteret, at unge mennesker har oplevet forsinkelser i betalingen fra foranstaltninger, der er finansieret under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, ofte forårsaget af forsinket oprettelse af forvaltningsmyndigheder eller utilstrækkelig administrativ kapacitet hos nationale eller regionale myndigheder; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at det er blevet rapporteret, at unge mennesker har oplevet forsinkelser i betalingen fra foranstaltninger, der er finansieret under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, ofte forårsaget af forsinket oprettelse af forvaltningsmyndigheder eller utilstrækkelig administrativ kapacitet hos nationale eller regionale myndigheder;

| AC. | der henviser til, at foranstaltninger under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og ungdomsgarantien såsom praktikophold eller lærlingeuddannelser bør hjælpe med at lette overgangen til arbejdsmarkedet og aldrig bør være en erstatning for rigtige ansættelseskontrakter; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at foranstaltninger under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og ungdomsgarantien såsom praktikophold eller lærlingeuddannelser bør hjælpe med at lette overgangen til arbejdsmarkedet og aldrig bør være en erstatning for rigtige ansættelseskontrakter;

| AD. | der henviser til, at ulovlig beskæftigelse blandt unge kvinder i landdistrikterne eller undladelse af at registrere sig som arbejdsløs gør statistiske data upræcise og skaber forskelle i deres pensioner; der henviser til, at denne praksis har en negativ indvirkning på samfundet som helhed og navnlig på kvinders velfærd, andre former for socialsikring og muligheder for karriereskift eller fremtidige beskæftigelsesmuligheder; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at ulovlig beskæftigelse blandt unge kvinder i landdistrikterne eller undladelse af at registrere sig som arbejdsløs gør statistiske data upræcise og skaber forskelle i deres pensioner; der henviser til, at denne praksis har en negativ indvirkning på samfundet som helhed og navnlig på kvinders velfærd, andre former for socialsikring og muligheder for karriereskift eller fremtidige beskæftigelsesmuligheder;

| AE. | der henviser til, at 16 mio. NEET'er har kommet ind under ungdomsgarantiordninger, og at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet har givet direkte støtte til over 1,6 mio. unge i EU; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at 16 mio. NEET'er har kommet ind under ungdomsgarantiordninger, og at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet har givet direkte støtte til over 1,6 mio. unge i EU;

| AF. | der henviser til, at medlemsstaterne under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet har vedtaget mere end 132 arbejdsmarkedsforanstaltninger målrettet mod unge; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at medlemsstaterne under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet har vedtaget mere end 132 arbejdsmarkedsforanstaltninger målrettet mod unge;

| AG. | der henviser til, at der er indgået forpligtelser for 75 % af det samlede budget for ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, og at medlemsstaterne allerede har investeret de 19 %, hvilket gør ungdomsbeskæftigelsesinitiativets budgetgennemførelsesgrad til den højeste blandt de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene); |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at der er indgået forpligtelser for 75 % af det samlede budget for ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, og at medlemsstaterne allerede har investeret de 19 %, hvilket gør ungdomsbeskæftigelsesinitiativets budgetgennemførelsesgrad til den højeste blandt de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene);

| AH. | der henviser til, at adskillige rapporter om gennemførelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet viser, at de disponible ressourcer — på trods af bekymringer over tilstrækkeligheden af finansieringen og skøn over de samlede nødvendige investeringer — bliver brugt effektivt til at imødekomme regional efterspørgsel, idet de bliver rettet mod specifikke regioner og grupper af støttemodtagere; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at adskillige rapporter om gennemførelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet viser, at de disponible ressourcer — på trods af bekymringer over tilstrækkeligheden af finansieringen og skøn over de samlede nødvendige investeringer — bliver brugt effektivt til at imødekomme regional efterspørgsel, idet de bliver rettet mod specifikke regioner og grupper af støttemodtagere;

| AI. | der henviser til, at Kommissionen siden indførelsen af den europæiske beskæftigelsesstrategi i 1997 har støttet en række foranstaltninger, der skal forbedre de unges beskæftigelses- og uddannelsesperspektiver (9); der henviser til, at EU’s indsats siden krisen særligt har haft fokus på ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at Kommissionen siden indførelsen af den europæiske beskæftigelsesstrategi i 1997 har støttet en række foranstaltninger, der skal forbedre de unges beskæftigelses- og uddannelsesperspektiver (9); der henviser til, at EU’s indsats siden krisen særligt har haft fokus på ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet;

| AJ. | der henviser til, at ungdomsgarantien finansieres gennem ESF, de nationale budgetter og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, mens ungdomsbeskæftigelsesinitiativet kan finansiere direkte tilvejebringelse af job, lærlingeuddannelser, praktikophold eller fortsat uddannelse for målgruppen for ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i de støtteberettigede regioner; der henviser til, at der ikke er nogen på forhånd fastsat varighed af interventioner under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, mens ungdomsgarantien kræver, at der skal fremsættes et tilbud inden for fire måneder; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at ungdomsgarantien finansieres gennem ESF, de nationale budgetter og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, mens ungdomsbeskæftigelsesinitiativet kan finansiere direkte tilvejebringelse af job, lærlingeuddannelser, praktikophold eller fortsat uddannelse for målgruppen for ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i de støtteberettigede regioner; der henviser til, at der ikke er nogen på forhånd fastsat varighed af interventioner under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, mens ungdomsgarantien kræver, at der skal fremsættes et tilbud inden for fire måneder;

| AK. | der henviser til, at ungdomsgarantien har afstedkommet strukturreformer i de forskellige medlemsstater, navnlig for at styrke tilpasningen af uddannelses- og erhvervsuddannelsesmodeller til arbejdsmarkedet med henblik på at opfylde dens mål; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at ungdomsgarantien har afstedkommet strukturreformer i de forskellige medlemsstater, navnlig for at styrke tilpasningen af uddannelses- og erhvervsuddannelsesmodeller til arbejdsmarkedet med henblik på at opfylde dens mål;

| AL. | der henviser til, at eksterne faktorer såsom den specifikke økonomiske situation eller produktionsmodellen i den enkelte region har indflydelse på opfyldelsen af de mål, der er fastsat i ungdomsgarantien; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at eksterne faktorer såsom den specifikke økonomiske situation eller produktionsmodellen i den enkelte region har indflydelse på opfyldelsen af de mål, der er fastsat i ungdomsgarantien;

Indledning

| 1. | mener, at ungdomsgarantien skal være et første skridt i retning af unges beskæftigelsesmæssige behov; minder om, at arbejdsgivere er forpligtede til at deltage i processen med at skaffe unge tilgængelige erhvervsuddannelsesprogrammer, job på begyndelsesniveau og praktikophold af høj kvalitet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at det kvalitative aspekt af anstændigt arbejde til unge aldrig må bringes i fare; understreger, at de grundlæggende arbejdsstandarder og andre standarder vedrørende jobkvalitet, f.eks. arbejdstid, mindsteløn, social sikring samt sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, skal være centrale overvejelser i de bestræbelser, der gøres; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bemærker de betydelige forskelle i de økonomiske resultater både med hensyn til økonomisk vækst og øget beskæftigelse i EU-28, som kræver en beslutsom politisk reaktion; anerkender, at visse medlemsstater er bagud med gennemførelsen af de nødvendige strukturreformer; bemærker, at det er sunde økonomiske politiker samt beskæftigelses- og investeringspolitikker, som i sidste ende er medlemsstaternes ansvar, der skaber arbejdspladser; er bekymret for de langsigtede effekter på den økonomiske udvikling for regioner, der oplever en hjerneflugt af højtuddannede; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at medlemsstaterne i henhold til gennemførelsesbestemmelserne for ungdomsbeskæftigelsesinitiativet skal vælge mellem forskellige metoder til implementering af programmet (som et selvstændigt program, som en prioritet inden for et eksisterende operationelt program eller som del af flere forskellige prioriteter); påpeger, at der i betragtning af de forskellige gennemførelsesmuligheder og på grundlag af de opnåede resultater er behov for en udveksling af bedste praksis med henblik på at tage den i betragtning under programmets fremtidige faser; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker med bekymring, at det i Revisionsrettens særberetning nr. 5/2017 understreges, at der er en risiko for, at EU-midler simpelthen erstatter national finansiering snarere end at skabe merværdi; minder om, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i overensstemmelse med princippet om additionalitet sigter mod at supplere den nationale finansiering og ikke erstatte medlemsstaternes egne politikker og egen finansiering til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed; understreger, at budgettet for ungdomsbeskæftigelsesinitiativet ikke har og aldrig har haft til formål alene at bære ambitionen om at give alle unge et kvalitetstilbud om beskæftigelse, videreuddannelse, en lærlingeuddannelse eller et praktikophold, senest fire måneder efter at de er blevet arbejdsløse eller har forladt det formelle uddannelsessystem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger behovet for, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet især bliver en drivkraft for politisk reform og for bedre koordinering på beskæftigelses- og uddannelsesområdet, navnlig i medlemsstater med en høj ungdomsarbejdsløshed, med henblik på at sikre, at disse medlemsstater indfører en integreret, omfattende og langsigtet tilgang til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed, der forbedrer de unges beskæftigelsesegnethed, giver dem bedre fremtidsmuligheder og fører til varig beskæftigelse, i stedet for at have en række adskilte (eksisterende) politikker; anser ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og ungdomsgarantien for at være effektive instrumenter i kampen mod social udstødelse af de grupper af unge, der er mest marginaliserede; mener, at det er vigtigt at arbejde for at nå målsætningerne i Europa 2020-strategien om beskæftigelse, skolefrafaldsprocent er og social udstødelse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | minder om, at der i tråd med Rådets henstilling om oprettelsen af en ungdomsgaranti blev fastsat seks retningslinjer, som programmerne under ungdomsgarantien skulle baseres på: opbygning af partnerskabsbaserede tilgange, tidlig indgriben og aktivering, støtteforanstaltninger, der muliggør integration på arbejdsmarkedet, brug af EU's fonde, vurdering og løbende forbedring af ordningen og en hurtig gennemførelse; gør opmærksom på, at meget få medlemsstater ifølge vurderingsrapporterne har indsendt data om og fuldstændige vurderinger af disse aspekter; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at der bør investeres mere i både den indenlandske mobilitet og i den grænseoverskridende mobilitet for at sænke arbejdsløshedsprocenten blandt unge og rette op på manglende overensstemmelse mellem udbudte og efterspurgte færdigheder; opfordrer til, at udbuddet af arbejde og færdigheder afstemmes bedre efter hinanden ved at lette mobiliteten mellem regioner (herunder grænseregioner); anerkender, at medlemsstaterne skal lægge særlig vægt på at sikre en bedre sammenhæng mellem uddannelsessystemerne og arbejdsmarkederne i grænseområder, f.eks. ved at fremme uddannelse i nabolandes sprog; |
| --- | --- |

8.

| 9. | minder om, at den høje ungdomsarbejdsløshed er forårsaget af: effekterne af den globale, økonomiske krise på arbejdsmarkedet, elever, der forlader skolen for tidligt uden tilstrækkelige kvalifikationer, manglen på relevante færdigheder og manglende erhvervserfaring, den stigende forekomst af usikre former for korttidsansættelser efterfulgt af perioder med arbejdsløshed, begrænsede muligheder for efteruddannelse og utilstrækkelige eller mangelfulde programmer for et aktivt arbejdsmarked; |
| --- | --- |

9.

| 10. | indtager det synspunkt, at overvågningen af ungdomsgarantien skal understøttes af pålidelige data; mener, at de overvågningsdata og -resultater, der er tilgængelig i øjeblikket, er utilstrækkelige til at foretage en overordnet vurdering af gennemførelsen og resultaterne af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet som EU's vigtigste finansieringsredskab for ungdomsgarantiordninger, navnlig på grund af de indledende forsinkelser i medlemsstaternes oprettelse af operationelle programmer og det faktum, at de stadig er på et forholdsmæssigt tidligt stade af deres gennemførelse; insisterer på behovet for at opretholde ungdomsbeskæftigelse som en at prioriteterne for EU's indsats; er imidlertid bekymret over konklusionerne i Revisionsrettens nylige rapport om virkningen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og ungdomsgarantien som EU-politikker, der tager sigte på at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed, idet der dog tages hensyn til dens begrænsede territoriale og tidsmæssige anvendelse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mener, at en strategi, der skal fremme ungdomsbeskæftigelsen, for reelt at være effektiv bør sikre rundbordssamtaler med deltagelse af berørte aktører under hensyntagen til den territoriale kontekst, hvori den skal anvendes, og sikre målrettet uddannelse, der kan sikre virksomhedernes behov og forene dem med de unges ønsker og færdigheder; understreger, at den samme strategi skal sikre kvalitetsuddannelse og fuldstændig gennemsigtighed i fordelingen af midler til uddannelseskontorer, bl.a. gennem nøje overvågning af deres anvendelse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | beklager, at medlemsstaterne kun har valgt at forpligte sig gennem det ikke-bindende instrument i Rådets henstilling; påpeger, at målsætningen for ungdomsgarantien er langt fra at være opnået i mange medlemsstater; |
| --- | --- |

12.

Opsøgning af de mest udstødte unge

| 13. | bemærker risikoen for, at unge med handicap hverken er omfattet af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet eller ungdomsgarantien; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilpasse deres operationelle programmer for at sikre, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativets og ungdomsgarantiens foranstaltninger rent faktisk er tilgængelige for alle personer med handicap, idet der skabes lige adgang for unge med handicap og den enkeltes behov imødekommes; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at det for at nå ud til NEET'er er nødvendigt med en stærk og vedholdende indsats fra de nationale myndigheders side og et tværsektorielt samarbejde, eftersom NEET'erne er en heterogen gruppe med forskellige behov og færdigheder; understreger derfor behovet for nøjagtige og omfattende data om hele NEET-gruppen med det formål at registrere dem og nå mere effektivt ud til dem, da flere disaggregerede data på regionsbasis kan afdække, hvilke grupper der skal sigtes mod, og hvordan beskæftigelsesinitiativer kan skræddersys bedre til modtagerne; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mener ikke, at ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet er en erstatning for brugen af makroøkonomiske instrumenter og andre politikker til fremme af ungdomsbeskæftigelse; tilføjer, at det ved vurdering af implementeringen og virkningen af ungdomsgarantien er det vigtigt at huske på de forskellige makroøkonomiske klimaer og budgetsituationer i medlemsstaterne; mener, at der bør lægges et langsigtet reformprogram for ungdomsgarantien, hvis varigheden heraf skal forlænges; understreger det klare behov for mere effektiv koordinering mellem de forskellige medlemsstater; |
| --- | --- |

15.

| 16. | støtter udviklingen af kvikskranker, der kan sikre, at alle tjenester og al vejledning er lettilgængelige, til rådighed og gratis for unge på ét sted; |
| --- | --- |

16.

| 17. | er bekymret over de første iagttagelser, som viser, at der bør foretages forbedringer i forbindelse med registreringen af og kontakten til alle NEET'er, navnlig de inaktive NEET'er og dem, der er vanskelige at få tilbage på arbejdsmarkedet; opfordrer medlemsstaterne til at indføre passende og målrettede opsøgende strategier for at nå ud til alle NEET'er og at anlægge en integreret tilgang til at stille mere individualiseret bistand og individualiserede tjenesteydelser til rådighed for at støtte unge, der står over for flere forskellige hindringer; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at lægge særlig vægt på behovene hos sårbare NEET'er og at gøre op med fordomsfulde og negative holdninger til dem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger behovet for at skræddersy foranstaltninger til de lokale behov for at forøge deres virkning; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre særlige foranstaltninger til beskæftigelse af unge i landdistrikterne; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at forbedre informationen om eksisterende støtteprogrammer, der er til rådighed for unge, især for de grupper, der er længst væk fra arbejdsmarkedet, gennem oplysningskampagner, der anvender både traditionelle og moderne mediekanaler såsom de sociale netværk; |
| --- | --- |

19.

Sikring af kvalitetstilbud under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet

| 20. | anerkender opfordringen til at definere, hvad et »kvalitetstilbud« inden for rammerne af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet bør være; fremhæver behovet for at udarbejde en omfattende fælles vedtaget definition, som kan tage hensyn til det arbejde, der er blevet udført i EMCO-udvalget i samarbejde med Kommissionen, ILO og de relevante interessenter; påpeger, at et kvalitetstilbud er en mangefacetteret foranstaltning, der fører til varig og godt afstemt integration på arbejdsmarkedet for deltagerne opnået gennem udvikling af færdigheder, og at det bør svare til deltagernes kvalifikationsniveau og profil og tage hensyn til efterspørgslen efter arbejdskraft; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre, at deltagerne er omfattet af den relevante sociale beskyttelse og reglerne om arbejdsvilkår og kompensationsniveauer; henleder opmærksomheden på de kvalitetsstandarder, der er nævnt i vejledning om evaluering af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, som Kommissionen offentliggjorde i 2015, og hvori kendetegn ved beskæftigelsestilbud, deres relevans i forhold til deltagerens behov, de arbejdsmarkedsresultater, der produceres af tilbuddene og den andel af tilbud, der ikke bliver accepteret, eller som opgives før tiden, fastsættes som pålidelige indikatorer for vurderingen af kvaliteten af beskæftigelsen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | minder om, at ILO definerer »anstændigt arbejde« som arbejde, der er produktivt og giver en rimelig indkomst, sikkerhed på arbejdspladsen og social beskyttelse for familier, bedre udsigter til personlig udvikling og social integration, frihed for mennesker til at give udtryk for deres bekymringer, organisere sig og deltage i beslutninger, der har indflydelse på deres liv, samt lige muligheder for og lige behandling af alle kvinder og mænd, og at denne minimumsstandard fortsat ikke opfyldes for unge i beskæftigelse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | er af den opfattelse, at unge ligeledes bør inddrages i overvågningen af kvaliteten af tilbuddene; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at en kvalitetskontrakt for praktikophold skal overholde en kvalitetsramme, der yder følgende garantier: et praktikophold skal reguleres af en skriftlig kontrakt, som skal indeholde tydelig information om parternes rettigheder og pligter, angivne konkrete målsætninger og skitsere en kvalitetsoplæring; der skal tildeles en mentor eller overordnet, som kan vurdere elevens præstationer ved afslutningen af praktikopholdet; praktikopholdet skal have en konkret varighed, og der skal sættes grænser for et praktikopholds varighed hos samme arbejdsgiver, og kontrakten bør have klare bestemmelser om dækning i det sociale sikkerhedsnet og aflønning; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tilskynder medlemsstaterne til gradvist at ajourføre og revidere deres operationelle programmer for ungdomsbeskæftigelsesinitiativet med deltagelse af arbejdsmarkedets parter og ungdomsorganisationer med henblik på at finjustere deres indsats på grundlag af de unges og arbejdsmarkedets faktiske behov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger, at det kun kan lade sig gøre at fastslå, om budgettet for ungdomsbeskæftigelsesinitiativet er anvendt fornuftigt, og om det endelige mål for ungdomsgarantien om at hjælpe unge arbejdsløse i varig beskæftigelse nås, hvis operationerne overvåges nøje og på gennemsigtig vis på grundlag af pålidelige og sammenlignelige data, og såfremt der gribes ind over for medlemsstater, der ikke har gjort nogen fremskridt, på en mere ambitiøs måde; opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt at forbedre overvågningen, rapporteringen og kvaliteten af dataene og sikre, at der indsamles pålidelige og sammenlignelige data og tal om den nuværende gennemførelse af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, som stilles til rådighed rettidigt og oftere end krævet i henhold til deres årlige rapporteringspligt, jf. artikel 19, stk. 2, i ESF-forordningen; opfordrer Kommissionen til at revidere sine retningslinjer for dataindsamling i overensstemmelse med Revisionsrettens henstillinger for at begrænse risikoen for en overvurdering af resultaterne; |
| --- | --- |

25.

| 26. | noterer sig forslagene til og forskellige typer af programmer, som medlemsstaterne har udarbejdet under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; mener, at den nationale regulering i visse medlemsstater har været svævende i sine målsætninger og tilgange, uklar i sin ordlyd og har budt på en begrænset række muligheder for at fremme beskæftigelsen; indtager det synspunkt, at den betydelige skønsmargen og manglen på klare tilsynsmekanismer lejlighedsvis har medført, at jobs er blevet erstattet af tilbud under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; |
| --- | --- |

26.

| 27. | er bekymret over forlydender om uhensigtsmæssig brug af foranstaltninger, der er finansieret af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, herunder forsinkede betalinger til unge eller misbrug af praktikpladser, f.eks. overdrevne brug heraf; udtrykker sin vilje til at bekæmpe denne praksis; har den holdning, at en eventuel gentagen anvendelse af ungdomsgarantien ikke må stride mod tanken om arbejdsmarkedsaktivering og målet om mere permanent integration på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udpege, udveksle og udbrede bedste praksis, der tager sigte på at lære af hinandens politikker og bidrager til udformning og gennemførelse af evidensbaserede politikker; understreger, at forandringer på arbejdsmarkedet og digitaliseringen af økonomien kræver en ny tilgang til ungdomsbeskæftigelsespolitikker; påpeger, at man inden for ungdomsbeskæftigelsesinitiativet skal arbejde på at anvende effektive redskaber til at reducere ungdomsarbejdsløsheden og ikke bør genbruge ineffektive beskæftigelsespolitikker; |
| --- | --- |

28.

| 29. | gentager, at Rådets henstilling om oprettelse af en ungdomsgaranti anser partnerskabsbaserede tilgange for at være en afgørende nøgle til gennemførelse af ungdomsgarantiordninger og nå ud til NEET'er; opfordrer medlemsstaterne til at stræbe efter en partnerskabstilgang ved aktivt at udpege og inddrage de relevante aktører og i højere grad fremme ungdomsgarantiprogrammet blandt virksomheder, navnlig SMV'er og små, familiedrevne virksomheder; understreger, at erfaringer fra medlemsstater, der allerede havde vedtaget programmer, der mindede om ungdomsgarantien, inden denne blev indført, viser, at en vellykket aktørbaseret tilgang er afgørende for en vellykket gennemførelse; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger den vigtige rolle, som ungdomsorganisationer spiller som mellemled mellem de unge og de offentlige arbejdsformidlinger; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen med ungdomsorganisationer på nationalt, regionalt og lokalt plan, når de kommunikerer, planlægger, gennemfører og evaluerer ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger betydningen af moderne offentlige arbejdsformidlinger med kvalificeret personale, der kan levere skræddersyede tjenester til NEET'er; opfordrer medlemsstaterne til i forbindelse med gennemførelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet at sikre en bedre samordning af deres offentlige arbejdsformidlinger på EU-plan inden for rammerne af netværket af offentlige arbejdsformidlinger; tilskynder til udviklingen af yderligere synergier mellem offentlige og private arbejdsgivere, virksomheder og uddannelsessystemer; tilskynder til udbredt anvendelse af e-forvaltning for at mindske bureaukratiet; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer Kommissionen til at give et landespecifikt skøn over de årlige omkostninger for hver medlemsstat til den effektive gennemførelse af ungdomsgarantien, under hensyntagen til ILO's skøn; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger, at det er afgørende at øge antallet af elevpladser under ungdomsgarantien, da de indtil videre tegner sig for blot 4,1 % af de antagne tilbud; |
| --- | --- |

33.

Afsluttende bemærkninger

| 34. | fremhæver behovet for en strategi, der har til formål at udvikle ungdomsbeskæftigelsesinitiativet fra et krisestyringsinstrument til et mere permanent EU-finansieringsinstrument til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed i perioden efter 2020, samtidig med at der sikres en hurtig og ukompliceret anvendelse af midler, og som indfører et krav om samfinansiering for at understrege, at dette primært er medlemsstaternes ansvarsområde; bemærker, at der i forbindelse med forlængelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet bør tages hensyn til Revisionsrettens bemærkninger; understreger, at programmets overordnede mål er en bæredygtig integration af unge på arbejdsmarkedet; fremhæver behovet for at opstille klare, målbare mål; understreger, at disse elementer bør drøftes inden for rammerne af den næste FFR for at sikre kontinuitet, omkostningseffektivitet og merværdi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | gentager sin støtte til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; understreger, at yderligere bestræbelser og vedvarende politiske og finansielle forpligtelser til at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed er absolut nødvendige; minder navnlig om, at det er vigtigt at sikre en finansiering på mindst 700 mio. EUR til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i perioden 2018-2020, som aftalt i forbindelse med midtvejsrevisionen af FFR; opfordrer også til tildeling af tilstrækkelige betalingsbevillinger for at sikre en korrekt og rettidig gennemførelse af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger behovet for at forbedre kvaliteten af tilbuddene under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og ungdomsgarantien og opfordrer til en fremtidig debat om den aldersgruppe, der er berettiget til støtte; |
| --- | --- |

36.

| 37. | er af den opfattelse, at det for at få kvalitetsrammen for ungdomsbeskæftigelse op at køre er nødvendigt med fremskridt med hensyn til vedtagelse af en henstilling med retsgrundlag i artikel 292 og 153 i TEUF, og at der bør træffes en række informationsforanstaltninger såsom oprettelsen af en let tilgængelig hjemmeside, der opdateres med relevante oplysninger om reglerne for praktikpladser i hver medlemsstat; |
| --- | --- |

37.

| 38. | erkender, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet er et finansieringsinstrument, som har til formål at supplere medlemsstaternes initiativer til bekæmpelse af en høj ungdomsarbejdsløshed, og at der bør gøres en større indsats fra medlemsstaternes side for at skabe bedre sammenhæng mellem uddannelsessystemerne og arbejdsmarkedet med henblik på at sikre en bæredygtig integration af de unge på arbejdsmarkedet; glæder sig over de foranstaltninger og politikker, der bidrager til at løse det eksisterende mismatch mellem udbudte og efterspurgte færdigheder; erkender, at udnyttelsen af færdigheder fortsat er en udfordring i hele Europa, og mener derfor, at det er nødvendigt at sørge for, at de færdigheder, der efterspørges, og dem, der udbydes, passer bedre sammen; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mener, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og ungdomsgarantien er afgørende for en effektiv gennemførelse af de vigtigste principper for den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig nr. 1 om almen uddannelse, erhvervsuddannelse og livslang læring, nr. 4 om aktiv beskæftigelsesstøtte, nr. 5 om sikker og fleksibel beskæftigelse, nr. 6 om lønninger, nr. 8 om social dialog og inddragelse af arbejdstagerne, nr. 10 om et sundt, sikkert og veltilpasset arbejdsmiljø og databeskyttelse, nr. 12 om social beskyttelse, nr. 13 om arbejdsløshedsunderstøttelse og nr. 14 om minimumsindkomst; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forstærke deres fælles indsats med ILO for at levere skræddersyede oplysninger og opbygge national kapacitet til udformning og vurdering af ungdomsgarantiordninger med hensyn til følgende aspekter: sikre en komplet og bæredygtig implementering af initiativet, forbedre dets evne til at nå ud til uregistrerede NEET'er og unge med et lavt kvalifikationsniveau, opbygge kapacitet og forbedre kvaliteten af tilbuddene; |
| --- | --- |

40.

| 41. | bemærker, at antallet af unge, der har gennemført et program under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet ved udgangen af 2015 er anslået til 203 000 — dog afventes Kommissionens offentliggørelse af de endelige tal fra medlemsstaterne — hvilket udgør 4 % af deltagerne; udtrykker bekymring over det høje antal deltagere i ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, som ikke formår at gennemføre programmet i visse medlemsstater; mener, at det er vigtigt at styrke incitamenterne, så man sikrer, at unge finder ungdomsbeskæftigelsesinitiativet brugbart; |
| --- | --- |

41.

| 42. | minder om, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet bør yde finansiel støtte til foranstaltninger til fremme af integrationen af NEET'er på arbejdsmarkedet, herunder lønnede praktikophold og lærlingeuddannelser, men at disse ikke bør blive en erstatning for faktisk lønnet beskæftigelse; |
| --- | --- |

42.

| 43. | foreslår, at der oprettes en EU-hotline mod krænkelse af unges rettigheder, så unge kan rapportere direkte til Kommissionen om eventuelle negative erfaringer med deres deltagelse i foranstaltninger under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og ungdomsgarantien, hvorved det bliver muligt at indsamle oplysninger og undersøge påstande om misbrug i forbindelse med gennemførelsen af EU-finansierede politikker; |
| --- | --- |

43.

| 44. | glæder sig over henvisningen i den hensigtserklæring, der er knyttet til kommissionsformand Junckers tale om Unionens tilstand i 2017, til et forslag om oprettelse af en europæisk arbejdstilsynsmyndighed for at styrke samarbejdet mellem arbejdsmarkedsmyndigheder på alle niveauer og bedre håndtere grænseoverskridende situationer samt yderligere initiativer til at støtte en retfærdig mobilitet; |
| --- | --- |

44.

| 45. | anerkender, at det er lykkedes for ungdomsbeskæftigelsesinitiativet at nedbringe ungdomsarbejdsløsheden og navnlig sikre balance mellem kønnene med det resultat, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet har nået omkring 48 % af mændene og 52 % af kvinderne; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer i sammenhæng med ungdomsbeskæftigelsesinitiativet til fuld gennemførelse af både direktiv 2000/78/EF om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv og direktiv 2010/41/EU om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i selvstændige erhverv; |
| --- | --- |

46.

| 47. | finder det nødvendigt, at Kommissionen og medlemsstaterne indfører positive foranstaltninger, der sikrer, at unge kvinder og piger modtager tilbud om beskæftigelse af høj kvalitet og ikke ansættes eller fanges i usikre, underbetalte og midlertidige jobs med begrænsede eller ingen arbejdstagerrettigheder; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer medlemsstaterne til at indsamle kønsopdelte statistiske oplysninger, så Kommissionen kan iværksætte en konsekvensanalyse af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og dets indflydelse på balancen mellem kønnene for at give mulighed for en grundig evaluering og analyse af dets gennemførelse; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer medlemsstaterne til at finde metoder til at støtte unge kvinders genindtræden på arbejdsmarkedet, i uddannelse eller erhvervsuddannelse ved at sikre ligestilling i adgangen til beskæftigelse, karrierefremskridt, foreningen af arbejde og privatliv, adgangen til børnepasning og pasning af voksne og ved at fremme lige løn til kvinder og mænd for samme arbejde eller arbejde af samme værdi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at yde en større indsats for at forbedre foranstaltningerne inden for uddannelsessystemerne med henblik på at hjælpe unge i risikogruppen med at forblive beskyttede; |
| --- | --- |

50.

| 51. | bemærker med bekymring, at det i de seneste vurderingsrapporter (10) understreges, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i den første gennemførelsesfase udviste en tendens til at fokusere mest på højtuddannede NEET'er snarere end unge, som er ufaglærte, inaktive og ikke er registreret hos de offentlige arbejdsformidlinger; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer medlemsstaterne til at afhjælpe denne væsentlige mangel i gennemførelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet ved bl.a. at udvikle specifikke opfølgende foranstaltninger med henblik på at gennemføre mere evidensbaserede, effektive og vedvarende ungdomspolitikker; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres lovgivning giver alle unge inden for den fastlagte aldersgruppe mulighed for at registrere sig og deltage effektivt i ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (11); |
| --- | --- |

53.

| 54. | henleder opmærksomheden på de manglende regler for praktiktilbud på det frie marked for så vidt angår gennemsigtighed i ansættelsen, varighed og anerkendelse og påpeger, at kun få medlemsstater har opstillet minimumskvalitetskriterier, herunder med henblik på overvågning af ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; |
| --- | --- |

54.

| 55. | anerkender, at EU-budgettets investeringer gennem ungdomsbeskæftigelsesinitiativet har haft en virkning og har fremskyndet udvidelsen af arbejdsmarkedet for unge; mener, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet har en klar merværdi for EU, da mange beskæftigelsesprogrammer for unge ikke kunne være blevet gennemført uden hjælp fra EU; |
| --- | --- |

55.

| 56. | bemærker, at den oprindelige finansielle tildeling til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i FFR 2014-2020 var på 6,4 mia. EUR, hvoraf 3,2 mia. EUR stammede fra en særlig budgetpost og blev modsvaret af et tilsvarende beløb fra ESF; |
| --- | --- |

56.

| 57. | understreger, at en yderligere tildeling på 1,2 mia. EUR til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i forbindelse med midtvejsrevisionen af FFR blev politisk godkendt for perioden 2017-2020 og skal modsvares af det samme beløb fra ESF; understreger imidlertid, at den endelige tildeling til programmet vil blive fastlagt i de kommende årlige budgetprocedurer; |
| --- | --- |

57.

| 58. | glæder sig over, at resultatet af forliget om EU's budget for 2018 på kraftig opfordring fra Parlamentet blev at øge den oprindeligt foreslåede specifikke tildeling til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet med 116,7 mio. EUR i nye bevillinger, således at det samlede beløb udgør 350 mio. EUR i 2018; noterer sig, at Kommissionen ensidigt har forpligtet sig til at foreslå en yderligere forhøjelse af finansieringen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet gennem et ændringsbudget, hvis ungdomsbeskæftigelsesinitiativets absorptionskapacitet giver mulighed for en forhøjelse; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mener, at det samlede budget for ungdomsbeskæftigelsesinitiativet ikke er tilstrækkeligt til at dække den faktiske efterspørgsel og de ressourcer, der er nødvendige for at sikre, at programmet når sine mål; minder om, at der i gennemsnit kun nås ud til 42 % af NEET'erne, og at dette tal ligger under 20 % i en række medlemsstater; opfordrer derfor til en betydelig forhøjelse af tildelingen til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet under den næste FFR og til, at medlemsstaterne afsætter midler til ungdomsbeskæftigelsesordninger i deres nationale budgetter; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer Kommissionen til at sikre konsekvens i ungdomsbeskæftigelsesinvesteringer ved at fremme synergier mellem tilgængelige kilder og ved at skabe ensartede regler, der forelægges i en holistisk vejledning, med henblik på at sikre en større effekt, synergier, effektivitet og forenkling på stedet; minder om prioriteten om at nedbringe den administrative byrde for forvaltningsmyndighederne; understreger betydningen af landespecifikke rapporter om finansiering af ungdomsgarantiordninger, der ligeledes overvåger synergierne mellem de nationale budgetter og EU-budgettet, og behovet for bedre samordning og tættere samarbejde mellem de vigtigste interessenter i processen; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opfordrer Kommissionen til at forbedre planlægningen af ungdomsbeskæftigelsesinvesteringer i perioden efter 2020 gennem fuld anvendelse af den tilgang, der anvendes i programmeringen af ESI-fondene, hvor finansieringen er underlagt omfattende indledende planlægning og efterfølgende evaluering efterfulgt af indgåelsen af partnerskabsaftaler; mener, at en sådan tilgang øger effekten af EU's budget; bemærker den vellykkede gennemførelse af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i medlemsstater, hvor der er særlige operationelle programmer med betydelige bidrag fra de nationale og regionale budgetter; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opfordrer endvidere Kommissionen til at ændre den nuværende evalueringsmekanisme ved at fokusere på ensartede resultatkriterier og forvaltningsrevisioner i den årlige og endelige rapporteringsprocedure med henblik på at sikre en bedre overvågning af EU-budgettets effekt; opfordrer til EU-dækkende anvendelse af indikatorer såsom andelen af deltagere i ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, som kommer ind på det primære arbejdsmarked som følge af EU-finansierede interventioner; |
| --- | --- |

62.

| 63. | understreger imidlertid, at reformen af planlægnings- og rapporteringsprocedurerne ikke bør forsinke budgetgennemførelsen eller skabe for store administrative byrder for forvaltningsmyndighederne og især ikke for de endelige modtagere; |
| --- | --- |

63.

| 64. | anerkender, at de eksisterende administrative byrder undergraver EU-budgettets investeringskapacitet, især i tilfælde af instrumenter med kortere gennemførelsesperioder, som f.eks. ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; opfordrer derfor til strømlining af udbudsprocedurer med fokus på hurtigere udarbejdelse af bud og kortere appelprocedurer; bemærker den positive effekt af anvendelsen af forenklede omkostningsmuligheder i forbindelse med udgifter under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; opfordrer til en EU-dækkende indførelse af forenklede omkostningsmuligheder i projekter under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet for i væsentlig grad at mindske bureaukratiet og fremskynde budgetgennemførelsen; |
| --- | --- |

64.

| 65. | understreger, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet på nuværende tidspunkt udviser de bedste resultater blandt alle ESI-fondene for så vidt angår finansiel gennemførelse; |
| --- | --- |

65.

| 66. | glæder sig over, at foranstaltningerne under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet har ydet støtte til over 1,6 millioner unge og ført til konsolideringstransaktioner i medlemsstaterne til over 4 mia. EUR; |
| --- | --- |

66.

| 67. | bemærker, at manglen på oplysninger om de potentielle omkostninger til gennemførelse af en ordning i en medlemsstat kan resultere i utilstrækkelig finansiering til gennemførelsen og opfyldelsen af målene; opfordrer medlemsstaterne til at foretage en forudgående analyse og udarbejde en oversigt over omkostningerne til gennemførelse af ungdomsgarantien; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at etablere overvågningssystemer, der administrativt er mindre besværlige og mere tidssvarende, for den resterende finansiering under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; |
| --- | --- |

68.

| 69. | opfordrer til, at der fokuseres på ungdomsbeskæftigelsesinitiativets resultater gennem fastlæggelse af konkrete indikatorer vedrørende nye tjenester og støtteforanstaltninger på arbejdsmarkedet, der er etableret ved hjælp af programmet i medlemsstaterne, og antallet af tidsubegrænsede kontrakter, der tilbydes; |
| --- | --- |

69.

| 70. | mener, at det for at vurdere ordningens effektivitet er nødvendigt at evaluere alle aspekter, herunder om ordningen giver valuta for pengene; noterer sig tidligere skøn fra ILO og Eurofound og anmoder Kommissionen om at bekræfte eller ajourføre disse fremskrivninger; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fastsætte realistiske og opnåelige mål, vurdere forskellene, analysere markedet før gennemførelsen af ordningerne og forbedre overvågnings- og indberetningssystemerne; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 470.

(2)  EUT L 126 af 21.5.2015, s. 1.

(3)  EUT C 120 af 26.4.2013, s. 1.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0390.

(5)  EUT C 264 E af 13.9.2013, s. 69.

(6)  EUT L 113 af 29.4.2017, s. 56.

(7)  Kommissionens rapport »Employment and Social Developments in Europe 2013« af december 2013.

(8)  Eurofounds rapport fra august 2014 med titlen »Occupational profiles in working conditions: Identification of groups with multiple disadvantages«.

(9)  Blandt andre foranstaltninger kan nævnes initiativet »Unge på vej«, der blev lanceret i september 2010, initiativet »Muligheder for Unge«, som blev lanceret i december 2011, og »indsatsholdene for ungdomsbeskæftigelsen«, som blev lanceret i januar 2012.

(10)  Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 5/2017 om gennemførelsen af ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, slutrapport til Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion fra juni 2016 om de første resultater af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, Kommissionens meddelelse af 4. oktober 2016 om ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet efter tre år (COM(2016)0646); EPRS' indgående analyse fra juni 2016 med titlen »Youth Employment Initiative: European Implementation Assessment«.

(11)  De lovgivningsmæssige rammer i nogle lande anser visse unge, navnlig personer med alvorlige handicap, for at være »uarbejdsdygtige«. De kan ikke registrere sig hos de offentlige arbejdsformidlinger og kan derfor ikke deltage i ungdomsbeskæftigelsesinitiativet.

---

| 19.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/70

---

P8_TA(2018)0019

Gennemførelse af direktivet om erhvervsmæssige kvalifikationer og behovet for reform af liberale erhverv

Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2018 om gennemførelse af direktiv 2005/36/EF for så vidt angår regulering og behovet for reform af liberale erhverv (2017/2073(INI))

(2018/C 458/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 45, 49 og 56 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 45, 49 og 56 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 15 og 16, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 15 og 16,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. januar 2017 om anbefalinger til reformer af reguleringen af liberale erhverv (COM(2016)0820), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. januar 2017 om anbefalinger til reformer af reguleringen af liberale erhverv (COM(2016)0820),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. oktober 2013 om evaluering af nationale bestemmelser om adgang til erhverv (COM(2013)0676), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. oktober 2013 om evaluering af nationale bestemmelser om adgang til erhverv (COM(2013)0676),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2015 med titlen »Opgradering af det indre marked: flere muligheder for borgerne og virksomhederne« (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2015 med titlen »Opgradering af det indre marked: flere muligheder for borgerne og virksomhederne« (COM(2015)0550),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om strategien for det indre marked (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om strategien for det indre marked (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. juni 2017 om en europæisk dagsorden for den kollaborative økonomi (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. juni 2017 om en europæisk dagsorden for den kollaborative økonomi (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. februar 2017 om den årlige rapport om forvaltningen af det indre marked i forbindelse med det europæiske semester 2017 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. februar 2017 om den årlige rapport om forvaltningen af det indre marked i forbindelse med det europæiske semester 2017 (4),

| — | der henviser til udtalelse af 31. maj 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 31. maj 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (5),

| — | der henviser til den endelige rapport fra arbejdsgruppen om fremme af de liberale erhverv, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra arbejdsgruppen om fremme af de liberale erhverv,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52 og til artikel 1, stk. 1, litra e), og bilag 3 til afgørelse truffet af Formandskonferencen den 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52 og til artikel 1, stk. 1, litra e), og bilag 3 til afgørelse truffet af Formandskonferencen den 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0401/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0401/2017),

| A. | der henviser til, at den frie bevægelighed for arbejdstagere, etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser i EU udgør rygraden i det indre marked og medfører mange fordele for borgere og virksomheder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den frie bevægelighed for arbejdstagere, etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser i EU udgør rygraden i det indre marked og medfører mange fordele for borgere og virksomheder;

| B. | der henviser til, at selv om servicesektoren tegner sig for 71 % af BNP og 68 % af den samlede beskæftigelse, er potentialet for det indre marked for tjenesteydelser fortsat ikke fuldt udnyttet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at selv om servicesektoren tegner sig for 71 % af BNP og 68 % af den samlede beskæftigelse, er potentialet for det indre marked for tjenesteydelser fortsat ikke fuldt udnyttet;

| C. | der henviser til, at det i mangel af harmonisering er op til medlemsstaterne at træffe beslutning om regulering af erhverv, forudsat at de nationale foranstaltninger er gennemsigtige, ikkediskriminerende, rimelige og proportionale; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det i mangel af harmonisering er op til medlemsstaterne at træffe beslutning om regulering af erhverv, forudsat at de nationale foranstaltninger er gennemsigtige, ikkediskriminerende, rimelige og proportionale;

| D. | der henviser til, at intelligent regulering, der er behørigt begrundet i beskyttelsen af legitime målsætninger af offentlig interesse, kan have positive virkninger på det indre marked og sikre et højt niveau af forbrugerbeskyttelse og en forbedring af kvaliteten af de leverede tjenesteydelser; der derfor henviser til, at afregulering ikke bør være et mål i sig selv; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at intelligent regulering, der er behørigt begrundet i beskyttelsen af legitime målsætninger af offentlig interesse, kan have positive virkninger på det indre marked og sikre et højt niveau af forbrugerbeskyttelse og en forbedring af kvaliteten af de leverede tjenesteydelser; der derfor henviser til, at afregulering ikke bør være et mål i sig selv;

| E. | der henviser til, at reguleringen af erhverv i mange tilfælde er berettiget, men at uberettigede hindringer for liberale tjenesteydelser er til skade for borgernes grundlæggende rettigheder og medlemsstaternes økonomier; der henviser til, at reguleringen af erhverv derfor bør tilpasses regelmæssigt for at tage hensyn til den teknologiske, samfundsmæssige eller markedsmæssige udvikling; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at reguleringen af erhverv i mange tilfælde er berettiget, men at uberettigede hindringer for liberale tjenesteydelser er til skade for borgernes grundlæggende rettigheder og medlemsstaternes økonomier; der henviser til, at reguleringen af erhverv derfor bør tilpasses regelmæssigt for at tage hensyn til den teknologiske, samfundsmæssige eller markedsmæssige udvikling;

| F. | der henviser til, at Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer foreskriver automatisk anerkendelse af en række erhverv på grundlag af harmoniserede mindstekrav til uddannelse, en generel ordning for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer, en ordning for automatisk anerkendelse af erhvervserfaring og et nyt system for grænseoverskridende levering af tjenesteydelser inden for rammerne af lovregulerede erhverv; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer foreskriver automatisk anerkendelse af en række erhverv på grundlag af harmoniserede mindstekrav til uddannelse, en generel ordning for anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer, en ordning for automatisk anerkendelse af erhvervserfaring og et nyt system for grænseoverskridende levering af tjenesteydelser inden for rammerne af lovregulerede erhverv;

| G. | der henviser til, at direktiv 2005/36/EF blev ændret i 2013 med det formål at opnå en proportionel lovgivningsmæssig ramme, der er berettiget af mål af almen interesse, idet der i artikel 59 blev indført et krav om gennemsigtighed og gensidig evaluering af samtlige lovregulerede erhverv i medlemsstaterne, uanset om de er reguleret på grundlag af nationale regler eller på grundlag af regler, der er harmoniseret på EU-plan; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at direktiv 2005/36/EF blev ændret i 2013 med det formål at opnå en proportionel lovgivningsmæssig ramme, der er berettiget af mål af almen interesse, idet der i artikel 59 blev indført et krav om gennemsigtighed og gensidig evaluering af samtlige lovregulerede erhverv i medlemsstaterne, uanset om de er reguleret på grundlag af nationale regler eller på grundlag af regler, der er harmoniseret på EU-plan;

| H. | der henviser til, at visse bestemmelser i direktiv 2005/36/EF og navnlig artikel 59 endnu ikke er blevet fuldt gennemført af medlemsstaterne selv efter udløbet af fristen; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at visse bestemmelser i direktiv 2005/36/EF og navnlig artikel 59 endnu ikke er blevet fuldt gennemført af medlemsstaterne selv efter udløbet af fristen;

| I. | der henviser til, at medlemsstaterne skulle indsende nationale handlingsplaner til Kommissionen senest den 18. januar 2016 med oplysninger om afgørelser om at fastholde eller ændre reguleringen af liberale erhverv; der henviser til, at der stadig er 6 medlemsstater, der ikke har indsendt deres nationale handlingsplaner; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at medlemsstaterne skulle indsende nationale handlingsplaner til Kommissionen senest den 18. januar 2016 med oplysninger om afgørelser om at fastholde eller ændre reguleringen af liberale erhverv; der henviser til, at der stadig er 6 medlemsstater, der ikke har indsendt deres nationale handlingsplaner;

| J. | der henviser til, at Kommissionen i henhold til artikel 59 i direktiv 2005/36/EF senest den 18. januar 2017 skulle fremlægge sine konklusioner om den gensidige evaluering, om nødvendigt ledsaget af forslag til yderligere initiativer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Kommissionen i henhold til artikel 59 i direktiv 2005/36/EF senest den 18. januar 2017 skulle fremlægge sine konklusioner om den gensidige evaluering, om nødvendigt ledsaget af forslag til yderligere initiativer;

| K. | der henviser til, at Kommissionen den 10. januar 2017 forelagde en meddelelse vedrørende behovet for reformer inden for de liberale erhverv med en analyse af reguleringen af erhverv i syv erhvervssektorer og henstillinger til medlemsstaterne i denne henseende; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kommissionen den 10. januar 2017 forelagde en meddelelse vedrørende behovet for reformer inden for de liberale erhverv med en analyse af reguleringen af erhverv i syv erhvervssektorer og henstillinger til medlemsstaterne i denne henseende;

| L. | der henviser til, at den gensidige evaluering afslørede, at reguleringen af erhverv varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat; der henviser til, at der er behov for yderligere afklaring, navnlig i de tilfælde, hvor medlemsstater har bekendtgjort, at de vil indføre nye former for regulering af erhverv efter afslutningen af arbejdet; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den gensidige evaluering afslørede, at reguleringen af erhverv varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat; der henviser til, at der er behov for yderligere afklaring, navnlig i de tilfælde, hvor medlemsstater har bekendtgjort, at de vil indføre nye former for regulering af erhverv efter afslutningen af arbejdet;

Regulering af erhverv i Den Europæiske Union og status for gennemførelsen af artikel 59 i direktiv 2005/36/EF

| 1. | understreger, at lovregulerede erhverv spiller en afgørende rolle i EU's økonomi, idet de tegner sig for en betydelig del af beskæftigelsesgraden samt for arbejdskraftens bevægelighed og den merværdi, der skabes i Unionen; mener endvidere, at professionelle tjenester af høj kvalitet og effektive lovgivningsmæssige rammer er af afgørende betydning for bevarelsen ag EU's økonomiske, sociale og kulturelle model og for en styrkelse af EU's konkurrenceevne for så vidt angår vækst, innovation og jobskabelse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder om, at der er mere end 5 500 lovregulerede erhverv i EU med store variationer mellem medlemsstaterne, hvilket svarer til 22 % af arbejdsstyrken i alle sektorer, som f.eks. sundhedstjenester og sociale tjenester, tjenesteydelser til virksomheder, bygge- og anlægssektoren, netværkstjenesteydelser, transport, turisme, ejendomsmarked, offentlige tjenesteydelser og uddannelse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over Kommissionens initiativ med hensyn til vejledning af medlemsstaterne i forbindelse med den gensidige evaluering, herunder tilrettelæggelse af indgående drøftelser med de nationale myndigheder, og påpeger også behovet for, at nationale myndigheder inddrager alle berørte parter for at indsamle relevante oplysninger om konsekvenserne af sådanne bestemmelser; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at Kommissionens meddelelse af 10. januar 2017 kan hjælpe medlemsstaterne med bedre at regulere liberale tjenesteydelser og til at udveksle bedste praksis med henblik på at forstå de reguleringsmæssige valg i andre medlemsstater under hensyntagen til, at nogle medlemsstater har indført en mere intensiv statslig regulering af erhverv end andre; understreger imidlertid behovet for en vurdering af kvaliteten af reguleringer, da der er behov for mere end blot en økonomisk analyse for at foretage en holistisk vurdering af resultaterne af de reguleringsmæssige rammer i de enkelte medlemsstater; |
| --- | --- |

4.

| 5. | beklager, at nogle medlemsstater har forsømt at meddele oplysninger om de erhverv, de regulerer, og om kravene for adgang til disse erhverv; opfordrer medlemsstaterne til i væsentlig grad at forbedre meddelelsesproceduren i forbindelse med direktivet om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at en styrkelse af gennemsigtigheden og sammenligneligheden af de nationale krav om adgang til eller udøvelse af lovregulerede erhverv kunne skabe større erhvervsmæssig mobilitet, og at alle nationale krav i overensstemmelse med direktiv 2005/36/EF således bør meddeles og gøres offentligt tilgængelige i databasen for lovregulerede erhverv på en klar og let forståelig måde; |
| --- | --- |

6.

| 7. | anerkender de forbedringer, som Kommissionen har foretaget af databasen over lovregulerede erhverv, herunder oprettelsen af et interaktivt kort, der giver borgerne mulighed for at kontrollere de professionelle adgangskrav i hele EU og lettere at visualisere, hvilke erhverv der er lovregulerede i en given medlemsstat; opfordrer Kommissionen til yderligere at forbedre databasen over lovregulerede erhverv med henblik på at fremme en rettidig og nøjagtig meddelelse af oplysninger fra de kompetente myndigheder og således øge gennemskueligheden for EU-borgerne; |
| --- | --- |

7.

| 8. | noterer sig forskellene mellem medlemsstaterne, hvad angår antallet af lovregulerede erhverv og omfanget af aktiviteter, der er omfattet af lignende erhverv, hvilket forklarer de forskellige metoder til regulering af erhverv, som er valgt af den enkelte medlemsstat; opfordrer Kommissionen til at forbedre sammenligneligheden af de forskellige erhverv og fastlægge en række fælles aktiviteter for hvert indberettet erhverv i databasen med henblik på at fremme frivillig harmonisering i hele EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | beklager, at en række medlemsstater ikke har forelagt en national handlingsplan (NAP) som krævet i direktiv 2005/36/EF og opfordrer disse medlemsstater til at gøre dette uden unødig forsinkelse; bemærker, at grundigheden, ambitionsniveauet og detaljeringsgraden i de indsendte nationale handlingsplaner varierer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre artikel 59 i direktiv 2005/36/EF og til at intensivere deres bestræbelser på at sikre større gennemsigtighed i reguleringen af erhverv, idet dette er afgørende for mobiliteten for fagfolk i hele EU, da det kun er med fuldstændige oplysninger fra alle medlemsstater, at der kan fås et fuldstændigt billede af de erhverv, der er reguleret på nationalt plan eller EU-plan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | beklager, at visse medlemsstater ikke har rådført sig med de relevante interessenter på en passende måde under udarbejdelsen af de nationale handlingsplaner; mener, at det er er nødvendigt med en gennemsigtig informationsstrøm mellem offentlige institutioner og interessenter for effektivt at løse de problemer og udfordringer, som erhvervene står over for; opfordrer til en bredere inddragelse af alle interessenter i fremtiden, ikke kun med henblik på udarbejdelse af de nationale handlingsplaner, men også før reformen af reguleringen af erhverv med henblik på at give alle berørte parter mulighed for at fremlægge deres synspunkter; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at en effektiv regulering af erhverv bør være til gavn for både forbrugere og fagfolk; minder om, at det står medlemsstaterne frit for at indføre nye bestemmelser eller at ændre eksisterende regler, der begrænser adgangen til eller udøvelse af lovregulerede erhverv, som afspejler deres vision for samfundet og deres socioøkonomiske forhold, så længe disse er begrundet ud fra mål af almen interesse; mener, at regulering af liberale erhverv, der er proportionel og tilpasset til markedsrealiteterne, kan føre til en forbedret markedsdynamik, lavere priser for forbrugerne og en forbedret brancheeffektivitet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mener samtidig, at diskriminerende, uberettigede og urimelige krav kan være særligt urimelige for især unge fagfolk, og at de kan hæmme konkurrencen og have en negativ indvirkning på modtagerne af tjenesteydelser, bl.a. forbrugere; |
| --- | --- |

13.

| 14. | anerkender den rolle, som reguleringen af erhverv spiller med hensyn til at opnå et højt niveau for beskyttelse af offentlige interesser, både dem, der udtrykkeligt er nævnt i traktaten, såsom den offentlige orden, den offentlige sikkerhed og den offentlige sundhed, og dem, der udgør et tvingende alment hensyn, herunder dem, der er anerkendt i Domstolens praksis, såsom bevarelsen af den finansielle balance i de sociale sikringsordninger, beskyttelsen af forbrugerne, tjenestemodtagerne og arbejdstagerne, en forsvarlig retspleje, retfærdige handelstransaktioner, bekæmpelsen af bedrageri og imødegåelsen af skattesvig og skatteundgåelse, skattekontrollens effektivitet, vejtransportsikkerhed, sikring af kvaliteten af håndværkspræget arbejde, fremme af forskning og udvikling, beskyttelse af miljøet og bymiljøet, dyresundheden, intellektuelle ejendomsrettigheder, bevarelsen af den nationale historiske og kunstneriske arv samt social- og kulturpolitiske målsætninger; anerkender medlemsstaternes skønsmargin ved fastsættelsen af måderne for opnåelse af det ovennævnte i overensstemmelse med principperne om ikke-diskriminering og proportionalitet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker, at i betragtning af risiciene for forbrugere, erhvervsudøvere eller tredjepart kan medlemsstaterne kun forbeholde bestemte aktiviteter til kvalificerede fagfolk, hvor der navnlig ikke findes mindre indgribende midler til at nå det samme resultat; fremhæver, at i sådanne tilfælde skal fagspecifikke regler sikre et effektivt tilsyn med den retmæssig udøvelse af de regulerede erhverv, og, hvor det er relevant, med dets etiske regler; |
| --- | --- |

15.

| 16. | anerkender i denne sammenhæng forbindelsen mellem forslaget til den proportionalitetstest, der fastlægger regler vedrørende en fælles ramme for gennemførelsen af proportionalitetsvurderinger forud for indførelse af nye eller ændring af gældende foranstaltninger for lovregulerede erhverv, og anbefalingerne til reformer, der er baseret på en vurdering af de nationale reguleringer i syv sektorer; opfordrer medlemsstaterne til at vurdere og om nødvendigt at tilpasse deres regulering af erhverv i overensstemmelse med specifikke anbefalinger til reformer; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at anbefalinger til reform ikke kan erstatte håndhævelsesforanstaltninger, og opfordrer Kommissionen til som traktatens vogter at skride til handling og indlede overtrædelsesprocedurer, når den konstaterer diskriminerende, uberettiget eller uforholdsmæssig regulering; |
| --- | --- |

17.

Nytten af indikatoren til vurdering af begrænsninger og behovet for at fremme et højt kvalitetsniveau for tjenesteydelser i Europa

| 18. | tager til efterretning, at Kommissionen har udarbejdet en ny indikator til vurdering af begrænsninger og glæder sig over forbedringen i forhold til OECD's eksisterende indikator for regulering af produktmarkederne for så vidt angår den detaljerede analyse af de berørte sektorer; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger, at denne indikator, der viser den samlede reguleringsgrad i medlemsstaterne udelukkende på grundlag af de kvantitative oplysninger vedrørende eksisterende hindringer for fri bevægelighed, bør betragtes som et rent vejledende redskab og ikke som et redskab, der gør det muligt at drage konklusioner om, hvorvidt en strengere regulering i visse medlemsstater er uforholdsmæssig; |
| --- | --- |

19.

| 20. | minder om, at den samlede analyse af virkningen af reguleringerne i medlemsstaterne ikke blot bør være underlagt en kvantitativ, men også en kvalitativ vurdering, der omfatter mål af almen interesse og kvaliteten af den leverede tjeneste, herunder eventuelle indirekte fordele for borgerne og arbejdsmarkedet; bemærker, at indikatoren til vurdering af begrænsninger er ledsaget af yderligere analyse, der giver supplerende oplysninger om virkelighedens verden, og opfordrer medlemsstaterne til at overveje denne indikator sammen med kvalitative oplysninger med henblik på at sammenligne deres præstationer i de udvalgte erhvervssektorer; |
| --- | --- |

20.

Fremtiden for lovregulerede erhverv

| 21. | understreger, at der ud over en effektiv retlig ramme i EU og i medlemsstaterne er behov for effektive og samordnede politikker til at støtte fagfolk i EU og til at styrke konkurrenceevnen, innovationskapaciteten og kvaliteten af de liberale erhverv i EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at fagfolk kan udøve lovregulerede erhverv enten som fysiske personer eller som juridiske personer i form af en erhvervsmæssig virksomhed, og at begge perspektiver er vigtige i forbindelse med gennemførelsen af nye politikker; er på denne baggrund overbevist om, at økonomiske værktøjer bør kombineres med politikker, der tager sigte på at styrke iværksætteri og den menneskelige kapital i de liberale erhverv; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til sammen med de faglige organisationer inden for deres respektive kompetenceområder på passende vis at følge op på anbefalingerne fra arbejdsgruppen om »Bolstering the Business of Liberal Professions«; |
| --- | --- |

23.

| 24. | fremhæver vigtigheden af uddannelse, kompetenceudvikling og undervisning i iværksætteri for at sikre, at erhvervsudøvere i EU fortsat er konkurrencedygtige og i stand til at klare de gennemgribende forandringer, der påvirker de liberale erhverv som følge af innovation, digitalisering og globalisering; understreger, at der er en tæt forbindelse mellem en fagpersons kundskaber og kvaliteten af den tjeneste, der ydes; bemærker den vigtige rolle, der skal spilles af de højere uddannelses- og forskningsinstitutioner i denne henseende, herunder gennem projekter om digitale færdigheder; |
| --- | --- |

24.

| 25. | påpeger, at der er behov for bedre sammenlignelighed af de erhvervsmæssige kvalifikationer for at øge ensartetheden af kvalifikationsbeviserne i hele EU og skabe mere lige vilkår for unge nyuddannede, der får adgang til erhvervene, og derved fremme deres mobilitet i EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer medlemsstaterne til at iværksætte en grundig markedsanalyse med henblik på at sikre en hurtigere tilpasning af udbydere af tjenesteydelser til markedets behov, samt til at udvikle politikker for at gøre EU's liberale tjenesteydelser globalt konkurrencedygtig i de kommende årtier; |
| --- | --- |

26.

Innovation og digitalisering i de liberale erhverv

| 27. | bemærker, at videnskabelige fremskridt, teknologisk innovation og digitalisering har en betydelig indvirkning på liberale erhverv og giver nye muligheder for fagfolk, men også udfordringer for arbejdsmarkedet og kvaliteten af tjenesterne; |
| --- | --- |

27.

| 28. | glæder sig over, at Kommissionen anerkender behovet for at overveje virkningen af nye teknologier inden for liberale erhverv, især for advokater og revisorer, hvor procedurerne kan forbedres; bemærker navnlig, at der skal lægges stor vægt på de risici, der kan være forbundet med en sådan omstilling, for modtagere af tjenesteydelser, herunder forbrugerne, idet de ikke bør afskæres fra de nye teknologier; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at det er usandsynligt, at nye teknologier vil erstatte mennesker, når der skal træffes etiske og moralske beslutninger; påpeger i denne forbindelse, at reglerne om organiseringen af erhvervene, herunder regler om overvågning af offentlige organer eller faglige sammenslutninger kan spille en vigtig rolle og bidrage til at sikre en mere retfærdig fordeling af fordelene ved digitalisering; bemærker, at markedsdrevne mekanismer på visse områder som f.eks. feedback fra forbrugerne også kan bidrage til at forbedre kvaliteten af en bestemt tjeneste; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at forordningerne om liberale tjenesteydelser skal være egnede til formålet og bør revideres regelmæssigt for at tage hensyn til den tekniske innovation og digitalisering; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer Kommissionen til fortsat at holde Parlamentet regelmæssigt underrettet om status vedrørende medlemsstaternes overholdelse af direktiv 2005/36/EF; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0237.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0271.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0040.

(5)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

UDTALELSER

Europa-Parlamentet

Torsdag den 18. januar 2018

| 19.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/76 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/76

---

P8_TA(2018)0012

Afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod en gennemførelsesforanstaltning: oprettelse af et EU-register

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at modsætte sig udkast til Kommissionens forordning om ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 389/2013 om oprettelse af et EU-register (D054274-02 — 2017/3013(RPS))

(2018/C 458/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens forordning om ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 389/2013 om oprettelse af et EU-register (D054274-02), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens forordning om ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 389/2013 om oprettelse af et EU-register (D054274-02),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (1), særlig artikel 12 og 19, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (1), særlig artikel 12 og 19,

| — | der henviser til udtalelse af 30. november 2017 fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 23, stk. 1, i ovennævnte direktiv, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 30. november 2017 fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 23, stk. 1, i ovennævnte direktiv,

| — | der henviser til Kommissionens skrivelse af 5. december 2017, hvori den anmoder Parlamentet om at erklære, at det ikke vil modsætte sig udkastet til forordning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens skrivelse af 5. december 2017, hvori den anmoder Parlamentet om at erklære, at det ikke vil modsætte sig udkastet til forordning,

| — | der henviser til skrivelse af 11. januar 2018 fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed til Udvalgsformandskonferencens formand, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 11. januar 2018 fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed til Udvalgsformandskonferencens formand,

| — | der henviser til artikel 5a i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 5a i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (2),

| — | der henviser til henstilling til afgørelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling til afgørelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 4, litra d), og artikel 105, stk. 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 4, litra d), og artikel 105, stk. 6,

| — | der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 105, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 17. januar 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 105, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 17. januar 2018,

| A. | der henviser til, at det for at beskytte den miljømæssige integritet af EU's emissionshandelssystem (»EU ETS«) er forbudt for luftfartøjsoperatører og andre operatører i EU ETS at anvende kvoter, der er udstedt af en medlemsstat, i forhold til hvilken der er forpligtelser, som ophører for luftfartøjsoperatører og andre operatører, og at de nødvendige beskyttelsesforanstaltninger i denne henseende bør vedtages; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det for at beskytte den miljømæssige integritet af EU's emissionshandelssystem (»EU ETS«) er forbudt for luftfartøjsoperatører og andre operatører i EU ETS at anvende kvoter, der er udstedt af en medlemsstat, i forhold til hvilken der er forpligtelser, som ophører for luftfartøjsoperatører og andre operatører, og at de nødvendige beskyttelsesforanstaltninger i denne henseende bør vedtages;

| B. | der henviser til, at artikel 19 i direktiv 2003/87/EF tillægger Kommissionen beføjelse til at vedtage foranstaltninger for så vidt angår det standardiserede og sikrede registersystem i overensstemmelse med forskriftsproceduren med kontrol (RPS); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at artikel 19 i direktiv 2003/87/EF tillægger Kommissionen beføjelse til at vedtage foranstaltninger for så vidt angår det standardiserede og sikrede registersystem i overensstemmelse med forskriftsproceduren med kontrol (RPS);

| C. | der henviser til, at Kommissionen den 8. december 2017 formelt forelagde Parlamentet udkastet til Kommissionens forordning om ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 389/2013 om oprettelse af et EU-register (»udkastet til foranstaltning under forskriftsproceduren med kontrol«), hvilket var indledningen af den tremåneders behandlingsperiode, hvor Parlamentet kan gøre indsigelse mod det pågældende udkast til retsakt; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen den 8. december 2017 formelt forelagde Parlamentet udkastet til Kommissionens forordning om ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 389/2013 om oprettelse af et EU-register (»udkastet til foranstaltning under forskriftsproceduren med kontrol«), hvilket var indledningen af den tremåneders behandlingsperiode, hvor Parlamentet kan gøre indsigelse mod det pågældende udkast til retsakt;

| D. | der henviser til, at beskyttelsesforanstaltningerne i udkastet til foranstaltning under forskriftsproceduren med kontrol bør træde i kraft så hurtigt som muligt, således at foranstaltningerne kan få virkning, så kvoterne kan tildeles gratis, modtages til gengæld for internationale kreditter eller bortauktioneres i 2018, og til, at en fuld udnyttelse af den tremåneders behandlingsperiode, Parlamentet har til rådighed, ikke ville levne tilstrækkelig tid til, at udkastet til foranstaltning under forskriftsproceduren med kontrol ville kunne træde i kraft, inden kvoterne for 2018 udstedes; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at beskyttelsesforanstaltningerne i udkastet til foranstaltning under forskriftsproceduren med kontrol bør træde i kraft så hurtigt som muligt, således at foranstaltningerne kan få virkning, så kvoterne kan tildeles gratis, modtages til gengæld for internationale kreditter eller bortauktioneres i 2018, og til, at en fuld udnyttelse af den tremåneders behandlingsperiode, Parlamentet har til rådighed, ikke ville levne tilstrækkelig tid til, at udkastet til foranstaltning under forskriftsproceduren med kontrol ville kunne træde i kraft, inden kvoterne for 2018 udstedes;

| 1. | erklærer, at det ikke modsætter sig udkastet til Kommissionens forordning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Kommissionen og, til orientering, til Rådet. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32.

(2)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 16. januar 2018

| 19.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/78 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/78

---

P8_TA(2018)0001

Forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i konventionsområdet for Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO) ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 16. januar 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af de forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i konventionsområdet for Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO) (COM(2017)0128 — C8-0121/2017 — 2017/0056(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 458/10)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7a) | Ved gennemførelsen af de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der er vedtaget af SPRFMO, bør Unionen og medlemsstaterne bestræbe sig på at fremme det kystnære fiskeri og anvendelsen af fiskeredskaber og fangstmetoder, der er selektive og medvirker til reduceret miljøbelastning, herunder redskaber og metoder, der anvendes inden for traditionelt og ikkeindustrielt fiskeri og derved bidrager til en rimelig levestandard for de lokale økonomier. |

Kommissionens forslag

Ændring

7a)

Ved gennemførelsen af de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der er vedtaget af SPRFMO, bør Unionen og medlemsstaterne bestræbe sig på at fremme det kystnære fiskeri og anvendelsen af fiskeredskaber og fangstmetoder, der er selektive og medvirker til reduceret miljøbelastning, herunder redskaber og metoder, der anvendes inden for traditionelt og ikkeindustrielt fiskeri og derved bidrager til en rimelig levestandard for de lokale økonomier.

Ændring 2

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ved denne forordning fastsættes forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger for fiskeriet efter fælles fiskebestande i konventionsområdet for Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO). | (Vedrører ikke den danske tekst) |

Kommissionens forslag

Ændring

Ved denne forordning fastsættes forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger for fiskeriet efter fælles fiskebestande i konventionsområdet for Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO).

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 3

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | tredjelandsfiskerfartøjer, når de anmoder om tilladelse til anløb af eller er genstand for inspektion i en EU-havn og har fiskevarer om bord, som er fanget i SPRFMO-konventionsområdet. |

Kommissionens forslag

Ændring

c)

tredjelandsfiskerfartøjer, når de anmoder om tilladelse til anløb af eller er genstand for inspektion i en EU-havn og har fiskevarer om bord, som er fanget i SPRFMO-konventionsområdet.

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 4

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1) | »SPRFMO-konventionsområdet«:
  højsøområdet syd for 10oN
  ,
  nord for CCAMLR-konventionsområdet som defineret
  i konventionen om bevarelse
  af de marine levende ressourcer i Antarktis, øst for SIOFA-konventionsområdet som defineret
  i 
  fiskeriaftalen for
  det sydlige
  Indiske Ocean og vest for de sydamerikanske staters fiskerijurisdiktionsområder |

Kommissionens forslag

Ændring

1)

»SPRFMO-konventionsområdet«:
  højsøområdet syd for 10oN
  ,
  nord for CCAMLR-konventionsområdet som defineret
  i konventionen om bevarelse
  af de marine levende ressourcer i Antarktis, øst for SIOFA-konventionsområdet som defineret
  i 
  fiskeriaftalen for
  det sydlige
  Indiske Ocean og vest for de sydamerikanske staters fiskerijurisdiktionsområder

| 1) | »SPRFMO-konventionsområdet«:
  det geografiske område
  ,
  der er defineret i artikel 5
  i konventionen om bevarelse
  og forvaltning af højsøfiskeressourcerne
  i det sydlige
  Stillehav |
| --- | --- |

1)

»SPRFMO-konventionsområdet«:
  det geografiske område
  ,
  der er defineret i artikel 5
  i konventionen om bevarelse
  og forvaltning af højsøfiskeressourcerne
  i det sydlige
  Stillehav

Ændring 5

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2) | »fiskerfartøj«:
  et
  fartøj
  , uanset størrelse
  , der anvendes til eller er beregnet til
  erhvervsmæssig udnyttelse af fiskeressourcer
  , herunder
  hjælpefartøjer
  ,
  fabriksfartøjer
  ,
  fartøjer, der deltager i omladning, samt transportfartøjer
  , der er
  udstyret til transport af fiskevarer, med undtagelse af containerskibe |

Kommissionens forslag

Ændring

2)

»fiskerfartøj«:
  et
  fartøj
  , uanset størrelse
  , der anvendes til eller er beregnet til
  erhvervsmæssig udnyttelse af fiskeressourcer
  , herunder
  hjælpefartøjer
  ,
  fabriksfartøjer
  ,
  fartøjer, der deltager i omladning, samt transportfartøjer
  , der er
  udstyret til transport af fiskevarer, med undtagelse af containerskibe

| 2) | »fiskerfartøj«:
  ethvert
  fartøj, der anvendes til eller er beregnet til
  fiskeri
  , herunder
  fabriksskibe
  ,
  hjælpefartøjer
  ,
  transportfartøjer og ethvert andet fartøj
  , der er
  direkte involveret i fiskeri |
| --- | --- |

2)

»fiskerfartøj«:
  ethvert
  fartøj, der anvendes til eller er beregnet til
  fiskeri
  , herunder
  fabriksskibe
  ,
  hjælpefartøjer
  ,
  transportfartøjer og ethvert andet fartøj
  , der er
  direkte involveret i fiskeri

Ændring 6

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7) | »bundfiskeriområdet«: det geografiske område i SPRFMO-konventionsområdet, hvor der udøves bundfiskeri i 
  en bestemt periode »udkast til SPRFMO's liste over IUU-fartøjer«: |

Kommissionens forslag

Ændring

7)

»bundfiskeriområdet«: det geografiske område i SPRFMO-konventionsområdet, hvor der udøves bundfiskeri i 
  en bestemt periode »udkast til SPRFMO's liste over IUU-fartøjer«:

| 7) | »bundfiskeriområdet«: det geografiske område i SPRFMO-konventionsområdet, hvor der udøves bundfiskeri i 
  perioden fra 1. januar 2002 til 31. december 2006. |
| --- | --- |

7)

»bundfiskeriområdet«: det geografiske område i SPRFMO-konventionsområdet, hvor der udøves bundfiskeri i 
  perioden fra 1. januar 2002 til 31. december 2006.

Ændring 7

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 10) | et fiskeri, der ikke har været lukket, og som har været udøvet eller været udøvet med en bestemt redskabstype eller ved hjælp af en bestemt fangstmetode i de foregående 10 år »IUU-fiskeri«: |

Kommissionens forslag

Ændring

10)

udgår

Ændring 8

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 10a) | »store pelagiske drivgarn« (drivnedgarn): et nedgarn eller andet net eller en kombination af net, der er mere end 2,5  km lange, hvis formål er at få fiskene til at hænge fast i eller vikle sig ind i maskerne, og som flyder på overfladen eller i vandet. |

Kommissionens forslag

Ændring

10a)

Ændring 9

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 10 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 10b) | »dybhavsnedgarn« (toggergarn, bundsatte garn, forankrede garn, synkegarn): tråde af enkelte, dobbelte eller tredobbelte lodrette netvægge, på eller nær bunden, hvis masker fiskene bliver indviklet i, filtret ind i eller hænger fast i. Dybhavsnedgarn består af enkelte, eller i mindre almindelige tilfælde, af dobbelte eller tredobbelte net, der er monteret sammen på samme rammetove. Flere typer garn kan kombineres i et redskab. Disse garn kan enten anvendes alene eller, mere almindeligt, mange sammen placeret på række (»garnflåder«). Redskabet kan være faststående, forankret til bunden, eller være drivende, frit eller forbundet med fartøjet. |

Kommissionens forslag

Ændring

10b)

Ændring 10

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 11) | »IUU-fiskeri«: ulovligt, urapporteret eller ureguleret fiskeri som defineret i artikel 2 i forordning (EF) nr. 1005/2008 »samarbejdende ikke-kontraherende part i SPRFMO«: |

Kommissionens forslag

Ændring

11)

»IUU-fiskeri«: ulovligt, urapporteret eller ureguleret fiskeri som defineret i artikel 2 i forordning (EF) nr. 1005/2008 »samarbejdende ikke-kontraherende part i SPRFMO«:

| 11) | »IUU-fiskeri«: ulovligt, urapporteret eller ureguleret fiskeri som defineret i artikel 2
  , nr. 1),
  i forordning (EF) nr. 1005/2008 »samarbejdende ikke-kontraherende part i SPRFMO«: |
| --- | --- |

11)

»IUU-fiskeri«: ulovligt, urapporteret eller ureguleret fiskeri som defineret i artikel 2
  , nr. 1),
  i forordning (EF) nr. 1005/2008 »samarbejdende ikke-kontraherende part i SPRFMO«:

Ændring 11

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 16) | »sårbart marint økosystem«: et marint økosystem, der bl.a. omfatter rev, undersøiske bjerge, hydrotermiske væld, koldtvandskoraller og koldtvandssvampebunde, og hvis integritet ifølge de bedste foreliggende videnskabelige oplysninger og forsigtighedsprincippet risikerer at blive udsat for en betydelig negativ påvirkning ved fysisk kontakt med bundredskaber i forbindelse med normalt fiskeri. |

Kommissionens forslag

Ændring

16)

»sårbart marint økosystem«: et marint økosystem, der bl.a. omfatter rev, undersøiske bjerge, hydrotermiske væld, koldtvandskoraller og koldtvandssvampebunde, og hvis integritet ifølge de bedste foreliggende videnskabelige oplysninger og forsigtighedsprincippet risikerer at blive udsat for en betydelig negativ påvirkning ved fysisk kontakt med bundredskaber i forbindelse med normalt fiskeri.

| 16) | »sårbart marint økosystem«: et marint økosystem, der bl.a. omfatter rev, undersøiske bjerge, hydrotermiske væld, koldtvandskoraller og koldtvandssvampebunde, og hvis integritet
  (dvs. økosystemets struktur eller funktion)
  ifølge de bedste foreliggende videnskabelige oplysninger og forsigtighedsprincippet risikerer at blive udsat for en betydelig negativ påvirkning ved fysisk kontakt med bundredskaber i forbindelse med normalt fiskeri. |
| --- | --- |

16)

»sårbart marint økosystem«: et marint økosystem, der bl.a. omfatter rev, undersøiske bjerge, hydrotermiske væld, koldtvandskoraller og koldtvandssvampebunde, og hvis integritet
  (dvs. økosystemets struktur eller funktion)
  ifølge de bedste foreliggende videnskabelige oplysninger og forsigtighedsprincippet risikerer at blive udsat for en betydelig negativ påvirkning ved fysisk kontakt med bundredskaber i forbindelse med normalt fiskeri.

Ændring 12

Forslag til forordning

Artikel 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 6a




  Tildeling af fiskerimuligheder for chilensk hestemakrel




  I overensstemmelse med artikel 17 i forordning (EU) nr. 1380/2013 anvender medlemsstaterne gennemsigtige og objektive kriterier, herunder af miljømæssig, social og økonomisk art, når de tildeler de fiskerimuligheder for bestande af chilensk hestemakrel, de har til rådighed, og de bestræber sig endvidere på at fordele de nationale kvoter ligeligt blandt de forskellige fartøjskategorier, idet de tager særligt hensyn til traditionelt og ikkeindustrielt fiskeri, og sørger for incitamenter for EU-fiskerfartøjer, der anvender selektive fiskeredskaber eller bruger fangstmetoder med reduceret miljøbelastning. |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 6a

Tildeling af fiskerimuligheder for chilensk hestemakrel

I overensstemmelse med artikel 17 i forordning (EU) nr. 1380/2013 anvender medlemsstaterne gennemsigtige og objektive kriterier, herunder af miljømæssig, social og økonomisk art, når de tildeler de fiskerimuligheder for bestande af chilensk hestemakrel, de har til rådighed, og de bestræber sig endvidere på at fordele de nationale kvoter ligeligt blandt de forskellige fartøjskategorier, idet de tager særligt hensyn til traditionelt og ikkeindustrielt fiskeri, og sørger for incitamenter for EU-fiskerfartøjer, der anvender selektive fiskeredskaber eller bruger fangstmetoder med reduceret miljøbelastning.

Ændring 13

Ændring 13

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 6

Artikel 7 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   EU-fiskerfartøjer må ikke smide fiskeaffald over bord i forbindelse med sæt og indhaling. Hvis det ikke er muligt at
  overholde dette forbud
  , smides affaldet over bord i batcher i et tidsrum på to timer eller længere. | 6.   EU-fiskerfartøjer må ikke smide fiskeaffald over bord i forbindelse med sæt og indhaling. Hvis det ikke er muligt
  , og hvis det er nødvendigt for
  at
  komme af med biologisk affald som følge af driftsmæssige sikkerhedsproblemer
  , smides affaldet over bord i batcher i et tidsrum på to timer eller længere. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   EU-fiskerfartøjer må ikke smide fiskeaffald over bord i forbindelse med sæt og indhaling. Hvis det ikke er muligt at
  overholde dette forbud
  , smides affaldet over bord i batcher i et tidsrum på to timer eller længere.

6.   EU-fiskerfartøjer må ikke smide fiskeaffald over bord i forbindelse med sæt og indhaling. Hvis det ikke er muligt
  , og hvis det er nødvendigt for
  at
  komme af med biologisk affald som følge af driftsmæssige sikkerhedsproblemer
  , smides affaldet over bord i batcher i et tidsrum på to timer eller længere.

Ændring 14

Ændring 14

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 4

Artikel 8 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   EU-fiskerfartøjer må ikke smide fiskeaffald over bord i forbindelse med sæt og indhaling. | 4.   EU-fiskerfartøjer må ikke smide fiskeaffald over bord i forbindelse med sæt og indhaling
  , hvor det er muligt
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   EU-fiskerfartøjer må ikke smide fiskeaffald over bord i forbindelse med sæt og indhaling.

4.   EU-fiskerfartøjer må ikke smide fiskeaffald over bord i forbindelse med sæt og indhaling
  , hvor det er muligt
  .

Ændring 15

Ændring 15

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 5

Artikel 8 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   
  EU-fiskerfartøjerne
  forarbejder fiskeaffaldet til fiskemel og beholder alt affald om bord, idet en eventuel udledning begrænses til flydende udledning/sumpvand. Hvis det ikke er muligt at overholde dette forbud, smides affaldet over bord i batcher i et tidsrum på to timer eller længere. | 5.   
  Hvor det er muligt og hensigtsmæssigt,
  forarbejder
  EU-fiskerfartøjerne
  fiskeaffaldet til fiskemel og beholder alt affald om bord, idet en eventuel udledning begrænses til flydende udledning/sumpvand. Hvis det ikke er muligt at overholde dette forbud, smides affaldet over bord i batcher i et tidsrum på to timer eller længere. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   
  EU-fiskerfartøjerne
  forarbejder fiskeaffaldet til fiskemel og beholder alt affald om bord, idet en eventuel udledning begrænses til flydende udledning/sumpvand. Hvis det ikke er muligt at overholde dette forbud, smides affaldet over bord i batcher i et tidsrum på to timer eller længere.

5.   
  Hvor det er muligt og hensigtsmæssigt,
  forarbejder
  EU-fiskerfartøjerne
  fiskeaffaldet til fiskemel og beholder alt affald om bord, idet en eventuel udledning begrænses til flydende udledning/sumpvand. Hvis det ikke er muligt at overholde dette forbud, smides affaldet over bord i batcher i et tidsrum på to timer eller længere.

Ændring 16

Ændring 16

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 6

Artikel 8 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   
  Nettene
  renses efter hvert træk for at fjerne indfiltrede fisk og bentisk materiale med henblik på at hindre fuglene i at komme i kontakt med redskaberne under fiskeriet. | 6.   
  Hvor det er muligt,
  renses
  nettene
  efter hvert træk for at fjerne indfiltrede fisk og bentisk materiale med henblik på at hindre fuglene i at komme i kontakt med redskaberne under fiskeriet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   
  Nettene
  renses efter hvert træk for at fjerne indfiltrede fisk og bentisk materiale med henblik på at hindre fuglene i at komme i kontakt med redskaberne under fiskeriet.

6.   
  Hvor det er muligt,
  renses
  nettene
  efter hvert træk for at fjerne indfiltrede fisk og bentisk materiale med henblik på at hindre fuglene i at komme i kontakt med redskaberne under fiskeriet.

Ændring 17

Ændring 17

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — litra b a (ny)

Artikel 9 — stk. 1 — litra b a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | enhver oplysning om observerede havfugleinteraktioner. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

enhver oplysning om observerede havfugleinteraktioner.

enhver oplysning om observerede havfugleinteraktioner.

Ændring 18

Ændring 18

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2 — litra b

Artikel 10 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | oplysninger om den gennemsnitlige fangst i perioden 1. januar 2002-31. december 2006 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

oplysninger om den gennemsnitlige fangst i perioden 1. januar 2002-31. december 2006

| b) | oplysninger om den gennemsnitlige
  årlige
  fangst i perioden 1. januar 2002-31. december 2006 |
| --- | --- |

b)

oplysninger om den gennemsnitlige
  årlige
  fangst i perioden 1. januar 2002-31. december 2006

årlige

Ændring 19

Ændring 19

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Afsnit 3 — kapitel II a (nyt)

Afsnit 3 — kapitel II a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Kapitel IIa |
| | Nedgarn |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kapitel IIa

Kapitel IIa

Nedgarn

Nedgarn

Ændring 20

Ændring 20

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 a (ny)

Artikel 17 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 17a. |
| | Nedgarn |
| | 1.
     
  Brugen af store pelagiske drivgarn og alle dybhavsnedgarn er forbudt i SPRFMO-konventionsområdet. |
| | 2.
     
  De flagmedlemsstater, hvis fartøjer ønsker at sejle gennem SPRFMO-konventionsområdet og har nedgarn om bord skal: |
| | a) | mindst 36 timer i forvejen give meddelelse til sekretariatet inden indsejling i SPRFMO-konventionsområdet, herunder de forventede ind- og udrejsedatoer og længde af nedgarn om bord |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 17a.

Artikel 17a.

Nedgarn

Nedgarn

1.
     
  Brugen af store pelagiske drivgarn og alle dybhavsnedgarn er forbudt i SPRFMO-konventionsområdet.

2.
     
  De flagmedlemsstater, hvis fartøjer ønsker at sejle gennem SPRFMO-konventionsområdet og har nedgarn om bord skal:

a)

a)

mindst 36 timer i forvejen give meddelelse til sekretariatet inden indsejling i SPRFMO-konventionsområdet, herunder de forventede ind- og udrejsedatoer og længde af nedgarn om bord

mindst 36 timer i forvejen give meddelelse til sekretariatet inden indsejling i SPRFMO-konventionsområdet, herunder de forventede ind- og udrejsedatoer og længde af nedgarn om bord

| b) | sikre, at deres fartøjer har et fartøjsovervågningssystem (FOS), der bestemmer fartøjets position hver anden time, mens det er i SPRFMO-konventionsområdet |
| --- | --- |

b)

b)

sikre, at deres fartøjer har et fartøjsovervågningssystem (FOS), der bestemmer fartøjets position hver anden time, mens det er i SPRFMO-konventionsområdet

sikre, at deres fartøjer har et fartøjsovervågningssystem (FOS), der bestemmer fartøjets position hver anden time, mens det er i SPRFMO-konventionsområdet

| c) | indsende FOS positionsmeldingerne til SPRFMO-sekretariatet senest 30 dage efter, at fartøjet har forladt SPRFMO-konventionsområdet, og at |
| --- | --- |

c)

c)

indsende FOS positionsmeldingerne til SPRFMO-sekretariatet senest 30 dage efter, at fartøjet har forladt SPRFMO-konventionsområdet, og at

indsende FOS positionsmeldingerne til SPRFMO-sekretariatet senest 30 dage efter, at fartøjet har forladt SPRFMO-konventionsområdet, og at

| d) | hvis nedgarn er gået tabt ved en ulykke eller faldet over bord fra fartøjet, indberettes den dato, klokkeslæt, position og længde (meter) af mistede garn til SPRFMO's sekretariat hurtigst muligt og i alle tilfælde inden for 48 timer efter, at redskabet er gået tabt. |
| --- | --- |

d)

d)

hvis nedgarn er gået tabt ved en ulykke eller faldet over bord fra fartøjet, indberettes den dato, klokkeslæt, position og længde (meter) af mistede garn til SPRFMO's sekretariat hurtigst muligt og i alle tilfælde inden for 48 timer efter, at redskabet er gået tabt.

hvis nedgarn er gået tabt ved en ulykke eller faldet over bord fra fartøjet, indberettes den dato, klokkeslæt, position og længde (meter) af mistede garn til SPRFMO's sekretariat hurtigst muligt og i alle tilfælde inden for 48 timer efter, at redskabet er gået tabt.

Ændring 21

Ændring 21

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 5

Artikel 18 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Uanset artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 må EU-fiskerfartøjer, der ikke er opført i SPRFMO's fartøjsregister, ikke deltage i fiskeri efter arter,
  der tages
  i 
  SPRFMO-konventionsområdet
  . | 5.   Uanset artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 må EU-fiskerfartøjer, der ikke er opført i SPRFMO's fartøjsregister, ikke deltage i fiskeri efter arter,
  som er under SPRFMO's kompetence
  i 
  konventionsområdet
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Uanset artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 må EU-fiskerfartøjer, der ikke er opført i SPRFMO's fartøjsregister, ikke deltage i fiskeri efter arter,
  der tages
  i 
  SPRFMO-konventionsområdet
  .

5.   Uanset artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 må EU-fiskerfartøjer, der ikke er opført i SPRFMO's fartøjsregister, ikke deltage i fiskeri efter arter,
  som er under SPRFMO's kompetence
  i 
  konventionsområdet
  .

Ændring 22

Ændring 22

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 4

Artikel 19 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Denne artikel berører ikke artikel 21 og 22 i forordning (EF) nr. 1224/2009 og artikel 4, stk. 3 og 4, i forordning (EF) nr. 1005/2008. | (Vedrører ikke den danske tekst) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Denne artikel berører ikke artikel 21 og 22 i forordning (EF) nr. 1224/2009 og artikel 4, stk. 3 og 4, i forordning (EF) nr. 1005/2008.

(Vedrører ikke den danske tekst)

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 23

Ændring 23

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1 — litra c

Artikel 25 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | udpege et kontaktpunkt med henblik på
  fremsendelse
  af inspektionsrapporter, jf. artikel 11, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

udpege et kontaktpunkt med henblik på
  fremsendelse
  af inspektionsrapporter, jf. artikel 11, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008.

fremsendelse

| c) | udpege et kontaktpunkt med henblik på
  modtagelse
  af inspektionsrapporter, jf. artikel 11, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008. |
| --- | --- |

c)

udpege et kontaktpunkt med henblik på
  modtagelse
  af inspektionsrapporter, jf. artikel 11, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008.

modtagelse

Ændring 24

Ændring 24

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 1

Artikel 30 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne sender senest
  120
  dage før SPRFMO's årsmøde Kommissionen enhver dokumenteret oplysning, der tyder på, at et fiskerfartøj i de foregående 2 år ikke har overholdt SPRFMO's bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger i SPRFMO-konventionsområdet. Kommissionen gennemgår oplysningerne og videresender dem, hvis det er relevant, til SPRFMO's sekretariat senest
  90
  dage før SPRFMO's årsmøde. | Medlemsstaterne sender senest
  150
  dage før SPRFMO's årsmøde Kommissionen enhver dokumenteret oplysning, der tyder på, at et fiskerfartøj i de foregående 2 år ikke har overholdt SPRFMO's bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger i SPRFMO-konventionsområdet. Kommissionen gennemgår oplysningerne og videresender dem, hvis det er relevant, til SPRFMO's sekretariat senest
  120
  dage før SPRFMO's årsmøde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne sender senest
  120
  dage før SPRFMO's årsmøde Kommissionen enhver dokumenteret oplysning, der tyder på, at et fiskerfartøj i de foregående 2 år ikke har overholdt SPRFMO's bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger i SPRFMO-konventionsområdet. Kommissionen gennemgår oplysningerne og videresender dem, hvis det er relevant, til SPRFMO's sekretariat senest
  90
  dage før SPRFMO's årsmøde.

120

90

Medlemsstaterne sender senest
  150
  dage før SPRFMO's årsmøde Kommissionen enhver dokumenteret oplysning, der tyder på, at et fiskerfartøj i de foregående 2 år ikke har overholdt SPRFMO's bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger i SPRFMO-konventionsområdet. Kommissionen gennemgår oplysningerne og videresender dem, hvis det er relevant, til SPRFMO's sekretariat senest
  120
  dage før SPRFMO's årsmøde.

150

120

Ændring 25

Ændring 25

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 a — stk. 2

Artikel 30 a — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Myndighederne i en medlemsstat, som har modtaget en meddelelse fra Kommissionen om
  , at et fiskerfartøj, der fører
  dens
  flag, er opført på udkastet til SPRFMO's liste over IUU-fartøjer, underretter fiskerfartøjets ejer om opførelsen på den pågældende liste over IUU-fartøjer og om de mulige konsekvenser af, at opførelsen på listen bekræftes på den liste over IUU-fartøjer, som vedtages af SPRFMO. | 2.   
  Når Kommissionen er blevet meddelt
  , at et fiskerfartøj, der fører
  en medlemsstats
  flag, er opført på udkastet til SPRFMO's liste over IUU-fartøjer, underretter
  Kommissionen de pågældende medlemsstater herom, og disse underretter til gengæld
  fiskerfartøjets ejer om opførelsen på
  udkastet til
  den pågældende liste over IUU-fartøjer og om de mulige konsekvenser af, at opførelsen på listen bekræftes på den liste over IUU-fartøjer, som vedtages af SPRFMO. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Myndighederne i en medlemsstat, som har modtaget en meddelelse fra Kommissionen om
  , at et fiskerfartøj, der fører
  dens
  flag, er opført på udkastet til SPRFMO's liste over IUU-fartøjer, underretter fiskerfartøjets ejer om opførelsen på den pågældende liste over IUU-fartøjer og om de mulige konsekvenser af, at opførelsen på listen bekræftes på den liste over IUU-fartøjer, som vedtages af SPRFMO.

2.   
  Når Kommissionen er blevet meddelt
  , at et fiskerfartøj, der fører
  en medlemsstats
  flag, er opført på udkastet til SPRFMO's liste over IUU-fartøjer, underretter
  Kommissionen de pågældende medlemsstater herom, og disse underretter til gengæld
  fiskerfartøjets ejer om opførelsen på
  udkastet til
  den pågældende liste over IUU-fartøjer og om de mulige konsekvenser af, at opførelsen på listen bekræftes på den liste over IUU-fartøjer, som vedtages af SPRFMO.

Ændring 26

Ændring 26

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 32 — stk. 1 — litra e

Artikel 32 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | position, dato og tidspunkt (UTC) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

position, dato og tidspunkt (UTC)

| e) | position
  (længdegrad og breddegrad)
  , dato og tidspunkt (UTC) |
| --- | --- |

e)

position
  (længdegrad og breddegrad)
  , dato og tidspunkt (UTC)

(længdegrad og breddegrad)

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0377/2017).

1

---

| 19.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/87

---

P8_TA(2018)0003

Bevarelse af fiskeressourcerne og beskyttelse af havets økosystemer ved hjælp af tekniske foranstaltninger ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 16. januar 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om bevarelse af fiskeressourcerne og beskyttelse af havets økosystemer ved hjælp af tekniske foranstaltninger, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1224/2009 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1343/2011 og (EU) nr. 1380/2013 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 894/97, (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 2549/2000, (EF) nr. 254/2002, (EF) nr. 812/2004og (EF) nr. 2187/2005 (COM(2016)0134 — C8-0117/2016 — 2016/0074(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 458/11)

Ændring 1

Forslag til forordning

Titel

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om bevarelse af fiskeressourcerne og beskyttelse af havets økosystemer ved hjælp af tekniske foranstaltninger, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1224/2009 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning
  (EU) nr. 1343/2011 og
  (EU) nr. 1380/2013 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 894/97, (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 2549/2000, (EF) nr. 254/2002, (EF) nr. 812/2004og (EF) nr. 2187/2005 | EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS forordning om bevarelse af fiskeressourcerne og beskyttelse af havets økosystemer ved hjælp af tekniske foranstaltninger, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1224/2009 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning og (EU) nr. 1380/2013 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 894/97, (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 2549/2000, (EF) nr. 254/2002, (EF) nr. 812/2004 og (EF) nr. 2187/2005
  og Kommissionens forordning (EF) n. 494/2002 |

Kommissionens forslag

Ændring

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om bevarelse af fiskeressourcerne og beskyttelse af havets økosystemer ved hjælp af tekniske foranstaltninger, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1224/2009 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning
  (EU) nr. 1343/2011 og
  (EU) nr. 1380/2013 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 894/97, (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 2549/2000, (EF) nr. 254/2002, (EF) nr. 812/2004og (EF) nr. 2187/2005

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS forordning om bevarelse af fiskeressourcerne og beskyttelse af havets økosystemer ved hjælp af tekniske foranstaltninger, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1224/2009 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning og (EU) nr. 1380/2013 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 894/97, (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 2549/2000, (EF) nr. 254/2002, (EF) nr. 812/2004 og (EF) nr. 2187/2005
  og Kommissionens forordning (EF) n. 494/2002

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2a) | Der er behov for en forenkling af eksisterende regler for at opnå en bedre forståelse og overholdelse blandt operatører, nationale myndigheder og interessenter. De rådgivende råds høringsproces skal overholdes i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1380/2013, og man bør være opmærksom på at sikre, at alle mål for bevaring og bæredygtighed opfyldes fuldt ud. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2a)

Der er behov for en forenkling af eksisterende regler for at opnå en bedre forståelse og overholdelse blandt operatører, nationale myndigheder og interessenter. De rådgivende råds høringsproces skal overholdes i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1380/2013, og man bør være opmærksom på at sikre, at alle mål for bevaring og bæredygtighed opfyldes fuldt ud.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 2 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2b) | Forenkling af de gældende regler for tekniske foranstaltninger bør ikke resultere i en svækkelse af standarderne for bevaring og bæredygtighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2b)

Forenkling af de gældende regler for tekniske foranstaltninger bør ikke resultere i en svækkelse af standarderne for bevaring og bæredygtighed.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Der er behov for at udarbejde et sæt overordnede rammeregler for forvaltningen af de tekniske foranstaltninger. I rammereglerne bør der fastsættes generelle bestemmelser, som skal gælde for alle EU-farvande, og de skal give mulighed for, at der inden for rammerne af den regionaliseringsprocess, som er indført ved den fælles fiskeripolitik, kan udarbejdes tekniske foranstaltninger, hvori der tages hensyn til regionsspecifikke forhold i fiskeriet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Der er behov for at udarbejde et sæt overordnede rammeregler for forvaltningen af de tekniske foranstaltninger. I rammereglerne bør der fastsættes generelle bestemmelser, som skal gælde for alle EU-farvande, og de skal give mulighed for, at der inden for rammerne af den regionaliseringsprocess, som er indført ved den fælles fiskeripolitik, kan udarbejdes tekniske foranstaltninger, hvori der tages hensyn til regionsspecifikke forhold i fiskeriet.

| (3) | Der er behov for at udarbejde et sæt overordnede rammeregler for forvaltningen af de tekniske foranstaltninger. I rammereglerne bør der fastsættes generelle bestemmelser, som skal gælde for alle EU-farvande, og de skal give mulighed for, at der inden for rammerne af den regionaliseringsprocess, som er indført ved den fælles fiskeripolitik, kan udarbejdes tekniske foranstaltninger, hvori der tages hensyn til regionsspecifikke forhold i fiskeriet.
  Denne proces bør gøre det muligt effektivt at forene de fælles regler og lokale situationer og situationerne i de enkelte zoner. Det bør dog sikres, at processen ikke ender med en form for renationalisering af den fælles fiskeripolitik, og det er vigtigt, at de rådgivende råd fortsat sikrer, at denne regionalisering finder sted som led i en EU-strategi i overensstemmelse med betragtning 14 i forordning (EU) nr. 1380/2013. |
| --- | --- |

(3)

Der er behov for at udarbejde et sæt overordnede rammeregler for forvaltningen af de tekniske foranstaltninger. I rammereglerne bør der fastsættes generelle bestemmelser, som skal gælde for alle EU-farvande, og de skal give mulighed for, at der inden for rammerne af den regionaliseringsprocess, som er indført ved den fælles fiskeripolitik, kan udarbejdes tekniske foranstaltninger, hvori der tages hensyn til regionsspecifikke forhold i fiskeriet.
  Denne proces bør gøre det muligt effektivt at forene de fælles regler og lokale situationer og situationerne i de enkelte zoner. Det bør dog sikres, at processen ikke ender med en form for renationalisering af den fælles fiskeripolitik, og det er vigtigt, at de rådgivende råd fortsat sikrer, at denne regionalisering finder sted som led i en EU-strategi i overensstemmelse med betragtning 14 i forordning (EU) nr. 1380/2013.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Rammereglerne bør regulere fangst og landing af fiskeressourcer, fiskeredskabernes anvendelse og samspillet mellem fiskeriet og havøkosystemerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Rammereglerne bør regulere fangst og landing af fiskeressourcer, fiskeredskabernes anvendelse og samspillet mellem fiskeriet og havøkosystemerne.

| (4) | Rammereglerne bør regulere fangst og landing af fiskeressourcer, fiskeredskabernes anvendelse og samspillet mellem fiskeriet og havøkosystemerne
  og også tage hensyn til de socioøkonomiske dynamikker
  . |
| --- | --- |

(4)

Rammereglerne bør regulere fangst og landing af fiskeressourcer, fiskeredskabernes anvendelse og samspillet mellem fiskeriet og havøkosystemerne
  og også tage hensyn til de socioøkonomiske dynamikker
  .

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | De tekniske foranstaltninger bør, hvor det er relevant, gælde for rekreativt fiskeri, som kan have en betydelig indvirkning på fisk- og skaldyrsbestandene
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

De tekniske foranstaltninger bør, hvor det er relevant, gælde for rekreativt fiskeri, som kan have en betydelig indvirkning på fisk- og skaldyrsbestandene
  .

| (6) | Rekreativt fiskeri kan have betydelig indvirkning på havmiljøet og bestandene af fisk og andre arter og bør derfor være omfattet af de tekniske foranstaltninger
  . |
| --- | --- |

(6)

Rekreativt fiskeri kan have betydelig indvirkning på havmiljøet og bestandene af fisk og andre arter og bør derfor være omfattet af de tekniske foranstaltninger
  .

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | Fisk, der fanges af rekreative fiskere (fiskeri med krog og line), genudsættes med en høj overlevelsesrate, indtil andet er påvist ved videnskabelig dokumentation. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

Fisk, der fanges af rekreative fiskere (fiskeri med krog og line), genudsættes med en høj overlevelsesrate, indtil andet er påvist ved videnskabelig dokumentation.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 6 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6b) | Landingsforpligtelsen finder i henhold til forordning (EU) nr. 1380/2013 anvendelse for alle fangster af arter, der er underlagt fangstbegrænsninger. Hvis enheder af disse arter fanges og straks frigives i rekreativt fiskeri, og den videnskabelige dokumentation viser en høj overlevelsesrate for disse arter, som det kan være tilfældet for fisk, der fanges af lystfiskere, der anvender fiskeudstyr, bør det være muligt at udelukke de pågældende fiskeriaktiviteter fra landingsforpligtelsen ved at anvende de procedurer, der er fastsat i denne forordning, navnlig ved at vedtage foranstaltninger med henblik herpå inden for rammerne af flerårige planer og/eller planer for udsmid. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6b)

Landingsforpligtelsen finder i henhold til forordning (EU) nr. 1380/2013 anvendelse for alle fangster af arter, der er underlagt fangstbegrænsninger. Hvis enheder af disse arter fanges og straks frigives i rekreativt fiskeri, og den videnskabelige dokumentation viser en høj overlevelsesrate for disse arter, som det kan være tilfældet for fisk, der fanges af lystfiskere, der anvender fiskeudstyr, bør det være muligt at udelukke de pågældende fiskeriaktiviteter fra landingsforpligtelsen ved at anvende de procedurer, der er fastsat i denne forordning, navnlig ved at vedtage foranstaltninger med henblik herpå inden for rammerne af flerårige planer og/eller planer for udsmid.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Tekniske
  foranstaltninger bør bidrage til
  opfyldelsen af
  den fælles fiskeripolitiks mål
  om at fiske på et niveau, der giver det maksimale bæredygtige udbytte, reducere uønskede fangster, eliminere udsmid og bidrage til at opnå en god miljøtilstand som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF

   (18). |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Tekniske
  foranstaltninger bør bidrage til
  opfyldelsen af
  den fælles fiskeripolitiks mål
  om at fiske på et niveau, der giver det maksimale bæredygtige udbytte, reducere uønskede fangster, eliminere udsmid og bidrage til at opnå en god miljøtilstand som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF

   (18).

| (7) | De tekniske
  foranstaltninger bør bidrage til
  at nå
  den fælles fiskeripolitiks mål. |
| --- | --- |

(7)

De tekniske
  foranstaltninger bør bidrage til
  at nå
  den fælles fiskeripolitiks mål.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7a) | De tekniske foranstaltninger skal stå i et rimeligt forhold til de tilstræbte mål. Deres potentielle økonomiske og sociale virkninger bør overvejes, inden de vedtages. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7a)

De tekniske foranstaltninger skal stå i et rimeligt forhold til de tilstræbte mål. Deres potentielle økonomiske og sociale virkninger bør overvejes, inden de vedtages.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 7 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7b) | Håndhævelsen og gennemførelsen af tekniske foranstaltninger, operationelle programmer og, hvor det er relevant, udstedelsen af licenser og restriktioner for konstruktionen og anvendelsen af visse redskaber bør ikke være en hindring for at opnå bedre sundheds- og sikkerhedsstandarder for fartøjer, der udøver fiskeri og fiskeriaktiviteter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7b)

Håndhævelsen og gennemførelsen af tekniske foranstaltninger, operationelle programmer og, hvor det er relevant, udstedelsen af licenser og restriktioner for konstruktionen og anvendelsen af visse redskaber bør ikke være en hindring for at opnå bedre sundheds- og sikkerhedsstandarder for fartøjer, der udøver fiskeri og fiskeriaktiviteter.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 7 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7c) | Tekniske foranstaltninger, der vedtages i henhold til denne forordning, bør være i overensstemmelse med strategiplanen for biodiversitet for perioden 2011-2020 vedtaget i henhold til FN's konvention om den biologiske mangfoldighed og støtte gennemførelsen af EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020, især målet om at sikre bæredygtig udnyttelse af fiskeriressourcer og relaterede tiltag. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7c)

Tekniske foranstaltninger, der vedtages i henhold til denne forordning, bør være i overensstemmelse med strategiplanen for biodiversitet for perioden 2011-2020 vedtaget i henhold til FN's konvention om den biologiske mangfoldighed og støtte gennemførelsen af EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020, især målet om at sikre bæredygtig udnyttelse af fiskeriressourcer og relaterede tiltag.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Tekniske foranstaltninger bør specifikt
  tage sigte på
  at beskytte ungfiske- og gydestimer, ved at der anvendes selektive fiskeredskaber og træffes forholdsregler. De tekniske foranstaltninger bør også
  i videst
  muligt
  omfang begrænse
  fiskeredskabernes negative indvirkning på havøkosystemet, navnlig på følsomme arter og levesteder
  , og om muligt bevirke, at en sådan indvirkning helt undgås
  .
  De bør også bidrage til, at der fastlægges forvaltningsforanstaltninger med det formål at opfylde de forpligtelser, der følger af Rådets direktiv 92/43/EØF

   (19)

  , Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF

   (20)

  og direktiv 2008/56/EF. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Tekniske foranstaltninger bør specifikt
  tage sigte på
  at beskytte ungfiske- og gydestimer, ved at der anvendes selektive fiskeredskaber og træffes forholdsregler. De tekniske foranstaltninger bør også
  i videst
  muligt
  omfang begrænse
  fiskeredskabernes negative indvirkning på havøkosystemet, navnlig på følsomme arter og levesteder
  , og om muligt bevirke, at en sådan indvirkning helt undgås
  .
  De bør også bidrage til, at der fastlægges forvaltningsforanstaltninger med det formål at opfylde de forpligtelser, der følger af Rådets direktiv 92/43/EØF

   (19)

  , Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF

   (20)

  og direktiv 2008/56/EF.

| (8) | Tekniske foranstaltninger bør specifikt
  medvirke til
  at beskytte ungfiske- og gydestimer, ved at der anvendes selektive fiskeredskaber og træffes forholdsregler. De tekniske foranstaltninger bør også
  medvirke til at begrænse og om
  muligt
  eliminere
  fiskeredskabernes negative indvirkning på havøkosystemet, navnlig på følsomme arter og levesteder.
  Der bør gives incitamenter for at tilskynde til anvendelse af redskaber og praksisser, som har en lav indvirkning på miljøet.
  De tekniske foranstaltninger bør også bidrage til, at der fastlægges forvaltningsforanstaltninger med det formål at opfylde de forpligtelser, der følger af Rådets direktiv 92/43/EØF (19), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EFl (20) og direktiv 2008/56/EF. |
| --- | --- |

(8)

Tekniske foranstaltninger bør specifikt
  medvirke til
  at beskytte ungfiske- og gydestimer, ved at der anvendes selektive fiskeredskaber og træffes forholdsregler. De tekniske foranstaltninger bør også
  medvirke til at begrænse og om
  muligt
  eliminere
  fiskeredskabernes negative indvirkning på havøkosystemet, navnlig på følsomme arter og levesteder.
  Der bør gives incitamenter for at tilskynde til anvendelse af redskaber og praksisser, som har en lav indvirkning på miljøet.
  De tekniske foranstaltninger bør også bidrage til, at der fastlægges forvaltningsforanstaltninger med det formål at opfylde de forpligtelser, der følger af Rådets direktiv 92/43/EØF (19), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EFl (20) og direktiv 2008/56/EF.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8a) | Den utilsigtede fangst af følsomme arter bør håndteres på en sammenhængende måde for alle fiskeri- og redskabstyper i betragtning af det strenge beskyttelsesniveau, der gælder for dem i henhold til direktiv 92/43/EØF, 2009/147/EF og 2008/56/EF, deres høje sårbarhedsniveau og forpligtelsen til at opnå en god miljømæssig status inden 2020. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8a)

Den utilsigtede fangst af følsomme arter bør håndteres på en sammenhængende måde for alle fiskeri- og redskabstyper i betragtning af det strenge beskyttelsesniveau, der gælder for dem i henhold til direktiv 92/43/EØF, 2009/147/EF og 2008/56/EF, deres høje sårbarhedsniveau og forpligtelsen til at opnå en god miljømæssig status inden 2020.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | For at kunne evaluere virkningen af de tekniske foranstaltninger bør der fastsættes
  mål
  for
  omfanget
  af
  uønskede fangster
  ,
  omfanget af bifangster
  af følsomme arter
  og den geografiske udbredelse
  af
  havbundslevesteder, som fiskeriet har en skadelig indflydelse på
  , som afspejler den fælles fiskeripolitiks mål, Unionens miljølovgivning (navnlig Rådets direktiv 92/43/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF) (21)

  samt international god praksis
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

For at kunne evaluere virkningen af de tekniske foranstaltninger bør der fastsættes
  mål
  for
  omfanget
  af
  uønskede fangster
  ,
  omfanget af bifangster
  af følsomme arter
  og den geografiske udbredelse
  af
  havbundslevesteder, som fiskeriet har en skadelig indflydelse på
  , som afspejler den fælles fiskeripolitiks mål, Unionens miljølovgivning (navnlig Rådets direktiv 92/43/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF) (21)

  samt international god praksis
  .

| (9) | For at kunne evaluere virkningen af de tekniske foranstaltninger bør der fastsættes
  resultatindikatorer
  for
  reduktion
  af
  fangsterne af fisk, som er under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse
  ,
  og utilsigtede fangster
  af følsomme arter
  samt for reduktionen
  af
  skadelige miljømæssige virkninger i havlevesteder som følge af fiskeriet
  , som afspejler den fælles fiskeripolitiks mål
  og
  Unionens miljølovgivning (navnlig Rådets direktiv 92/43/
  EØF, direktiv 2009/147/EF
  og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF) (21). |
| --- | --- |

(9)

For at kunne evaluere virkningen af de tekniske foranstaltninger bør der fastsættes
  resultatindikatorer
  for
  reduktion
  af
  fangsterne af fisk, som er under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse
  ,
  og utilsigtede fangster
  af følsomme arter
  samt for reduktionen
  af
  skadelige miljømæssige virkninger i havlevesteder som følge af fiskeriet
  , som afspejler den fælles fiskeripolitiks mål
  og
  Unionens miljølovgivning (navnlig Rådets direktiv 92/43/
  EØF, direktiv 2009/147/EF
  og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF) (21).

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (9a) | Medlemsstater skal gøre bredest mulig brug af de tilgængelige foranstaltninger i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014

   (1 a)

  for at støtte fiskere i forbindelse med gennemførelsen af tekniske foranstaltninger og for at sikre, at der tages hensyn til de socioøkonomiske mål i den fælles fiskeripolitik. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9a)

Medlemsstater skal gøre bredest mulig brug af de tilgængelige foranstaltninger i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014

   (1 a)

  for at støtte fiskere i forbindelse med gennemførelsen af tekniske foranstaltninger og for at sikre, at der tages hensyn til de socioøkonomiske mål i den fælles fiskeripolitik.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Det bør forbydes at anvende visse skadevoldende redskaber og metoder, der indebærer brug af sprængstoffer, giftige eller bedøvende stoffer, elektrisk strøm, tryklufthamre eller andre slagredskaber, såvel som trukne redskaber og grabber til fiskeri efter ædelkoral eller andre typer koral eller korallignende arter samt visse undervandsharpuner
  , undtagen når der specifikt er tale om trawl med elektrisk strøm, som må anvendes under bestemte strenge betingelser
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Det bør forbydes at anvende visse skadevoldende redskaber og metoder, der indebærer brug af sprængstoffer, giftige eller bedøvende stoffer, elektrisk strøm, tryklufthamre eller andre slagredskaber, såvel som trukne redskaber og grabber til fiskeri efter ædelkoral eller andre typer koral eller korallignende arter samt visse undervandsharpuner
  , undtagen når der specifikt er tale om trawl med elektrisk strøm, som må anvendes under bestemte strenge betingelser
  .

| (11) | Det bør forbydes at anvende visse skadevoldende redskaber og metoder, der indebærer brug af sprængstoffer, giftige eller bedøvende stoffer, elektrisk strøm, tryklufthamre eller andre slagredskaber, såvel som trukne redskaber og grabber til fiskeri efter ædelkoral eller andre typer koral eller korallignende arter samt visse undervandsharpuner.
  I den forbindelse er det nødvendigt at sikre, at der er tilstrækkeligt kendskab til innovative fiskeredskabers indvirkninger, herunder kumulative virkninger, inden anvendelsen af redskaberne udbredes. Derudover bør der oprettes et system til overvågning, kontrol og evaluering, som tjener til håndhævnings- og forsknings- samt evalueringsformål. Endelig bør eksisterende licenser underlægges videnskabelig revurdering, inden de får en permanent status som »ikke-forbudt«. |
| --- | --- |

(11)

Det bør forbydes at anvende visse skadevoldende redskaber og metoder, der indebærer brug af sprængstoffer, giftige eller bedøvende stoffer, elektrisk strøm, tryklufthamre eller andre slagredskaber, såvel som trukne redskaber og grabber til fiskeri efter ædelkoral eller andre typer koral eller korallignende arter samt visse undervandsharpuner.
  I den forbindelse er det nødvendigt at sikre, at der er tilstrækkeligt kendskab til innovative fiskeredskabers indvirkninger, herunder kumulative virkninger, inden anvendelsen af redskaberne udbredes. Derudover bør der oprettes et system til overvågning, kontrol og evaluering, som tjener til håndhævnings- og forsknings- samt evalueringsformål. Endelig bør eksisterende licenser underlægges videnskabelig revurdering, inden de får en permanent status som »ikke-forbudt«.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11a) | Der er behov for detaljeret og kvantificeret kendskab til innovative fiskeredskabers indvirkninger, herunder deres kumulative virkninger på havmiljøet og arter, inden anvendelsen heraf udbredes i kommerciel målestok. Der bør oprettes et effektivt program til overvågning og evaluering. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11a)

Der er behov for detaljeret og kvantificeret kendskab til innovative fiskeredskabers indvirkninger, herunder deres kumulative virkninger på havmiljøet og arter, inden anvendelsen heraf udbredes i kommerciel målestok. Der bør oprettes et effektivt program til overvågning og evaluering.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | For visse
  sjældne
  fiskearter,
  som f.eks. hajer og rokker
  , kan selv et begrænset fiskeri udgøre en alvorlig risiko for arternes bevarelse. For at beskytte sådanne arter bør der indføres et generelt forbud mod fiskeri efter disse arter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

For visse
  sjældne
  fiskearter,
  som f.eks. hajer og rokker
  , kan selv et begrænset fiskeri udgøre en alvorlig risiko for arternes bevarelse. For at beskytte sådanne arter bør der indføres et generelt forbud mod fiskeri efter disse arter.

| (15) | For visse fiskearter,
  der er sjældne, eller hvis biologiske egenskaber gør dem særlig sårbare for overudnyttelse
  , kan selv et begrænset fiskeri udgøre en alvorlig risiko for arternes bevarelse. For at beskytte sådanne arter bør der indføres et generelt forbud mod fiskeri efter disse arter. |
| --- | --- |

(15)

For visse fiskearter,
  der er sjældne, eller hvis biologiske egenskaber gør dem særlig sårbare for overudnyttelse
  , kan selv et begrænset fiskeri udgøre en alvorlig risiko for arternes bevarelse. For at beskytte sådanne arter bør der indføres et generelt forbud mod fiskeri efter disse arter.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | For at bistå fangstsektoren med gennemførelsen af landingsforpligtelsen bør medlemsstaterne fastsætte foranstaltninger, som letter opbevaringen og afsætningen af marine arter, der er mindre end den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse. Sådanne foranstaltninger bør omfatte støtte til investering i anlæggelse og tilpasning af landingssteder og nødhavne eller støtte til investeringer, der skaber merværdi for fiskevarer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

For at bistå fangstsektoren med gennemførelsen af landingsforpligtelsen bør medlemsstaterne fastsætte foranstaltninger, som letter opbevaringen og afsætningen af marine arter, der er mindre end den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse. Sådanne foranstaltninger bør omfatte støtte til investering i anlæggelse og tilpasning af landingssteder og nødhavne eller støtte til investeringer, der skaber merværdi for fiskevarer.

| (21) | For at bistå fangstsektoren med gennemførelsen af
  og for at sikre lige vilkår ved fuld overholdelse af
  landingsforpligtelsen bør medlemsstaterne fastsætte foranstaltninger, som letter opbevaringen og afsætningen af marine arter, der er mindre end den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse. Sådanne foranstaltninger bør omfatte støtte til investering i anlæggelse og tilpasning af landingssteder og nødhavne eller støtte til investeringer, der skaber merværdi for fiskevarer. |
| --- | --- |

(21)

For at bistå fangstsektoren med gennemførelsen af
  og for at sikre lige vilkår ved fuld overholdelse af
  landingsforpligtelsen bør medlemsstaterne fastsætte foranstaltninger, som letter opbevaringen og afsætningen af marine arter, der er mindre end den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse. Sådanne foranstaltninger bør omfatte støtte til investering i anlæggelse og tilpasning af landingssteder og nødhavne eller støtte til investeringer, der skaber merværdi for fiskevarer.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (23) | Hvis det af den videnskabelige rådgivning fremgår, at der tages omfattende uønskede fangster af arter,
  der ikke er underlagt fangstbegrænsninger og derfor heller ikke er omfattet af landingsforpligtelsen,
  bør medlemsstaterne gennemføre pilotprojekter for at undersøge mulighederne for at reducere omfanget af disse fangster og indføre hensigtsmæssige tekniske foranstaltninger til at nå dette mål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

Hvis det af den videnskabelige rådgivning fremgår, at der tages omfattende uønskede fangster af arter,
  der ikke er underlagt fangstbegrænsninger og derfor heller ikke er omfattet af landingsforpligtelsen,
  bør medlemsstaterne gennemføre pilotprojekter for at undersøge mulighederne for at reducere omfanget af disse fangster og indføre hensigtsmæssige tekniske foranstaltninger til at nå dette mål.

| (23) | Hvis det af den videnskabelige rådgivning fremgår, at der tages omfattende uønskede fangster af arter, bør medlemsstaterne gennemføre pilotprojekter for at undersøge mulighederne for at reducere omfanget af disse fangster og indføre hensigtsmæssige tekniske foranstaltninger til at nå dette mål. |
| --- | --- |

(23)

Hvis det af den videnskabelige rådgivning fremgår, at der tages omfattende uønskede fangster af arter, bør medlemsstaterne gennemføre pilotprojekter for at undersøge mulighederne for at reducere omfanget af disse fangster og indføre hensigtsmæssige tekniske foranstaltninger til at nå dette mål.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (24) | Hvis der ikke er fastsat tekniske foranstaltninger på regionalt plan, bør basisforanstaltningerne finde anvendelse. Basisforanstaltningerne bør baseres på de gældende tekniske foranstaltninger, idet der tages hensyn til rådgivningen fra STECF og interessenternes holdning. De bør bestå af grundbestemmelser om maskestørrelser for trukne redskaber og faststående garn, bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser, lukkede områder eller områder med restriktioner, naturbevarelsesforanstaltninger, der tager sigte på at
  hindre bifangster
  af havpattedyr og havfugle i visse områder og andre regionsspecifikke foranstaltninger, der allerede er i kraft, og som fortsat er nødvendige for at sikre, at bevarelsesmålene fortsat opfyldes, indtil der fastsættes foranstaltninger på regionalt plan. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24)

Hvis der ikke er fastsat tekniske foranstaltninger på regionalt plan, bør basisforanstaltningerne finde anvendelse. Basisforanstaltningerne bør baseres på de gældende tekniske foranstaltninger, idet der tages hensyn til rådgivningen fra STECF og interessenternes holdning. De bør bestå af grundbestemmelser om maskestørrelser for trukne redskaber og faststående garn, bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser, lukkede områder eller områder med restriktioner, naturbevarelsesforanstaltninger, der tager sigte på at
  hindre bifangster
  af havpattedyr og havfugle i visse områder og andre regionsspecifikke foranstaltninger, der allerede er i kraft, og som fortsat er nødvendige for at sikre, at bevarelsesmålene fortsat opfyldes, indtil der fastsættes foranstaltninger på regionalt plan.

| (24) | Hvis der ikke er fastsat tekniske foranstaltninger på regionalt plan, bør basisforanstaltningerne finde anvendelse. Basisforanstaltningerne bør baseres på de gældende tekniske foranstaltninger, idet der tages hensyn til rådgivningen fra STECF og interessenternes holdning. De bør bestå af grundbestemmelser om maskestørrelser for trukne redskaber og faststående garn, bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser, lukkede områder eller områder med restriktioner, naturbevarelsesforanstaltninger, der tager sigte på at
  minimere og om muligt eliminere utilsigtede fangster
  af havpattedyr og havfugle i visse områder og andre regionsspecifikke foranstaltninger, der allerede er i kraft, og som fortsat er nødvendige for at sikre, at bevarelsesmålene fortsat opfyldes, indtil der fastsættes foranstaltninger på regionalt plan. |
| --- | --- |

(24)

Hvis der ikke er fastsat tekniske foranstaltninger på regionalt plan, bør basisforanstaltningerne finde anvendelse. Basisforanstaltningerne bør baseres på de gældende tekniske foranstaltninger, idet der tages hensyn til rådgivningen fra STECF og interessenternes holdning. De bør bestå af grundbestemmelser om maskestørrelser for trukne redskaber og faststående garn, bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser, lukkede områder eller områder med restriktioner, naturbevarelsesforanstaltninger, der tager sigte på at
  minimere og om muligt eliminere utilsigtede fangster
  af havpattedyr og havfugle i visse områder og andre regionsspecifikke foranstaltninger, der allerede er i kraft, og som fortsat er nødvendige for at sikre, at bevarelsesmålene fortsat opfyldes, indtil der fastsættes foranstaltninger på regionalt plan.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | Medlemsstaterne
  kan
  i samarbejde med
  interessenterne
  udarbejde fælles henstillinger med henblik på inden for rammerne af den regionaliseringsproces, der er indført ved forordningen om den fælles fiskeripolitik, at
  få indført passende
  tekniske foranstaltninger
  , som afviger fra basisforanstaltningerne
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

Medlemsstaterne
  kan
  i samarbejde med
  interessenterne
  udarbejde fælles henstillinger med henblik på inden for rammerne af den regionaliseringsproces, der er indført ved forordningen om den fælles fiskeripolitik, at
  få indført passende
  tekniske foranstaltninger
  , som afviger fra basisforanstaltningerne
  .

| (25) | Medlemsstaterne
  bør
  i 
  tæt
  samarbejde med
  de relevante rådgivende råd have mulighed for på basis af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning at
  udarbejde fælles henstillinger
  om passende tekniske foranstaltninger, som afviger fra basisforanstaltningerne,
  med henblik på inden for rammerne af den regionaliseringsproces, der er indført ved forordningen om den fælles fiskeripolitik, at
  tilpasse de
  tekniske foranstaltninger
  til fiskeriets regionale karakteristika. Selv hvis der ikke er en flerårig plan
  . |
| --- | --- |

(25)

Medlemsstaterne
  bør
  i 
  tæt
  samarbejde med
  de relevante rådgivende råd have mulighed for på basis af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning at
  udarbejde fælles henstillinger
  om passende tekniske foranstaltninger, som afviger fra basisforanstaltningerne,
  med henblik på inden for rammerne af den regionaliseringsproces, der er indført ved forordningen om den fælles fiskeripolitik, at
  tilpasse de
  tekniske foranstaltninger
  til fiskeriets regionale karakteristika. Selv hvis der ikke er en flerårig plan
  .

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (26) | Sådanne
  regionalt fastsatte tekniske foranstaltninger bør som et minimum
  være ækvivalente med basisforanstaltningerne, hvad angår
  udnyttelsesmønstre og
  beskyttelse af følsomme arter og levesteder
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(26)

Sådanne
  regionalt fastsatte tekniske foranstaltninger bør som et minimum
  være ækvivalente med basisforanstaltningerne, hvad angår
  udnyttelsesmønstre og
  beskyttelse af følsomme arter og levesteder
  .

| (26) | Regionaliseringen bør anvendes til at skabe skræddersyede foranstaltninger, der tager højde for de særlige forhold i de enkelte fiskeriområder og beskytter deres følsomme arter og levesteder. Sådanne
  regionalt fastsatte tekniske foranstaltninger bør
  være bæredygtige og
  som et minimum
  sikre de samme
  udnyttelsesmønstre og
  den samme grad af beskyttelse som basisforanstaltningerne
  .
  Vedtagelsen af enhver regionalt fastsat teknisk foranstaltning bør baseres på den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning. |
| --- | --- |

(26)

Regionaliseringen bør anvendes til at skabe skræddersyede foranstaltninger, der tager højde for de særlige forhold i de enkelte fiskeriområder og beskytter deres følsomme arter og levesteder. Sådanne
  regionalt fastsatte tekniske foranstaltninger bør
  være bæredygtige og
  som et minimum
  sikre de samme
  udnyttelsesmønstre og
  den samme grad af beskyttelse som basisforanstaltningerne
  .
  Vedtagelsen af enhver regionalt fastsat teknisk foranstaltning bør baseres på den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning.

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 26 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (26a) | Afgørelser, der træffes af regionale grupper af medlemsstater i henhold til regionaliseringen, bør opfylde samme standarder med hensyn til demokratisk overvågning som dem i de berørte medlemsstater. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26a)

Afgørelser, der træffes af regionale grupper af medlemsstater i henhold til regionaliseringen, bør opfylde samme standarder med hensyn til demokratisk overvågning som dem i de berørte medlemsstater.

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 26 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (26b) | Regionalisering bør anvendes som redskab til at tilskynde alle relevante interessenter, herunder ikkestatslige organisationer, til at deltage og give fiskerne mere indflydelse samt til at inddrage dem mere, så de kan arbejde tæt sammen med medlemsstaterne, rådgivende råd og videnskabsfolk om at skabe skræddersyede foranstaltninger, der tager højde for de særlige forhold i de enkelte fiskeriområder og beskytter deres miljømæssige forhold. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26b)

Regionalisering bør anvendes som redskab til at tilskynde alle relevante interessenter, herunder ikkestatslige organisationer, til at deltage og give fiskerne mere indflydelse samt til at inddrage dem mere, så de kan arbejde tæt sammen med medlemsstaterne, rådgivende råd og videnskabsfolk om at skabe skræddersyede foranstaltninger, der tager højde for de særlige forhold i de enkelte fiskeriområder og beskytter deres miljømæssige forhold.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 27 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (27a) | I tilfælde af en direkte forvaltningsmæssig interesse, der kun berører én medlemsstat, er det efter høring af de relevante rådgivende råd muligt at fremlægge forslag til individuelle tekniske foranstaltninger for at ændre de gældende bevarelsesforanstaltninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27a)

I tilfælde af en direkte forvaltningsmæssig interesse, der kun berører én medlemsstat, er det efter høring af de relevante rådgivende råd muligt at fremlægge forslag til individuelle tekniske foranstaltninger for at ændre de gældende bevarelsesforanstaltninger.

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (28) | De regionale grupper af medlemsstater bør ved udarbejdelsen af fælles henstillinger med henblik på
  i de flerårige planer
  at vedtage foranstaltninger vedrørende maskestørrelse og artsselektive redskaber, der afviger fra basisforanstaltningerne, sikre, at redskaberne som et minimum resulterer i samme eller bedre selektionsmønstre end de redskaber, der er i overensstemmelse med basisforanstaltningerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28)

De regionale grupper af medlemsstater bør ved udarbejdelsen af fælles henstillinger med henblik på
  i de flerårige planer
  at vedtage foranstaltninger vedrørende maskestørrelse og artsselektive redskaber, der afviger fra basisforanstaltningerne, sikre, at redskaberne som et minimum resulterer i samme eller bedre selektionsmønstre end de redskaber, der er i overensstemmelse med basisforanstaltningerne.

| (28) | De regionale grupper af medlemsstater bør ved udarbejdelsen af fælles henstillinger med henblik på at vedtage foranstaltninger vedrørende maskestørrelse og artsselektive redskaber, der afviger fra basisforanstaltningerne, sikre, at redskaberne som et minimum resulterer i samme eller bedre selektionsmønstre end de redskaber, der er i overensstemmelse med basisforanstaltningerne. |
| --- | --- |

(28)

De regionale grupper af medlemsstater bør ved udarbejdelsen af fælles henstillinger med henblik på at vedtage foranstaltninger vedrørende maskestørrelse og artsselektive redskaber, der afviger fra basisforanstaltningerne, sikre, at redskaberne som et minimum resulterer i samme eller bedre selektionsmønstre end de redskaber, der er i overensstemmelse med basisforanstaltningerne.

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (29) | De regionale grupper af medlemsstater bør ved udarbejdelsen af fælles henstillinger med henblik på
  i de flerårige planer
  at ændre gældende eller fastsætte nye områdelukninger eller områder med restriktioner for at beskytte ungfiske- eller gydestimer sørge for i disse henstillinger at fastlægge de nærmere specifikationer og bestemmelser vedrørende områdets geografiske afgrænsning, lukningens eller restriktionernes varighed, redskabsrestriktioner og kontrol- og overvågningsordninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(29)

De regionale grupper af medlemsstater bør ved udarbejdelsen af fælles henstillinger med henblik på
  i de flerårige planer
  at ændre gældende eller fastsætte nye områdelukninger eller områder med restriktioner for at beskytte ungfiske- eller gydestimer sørge for i disse henstillinger at fastlægge de nærmere specifikationer og bestemmelser vedrørende områdets geografiske afgrænsning, lukningens eller restriktionernes varighed, redskabsrestriktioner og kontrol- og overvågningsordninger.

| (29) | De regionale grupper af medlemsstater bør ved udarbejdelsen af fælles henstillinger med henblik på at ændre gældende eller fastsætte nye områdelukninger eller områder med restriktioner for at beskytte ungfiske- eller gydestimer sørge for i disse henstillinger at fastlægge de nærmere specifikationer og bestemmelser vedrørende områdets geografiske afgrænsning, lukningens eller restriktionernes varighed, redskabsrestriktioner og kontrol- og overvågningsordninger. |
| --- | --- |

(29)

De regionale grupper af medlemsstater bør ved udarbejdelsen af fælles henstillinger med henblik på at ændre gældende eller fastsætte nye områdelukninger eller områder med restriktioner for at beskytte ungfiske- eller gydestimer sørge for i disse henstillinger at fastlægge de nærmere specifikationer og bestemmelser vedrørende områdets geografiske afgrænsning, lukningens eller restriktionernes varighed, redskabsrestriktioner og kontrol- og overvågningsordninger.

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (30) | De regionale grupper af medlemsstater bør ved udarbejdelsen af fælles henstillinger med henblik på
  inden for rammerne af flerårige planer
  at ændre de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser eller fastsætte nye sådanne størrelser
  sikre
  , at den fælles fiskeripolitiks mål
  ikke sættes over styr
  , ved at sørge for, at kravet om beskyttelse af unge marine arter overholdes, at der ikke indføres bestemmelser, der resulterer i markedsforvridning, og at der ikke skabes et marked for fisk, der er mindre end de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30)

De regionale grupper af medlemsstater bør ved udarbejdelsen af fælles henstillinger med henblik på
  inden for rammerne af flerårige planer
  at ændre de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser eller fastsætte nye sådanne størrelser
  sikre
  , at den fælles fiskeripolitiks mål
  ikke sættes over styr
  , ved at sørge for, at kravet om beskyttelse af unge marine arter overholdes, at der ikke indføres bestemmelser, der resulterer i markedsforvridning, og at der ikke skabes et marked for fisk, der er mindre end de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser.

| (30) | De regionale grupper af medlemsstater bør ved udarbejdelsen af fælles henstillinger med henblik på at ændre de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser eller fastsætte nye sådanne størrelser
  bidrage til
  , at den fælles fiskeripolitiks mål
  nås
  , ved at sørge for, at kravet om beskyttelse af unge marine arter overholdes
  fuldt ud
  , at der ikke indføres bestemmelser, der resulterer i markedsforvridning, og at der ikke skabes et marked for fisk, der er mindre end de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser. |
| --- | --- |

(30)

De regionale grupper af medlemsstater bør ved udarbejdelsen af fælles henstillinger med henblik på at ændre de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser eller fastsætte nye sådanne størrelser
  bidrage til
  , at den fælles fiskeripolitiks mål
  nås
  , ved at sørge for, at kravet om beskyttelse af unge marine arter overholdes
  fuldt ud
  , at der ikke indføres bestemmelser, der resulterer i markedsforvridning, og at der ikke skabes et marked for fisk, der er mindre end de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser.

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 31

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (31) | Det bør være tilladt i de fælles henstillinger at indføre bestemmelser om realtidslukninger sammen med bestemmelser om flytning af fangstpladser som en yderligere foranstaltning til beskyttelse af ungfiske- og gydestimer. Betingelserne for indførelsen og ophævelsen af sådanne realtidslukninger samt for kontrol- og overvågningsordningerne bør lægges fast i de pågældende fælles henstillinger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(31)

Det bør være tilladt i de fælles henstillinger at indføre bestemmelser om realtidslukninger sammen med bestemmelser om flytning af fangstpladser som en yderligere foranstaltning til beskyttelse af ungfiske- og gydestimer. Betingelserne for indførelsen og ophævelsen af sådanne realtidslukninger samt for kontrol- og overvågningsordningerne bør lægges fast i de pågældende fælles henstillinger.

| (31) | Det bør være tilladt i de fælles henstillinger at indføre bestemmelser om realtidslukninger sammen med bestemmelser om flytning af fangstpladser som en yderligere foranstaltning til beskyttelse af ungfiske- og gydestimer
  eller følsomme arter
  . Betingelserne for indførelsen og ophævelsen af sådanne realtidslukninger
  , herunder fritagelser, hvor det er hensigtsmæssigt,
  samt for kontrol- og overvågningsordningerne bør lægges fast i de pågældende fælles henstillinger. |
| --- | --- |

(31)

Det bør være tilladt i de fælles henstillinger at indføre bestemmelser om realtidslukninger sammen med bestemmelser om flytning af fangstpladser som en yderligere foranstaltning til beskyttelse af ungfiske- og gydestimer
  eller følsomme arter
  . Betingelserne for indførelsen og ophævelsen af sådanne realtidslukninger
  , herunder fritagelser, hvor det er hensigtsmæssigt,
  samt for kontrol- og overvågningsordningerne bør lægges fast i de pågældende fælles henstillinger.

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 32

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (32) | Det bør være muligt i de fælles henstillinger fra de regionale grupper af medlemsstater på grundlag af en videnskabelig vurdering af virkningerne af innovative redskaber, der er behørigt evalueret af STECF, at give tilladelse til anvendelsen af
  nye
  redskaber
  , som f.eks. trawl med elektrisk strøm
  . Der bør ikke gives tilladelse til anvendelsen af innovative fiskeredskaber, hvis den videnskabelige vurdering viser, at anvendelsen af sådanne redskaber vil få
  en negativ
  indvirkning på følsomme levesteder
  og
  ikke-målarter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(32)

Det bør være muligt i de fælles henstillinger fra de regionale grupper af medlemsstater på grundlag af en videnskabelig vurdering af virkningerne af innovative redskaber, der er behørigt evalueret af STECF, at give tilladelse til anvendelsen af
  nye
  redskaber
  , som f.eks. trawl med elektrisk strøm
  . Der bør ikke gives tilladelse til anvendelsen af innovative fiskeredskaber, hvis den videnskabelige vurdering viser, at anvendelsen af sådanne redskaber vil få
  en negativ
  indvirkning på følsomme levesteder
  og
  ikke-målarter.

| (32) | Det bør være muligt i de fælles henstillinger fra de regionale grupper af medlemsstater på grundlag af en videnskabelig vurdering af virkningerne af innovative redskaber, der er behørigt evalueret af STECF,
  herunder de potentielle negative virkninger af visse redskaber,
  at give tilladelse til anvendelsen
  eller udvidet anvendelse
  af
  innovative
  redskaber. Der bør ikke gives tilladelse til anvendelsen af innovative fiskeredskaber, hvis den videnskabelige vurdering viser, at anvendelsen af sådanne redskaber vil få
  direkte eller kumulativ
  indvirkning på
  havlevesteder, især
  følsomme levesteder
  eller
  ikke-målarter
  eller hindrer opnåelsen af en god miljøtilstand for havområder
  . |
| --- | --- |

(32)

Det bør være muligt i de fælles henstillinger fra de regionale grupper af medlemsstater på grundlag af en videnskabelig vurdering af virkningerne af innovative redskaber, der er behørigt evalueret af STECF,
  herunder de potentielle negative virkninger af visse redskaber,
  at give tilladelse til anvendelsen
  eller udvidet anvendelse
  af
  innovative
  redskaber. Der bør ikke gives tilladelse til anvendelsen af innovative fiskeredskaber, hvis den videnskabelige vurdering viser, at anvendelsen af sådanne redskaber vil få
  direkte eller kumulativ
  indvirkning på
  havlevesteder, især
  følsomme levesteder
  eller
  ikke-målarter
  eller hindrer opnåelsen af en god miljøtilstand for havområder
  .

Ændring 268

Forslag til forordning

Betragtning 32 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (32a) | De regionale grupper bør udvikle yderligere afbødningsforanstaltninger baseret på redskabstyper ved brug af videnskabelig rådgivning og bedste praksis for at minimere og om muligt udelukke bifangster af havfugle og havpattedyr i overensstemmelse med Rådets direktiv 92/43/EØF og Rådets direktiv 79/409/EØF

   (1a)

  og aftalen af 17. marts 1992 om beskyttelse af småhvaler i Østersøen og Nordsøen (ASCOBANS) som ændret. |

Kommissionens forslag

Ændring

(32a)

De regionale grupper bør udvikle yderligere afbødningsforanstaltninger baseret på redskabstyper ved brug af videnskabelig rådgivning og bedste praksis for at minimere og om muligt udelukke bifangster af havfugle og havpattedyr i overensstemmelse med Rådets direktiv 92/43/EØF og Rådets direktiv 79/409/EØF

   (1a)

  og aftalen af 17. marts 1992 om beskyttelse af småhvaler i Østersøen og Nordsøen (ASCOBANS) som ændret.

Ændring 34

Forslag til forordning

Betragtning 33

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (33) | Regionale grupper af medlemsstater bør for
  i videst muligt omfang at reducere bifangster
  af følsomme arter og fiskeredskabers negative indvirkning på følsomme levesteder udarbejde yderligere foranstaltninger, som tager sigte på at begrænse fiskeriets negative indvirkning på følsomme arter og levesteder. Hvis der er videnskabelig dokumentation for, at sådanne arters og levesteders bevaringsstatus er alvorligt truet, bør medlemsstaterne indføre yderligere restriktioner for visse redskabers konstruktion og anvendelse eller endog indføre et totalt forbud mod anvendelsen af de pågældende redskaber i den relevante region. Sådanne bestemmelser kunne navnlig gælde for anvendelsen af drivgarn, som i visse områder har resulteret i betydelige fangster af hvaler og havfugle. |

Kommissionens forslag

Ændring

(33)

Regionale grupper af medlemsstater bør for
  i videst muligt omfang at reducere bifangster
  af følsomme arter og fiskeredskabers negative indvirkning på følsomme levesteder udarbejde yderligere foranstaltninger, som tager sigte på at begrænse fiskeriets negative indvirkning på følsomme arter og levesteder. Hvis der er videnskabelig dokumentation for, at sådanne arters og levesteders bevaringsstatus er alvorligt truet, bør medlemsstaterne indføre yderligere restriktioner for visse redskabers konstruktion og anvendelse eller endog indføre et totalt forbud mod anvendelsen af de pågældende redskaber i den relevante region. Sådanne bestemmelser kunne navnlig gælde for anvendelsen af drivgarn, som i visse områder har resulteret i betydelige fangster af hvaler og havfugle.

| (33) | Regionale grupper af medlemsstater bør for
  at minimere og om muligt eliminere utilsigtede fangster
  af følsomme arter og fiskeredskabers negative indvirkning på følsomme levesteder udarbejde yderligere foranstaltninger, som tager sigte på at begrænse fiskeriets negative indvirkning på følsomme arter og levesteder. Hvis der er videnskabelig dokumentation for, at sådanne arters og levesteders bevaringsstatus er alvorligt truet, bør medlemsstaterne indføre yderligere restriktioner for visse redskabers konstruktion og anvendelse eller endog indføre et totalt forbud mod anvendelsen af de pågældende redskaber i den relevante region
  for at beskytte havmiljøet, de lokale fiskebestande og de lokale kystsamfund, som berøres heraf
  . Sådanne bestemmelser kunne navnlig gælde for anvendelsen af drivgarn, som i visse områder har resulteret i betydelige fangster af hvaler og havfugle. |
| --- | --- |

(33)

Regionale grupper af medlemsstater bør for
  at minimere og om muligt eliminere utilsigtede fangster
  af følsomme arter og fiskeredskabers negative indvirkning på følsomme levesteder udarbejde yderligere foranstaltninger, som tager sigte på at begrænse fiskeriets negative indvirkning på følsomme arter og levesteder. Hvis der er videnskabelig dokumentation for, at sådanne arters og levesteders bevaringsstatus er alvorligt truet, bør medlemsstaterne indføre yderligere restriktioner for visse redskabers konstruktion og anvendelse eller endog indføre et totalt forbud mod anvendelsen af de pågældende redskaber i den relevante region
  for at beskytte havmiljøet, de lokale fiskebestande og de lokale kystsamfund, som berøres heraf
  . Sådanne bestemmelser kunne navnlig gælde for anvendelsen af drivgarn, som i visse områder har resulteret i betydelige fangster af hvaler og havfugle.

Ændring 35

Forslag til forordning

Betragtning 35

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (35) | For at opretholde de gældende detaljerede henstillinger, der er vedtaget af Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC), bør Kommissionen delegeres beføjelser i henhold til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde til at vedtage retsakter vedrørende lister over sårbare havøkosystemer og specifikke tekniske foranstaltninger, der er knyttet til bestemmelser, som tager sigte på at beskytte byrkelange og rødfisk. Kommissionen bør også delegeres beføjelser til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at indarbejde de ændringer af foranstaltningerne i EU-lovgivningen, der vedtages af NEAFC, og som er genstand for visse udtrykkeligt afgrænsede ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, og som bliver bindende for Unionen i overensstemmelse med konventionens bestemmelser. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau — |

Kommissionens forslag

Ændring

(35)

For at opretholde de gældende detaljerede henstillinger, der er vedtaget af Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC), bør Kommissionen delegeres beføjelser i henhold til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde til at vedtage retsakter vedrørende lister over sårbare havøkosystemer og specifikke tekniske foranstaltninger, der er knyttet til bestemmelser, som tager sigte på at beskytte byrkelange og rødfisk. Kommissionen bør også delegeres beføjelser til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at indarbejde de ændringer af foranstaltningerne i EU-lovgivningen, der vedtages af NEAFC, og som er genstand for visse udtrykkeligt afgrænsede ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, og som bliver bindende for Unionen i overensstemmelse med konventionens bestemmelser. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau —

udgår

Ændring 36

Forslag til forordning

Betragtning 36

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (36) | For ikke at lægge hindringer i vejen for videnskabelige undersøgelser, udsætning og omplantning bør denne forordning ikke anvendes på de aktiviteter, der er nødvendige med henblik herpå. |

Kommissionens forslag

Ændring

(36)

For ikke at lægge hindringer i vejen for videnskabelige undersøgelser, udsætning og omplantning bør denne forordning ikke anvendes på de aktiviteter, der er nødvendige med henblik herpå.

| (36) | For ikke at lægge hindringer i vejen for videnskabelige undersøgelser,
  direkte
  udsætning og omplantning bør denne forordning ikke anvendes på de aktiviteter, der er nødvendige med henblik herpå. |
| --- | --- |

(36)

For ikke at lægge hindringer i vejen for videnskabelige undersøgelser,
  direkte
  udsætning og omplantning bør denne forordning ikke anvendes på de aktiviteter, der er nødvendige med henblik herpå.

Ændring 37

Forslag til forordning

Betragtning 37

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (37) | Hvis den foreliggende videnskabelige rådgivning viser, at der er behov for omgående handling for at beskytte marine arter, bør Kommissionen i behørigt begrundede tilfælde kunne vedtage umiddelbart gældende delegerede retsakter, der fastsætter tekniske foranstaltninger med henblik på at afbøde sådanne trusler, og som supplerer eller fraviger denne forordning eller andre tekniske foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til EU-lovgivningen. Disse foranstaltninger bør specifikt tage sigte på at reagere på uventede ændringer i bestandsstrukturen som følge af høje eller lave rekrutteringsniveauer, beskytte gydende fisk eller skaldyr, hvis bestandenes biomasse er meget lav, eller reagere på andre ændringer i en fiskebestands tilstand, der kan true
  den
  bevaringsstatus. Sådanne foranstaltninger kunne omfatte restriktioner for anvendelsen af trukne eller faststående redskaber eller for fiskeriet i visse områder eller i visse perioder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(37)

Hvis den foreliggende videnskabelige rådgivning viser, at der er behov for omgående handling for at beskytte marine arter, bør Kommissionen i behørigt begrundede tilfælde kunne vedtage umiddelbart gældende delegerede retsakter, der fastsætter tekniske foranstaltninger med henblik på at afbøde sådanne trusler, og som supplerer eller fraviger denne forordning eller andre tekniske foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til EU-lovgivningen. Disse foranstaltninger bør specifikt tage sigte på at reagere på uventede ændringer i bestandsstrukturen som følge af høje eller lave rekrutteringsniveauer, beskytte gydende fisk eller skaldyr, hvis bestandenes biomasse er meget lav, eller reagere på andre ændringer i en fiskebestands tilstand, der kan true
  den
  bevaringsstatus. Sådanne foranstaltninger kunne omfatte restriktioner for anvendelsen af trukne eller faststående redskaber eller for fiskeriet i visse områder eller i visse perioder.

| (37) | Hvis den
  bedste
  foreliggende videnskabelige rådgivning viser, at der er behov for omgående handling for at beskytte marine arter
  og levesteder
  , bør Kommissionen i behørigt begrundede tilfælde kunne vedtage umiddelbart gældende delegerede retsakter, der fastsætter tekniske foranstaltninger med henblik på at afbøde sådanne trusler, og som supplerer eller fraviger denne forordning eller andre tekniske foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til EU-lovgivningen. Disse foranstaltninger bør specifikt tage sigte på at reagere på uventede ændringer i bestandsstrukturen som følge af høje eller lave rekrutteringsniveauer
  eller utilsigtede fangster af følsomme arter
  , beskytte gydende fisk eller skaldyr, hvis bestandenes biomasse er meget lav, eller reagere på andre ændringer i en fiskebestands
  eller følsomme arters
  tilstand, der kan true
  dens
  bevaringsstatus
  , samt håndtere forringelsen i populationers og levesteders tilstand på grund af fiskeriets indvirkning, og der bør eventuelt træffes andre nødvendige bevarelsesforanstaltninger
  . Sådanne foranstaltninger kunne omfatte restriktioner for anvendelsen af trukne eller faststående redskaber eller for fiskeriet i visse områder eller i visse perioder. |
| --- | --- |

(37)

Hvis den
  bedste
  foreliggende videnskabelige rådgivning viser, at der er behov for omgående handling for at beskytte marine arter
  og levesteder
  , bør Kommissionen i behørigt begrundede tilfælde kunne vedtage umiddelbart gældende delegerede retsakter, der fastsætter tekniske foranstaltninger med henblik på at afbøde sådanne trusler, og som supplerer eller fraviger denne forordning eller andre tekniske foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til EU-lovgivningen. Disse foranstaltninger bør specifikt tage sigte på at reagere på uventede ændringer i bestandsstrukturen som følge af høje eller lave rekrutteringsniveauer
  eller utilsigtede fangster af følsomme arter
  , beskytte gydende fisk eller skaldyr, hvis bestandenes biomasse er meget lav, eller reagere på andre ændringer i en fiskebestands
  eller følsomme arters
  tilstand, der kan true
  dens
  bevaringsstatus
  , samt håndtere forringelsen i populationers og levesteders tilstand på grund af fiskeriets indvirkning, og der bør eventuelt træffes andre nødvendige bevarelsesforanstaltninger
  . Sådanne foranstaltninger kunne omfatte restriktioner for anvendelsen af trukne eller faststående redskaber eller for fiskeriet i visse områder eller i visse perioder.

Ændring 38

Forslag til forordning

Betragtning 38

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (38) | Beføjelsen til at vedtage retsakter i 
  henhold
  til
  artikel 290
  i 
  traktaten om
  Den
  Europæiske Unions funktionsmåde bør delegeres til Kommissionen med henblik på
  at ajourføre listen over fisk og skaldyr, som det er forbudt at fiske målrettet efter, ajourføre listen over følsomme områder, hvor der bør gælde restriktioner for fiskeriet, vedtage tekniske foranstaltninger som led flerårige planer og vedtage tekniske foranstaltninger som led i udsmidsplaner. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau — Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(38)

Beføjelsen til at vedtage retsakter i 
  henhold
  til
  artikel 290
  i 
  traktaten om
  Den
  Europæiske Unions funktionsmåde bør delegeres til Kommissionen med henblik på
  at ajourføre listen over fisk og skaldyr, som det er forbudt at fiske målrettet efter, ajourføre listen over følsomme områder, hvor der bør gælde restriktioner for fiskeriet, vedtage tekniske foranstaltninger som led flerårige planer og vedtage tekniske foranstaltninger som led i udsmidsplaner. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau — Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

| (38) | Beføjelsen til at vedtage retsakter i 
  overensstemmelse med traktatens artikel 290 bør delegeres
  til
  Kommissionen for med henblik på at fastsætte resultatindikatorer for tekniske foranstaltninger
  i 
  forbindelse med fangster af fisk under
  den
  bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, de vigtigste fiskerier og størrelsen af sådanne fangster, der gælder for disse vigtige fiskeriaktiviteter,
  at ajourføre listen over fisk og skaldyr, som det er forbudt at fiske målrettet efter, ajourføre listen over følsomme områder, hvor der bør gælde restriktioner for fiskeriet,
  at
  vedtage tekniske foranstaltninger som led
  i flerårige planer eller, hvis det er nødvendigt, uden for rammerne af de
  flerårige planer og vedtage tekniske foranstaltninger som led i udsmidsplaner. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau
  og baseret på STECF's vurdering.
  Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

(38)

Beføjelsen til at vedtage retsakter i 
  overensstemmelse med traktatens artikel 290 bør delegeres
  til
  Kommissionen for med henblik på at fastsætte resultatindikatorer for tekniske foranstaltninger
  i 
  forbindelse med fangster af fisk under
  den
  bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, de vigtigste fiskerier og størrelsen af sådanne fangster, der gælder for disse vigtige fiskeriaktiviteter,
  at ajourføre listen over fisk og skaldyr, som det er forbudt at fiske målrettet efter, ajourføre listen over følsomme områder, hvor der bør gælde restriktioner for fiskeriet,
  at
  vedtage tekniske foranstaltninger som led
  i flerårige planer eller, hvis det er nødvendigt, uden for rammerne af de
  flerårige planer og vedtage tekniske foranstaltninger som led i udsmidsplaner. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau
  og baseret på STECF's vurdering.
  Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

Ændring 39

Forslag til forordning

Betragtning 40

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (40) | Kommissionen bør senest
  ved udgangen
  af
  2020
  og derefter hvert tredje år aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af denne forordning på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og de relevante rådgivende råd og efter vurderinger fra STECF. Det bør i rapporten vurderes, i hvilket omfang tekniske foranstaltninger — såvel dem, der er vedtaget regionalt, som dem, der er vedtaget på EU-plan — har bidraget til at opfylde målene i denne forordning. Hvis der på regionalt plan er dokumentation for, at målene ikke er nået, bør medlemsstaterne i den pågældende region på grundlag af rapporten forelægge en plan med de korrigerende foranstaltninger, der skal træffes for at sikre, at disse mål nås. Kommissionen bør også — ligeledes på grundlag af rapporten — forelægge Europa-Parlamentet og Rådet forslag til eventuelle ændringer af denne forordning, der måtte være nødvendige. |

Kommissionens forslag

Ændring

(40)

Kommissionen bør senest
  ved udgangen
  af
  2020
  og derefter hvert tredje år aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af denne forordning på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og de relevante rådgivende råd og efter vurderinger fra STECF. Det bør i rapporten vurderes, i hvilket omfang tekniske foranstaltninger — såvel dem, der er vedtaget regionalt, som dem, der er vedtaget på EU-plan — har bidraget til at opfylde målene i denne forordning. Hvis der på regionalt plan er dokumentation for, at målene ikke er nået, bør medlemsstaterne i den pågældende region på grundlag af rapporten forelægge en plan med de korrigerende foranstaltninger, der skal træffes for at sikre, at disse mål nås. Kommissionen bør også — ligeledes på grundlag af rapporten — forelægge Europa-Parlamentet og Rådet forslag til eventuelle ændringer af denne forordning, der måtte være nødvendige.

| (40) | Kommissionen bør senest
  den ... [tre år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden]
  og derefter hvert tredje år aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af denne forordning på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og de relevante rådgivende råd og efter vurderinger fra STECF. Det bør i rapporten vurderes, i hvilket omfang tekniske foranstaltninger — såvel dem, der er vedtaget regionalt, som dem, der er vedtaget på EU-plan — har bidraget til at opfylde målene
  og niveauerne for resultatindikatorerne
  i denne forordning. Hvis der på regionalt plan er dokumentation for, at målene ikke er nået,
  eller resultatindikatorerne for effektivitet fortsat er på et utilfredsstillende niveau,
  bør medlemsstaterne i den pågældende region på grundlag af rapporten forelægge en plan med de korrigerende foranstaltninger, der skal træffes for at sikre, at disse mål nås
  og forbedre niveauerne af de pågældende resultatindikatorer
  . Kommissionen bør også — ligeledes på grundlag af rapporten — forelægge Europa-Parlamentet og Rådet forslag til eventuelle ændringer af denne forordning, der måtte være nødvendige. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen bør senest
  den ... [tre år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden]
  og derefter hvert tredje år aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af denne forordning på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og de relevante rådgivende råd og efter vurderinger fra STECF. Det bør i rapporten vurderes, i hvilket omfang tekniske foranstaltninger — såvel dem, der er vedtaget regionalt, som dem, der er vedtaget på EU-plan — har bidraget til at opfylde målene
  og niveauerne for resultatindikatorerne
  i denne forordning. Hvis der på regionalt plan er dokumentation for, at målene ikke er nået,
  eller resultatindikatorerne for effektivitet fortsat er på et utilfredsstillende niveau,
  bør medlemsstaterne i den pågældende region på grundlag af rapporten forelægge en plan med de korrigerende foranstaltninger, der skal træffes for at sikre, at disse mål nås
  og forbedre niveauerne af de pågældende resultatindikatorer
  . Kommissionen bør også — ligeledes på grundlag af rapporten — forelægge Europa-Parlamentet og Rådet forslag til eventuelle ændringer af denne forordning, der måtte være nødvendige.

Ændring 40

Forslag til forordning

Betragtning 42

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (42) | Rådets forordning (EF) 1967/2006 (29), (EF) nr. 1098/2007 (30), (EF) 1224/2009 (31) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning
  (EU) nr. 1343/2011

   (32) og (EU) nr. 1380/2013 (33) bør ændres i overensstemmelse hermed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(42)

Rådets forordning (EF) 1967/2006 (29), (EF) nr. 1098/2007 (30), (EF) 1224/2009 (31) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning
  (EU) nr. 1343/2011

   (32) og (EU) nr. 1380/2013 (33) bør ændres i overensstemmelse hermed.

| 42) | Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 (29), (EF) nr. 1098/2007 (30), (EF) nr. 1224/2009 (31) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (33) bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

42)

Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 (29), (EF) nr. 1098/2007 (30), (EF) nr. 1224/2009 (31) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (33) bør ændres i overensstemmelse hermed.

Ændring 41

Forslag til forordning

Betragtning 43

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (43) | Med henblik på at supplere eller ændre gældende detaljerede bestemmelser, der har til formål at omsætte henstillinger vedtaget af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM) til EU-lovgivning, bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage retsakter i henhold til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår de tekniske foranstaltninger i forordning (EU) nr. 1343/2011. Kommissionen bør også delegeres beføjelser til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at indarbejde i EU-lovgivningen de ændringer af foranstaltningerne, som vedtages af GFCM, og som er genstand for visse udtrykkeligt afgrænsede ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, idet disse foranstaltninger bliver bindende for Unionen i overensstemmelse med GFCM-aftalens bestemmelser. Forordning (EU) nr. 1343/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau — |

Kommissionens forslag

Ændring

(43)

Med henblik på at supplere eller ændre gældende detaljerede bestemmelser, der har til formål at omsætte henstillinger vedtaget af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM) til EU-lovgivning, bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage retsakter i henhold til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår de tekniske foranstaltninger i forordning (EU) nr. 1343/2011. Kommissionen bør også delegeres beføjelser til at vedtage delegerede retsakter med henblik på at indarbejde i EU-lovgivningen de ændringer af foranstaltningerne, som vedtages af GFCM, og som er genstand for visse udtrykkeligt afgrænsede ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, idet disse foranstaltninger bliver bindende for Unionen i overensstemmelse med GFCM-aftalens bestemmelser. Forordning (EU) nr. 1343/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau —

udgår

Ændring 42

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | anvendelsen af fiskeredskaber og fiskeriets samspil med havets økosystemer. |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

anvendelsen af fiskeredskaber og fiskeriets samspil med havets økosystemer.

| b) | anvendelsen af fiskeredskaber |
| --- | --- |

b)

anvendelsen af fiskeredskaber

Ændring 43

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | disse redskabers samspil med de marine økosystemer. |

Kommissionens forslag

Ændring

ba)

disse redskabers samspil med de marine økosystemer.

Ændring 44

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Denne forordning
  finder anvendelse på
  aktiviteter
  , der udøves af EU-fiskerfartøjer og medlemsstaternes statsborgere, uden at dette berører flagstatens primære ansvar, i de fiskeriområder, der er omhandlet i artikel 5, samt på fiskerfartøjer, der fører et tredjelands flag og er registreret i et tredjeland, og som fisker i EU-farvande. | 1.   
  Uden at det berører artikel 29,
  finder
  denne forordning
  anvendelse på
  alt fiskeri (rekreativt og kommercielt)
  , der udøves af EU-fiskerfartøjer og medlemsstaternes statsborgere, uden at dette berører flagstatens primære ansvar, i de fiskeriområder, der er omhandlet i artikel 5, samt på fiskerfartøjer, der fører et tredjelands flag og er registreret i et tredjeland, og som fisker i EU-farvande. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   
  Denne forordning
  finder anvendelse på
  aktiviteter
  , der udøves af EU-fiskerfartøjer og medlemsstaternes statsborgere, uden at dette berører flagstatens primære ansvar, i de fiskeriområder, der er omhandlet i artikel 5, samt på fiskerfartøjer, der fører et tredjelands flag og er registreret i et tredjeland, og som fisker i EU-farvande.

1.   
  Uden at det berører artikel 29,
  finder
  denne forordning
  anvendelse på
  alt fiskeri (rekreativt og kommercielt)
  , der udøves af EU-fiskerfartøjer og medlemsstaternes statsborgere, uden at dette berører flagstatens primære ansvar, i de fiskeriområder, der er omhandlet i artikel 5, samt på fiskerfartøjer, der fører et tredjelands flag og er registreret i et tredjeland, og som fisker i EU-farvande.

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2

Artikel 2 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Artikel 7 og 14 og bilag V-X, del A,
  finder også anvendelse på rekreativt fiskeri. | 2.   
  Denne forordning
  finder også anvendelse på rekreativt fiskeri. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Artikel 7 og 14 og bilag V-X, del A,
  finder også anvendelse på rekreativt fiskeri.

2.   
  Denne forordning
  finder også anvendelse på rekreativt fiskeri.

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1

Artikel 3 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Tekniske foranstaltninger
  er værktøjer til støtte for gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik og
  skal
  som sådanne
  bidrage til at nå de mål, der er fastsat i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik
  , og i særdeleshed de mål, der er fastsat i nævnte artikels stk. 2 og 3 tillige med stk. 5, litra a) og j)
  . | 1.   Tekniske foranstaltninger skal bidrage til at nå de mål, der er fastsat i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Tekniske foranstaltninger
  er værktøjer til støtte for gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik og
  skal
  som sådanne
  bidrage til at nå de mål, der er fastsat i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik
  , og i særdeleshed de mål, der er fastsat i nævnte artikels stk. 2 og 3 tillige med stk. 5, litra a) og j)
  .

1.   Tekniske foranstaltninger skal bidrage til at nå de mål, der er fastsat i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik.

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — indledning

Artikel 3 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Tekniske
  foranstaltninger skal
  desuden navnlig
  : | 2.   
  De tekniske
  foranstaltninger skal
  navnlig bidrage til at nå følgende mål
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Tekniske
  foranstaltninger skal
  desuden navnlig
  :

2.   
  De tekniske
  foranstaltninger skal
  navnlig bidrage til at nå følgende mål
  :

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra a

Artikel 3 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | optimere udnyttelsesmønstrene
  med henblik på at
  beskytte
  ungfiske- og gydestimer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

optimere udnyttelsesmønstrene
  med henblik på at
  beskytte
  ungfiske- og gydestimer

optimere udnyttelsesmønstrene

beskytte

| a) | sikre bæredygtige udnyttelsesmønstre
  med henblik på at
  sikre beskyttelse af
  ungfiske- og gydestimer
  og sikre en passende beskyttelse; |
| --- | --- |

a)

sikre bæredygtige udnyttelsesmønstre
  med henblik på at
  sikre beskyttelse af
  ungfiske- og gydestimer
  og sikre en passende beskyttelse;

sikre bæredygtige udnyttelsesmønstre

sikre beskyttelse af

og sikre en passende beskyttelse;

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra b

Artikel 3 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | sikre, at
  bifangster i fiskeriet
  af
  de
  marine arter, der er opført i direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF, og andre følsomme arter reduceres mest muligt og om muligt helt undgås
  , således at sådanne fangster ikke udgør en trussel mod disse arters bevaringsstatus |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

sikre, at
  bifangster i fiskeriet
  af
  de
  marine arter, der er opført i direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF, og andre følsomme arter reduceres mest muligt og om muligt helt undgås
  , således at sådanne fangster ikke udgør en trussel mod disse arters bevaringsstatus

bifangster i fiskeriet

de

, således at sådanne fangster ikke udgør en trussel mod disse arters bevaringsstatus

| b) | sikre, at
  utilsigtede fangster
  af
  følsomme
  marine arter,
  især dem
  der er opført i direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF, og andre følsomme arter reduceres mest muligt og om muligt helt undgås |
| --- | --- |

b)

sikre, at
  utilsigtede fangster
  af
  følsomme
  marine arter,
  især dem
  der er opført i direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF, og andre følsomme arter reduceres mest muligt og om muligt helt undgås

utilsigtede fangster

følsomme

især dem

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra c

Artikel 3 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | sikre, at fiskeriets miljømæssige indvirkning på marine levesteder begrænses mest muligt og om muligt helt undgås
  , således at fiskeriet ikke udgør en trussel mod disse levesteders bevaringsstatus |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

sikre, at fiskeriets miljømæssige indvirkning på marine levesteder begrænses mest muligt og om muligt helt undgås
  , således at fiskeriet ikke udgør en trussel mod disse levesteders bevaringsstatus

, således at fiskeriet ikke udgør en trussel mod disse levesteders bevaringsstatus

| c) | sikre
  - herunder ved brug af passende incitamenter -
  at fiskeriets
  negative
  miljømæssige indvirkning på marine levesteder begrænses mest muligt og om muligt helt undgås |
| --- | --- |

c)

sikre
  - herunder ved brug af passende incitamenter -
  at fiskeriets
  negative
  miljømæssige indvirkning på marine levesteder begrænses mest muligt og om muligt helt undgås

- herunder ved brug af passende incitamenter -

negative

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra d

Artikel 3 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | bidrage til, at der indføres
  fiskeriforvaltningsforanstaltninger med henblik på at opfylde forpligtelserne i henhold til direktiv 92/43/EØF, 2009/147/EF, 2008/56/EF og 2000/60/EF. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

bidrage til, at der indføres
  fiskeriforvaltningsforanstaltninger med henblik på at opfylde forpligtelserne i henhold til direktiv 92/43/EØF, 2009/147/EF, 2008/56/EF og 2000/60/EF.

bidrage til, at der indføres

| d) | indføre
  fiskeriforvaltningsforanstaltninger med henblik på at opfylde forpligtelserne i henhold til direktiv 92/43/EØF, 2009/147/EF, 2008/56/EF og 2000/60/EF. |
| --- | --- |

d)

indføre
  fiskeriforvaltningsforanstaltninger med henblik på at opfylde forpligtelserne i henhold til direktiv 92/43/EØF, 2009/147/EF, 2008/56/EF og 2000/60/EF.

indføre

Ændring 294 + 300

Ændring 294 + 300

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2 — litra d a (nyt)

Artikel 3 — stk. 2 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | sikre, at betingelserne, der er beskrevet i deskriptorerne 1, 3, 4 og 6 i Kommissionens afgørelse 2010/477/EU, er opfyldt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

sikre, at betingelserne, der er beskrevet i deskriptorerne 1, 3, 4 og 6 i Kommissionens afgørelse 2010/477/EU, er opfyldt.

sikre, at betingelserne, der er beskrevet i deskriptorerne 1, 3, 4 og 6 i Kommissionens afgørelse 2010/477/EU, er opfyldt.

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — overskrift

Artikel 4 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — indledning

Artikel 4 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  De
  tekniske foranstaltninger
  tager sigte på at opfylde
  følgende
  målsætninger
  : | 1.   
  for at vurdere, om
  tekniske foranstaltninger
  bidrager til at nå de mål, der er omhandlet i artikel 3, skal
  følgende
  indikatorer anvendes
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   
  De
  tekniske foranstaltninger
  tager sigte på at opfylde
  følgende
  målsætninger
  :

1.   
  for at vurdere, om
  tekniske foranstaltninger
  bidrager til at nå de mål, der er omhandlet i artikel 3, skal
  følgende
  indikatorer anvendes
  :

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra a

Artikel 4 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | det
  sikres
  ,
  at
  fangster af marine arter, der er mindre end de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser,
  ikke udgør mere end 5 % af fangsterne, jf. artikel 2, stk. 2, og artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

det
  sikres
  ,
  at
  fangster af marine arter, der er mindre end de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser,
  ikke udgør mere end 5 % af fangsterne, jf. artikel 2, stk. 2, og artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013

sikres

at

ikke udgør mere end 5 % af fangsterne, jf. artikel 2, stk. 2, og artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013

| a) | det
  omfang
  ,
  hvormed
  fangster af marine arter, der er mindre end de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser,
  reduceres gradvist til specifikke niveauer for de vigtigste fiskeriaktiviteter; |
| --- | --- |

a)

det
  omfang
  ,
  hvormed
  fangster af marine arter, der er mindre end de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser,
  reduceres gradvist til specifikke niveauer for de vigtigste fiskeriaktiviteter;

omfang

hvormed

reduceres gradvist til specifikke niveauer for de vigtigste fiskeriaktiviteter;

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra b

Artikel 4 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | det sikres
  ,
  at bifangster
  af havpattedyr, havkrybdyr
  og
  havfugle og andre ikke-kommercielt udnyttede arter
  ikke overstiger de niveauer
  ,
  der
  er
  fastsat i EU-lovgivningen og internationale aftaler |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

det sikres
  ,
  at bifangster
  af havpattedyr, havkrybdyr
  og
  havfugle og andre ikke-kommercielt udnyttede arter
  ikke overstiger de niveauer
  ,
  der
  er
  fastsat i EU-lovgivningen og internationale aftaler

det sikres

at bifangster

og

ikke overstiger de niveauer

der

fastsat i EU-lovgivningen og internationale aftaler

| b) | det omfang
  ,
  hvormed utilsigtede fangster
  af havpattedyr, havkrybdyr, havfugle og andre ikke-kommercielt udnyttede arter
  reduceres gradvist og elimineres
  ,
  hvis det
  er
  muligt |
| --- | --- |

b)

det omfang
  ,
  hvormed utilsigtede fangster
  af havpattedyr, havkrybdyr, havfugle og andre ikke-kommercielt udnyttede arter
  reduceres gradvist og elimineres
  ,
  hvis det
  er
  muligt

det omfang

hvormed utilsigtede fangster

reduceres gradvist og elimineres

hvis det

muligt

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra c

Artikel 4 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | det sikres
  ,
  at
  fiskeriets miljømæssige indvirkning på
  havbundens
  levesteder
  ikke er af et sådant omfang, at
  det
  er til hinder
  for, at
  der opnås
  en god miljøtilstand for hver type levested som vurderet i henhold til direktiv 2008/56/EF i hver havregion eller subregion, både med hensyn til kvaliteten af levestedet og det geografiske område, hvor de krævede niveauer skal være nået. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

det sikres
  ,
  at
  fiskeriets miljømæssige indvirkning på
  havbundens
  levesteder
  ikke er af et sådant omfang, at
  det
  er til hinder
  for, at
  der opnås
  en god miljøtilstand for hver type levested som vurderet i henhold til direktiv 2008/56/EF i hver havregion eller subregion, både med hensyn til kvaliteten af levestedet og det geografiske område, hvor de krævede niveauer skal være nået.

det sikres

at

havbundens

ikke er af et sådant omfang, at

er til hinder

der opnås

| c) | det omfang
  ,
  hvormed
  fiskeriets
  negative
  miljømæssige indvirkning på
  marine
  levesteder
  , herunder følsomme levesteder på havbunden, minimeres og holdes under
  det
  niveau, der er nødvendigt
  for at
  opnå
  en god miljøtilstand
  , navnlig
  for hver
  enkelt
  type levested som vurderet i henhold til direktiv 2008/56/EF i hver havregion eller subregion, både med hensyn til kvaliteten af levestedet og det geografiske område, hvor de krævede niveauer skal være nået. |
| --- | --- |

c)

det omfang
  ,
  hvormed
  fiskeriets
  negative
  miljømæssige indvirkning på
  marine
  levesteder
  , herunder følsomme levesteder på havbunden, minimeres og holdes under
  det
  niveau, der er nødvendigt
  for at
  opnå
  en god miljøtilstand
  , navnlig
  for hver
  enkelt
  type levested som vurderet i henhold til direktiv 2008/56/EF i hver havregion eller subregion, både med hensyn til kvaliteten af levestedet og det geografiske område, hvor de krævede niveauer skal være nået.

det omfang

hvormed

negative

marine

, herunder følsomme levesteder på havbunden, minimeres og holdes under

niveau, der er nødvendigt

opnå

, navnlig

enkelt

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 i denne forordning og artikel 18 forordning (EU) nr. 1380/2013, der supplerer denne forordning ved med henblik på stk. 1, litra a), i denne artikel at fastlægge følgende: |
| | a) | de vigtigste fiskerier, der er omhandlet i nævnte litra |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 i denne forordning og artikel 18 forordning (EU) nr. 1380/2013, der supplerer denne forordning ved med henblik på stk. 1, litra a), i denne artikel at fastlægge følgende:

a)

a)

de vigtigste fiskerier, der er omhandlet i nævnte litra

de vigtigste fiskerier, der er omhandlet i nævnte litra

| b) | niveauet af nuværende fangster af marine arter, der er mindre end de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for hver af disse vigtige fiskerier, baseret på data fra medlemsstaterne for referenceårene 2013-2015; |
| --- | --- |

b)

b)

niveauet af nuværende fangster af marine arter, der er mindre end de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for hver af disse vigtige fiskerier, baseret på data fra medlemsstaterne for referenceårene 2013-2015;

niveauet af nuværende fangster af marine arter, der er mindre end de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for hver af disse vigtige fiskerier, baseret på data fra medlemsstaterne for referenceårene 2013-2015;

| c) | de specifikke niveauer, som fangster af marine arter, der er mindre end den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for hver af disse vigtige fiskerier skal nedbringes til for at nå målet om at sikre bæredygtige udnyttelsesmønstre og beskyttelse af ungfisk. |
| --- | --- |

c)

c)

de specifikke niveauer, som fangster af marine arter, der er mindre end den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for hver af disse vigtige fiskerier skal nedbringes til for at nå målet om at sikre bæredygtige udnyttelsesmønstre og beskyttelse af ungfisk.

de specifikke niveauer, som fangster af marine arter, der er mindre end den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for hver af disse vigtige fiskerier skal nedbringes til for at nå målet om at sikre bæredygtige udnyttelsesmønstre og beskyttelse af ungfisk.

Ved fastsættelsen af den specifikke niveauer, der er nævnt i litra c) i det første afsnit, skal der tages hensyn til den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning, herunder fra STECF, samt til eksisterende og fremtidige tekniske muligheder med hensyn til at undgå fangster af marine arter under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse.

Ved fastsættelsen af den specifikke niveauer, der er nævnt i litra c) i det første afsnit, skal der tages hensyn til den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning, herunder fra STECF, samt til eksisterende og fremtidige tekniske muligheder med hensyn til at undgå fangster af marine arter under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse.

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 b (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  For så vidt angår de delegerede retsakter, der er omhandlet i stk. 1a, kan medlemsstaterne fremsætte en fælles henstilling i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 senest... [12 måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1b.
     
  For så vidt angår de delegerede retsakter, der er omhandlet i stk. 1a, kan medlemsstaterne fremsætte en fælles henstilling i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 senest... [12 måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden].

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 c (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Hvis ingen fælles henstilling er blevet fremsendt inden den frist, der er fastsat i denne artikels stk. 1b, eller hvis en fælles henstilling, der blev indgivet af medlemsstaterne ikke anses for at være forenelig med målene i denne forordning, vedtager Kommissionen senest... [18 måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden], og som undtagelse fra artikel 18, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1380/2013, delegerede retsakter, der supplerer denne forordning, ved at fastsætte de elementer, der er nævnt i første afsnit i denne artikels stk. 1a, i overensstemmelse med artikel 32 i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1c.
     
  Hvis ingen fælles henstilling er blevet fremsendt inden den frist, der er fastsat i denne artikels stk. 1b, eller hvis en fælles henstilling, der blev indgivet af medlemsstaterne ikke anses for at være forenelig med målene i denne forordning, vedtager Kommissionen senest... [18 måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden], og som undtagelse fra artikel 18, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1380/2013, delegerede retsakter, der supplerer denne forordning, ved at fastsætte de elementer, der er nævnt i første afsnit i denne artikels stk. 1a, i overensstemmelse med artikel 32 i denne forordning.

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 d (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  For at opnå en gradvis reduktion af fangster af marine arter, der er mindre end de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser, til et niveau, der kan sikre bæredygtige udnyttelsesmønstre, skal de specifikke niveauer, der er nævnt i litra c) i det første afsnit af stk. 1a revideres hvert tredje år ved hjælp af den procedure, der er fastsat i stk. 1a, 1b og 1c, og de skal reduceres yderligere, hvis det er relevant, i overensstemmelse med den bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning og de eksisterende og fremtidige tekniske muligheder i forhold til undgåelse af sådanne fangster. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1d.
     
  For at opnå en gradvis reduktion af fangster af marine arter, der er mindre end de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser, til et niveau, der kan sikre bæredygtige udnyttelsesmønstre, skal de specifikke niveauer, der er nævnt i litra c) i det første afsnit af stk. 1a revideres hvert tredje år ved hjælp af den procedure, der er fastsat i stk. 1a, 1b og 1c, og de skal reduceres yderligere, hvis det er relevant, i overensstemmelse med den bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning og de eksisterende og fremtidige tekniske muligheder i forhold til undgåelse af sådanne fangster.

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2

Artikel 4 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  I hvilket omfang disse målsætninger er nået, skal vurderes
  som led i den rapporteringsprocedure, der er fastsat i artikel 34. | 2.   
  den i stk. 1 omhandlede vurdering foretages
  som led i den rapporteringsprocedure, der er fastsat i artikel 34. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  I hvilket omfang disse målsætninger er nået, skal vurderes
  som led i den rapporteringsprocedure, der er fastsat i artikel 34.

2.   
  den i stk. 1 omhandlede vurdering foretages
  som led i den rapporteringsprocedure, der er fastsat i artikel 34.

Ændring 346

Ændring 346

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 a (ny)

Artikel 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 4a |
| | Socioøkonomiske mål |
| | For at kunne tage hensyn til de socioøkonomiske mål, der er fastlagt i artikel 2, stk. 5, litra c), f), og i), i forordning (EU) nr. 1380/2013 ved vedtagelsen og gennemførelsen af tekniske foranstaltninger og bevaringsforanstaltninger skal medlemsstaterne gøre omfattende brug af foranstaltningerne i artikel 38, 39 og 40 i forordning (EU) nr. 508/2014. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 4a

Artikel 4a

Socioøkonomiske mål

Socioøkonomiske mål

For at kunne tage hensyn til de socioøkonomiske mål, der er fastlagt i artikel 2, stk. 5, litra c), f), og i), i forordning (EU) nr. 1380/2013 ved vedtagelsen og gennemførelsen af tekniske foranstaltninger og bevaringsforanstaltninger skal medlemsstaterne gøre omfattende brug af foranstaltningerne i artikel 38, 39 og 40 i forordning (EU) nr. 508/2014.

For at kunne tage hensyn til de socioøkonomiske mål, der er fastlagt i artikel 2, stk. 5, litra c), f), og i), i forordning (EU) nr. 1380/2013 ved vedtagelsen og gennemførelsen af tekniske foranstaltninger og bevaringsforanstaltninger skal medlemsstaterne gøre omfattende brug af foranstaltningerne i artikel 38, 39 og 40 i forordning (EU) nr. 508/2014.

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra a

Artikel 5 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | »Nordsøen«: ICES-afsnit (34) IIa, IIIa og underområde IV |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

»Nordsøen«: ICES-afsnit (34) IIa, IIIa og underområde IV

34

| a) | »Nordsøen«:
  EU-farvande i
  ICES-afsnit (34) IIa, IIIa og underområde IV |
| --- | --- |

a)

»Nordsøen«:
  EU-farvande i
  ICES-afsnit (34) IIa, IIIa og underområde IV

EU-farvande i

34

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra c

Artikel 5 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | »De nordvestlige farvande«:
  ICES-underområde V (bortset fra afsnit Va og tredjelandsfarvande
  i 
  afsnit Vb)
  , VI og VII |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

»De nordvestlige farvande«:
  ICES-underområde V (bortset fra afsnit Va og tredjelandsfarvande
  i 
  afsnit Vb)
  , VI og VII

ICES-underområde V (bortset fra afsnit Va og tredjelandsfarvande

afsnit Vb)

| c) | »De nordvestlige farvande«:
  EU-farvande
  i 
  ICES-underområde V
  , VI og VII |
| --- | --- |

c)

»De nordvestlige farvande«:
  EU-farvande
  i 
  ICES-underområde V
  , VI og VII

EU-farvande

ICES-underområde V

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra g

Artikel 5 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | »regionerne
  i 
  den yderste periferi«:
  farvandene omkring
  regionerne
  i 
  den yderste periferi som omhandlet i traktatens artikel 349
  ,
  opdelt i tre havområder: det vestlige Atlanterhav, det østlige Atlanterhav og Det Indiske Ocean |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

»regionerne
  i 
  den yderste periferi«:
  farvandene omkring
  regionerne
  i 
  den yderste periferi som omhandlet i traktatens artikel 349
  ,
  opdelt i tre havområder: det vestlige Atlanterhav, det østlige Atlanterhav og Det Indiske Ocean

»regionerne

den yderste periferi«:

regionerne

den yderste periferi som omhandlet i traktatens artikel 349

opdelt i tre havområder: det vestlige Atlanterhav, det østlige Atlanterhav og Det Indiske Ocean

| g) | »EU-farvande
  i 
  Det Indiske Ocean og
  i 
  det vestlige Atlanterhav«:
  farvandene omkring
  Guadeloupe
  ,
  Fransk Guyana, Martinique, Mayotte, Réunion og Saint Martin under en medlemsstats suverænitet eller jurisdiktion. |
| --- | --- |

g)

»EU-farvande
  i 
  Det Indiske Ocean og
  i 
  det vestlige Atlanterhav«:
  farvandene omkring
  Guadeloupe
  ,
  Fransk Guyana, Martinique, Mayotte, Réunion og Saint Martin under en medlemsstats suverænitet eller jurisdiktion.

»EU-farvande

Det Indiske Ocean og

det vestlige Atlanterhav«:

Guadeloupe

Fransk Guyana, Martinique, Mayotte, Réunion og Saint Martin under en medlemsstats suverænitet eller jurisdiktion.

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 1

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1) | »udnyttelsesmønster«:
  fiskeripressets
  fordeling på en bestands
  aldersprofil |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1)

»udnyttelsesmønster«:
  fiskeripressets
  fordeling på en bestands
  aldersprofil

fiskeripressets

aldersprofil

| 1) | »udnyttelsesmønster«:
  fiskeridødelighedens
  fordeling på en bestands
  alders- og størrelsesprofil |
| --- | --- |

1)

»udnyttelsesmønster«:
  fiskeridødelighedens
  fordeling på en bestands
  alders- og størrelsesprofil

fiskeridødelighedens

alders- og størrelsesprofil

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2) | »selektivitet«: et kvantitativt udtryk for
  sandsynligheden for
  at fange fisk
  af en bestemt
  størrelse med en bestemt maskestørrelse (eller krogstørrelse) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2)

»selektivitet«: et kvantitativt udtryk for
  sandsynligheden for
  at fange fisk
  af en bestemt
  størrelse med en bestemt maskestørrelse (eller krogstørrelse)

»selektivitet«: et kvantitativt udtryk for

at fange fisk

størrelse med en bestemt maskestørrelse (eller krogstørrelse)

| 2) | »selektivitet«:
  sandsynligheden for
  fangst
  af en bestemt
  art eller størrelse af fisk med visse fiskeredskabskarakteristika; |
| --- | --- |

2)

»selektivitet«:
  sandsynligheden for
  fangst
  af en bestemt
  art eller størrelse af fisk med visse fiskeredskabskarakteristika;

»selektivitet«:

fangst

art eller størrelse af fisk med visse fiskeredskabskarakteristika;

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 3

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3) | »selektivt fiskeri«: evnen til med en fangstmetode at fiske målrettet efter og fange fisk eller skaldyr efter størrelse og art, således at ikke-målarter undgås eller kan genudsættes uskadte |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3)

3)

»selektivt fiskeri«: evnen til med en fangstmetode at fiske målrettet efter og fange fisk eller skaldyr efter størrelse og art, således at ikke-målarter undgås eller kan genudsættes uskadte

udgår

udgår

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4) | »målrettet fiskeri«:
  fiskeri efter
  en bestemt art eller
  kombination
  af arter,
  hvor den samlede fangst af denne/disse arter tegner sig
  for
  mere end 50 % af fangstens økonomiske værdi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4)

»målrettet fiskeri«:
  fiskeri efter
  en bestemt art eller
  kombination
  af arter,
  hvor den samlede fangst af denne/disse arter tegner sig
  for
  mere end 50 % af fangstens økonomiske værdi

fiskeri efter

kombination

hvor den samlede fangst af denne/disse arter tegner sig

mere end 50 % af fangstens økonomiske værdi

| 4) | »målrettet fiskeri«:
  fiskeriindsats rettet mod
  en bestemt art eller
  gruppe
  af arter,
  hvis præcise sammensætning varierer fra fiskeri til fiskeri, og de specifikke regler
  for
  de tekniske specifikationer for maskestørrelser og selektive anordninger for de enkelte fiskeriaktiviteter fastlægges på regionalt plan; |
| --- | --- |

4)

»målrettet fiskeri«:
  fiskeriindsats rettet mod
  en bestemt art eller
  gruppe
  af arter,
  hvis præcise sammensætning varierer fra fiskeri til fiskeri, og de specifikke regler
  for
  de tekniske specifikationer for maskestørrelser og selektive anordninger for de enkelte fiskeriaktiviteter fastlægges på regionalt plan;

fiskeriindsats rettet mod

gruppe

hvis præcise sammensætning varierer fra fiskeri til fiskeri, og de specifikke regler

de tekniske specifikationer for maskestørrelser og selektive anordninger for de enkelte fiskeriaktiviteter fastlægges på regionalt plan;

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 5 a (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a) | »en arts bevaringsstatus«: en arts bevaringsstatus som defineret i artikel 1, litra i), i direktiv 92/43/EØF |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a)

5a)

»en arts bevaringsstatus«: en arts bevaringsstatus som defineret i artikel 1, litra i), i direktiv 92/43/EØF

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 5 b (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 5 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5b) | »en naturtypes bevaringsstatus«: en naturtypes bevaringsstatus som defineret i artikel 1, litra e), i direktiv 92/43/EØF |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5b)

5b)

»en naturtypes bevaringsstatus«: en naturtypes bevaringsstatus som defineret i artikel 1, litra e), i direktiv 92/43/EØF

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 7

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | »følsomme arter«: arter, hvis bevaringsstatus, herunder deres levesteder, udbredelse, populationsstørrelse
  og
  populationstilstand påvirkes negativt af presset fra menneskelige aktiviteter, bl.a. fiskeri. Følsomme arter omfatter navnlig de arter, der er opført i bilag II og IV til direktiv 92/43/EØF, de arter, der er omfattet af direktiv 2009/147/EF, og arter, hvis beskyttelse er nødvendig for at opnå god miljøtilstand i henhold til direktiv 2008/56/EF |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(7)

»følsomme arter«: arter, hvis bevaringsstatus, herunder deres levesteder, udbredelse, populationsstørrelse
  og
  populationstilstand påvirkes negativt af presset fra menneskelige aktiviteter, bl.a. fiskeri. Følsomme arter omfatter navnlig de arter, der er opført i bilag II og IV til direktiv 92/43/EØF, de arter, der er omfattet af direktiv 2009/147/EF, og arter, hvis beskyttelse er nødvendig for at opnå god miljøtilstand i henhold til direktiv 2008/56/EF

og

| (7) | »følsomme arter«: arter, hvis bevaringsstatus, herunder deres levesteder, udbredelse, populationsstørrelse
  eller
  populationstilstand påvirkes negativt af presset fra menneskelige aktiviteter, bl.a. fiskeri. Følsomme arter omfatter navnlig de arter, der er opført i bilag II og IV til direktiv 92/43/EØF, de arter, der er omfattet af direktiv 2009/147/EF, og arter, hvis beskyttelse er nødvendig for at opnå god miljøtilstand i henhold til direktiv 2008/56/EF |
| --- | --- |

(7)

»følsomme arter«: arter, hvis bevaringsstatus, herunder deres levesteder, udbredelse, populationsstørrelse
  eller
  populationstilstand påvirkes negativt af presset fra menneskelige aktiviteter, bl.a. fiskeri. Følsomme arter omfatter navnlig de arter, der er opført i bilag II og IV til direktiv 92/43/EØF, de arter, der er omfattet af direktiv 2009/147/EF, og arter, hvis beskyttelse er nødvendig for at opnå god miljøtilstand i henhold til direktiv 2008/56/EF

eller

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 8

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8) | »små pelagiske arter«: makrel, sild, hestemakrel, ansjos, sardin, blåhvilling, guldlaks, brisling og
  havgalt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8)

»små pelagiske arter«: makrel, sild, hestemakrel, ansjos, sardin, blåhvilling, guldlaks, brisling og
  havgalt

havgalt

| 8) | »små pelagiske arter«:
  blandt andet
  makrel, sild, hestemakrel, ansjos, sardin, blåhvilling, guldlaks, brisling
  , havgalt, okseøjefisk, rund sardinel
  og
  madeirasardinel |
| --- | --- |

8)

»små pelagiske arter«:
  blandt andet
  makrel, sild, hestemakrel, ansjos, sardin, blåhvilling, guldlaks, brisling
  , havgalt, okseøjefisk, rund sardinel
  og
  madeirasardinel

blandt andet

, havgalt, okseøjefisk, rund sardinel

madeirasardinel

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 9 a (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 9 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 9a) | »traditionelt (subsistens-)fiskeri med passive fiskeredskaber«: ikke-kommercielt fiskeri, som i begrænset omfang på lokalt niveau udnytter marine levende akvatiske ressourcer udelukkende ud fra personlige behov og kun ved hjælp af traditionelle fiskeredskaber og fisketeknikker |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9a)

9a)

»traditionelt (subsistens-)fiskeri med passive fiskeredskaber«: ikke-kommercielt fiskeri, som i begrænset omfang på lokalt niveau udnytter marine levende akvatiske ressourcer udelukkende ud fra personlige behov og kun ved hjælp af traditionelle fiskeredskaber og fisketeknikker

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 10

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 10) | »rådgivende råd«: de interessentgrupper, der er oprettet i henhold til
  den fælles fiskeripolitik for at fremme en afbalanceret repræsentation af alle interessenter og for at bidrage til opfyldelsen af den fælles fiskeripolitiks mål |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

10)

»rådgivende råd«: de interessentgrupper, der er oprettet i henhold til
  den fælles fiskeripolitik for at fremme en afbalanceret repræsentation af alle interessenter og for at bidrage til opfyldelsen af den fælles fiskeripolitiks mål

den fælles fiskeripolitik for at fremme en afbalanceret repræsentation af alle interessenter og for at bidrage til opfyldelsen af den fælles fiskeripolitiks mål

| 10) | »rådgivende råd«: de interessentgrupper, der er oprettet i henhold til
  artikel 43 i forordning (EU) nr. 1380/2013, og som udøver deres virksomhed i henhold til artikel 44 og 45 og Bilag III i denne forordning |
| --- | --- |

10)

»rådgivende råd«: de interessentgrupper, der er oprettet i henhold til
  artikel 43 i forordning (EU) nr. 1380/2013, og som udøver deres virksomhed i henhold til artikel 44 og 45 og Bilag III i denne forordning

artikel 43 i forordning (EU) nr. 1380/2013, og som udøver deres virksomhed i henhold til artikel 44 og 45 og Bilag III i denne forordning

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 11

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 11) | »trawl«: et
  redskab
  , der
  aktivt trækkes af et eller flere fiskerfartøjer, og som består af
  et net
  med en kegle- eller pyramideformet krop (trawlkrop)
  , der
  bagtil er lukket
  af
  en fangstpose »trukne redskaber«: trawl, snurrevod og lignende redskaber med en kegle-
  eller
  pyramideformet krop, der bagtil
  er lukket
  af en pose (fangstpose), eller som består
  af
  to lange vinger, en krop og
  en
  pose (
  fangstpose
  ), som aktivt trækkes gennem vandet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

11)

»trawl«: et
  redskab
  , der
  aktivt trækkes af et eller flere fiskerfartøjer, og som består af
  et net
  med en kegle- eller pyramideformet krop (trawlkrop)
  , der
  bagtil er lukket
  af
  en fangstpose »trukne redskaber«: trawl, snurrevod og lignende redskaber med en kegle-
  eller
  pyramideformet krop, der bagtil
  er lukket
  af en pose (fangstpose), eller som består
  af
  to lange vinger, en krop og
  en
  pose (
  fangstpose
  ), som aktivt trækkes gennem vandet

redskab

aktivt trækkes af et eller flere fiskerfartøjer, og som består af

med en kegle- eller pyramideformet krop (trawlkrop)

bagtil er lukket

en fangstpose »trukne redskaber«: trawl, snurrevod og lignende redskaber med en kegle-

pyramideformet krop, der bagtil

af en pose (fangstpose), eller som består

to lange vinger, en krop og

pose (

), som aktivt trækkes gennem vandet

| 11) | »trawl«: et
  fiskeredskab
  , der
  omfatter
  et net, der
  aktivt trækkes
  af
  et
  eller
  flere fiskerfartøjer og
  er lukket
  bagtil
  af en fangstpose; |
| --- | --- |

11)

»trawl«: et
  fiskeredskab
  , der
  omfatter
  et net, der
  aktivt trækkes
  af
  et
  eller
  flere fiskerfartøjer og
  er lukket
  bagtil
  af en fangstpose;

fiskeredskab

omfatter

aktivt trækkes

et

flere fiskerfartøjer og

bagtil

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 11 a (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 11 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 11a) | »trukne redskaber«: trawl, snurrevod og lignende redskaber, som ved hjælp af et eller flere fartøjer eller et andet mekanisk system aktivt trækkes gennem vandet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

11a)

11a)

»trukne redskaber«: trawl, snurrevod og lignende redskaber, som ved hjælp af et eller flere fartøjer eller et andet mekanisk system aktivt trækkes gennem vandet

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 12

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 12) | »bundtrawl«
  : et trawl, der er konstrueret og rigget til anvendelse på eller nær havbunden |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

12)

»bundtrawl«
  : et trawl, der er konstrueret og rigget til anvendelse på eller nær havbunden

»bundtrawl«

| 12) | »demersalt bundtrawl«
  : et trawl, der er konstrueret og rigget til anvendelse på eller nær havbunden |
| --- | --- |

12)

»demersalt bundtrawl«
  : et trawl, der er konstrueret og rigget til anvendelse på eller nær havbunden

»demersalt bundtrawl«

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 13

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 13) | »parbundtrawl«
  : et bundtrawl, der trækkes af to fartøjer samtidig, idet de trækker hver sin side af trawlet. Trawlet holdes åbent vandret ved hjælp af afstanden mellem de to fartøjer, der trækker redskabet »flydetrawl«: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

13)

»parbundtrawl«
  : et bundtrawl, der trækkes af to fartøjer samtidig, idet de trækker hver sin side af trawlet. Trawlet holdes åbent vandret ved hjælp af afstanden mellem de to fartøjer, der trækker redskabet »flydetrawl«:

»parbundtrawl«

| 13) | »demersalt parbundtrawl«
  : et bundtrawl, der trækkes af to fartøjer samtidig, idet de trækker hver sin side af trawlet. Trawlet holdes åbent vandret ved hjælp af afstanden mellem de to fartøjer, der trækker redskabet |
| --- | --- |

13)

»demersalt parbundtrawl«
  : et bundtrawl, der trækkes af to fartøjer samtidig, idet de trækker hver sin side af trawlet. Trawlet holdes åbent vandret ved hjælp af afstanden mellem de to fartøjer, der trækker redskabet

»demersalt parbundtrawl«

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 15

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 15) | »bomtrawl«: et redskab der udspiles vandret af en
  tværbom af stål eller træ, og som er forsynet med bundkæder
  ,
  kædemåtter
  eller
  skrabekæder, der trækkes aktivt på bunden |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

15)

»bomtrawl«: et redskab der udspiles vandret af en
  tværbom af stål eller træ, og som er forsynet med bundkæder
  ,
  kædemåtter
  eller
  skrabekæder, der trækkes aktivt på bunden

tværbom af stål eller træ, og som er forsynet med bundkæder

kædemåtter

skrabekæder, der trækkes aktivt på bunden

| 15) | »bomtrawl«: et redskab, der udspiles vandret af en
  bom
  ,
  vinger
  eller
  andet lignende udstyr; |
| --- | --- |

15)

»bomtrawl«: et redskab, der udspiles vandret af en
  bom
  ,
  vinger
  eller
  andet lignende udstyr;

bom

vinger

andet lignende udstyr;

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 16

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 16) | »trawl med elektrisk strøm«:
  en fangstmetode
  ,
  hvor
  der
  fanges fisk ved hjælp af et
  elektrisk
  felt. Der er fastgjort et antal elektroder
  til
  redskabet i trækkeretningen, som udsender korte elektriske impulser »snurrevod«: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

16)

»trawl med elektrisk strøm«:
  en fangstmetode
  ,
  hvor
  der
  fanges fisk ved hjælp af et
  elektrisk
  felt. Der er fastgjort et antal elektroder
  til
  redskabet i trækkeretningen, som udsender korte elektriske impulser »snurrevod«:

en fangstmetode

hvor

fanges fisk ved hjælp af et

felt. Der er fastgjort et antal elektroder

redskabet i trækkeretningen, som udsender korte elektriske impulser »snurrevod«:

| 16) | »trawl med elektrisk strøm«:
  et trawl
  , der
  bruger
  elektrisk
  strøm
  til
  fangst af havets biologiske ressourcer |
| --- | --- |

16)

»trawl med elektrisk strøm«:
  et trawl
  , der
  bruger
  elektrisk
  strøm
  til
  fangst af havets biologiske ressourcer

et trawl

bruger

strøm

fangst af havets biologiske ressourcer

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 17 a (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 17 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 17a) | »strandvod«: omkredsende net og vod, der sættes fra et fartøj og indhales fra kysten eller fra et fartøj, som befinder sig eller ligger for anker ved kysten |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

17a)

17a)

»strandvod«: omkredsende net og vod, der sættes fra et fartøj og indhales fra kysten eller fra et fartøj, som befinder sig eller ligger for anker ved kysten

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 20

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 20) | »faststående garn«: enhver type gællegarn, indfiltringsgarn eller toggegarn, som
  enten
  er forankret til havbunden (gællegarn eller bundsatte garn),
  eller som flyder med tidevandet (drivgarn)
  , således at fisk svømmer ind i garnet og bliver viklet ind i det eller sætter sig fast i nettet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

20)

»faststående garn«: enhver type gællegarn, indfiltringsgarn eller toggegarn, som
  enten
  er forankret til havbunden (gællegarn eller bundsatte garn),
  eller som flyder med tidevandet (drivgarn)
  , således at fisk svømmer ind i garnet og bliver viklet ind i det eller sætter sig fast i nettet

enten

eller som flyder med tidevandet (drivgarn)

| 20) | »faststående garn«: enhver type gællegarn, indfiltringsgarn eller toggegarn, som er forankret til havbunden (gællegarn eller bundsatte garn), således at fisk svømmer ind i garnet og bliver viklet ind i det eller sætter sig fast i nettet |
| --- | --- |

20)

»faststående garn«: enhver type gællegarn, indfiltringsgarn eller toggegarn, som er forankret til havbunden (gællegarn eller bundsatte garn), således at fisk svømmer ind i garnet og bliver viklet ind i det eller sætter sig fast i nettet

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 21

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 21) | »drivgarn«: et garn,
  der består af en eller flere netvægge placeret parallelt på overtællen/overtællerne,
  som holdes ved overfladen eller i en vis afstand herfra af flydere, og som driver med strømmen enten alene eller sammen med det fartøj, det eventuelt er fastgjort til. Det kan være forsynet med anordninger, der har til formål at stabilisere det eller at begrænse dets drift
  , såsom et drivanker eller et bundanker for enden af nettet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

21)

»drivgarn«: et garn,
  der består af en eller flere netvægge placeret parallelt på overtællen/overtællerne,
  som holdes ved overfladen eller i en vis afstand herfra af flydere, og som driver med strømmen enten alene eller sammen med det fartøj, det eventuelt er fastgjort til. Det kan være forsynet med anordninger, der har til formål at stabilisere det eller at begrænse dets drift
  , såsom et drivanker eller et bundanker for enden af nettet

der består af en eller flere netvægge placeret parallelt på overtællen/overtællerne,

, såsom et drivanker eller et bundanker for enden af nettet

| 21) | »drivgarn«: et garn, der holdes ved overfladen eller i en vis afstand herfra af flydere, og som driver med strømmen enten alene eller sammen med det fartøj, det er fastgjort til. Det kan være forsynet med anordninger, der har til formål at stabilisere det eller at begrænse dets drift |
| --- | --- |

21)

»drivgarn«: et garn, der holdes ved overfladen eller i en vis afstand herfra af flydere, og som driver med strømmen enten alene eller sammen med det fartøj, det er fastgjort til. Det kan være forsynet med anordninger, der har til formål at stabilisere det eller at begrænse dets drift

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 22

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 22) | »
  bundsat gællegarn
  «: et garn, der består af et enkeltlaget net, der holdes lodret i vandet ved hjælp af flåd og synk.
  De levende akvatiske ressourcer fanges, ved at de vikles ind i nettet, som er fastgjort eller kan fastgøres til havbunden på en hvilken som helst måde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

22)

»
  bundsat gællegarn
  «: et garn, der består af et enkeltlaget net, der holdes lodret i vandet ved hjælp af flåd og synk.
  De levende akvatiske ressourcer fanges, ved at de vikles ind i nettet, som er fastgjort eller kan fastgøres til havbunden på en hvilken som helst måde

bundsat gællegarn

De levende akvatiske ressourcer fanges, ved at de vikles ind i nettet, som er fastgjort eller kan fastgøres til havbunden på en hvilken som helst måde

| 22) | »garn«: et
  faststående
  net, der beståer af enkeltlaget garn, der holdes lodret i vandet ved hjælp af flåd og synk |
| --- | --- |

22)

»garn«: et
  faststående
  net, der beståer af enkeltlaget garn, der holdes lodret i vandet ved hjælp af flåd og synk

faststående

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 23

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 23) | »bundsat indfiltringsgarn«
  : et
  garn
  , der består af et enkeltlaget net, der er ført til tællen, således at det hænger mere løst end et gællegarn.
  Indfiltringsgarn har normalt færre flåd på overtællen og står ikke så højt under fiskeriet som bundsatte gællegarn, og de er fastgjort eller kan fastgøres til havbunden på en hvilken som helst måde »bundsat toggegarn«: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

23)

»bundsat indfiltringsgarn«
  : et
  garn
  , der består af et enkeltlaget net, der er ført til tællen, således at det hænger mere løst end et gællegarn.
  Indfiltringsgarn har normalt færre flåd på overtællen og står ikke så højt under fiskeriet som bundsatte gællegarn, og de er fastgjort eller kan fastgøres til havbunden på en hvilken som helst måde »bundsat toggegarn«:

»bundsat indfiltringsgarn«

garn

Indfiltringsgarn har normalt færre flåd på overtællen og står ikke så højt under fiskeriet som bundsatte gællegarn, og de er fastgjort eller kan fastgøres til havbunden på en hvilken som helst måde »bundsat toggegarn«:

| 23) | »indfiltringsgarn«
  : et
  faststående net
  , der består af et enkeltlaget net, der er ført til tællen, således at det hænger mere løst end et gællegarn. |
| --- | --- |

23)

»indfiltringsgarn«
  : et
  faststående net
  , der består af et enkeltlaget net, der er ført til tællen, således at det hænger mere løst end et gællegarn.

»indfiltringsgarn«

faststående net

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 24

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 24) | »bundsat toggegarn«
  : et garn med to eller flere netvægge, idet de to yderste lag er stormaskede, og det mellemste lag er finmasket
  ; garnet er fastgjort eller kan fastgøres til havbunden på en hvilken som helst måde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

24)

»bundsat toggegarn«
  : et garn med to eller flere netvægge, idet de to yderste lag er stormaskede, og det mellemste lag er finmasket
  ; garnet er fastgjort eller kan fastgøres til havbunden på en hvilken som helst måde

»bundsat toggegarn«

; garnet er fastgjort eller kan fastgøres til havbunden på en hvilken som helst måde

| 24) | »toggegarn«
  : et
  faststående
  garn med to eller flere netvægge, idet de to yderste lag er stormaskede, og det mellemste lag er finmasket |
| --- | --- |

24)

»toggegarn«
  : et
  faststående
  garn med to eller flere netvægge, idet de to yderste lag er stormaskede, og det mellemste lag er finmasket

»toggegarn«

faststående

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 26

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 26) | »langline«: et fiskeredskab, der består af en hovedline,
  der kan være meget lang
  , hvortil der med
  regelmæssig
  afstand er monteret tavser med kroge
  med eller uden agn
  . Hovedlinen er sat vandret på eller nær ved havbunden eller lodret, eller den flyder på overfladen »tejner og kurve«: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

26)

»langline«: et fiskeredskab, der består af en hovedline,
  der kan være meget lang
  , hvortil der med
  regelmæssig
  afstand er monteret tavser med kroge
  med eller uden agn
  . Hovedlinen er sat vandret på eller nær ved havbunden eller lodret, eller den flyder på overfladen »tejner og kurve«:

der kan være meget lang

regelmæssig

med eller uden agn

| 26) | »langline«: et fiskeredskab, der består af en hovedline
  af varierende længde
  , hvortil der med afstand
  bestemt efter målarter
  er monteret tavser
  (forfang)
  med kroge. Hovedlinen er sat vandret på eller nær ved havbunden eller lodret, eller den flyder på overfladen »tejner og kurve«: |
| --- | --- |

26)

»langline«: et fiskeredskab, der består af en hovedline
  af varierende længde
  , hvortil der med afstand
  bestemt efter målarter
  er monteret tavser
  (forfang)
  med kroge. Hovedlinen er sat vandret på eller nær ved havbunden eller lodret, eller den flyder på overfladen »tejner og kurve«:

af varierende længde

bestemt efter målarter

(forfang)

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 27

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 27

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 27) | »tejner og kurve«: fælder i form af bure eller kurve
  fremstillet af forskellige materialer
  , der er beregnet til at fange krebsdyr eller fisk, og som sættes på havbunden
  enkeltvis
  eller
  i rækker
  forbundet ved hjælp af tove (bøjeliner) til bøjer på overfladen, der viser deres position; de har én eller flere åbninger eller indgange |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

27)

»tejner og kurve«: fælder i form af bure eller kurve
  fremstillet af forskellige materialer
  , der er beregnet til at fange krebsdyr eller fisk, og som sættes på havbunden
  enkeltvis
  eller
  i rækker
  forbundet ved hjælp af tove (bøjeliner) til bøjer på overfladen, der viser deres position; de har én eller flere åbninger eller indgange

fremstillet af forskellige materialer

enkeltvis

i rækker

| 27) | »tejner og kurve«: fælder i form af bure eller kurve, der er beregnet til at fange krebsdyr
  , bløddyr
  eller fisk, og som sættes på havbunden eller
  hænges over den enkeltvis
  forbundet ved hjælp af tove (bøjeliner) til bøjer på overfladen, der viser deres position; de har én eller flere åbninger eller indgange; |
| --- | --- |

27)

»tejner og kurve«: fælder i form af bure eller kurve, der er beregnet til at fange krebsdyr
  , bløddyr
  eller fisk, og som sættes på havbunden eller
  hænges over den enkeltvis
  forbundet ved hjælp af tove (bøjeliner) til bøjer på overfladen, der viser deres position; de har én eller flere åbninger eller indgange;

, bløddyr

hænges over den enkeltvis

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 28

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 28

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 28) | »håndline«: en
  fangstmetode, hvor man holder en enkelt
  line
  i hånden.
  En eller flere typer blink eller kroge med agn er fastgjort
  til linen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

28)

»håndline«: en
  fangstmetode, hvor man holder en enkelt
  line
  i hånden.
  En eller flere typer blink eller kroge med agn er fastgjort
  til linen

fangstmetode, hvor man holder en enkelt

i hånden.

til linen

| 28) | »håndline«: en
  enkelt håndholdt
  line
  , hvortil
  en eller flere typer blink eller kroge med agn er fastgjort |
| --- | --- |

28)

»håndline«: en
  enkelt håndholdt
  line
  , hvortil
  en eller flere typer blink eller kroge med agn er fastgjort

enkelt håndholdt

, hvortil

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 29

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 29

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 29) | »andreaskors«: en grab, der med en saksebevægelse anvendes til fiskeri efter f.eks. toskallede bløddyr eller ædelkoral fra havbunden |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

29)

»andreaskors«: en grab, der med en saksebevægelse anvendes til fiskeri efter f.eks. toskallede bløddyr eller ædelkoral fra havbunden

| 29) | »andreaskors«: en grab, der med en saksebevægelse
  kan
  anvendes til fiskeri efter f.eks. toskallede bløddyr eller ædelkoral fra havbunden |
| --- | --- |

29)

»andreaskors«: en grab, der med en saksebevægelse
  kan
  anvendes til fiskeri efter f.eks. toskallede bløddyr eller ædelkoral fra havbunden

kan

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 30

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 30) | »fangstpose«: trawlets bageste del, som enten er cylindrisk, dvs. med samme omkreds overalt, eller konisk.
  Fangstposen
  består af et eller flere
  netpaneler med samme maskestørrelse
  , der er fastgjort til hinanden langs siderne
  i trawlets længdeakse ved hjælp af en søm, hvortil der kan fastgøres en frelserline
  . I lovgivningsøjemed er der tale om de sidste 50 masker i nettet »maskestørrelse«: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

30)

»fangstpose«: trawlets bageste del, som enten er cylindrisk, dvs. med samme omkreds overalt, eller konisk.
  Fangstposen
  består af et eller flere
  netpaneler med samme maskestørrelse
  , der er fastgjort til hinanden langs siderne
  i trawlets længdeakse ved hjælp af en søm, hvortil der kan fastgøres en frelserline
  . I lovgivningsøjemed er der tale om de sidste 50 masker i nettet »maskestørrelse«:

Fangstposen

netpaneler med samme maskestørrelse

i trawlets længdeakse ved hjælp af en søm, hvortil der kan fastgøres en frelserline

| 30) | »fangstpose«: trawlets bageste del, som enten er cylindrisk, dvs. med samme omkreds overalt, eller konisk.
  Den
  består af et eller flere
  paneler (stykker net)
  , der er fastgjort til hinanden langs siderne. I lovgivningsøjemed er der tale om de sidste 50 masker i nettet |
| --- | --- |

30)

»fangstpose«: trawlets bageste del, som enten er cylindrisk, dvs. med samme omkreds overalt, eller konisk.
  Den
  består af et eller flere
  paneler (stykker net)
  , der er fastgjort til hinanden langs siderne. I lovgivningsøjemed er der tale om de sidste 50 masker i nettet

Den

paneler (stykker net)

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 31

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 31

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 31) | »maskestørrelse«: maskestørrelsen på fangstposen i et trukket redskab målt efter proceduren i Kommissionens forordning (EF) nr. 517/2008 (40) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

31)

»maskestørrelse«: maskestørrelsen på fangstposen i et trukket redskab målt efter proceduren i Kommissionens forordning (EF) nr. 517/2008 (40)

40

| 31) | »maskestørrelse«: |
| --- | --- |

31)

»maskestørrelse«:

| a) | i garn med knuder: den længste afstand mellem de to modstående knuder i samme maske ved fuldt strakt maske; |
| --- | --- |

a)

a)

i garn med knuder: den længste afstand mellem de to modstående knuder i samme maske ved fuldt strakt maske;

i garn med knuder: den længste afstand mellem de to modstående knuder i samme maske ved fuldt strakt maske;

| b) | i garn uden knuder: den største afstand mellem to modstående dele af den længste akse i samme maske ved fuldt strakt maske; |
| --- | --- |

b)

b)

i garn uden knuder: den største afstand mellem to modstående dele af den længste akse i samme maske ved fuldt strakt maske;

i garn uden knuder: den største afstand mellem to modstående dele af den længste akse i samme maske ved fuldt strakt maske;

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 32

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 32

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 32) | »kvadratmaske«:
  den maskefacon, der opstår, når nettet monteres med en vinkel på 45o på N-retningen
  ,
  således at maskestolperne løber
  parallelt med og vinkelret på
  trawlets
  længdeakse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

32)

»kvadratmaske«:
  den maskefacon, der opstår, når nettet monteres med en vinkel på 45o på N-retningen
  ,
  således at maskestolperne løber
  parallelt med og vinkelret på
  trawlets
  længdeakse

den maskefacon, der opstår, når nettet monteres med en vinkel på 45o

således at maskestolperne løber

trawlets

| 32) | »kvadratmaske«:
  [...] en firsidet maske bestående af to sæt parallelle maskestolper af samme nominelle længde
  ,
  hvor det ene sæt er
  parallelt med og
  det andet
  vinkelret på
  nettets
  længdeakse |
| --- | --- |

32)

»kvadratmaske«:
  [...] en firsidet maske bestående af to sæt parallelle maskestolper af samme nominelle længde
  ,
  hvor det ene sæt er
  parallelt med og
  det andet
  vinkelret på
  nettets
  længdeakse

[...] en firsidet maske bestående af to sæt parallelle maskestolper af samme nominelle længde

hvor det ene sæt er

det andet

nettets

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 33

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 33

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 33) | »diamantmaske«: en rudeformet maske |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

33)

»diamantmaske«: en rudeformet maske

| 33) | består af fire maskestolper af samme længde, hvor de to maskediagonaler er vinkelrette på hinanden, og den ene diagonal er parallel med nettets længdeakse; |
| --- | --- |

33)

består af fire maskestolper af samme længde, hvor de to maskediagonaler er vinkelrette på hinanden, og den ene diagonal er parallel med nettets længdeakse;

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 36

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 36

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 36) | »sinet«: et konisk net, der er monteret på rejetrawlet langs hele omkredsen tæt på bommen, og hvis spids er fastgjort til rejetrawlets bundpanel. Der skæres et flugthul, der hvor sinettet og fangstposen er samlet, således at arter eller individer, der er for store til at passere gennem sien, kan slippe ud, mens rejerne går gennem sien og ind i fangstposen »højden« på snurpenoten: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

36)

36)

»sinet«: et konisk net, der er monteret på rejetrawlet langs hele omkredsen tæt på bommen, og hvis spids er fastgjort til rejetrawlets bundpanel. Der skæres et flugthul, der hvor sinettet og fangstposen er samlet, således at arter eller individer, der er for store til at passere gennem sien, kan slippe ud, mens rejerne går gennem sien og ind i fangstposen »højden« på snurpenoten:

udgår

udgår

Ændring 96

Ændring 96

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 38

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 38

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 38) | »sættetid«: tidsrummet fra fiskerfartøjet starter udsætningen af
  net
  , og indtil
  nettene
  igen er halet helt om bord |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

38)

»sættetid«: tidsrummet fra fiskerfartøjet starter udsætningen af
  net
  , og indtil
  nettene
  igen er halet helt om bord

net

nettene

| 38) | »sættetid«: tidsrummet fra fiskerfartøjet starter udsætningen af
  redskabet
  , og indtil
  det
  igen er halet helt om bord |
| --- | --- |

38)

»sættetid«: tidsrummet fra fiskerfartøjet starter udsætningen af
  redskabet
  , og indtil
  det
  igen er halet helt om bord

redskabet

det

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 39

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 39

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 39) | »redskabsovervågningssensorer«: elektroniske fjernsensorer, der er anbragt
  på trawl eller snurpenot
  med henblik på overvågning af nøgleparametre, som f.eks. afstanden mellem trawldørene eller
  fangstens størrelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

39)

»redskabsovervågningssensorer«: elektroniske fjernsensorer, der er anbragt
  på trawl eller snurpenot
  med henblik på overvågning af nøgleparametre, som f.eks. afstanden mellem trawldørene eller
  fangstens størrelse

på trawl eller snurpenot

fangstens størrelse

| 39) | »redskabsovervågningssensorer«: elektroniske fjernsensorer, der er anbragt med henblik på overvågning af nøgleparametre, som f.eks. afstanden mellem trawldørene eller
  fangstmængden |
| --- | --- |

39)

»redskabsovervågningssensorer«: elektroniske fjernsensorer, der er anbragt med henblik på overvågning af nøgleparametre, som f.eks. afstanden mellem trawldørene eller
  fangstmængden

fangstmængden

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 39 a (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 39 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 39a) | »vægtet line«: en line med kroge med agn med ekstra vægt til at øge dens synkehastighed og derved reducere tiden, hvor den er eksponeret for havfugle |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

39a)

39a)

»vægtet line«: en line med kroge med agn med ekstra vægt til at øge dens synkehastighed og derved reducere tiden, hvor den er eksponeret for havfugle

Ændring 99

Ændring 99

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 40

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 40

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 40) | »akustiske alarmer«:
  fjernudstyr
  ,
  der afgiver lydsignaler med det formål
  at
  advare havpattedyr og andre
  arter
  om tilstedeværelsen af
  fiskeredskaber |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

40)

»akustiske alarmer«:
  fjernudstyr
  ,
  der afgiver lydsignaler med det formål
  at
  advare havpattedyr og andre
  arter
  om tilstedeværelsen af
  fiskeredskaber

fjernudstyr

der afgiver lydsignaler med det formål

advare havpattedyr og andre

om tilstedeværelsen af

| 40) | »akustiske alarmer«:
  udstyr
  ,
  som udsender akustiske signaler for
  at
  afskrække
  arter
  såsom havpattedyr fra
  fiskeredskaber; |
| --- | --- |

40)

»akustiske alarmer«:
  udstyr
  ,
  som udsender akustiske signaler for
  at
  afskrække
  arter
  såsom havpattedyr fra
  fiskeredskaber;

udstyr

som udsender akustiske signaler for

afskrække

såsom havpattedyr fra

Ændring 100

Ændring 100

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 42

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 42

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 42) | »high grading«: den praksis, der består i udsmid af lavværdifisk, der er omfattet af fangstbegrænsninger, selv om de ifølge reglerne
  kunne
  have været landet, med det formål at maksimere den samlede økonomiske værdi eller pengeværdi af de fisk, der bringes i havn |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

42)

»high grading«: den praksis, der består i udsmid af lavværdifisk, der er omfattet af fangstbegrænsninger, selv om de ifølge reglerne
  kunne
  have været landet, med det formål at maksimere den samlede økonomiske værdi eller pengeværdi af de fisk, der bringes i havn

kunne

| 42) | »high grading«: den praksis, der består i udsmid af lavværdifisk, der er omfattet af fangstbegrænsninger, selv om de ifølge reglerne
  burde
  have været landet, med det formål at maksimere den samlede økonomiske værdi eller pengeværdi af de fisk, der bringes i havn |
| --- | --- |

42)

»high grading«: den praksis, der består i udsmid af lavværdifisk, der er omfattet af fangstbegrænsninger, selv om de ifølge reglerne
  burde
  have været landet, med det formål at maksimere den samlede økonomiske værdi eller pengeværdi af de fisk, der bringes i havn

burde

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 43 a (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 43 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 43a) | »betydelige skadelige virkninger«: skadelige virkninger som defineret i artikel 2, litra c), i Rådets forordning (EF) nr. 734/2008 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

43a)

43a)

»betydelige skadelige virkninger«: skadelige virkninger som defineret i artikel 2, litra c), i Rådets forordning (EF) nr. 734/2008

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 45 a (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 — nr. 45 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 45a) | »præstationsindikatorer«: et sæt parametre, der har til formål at vurdere de tekniske foranstaltningers effektivitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

45a)

45a)

»præstationsindikatorer«: et sæt parametre, der har til formål at vurdere de tekniske foranstaltningers effektivitet

Ændring 303 + 349

Ændring 303 + 349

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 — litra b

Artikel 7 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | elektrisk strøm
  bortset fra trawl med elektrisk strøm som omhandlet i artikel 24 og bilag V, del E |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

elektrisk strøm
  bortset fra trawl med elektrisk strøm som omhandlet i artikel 24 og bilag V, del E

bortset fra trawl med elektrisk strøm som omhandlet i artikel 24 og bilag V, del E

| b) | elektrisk strøm |
| --- | --- |

b)

elektrisk strøm

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 — litra g

Artikel 7 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | enhver form for projektil |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

enhver form for projektil

| g) | enhver form for projektil
  , med undtagelse af dem, der anvendes til tun, der er fanget i bur eller tunfiskenet eller håndholdte harpuner og undervandsharpuner, der anvendes i rekreativt fiskeri uden lungeautomat fra solopgang til solnedgang |
| --- | --- |

g)

enhver form for projektil
  , med undtagelse af dem, der anvendes til tun, der er fanget i bur eller tunfiskenet eller håndholdte harpuner og undervandsharpuner, der anvendes i rekreativt fiskeri uden lungeautomat fra solopgang til solnedgang

, med undtagelse af dem, der anvendes til tun, der er fanget i bur eller tunfiskenet eller håndholdte harpuner og undervandsharpuner, der anvendes i rekreativt fiskeri uden lungeautomat fra solopgang til solnedgang

Ændring 296

Ændring 296

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 7 — stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Uanset bestemmelserne i artikel 2 finder denne artikel anvendelse på internationale farvande og på farvande i tredjelande. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Uanset bestemmelserne i artikel 2 finder denne artikel anvendelse på internationale farvande og på farvande i tredjelande.

Uanset bestemmelserne i artikel 2 finder denne artikel anvendelse på internationale farvande og på farvande i tredjelande.

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1

Artikel 9 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Ingen dele af et trukket redskab må have en mindre maskestørrelse end maskestørrelsen i fangstposen. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på netanordninger, der tjener til fastgørelse af redskabsovervågningssensorer. | 1.   Ingen dele af et trukket redskab må have en mindre maskestørrelse end maskestørrelsen i fangstposen. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på netanordninger, der tjener til fastgørelse af redskabsovervågningssensorer
  eller adskillelsesanordninger til at forbedre størrelsen eller artsselektiviteten for marine arter
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Ingen dele af et trukket redskab må have en mindre maskestørrelse end maskestørrelsen i fangstposen. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på netanordninger, der tjener til fastgørelse af redskabsovervågningssensorer.

1.   Ingen dele af et trukket redskab må have en mindre maskestørrelse end maskestørrelsen i fangstposen. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på netanordninger, der tjener til fastgørelse af redskabsovervågningssensorer
  eller adskillelsesanordninger til at forbedre størrelsen eller artsselektiviteten for marine arter
  .

Ændring 105

Ændring 105

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 3

Artikel 9 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Det er forbudt
  at konstruere en fangstpose således,
  at
  maskerne trækker sig sammen,
  og
  at fastgøre en anordning
  , som bevirker at maskerne i fangstposen eller en hvilken som helst anden del af det trukne redskab reelt mindskes eller trækker sig sammen. Denne bestemmelse er ikke til hinder for, at der anvendes specifikke anordninger, som har til formål at mindske slid og iturivning af trukne redskaber og at forstærke disse redskaber eller at begrænse udslip af fisk fra redskabernes forende. | 3.   Det er forbudt
  ombord på fiskerfartøjer
  at
  anvende
  og
  transportere nogen som helst anordninger
  , som bevirker at maskerne i fangstposen eller en hvilken som helst anden del af det trukne redskab reelt mindskes eller trækker sig sammen. Denne bestemmelse er ikke til hinder for, at der anvendes specifikke anordninger, som har til formål at mindske slid og iturivning af trukne redskaber og at forstærke disse redskaber eller at begrænse udslip af fisk fra redskabernes forende
  , eller montering af anordninger beregnet til at kontrollere fangsterne
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Det er forbudt
  at konstruere en fangstpose således,
  at
  maskerne trækker sig sammen,
  og
  at fastgøre en anordning
  , som bevirker at maskerne i fangstposen eller en hvilken som helst anden del af det trukne redskab reelt mindskes eller trækker sig sammen. Denne bestemmelse er ikke til hinder for, at der anvendes specifikke anordninger, som har til formål at mindske slid og iturivning af trukne redskaber og at forstærke disse redskaber eller at begrænse udslip af fisk fra redskabernes forende.

3.   Det er forbudt
  ombord på fiskerfartøjer
  at
  anvende
  og
  transportere nogen som helst anordninger
  , som bevirker at maskerne i fangstposen eller en hvilken som helst anden del af det trukne redskab reelt mindskes eller trækker sig sammen. Denne bestemmelse er ikke til hinder for, at der anvendes specifikke anordninger, som har til formål at mindske slid og iturivning af trukne redskaber og at forstærke disse redskaber eller at begrænse udslip af fisk fra redskabernes forende
  , eller montering af anordninger beregnet til at kontrollere fangsterne
  .

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — overskrift

Artikel 10 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ændring 107

Ændring 107

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 4 — led 1

Artikel 10 — stk. 4 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | hvid tun (Thunnus alalunga) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

hvid tun (Thunnus alalunga)

(Vedrører ikke den danske tekst)

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 108

Ændring 108

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 5

Artikel 10 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Det er forbudt at anvende bundsatte gællegarn, indfiltringsgarn og toggegarn i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mere end
  600
   m. | 5.   Det er forbudt at anvende bundsatte gællegarn, indfiltringsgarn og toggegarn i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mere end
  200
   m. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Det er forbudt at anvende bundsatte gællegarn, indfiltringsgarn og toggegarn i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mere end
  600
   m.

5.   Det er forbudt at anvende bundsatte gællegarn, indfiltringsgarn og toggegarn i farvande, hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mere end
  200
   m.

Ændring 109

Ændring 109

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 5 a (nyt)

Artikel 10 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Uanset stk. 5: |
| | a) | de specifikke undtagelser som angivet i bilag V, del C, punkt 6, bilag VI, del C, punkt 6 og 9, og bilag VII, del C, punkt 4, finder anvendelse, hvor den målte vanddybde er på mellem 200 og 600 meter; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  Uanset stk. 5:

a)

a)

de specifikke undtagelser som angivet i bilag V, del C, punkt 6, bilag VI, del C, punkt 6 og 9, og bilag VII, del C, punkt 4, finder anvendelse, hvor den målte vanddybde er på mellem 200 og 600 meter;

de specifikke undtagelser som angivet i bilag V, del C, punkt 6, bilag VI, del C, punkt 6 og 9, og bilag VII, del C, punkt 4, finder anvendelse, hvor den målte vanddybde er på mellem 200 og 600 meter;

| b) | anvendelsen af bundsatte gællegarn, indfiltringsgarn og toggegarn på enhver position, hvor vanddybden ifølge vandkurven er på mere end 200 m, skal være tilladt i fiskeriområdet defineret i artikel 5, litra e). |
| --- | --- |

b)

b)

anvendelsen af bundsatte gællegarn, indfiltringsgarn og toggegarn på enhver position, hvor vanddybden ifølge vandkurven er på mere end 200 m, skal være tilladt i fiskeriområdet defineret i artikel 5, litra e).

anvendelsen af bundsatte gællegarn, indfiltringsgarn og toggegarn på enhver position, hvor vanddybden ifølge vandkurven er på mere end 200 m, skal være tilladt i fiskeriområdet defineret i artikel 5, litra e).

Ændring 272

Ændring 272

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 5 b (nyt)

Artikel 10 — stk. 5 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Det skal være forbudt at anvende bundsatte gællegarn, indfiltringsgarn eller toggegarn på steder udpeget i henhold til direktiv 92/43/EØF, 2009/147/EF og 2008/56/EF, hvor denne har en skadelig virkning på bevaringsstatussen for følsomme arter og levesteder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5b.
     
  Det skal være forbudt at anvende bundsatte gællegarn, indfiltringsgarn eller toggegarn på steder udpeget i henhold til direktiv 92/43/EØF, 2009/147/EF og 2008/56/EF, hvor denne har en skadelig virkning på bevaringsstatussen for følsomme arter og levesteder.

Ændring 111

Ændring 111

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 3

Artikel 11 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   
  Tages
  individer af de arter, der er omhandlet i stk.
  1 og
  2,
  som bifangst
  , må de ikke skades, og de genudsættes straks. | 3.   
  Hvis
  individer af de arter, der er omhandlet i stk. 2,
  fanges utilsigtet
  , må de ikke skades, og de genudsættes straks. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   
  Tages
  individer af de arter, der er omhandlet i stk.
  1 og
  2,
  som bifangst
  , må de ikke skades, og de genudsættes straks.

3.   
  Hvis
  individer af de arter, der er omhandlet i stk. 2,
  fanges utilsigtet
  , må de ikke skades, og de genudsættes straks.

Ændring 112

Ændring 112

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 11 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Stk. 3 finder ikke anvendelse, hvis flagmedlemsstaten har et officielt program for indsamling og videnskabelig undersøgelse af sådanne eksemplarer af de arter, der er opført i bilag I. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Stk. 3 finder ikke anvendelse, hvis flagmedlemsstaten har et officielt program for indsamling og videnskabelig undersøgelse af sådanne eksemplarer af de arter, der er opført i bilag I.

Ændring 113

Ændring 113

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 4

Artikel 11 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Hvis det af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning fremgår, at det er nødvendigt at ændre listen i bilag I ved at tilføje nye arter, som har brug for beskyttelse, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage sådanne ændringer ved hjælp af delegerede retsakter i henhold til artikel 32. | 4.   Hvis det af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning fremgår, at det er nødvendigt at ændre listen i bilag I ved at tilføje nye arter, som har brug for beskyttelse,
  eller slette arter, der ikke længere behøver at være på listen,
  tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage sådanne ændringer ved hjælp af delegerede retsakter i henhold til artikel 32. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Hvis det af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning fremgår, at det er nødvendigt at ændre listen i bilag I ved at tilføje nye arter, som har brug for beskyttelse, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage sådanne ændringer ved hjælp af delegerede retsakter i henhold til artikel 32.

4.   Hvis det af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning fremgår, at det er nødvendigt at ændre listen i bilag I ved at tilføje nye arter, som har brug for beskyttelse,
  eller slette arter, der ikke længere behøver at være på listen,
  tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage sådanne ændringer ved hjælp af delegerede retsakter i henhold til artikel 32.

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 5

Artikel 11 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   
  Foranstaltninger
  , der vedtages i henhold til denne artikels stk. 4,
  skal tage sigte på at opfylde det mål
  , der er fastsat i artikel 4, stk. 1, litra b). | 5.   
  Forud for de foranstaltninger
  , der vedtages i henhold til denne artikels stk. 4,
  bør der foretages en vurdering af de resultatindikatorer
  , der er fastsat i artikel 4, stk. 1, litra b). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   
  Foranstaltninger
  , der vedtages i henhold til denne artikels stk. 4,
  skal tage sigte på at opfylde det mål
  , der er fastsat i artikel 4, stk. 1, litra b).

5.   
  Forud for de foranstaltninger
  , der vedtages i henhold til denne artikels stk. 4,
  bør der foretages en vurdering af de resultatindikatorer
  , der er fastsat i artikel 4, stk. 1, litra b).

Ændring 115

Ændring 115

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — overskrift

Artikel 12 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ændring 116

Ændring 116

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2

Artikel 12 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Tages individer af de arter, der er omhandlet i stk. 1, som
  bifangst
  , må de ikke skades, og de genudsættes straks. | 2.   Tages individer af de arter, der er omhandlet i stk. 1, som
  utilsigtet fangst
  , må de ikke skades, og de genudsættes straks.
  Fiskerfartøjets operatør skal i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1004

   (1a)

  registrere oplysninger om disse utilsigtede fangster og fremsende oplysningerne til de relevante myndigheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Tages individer af de arter, der er omhandlet i stk. 1, som
  bifangst
  , må de ikke skades, og de genudsættes straks.

2.   Tages individer af de arter, der er omhandlet i stk. 1, som
  utilsigtet fangst
  , må de ikke skades, og de genudsættes straks.
  Fiskerfartøjets operatør skal i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1004

   (1a)

  registrere oplysninger om disse utilsigtede fangster og fremsende oplysningerne til de relevante myndigheder.

Ændring 117

Ændring 117

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 3

Artikel 12 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Uanset stk. 1 og 2 er det tilladt at beholde om bord, omlade og lande individer af de marine arter, der er omhandlet i stk. 1, der er taget
  som bifangst
  , hvis dette er nødvendigt for at sørge for hjælp til, at tilskadekomne dyr kan komme sig,
  og forudsat at de relevante kompetente nationale myndigheder
  er
  blevet behørigt informeret herom
  i 
  forvejen
  . | 3.   Uanset stk. 1 og 2 er det tilladt at beholde om bord, omlade og lande individer af de marine arter, der er omhandlet i stk. 1, der er taget
  utilsigtet
  , hvis dette er nødvendigt for at sørge for hjælp til, at tilskadekomne dyr kan komme sig
  . Opbevaring om bord
  ,
  omladning eller landing af individer af marine arter er tilladt, hvis individet
  er
  dødt, og forudsat at det kan anvendes
  i 
  videnskabeligt øjemed
  . De relevante kompetente nationale myndigheder skal informeres behørigt herom. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Uanset stk. 1 og 2 er det tilladt at beholde om bord, omlade og lande individer af de marine arter, der er omhandlet i stk. 1, der er taget
  som bifangst
  , hvis dette er nødvendigt for at sørge for hjælp til, at tilskadekomne dyr kan komme sig,
  og forudsat at de relevante kompetente nationale myndigheder
  er
  blevet behørigt informeret herom
  i 
  forvejen
  .

3.   Uanset stk. 1 og 2 er det tilladt at beholde om bord, omlade og lande individer af de marine arter, der er omhandlet i stk. 1, der er taget
  utilsigtet
  , hvis dette er nødvendigt for at sørge for hjælp til, at tilskadekomne dyr kan komme sig
  . Opbevaring om bord
  ,
  omladning eller landing af individer af marine arter er tilladt, hvis individet
  er
  dødt, og forudsat at det kan anvendes
  i 
  videnskabeligt øjemed
  . De relevante kompetente nationale myndigheder skal informeres behørigt herom.

Ændring 118

Ændring 118

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 12 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Stk. 1 og 2 finder ikke anvendelse, hvis flagmedlemsstaten har et officielt program for indsamling og videnskabelig undersøgelse af de eksemplarer af fugle, krybdyr eller havpattedyr, der er opført i bilag I. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Stk. 1 og 2 finder ikke anvendelse, hvis flagmedlemsstaten har et officielt program for indsamling og videnskabelig undersøgelse af de eksemplarer af fugle, krybdyr eller havpattedyr, der er opført i bilag I.

Ændring 119

Ændring 119

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 5

Artikel 12 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Foranstaltninger, der vedtages i henhold til denne artikels stk. 4, skal tage sigte på at opfylde
  det
  mål, der er fastsat i artikel 4, stk. 1, litra b). | 5.   Foranstaltninger, der vedtages i henhold til denne artikels stk. 4, skal tage sigte på at opfylde
  denne forordnings
  mål
  , hvad angår de resultatindikatorer
  , der er fastsat i artikel 4, stk. 1, litra b). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Foranstaltninger, der vedtages i henhold til denne artikels stk. 4, skal tage sigte på at opfylde
  det
  mål, der er fastsat i artikel 4, stk. 1, litra b).

5.   Foranstaltninger, der vedtages i henhold til denne artikels stk. 4, skal tage sigte på at opfylde
  denne forordnings
  mål
  , hvad angår de resultatindikatorer
  , der er fastsat i artikel 4, stk. 1, litra b).

Ændring 120

Ændring 120

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 5 a (nyt)

Artikel 12 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Medlemsstaterne skal overvåge virkningen af foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til denne artikel, om minimering af utilsigtet fangst og forelægge Kommissionen en rapport inden den ... [to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] og hvert tredje år derefter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  Medlemsstaterne skal overvåge virkningen af foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til denne artikel, om minimering af utilsigtet fangst og forelægge Kommissionen en rapport inden den ... [to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] og hvert tredje år derefter.

Ændring 121

Ændring 121

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1

Artikel 13 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Det er forbudt at anvende de fiskeredskaber, der er opført i bilag II, i de relevante områder, der er fastsat i nævnte bilag. | 1.   Det er forbudt at anvende de fiskeredskaber, der er opført i bilag II, i de relevante områder, der er fastsat i nævnte bilag.
  Medlemsstaterne skal gennemføre en relevant vurdering, når der anvendes fiskeredskaber på særlige bevarelsesområder i henhold til direktiv 92/43/EØF og særlige beskyttelsesområder i henhold til direktiv 2009/147/EF. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Det er forbudt at anvende de fiskeredskaber, der er opført i bilag II, i de relevante områder, der er fastsat i nævnte bilag.

1.   Det er forbudt at anvende de fiskeredskaber, der er opført i bilag II, i de relevante områder, der er fastsat i nævnte bilag.
  Medlemsstaterne skal gennemføre en relevant vurdering, når der anvendes fiskeredskaber på særlige bevarelsesområder i henhold til direktiv 92/43/EØF og særlige beskyttelsesområder i henhold til direktiv 2009/147/EF.

Ændring 122

Ændring 122

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 13 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Den forsætlige forstyrrelse, forværring eller ødelæggelse af følsomme levesteder og yngleområder eller hvilesteder for følsomme arter skal være forbudt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Den forsætlige forstyrrelse, forværring eller ødelæggelse af følsomme levesteder og yngleområder eller hvilesteder for følsomme arter skal være forbudt.

Ændring 123

Ændring 123

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 2

Artikel 13 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning anbefaler, at listen over områder i bilag II
  ændres, herunder ved at tilføje nye områder
  , tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage sådanne ændringer ved hjælp af delegerede retsakter efter proceduren i artikel 11, stk. 2 og 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Kommissionen
  sætter i forbindelse
  med
  vedtagelsen af sådanne ændringer navnlig fokus på
  at afbøde de negative konsekvenser af, at fiskeriet flyttes til andre
  følsomme områder. | 2.   Hvis den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning anbefaler, at listen over områder i bilag II
  hurtigt ændres
  , tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage sådanne ændringer ved hjælp af delegerede retsakter efter proceduren i artikel 11, stk. 2 og 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Kommissionen
  ledsager den foreslåede delegerede retsakt
  med
  en omfattende kort over de sårbare zoner og skal især være opmærksom på
  at afbøde de negative konsekvenser af
  social, økonomisk og miljømæssig art af
  , at fiskeriet flyttes til andre
  områder, når den indgiver et forslag med disse ændringer, |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning anbefaler, at listen over områder i bilag II
  ændres, herunder ved at tilføje nye områder
  , tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage sådanne ændringer ved hjælp af delegerede retsakter efter proceduren i artikel 11, stk. 2 og 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Kommissionen
  sætter i forbindelse
  med
  vedtagelsen af sådanne ændringer navnlig fokus på
  at afbøde de negative konsekvenser af, at fiskeriet flyttes til andre
  følsomme områder.

2.   Hvis den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning anbefaler, at listen over områder i bilag II
  hurtigt ændres
  , tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage sådanne ændringer ved hjælp af delegerede retsakter efter proceduren i artikel 11, stk. 2 og 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Kommissionen
  ledsager den foreslåede delegerede retsakt
  med
  en omfattende kort over de sårbare zoner og skal især være opmærksom på
  at afbøde de negative konsekvenser af
  social, økonomisk og miljømæssig art af
  , at fiskeriet flyttes til andre
  områder, når den indgiver et forslag med disse ændringer,

Ændring 124

Ændring 124

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 3

Artikel 13 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Hvis
  sådanne levesteder forekommer
  i farvande, der hører under en medlemsstats højhedsområde eller jurisdiktion, bemyndiges den pågældende medlemsstat til efter proceduren i artikel 11 i forordning (EU) nr. 1380/2013 at indføre områdelukninger eller andre bevarelsesforanstaltninger for at beskytte sådanne levesteder. Foranstaltningerne skal være forenelige med målene i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013 og være mindst lige så strenge som foranstaltninger, der er fastsat i henhold til EU-lovgivningen. | 3.   Hvis
  områderne i bilag II er
  i farvande, der hører under en medlemsstats højhedsområde eller jurisdiktion, bemyndiges den pågældende medlemsstat til efter proceduren i artikel 11 i forordning (EU) nr. 1380/2013 at indføre områdelukninger eller andre bevarelsesforanstaltninger for at beskytte sådanne levesteder. Foranstaltningerne skal være forenelige med målene i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013 og være mindst lige så strenge som foranstaltninger, der er fastsat i henhold til EU-lovgivningen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Hvis
  sådanne levesteder forekommer
  i farvande, der hører under en medlemsstats højhedsområde eller jurisdiktion, bemyndiges den pågældende medlemsstat til efter proceduren i artikel 11 i forordning (EU) nr. 1380/2013 at indføre områdelukninger eller andre bevarelsesforanstaltninger for at beskytte sådanne levesteder. Foranstaltningerne skal være forenelige med målene i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013 og være mindst lige så strenge som foranstaltninger, der er fastsat i henhold til EU-lovgivningen.

3.   Hvis
  områderne i bilag II er
  i farvande, der hører under en medlemsstats højhedsområde eller jurisdiktion, bemyndiges den pågældende medlemsstat til efter proceduren i artikel 11 i forordning (EU) nr. 1380/2013 at indføre områdelukninger eller andre bevarelsesforanstaltninger for at beskytte sådanne levesteder. Foranstaltningerne skal være forenelige med målene i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1380/2013 og være mindst lige så strenge som foranstaltninger, der er fastsat i henhold til EU-lovgivningen.

Ændring 125

Ændring 125

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 13 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Medlemsstaterne skal vedtage foranstaltninger for at beskytte områder, hvor sårbare marine økosystemer, som defineret i artikel 2, litra b, i forordning (EF) nr. 734/2008, forekommer eller sandsynligvis forekommer i farvande under deres højhedsområde eller jurisdiktion, og lukke disse områder for bundfiskeri, medmindre den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning viser, at sådanne aktiviteter ikke har væsentlige skadelige virkninger for disse økosystemer. Sådanne foranstaltninger skal være i overensstemmelse med resolutionerne vedtaget af De Forenede Nationers Generalforsamling, især resolution 61/105 og 64/72, og skal som minimum svare til beskyttelsesniveauet for sårbare marine økosystemer i henhold til forordning (EF) nr. 734/2008. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Medlemsstaterne skal vedtage foranstaltninger for at beskytte områder, hvor sårbare marine økosystemer, som defineret i artikel 2, litra b, i forordning (EF) nr. 734/2008, forekommer eller sandsynligvis forekommer i farvande under deres højhedsområde eller jurisdiktion, og lukke disse områder for bundfiskeri, medmindre den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning viser, at sådanne aktiviteter ikke har væsentlige skadelige virkninger for disse økosystemer. Sådanne foranstaltninger skal være i overensstemmelse med resolutionerne vedtaget af De Forenede Nationers Generalforsamling, især resolution 61/105 og 64/72, og skal som minimum svare til beskyttelsesniveauet for sårbare marine økosystemer i henhold til forordning (EF) nr. 734/2008.

Ændring 126

Ændring 126

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1 — litra a

Artikel 14 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | beskytte unge individer af marine arter, jf. artikel 15, stk. 11 og 12, i forordning (EU) nr. 1380/2013 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

beskytte unge individer af marine arter, jf. artikel 15, stk. 11 og 12, i forordning (EU) nr. 1380/2013

| a) | beskytte unge individer af marine arter,
  således at størstedelen af de fisk, der fanges, har nået den gydedygtige alder, inden de fanges, og
  jf. artikel 15, stk. 11 og 12, i forordning (EU) nr. 1380/2013 |
| --- | --- |

a)

beskytte unge individer af marine arter,
  således at størstedelen af de fisk, der fanges, har nået den gydedygtige alder, inden de fanges, og
  jf. artikel 15, stk. 11 og 12, i forordning (EU) nr. 1380/2013

således at størstedelen af de fisk, der fanges, har nået den gydedygtige alder, inden de fanges, og

Ændring 127

Ændring 127

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1 — litra a a (nyt)

Artikel 14 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | forbyde markedsføring til menneskeføde af unge individer af marine arter, jf. artikel 2, stk. 5, litra b, og artikel 15, stk. 11, i forordning (EU) nr. 1380/2013; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

forbyde markedsføring til menneskeføde af unge individer af marine arter, jf. artikel 2, stk. 5, litra b, og artikel 15, stk. 11, i forordning (EU) nr. 1380/2013;

forbyde markedsføring til menneskeføde af unge individer af marine arter, jf. artikel 2, stk. 5, litra b, og artikel 15, stk. 11, i forordning (EU) nr. 1380/2013;

Ændring 128

Ændring 128

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 a (ny)

Artikel 14 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 14a |
| | Importerede fiskeprodukter, der er beregnet til menneskeføde |
| | Importerede produkter af fisk, der er beregnet til menneskeføde, og som er fanget uden for EU-farvande i de i artikel 5 nævnte områder, underområder og afsnit, skal opfylde de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser, der er fastsat i bilagene til nærværende forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 14a

Artikel 14a

Importerede fiskeprodukter, der er beregnet til menneskeføde

Importerede fiskeprodukter, der er beregnet til menneskeføde

Importerede produkter af fisk, der er beregnet til menneskeføde, og som er fanget uden for EU-farvande i de i artikel 5 nævnte områder, underområder og afsnit, skal opfylde de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser, der er fastsat i bilagene til nærværende forordning.

Importerede produkter af fisk, der er beregnet til menneskeføde, og som er fanget uden for EU-farvande i de i artikel 5 nævnte områder, underområder og afsnit, skal opfylde de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser, der er fastsat i bilagene til nærværende forordning.

Ændring 129

Ændring 129

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 1

Artikel 15 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne indfører foranstaltninger, som letter opbevaringen og afsætningen af fangster under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, der er landet i henhold til artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Sådanne foranstaltninger
  kan
  omfatte støtte til investering i anlæggelse og tilpasning af landingssteder og nødhavne
  eller
  støtte til investeringer, der skaber merværdi for fiskevarer. | Medlemsstaterne indfører
  passende
  foranstaltninger, som letter opbevaringen og afsætningen af fangster under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, der er landet i henhold til artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Sådanne foranstaltninger
  skal
  omfatte støtte til investering i anlæggelse og tilpasning af landingssteder og nødhavne
  samt
  støtte til investeringer, der skaber merværdi for fiskevarer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne indfører foranstaltninger, som letter opbevaringen og afsætningen af fangster under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, der er landet i henhold til artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Sådanne foranstaltninger
  kan
  omfatte støtte til investering i anlæggelse og tilpasning af landingssteder og nødhavne
  eller
  støtte til investeringer, der skaber merværdi for fiskevarer.

kan

eller

Medlemsstaterne indfører
  passende
  foranstaltninger, som letter opbevaringen og afsætningen af fangster under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse, der er landet i henhold til artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Sådanne foranstaltninger
  skal
  omfatte støtte til investering i anlæggelse og tilpasning af landingssteder og nødhavne
  samt
  støtte til investeringer, der skaber merværdi for fiskevarer.

passende

skal

samt

Ændring 130

Ændring 130

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1

Artikel 16 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   High grading
  og udslipning
  af fangster er forbudt. | 1.   High grading af fangster er forbudt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   High grading
  og udslipning
  af fangster er forbudt.

1.   High grading af fangster er forbudt.

Ændring 131

Ændring 131

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2

Artikel 16 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Stk. 1 finder ikke anvendelse på fangster af arter, som landingsforpligtelsen i henhold til artikel 15, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 ikke finder anvendelse på. | 2.   Stk. 1 finder ikke anvendelse på
  fiskeri, der finder sted i Middelhavet, og på
  fangster af arter, som landingsforpligtelsen i henhold til artikel 15, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 ikke finder anvendelse på. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Stk. 1 finder ikke anvendelse på fangster af arter, som landingsforpligtelsen i henhold til artikel 15, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 ikke finder anvendelse på.

2.   Stk. 1 finder ikke anvendelse på
  fiskeri, der finder sted i Middelhavet, og på
  fangster af arter, som landingsforpligtelsen i henhold til artikel 15, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 ikke finder anvendelse på.

Ændring 132

Ændring 132

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — overskrift

Artikel 17 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ændring 133

Ændring 133

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 1

Artikel 17 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne kan gennemføre pilotprojekter med det formål at undersøge metoder til at hindre, reducere mest muligt eller helt undgå uønskede fangster af arter
  , der ikke er omfattet af fangstbegrænsninger
  . Der skal i forbindelse med pilotprojekterne, som skal være baseret på den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning, tages hensyn til udtalelser fra de relevante rådgivende råd. | 1.   Medlemsstaterne kan gennemføre pilotprojekter med det formål at undersøge metoder til at hindre, reducere mest muligt eller helt undgå uønskede fangster af arter. Der skal i forbindelse med pilotprojekterne, som skal være baseret på den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning, tages hensyn til udtalelser fra de relevante rådgivende råd. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Medlemsstaterne kan gennemføre pilotprojekter med det formål at undersøge metoder til at hindre, reducere mest muligt eller helt undgå uønskede fangster af arter
  , der ikke er omfattet af fangstbegrænsninger
  . Der skal i forbindelse med pilotprojekterne, som skal være baseret på den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning, tages hensyn til udtalelser fra de relevante rådgivende råd.

1.   Medlemsstaterne kan gennemføre pilotprojekter med det formål at undersøge metoder til at hindre, reducere mest muligt eller helt undgå uønskede fangster af arter. Der skal i forbindelse med pilotprojekterne, som skal være baseret på den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning, tages hensyn til udtalelser fra de relevante rådgivende råd.

Ændring 134

Ændring 134

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 2

Artikel 17 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis det af resultaterne af disse pilotundersøgelser eller af anden videnskabelig rådgivning fremgår, at der tages store mængder uønskede fangster af arter, der ikke er underlagt fangstbegrænsninger,
  kan
  medlemsstaterne efter proceduren i artikel 19 i forordning (EU) nr. 1380/2013
  fastsætte
  tekniske foranstaltninger, der tager sigte på at reducere disse uønskede fangster.
  De tekniske foranstaltninger finder kun anvendelse på fiskerfartøjer, der fører den pågældende medlemsstats flag. | 2.   Hvis det af resultaterne af disse pilotundersøgelser eller af anden videnskabelig rådgivning fremgår, at der tages store mængder uønskede fangster af arter, der ikke er underlagt fangstbegrænsninger,
  fastsætter
  medlemsstaterne efter proceduren i artikel 19 i forordning (EU) nr. 1380/2013
  eller i artikel 18 i denne forordning
  tekniske foranstaltninger, der tager sigte på at
  undgå eller så vidt muligt
  reducere disse uønskede fangster. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis det af resultaterne af disse pilotundersøgelser eller af anden videnskabelig rådgivning fremgår, at der tages store mængder uønskede fangster af arter, der ikke er underlagt fangstbegrænsninger,
  kan
  medlemsstaterne efter proceduren i artikel 19 i forordning (EU) nr. 1380/2013
  fastsætte
  tekniske foranstaltninger, der tager sigte på at reducere disse uønskede fangster.
  De tekniske foranstaltninger finder kun anvendelse på fiskerfartøjer, der fører den pågældende medlemsstats flag.

2.   Hvis det af resultaterne af disse pilotundersøgelser eller af anden videnskabelig rådgivning fremgår, at der tages store mængder uønskede fangster af arter, der ikke er underlagt fangstbegrænsninger,
  fastsætter
  medlemsstaterne efter proceduren i artikel 19 i forordning (EU) nr. 1380/2013
  eller i artikel 18 i denne forordning
  tekniske foranstaltninger, der tager sigte på at
  undgå eller så vidt muligt
  reducere disse uønskede fangster.

Ændring 135

Ændring 135

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 17 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  I tilfælde hvor andre medlemsstater ønsker at træffe lignende tekniske foranstaltninger, kan en fælles henstilling indsendes i henhold til artikel 18. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  I tilfælde hvor andre medlemsstater ønsker at træffe lignende tekniske foranstaltninger, kan en fælles henstilling indsendes i henhold til artikel 18.

Ændring 137

Ændring 137

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 a (ny)

Artikel 17 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 17a |
| | Dokumentation |
| | Medlemslandene kan i overensstemmelse med art. 49 i forordning (EF) nr. 1224/2009 indføre en elektronisk overvågning til dokumentation af fangster, udsmid og fiskeri. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 17a

Artikel 17a

Dokumentation

Dokumentation

Medlemslandene kan i overensstemmelse med art. 49 i forordning (EF) nr. 1224/2009 indføre en elektronisk overvågning til dokumentation af fangster, udsmid og fiskeri.

Medlemslandene kan i overensstemmelse med art. 49 i forordning (EF) nr. 1224/2009 indføre en elektronisk overvågning til dokumentation af fangster, udsmid og fiskeri.

Ændring 138

Ændring 138

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel II — afdeling 5 a (ny)

Kapitel II — afdeling 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | AFDELING 5a |
| | TILPASNING AF FISKERFARTØJER |
| | Artikel 17b |
| | Tilpasning af tonnage |
| | På nye og bestående fiskefartøjer, er øgning af fartøjers tonnage, der skal forbedre sikkerheden om bord, arbejdsforholdene, hygiejnen og produktkvaliteten, samt øgning af fartøjets tonnage til opbevaring af uønsket fangst, der er omfattet af landingsforpligtelsen i henhold til artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013, tilladt, forudsat at det ikke øger fartøjernes evne til at fange fisk. De tilsvarende mængder er ikke taget i betragtning i evalueringen af fiskerikapacitet med hensyn til de lofter, der er fastsatte i bilag II til forordning (EU) nr. 1380/2013 eller i opgørelser om tilgang til og afgang fra flåden i henhold til artikel 23 i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

AFDELING 5a

AFDELING 5a

TILPASNING AF FISKERFARTØJER

TILPASNING AF FISKERFARTØJER

Artikel 17b

Artikel 17b

Tilpasning af tonnage

Tilpasning af tonnage

På nye og bestående fiskefartøjer, er øgning af fartøjers tonnage, der skal forbedre sikkerheden om bord, arbejdsforholdene, hygiejnen og produktkvaliteten, samt øgning af fartøjets tonnage til opbevaring af uønsket fangst, der er omfattet af landingsforpligtelsen i henhold til artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013, tilladt, forudsat at det ikke øger fartøjernes evne til at fange fisk. De tilsvarende mængder er ikke taget i betragtning i evalueringen af fiskerikapacitet med hensyn til de lofter, der er fastsatte i bilag II til forordning (EU) nr. 1380/2013 eller i opgørelser om tilgang til og afgang fra flåden i henhold til artikel 23 i denne forordning.

På nye og bestående fiskefartøjer, er øgning af fartøjers tonnage, der skal forbedre sikkerheden om bord, arbejdsforholdene, hygiejnen og produktkvaliteten, samt øgning af fartøjets tonnage til opbevaring af uønsket fangst, der er omfattet af landingsforpligtelsen i henhold til artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013, tilladt, forudsat at det ikke øger fartøjernes evne til at fange fisk. De tilsvarende mængder er ikke taget i betragtning i evalueringen af fiskerikapacitet med hensyn til de lofter, der er fastsatte i bilag II til forordning (EU) nr. 1380/2013 eller i opgørelser om tilgang til og afgang fra flåden i henhold til artikel 23 i denne forordning.

Ændring 139

Ændring 139

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — overskrift

Artikel 18 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ændring 140

Ændring 140

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 1 — litra g

Artikel 18 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | i bilag XI for regionerne i den yderste periferi. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

i bilag XI for regionerne i den yderste periferi.

| g) | i bilag XI for EU-farvande i Det Indiske Ocean og i det vestlige Atlanterhav. |
| --- | --- |

g)

i bilag XI for EU-farvande i Det Indiske Ocean og i det vestlige Atlanterhav.

Ændring 141

Ændring 141

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 18 — stk. 1 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Bestemmelserne om maskestørrelser, der er fastsat i del B i bilag V til XI, finder dog kun anvendelse, for så vidt som der senest den ... [18 måneder efter datoen for denne forordnings ikrafftræden] ikke er vedtaget delegerede retsakter i henhold til denne artikels stk. 2, der dækker samme emne for det pågældende fiskeri. I tilfælde af, at del B af bilaget til nærværende forordning træder i anvendelse, vedtager Kommissionen uanset artikel 6, stk. 1, punkt 4, på samme tidspunkt i overensstemmelse med artikel 32 en delegeret retsakt, der supplerer denne forordning ved at opstille en definition af »målrettet fiskeri« med henblik på anvendelse af del B i den relevante fiskerizone for de pågældende fiskerier. |
| | Indtil udløbet af den frist, der er fastsat i andet afsnit i dette stykke, eller indtil datoen for vedtagelsen af den delegerede retsakt, der er omhandlet i nævnte afsnit, alt efter hvad der er tidligst, finder de bestemmelser, der gælder for maskestørrelser den ... [dagen før datoen for denne forordnings ikrafttrædelse

   (*1)

  ] fortsat anvendelse på de berørte fiskeriområder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Bestemmelserne om maskestørrelser, der er fastsat i del B i bilag V til XI, finder dog kun anvendelse, for så vidt som der senest den ... [18 måneder efter datoen for denne forordnings ikrafftræden] ikke er vedtaget delegerede retsakter i henhold til denne artikels stk. 2, der dækker samme emne for det pågældende fiskeri. I tilfælde af, at del B af bilaget til nærværende forordning træder i anvendelse, vedtager Kommissionen uanset artikel 6, stk. 1, punkt 4, på samme tidspunkt i overensstemmelse med artikel 32 en delegeret retsakt, der supplerer denne forordning ved at opstille en definition af »målrettet fiskeri« med henblik på anvendelse af del B i den relevante fiskerizone for de pågældende fiskerier.

Bestemmelserne om maskestørrelser, der er fastsat i del B i bilag V til XI, finder dog kun anvendelse, for så vidt som der senest den ... [18 måneder efter datoen for denne forordnings ikrafftræden] ikke er vedtaget delegerede retsakter i henhold til denne artikels stk. 2, der dækker samme emne for det pågældende fiskeri. I tilfælde af, at del B af bilaget til nærværende forordning træder i anvendelse, vedtager Kommissionen uanset artikel 6, stk. 1, punkt 4, på samme tidspunkt i overensstemmelse med artikel 32 en delegeret retsakt, der supplerer denne forordning ved at opstille en definition af »målrettet fiskeri« med henblik på anvendelse af del B i den relevante fiskerizone for de pågældende fiskerier.

Indtil udløbet af den frist, der er fastsat i andet afsnit i dette stykke, eller indtil datoen for vedtagelsen af den delegerede retsakt, der er omhandlet i nævnte afsnit, alt efter hvad der er tidligst, finder de bestemmelser, der gælder for maskestørrelser den ... [dagen før datoen for denne forordnings ikrafttrædelse

   (*1)

  ] fortsat anvendelse på de berørte fiskeriområder.

Indtil udløbet af den frist, der er fastsat i andet afsnit i dette stykke, eller indtil datoen for vedtagelsen af den delegerede retsakt, der er omhandlet i nævnte afsnit, alt efter hvad der er tidligst, finder de bestemmelser, der gælder for maskestørrelser den ... [dagen før datoen for denne forordnings ikrafttrædelse

*1

] fortsat anvendelse på de berørte fiskeriområder.

Ændring 142

Ændring 142

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 18 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Hvis det er hensigtsmæssigt for at nå målene for den fælles fiskeripolitik og under hensyntagen til en regions særlige karakteristika kan der inden for rammerne af de flerårige planer, der er omhandlet i stk. 9 og 10, i forordning (EU) nr. 1380/2013 vedtages tekniske foranstaltninger, der afviger fra de foranstaltninger, der er omhandlet i denne artikels stk. 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Hvis det er hensigtsmæssigt for at nå målene for den fælles fiskeripolitik og under hensyntagen til en regions særlige karakteristika kan der inden for rammerne af de flerårige planer, der er omhandlet i stk. 9 og 10, i forordning (EU) nr. 1380/2013 vedtages tekniske foranstaltninger, der afviger fra de foranstaltninger, der er omhandlet i denne artikels stk. 1.

Ændring 143

Ændring 143

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 2

Artikel 18 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Medlemsstaterne kan efter proceduren
  i artikel
  18 i
  forordning (EU) nr. 1380/2013
  forelægge fælles henstillinger, hvori der fastsættes
  passende tekniske foranstaltninger på regionalt plan, som afviger fra foranstaltningerne i stk. 1. | 2.   
  Hvis der ikke er vedtaget en flerårig plan for det pågældende fiskeri, eller hvis den relevante flerårige plan ikke fastsætter tekniske foranstaltninger eller en procedure for vedtagelse af sådanne tekniske foranstaltninger, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter
  i 
  overensstemmelse med denne forordnings
  artikel 
  32 og artikel 18
  forordning (EU) nr. 1380/2013
  , der supplerer denne forordning ved at fastlægge
  passende tekniske foranstaltninger på regionalt plan, som afviger fra foranstaltningerne i stk. 1
  , navnlig ved at fastsætte maskestørrelser, der skal anvendes på regionalt plan
  .
  For så vidt angår disse delegerede retsakter, kan medlemsstaterne fremsætte en fælles henstilling i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 senest den ... [12 måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden]. Kommissionen offentliggør disse fælles henstillinger omgående efter medlemsstaternes indsendelse heraf og offentliggør alle videnskabelige vurderinger, der er gennemført for at sikre deres overensstemmelse med artikel 18, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1380/2013. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Medlemsstaterne kan efter proceduren
  i artikel
  18 i
  forordning (EU) nr. 1380/2013
  forelægge fælles henstillinger, hvori der fastsættes
  passende tekniske foranstaltninger på regionalt plan, som afviger fra foranstaltningerne i stk. 1.

2.   
  Hvis der ikke er vedtaget en flerårig plan for det pågældende fiskeri, eller hvis den relevante flerårige plan ikke fastsætter tekniske foranstaltninger eller en procedure for vedtagelse af sådanne tekniske foranstaltninger, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter
  i 
  overensstemmelse med denne forordnings
  artikel 
  32 og artikel 18
  forordning (EU) nr. 1380/2013
  , der supplerer denne forordning ved at fastlægge
  passende tekniske foranstaltninger på regionalt plan, som afviger fra foranstaltningerne i stk. 1
  , navnlig ved at fastsætte maskestørrelser, der skal anvendes på regionalt plan
  .
  For så vidt angår disse delegerede retsakter, kan medlemsstaterne fremsætte en fælles henstilling i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 senest den ... [12 måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden]. Kommissionen offentliggør disse fælles henstillinger omgående efter medlemsstaternes indsendelse heraf og offentliggør alle videnskabelige vurderinger, der er gennemført for at sikre deres overensstemmelse med artikel 18, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1380/2013.

Ændring 144

Ændring 144

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 18 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Foranstaltninger, der vedtages i henhold til stk. 1a og 2, skal: |
| | a) | tage sigte på at nå de mål, der er fastsat i denne forordnings artikel 3, under særlig hensyntagen til de resultatindikatorer, der er fastlagt i artikel 4 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Foranstaltninger, der vedtages i henhold til stk. 1a og 2, skal:

a)

a)

tage sigte på at nå de mål, der er fastsat i denne forordnings artikel 3, under særlig hensyntagen til de resultatindikatorer, der er fastlagt i artikel 4

tage sigte på at nå de mål, der er fastsat i denne forordnings artikel 3, under særlig hensyntagen til de resultatindikatorer, der er fastlagt i artikel 4

| b) | være baseret på de principper for god forvaltningspraksis, der er beskrevet i artikel 3 i forordning (EU) nr. 1380/2013 |
| --- | --- |

b)

b)

være baseret på de principper for god forvaltningspraksis, der er beskrevet i artikel 3 i forordning (EU) nr. 1380/2013

være baseret på de principper for god forvaltningspraksis, der er beskrevet i artikel 3 i forordning (EU) nr. 1380/2013

| c) | skabe incitamenter for fiskerfartøjer, der anvender selektive redskaber eller fangstmetoder, der er mere skånsomme for miljøet, herunder i form af tildeling af fiskerimuligheder, og |
| --- | --- |

c)

c)

skabe incitamenter for fiskerfartøjer, der anvender selektive redskaber eller fangstmetoder, der er mere skånsomme for miljøet, herunder i form af tildeling af fiskerimuligheder, og

skabe incitamenter for fiskerfartøjer, der anvender selektive redskaber eller fangstmetoder, der er mere skånsomme for miljøet, herunder i form af tildeling af fiskerimuligheder, og

| d) | mindst svare til de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1, eller hvis der er tale om maskestørrelser, med de foranstaltninger, der gælder fra og med den ... [dagen inden datoen for denne forordnings ikrafttræden], hvad angår udnyttelsesmønstre og den grad af beskyttelse, der sikres for følsomme arter og levesteder. |
| --- | --- |

d)

d)

mindst svare til de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1, eller hvis der er tale om maskestørrelser, med de foranstaltninger, der gælder fra og med den ... [dagen inden datoen for denne forordnings ikrafttræden], hvad angår udnyttelsesmønstre og den grad af beskyttelse, der sikres for følsomme arter og levesteder.

mindst svare til de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1, eller hvis der er tale om maskestørrelser, med de foranstaltninger, der gælder fra og med den ... [dagen inden datoen for denne forordnings ikrafttræden], hvad angår udnyttelsesmønstre og den grad af beskyttelse, der sikres for følsomme arter og levesteder.

Ændring 145

Ændring 145

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 3

Artikel 18 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   
  De tekniske foranstaltninger
  ,
  som der forelægges
  henstilling
  om
  i 
  overensstemmelse med
  stk. 2,
  skal som et minimum være ækvivalente med de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1, hvad angår udnyttelsesmønstre
  og
  beskyttelsen af
  følsomme arter og levesteder. | 3.   
  I overensstemmelse med Artikel 18
  ,
  stk. 5, i forordning (EU) nr. 1380/2013, baserer medlemsstaterne den fælles
  henstilling
  , der er omhandlet
  i 
  nærværende artikels
  stk. 2,
  på den bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning. Denne videnskabelige rådgivning skal tage hensyn til sådanne foranstaltningers indvirkning på målarterne
  og
  de
  følsomme arter og levesteder
  og vise fordelene for bevaringen af det marine økosystem
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   
  De tekniske foranstaltninger
  ,
  som der forelægges
  henstilling
  om
  i 
  overensstemmelse med
  stk. 2,
  skal som et minimum være ækvivalente med de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1, hvad angår udnyttelsesmønstre
  og
  beskyttelsen af
  følsomme arter og levesteder.

3.   
  I overensstemmelse med Artikel 18
  ,
  stk. 5, i forordning (EU) nr. 1380/2013, baserer medlemsstaterne den fælles
  henstilling
  , der er omhandlet
  i 
  nærværende artikels
  stk. 2,
  på den bedste tilgængelige videnskabelige rådgivning. Denne videnskabelige rådgivning skal tage hensyn til sådanne foranstaltningers indvirkning på målarterne
  og
  de
  følsomme arter og levesteder
  og vise fordelene for bevaringen af det marine økosystem
  .

Ændring 146

Ændring 146

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 18 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Uanset artikel 18, stk. 1, 3 og 6, i forordning (EU) nr. 1380/2013 kan Kommissionen vedtage sådanne delegerede retsakter, også uden at der foreligger en fælles henstilling i henhold til disse stykker. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Uanset artikel 18, stk. 1, 3 og 6, i forordning (EU) nr. 1380/2013 kan Kommissionen vedtage sådanne delegerede retsakter, også uden at der foreligger en fælles henstilling i henhold til disse stykker.

Ændring 147

Ændring 147

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19

Artikel 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 19 | udgår |
| Regionale foranstaltninger i flerårige planer | |
| 1.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at fastsætte tekniske foranstaltninger, der skal gælde på regionalt plan, og som tager sigte på at opfylde målene i de flerårige planer som omhandlet i artikel 9 og 10 i forordning (EU) nr. 1380/2013. Foranstaltningerne fastsættes ved hjælp af delegerede retsakter, som vedtages i henhold til artikel 32 i nærværende forordning og artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013. | |
| 2.
     
  Foranstaltninger, der fastsættes i henhold til stk. 1, kan: | |
| a) | ændre eller supplere foranstaltningerne i bilag V-XI |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 19

Artikel 19

udgår

udgår

Regionale foranstaltninger i flerårige planer

Regionale foranstaltninger i flerårige planer

1.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at fastsætte tekniske foranstaltninger, der skal gælde på regionalt plan, og som tager sigte på at opfylde målene i de flerårige planer som omhandlet i artikel 9 og 10 i forordning (EU) nr. 1380/2013. Foranstaltningerne fastsættes ved hjælp af delegerede retsakter, som vedtages i henhold til artikel 32 i nærværende forordning og artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013.

2.
     
  Foranstaltninger, der fastsættes i henhold til stk. 1, kan:

a)

a)

ændre eller supplere foranstaltningerne i bilag V-XI

ændre eller supplere foranstaltningerne i bilag V-XI

| b) | fravige foranstaltningerne i bilag V-XI for et bestemt område eller et bestemt tidsrum, forudsat at det kan dokumenteres, at de foranstaltninger, der er truffet, ikke gavner bevarelsen i det pågældende område eller tidsrum, eller at de samme mål kan nås med de alternative foranstaltninger. |
| --- | --- |

b)

b)

fravige foranstaltningerne i bilag V-XI for et bestemt område eller et bestemt tidsrum, forudsat at det kan dokumenteres, at de foranstaltninger, der er truffet, ikke gavner bevarelsen i det pågældende område eller tidsrum, eller at de samme mål kan nås med de alternative foranstaltninger.

fravige foranstaltningerne i bilag V-XI for et bestemt område eller et bestemt tidsrum, forudsat at det kan dokumenteres, at de foranstaltninger, der er truffet, ikke gavner bevarelsen i det pågældende område eller tidsrum, eller at de samme mål kan nås med de alternative foranstaltninger.

3.
     
  Det kan i en flerårig plan fastsættes, hvilken type tekniske foranstaltninger der kan vedtages i henhold til stk. 1 og 2 for den relevante region.

4.
     
  Foranstaltninger, der vedtages i henhold til stk. 1 og 2, skal:

| a) | tage sigte på at opfylde de mål og målsætninger, der er fastsat i denne forordnings artikel 3 og 4 |
| --- | --- |

a)

a)

tage sigte på at opfylde de mål og målsætninger, der er fastsat i denne forordnings artikel 3 og 4

tage sigte på at opfylde de mål og målsætninger, der er fastsat i denne forordnings artikel 3 og 4

| b) | være baseret på de principper for god forvaltningspraksis, der er beskrevet i artikel 3 i forordning (EU) nr. 1380/2013, og |
| --- | --- |

b)

b)

være baseret på de principper for god forvaltningspraksis, der er beskrevet i artikel 3 i forordning (EU) nr. 1380/2013, og

være baseret på de principper for god forvaltningspraksis, der er beskrevet i artikel 3 i forordning (EU) nr. 1380/2013, og

| c) | skabe incitamenter for fiskerfartøjer, der anvender selektive redskaber eller fangstmetoder, der er mere skånsomme for miljøet, i form af tildeling af fiskerimuligheder. |
| --- | --- |

c)

c)

skabe incitamenter for fiskerfartøjer, der anvender selektive redskaber eller fangstmetoder, der er mere skånsomme for miljøet, i form af tildeling af fiskerimuligheder.

skabe incitamenter for fiskerfartøjer, der anvender selektive redskaber eller fangstmetoder, der er mere skånsomme for miljøet, i form af tildeling af fiskerimuligheder.

5.
     
  Forelægger medlemsstaterne en fælles henstilling med henblik på fastsættelse af tekniske foranstaltninger som omhandlet i stk. 1, skal de fremlægge videnskabelig dokumentation til støtte for vedtagelsen af sådanne foranstaltninger.

6.
     
  Kommissionen kan anmode STECF om at vurdere den fælles henstilling, der er omhandlet i stk. 5.

Ændring 148

Ændring 148

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 1 — indledning

Artikel 20 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Når medlemsstaterne forelægger en fælles henstilling i henhold til artikel
  19
  med henblik på at fastlægge, hvilke arts- og størrelsesselektive redskaber der må anvende, skal de fremlægge dokumentation for, at disse redskaber opfylder mindst et af følgende kriterier: | 1.   Når medlemsstaterne forelægger en fælles henstilling i henhold til artikel
  18
  med henblik på at fastlægge, hvilke arts- og størrelsesselektive redskaber der må anvende, skal de fremlægge dokumentation for, at disse redskaber opfylder mindst et af følgende kriterier: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Når medlemsstaterne forelægger en fælles henstilling i henhold til artikel
  19
  med henblik på at fastlægge, hvilke arts- og størrelsesselektive redskaber der må anvende, skal de fremlægge dokumentation for, at disse redskaber opfylder mindst et af følgende kriterier:

1.   Når medlemsstaterne forelægger en fælles henstilling i henhold til artikel
  18
  med henblik på at fastlægge, hvilke arts- og størrelsesselektive redskaber der må anvende, skal de fremlægge dokumentation for, at disse redskaber opfylder mindst et af følgende kriterier:

Ændring 149

Ændring 149

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 1 — indledning

Artikel 21 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Når medlemsstaterne forelægger fælles henstillinger i henhold til artikel
  19
  med henblik på at ændre de lukkede områder eller områder med restriktioner, der er opført i del C i bilag V-VIII og X og del B i bilag XI, eller fastsætte bestemmelser om nye lukkede områder eller områder med restriktioner, skal de inkludere følgende elementer vedrørende sådanne områdelukninger og områder med restriktioner i deres fælles henstillinger: | Når medlemsstaterne forelægger fælles henstillinger i henhold til artikel
  18
  med henblik på at ændre de lukkede områder eller områder med restriktioner, der er opført i del C i bilag V-VIII og X og del B i bilag XI, eller fastsætte bestemmelser om nye lukkede områder eller områder med restriktioner
  eller for at afskaffe dem
  , skal de inkludere følgende elementer vedrørende sådanne områdelukninger og områder med restriktioner i deres fælles henstillinger: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Når medlemsstaterne forelægger fælles henstillinger i henhold til artikel
  19
  med henblik på at ændre de lukkede områder eller områder med restriktioner, der er opført i del C i bilag V-VIII og X og del B i bilag XI, eller fastsætte bestemmelser om nye lukkede områder eller områder med restriktioner, skal de inkludere følgende elementer vedrørende sådanne områdelukninger og områder med restriktioner i deres fælles henstillinger:

19

Når medlemsstaterne forelægger fælles henstillinger i henhold til artikel
  18
  med henblik på at ændre de lukkede områder eller områder med restriktioner, der er opført i del C i bilag V-VIII og X og del B i bilag XI, eller fastsætte bestemmelser om nye lukkede områder eller områder med restriktioner
  eller for at afskaffe dem
  , skal de inkludere følgende elementer vedrørende sådanne områdelukninger og områder med restriktioner i deres fælles henstillinger:

18

eller for at afskaffe dem

Ændring 150

Ændring 150

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 21 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Hvis medlemsstater ikke vedtager fælles henstillinger, kan Kommissionen i overensstemmelse med artikel 32 vedtage delegerede retsakter for at oprette lukkede eller begrænsede områder på baggrund af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis medlemsstater ikke vedtager fælles henstillinger, kan Kommissionen i overensstemmelse med artikel 32 vedtage delegerede retsakter for at oprette lukkede eller begrænsede områder på baggrund af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning.

Hvis medlemsstater ikke vedtager fælles henstillinger, kan Kommissionen i overensstemmelse med artikel 32 vedtage delegerede retsakter for at oprette lukkede eller begrænsede områder på baggrund af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning.

Ændring 151

Ændring 151

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 1

Artikel 22 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Når medlemsstaterne forelægger fælles henstillinger i henhold til artikel
  19
  med henblik på at ændre de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser, der er fastsat i bilag V-X, del A, eller fastsætte nye, skal de overholde målet om at beskytte unge individer af marine arter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Når medlemsstaterne forelægger fælles henstillinger i henhold til artikel
  19
  med henblik på at ændre de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser, der er fastsat i bilag V-X, del A, eller fastsætte nye, skal de overholde målet om at beskytte unge individer af marine arter.

19

| 1. | Når medlemsstaterne forelægger fælles henstillinger i henhold til artikel
  18
  med henblik på at ændre de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser, der er fastsat i bilag V-X, del A, eller fastsætte nye, skal de overholde målet om at beskytte unge individer af marine arter.
  Fælles henstillinger skal baseres på den bedste foreliggende videnskabelige dokumentation og skal tage hensyn til biologiske faktorer, især artens størrelse, når den når den kønsmodne alder. Fælles henstillinger må ikke bringe kontrol- og håndhævelsesbestemmelserne vedrørende landing og afsætning af fiskerivarer i fare. |
| --- | --- |

1.

Når medlemsstaterne forelægger fælles henstillinger i henhold til artikel
  18
  med henblik på at ændre de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser, der er fastsat i bilag V-X, del A, eller fastsætte nye, skal de overholde målet om at beskytte unge individer af marine arter.
  Fælles henstillinger skal baseres på den bedste foreliggende videnskabelige dokumentation og skal tage hensyn til biologiske faktorer, især artens størrelse, når den når den kønsmodne alder. Fælles henstillinger må ikke bringe kontrol- og håndhævelsesbestemmelserne vedrørende landing og afsætning af fiskerivarer i fare.

18

Fælles henstillinger skal baseres på den bedste foreliggende videnskabelige dokumentation og skal tage hensyn til biologiske faktorer, især artens størrelse, når den når den kønsmodne alder. Fælles henstillinger må ikke bringe kontrol- og håndhævelsesbestemmelserne vedrørende landing og afsætning af fiskerivarer i fare.

Ændring 152

Ændring 152

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 1 — indledning

Artikel 23 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Når medlemsstaterne forelægger fælles henstillinger i henhold til artikel
  19
  med henblik på at indføre realtidslukninger og fastsætte bestemmelser om flytning af fangstpladser for at beskytte stimer af ungfisk og skaldyryngel eller gydende fiske- eller skaldyrarter, skal de inkludere følgende elementer: | Når medlemsstaterne forelægger fælles henstillinger i henhold til artikel
  18
  med henblik på at indføre realtidslukninger og fastsætte bestemmelser om flytning af fangstpladser for at beskytte stimer af ungfisk og skaldyryngel eller gydende fiske- eller skaldyrarter
  eller følsomme arter
  , skal de inkludere følgende elementer: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Når medlemsstaterne forelægger fælles henstillinger i henhold til artikel
  19
  med henblik på at indføre realtidslukninger og fastsætte bestemmelser om flytning af fangstpladser for at beskytte stimer af ungfisk og skaldyryngel eller gydende fiske- eller skaldyrarter, skal de inkludere følgende elementer:

19

Når medlemsstaterne forelægger fælles henstillinger i henhold til artikel
  18
  med henblik på at indføre realtidslukninger og fastsætte bestemmelser om flytning af fangstpladser for at beskytte stimer af ungfisk og skaldyryngel eller gydende fiske- eller skaldyrarter
  eller følsomme arter
  , skal de inkludere følgende elementer:

18

eller følsomme arter

Ændring 153

Ændring 153

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 23 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | I det tilfælde, at fartøjerne fra en enkelt medlemsstat berøres af realtidslukninger eller flytning af fangstpladser, træffes der foranstaltninger for at mindske deres virkning på grundlag af den bedst tilgængelige videnskabelige rådgivning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.

1a.

I det tilfælde, at fartøjerne fra en enkelt medlemsstat berøres af realtidslukninger eller flytning af fangstpladser, træffes der foranstaltninger for at mindske deres virkning på grundlag af den bedst tilgængelige videnskabelige rådgivning

Ændring 304 + 154

Ændring 304 + 154

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 1

Artikel 24 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Når medlemsstaterne forelægger fælles henstillinger i henhold til artikel
  19
  med henblik på at tillade anvendelse eller forlænge en tilladelse til at anvende innovative fiskeredskaber
  , herunder trawl med elektrisk strøm som beskrevet i bilag V, del E,
  i et bestemt havområde, skal de forelægge en vurdering af, hvilken indvirkning anvendelsen af sådanne redskaber sandsynligvis vil have på målarterne og på følsomme arter og levesteder. | 1.   Når medlemsstaterne forelægger fælles henstillinger i henhold til artikel
  18
  med henblik på at tillade anvendelse eller forlænge en tilladelse til at anvende innovative fiskeredskaber i et bestemt havområde, skal de forelægge en vurdering af, hvilken indvirkning anvendelsen af sådanne redskaber sandsynligvis vil have på målarterne og på følsomme arter og levesteder. |
| | En sådan vurdering skal være baseret på anvendelse af innovative redskaber i en forsøgsperiode, der begrænses til maksimalt 5 % af de fartøjer, som på det pågældende tidspunkt har været i den metier i mindst fire år. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Når medlemsstaterne forelægger fælles henstillinger i henhold til artikel
  19
  med henblik på at tillade anvendelse eller forlænge en tilladelse til at anvende innovative fiskeredskaber
  , herunder trawl med elektrisk strøm som beskrevet i bilag V, del E,
  i et bestemt havområde, skal de forelægge en vurdering af, hvilken indvirkning anvendelsen af sådanne redskaber sandsynligvis vil have på målarterne og på følsomme arter og levesteder.

1.   Når medlemsstaterne forelægger fælles henstillinger i henhold til artikel
  18
  med henblik på at tillade anvendelse eller forlænge en tilladelse til at anvende innovative fiskeredskaber i et bestemt havområde, skal de forelægge en vurdering af, hvilken indvirkning anvendelsen af sådanne redskaber sandsynligvis vil have på målarterne og på følsomme arter og levesteder.

En sådan vurdering skal være baseret på anvendelse af innovative redskaber i en forsøgsperiode, der begrænses til maksimalt 5 % af de fartøjer, som på det pågældende tidspunkt har været i den metier i mindst fire år.

En sådan vurdering skal være baseret på anvendelse af innovative redskaber i en forsøgsperiode, der begrænses til maksimalt 5 % af de fartøjer, som på det pågældende tidspunkt har været i den metier i mindst fire år.

Ændring 155

Ændring 155

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 3

Artikel 24 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Der bør
  ikke
  gives tilladelse til anvendelsen af innovative fiskeredskaber, hvis
  nævnte
  vurderinger viser, at anvendelsen af sådanne redskaber vil få
  en
  negativ indvirkning på følsomme levesteder
  og
  ikke-målarter. | 3.   Der bør
  kun
  gives tilladelse til anvendelsen af innovative fiskeredskaber, hvis
  de
  vurderinger
  , der er omhandlet i stk. 1a,
  viser, at anvendelsen af sådanne redskaber
  i sammenligning med de eksisterende regulerede fiskeredskaber og -teknikker ikke
  vil få
  direkte eller kumulativ
  negativ indvirkning på
  marine levesteder, herunder
  følsomme levesteder
  eller
  ikke-målarter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Der bør
  ikke
  gives tilladelse til anvendelsen af innovative fiskeredskaber, hvis
  nævnte
  vurderinger viser, at anvendelsen af sådanne redskaber vil få
  en
  negativ indvirkning på følsomme levesteder
  og
  ikke-målarter.

3.   Der bør
  kun
  gives tilladelse til anvendelsen af innovative fiskeredskaber, hvis
  de
  vurderinger
  , der er omhandlet i stk. 1a,
  viser, at anvendelsen af sådanne redskaber
  i sammenligning med de eksisterende regulerede fiskeredskaber og -teknikker ikke
  vil få
  direkte eller kumulativ
  negativ indvirkning på
  marine levesteder, herunder
  følsomme levesteder
  eller
  ikke-målarter.

Ændring 156

Ændring 156

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1 — led 2 a (nyt)

Artikel 25 — stk. 1 — led 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | At fremlægge oplysninger vedrørende effektiviteten af de eksisterende beskyttelsesforanstaltninger og den anvendte overvågning; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

At fremlægge oplysninger vedrørende effektiviteten af de eksisterende beskyttelsesforanstaltninger og den anvendte overvågning;

At fremlægge oplysninger vedrørende effektiviteten af de eksisterende beskyttelsesforanstaltninger og den anvendte overvågning;

Ændring 158

Ændring 158

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 25 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Medlemsstater skal sikre, at fiskere, der er direkte omfattet af disse foranstaltninger, høres på behørig vis. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstater skal sikre, at fiskere, der er direkte omfattet af disse foranstaltninger, høres på behørig vis.

Medlemsstater skal sikre, at fiskere, der er direkte omfattet af disse foranstaltninger, høres på behørig vis.

Ændring 159

Ændring 159

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 1 — litra d a (nyt)

Artikel 26 — stk. 1 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | undtagelser vedtaget i henhold til artikel 15, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

undtagelser vedtaget i henhold til artikel 15, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013

undtagelser vedtaget i henhold til artikel 15, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013

Ændring 160

Ændring 160

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2

Artikel 26 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   De foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 1, skal tage sigte på at nå målene i artikel 3, navnlig målene vedrørende beskyttelse af stimer af ungfisk og skaldyryngel eller gydende fiske- eller skaldyrarter. | 2.   De foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 1, skal tage sigte på at nå målene i artikel 3, navnlig målene vedrørende beskyttelse af stimer af ungfisk og skaldyryngel eller gydende fiske- eller skaldyrarter.
  De må ikke være lempeligere end de tekniske foranstaltninger, der gælder ifølge EU-retten. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   De foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 1, skal tage sigte på at nå målene i artikel 3, navnlig målene vedrørende beskyttelse af stimer af ungfisk og skaldyryngel eller gydende fiske- eller skaldyrarter.

2.   De foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 1, skal tage sigte på at nå målene i artikel 3, navnlig målene vedrørende beskyttelse af stimer af ungfisk og skaldyryngel eller gydende fiske- eller skaldyrarter.
  De må ikke være lempeligere end de tekniske foranstaltninger, der gælder ifølge EU-retten.

Ændring 161

Ændring 161

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 a (ny)

Artikel 26 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 26a |
| | Pilotprojekter vedrørende fuld dokumentation af fangster og udsmid |
| | 1.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til denne forordnings artikel 32 og artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013, der supplerer denne forordning, ved at definere pilotprojekter, der udvikler et system til fuldstændig dokumentation af fangster og udsmid baseret på målbare målsætninger og mål med resultatbaseret fiskeriforvaltning for øje. |
| | 2.
     
  Pilotprojekterne omhandlet i denne artikels stk. 1 kan fravige foranstaltningen fastlagt i bilag V-XI for et bestemt område og en periode på maksimalt et år, forudsat at det kan påvises, at et sådan pilotprojekt tager sigte på at nå målene fastlagt i artikel 3 og opfylde resultatindikatorerne fastlagt i artikel 4 og navnlig tager sigte på at forbedre selektiviteten af de pågældende fiskeredskaber eller -praksisser eller på anden vis nedbringe deres miljømæssige indvirkning. Denne etårs periode kan forlænges med yderligere et år på de samme betingelser. Den skal være begrænset til højst 5 % af fartøjerne i denne metier pr. medlemsstat. |
| | 3.
     
  Når medlemsstaterne fremsætter fælles henstillinger med henblik på fastsættelse af pilotprojekter som omhandlet i stk. 1, skal de fremlægge videnskabelig dokumentation til støtte for vedtagelsen heraf. STECF vurderer disse fælles henstillinger og offentliggør denne vurdering. Senest seks måneder efter afslutningen af projektet indgiver medlemsstaterne en rapport til Kommissionen med en kort redegørelse for resultaterne, herunder en detaljeret vurdering af ændringer i selektivitet og andre miljøpåvirkninger. |
| | 4.
     
  STECF vurderer rapporten omhandlet i stk. 3. Hvis STECF konkluderer, at de nye redskaber eller den nye praksis fuldt ud opfylder målene omhandlet i stk. 2, kan Kommissionen i overensstemmelse med TEUF forelægge et forslag om tilladelse til, at disse redskaber eller denne praksis anvendes generelt. STECF's vurdering offentliggøres. |
| | 5.
     
  Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 med henblik på at supplere denne forordning ved at fastsætte tekniske specifikationer for et system til fuld dokumentation af fangster og udsmid omhandlet i stk. 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 26a

Artikel 26a

Pilotprojekter vedrørende fuld dokumentation af fangster og udsmid

Pilotprojekter vedrørende fuld dokumentation af fangster og udsmid

1.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til denne forordnings artikel 32 og artikel 18 i forordning (EU) nr. 1380/2013, der supplerer denne forordning, ved at definere pilotprojekter, der udvikler et system til fuldstændig dokumentation af fangster og udsmid baseret på målbare målsætninger og mål med resultatbaseret fiskeriforvaltning for øje.

2.
     
  Pilotprojekterne omhandlet i denne artikels stk. 1 kan fravige foranstaltningen fastlagt i bilag V-XI for et bestemt område og en periode på maksimalt et år, forudsat at det kan påvises, at et sådan pilotprojekt tager sigte på at nå målene fastlagt i artikel 3 og opfylde resultatindikatorerne fastlagt i artikel 4 og navnlig tager sigte på at forbedre selektiviteten af de pågældende fiskeredskaber eller -praksisser eller på anden vis nedbringe deres miljømæssige indvirkning. Denne etårs periode kan forlænges med yderligere et år på de samme betingelser. Den skal være begrænset til højst 5 % af fartøjerne i denne metier pr. medlemsstat.

3.
     
  Når medlemsstaterne fremsætter fælles henstillinger med henblik på fastsættelse af pilotprojekter som omhandlet i stk. 1, skal de fremlægge videnskabelig dokumentation til støtte for vedtagelsen heraf. STECF vurderer disse fælles henstillinger og offentliggør denne vurdering. Senest seks måneder efter afslutningen af projektet indgiver medlemsstaterne en rapport til Kommissionen med en kort redegørelse for resultaterne, herunder en detaljeret vurdering af ændringer i selektivitet og andre miljøpåvirkninger.

4.
     
  STECF vurderer rapporten omhandlet i stk. 3. Hvis STECF konkluderer, at de nye redskaber eller den nye praksis fuldt ud opfylder målene omhandlet i stk. 2, kan Kommissionen i overensstemmelse med TEUF forelægge et forslag om tilladelse til, at disse redskaber eller denne praksis anvendes generelt. STECF's vurdering offentliggøres.

5.
     
  Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 med henblik på at supplere denne forordning ved at fastsætte tekniske specifikationer for et system til fuld dokumentation af fangster og udsmid omhandlet i stk. 1.

Ændring 162

Ændring 162

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel IV

Kapitel IV

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| KAPITEL IV | udgår |
| REGIONALE FISKERIFORVALTNINGSORGANI-SATIONER | |
| Artikel 28 | |
| Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) | |
| Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 med henblik på at: | |
| a) | gennemføre i EU-lovgivningen visse tekniske foranstaltninger vedtaget af Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC), herunder lister over sårbare havøkosystemer og specifikke tekniske foranstaltninger vedrørende fiskeriet efter byrkelange og rødfisk, som fastsat i NEAFC-henstilling 05:2013, 19:2014, 01:2015, 02:2015 og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

KAPITEL IV

KAPITEL IV

udgår

udgår

REGIONALE FISKERIFORVALTNINGSORGANI-SATIONER

REGIONALE FISKERIFORVALTNINGSORGANI-SATIONER

Artikel 28

Artikel 28

Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC)

Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC)

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 med henblik på at:

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 med henblik på at:

a)

a)

gennemføre i EU-lovgivningen visse tekniske foranstaltninger vedtaget af Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC), herunder lister over sårbare havøkosystemer og specifikke tekniske foranstaltninger vedrørende fiskeriet efter byrkelange og rødfisk, som fastsat i NEAFC-henstilling 05:2013, 19:2014, 01:2015, 02:2015 og

gennemføre i EU-lovgivningen visse tekniske foranstaltninger vedtaget af Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC), herunder lister over sårbare havøkosystemer og specifikke tekniske foranstaltninger vedrørende fiskeriet efter byrkelange og rødfisk, som fastsat i NEAFC-henstilling 05:2013, 19:2014, 01:2015, 02:2015 og

| b) | vedtage andre tekniske foranstaltninger, der supplerer eller ændrer visse ikke-væsentlige bestemmelser i lovgivningsmæssige retsakter, som gennemfører NEAFC-henstillinger. |
| --- | --- |

b)

b)

vedtage andre tekniske foranstaltninger, der supplerer eller ændrer visse ikke-væsentlige bestemmelser i lovgivningsmæssige retsakter, som gennemfører NEAFC-henstillinger.

vedtage andre tekniske foranstaltninger, der supplerer eller ændrer visse ikke-væsentlige bestemmelser i lovgivningsmæssige retsakter, som gennemfører NEAFC-henstillinger.

Ændring 163

Ændring 163

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 1 — indledning

Artikel 29 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   De tekniske foranstaltninger i denne forordning anvendes ikke på fiskeri, der
  udelukkende
  udøves
  med henblik på
  videnskabelige undersøgelser,
  der
  udføres på følgende betingelser: | 1.   De tekniske foranstaltninger i denne forordning anvendes ikke på fiskeri, der udøves
  som led i
  videnskabelige undersøgelser,
  som
  udføres på følgende betingelser: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   De tekniske foranstaltninger i denne forordning anvendes ikke på fiskeri, der
  udelukkende
  udøves
  med henblik på
  videnskabelige undersøgelser,
  der
  udføres på følgende betingelser:

1.   De tekniske foranstaltninger i denne forordning anvendes ikke på fiskeri, der udøves
  som led i
  videnskabelige undersøgelser,
  som
  udføres på følgende betingelser:

Ændring 164

Ændring 164

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 2 — litra b

Artikel 29 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | de sælges til andre formål end direkte konsum. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

de sælges til andre formål end direkte konsum.

| b) | de sælges til andre formål end direkte konsum
  , når der er tale om eksemplarer under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse
  . |
| --- | --- |

b)

de sælges til andre formål end direkte konsum
  , når der er tale om eksemplarer under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse
  .

, når der er tale om eksemplarer under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse

Ændring 165

Ændring 165

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — overskrift

Artikel 30 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ændring 166

Ændring 166

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 1

Artikel 30 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   De tekniske foranstaltninger i denne forordning finder ikke anvendelse på fiskeri, der udelukkende udøves med henblik på udsætning eller omplantning af marine arter, forudsat at dette fiskeri udøves med tilladelse fra den eller de medlemsstater, der har en direkte forvaltningsmæssig interesse heri, og under dennes eller disses myndighed. | 1.   De tekniske foranstaltninger i denne forordning finder ikke anvendelse på fiskeri, der udelukkende udøves med henblik på
  direkte
  udsætning eller omplantning af marine arter, forudsat at dette fiskeri udøves med tilladelse fra den eller de medlemsstater, der har en direkte forvaltningsmæssig interesse heri, og under dennes eller disses myndighed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   De tekniske foranstaltninger i denne forordning finder ikke anvendelse på fiskeri, der udelukkende udøves med henblik på udsætning eller omplantning af marine arter, forudsat at dette fiskeri udøves med tilladelse fra den eller de medlemsstater, der har en direkte forvaltningsmæssig interesse heri, og under dennes eller disses myndighed.

1.   De tekniske foranstaltninger i denne forordning finder ikke anvendelse på fiskeri, der udelukkende udøves med henblik på
  direkte
  udsætning eller omplantning af marine arter, forudsat at dette fiskeri udøves med tilladelse fra den eller de medlemsstater, der har en direkte forvaltningsmæssig interesse heri, og under dennes eller disses myndighed.

Ændring 167

Ændring 167

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 2

Artikel 30 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis
  udsætningen
  eller
  omplantningen
  finder sted i en eller flere andre medlemsstaters farvande, skal Kommissionen og de øvrige berørte medlemsstater underrettes om hensigten om at udøve sådant fiskeri mindst en måned i forvejen. | 2.   Hvis
  den direkte udsætning
  eller
  omplantning
  finder sted i en eller flere andre medlemsstaters farvande, skal Kommissionen og de øvrige berørte medlemsstater underrettes om hensigten om at udøve sådant fiskeri mindst en måned i forvejen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis
  udsætningen
  eller
  omplantningen
  finder sted i en eller flere andre medlemsstaters farvande, skal Kommissionen og de øvrige berørte medlemsstater underrettes om hensigten om at udøve sådant fiskeri mindst en måned i forvejen.

2.   Hvis
  den direkte udsætning
  eller
  omplantning
  finder sted i en eller flere andre medlemsstaters farvande, skal Kommissionen og de øvrige berørte medlemsstater underrettes om hensigten om at udøve sådant fiskeri mindst en måned i forvejen.

Ændring 168

Ændring 168

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 1

Artikel 31 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Hvis det af den foreliggende videnskabelige rådgivning fremgår, at der er behov for omgående handling for at beskytte marine arter, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 32 for at afbøde sådanne trusler. Retsakterne kan navnlig tage sigte på at indføre restriktioner for anvendelsen af fiskeredskaber eller for fiskeriet i visse områder eller i visse perioder. | 1.   Hvis det af den foreliggende videnskabelige rådgivning fremgår, at der er behov for omgående handling for at beskytte marine arter
  eller marine levesteder
  , tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 32 for at afbøde sådanne trusler. Retsakterne kan navnlig tage sigte på at indføre restriktioner for anvendelsen af fiskeredskaber eller for fiskeriet i visse områder eller i visse perioder
  , eller enhver anden nødvendig bevarelsesforanstaltning
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Hvis det af den foreliggende videnskabelige rådgivning fremgår, at der er behov for omgående handling for at beskytte marine arter, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 32 for at afbøde sådanne trusler. Retsakterne kan navnlig tage sigte på at indføre restriktioner for anvendelsen af fiskeredskaber eller for fiskeriet i visse områder eller i visse perioder.

1.   Hvis det af den foreliggende videnskabelige rådgivning fremgår, at der er behov for omgående handling for at beskytte marine arter
  eller marine levesteder
  , tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 32 for at afbøde sådanne trusler. Retsakterne kan navnlig tage sigte på at indføre restriktioner for anvendelsen af fiskeredskaber eller for fiskeriet i visse områder eller i visse perioder
  , eller enhver anden nødvendig bevarelsesforanstaltning
  .

Ændring 273

Ændring 273

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 2 — litra b a (nyt)

Artikel 31 — stk. 2 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | yde beskyttelse til følsomme arter og levesteder, hvis der er dokumentation for en alvorlig trussel mod bevarelsen heraf. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

yde beskyttelse til følsomme arter og levesteder, hvis der er dokumentation for en alvorlig trussel mod bevarelsen heraf.

yde beskyttelse til følsomme arter og levesteder, hvis der er dokumentation for en alvorlig trussel mod bevarelsen heraf.

Ændring 169

Ændring 169

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 3

Artikel 31 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   De delegerede retsakter, der er omhandlet i stk. 1, finder anvendelse i en periode på højst
  tre
  år, jf. dog artikel 32, stk. 6. | 3.   De delegerede retsakter, der er omhandlet i stk. 1, finder anvendelse i en periode på højst
  to
  år, jf. dog artikel 32, stk. 6. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   De delegerede retsakter, der er omhandlet i stk. 1, finder anvendelse i en periode på højst
  tre
  år, jf. dog artikel 32, stk. 6.

3.   De delegerede retsakter, der er omhandlet i stk. 1, finder anvendelse i en periode på højst
  to
  år, jf. dog artikel 32, stk. 6.

Ændring 170

Ændring 170

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 1

Artikel 34 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Inden udgangen af 2020
  og derefter hvert tredje år forelægger Kommissionen på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og de relevante rådgivende råd og efter vurdering fra STECF en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om denne forordnings gennemførelse. Det skal i rapporten vurderes, i hvilket omfang de tekniske foranstaltninger — både på regionalt plan og på EU-plan — har bidraget til at nå målene i artikel 3
  og målsætningerne
  i artikel 4. | 1.   
  Senest den ... [tre år efter denne forordnings ikrafttræden]
  og derefter hvert tredje år forelægger Kommissionen på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og de relevante rådgivende råd og efter vurdering fra STECF en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om denne forordnings gennemførelse. Det skal i rapporten vurderes, i hvilket omfang de tekniske foranstaltninger — både på regionalt plan og på EU-plan — har bidraget til at nå målene
  omhandlet
  i artikel 3
  på baggrund af resultatindikatorene
  i artikel 4. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   
  Inden udgangen af 2020
  og derefter hvert tredje år forelægger Kommissionen på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og de relevante rådgivende råd og efter vurdering fra STECF en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om denne forordnings gennemførelse. Det skal i rapporten vurderes, i hvilket omfang de tekniske foranstaltninger — både på regionalt plan og på EU-plan — har bidraget til at nå målene i artikel 3
  og målsætningerne
  i artikel 4.

1.   
  Senest den ... [tre år efter denne forordnings ikrafttræden]
  og derefter hvert tredje år forelægger Kommissionen på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og de relevante rådgivende råd og efter vurdering fra STECF en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om denne forordnings gennemførelse. Det skal i rapporten vurderes, i hvilket omfang de tekniske foranstaltninger — både på regionalt plan og på EU-plan — har bidraget til at nå målene
  omhandlet
  i artikel 3
  på baggrund af resultatindikatorene
  i artikel 4.

Ændring 171

Ændring 171

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 2

Artikel 34 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Hvis det
  på
  grundlag af rapporten fremgår
  , at målene
  og målsætningerne
  ikke er opfyldt
  på regionalt plan
  , skal medlemsstaterne i 
  den pågældende
  region senest
  seks
  måneder efter forelæggelsen af rapporten i stk. 1, indgive en plan, hvori de fastlægger de korrigerende foranstaltninger, der skal træffes for at sikre, at målene og
  målsætningerne opfyldes
  . | 2.   
  på grundlag af denne rapport, hvor der
  på
  regionalt plan er dokumentation for
  , at målene ikke er opfyldt
  , eller de specifikke niveauer af fangster under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse for de vigtigste fiskerier som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra a, er blevet overskredet
  , skal medlemsstaterne i 
  denne
  region senest
  tolv
  måneder efter forelæggelsen af rapporten i stk. 1 indgive en plan, hvori de fastlægger de korrigerende foranstaltninger, der skal træffes for at sikre, at målene
  fastsat i artikel 3 kan opfyldes,
  og
  at fangster af marine arter, der er mindre end de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser, kan nedbringes til de niveauer, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra a
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Hvis det
  på
  grundlag af rapporten fremgår
  , at målene
  og målsætningerne
  ikke er opfyldt
  på regionalt plan
  , skal medlemsstaterne i 
  den pågældende
  region senest
  seks
  måneder efter forelæggelsen af rapporten i stk. 1, indgive en plan, hvori de fastlægger de korrigerende foranstaltninger, der skal træffes for at sikre, at målene og
  målsætningerne opfyldes
  .

2.   
  på grundlag af denne rapport, hvor der
  på
  regionalt plan er dokumentation for
  , at målene ikke er opfyldt
  , eller de specifikke niveauer af fangster under den bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelse for de vigtigste fiskerier som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra a, er blevet overskredet
  , skal medlemsstaterne i 
  denne
  region senest
  tolv
  måneder efter forelæggelsen af rapporten i stk. 1 indgive en plan, hvori de fastlægger de korrigerende foranstaltninger, der skal træffes for at sikre, at målene
  fastsat i artikel 3 kan opfyldes,
  og
  at fangster af marine arter, der er mindre end de bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser, kan nedbringes til de niveauer, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra a
  .

Ændring 172

Ændring 172

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 34 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen hjælper medlemsstaterne med at fastlægge en national handlingsplan med henblik på at imødegå de identificerede vanskeligheder med at gennemføre nye tekniske foranstaltninger for at opfylde kravene fastsat i artikel 4. Medlemsstaterne træffer alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre en sådan handlingsplan. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Kommissionen hjælper medlemsstaterne med at fastlægge en national handlingsplan med henblik på at imødegå de identificerede vanskeligheder med at gennemføre nye tekniske foranstaltninger for at opfylde kravene fastsat i artikel 4. Medlemsstaterne træffer alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre en sådan handlingsplan.

Ændring 173

Ændring 173

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 34 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 34 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Hvis rapporten viser, at en medlemsstat ikke har opfyldt sine forpligtelser vedrørende kontrol og dataindsamling, kan Kommissionen afbryde eller suspendere Den Europæiske Hav- og Fiskerifonds finansiering af denne medlemsstat i henhold til artikel 100 og 101 i forordning (EU) nr. 508/2014. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Hvis rapporten viser, at en medlemsstat ikke har opfyldt sine forpligtelser vedrørende kontrol og dataindsamling, kan Kommissionen afbryde eller suspendere Den Europæiske Hav- og Fiskerifonds finansiering af denne medlemsstat i henhold til artikel 100 og 101 i forordning (EU) nr. 508/2014.

Ændring 174

Ændring 174

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 35 — stk. 1 — litra a

Artikel 35 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | Artikel 3, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 15, 16 og 25 udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

Artikel 3, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 15, 16 og 25 udgår

| a) | Artikel 3, 8, 9, 10, 11 og 12,
  artikel 13, stk. 3, andet afsnit, og artikel
  14, 15, 16 og 25 udgår |
| --- | --- |

a)

Artikel 3, 8, 9, 10, 11 og 12,
  artikel 13, stk. 3, andet afsnit, og artikel
  14, 15, 16 og 25 udgår

artikel 13, stk. 3, andet afsnit, og artikel

Ændring 175

Ændring 175

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 36

Artikel 36

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 36 | udgår |
| Ændring af forordning (EF) nr. 1098/2007 | |
| I forordning (EF) nr. 1098/2007 udgår artikel 8 og 9. | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 36

Artikel 36

udgår

udgår

Ændring af forordning (EF) nr. 1098/2007

Ændring af forordning (EF) nr. 1098/2007

I forordning (EF) nr. 1098/2007 udgår artikel 8 og 9.

I forordning (EF) nr. 1098/2007 udgår artikel 8 og 9.

Ændring 176

Ændring 176

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 1 — litra b

Artikel 37 — stk. 1 — litra b

Forordning (EF) nr. 1224/2009

Artikel 54c — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | fartøjet ikke samtidig medfører om bord eller anvender enten trukne redskaber med en maskestørrelse på under
  80
   mm eller en eller flere snurpenoter eller lignende fiskeredskaber eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

fartøjet ikke samtidig medfører om bord eller anvender enten trukne redskaber med en maskestørrelse på under
  80
   mm eller en eller flere snurpenoter eller lignende fiskeredskaber eller

80

| a) | fartøjet ikke samtidig medfører om bord eller anvender enten trukne redskaber med en maskestørrelse på under
  70
   mm eller en eller flere snurpenoter eller lignende fiskeredskaber eller |
| --- | --- |

a)

fartøjet ikke samtidig medfører om bord eller anvender enten trukne redskaber med en maskestørrelse på under
  70
   mm eller en eller flere snurpenoter eller lignende fiskeredskaber eller

70

Ændring 177

Ændring 177

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 1 — litra b

Artikel 37 — stk. 1 — litra b

Forordning (EF) nr. 1224/2009

Artikel 54c — stk. 2 — litra b — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| de klassificerede fisk
  omgående
  fryses efter klassificeringen, og at ingen klassificerede fisk genudsættes, og | de klassificerede fisk fryses efter klassificeringen, og at ingen klassificerede fisk genudsættes, og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

de klassificerede fisk
  omgående
  fryses efter klassificeringen, og at ingen klassificerede fisk genudsættes, og

omgående

de klassificerede fisk fryses efter klassificeringen, og at ingen klassificerede fisk genudsættes, og

Ændring 178

Ændring 178

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 1 — litra b

Artikel 37 — stk. 1 — litra b

Forordning (EF) nr. 1224/2009

Artikel 54c — stk. 2 — litra b — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| at udstyret er installeret og placeret således på fartøjet, at der sikres
  omgående
  frysning og ikke er mulighed for genudsætning af marine arter. | udstyret er installeret og placeret således på fartøjet, at der sikres frysning og ikke er mulighed for genudsætning af marine arter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

at udstyret er installeret og placeret således på fartøjet, at der sikres
  omgående
  frysning og ikke er mulighed for genudsætning af marine arter.

omgående

udstyret er installeret og placeret således på fartøjet, at der sikres frysning og ikke er mulighed for genudsætning af marine arter.

Ændring 179

Ændring 179

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 1 — litra b

Artikel 37 — stk. 1 — litra b

Forordning (EF) nr. 1224/2009

Artikel 54c — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Flagstatens kompetente myndighed attesterer tegninger af frysetrawlere for at sikre overensstemmelse med de gældende regler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Flagstatens kompetente myndighed attesterer tegninger af frysetrawlere for at sikre overensstemmelse med de gældende regler.

Ændring 180

Ændring 180

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 38

Artikel 38

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 38 | udgår |
| Ændring af forordning (EU) nr. 1343/2011 | |
| I artikel 26 i forordning (EU) nr. 1343/2011 foretages følgende ændringer: | |
| 1) | Følgende litra tilføjes:







  »
  h) | tekniske foranstaltninger i artikel 4, 10, 12, 15, 15a, 16, 16b, 16c, 16d, 16f, 16 g, 16h, 16i, 16j og 16k.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 38

Artikel 38

udgår

udgår

Ændring af forordning (EU) nr. 1343/2011

Ændring af forordning (EU) nr. 1343/2011

I artikel 26 i forordning (EU) nr. 1343/2011 foretages følgende ændringer:

I artikel 26 i forordning (EU) nr. 1343/2011 foretages følgende ændringer:

1)

1)

Følgende litra tilføjes:

»
  h)

h)

tekniske foranstaltninger i artikel 4, 10, 12, 15, 15a, 16, 16b, 16c, 16d, 16f, 16 g, 16h, 16i, 16j og 16k.«

tekniske foranstaltninger i artikel 4, 10, 12, 15, 15a, 16, 16b, 16c, 16d, 16f, 16 g, 16h, 16i, 16j og 16k.«

| 2) | Følgende stykke tilføjes:



  »Kommissionen tillægges ligeledes beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 27 for at gennemføre i EU-lovgivningen andre tekniske foranstaltninger, der er vedtaget af GFCM, og som bliver bindende for Unionen, og for at supplere eller ændre visse ikke-væsentlige bestemmelser i de lovgivningsmæssige retsakter, der gennemfører GFCM-henstillinger om tekniske foranstaltninger.« |
| --- | --- |

2)

2)

Følgende stykke tilføjes:

»Kommissionen tillægges ligeledes beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 27 for at gennemføre i EU-lovgivningen andre tekniske foranstaltninger, der er vedtaget af GFCM, og som bliver bindende for Unionen, og for at supplere eller ændre visse ikke-væsentlige bestemmelser i de lovgivningsmæssige retsakter, der gennemfører GFCM-henstillinger om tekniske foranstaltninger.«

»Kommissionen tillægges ligeledes beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 27 for at gennemføre i EU-lovgivningen andre tekniske foranstaltninger, der er vedtaget af GFCM, og som bliver bindende for Unionen, og for at supplere eller ændre visse ikke-væsentlige bestemmelser i de lovgivningsmæssige retsakter, der gennemfører GFCM-henstillinger om tekniske foranstaltninger.«

Ændring 181

Ændring 181

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 40 — stk. 1

Artikel 40 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Forordning (EF) nr. 894/97, (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 2549/2000, (EF) nr. 254/2002, (EF) nr. 812/2004 og (EF) nr. 2187/2005 ophæves. | Forordning (EF) nr. 894/97, (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 2549/2000, (EF) nr. 254/2002, (EF) nr. 812/2004 og (EF) nr. 2187/2005
  samt Kommissionens forordning (EF) nr. 494/2002

   (1a) ophæves. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Forordning (EF) nr. 894/97, (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 2549/2000, (EF) nr. 254/2002, (EF) nr. 812/2004 og (EF) nr. 2187/2005 ophæves.

Forordning (EF) nr. 894/97, (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 2549/2000, (EF) nr. 254/2002, (EF) nr. 812/2004 og (EF) nr. 2187/2005
  samt Kommissionens forordning (EF) nr. 494/2002

   (1a) ophæves.

samt Kommissionens forordning (EF) nr. 494/2002

1a

Ændring 182

Ændring 182

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra n a (nyt)

Bilag I — litra n a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | na) | snæbel (Coregonus oxyrhynchus) i ICES-underområde IV b (EU-farvande) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

na)

na)

snæbel (Coregonus oxyrhynchus) i ICES-underområde IV b (EU-farvande)

snæbel (Coregonus oxyrhynchus) i ICES-underområde IV b (EU-farvande)

Ændring 183

Ændring 183

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra n b (nyt)

Bilag I — litra n b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (nb) | stør fra Adriaterhavet (Acipenser naccarii) og almindelig stør (Acipenser sturio) i EU-farvande |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

(nb)

(nb)

stør fra Adriaterhavet (Acipenser naccarii) og almindelig stør (Acipenser sturio) i EU-farvande

stør fra Adriaterhavet (Acipenser naccarii) og almindelig stør (Acipenser sturio) i EU-farvande

Ændring 184

Ændring 184

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra o

Bilag I — litra o

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| o) | ægbærende hunlangustere (Palinuridae spp.) og ægbærende hunhummere (Homarus gammarus) i alle EU-farvande, undtagen når de anvendes til direkte udsætning eller omplantning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

o)

ægbærende hunlangustere (Palinuridae spp.) og ægbærende hunhummere (Homarus gammarus) i alle EU-farvande, undtagen når de anvendes til direkte udsætning eller omplantning

(Vedrører ikke den danske tekst)

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 185

Ændring 185

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra p

Bilag I — litra p

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| p) | daddelmusling (Lithophaga litophaga) og almindelig boremusling (Pholas dactylus) i EU-farvande i Middelhavet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

p)

daddelmusling (Lithophaga litophaga) og almindelig boremusling (Pholas dactylus) i EU-farvande i Middelhavet.

| p) | daddelmusling (Lithophaga litophaga)
  , Pinna nobilis
  og almindelig boremusling (Pholas dactylus) i EU-farvande i Middelhavet. |
| --- | --- |

p)

daddelmusling (Lithophaga litophaga)
  , Pinna nobilis
  og almindelig boremusling (Pholas dactylus) i EU-farvande i Middelhavet.

, Pinna nobilis

Ændring 186

Ændring 186

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — litra p a (nyt)

Bilag I — litra p a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | pa) | middelhavnssøpindsvin (Centrostephanus longispinus). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

pa)

pa)

middelhavnssøpindsvin (Centrostephanus longispinus).

middelhavnssøpindsvin (Centrostephanus longispinus).

Ændring 187

Ændring 187

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 5 a (nyt)

Bilag IV — nr. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a. | Størrelsen af en troldkrabbe måles som vist i figur 5a på baggrund af skjoldets længde langs midterlinjen fra kanten af skjoldet mellem pandetornene til bagkanten af skjoldet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.

5a.

Størrelsen af en troldkrabbe måles som vist i figur 5a på baggrund af skjoldets længde langs midterlinjen fra kanten af skjoldet mellem pandetornene til bagkanten af skjoldet.

Ændring 188

Ændring 188

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 5 b (nyt)

Bilag IV — nr. 5 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5b. | Størrelsen af en taskekrabbe måles som vist i henholdsvis figur 5b som skjoldets største bredde målt vinkelret på skjoldets midterlinje fra for- til bagkant. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5b.

5b.

Størrelsen af en taskekrabbe måles som vist i henholdsvis figur 5b som skjoldets største bredde målt vinkelret på skjoldets midterlinje fra for- til bagkant.

Ændring 189

Ændring 189

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 5 c (nyt)

Bilag IV — nr. 5 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5c. | Størrelsen af konksnegle måles som vist i figur 5c som skallængden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5c.

5c.

Størrelsen af konksnegle måles som vist i figur 5c som skallængden.

Ændring 190

Ændring 190

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — nr. 5 d (nyt)

Bilag IV — nr. 5 d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5d. | Størrelsen af sværdfisk måles som vist i figur 5d som længden fra haledelingspunktet til spidsen af underkæben. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5d.

5d.

Størrelsen af sværdfisk måles som vist i figur 5d som længden fra haledelingspunktet til spidsen af underkæben.

Ændring 191

Ændring 191

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — figur 5 a (ny)

Bilag IV — figur 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Figur 5 a Centolla (Maia squinada) |
| | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Figur 5 a Centolla (Maia squinada)

Figur 5 a Centolla (Maia squinada)

Image

Ændring 192

Ændring 192

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — figur 5 b (ny)

Bilag IV — figur 5 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Figur 5 b Taskekrabber (Cancer pagurus) |
| | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Figur 5 b Taskekrabber (Cancer pagurus)

Figur 5 b Taskekrabber (Cancer pagurus)

Image

Ændring 193

Ændring 193

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — figur 5 c (ny)

Bilag IV — figur 5 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Figur 5 c konksnegl (Buccinum spp) |
| | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Figur 5 c konksnegl (Buccinum spp)

Figur 5 c konksnegl (Buccinum spp)

Image

Ændring 194

Ændring 194

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — figur 5 d (ny)

Bilag IV — figur 5 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Figur 5 d: sværdfisk (Xiphias gladius) |
| | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Figur 5 d: sværdfisk (Xiphias gladius)

Figur 5 d: sværdfisk (Xiphias gladius)

Image

Ændring 195

Ændring 195

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del A — tabel 1 — række 14

Bilag V — del A — tabel 1 — række 14

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Makrel (Scomber spp.) | 20
   cm |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Makrel (Scomber spp.)

20
   cm

20

| Ændring |
| --- |
| Makrel (Scomber spp.) | 30
   cm (1a) |

Ændring

Ændring

Makrel (Scomber spp.)

30
   cm (1a)

30

1a

Ændring 196

Ændring 196

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del A — tabel 1 — række 15

Bilag V — del A — tabel 1 — række 15

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Sild (Clupea harengus) | 20 cm |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Sild (Clupea harengus)

20 cm

| Ændring |
| --- |
| Sild (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Ændring

Ændring

Sild (Clupea harengus)

20 cm (1a)

1a

Ændring 197

Ændring 197

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del A — tabel 1 — række 16

Bilag V — del A — tabel 1 — række 16

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Hestemakrel (Trachurus spp.) | 15 cm |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Hestemakrel (Trachurus spp.)

15 cm

| Ændring |
| --- |
| Hestemakrel (Trachurus spp.) | 15 cm (1a) |

Ændring

Ændring

Hestemakrel (Trachurus spp.)

15 cm (1a)

1a

Ændring 198

Ændring 198

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del A — tabel 1 — række 17

Bilag V — del A — tabel 1 — række 17

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Ansjos (Engraulis encrasicolus) | 12 cm eller 90 individer pr. kg |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ansjos (Engraulis encrasicolus)

12 cm eller 90 individer pr. kg

| Ændring |
| --- |
| Ansjos (Engraulis encrasicolus) | 12 cm eller 90 individer pr. kg (1a) |

Ændring

Ændring

Ansjos (Engraulis encrasicolus)

12 cm eller 90 individer pr. kg (1a)

1a

Ændring 199

Ændring 199

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del A — tabel 1 — række 19

Bilag V — del A — tabel 1 — række 19

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Sardin (Sardina pilchardus) | 11 cm |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Sardin (Sardina pilchardus)

11 cm

| Ændring |
| --- |
| Sardin (Sardina pilchardus) | 11 cm (1a) |

Ændring

Ændring

Sardin (Sardina pilchardus)

11 cm (1a)

1a

Ændring 200

Ændring 200

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del A — tabel 1 — række 20

Bilag V — del A — tabel 1 — række 20

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Europæisk hummer (Homarus gammarus) | 87 mm |
| Ændring |
| Europæisk hummer (Homarus gammarus) | 87 mm
  (rygskjoldslængde) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Europæisk hummer (Homarus gammarus)

87 mm

Ændring

Ændring

Europæisk hummer (Homarus gammarus)

87 mm
  (rygskjoldslængde)

(rygskjoldslængde)

Ændring 201

Ændring 201

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del A — tabel 1 — række 34

Bilag V — del A — tabel 1 — række 34

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Langustere (Palinurus spp.) | 95 mm |
| Ændring |
| Langustere (Palinurus spp.) | 95 mm
  (rygskjoldslængde) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Langustere (Palinurus spp.)

95 mm

Ændring

Ændring

Langustere (Palinurus spp.)

95 mm
  (rygskjoldslængde)

(rygskjoldslængde)

Ændring 202

Ændring 202

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del A — tabel 2 — række 13

Bilag V — del A — tabel 2 — række 13

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Jomfruhummer (Nephrops norvegicus) | Samlet længde 105 mm |
| | Carapace length 32mm |
| Ændring |
| Jomfruhummer (Nephrops norvegicus) | Samlet længde 105 mm |
| | Carapace length 32mm |
| | Jomfruhummerhaler 59 mm |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Jomfruhummer (Nephrops norvegicus)

Samlet længde 105 mm

Carapace length 32mm

Ændring

Ændring

Jomfruhummer (Nephrops norvegicus)

Samlet længde 105 mm

Carapace length 32mm

Jomfruhummerhaler 59 mm

Jomfruhummerhaler 59 mm

Ændring 203

Ændring 203

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del A — tabel 2 — række 14

Bilag V — del A — tabel 2 — række 14

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Makrel (Scomber spp.) | 20 cm |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Makrel (Scomber spp.)

20 cm

| Ændring |
| --- |
| Makrel (Scomber spp.) | 20 cm (1a) |

Ændring

Ændring

Makrel (Scomber spp.)

20 cm (1a)

1a

Ændring 204

Ændring 204

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del A — tabel 2 — række 15

Bilag V — del A — tabel 2 — række 15

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Sild (Clupea harengus) | 18 cm |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Sild (Clupea harengus)

18 cm

| Ændring |
| --- |
| Sild (Clupea harengus) | 18 cm (1a) |

Ændring

Ændring

Sild (Clupea harengus)

18 cm (1a)

1a

Ændring 205

Ændring 205

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del A — tabel 2 — række 16

Bilag V — del A — tabel 2 — række 16

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Hestemakrel (Trachurus spp.) | 15 cm |
| Ændring |
| Hestemakrel (Trachurus spp.) | 15 cm (1a) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Hestemakrel (Trachurus spp.)

15 cm

Ændring

Ændring

Hestemakrel (Trachurus spp.)

15 cm (1a)

1a

Ændring 206

Ændring 206

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del B — punkt 1 — tabel — række 2 b (nyt)

Bilag V — del B — punkt 1 — tabel — række 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag |
| --- |
| | | |
| Ændring |
| Mindst 90 mm | Skagerrak og Kattegat | Der skal være monteret et panel med en maskestørrelse på mindst 270 mm (diamantmaske) eller mindst 140 mm

   (1a)

  (kvadratmaske). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Mindst 90 mm

Mindst 90 mm

Skagerrak og Kattegat

Skagerrak og Kattegat

Der skal være monteret et panel med en maskestørrelse på mindst 270 mm (diamantmaske) eller mindst 140 mm

   (1a)

  (kvadratmaske).

Der skal være monteret et panel med en maskestørrelse på mindst 270 mm (diamantmaske) eller mindst 140 mm

1a

(kvadratmaske).

Ændring 305 + 355

Ændring 305 + 355

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del B — punkt 1 — tabel — række 4

Bilag V — del B — punkt 1 — tabel — række 4

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Mindst 80mm | ICES-afsnit IVb syd for 54o30'N og ICES-afsnit IVc | Målrettet fiskeri efter tunge med bomtrawl
  eller [elektrofiskeri]
  . Der skal være monteret et panel med en maskestørrelse på mindst 180 mm på øverste halvdel af den forreste del af nettet. |
| Ændring |
| Mindst 80mm | ICES-afsnit IVb syd for 54o30'N og ICES-afsnit IVc | Målrettet fiskeri efter tunge med bomtrawl. Der skal være monteret et panel med en maskestørrelse på mindst 180 mm på øverste halvdel af den forreste del af nettet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Mindst 80mm

ICES-afsnit IVb syd for 54o30'N og ICES-afsnit IVc

o

Målrettet fiskeri efter tunge med bomtrawl
  eller [elektrofiskeri]
  . Der skal være monteret et panel med en maskestørrelse på mindst 180 mm på øverste halvdel af den forreste del af nettet.

eller [elektrofiskeri]

Ændring

Ændring

Mindst 80mm

ICES-afsnit IVb syd for 54o30'N og ICES-afsnit IVc

o

Målrettet fiskeri efter tunge med bomtrawl. Der skal være monteret et panel med en maskestørrelse på mindst 180 mm på øverste halvdel af den forreste del af nettet.

Ændring 208

Ændring 208

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del B — punkt 1 — tabel — række 4 b (ny)

Bilag V — del B — punkt 1 — tabel — række 4 b (ny)

| Kommissionens forslag |
| --- |
| |
| Ændring |
| Mindst 40 mm | Hele området | Målrettet fiskeri efter blæksprutter (85 % af fangsterne) (Loliginidae, Ommastrephidae) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Mindst 40 mm

Mindst 40 mm

Hele området

Hele området

Målrettet fiskeri efter blæksprutter (85 % af fangsterne) (Loliginidae, Ommastrephidae)

Målrettet fiskeri efter blæksprutter (85 % af fangsterne) (Loliginidae, Ommastrephidae)

Ændring 209

Ændring 209

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del B — punkt 1 — tabel — række 6

Bilag V — del B — punkt 1 — tabel — række 6

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Mindst 16 mm | Hele området | Målrettet fiskeri efter små pelagiske arter |
| | | Målrettet fiskeri efter sperling. Ved fiskeri efter sperling skal der være monteret en sorteringsrist med
  22
   mm mellem tremmerne. |
| | | Målrettet fiskeri efter
  sperling.
  Der skal være monteret
  en sorteringsrist, et sinet eller en tilsvarende selektionsanordning. |
| Ændring |
| Mindst 16 mm | Hele området | Målrettet fiskeri efter små pelagiske arter
  (80 % af fangsterne). |
| | | Målrettet fiskeri efter sperling
  (50 % af fangsterne).
  Ved fiskeri efter sperling skal der være monteret en sorteringsrist med højst
  35
   mm mellem tremmerne. |
| | | Målrettet fiskeri efter
  savreje og rejekonge (90 % af fangsterne).
  Der skal være monteret
  et sinet eller en sorteringsrist i overensstemmelse med nationale regler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Mindst 16 mm

Hele området

Målrettet fiskeri efter små pelagiske arter

Målrettet fiskeri efter sperling. Ved fiskeri efter sperling skal der være monteret en sorteringsrist med
  22
   mm mellem tremmerne.

22

Målrettet fiskeri efter
  sperling.
  Der skal være monteret
  en sorteringsrist, et sinet eller en tilsvarende selektionsanordning.

sperling.

en sorteringsrist, et sinet eller en tilsvarende selektionsanordning.

Ændring

Ændring

Mindst 16 mm

Hele området

Målrettet fiskeri efter små pelagiske arter
  (80 % af fangsterne).

(80 % af fangsterne).

Målrettet fiskeri efter sperling
  (50 % af fangsterne).
  Ved fiskeri efter sperling skal der være monteret en sorteringsrist med højst
  35
   mm mellem tremmerne.

(50 % af fangsterne).

35

Målrettet fiskeri efter
  savreje og rejekonge (90 % af fangsterne).
  Der skal være monteret
  et sinet eller en sorteringsrist i overensstemmelse med nationale regler.

savreje og rejekonge (90 % af fangsterne).

et sinet eller en sorteringsrist i overensstemmelse med nationale regler.

Ændring 210

Ændring 210

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del B — punkt 2 — overskrift

Bilag V — del B — punkt 2 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2. | Grundlæggende maskestørrelser for faststående garn |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.

Grundlæggende maskestørrelser for faststående garn

| 2. | Grundlæggende maskestørrelser for faststående garn
  og drivgarn |
| --- | --- |

2.

Grundlæggende maskestørrelser for faststående garn
  og drivgarn

og drivgarn

Ændring 211

Ændring 211

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del B — punkt 2 — indledning

Bilag V — del B — punkt 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| I Nordsøen og Skagerrak/Kattegat gælder følgende maskestørrelser for faststående garn: | I Nordsøen og Skagerrak/Kattegat gælder følgende maskestørrelser for faststående garn
  og drivgarn
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

I Nordsøen og Skagerrak/Kattegat gælder følgende maskestørrelser for faststående garn:

I Nordsøen og Skagerrak/Kattegat gælder følgende maskestørrelser for faststående garn
  og drivgarn
  :

og drivgarn

Ændring 212

Ændring 212

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del C — punkt 1 — punkt 1.1

Bilag V — del C — punkt 1 — punkt 1.1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.1 | Fiskeri efter tobis med trukne redskaber, der har en fangstpose med en maskestørrelse på mindre end
  80 mm, eller med faststående garn med en maskestørrelse på mindre end 100
   mm, er forbudt inden for det geografiske område, der afgrænses af Englands og Skotlands østkyst og afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.1

Fiskeri efter tobis med trukne redskaber, der har en fangstpose med en maskestørrelse på mindre end
  80 mm, eller med faststående garn med en maskestørrelse på mindre end 100
   mm, er forbudt inden for det geografiske område, der afgrænses af Englands og Skotlands østkyst og afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

80 mm, eller med faststående garn med en maskestørrelse på mindre end 100

| 1.1 | Fiskeri efter tobis med trukne redskaber, der har en fangstpose med en maskestørrelse på mindre end
  32
   mm, er forbudt inden for det geografiske område, der afgrænses af Englands og Skotlands østkyst og afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet: |
| --- | --- |

1.1

Fiskeri efter tobis med trukne redskaber, der har en fangstpose med en maskestørrelse på mindre end
  32
   mm, er forbudt inden for det geografiske område, der afgrænses af Englands og Skotlands østkyst og afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

32

Ændring 213

Ændring 213

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del C — punkt 2 — punkt 2.2 — led 1

Bilag V — del C — punkt 2 — punkt 2.2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | fartøjer, hvis maskineffekt ikke overstiger 221 kW, og som anvender bundtrawl eller snurrevod |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

fartøjer, hvis maskineffekt ikke overstiger 221 kW, og som anvender bundtrawl eller snurrevod

(Vedrører ikke den danske tekst)

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 214

Ændring 214

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del C — punkt 2 — punkt 2.2 — led 2

Bilag V — del C — punkt 2 — punkt 2.2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | fartøjer, der driver parfiskeri, hvis kombinerede maskineffekt ikke på noget tidspunkt overstiger 221 kW, og som anvender parbundtrawl |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

fartøjer, der driver parfiskeri, hvis kombinerede maskineffekt ikke på noget tidspunkt overstiger 221 kW, og som anvender parbundtrawl

(Vedrører ikke den danske tekst)

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 215

Ændring 215

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del C — punkt 2 — punkt 2.2 — led 3

Bilag V — del C — punkt 2 — punkt 2.2 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | fartøjer, hvis maskineffekt overstiger 221 kW, må anvende bundtrawl eller snurrevod, og fartøjer, der driver parfiskeri, og hvis kombinerede maskineffekt overstiger 221 kW, må fiske med parbundtrawl, forudsat at de ikke deltager i målrettet fiskeri efter rødspætte og tunge, og at de overholder de relevante regler for maskestørrelser i dette bilags del B. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

fartøjer, hvis maskineffekt overstiger 221 kW, må anvende bundtrawl eller snurrevod, og fartøjer, der driver parfiskeri, og hvis kombinerede maskineffekt overstiger 221 kW, må fiske med parbundtrawl, forudsat at de ikke deltager i målrettet fiskeri efter rødspætte og tunge, og at de overholder de relevante regler for maskestørrelser i dette bilags del B.

(Vedrører ikke den danske tekst)

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 216

Ændring 216

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del C — punkt 6 — punkt 6.2

Bilag V — del C — punkt 6 — punkt 6.2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.2 | Målrettet fiskeri efter dybvandshajer som opført i bilag I til forordning (
  EF
  )
  nr. 2347
  /
  2002

   (1), hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mindre end 600 m, er forbudt. Når
  dybvandhajer
  fanges utilsigtet, skal de
  beholdes
  om bord. Sådanne fangster skal landes og afskrives på kvoterne. Når de utilsigtede fangster af dybvandshajer taget af fartøjer fra enhver medlemsstat, overstiger 10 ton, må disse fartøjer ikke længere udnytte de undtagelser, der er fastsat i punkt 6.1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.2

Målrettet fiskeri efter dybvandshajer som opført i bilag I til forordning (
  EF
  )
  nr. 2347
  /
  2002

   (1), hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mindre end 600 m, er forbudt. Når
  dybvandhajer
  fanges utilsigtet, skal de
  beholdes
  om bord. Sådanne fangster skal landes og afskrives på kvoterne. Når de utilsigtede fangster af dybvandshajer taget af fartøjer fra enhver medlemsstat, overstiger 10 ton, må disse fartøjer ikke længere udnytte de undtagelser, der er fastsat i punkt 6.1.

EF

nr. 2347

2002

1

dybvandhajer

beholdes

| 6.2 | Målrettet fiskeri efter dybvandshajer som opført i bilag I til
  Europa-Parlamentets og Rådets
  forordning (
  EU
  )
  2016
  /
  2336

   (1), hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mindre end 600 m, er forbudt. Når
  dybvandshajer, som det er udtrykkeligt forbudt at fiske i henhold til EU-retten,
  fanges utilsigtet, skal de
  genudsættes straks. Fangster af arter af dybhavshajer, der er omfattet af fangstbegrænsninger, skal opbevares
  om bord. Sådanne fangster skal landes og afskrives på kvoterne
  . Hvis en medlemsstat ikke har en tilstrækkelig kvote, kan Kommissionen anvende artikel 105, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009
  . Når de utilsigtede fangster af dybvandshajer taget af fartøjer fra enhver medlemsstat, overstiger 10 ton, må disse fartøjer ikke længere udnytte de undtagelser, der er fastsat i punkt 6.1. |
| --- | --- |

6.2

Målrettet fiskeri efter dybvandshajer som opført i bilag I til
  Europa-Parlamentets og Rådets
  forordning (
  EU
  )
  2016
  /
  2336

   (1), hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mindre end 600 m, er forbudt. Når
  dybvandshajer, som det er udtrykkeligt forbudt at fiske i henhold til EU-retten,
  fanges utilsigtet, skal de
  genudsættes straks. Fangster af arter af dybhavshajer, der er omfattet af fangstbegrænsninger, skal opbevares
  om bord. Sådanne fangster skal landes og afskrives på kvoterne
  . Hvis en medlemsstat ikke har en tilstrækkelig kvote, kan Kommissionen anvende artikel 105, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009
  . Når de utilsigtede fangster af dybvandshajer taget af fartøjer fra enhver medlemsstat, overstiger 10 ton, må disse fartøjer ikke længere udnytte de undtagelser, der er fastsat i punkt 6.1.

Europa-Parlamentets og Rådets

EU

2016

2336

1

dybvandshajer, som det er udtrykkeligt forbudt at fiske i henhold til EU-retten,

genudsættes straks. Fangster af arter af dybhavshajer, der er omfattet af fangstbegrænsninger, skal opbevares

. Hvis en medlemsstat ikke har en tilstrækkelig kvote, kan Kommissionen anvende artikel 105, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009

Ændring 274

Ændring 274

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del D — overskrift

Bilag V — del D — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Foranstaltninger til reduktion af utilsigtede fangster af
  hvaler
  i ICES-afsnit IIIa og underområde IV | Foranstaltninger til reduktion af utilsigtede fangster af
  havpattedyr
  i ICES-afsnit IIIa og underområde IV |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Foranstaltninger til reduktion af utilsigtede fangster af
  hvaler
  i ICES-afsnit IIIa og underområde IV

hvaler

Foranstaltninger til reduktion af utilsigtede fangster af
  havpattedyr
  i ICES-afsnit IIIa og underområde IV

havpattedyr

Ændring 275

Ændring 275

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — Del D — punkt 1 a (nyt)

Bilag V — Del D — punkt 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | Foranstaltninger til at begrænse utilsigtede fangster af havfugle |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.

1a.

Foranstaltninger til at begrænse utilsigtede fangster af havfugle

| 1. | Videnskabelige forskningsprogrammer skal etableres i Nordsøen for at identificere overlapning af følsomme arter med fiskeredskaber og fiskeriindsatsen og fastlægge tekniske løsninger for fiskeredskaber. |
| --- | --- |

1.

1.

Videnskabelige forskningsprogrammer skal etableres i Nordsøen for at identificere overlapning af følsomme arter med fiskeredskaber og fiskeriindsatsen og fastlægge tekniske løsninger for fiskeredskaber.

| 2. | Områdeforanstaltninger skal anvendes i Nordsøen, hvor videnskabelige undersøgelser har identificeret områder, hvor følsomme havfugle vides at blive fanget utilsigtet, indtil disse kan udskiftes med andre tekniske foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.

2.

Områdeforanstaltninger skal anvendes i Nordsøen, hvor videnskabelige undersøgelser har identificeret områder, hvor følsomme havfugle vides at blive fanget utilsigtet, indtil disse kan udskiftes med andre tekniske foranstaltninger.

| 3. | Fartøjer, der fisker med langliner i Nordsøen skal anvende en kombination af videnskabeligt testet tekniske løsninger såsom tori-liner, ændringer af linevægt, krogafskærmning og udlægning af langliner efter mørkets frembrud med et minimum af lys på dækket, som nødvendigt for sikkerheden. Kombinationerne bør fastsættes på grundlag af udstyrskonfigurationer og de modtagelige arter, der kan fanges af flåderne. Specifikationen skal overholde de standarder, som er fastsat i internationale vedtagne retningslinjer. |
| --- | --- |

3.

3.

Fartøjer, der fisker med langliner i Nordsøen skal anvende en kombination af videnskabeligt testet tekniske løsninger såsom tori-liner, ændringer af linevægt, krogafskærmning og udlægning af langliner efter mørkets frembrud med et minimum af lys på dækket, som nødvendigt for sikkerheden. Kombinationerne bør fastsættes på grundlag af udstyrskonfigurationer og de modtagelige arter, der kan fanges af flåderne. Specifikationen skal overholde de standarder, som er fastsat i internationale vedtagne retningslinjer.

| 4. | Medlemsstaterne overvåger og vurderer virkningerne af de iværksatte skadebegrænsende foranstaltninger, herunder i forbindelse med fangst og fiskeriindsats. |
| --- | --- |

4.

4.

Medlemsstaterne overvåger og vurderer virkningerne af de iværksatte skadebegrænsende foranstaltninger, herunder i forbindelse med fangst og fiskeriindsats.

Ændring 306 + 314 +, 315 + 356

Ændring 306 + 314 +, 315 + 356

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — del E

Bilag V — del E

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | udgår |
| Uanset artikel 13 er det tilladt at fiske med trawl med elektrisk strøm i ICES-afsnit IVb og IVc på betingelser, der er fastlagt i henhold til artikel 27, stk. 1, andet led, i nærværende forordning, vedrørende egenskaberne for den strøm, der anvendes, og de foranstaltninger til kontrol og overvågning, der er truffet syd for en geodætisk linje mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet: | |
| — | et punkt på Det Forenede Kongeriges østkyst ved 55oN |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

udgår

udgår

Uanset artikel 13 er det tilladt at fiske med trawl med elektrisk strøm i ICES-afsnit IVb og IVc på betingelser, der er fastlagt i henhold til artikel 27, stk. 1, andet led, i nærværende forordning, vedrørende egenskaberne for den strøm, der anvendes, og de foranstaltninger til kontrol og overvågning, der er truffet syd for en geodætisk linje mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

Uanset artikel 13 er det tilladt at fiske med trawl med elektrisk strøm i ICES-afsnit IVb og IVc på betingelser, der er fastlagt i henhold til artikel 27, stk. 1, andet led, i nærværende forordning, vedrørende egenskaberne for den strøm, der anvendes, og de foranstaltninger til kontrol og overvågning, der er truffet syd for en geodætisk linje mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

—

et punkt på Det Forenede Kongeriges østkyst ved 55oN

et punkt på Det Forenede Kongeriges østkyst ved 55o

| — | mod øst til 55oN, 5oE |
| --- | --- |

—

mod øst til 55oN, 5oE

mod øst til 55o

o

| — | mod nord til 56oN |
| --- | --- |

—

mod nord til 56oN

mod nord til 56o

| — | og derfra mod øst til et punkt på Danmarks vestkyst ved 56o00'N |
| --- | --- |

—

og derfra mod øst til et punkt på Danmarks vestkyst ved 56o00'N

og derfra mod øst til et punkt på Danmarks vestkyst ved 56o

Ændring 324

Ændring 324

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VI — Del A — tabel — række 14

Bilag VI — Del A — tabel — række 14

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Makrel (Scomber spp.) | 20 cm |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Makrel (Scomber spp.)

20 cm

| Ændring |
| --- |
| Makrel (Scomber spp.) | 20 cm (1a) |

Ændring

Ændring

Makrel (Scomber spp.)

20 cm (1a)

1a

Ændring 218

Ændring 218

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VI — del A — tabel — række 15

Bilag VI — del A — tabel — række 15

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Sild (Clupea harengus) | 20 cm |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Sild (Clupea harengus)

20 cm

| Ændring |
| --- |
| Sild (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Ændring

Ændring

Sild (Clupea harengus)

20 cm (1a)

1a

Ændring 219

Ændring 219

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VI — del A — tabel — række 16

Bilag VI — del A — tabel — række 16

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Hestemakrel (Trachurus spp.) | 15 cm (3) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Hestemakrel (Trachurus spp.)

15 cm (3)

3

| Ændring |
| --- |
| Hestemakrel (Trachurus spp.) | 15 cm (3), (3 a) |

Ændring

Ændring

Hestemakrel (Trachurus spp.)

15 cm (3), (3 a)

3

3 a

Ændring 220

Ændring 220

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VI — del A — tabel — række 17

Bilag VI — del A — tabel — række 17

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Ansjos (Engraulis encrasicolus) | 12 cm eller 90 individer pr. kg |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ansjos (Engraulis encrasicolus)

12 cm eller 90 individer pr. kg

| Ændring |
| --- |
| Ansjos (Engraulis encrasicolus) | 12 cm eller 90 individer pr. kg (1a) |

Ændring

Ændring

Ansjos (Engraulis encrasicolus)

12 cm eller 90 individer pr. kg (1a)

1a

Ændring 221

Ændring 221

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VI — del B — punkt 1 — tabel — række 2

Bilag VI — del B — punkt 1 — tabel — række 2

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Mindst
  120
   mm | Hele området | Ingen |
| Ændring |
| Mindst
  100
   mm (1a) | Hele området | Ingen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Mindst
  120
   mm

120

Hele området

Ingen

Ændring

Ændring

Mindst
  100
   mm (1a)

100

1a

Hele området

Ingen

Ændring 223

Ændring 223

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VI — del B — punkt 2 — overskrift

Bilag VI — del B — punkt 2 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2. | Grundlæggende maskestørrelser for faststående garn |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.

Grundlæggende maskestørrelser for faststående garn

| 2. | Grundlæggende maskestørrelser for faststående garn
  og drivgarn |
| --- | --- |

2.

Grundlæggende maskestørrelser for faststående garn
  og drivgarn

og drivgarn

Ændring 224

Ændring 224

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VI — del B — punkt 2 — indledning

Bilag VI — del B — punkt 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| I de nordvestlige farvande gælder følgende maskestørrelser for faststående garn. | I de nordvestlige farvande gælder følgende maskestørrelser for faststående garn
  og drivgarn: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

I de nordvestlige farvande gælder følgende maskestørrelser for faststående garn.

I de nordvestlige farvande gælder følgende maskestørrelser for faststående garn
  og drivgarn:

og drivgarn:

Ændring 225

Ændring 225

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VI — del B — punkt 2 — tabel — række 2

Bilag VI — del B — punkt 2 — tabel — række 2

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Mindst 120 mm (1) | Hele området | Ingen |
| Ændring |
| Mindst 120 mm (1) | Hele området | Ingen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Mindst 120 mm (1)

1

Hele området

Ingen

Ændring

Ændring

Mindst 120 mm (1)

1

Hele området

Ingen

Ændring 226

Ændring 226

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VI — del B — punkt 2 — tabel — række 4

Bilag VI — del B — punkt 2 — tabel — række 4

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Mindst 50mm | Hele området | Målrettet fiskeri efter små pelagiske arter |
| Ændring |
| Mindst 50 mm | Hele området | Målrettet fiskeri efter små pelagiske arter
  (80 % af fangsterne). |
| | | Fiskeri efter mulle (50 % af fangsterne). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Mindst 50mm

Hele området

Målrettet fiskeri efter små pelagiske arter

Ændring

Ændring

Mindst 50 mm

Hele området

Målrettet fiskeri efter små pelagiske arter
  (80 % af fangsterne).

(80 % af fangsterne).

Fiskeri efter mulle (50 % af fangsterne).

Fiskeri efter mulle (50 % af fangsterne).

Ændring 227

Ændring 227

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VI — del C — punkt 1 — indledning

Bilag VI — del C — punkt 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| I perioderne 1. januar — 31. marts og 1. oktober — 31. december hvert år er det forbudt at fiske med
  trukne redskaber
  eller faststående
  garn
  i det område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet: | I perioderne 1. januar — 31. marts og 1. oktober — 31. december hvert år er det forbudt at fiske med
  bundtrawl
  eller faststående
  bundgarn
  i det område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

I perioderne 1. januar — 31. marts og 1. oktober — 31. december hvert år er det forbudt at fiske med
  trukne redskaber
  eller faststående
  garn
  i det område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

trukne redskaber

garn

I perioderne 1. januar — 31. marts og 1. oktober — 31. december hvert år er det forbudt at fiske med
  bundtrawl
  eller faststående
  bundgarn
  i det område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende koordinater målt efter WGS84-systemet:

bundtrawl

bundgarn

Ændring 228

Ændring 228

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VI — del C — punkt 3 — punkt 3.2

Bilag VI — del C — punkt 3 — punkt 3.2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.2 | Uanset punkt 1 gælder det for det område og den periode, der fastsættes deri, at anvendelse af bundtrawl er tilladt, forudsat at sådanne trawl er forsynet med selektionsanordninger, der er vurderet af Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeriet (STECF).
  Når bifangster af torsk fanget af fartøjer fra enhver medlemsstat, som fisker inden for de områder, der er omhandlet i punkt 3.1., overstiger 10 ton, må disse fartøjer ikke længere fiske i det område. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.2

Uanset punkt 1 gælder det for det område og den periode, der fastsættes deri, at anvendelse af bundtrawl er tilladt, forudsat at sådanne trawl er forsynet med selektionsanordninger, der er vurderet af Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeriet (STECF).
  Når bifangster af torsk fanget af fartøjer fra enhver medlemsstat, som fisker inden for de områder, der er omhandlet i punkt 3.1., overstiger 10 ton, må disse fartøjer ikke længere fiske i det område.

Når bifangster af torsk fanget af fartøjer fra enhver medlemsstat, som fisker inden for de områder, der er omhandlet i punkt 3.1., overstiger 10 ton, må disse fartøjer ikke længere fiske i det område.

| 3.2 | Uanset punkt 1 gælder det for det område og den periode, der fastsættes deri, at anvendelse af bundtrawl er tilladt, forudsat at sådanne trawl er forsynet med selektionsanordninger, der er vurderet af Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeriet (STECF). |
| --- | --- |

3.2

Uanset punkt 1 gælder det for det område og den periode, der fastsættes deri, at anvendelse af bundtrawl er tilladt, forudsat at sådanne trawl er forsynet med selektionsanordninger, der er vurderet af Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeriet (STECF).

Ændring 229

Ændring 229

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VI — del C — punkt 9 — overskrift

Bilag VI — del C — punkt 9 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9. | Anvendelse af faststående garn i ICES-afsnit Vb, VIa, VIIb, c, j og k |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9.

Anvendelse af faststående garn i ICES-afsnit Vb, VIa, VIIb, c, j og k

| 9. | Anvendelse af faststående garn i ICES-afsnit Vb, VIa,
  VIb,
  VIIb, c,
  h,
  j og k. |
| --- | --- |

9.

Anvendelse af faststående garn i ICES-afsnit Vb, VIa,
  VIb,
  VIIb, c,
  h,
  j og k.

VIb,

h,

Ændring 230

Ændring 230

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VI — del C — punkt 9 — punkt 9.2

Bilag VI — del C — punkt 9 — punkt 9.2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9.2. | Målrettet fiskeri efter dybvandshajer som opført i bilag I til forordning (
  EF
  ) nr.
  2347
  /
  2002,
  hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mindre end 600 m, er forbudt. Når
  dybvandhajer
  fanges utilsigtet,
  skal
  de
  beholdes om bord
  .
  Sådanne
  fangster
  skal landes og afskrives på kvoterne. Når de utilsigtede fangster af dybvandshajer taget af fartøjer fra enhver medlemsstat, overstiger 10 ton, må disse fartøjer
  ikke længere udnytte de undtagelser, der er fastsat i punkt 9.1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9.2.

Målrettet fiskeri efter dybvandshajer som opført i bilag I til forordning (
  EF
  ) nr.
  2347
  /
  2002,
  hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mindre end 600 m, er forbudt. Når
  dybvandhajer
  fanges utilsigtet,
  skal
  de
  beholdes om bord
  .
  Sådanne
  fangster
  skal landes og afskrives på kvoterne. Når de utilsigtede fangster af dybvandshajer taget af fartøjer fra enhver medlemsstat, overstiger 10 ton, må disse fartøjer
  ikke længere udnytte de undtagelser, der er fastsat i punkt 9.1.

EF

2347

2002,

dybvandhajer

skal

beholdes om bord

Sådanne

skal landes og afskrives på kvoterne. Når de utilsigtede fangster af dybvandshajer taget af fartøjer fra enhver medlemsstat, overstiger 10 ton, må disse fartøjer

| 9.2. | Målrettet fiskeri efter dybvandshajer som opført i bilag I til forordning (
  EU
  )
  2016
  /
  2336
  hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mindre end 600 m, er forbudt. Når
  dybvandshajer, som det er udtrykkeligt forbudt at fiske i henhold til EU-retten,
  fanges utilsigtet,
  bør
  de
  genudsættes straks
  . Fangster
  af arter af dybhavshajer, der er omfattet af fangstbegrænsninger, skal opbevares om bord.
  Sådanne fangster skal landes og afskrives på kvoterne.
  Hvis en medlemsstat
  ikke
  har en tilstrækkelig kvote
  ,
  kan Kommissionen anvende artikel 105, stk. 5,
  i 
  forordning (EF) nr
  . 
  1224/2009
  . Når de utilsigtede fangster af dybvandshajer taget af fartøjer fra enhver medlemsstat, overstiger 10 ton, må
  disse
  fartøjer ikke længere udnytte de undtagelser, der er fastsat i punkt 9.1. |
| --- | --- |

9.2.

Målrettet fiskeri efter dybvandshajer som opført i bilag I til forordning (
  EU
  )
  2016
  /
  2336
  hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mindre end 600 m, er forbudt. Når
  dybvandshajer, som det er udtrykkeligt forbudt at fiske i henhold til EU-retten,
  fanges utilsigtet,
  bør
  de
  genudsættes straks
  . Fangster
  af arter af dybhavshajer, der er omfattet af fangstbegrænsninger, skal opbevares om bord.
  Sådanne fangster skal landes og afskrives på kvoterne.
  Hvis en medlemsstat
  ikke
  har en tilstrækkelig kvote
  ,
  kan Kommissionen anvende artikel 105, stk. 5,
  i 
  forordning (EF) nr
  . 
  1224/2009
  . Når de utilsigtede fangster af dybvandshajer taget af fartøjer fra enhver medlemsstat, overstiger 10 ton, må
  disse
  fartøjer ikke længere udnytte de undtagelser, der er fastsat i punkt 9.1.

EU

2016

2336

dybvandshajer, som det er udtrykkeligt forbudt at fiske i henhold til EU-retten,

bør

genudsættes straks

af arter af dybhavshajer, der er omfattet af fangstbegrænsninger, skal opbevares om bord.

Hvis en medlemsstat

har en tilstrækkelig kvote

kan Kommissionen anvende artikel 105, stk. 5,

forordning (EF) nr

1224/2009

disse

Ændring 276

Ændring 276

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VI — Del D — punkt 1 — titel

Bilag VI — Del D — punkt 1 — titel

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Foranstaltninger til reduktion af utilsigtede fangster af
  hvaler
  i ICES-område
  VIa
  og
  VIId, e, f, g, h og j |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Foranstaltninger til reduktion af utilsigtede fangster af
  hvaler
  i ICES-område
  VIa
  og
  VIId, e, f, g, h og j

hvaler

VIa

VIId, e, f, g, h og j

| 1. | Foranstaltninger til reduktion af utilsigtede fangster af
  havpattedyr
  i ICES-område
  VI
  og
  VII |
| --- | --- |

1.

Foranstaltninger til reduktion af utilsigtede fangster af
  havpattedyr
  i ICES-område
  VI
  og
  VII

havpattedyr

VI

VII

Ændring 277

Ændring 277

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VI — Del D — afsnit 2 — punkt 2.1 (nyt)

Bilag VI — Del D — afsnit 2 — punkt 2.1 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2.1. | Videnskabelige forskningsprogrammer skal etableres i de nordvestlige farvande for at identificere overlapning af følsomme arter med fiskeredskaber og fiskeriindsatsen og fastlægge tekniske løsninger for fiskeredskaber. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.1.

2.1.

Videnskabelige forskningsprogrammer skal etableres i de nordvestlige farvande for at identificere overlapning af følsomme arter med fiskeredskaber og fiskeriindsatsen og fastlægge tekniske løsninger for fiskeredskaber.

Ændring 278

Ændring 278

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VI — Del D — afsnit 2 — punkt 2.2 (nyt)

Bilag VI — Del D — afsnit 2 — punkt 2.2 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2.2. | Områdeforanstaltninger skal anvendes i de nordvestlige farvande, hvor videnskabelige undersøgelser har identificeret områder, hvor følsomme havfugle vides at blive fanget utilsigtet, indtil disse kan udskiftes med andre tekniske foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.2.

2.2.

Områdeforanstaltninger skal anvendes i de nordvestlige farvande, hvor videnskabelige undersøgelser har identificeret områder, hvor følsomme havfugle vides at blive fanget utilsigtet, indtil disse kan udskiftes med andre tekniske foranstaltninger.

Ændring 279

Ændring 279

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VI — Del D — afsnit 2 — punkt 2.3 (nyt)

Bilag VI — Del D — afsnit 2 — punkt 2.3 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2.3. | Medlemsstaterne overvåger og vurderer virkningerne af de iværksatte skadebegrænsende foranstaltninger, herunder i forbindelse med fangst og fiskeriindsats. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.3.

2.3.

Medlemsstaterne overvåger og vurderer virkningerne af de iværksatte skadebegrænsende foranstaltninger, herunder i forbindelse med fangst og fiskeriindsats.

Ændring 231

Ændring 231

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VII — del A — tabel — række 15

Bilag VII — del A — tabel — række 15

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Sild (Clupea harengus) | 20 cm |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Sild (Clupea harengus)

20 cm

| Ændring |
| --- |
| Sild (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Ændring

Ændring

Sild (Clupea harengus)

20 cm (1a)

1a

Ændring 232

Ændring 232

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VII — del A — tabel — række 18

Bilag VII — del A — tabel — række 18

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Havbars (Dicentrarchus labrax) | 42
   cm |
| Ændring |
| Havbars (Dicentrarchus labrax) | 36
   cm |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Havbars (Dicentrarchus labrax)

42
   cm

42

Ændring

Ændring

Havbars (Dicentrarchus labrax)

36
   cm

36

Ændring 233

Ændring 233

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VII — del A — tabel — række 23

Bilag VII — del A — tabel — række 23

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Kammusling (Chlamys spp.) | 40 mm |
| Ændring |
| Kammusling (Chlamys spp.
  , Mimachlamys spp.
  )) | 40 mm |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Kammusling (Chlamys spp.)

40 mm

Ændring

Ændring

Kammusling (Chlamys spp.
  , Mimachlamys spp.
  ))

, Mimachlamys spp.

40 mm

Ændring 234

Ændring 234

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VII — del A — tabel — række 26

Bilag VII — del A — tabel — række 26

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Japansk tæppemusling (
  Venerupis
  philippinarum) | 35 mm |
| Ændring |
| Japansk tæppemusling (
  Ruditapes
  philippinarum) | 35 mm |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Japansk tæppemusling (
  Venerupis
  philippinarum)

Venerupis

35 mm

Ændring

Ændring

Japansk tæppemusling (
  Ruditapes
  philippinarum)

Ruditapes

35 mm

Ændring 235

Ændring 235

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VII — del A — tabel — række 34

Bilag VII — del A — tabel — række 34

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Ottearmet blæksprutte (Octopus vulgaris) | 750
   g (3) |
| Ændring |
| Ottearmet blæksprutte (Octopus vulgaris) | 1 000
   g (3) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ottearmet blæksprutte (Octopus vulgaris)

750
   g (3)

750

3

Ændring

Ændring

Ottearmet blæksprutte (Octopus vulgaris)

1 000
   g (3)

1 000

3

Ændring 242

Ændring 242

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VII — del C — punkt 4 — punkt 4.2

Bilag VII — del C — punkt 4 — punkt 4.2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.2. | Målrettet fiskeri efter dybvandshajer som opført i bilag I til forordning (
  EF
  ) nr.
  2347
  /
  2002,
  hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mindre end 600
  m
  , er forbudt
  . Når dybvandhajer
  fanges utilsigtet,
  skal
  de
  beholdes om bord
  .
  Sådanne
  fangster
  skal landes og afskrives på kvoterne. Når de utilsigtede fangster af dybvandshajer taget af fartøjer fra enhver medlemsstat, overstiger 10 ton, må disse fartøjer
  ikke
  længere udnytte de undtagelser
  , der er fastsat i punkt 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.2.

Målrettet fiskeri efter dybvandshajer som opført i bilag I til forordning (
  EF
  ) nr.
  2347
  /
  2002,
  hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mindre end 600
  m
  , er forbudt
  . Når dybvandhajer
  fanges utilsigtet,
  skal
  de
  beholdes om bord
  .
  Sådanne
  fangster
  skal landes og afskrives på kvoterne. Når de utilsigtede fangster af dybvandshajer taget af fartøjer fra enhver medlemsstat, overstiger 10 ton, må disse fartøjer
  ikke
  længere udnytte de undtagelser
  , der er fastsat i punkt 1.

EF

2347

2002,

m

. Når dybvandhajer

skal

beholdes om bord

Sådanne

skal landes og afskrives på kvoterne. Når de utilsigtede fangster af dybvandshajer taget af fartøjer fra enhver medlemsstat, overstiger 10 ton, må disse fartøjer

længere udnytte de undtagelser

| 4.2. | Målrettet fiskeri efter dybvandshajer som opført i bilag I til forordning (
  EU
  )
  2016
  /
  2336
  hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mindre end 600 
  m. Når dybvandshajer
  ,
  som det
  er
  udtrykkeligt
  forbudt
  at fiske i henhold til EU-retten,
  fanges utilsigtet,
  bør
  de
  genudsættes straks
  . Fangster
  af arter af dybhavshajer, der er omfattet af fangstbegrænsninger, skal opbevares om bord. Sådanne fangster skal landes og afskrives på kvoterne. Hvis en medlemsstat
  ikke
  har en tilstrækkelig kvote
  ,
  kan Kommissionen anvende artikel 105, stk. 5,
  i 
  forordning (EF) nr
  . 
  1224/2009.
  Når de utilsigtede fangster af dybvandshajer taget af fartøjer fra enhver medlemsstat, overstiger 10 ton, må disse fartøjer ikke længere udnytte de undtagelser, der er fastsat i punkt 1. |
| --- | --- |

4.2.

Målrettet fiskeri efter dybvandshajer som opført i bilag I til forordning (
  EU
  )
  2016
  /
  2336
  hvor vanddybden ifølge dybdekurverne er på mindre end 600 
  m. Når dybvandshajer
  ,
  som det
  er
  udtrykkeligt
  forbudt
  at fiske i henhold til EU-retten,
  fanges utilsigtet,
  bør
  de
  genudsættes straks
  . Fangster
  af arter af dybhavshajer, der er omfattet af fangstbegrænsninger, skal opbevares om bord. Sådanne fangster skal landes og afskrives på kvoterne. Hvis en medlemsstat
  ikke
  har en tilstrækkelig kvote
  ,
  kan Kommissionen anvende artikel 105, stk. 5,
  i 
  forordning (EF) nr
  . 
  1224/2009.
  Når de utilsigtede fangster af dybvandshajer taget af fartøjer fra enhver medlemsstat, overstiger 10 ton, må disse fartøjer ikke længere udnytte de undtagelser, der er fastsat i punkt 1.

EU

2016

2336

m. Når dybvandshajer

som det

udtrykkeligt

at fiske i henhold til EU-retten,

bør

genudsættes straks

af arter af dybhavshajer, der er omfattet af fangstbegrænsninger, skal opbevares om bord. Sådanne fangster skal landes og afskrives på kvoterne. Hvis en medlemsstat

har en tilstrækkelig kvote

kan Kommissionen anvende artikel 105, stk. 5,

forordning (EF) nr

1224/2009.

Ændring 243

Ændring 243

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VII — del C — punkt 4 — punkt 4.2 a (nyt)

Bilag VII — del C — punkt 4 — punkt 4.2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4.2a. | Kommissionen kan uden forudgående konsultation med STECF beslutte, at anvendelsesområdet for stk. 4.1 ikke er gældende for bestemte fiskerier i område ICES VIII, IX og X, når oplysninger fra medlemsstaterne, eller anvendelsen af en specifik styring under udnyttelse af regionalisering, der kunne føre til færre aktive fartøjer i området, færre indsatsmåneder osv., eller flerårige planer, viser at de pågældende fiskerier medfører meget lave bifangstniveauer af hajer eller udsmid. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.2a.

4.2a.

Kommissionen kan uden forudgående konsultation med STECF beslutte, at anvendelsesområdet for stk. 4.1 ikke er gældende for bestemte fiskerier i område ICES VIII, IX og X, når oplysninger fra medlemsstaterne, eller anvendelsen af en specifik styring under udnyttelse af regionalisering, der kunne føre til færre aktive fartøjer i området, færre indsatsmåneder osv., eller flerårige planer, viser at de pågældende fiskerier medfører meget lave bifangstniveauer af hajer eller udsmid.

Ændring 280

Ændring 280

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VII — Del D — punkt 1 — titel

Bilag VII — Del D — punkt 1 — titel

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Foranstaltninger til reduktion af utilsigtede fangster af
  hvaler
  i ICES-underområde VIII og
  IXa |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Foranstaltninger til reduktion af utilsigtede fangster af
  hvaler
  i ICES-underområde VIII og
  IXa

hvaler

IXa

| 1. | Foranstaltninger til reduktion af utilsigtede fangster af
  havpattedyr
  i ICES-underområde VIII og
  IX |
| --- | --- |

1.

Foranstaltninger til reduktion af utilsigtede fangster af
  havpattedyr
  i ICES-underområde VIII og
  IX

havpattedyr

IX

Ændring 281

Ændring 281

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VII — Del D — afsnit 2 — punkt 2.1 (nyt)

Bilag VII — Del D — afsnit 2 — punkt 2.1 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2.1. | Videnskabelige forskningsprogrammer skal etableres i de sydvestlige farvande for at identificere overlapning af følsomme arter med fiskeredskaber og fiskeriindsatsen og fastlægge tekniske løsninger for fiskeredskaber. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.1.

2.1.

Videnskabelige forskningsprogrammer skal etableres i de sydvestlige farvande for at identificere overlapning af følsomme arter med fiskeredskaber og fiskeriindsatsen og fastlægge tekniske løsninger for fiskeredskaber.

Ændring 282

Ændring 282

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VII — del D — punkt 2 — punkt 2.2 (nyt)

Bilag VII — del D — punkt 2 — punkt 2.2 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2.2. | Der anvendes områdeforanstaltninger i de sydvestlige farvande, hvor videnskabelige undersøgelser har identificeret områder, hvor følsomme havfugle fanges utilsigtet, indtil disse foranstaltninger kan udskiftes med andre tekniske foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.2.

2.2.

Der anvendes områdeforanstaltninger i de sydvestlige farvande, hvor videnskabelige undersøgelser har identificeret områder, hvor følsomme havfugle fanges utilsigtet, indtil disse foranstaltninger kan udskiftes med andre tekniske foranstaltninger.

Ændring 283

Ændring 283

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VII — del D — punkt 2 — punkt 2.3 (nyt)

Bilag VII — del D — punkt 2 — punkt 2.3 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2.3. | Medlemsstaterne overvåger og evaluerer effektiviteten af de afhjælpende foranstaltninger, der er blevet fastlagt, herunder i forbindelse med fangst og fiskeriindsats. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.3.

2.3.

Medlemsstaterne overvåger og evaluerer effektiviteten af de afhjælpende foranstaltninger, der er blevet fastlagt, herunder i forbindelse med fangst og fiskeriindsats.

Ændring 247

Ændring 247

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VIII — del B — punkt 2 — tabel — række 2

Bilag VIII — del B — punkt 2 — tabel — række 2

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Mindst 157 mm | Hele området | Målrettet fiskeri efter laks |
| Ændring |
| udgår | | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Mindst 157 mm

Mindst 157 mm

Hele området

Hele området

Målrettet fiskeri efter laks

Målrettet fiskeri efter laks

Ændring

Ændring

udgår

udgår

Ændring 284

Ændring 284

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VIII — del D — punkt 1 — overskrift

Bilag VIII — del D — punkt 1 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Foranstaltninger til reduktion af utilsigtede fangster af
  hvaler |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Foranstaltninger til reduktion af utilsigtede fangster af
  hvaler

hvaler

| 1. | Foranstaltninger til reduktion af utilsigtede fangster af
  havpattedyr |
| --- | --- |

1.

Foranstaltninger til reduktion af utilsigtede fangster af
  havpattedyr

havpattedyr

Ændring 285

Ændring 285

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VIII — del D — punkt 1 a (nyt)

Bilag VIII — del D — punkt 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | Foranstaltninger til begrænsning af utilsigtede fangster af havfugle |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.

1a.

Foranstaltninger til begrænsning af utilsigtede fangster af havfugle

| 1.1. | Der iværksættes videnskabelige forskningsprogrammer i Østersøen for at identificere indvirkningen på følsomme arter af fiskeredskaber og fiskeriindsats og fastlægge tekniske løsninger for fiskeredskaber. |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Der iværksættes videnskabelige forskningsprogrammer i Østersøen for at identificere indvirkningen på følsomme arter af fiskeredskaber og fiskeriindsats og fastlægge tekniske løsninger for fiskeredskaber.

| 1.2. | Der anvendes områdeforanstaltninger i Østersøen, hvor videnskabelige undersøgelser har identificeret områder, hvor følsomme havfugle fanges utilsigtet, indtil disse foranstaltninger kan udskiftes med andre tekniske foranstaltninger. |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Der anvendes områdeforanstaltninger i Østersøen, hvor videnskabelige undersøgelser har identificeret områder, hvor følsomme havfugle fanges utilsigtet, indtil disse foranstaltninger kan udskiftes med andre tekniske foranstaltninger.

| 1.3 | Medlemsstaterne overvåger og vurderer virkningerne af de iværksatte skadebegrænsende foranstaltninger, herunder i forbindelse med fangst og fiskeriindsats. |
| --- | --- |

1.3

1.3

Medlemsstaterne overvåger og vurderer virkningerne af de iværksatte skadebegrænsende foranstaltninger, herunder i forbindelse med fangst og fiskeriindsats.

Ændring 251

Ændring 251

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IX — del B — punkt 1 — tabel — række 2

Bilag IX — del B — punkt 1 — tabel — række 2

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Mindst 40 mm2, hvis fangstposen består af kvadratmasket net | Hele området | På behørigt begrundet anmodning fra rederen er det tilladt at anvende en fangstpose med diagonalmasket net med en maskestørrelse på 50 mm (2) som alternativ til den kvadratmaskede fangstpose med en maskestørrelse på 44 mm |
| Ændring |
| Mindst 40 mm2, hvis fangstposen består af kvadratmasket net | Hele området | På behørigt begrundet anmodning fra rederen er det tilladt at anvende en fangstpose med diagonalmasket net med en maskestørrelse på 50 mm (2) som alternativ til den kvadratmaskede fangstpose med en maskestørrelse på 44 mm2 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Mindst 40 mm2, hvis fangstposen består af kvadratmasket net

2

Hele området

På behørigt begrundet anmodning fra rederen er det tilladt at anvende en fangstpose med diagonalmasket net med en maskestørrelse på 50 mm (2) som alternativ til den kvadratmaskede fangstpose med en maskestørrelse på 44 mm

2

Ændring

Ændring

Mindst 40 mm2, hvis fangstposen består af kvadratmasket net

2

Hele området

På behørigt begrundet anmodning fra rederen er det tilladt at anvende en fangstpose med diagonalmasket net med en maskestørrelse på 50 mm (2) som alternativ til den kvadratmaskede fangstpose med en maskestørrelse på 44 mm2

2

2

Ændring 254

Ændring 254

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IX — del B — punkt 2 a (nyt)

Bilag IX — del B — punkt 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a. | De eksisterende undtagelser fra bestemmelserne i stk. 1, 1a og 2 i denne del for snurpenoter, der er berørt af en forvaltningsplan som omhandlet i artikel 19 forordning (EF) nr. 1967/2006, som vedtages i henhold til artikel 9, forbliver i kraft, medmindre andet er fastsat i artikel 18 nærværende forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.

2a.

De eksisterende undtagelser fra bestemmelserne i stk. 1, 1a og 2 i denne del for snurpenoter, der er berørt af en forvaltningsplan som omhandlet i artikel 19 forordning (EF) nr. 1967/2006, som vedtages i henhold til artikel 9, forbliver i kraft, medmindre andet er fastsat i artikel 18 nærværende forordning.

Ændring 255

Ændring 255

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IX — del C — punkt 5

Bilag IX — del C — punkt 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Det er forbudt at medbringe eller sætte mere end 250 tejner eller kurve pr. fartøj til at fange dybhavskrebsdyr
  (herunder Plesionika spp., Pasiphaea spp. eller lignende arter)
  . | Det er forbudt at medbringe eller sætte mere end 250 tejner eller kurve pr. fartøj til at fange dybhavskrebsdyr . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Det er forbudt at medbringe eller sætte mere end 250 tejner eller kurve pr. fartøj til at fange dybhavskrebsdyr
  (herunder Plesionika spp., Pasiphaea spp. eller lignende arter)
  .

(herunder Plesionika spp., Pasiphaea spp. eller lignende arter)

Det er forbudt at medbringe eller sætte mere end 250 tejner eller kurve pr. fartøj til at fange dybhavskrebsdyr .

Ændring 256

Ændring 256

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IX — del C — punkt 5 — afsnit 1 a (nyt)

Bilag IX — del C — punkt 5 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Der gives tilladelse til fangst af krebsdyr på dybt vand til meget lokaliserede flåder, som anvender ikkeindustrielle redskaber (herunder Plesionika spp., Pasiphaea spp. og lignede arter). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Der gives tilladelse til fangst af krebsdyr på dybt vand til meget lokaliserede flåder, som anvender ikkeindustrielle redskaber (herunder Plesionika spp., Pasiphaea spp. og lignede arter).

Der gives tilladelse til fangst af krebsdyr på dybt vand til meget lokaliserede flåder, som anvender ikkeindustrielle redskaber (herunder Plesionika spp., Pasiphaea spp. og lignede arter).

Ændring 257

Ændring 257

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IX — del C — punkt 6 a (nyt)

Bilag IX — del C — punkt 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a. | Begrænsninger i fiskeriet med undervandsharpuner



  Det forbydes at fiske med undervandsharpuner ved at benytte lungeautomat om natten fra solnedgang til solopgang. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6a.

6a.

Begrænsninger i fiskeriet med undervandsharpuner

Det forbydes at fiske med undervandsharpuner ved at benytte lungeautomat om natten fra solnedgang til solopgang.

Det forbydes at fiske med undervandsharpuner ved at benytte lungeautomat om natten fra solnedgang til solopgang.

Ændring 286

Ændring 286

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IX — del D — punkt 1 — overskrift

Bilag IX — del D — punkt 1 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Foranstaltninger til reduktion af utilsigtede fangster af
  hvaler |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Foranstaltninger til reduktion af utilsigtede fangster af
  hvaler

hvaler

| 1. | Foranstaltninger til reduktion af utilsigtede fangster af
  havpattedyr |
| --- | --- |

1.

Foranstaltninger til reduktion af utilsigtede fangster af
  havpattedyr

havpattedyr

Ændring 287

Ændring 287

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IX — del D — punkt 2 — punkt 2.1 (nyt)

Bilag IX — del D — punkt 2 — punkt 2.1 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2.1. | Der iværksættes videnskabelige forskningsprogrammer i Middelhavet for at identificere indvirkningen på følsomme arter af fiskeredskaber og fiskeriindsats og fastlægge tekniske løsninger for fiskeredskaber. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.1.

2.1.

Der iværksættes videnskabelige forskningsprogrammer i Middelhavet for at identificere indvirkningen på følsomme arter af fiskeredskaber og fiskeriindsats og fastlægge tekniske løsninger for fiskeredskaber.

Ændring 288

Ændring 288

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IX — del D — punkt 2 — punkt 2.2 (nyt)

Bilag IX — del D — punkt 2 — punkt 2.2 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2.2. | Der anvendes områdeforanstaltninger i Middelhavet, hvor videnskabelige undersøgelser har identificeret områder, hvor følsomme havfugle fanges utilsigtet, indtil disse foranstaltninger kan udskiftes med andre tekniske foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.2.

2.2.

Der anvendes områdeforanstaltninger i Middelhavet, hvor videnskabelige undersøgelser har identificeret områder, hvor følsomme havfugle fanges utilsigtet, indtil disse foranstaltninger kan udskiftes med andre tekniske foranstaltninger.

Ændring 289

Ændring 289

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IX — del D — punkt 2 — punkt 2.3 (nyt)

Bilag IX — del D — punkt 2 — punkt 2.3 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2.3. | Medlemsstaterne overvåger og vurderer virkningerne af de iværksatte skadebegrænsende foranstaltninger, herunder i forbindelse med fangst og fiskeriindsats. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.3.

2.3.

Medlemsstaterne overvåger og vurderer virkningerne af de iværksatte skadebegrænsende foranstaltninger, herunder i forbindelse med fangst og fiskeriindsats.

Ændring 259

Ændring 259

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag X — del B — punkt 1 — tabel — række 2

Bilag X — del B — punkt 1 — tabel — række 2

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Mindst
  50
   mm | Hele området | Som alternativ kan der anvendes fangstposer med kvadratmaster med en maskestørrelse på 40 mm |
| Ændring |
| Mindst 40 mm | Hele området | Som alternativ til fangstposer med kvadratiske masker med en maskestørrelse på 40 mm kan der anvendes fangstposer
  med diamantmaske på 50 mm

   (1a)

  , på behørigt begrundet anmodning fra rederen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Mindst
  50
   mm

50

Hele området

Som alternativ kan der anvendes fangstposer med kvadratmaster med en maskestørrelse på 40 mm

Ændring

Ændring

Mindst 40 mm

Hele området

Som alternativ til fangstposer med kvadratiske masker med en maskestørrelse på 40 mm kan der anvendes fangstposer
  med diamantmaske på 50 mm

   (1a)

  , på behørigt begrundet anmodning fra rederen.

med diamantmaske på 50 mm

1a

, på behørigt begrundet anmodning fra rederen.

Ændring 260

Ændring 260

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag X — del B — punkt 2 — tabel — række 2

Bilag X — del B — punkt 2 — tabel — række 2

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Mindst 400 mm | Hele området | Målrettet
  fiskeri efter pighvar |
| Ændring |
| Mindst 400 mm | Hele området | Fiskeri efter pighvar
  med bundsatte garn |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Mindst 400 mm

Hele området

Målrettet
  fiskeri efter pighvar

Målrettet

Ændring

Ændring

Mindst 400 mm

Hele området

Fiskeri efter pighvar
  med bundsatte garn

med bundsatte garn

Ændring 261

Ændring 261

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag X — del C

Bilag X — del C

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Del C | udgår |
| Lukkede områder eller områder med restriktioner | |
| Sæsonlukning med henblik på beskyttelse af pighvar | |
| Målrettet fiskeri, omladning, landing og første salg af pighvar er tilladt i perioden 15. april — 15. juni hvert år i EU-farvande og Sortehavet. | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Del C

Del C

udgår

udgår

Lukkede områder eller områder med restriktioner

Lukkede områder eller områder med restriktioner

Sæsonlukning med henblik på beskyttelse af pighvar

Sæsonlukning med henblik på beskyttelse af pighvar

Målrettet fiskeri, omladning, landing og første salg af pighvar er tilladt i perioden 15. april — 15. juni hvert år i EU-farvande og Sortehavet.

Målrettet fiskeri, omladning, landing og første salg af pighvar er tilladt i perioden 15. april — 15. juni hvert år i EU-farvande og Sortehavet.

Ændring 290

Ændring 290

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag X — del D — punkt 1 a (nyt)

Bilag X — del D — punkt 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | Foranstaltninger til begrænsning af utilsigtede fangster af havfugle |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.

1a.

Foranstaltninger til begrænsning af utilsigtede fangster af havfugle

| 1a.1. | Der iværksættes videnskabelige forskningsprogrammer i Sortehavet for at identificere indvirkningen på følsomme arter af fiskeredskaber og fiskeriindsats og fastlægge tekniske løsninger for fiskeredskaber. |
| --- | --- |

1a.1.

1a.1.

Der iværksættes videnskabelige forskningsprogrammer i Sortehavet for at identificere indvirkningen på følsomme arter af fiskeredskaber og fiskeriindsats og fastlægge tekniske løsninger for fiskeredskaber.

| 1a.2. | Der anvendes områdeforanstaltninger i Middelhavet, hvor videnskabelige undersøgelser har identificeret områder, hvor følsomme havfugle fanges utilsigtet, indtil disse foranstaltninger kan udskiftes med andre tekniske foranstaltninger. |
| --- | --- |

1a.2.

1a.2.

Der anvendes områdeforanstaltninger i Middelhavet, hvor videnskabelige undersøgelser har identificeret områder, hvor følsomme havfugle fanges utilsigtet, indtil disse foranstaltninger kan udskiftes med andre tekniske foranstaltninger.

| 1a.3. | Medlemsstaterne overvåger og vurderer virkningerne af de iværksatte skadebegrænsende foranstaltninger, herunder i forbindelse med fangst og fiskeriindsats. |
| --- | --- |

1a.3.

1a.3.

Medlemsstaterne overvåger og vurderer virkningerne af de iværksatte skadebegrænsende foranstaltninger, herunder i forbindelse med fangst og fiskeriindsats.

Ændring 262

Ændring 262

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag XI — del A — overskrift

Bilag XI — del A — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Grundlæggende maskestørrelser for trukne redskaber | 1. | Grundlæggende maskestørrelser for trukne redskaber |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Grundlæggende maskestørrelser for trukne redskaber

1.

1.

Grundlæggende maskestørrelser for trukne redskaber

Ændring 263

Ændring 263

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag XI — del A — punkt 1 — indledning

Bilag XI — del A — punkt 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| I
  regionerne
  i 
  den yderste periferi gælder følgende maskestørrelser for fangstposer: | Der anvendes følgende maskestørrelser for fangstposer
  i 
  Unionens farvande
  i 
  Det Indiske Ocean og det vestlige Atlanterhav |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

I
  regionerne
  i 
  den yderste periferi gælder følgende maskestørrelser for fangstposer:

regionerne

den yderste periferi gælder følgende maskestørrelser for fangstposer:

Der anvendes følgende maskestørrelser for fangstposer
  i 
  Unionens farvande
  i 
  Det Indiske Ocean og det vestlige Atlanterhav

Der anvendes følgende maskestørrelser for fangstposer

Unionens farvande

Det Indiske Ocean og det vestlige Atlanterhav

Ændring 264

Ændring 264

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag XI — del A — tabel — række 3

Bilag XI — del A — tabel — række 3

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Mindst 45 mm | Alle farvande ud for det franske departement Guyana, som henhører under Frankrigs højhedsområde eller jurisdiktion. | Målrettet fiskeri efter rejer (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) |
| Ændring |
| Mindst 45 mm | Alle farvande ud for det franske departement Guyana, som henhører under Frankrigs højhedsområde eller jurisdiktion. | Fiskeri efter rejer (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri)
  (15 % af fangsterne). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Mindst 45 mm

Alle farvande ud for det franske departement Guyana, som henhører under Frankrigs højhedsområde eller jurisdiktion.

Målrettet fiskeri efter rejer (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri)

Ændring

Ændring

Mindst 45 mm

Alle farvande ud for det franske departement Guyana, som henhører under Frankrigs højhedsområde eller jurisdiktion.

Fiskeri efter rejer (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri)
  (15 % af fangsterne).

(15 % af fangsterne).

Ændring 265

Ændring 265

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag XI — del A — tabel — række 4

Bilag XI — del A — tabel — række 4

| Kommissionens forslag |
| --- |
| Mindst 14 mm | Hele området | Målrettet fiskeri efter små pelagiske arter med indespærringsnet |
| Ændring |
| udgår | | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Mindst 14 mm

Mindst 14 mm

Hele området

Hele området

Målrettet fiskeri efter små pelagiske arter med indespærringsnet

Målrettet fiskeri efter små pelagiske arter med indespærringsnet

Ændring

Ændring

udgår

udgår

Ændring 266

Ændring 266

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag XI — del A — punkt 1 a (nyt)

Bilag XI — del A — punkt 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | Grundlæggende maskestørrelser for omslutningsnet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.

1a.

Grundlæggende maskestørrelser for omslutningsnet

Der anvendes følgende maskestørrelser for fangstposer i Unionens farvande i Det Indiske Ocean og det vestlige Atlanterhav

Der anvendes følgende maskestørrelser for fangstposer i Unionens farvande i Det Indiske Ocean og det vestlige Atlanterhav

Ændring 267

Ændring 267

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag XI — del A — punkt 1 a (nyt) — tabel (ny)

Bilag XI — del A — punkt 1 a (nyt) — tabel (ny)

| Kommissionens forslag |
| --- |
| |
| Ændring |
| Maskestørrelse | Geografiske områder | Betingelser |
| Mindst 14 mm | Hele området | Fiskeri efter små pelagiske arter med omkredsende net |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Maskestørrelse

Maskestørrelse

Geografiske områder

Geografiske områder

Betingelser

Betingelser

Mindst 14 mm

Mindst 14 mm

Hele området

Hele området

Fiskeri efter små pelagiske arter med omkredsende net

Fiskeri efter små pelagiske arter med omkredsende net

Ændring 291

Ændring 291

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag X — del B a (ny)

Bilag X — del B a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Del Ba |
| | Skadebegrænsende foranstaltninger for følsomme arter |
| | 1. | Foranstaltninger til begrænsning af utilsigtede fangster af havpattedyr |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Del Ba

Del Ba

Skadebegrænsende foranstaltninger for følsomme arter

Skadebegrænsende foranstaltninger for følsomme arter

1.

1.

Foranstaltninger til begrænsning af utilsigtede fangster af havpattedyr

| 1.1. | Det er forbudt fartøjer at anvende faststående garn, drivgarn, flydetrawl eller trawl med høj lodret åbning eller andre fiskerier, hvor der er dokumentation for bifangst i regionerne i den yderste periferi, medmindre der samtidigt anvendes gennemprøvet skadebegrænsende teknologi. Undtagelser bør kun ske for fiskeri med en påvist ubetydelig akkumuleret bifangst. |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Det er forbudt fartøjer at anvende faststående garn, drivgarn, flydetrawl eller trawl med høj lodret åbning eller andre fiskerier, hvor der er dokumentation for bifangst i regionerne i den yderste periferi, medmindre der samtidigt anvendes gennemprøvet skadebegrænsende teknologi. Undtagelser bør kun ske for fiskeri med en påvist ubetydelig akkumuleret bifangst.

| 1.2. | Punkt 1 finder ikke anvendelse på fiskeri, der udelukkende foretages med henblik på videnskabelige undersøgelser, som gennemføres med tilladelse fra og under den eller de pågældende medlemsstaters myndighed, og som tager sigte på udvikling af nye tekniske foranstaltninger, der kan begrænse de utilsigtede fangster eller drab af hvaler. |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Punkt 1 finder ikke anvendelse på fiskeri, der udelukkende foretages med henblik på videnskabelige undersøgelser, som gennemføres med tilladelse fra og under den eller de pågældende medlemsstaters myndighed, og som tager sigte på udvikling af nye tekniske foranstaltninger, der kan begrænse de utilsigtede fangster eller drab af hvaler.

| 1.3. | Gennem målrettede årlige overvågningsordninger overvåger og vurderer medlemsstaterne ved hjælp af videnskabelige undersøgelser eller pilotprojekter virkningerne af de skadebegrænsende anordninger som beskrevet i punkt 1.1 inden for de pågældende fiskerier og områder. |
| --- | --- |

1.3.

1.3.

Gennem målrettede årlige overvågningsordninger overvåger og vurderer medlemsstaterne ved hjælp af videnskabelige undersøgelser eller pilotprojekter virkningerne af de skadebegrænsende anordninger som beskrevet i punkt 1.1 inden for de pågældende fiskerier og områder.

| 2. | Foranstaltninger til begrænsning af utilsigtede fangster af havfugle |
| --- | --- |

2.

2.

Foranstaltninger til begrænsning af utilsigtede fangster af havfugle

| 2.1. | Videnskabelige forskningsprogrammer skal etableres i regionerne i den yderste periferi for at identificere overlapning af følsomme arter med fiskeredskaber og fiskeriindsatsen og fastlægge tekniske løsninger for fiskeredskaber. |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

Videnskabelige forskningsprogrammer skal etableres i regionerne i den yderste periferi for at identificere overlapning af følsomme arter med fiskeredskaber og fiskeriindsatsen og fastlægge tekniske løsninger for fiskeredskaber.

| 2.2. | Der anvendes områdeforanstaltninger i regionerne i den yderste periferi, hvor videnskabelige undersøgelser har identificeret områder, hvor følsomme havfugle fanges utilsigtet, indtil disse foranstaltninger kan udskiftes med andre tekniske foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

Der anvendes områdeforanstaltninger i regionerne i den yderste periferi, hvor videnskabelige undersøgelser har identificeret områder, hvor følsomme havfugle fanges utilsigtet, indtil disse foranstaltninger kan udskiftes med andre tekniske foranstaltninger.

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0381/2017).

1

(18)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19).

18

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19).

(19)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

19

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

20

(19)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

19

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

20

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EUT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

21

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EUT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

21

(1 a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 af 15. maj 2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2328/2003, (EF) nr. 861/2006, (EF) nr. 1198/2006 og (EF) nr. 791/2007 samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1255/2011 (EUT L 149 af 20.5.2014, s. 1).

1 a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 af 15. maj 2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2328/2003, (EF) nr. 861/2006, (EF) nr. 1198/2006 og (EF) nr. 791/2007 samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1255/2011 (EUT L 149 af 20.5.2014, s. 1).

(1a)  
  Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1).

1a

Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1).

(29)  Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 af 21. december 2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1626/94 (EUT L 409 af 30.12.2006, s. 11).

29

(30)  Rådets forordning (EF) nr. 1098/2007 af 18. september 2007 om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 779/97 (EUT L 248 af 22.9.2007, s. 1).

30

(31)  Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1).

31

(32)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1343/2011 af 13. december 2011 om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet (EUT L 347 af 30.12.2011, s. 44). OJ C , , p. .

32

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1343/2011 af 13. december 2011 om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet (EUT L 347 af 30.12.2011, s. 44). OJ C , , p. .

(33)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).

33

(29)  Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 af 21. december 2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1626/94 (EUT L 409 af 30.12.2006, s. 11).

29

(30)  Rådets forordning (EF) nr. 1098/2007 af 18. september 2007 om bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund gennem tekniske foranstaltninger, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 779/97 (EUT L 248 af 22.9.2007, s. 1).

30

(31)  Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1).

31

(33)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).

33

(34)  ICES (Det Internationale Havundersøgelsesråd): de geografiske områder, der er defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 218/2009 af 11. marts 2009 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i det nordøstlige Atlanterhav (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 70).

34

(34)  ICES (Det Internationale Havundersøgelsesråd): de geografiske områder, der er defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 218/2009 af 11. marts 2009 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i det nordøstlige Atlanterhav (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 70).

34

(40)  
  Kommissionens forordning (EF) nr. 517/2008 af 10. juni 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 850/98 for så vidt angår bestemmelse af maskestørrelse og vurdering af trådtykkelse i fiskenet (EUT L 151 af 11.6.2008, s. 5).

40

Kommissionens forordning (EF) nr. 517/2008 af 10. juni 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 850/98 for så vidt angår bestemmelse af maskestørrelse og vurdering af trådtykkelse i fiskenet (EUT L 151 af 11.6.2008, s. 5).

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1004 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af en EU-ramme for indsamling, forvaltning og anvendelse af data i fiskerisektoren samt støtte til videnskabelig rådgivning vedrørende den fælles fiskeripolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 199/2008 (EUT L 157 af 20.6.2017, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1004 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af en EU-ramme for indsamling, forvaltning og anvendelse af data i fiskerisektoren samt støtte til videnskabelig rådgivning vedrørende den fælles fiskeripolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 199/2008 (EUT L 157 af 20.6.2017, s. 1).

(*1)  
  Hvis denne tilgang accepteres, skal artiklerne 35-41 tilpasses i løbet af forhandlingerne med Rådet, efter at man har fastlagt de foranstaltninger, der fortsat skal være gældende efter den dato, der er angivet her.

*1

Hvis denne tilgang accepteres, skal artiklerne 35-41 tilpasses i løbet af forhandlingerne med Rådet, efter at man har fastlagt de foranstaltninger, der fortsat skal være gældende efter den dato, der er angivet her.

(1a)  
  Kommissionens forordning (EF) nr. 494/2002 af 19. marts 2002 om supplerende tekniske foranstaltninger for genopbygning af kulmulebestanden i ICES-underområde III, IV, V, VI og VII og ICES-afsnit VIII a, b, d, e (EFT L 77 af 20.3.2002, s. 8).

1a

Kommissionens forordning (EF) nr. 494/2002 af 19. marts 2002 om supplerende tekniske foranstaltninger for genopbygning af kulmulebestanden i ICES-underområde III, IV, V, VI og VII og ICES-afsnit VIII a, b, d, e (EFT L 77 af 20.3.2002, s. 8).

(1a)  
  De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

1a

De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

(1a)  
  De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

1a

De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

(1a)  
  De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

1a

De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

(1a)  
  De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

1a

De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

(1a)  
  De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

1a

De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

(1a)  
  De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

1a

De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

(1a)  
  De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

1a

De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

(1a)  
  De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

1a

De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

(1a)  
  I underafsnit Kattegat skal der være monteret et kvadratmasket panel på 120 mm (på trawl i perioden 1. oktober-31. december og på vod i perioden 1. august-31. oktober).

1a

I underafsnit Kattegat skal der være monteret et kvadratmasket panel på 120 mm (på trawl i perioden 1. oktober-31. december og på vod i perioden 1. august-31. oktober).

(1)  Rådets forordning (
  EF
  )
  nr. 2347
  /
  2002
  af
  16
  . december
  2002
  om
  særlige adgangskrav og dertil knyttede
  betingelser for
  fiskeri
  efter dybhavsbestande (

  EFT
  L
  351
  af
  28
  .12.
  2002
  , s.
  6

  ).

1

EF

nr. 2347

2002

16

2002

særlige adgangskrav og dertil knyttede

fiskeri

EFT

351

28

2002

6

(1)  
  Europa-Parlamentets og
  Rådets forordning (
  EU
  )
  2016
  /
  2336
  af
  14
  . december
  2016
  om
  fastlæggelse af særlige
  betingelser for
  fiskeriet
  efter dybhavsbestande
  i det nordøstlige Atlanterhav og bestemmelser for fiskeriet i internationale farvande i det nordøstlige Atlanterhav og om ophævelse af Rådets forordning
  (
  EF) nr. 2347/2002 (



  EUT
  L
  354
  af
  23
  .12.
  2016
  , s.
  1

  ).

1

Europa-Parlamentets og

EU

2016

2336

14

2016

fastlæggelse af særlige

fiskeriet

i det nordøstlige Atlanterhav og bestemmelser for fiskeriet i internationale farvande i det nordøstlige Atlanterhav og om ophævelse af Rådets forordning

EF) nr. 2347/2002 (

EUT

354

23

2016

1

(1a)  
  De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

1a

De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel, der ikke opfylder mindstemålene, beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel, der ikke opfylder mindstemålene, beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

Den procentvise andel beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

(1a)  
  De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

1a

De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

(3)  I EU-farvande i ICES-underområde V, VI syd for 56oN og VII, undtagen ICES-afsnit VIId, e, og f, anvendes 130 mm som bevarelsesmæssig mindstereferencestørrelse.

3

o

(3)  I EU-farvande i ICES-underområde V, VI syd for 56oN og VII, undtagen ICES-afsnit VIId, e, og f, anvendes 130 mm som bevarelsesmæssig mindstereferencestørrelse.

3

o

(3 a)  
  De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

3 a

De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

(1a)  
  De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

1a

De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

(1a)  
  Skal indføres over en periode på to år fra datoen for ikrafttrædelsen af denne forordning. For ICES-afsnit VIId og VIIe gælder en maskestørrelse på mindst 100 mm.

1a

Skal indføres over en periode på to år fra datoen for ikrafttrædelsen af denne forordning. For ICES-afsnit VIId og VIIe gælder en maskestørrelse på mindst 100 mm.

(1)  
  Ved fiskeri efter laks (30 % af fangsterne) bruges en maskestørrelse på mindst 220 mm. En maskestørrelse på mindst 110 mm for direkte fiskeri efter lubbe og kulmule (50 % af fangsterne) i ICES-afsnit VIId og VIIe

1

Ved fiskeri efter laks (30 % af fangsterne) bruges en maskestørrelse på mindst 220 mm. En maskestørrelse på mindst 110 mm for direkte fiskeri efter lubbe og kulmule (50 % af fangsterne) i ICES-afsnit VIId og VIIe

(1)  
  Ved fiskeri efter laks (30 % af fangsterne) bruges en maskestørrelse på mindst 220 mm. En maskestørrelse på mindst 110 mm for direkte fiskeri efter lubbe og kulmule (50 % af fangsterne) i ICES-afsnit VIId og VIIe

1

Ved fiskeri efter laks (30 % af fangsterne) bruges en maskestørrelse på mindst 220 mm. En maskestørrelse på mindst 110 mm for direkte fiskeri efter lubbe og kulmule (50 % af fangsterne) i ICES-afsnit VIId og VIIe

(1a)  
  De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

1a

De bevarelsesmæssige mindstereferencestørrelser for sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel finder ikke anvendelse inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel af sardin, ansjos, sild, hestemakrel eller makrel under den normale takst beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, fremvisning eller udbydelse til salg.

(3)  I alle farvande i den del af det østlige centrale Atlanterhav, som omfatter afsnit 34.1.1, 34.1.2, 34.1.3 og underområde 34.2.0 i fiskeriområde 34 under CECAF-området anvendes en renset vægt på 450 g.

3

(3)  I alle farvande i den del af det østlige centrale Atlanterhav, som omfatter afsnit 34.1.1, 34.1.2, 34.1.3 og underområde 34.2.0 i fiskeriområde 34 under CECAF-området anvendes en renset vægt på 450 g.

3

(2)  Det er kun tilladt at medbringe eller anvende én type net (enten 40 mm kvadratmasket eller 50 mm diagonalmasket).

2

(2)  Det er kun tilladt at medbringe eller anvende én type net (enten 40 mm kvadratmasket eller 50 mm diagonalmasket).

2

(1a)  
  Det er kun tilladt at have om bord eller anvende et slags net (hvad enten det er kvadratiske masker på 40 mm eller diamantmasker på 50 mm)

1a

Det er kun tilladt at have om bord eller anvende et slags net (hvad enten det er kvadratiske masker på 40 mm eller diamantmasker på 50 mm)

---

Onsdag den 17. januar 2018

| 19.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/187 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/187

---

P8_TA(2018)0006

Kontrol med udførsel, overførsel, mæglervirksomhed, teknisk assistance og transit i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 17. januar 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en EU-ordning for kontrol med udførsel, overførsel, mæglervirksomhed, teknisk assistance og transit i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse (omarbejdning) (COM(2016)0616 — C8-0393/2016 — 2016/0295(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure — omarbejdning)

(2018/C 458/12)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Et effektivt fælles system til kontrol med udførslen af produkter med dobbelt anvendelse er derfor nødvendigt for at leve op til medlemsstaternes og Unionens internationale forpligtelser og ansvar, navnlig med hensyn til ikke-spredning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Et effektivt fælles system til kontrol med udførslen af produkter med dobbelt anvendelse er derfor nødvendigt for at leve op til medlemsstaternes og Unionens internationale forpligtelser og ansvar, navnlig med hensyn til ikke-spredning.

| (3) | Et effektivt fælles system til kontrol med udførslen af produkter med dobbelt anvendelse er derfor nødvendigt for at leve op til medlemsstaternes og Unionens internationale forpligtelser og ansvar, navnlig med hensyn til ikke-spredning
  og menneskerettigheder
  . |
| --- | --- |

(3)

Et effektivt fælles system til kontrol med udførslen af produkter med dobbelt anvendelse er derfor nødvendigt for at leve op til medlemsstaternes og Unionens internationale forpligtelser og ansvar, navnlig med hensyn til ikke-spredning
  og menneskerettigheder
  .

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Da der
  er
  opstået nye kategorier
  af produkter med dobbelt anvendelse
  , og
  som
  reaktion
  på en
  opfordring fra Europa-Parlamentet
  og
  på
  , at
  der har været tegn på
  , at
  visse cyberovervågningsteknologier, udført
  fra
  Unionen
  , er blevet misbrugt af personer, der har medvirket til eller været ansvarlige for at give ordre til eller for at begå alvorlige krænkelser af
  menneskerettighederne
  eller den humanitære folkeret i 
  situationer med væbnet konflikt eller intern undertrykkelse
  , er det hensigtsmæssigt at kontrollere udførslen af sådanne
  teknologier for at beskytte den offentlige sikkerhed og moral
  . Disse foranstaltninger bør ikke gå videre end hvad der er forholdsmæssigt. De bør især ikke forhindre udførsel af informations- og kommunikationsteknologi til legitime formål, herunder retshåndhævelse og forskning i internetsikkerhed. Kommissionen vil i snævert samråd med medlemsstaterne og de berørte parter
  udarbejde
  retningslinjer for, hvorledes disse kontrolforanstaltninger skal
  finde anvendelse
  i praksis. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Da der
  er
  opstået nye kategorier
  af produkter med dobbelt anvendelse
  , og
  som
  reaktion
  på en
  opfordring fra Europa-Parlamentet
  og
  på
  , at
  der har været tegn på
  , at
  visse cyberovervågningsteknologier, udført
  fra
  Unionen
  , er blevet misbrugt af personer, der har medvirket til eller været ansvarlige for at give ordre til eller for at begå alvorlige krænkelser af
  menneskerettighederne
  eller den humanitære folkeret i 
  situationer med væbnet konflikt eller intern undertrykkelse
  , er det hensigtsmæssigt at kontrollere udførslen af sådanne
  teknologier for at beskytte den offentlige sikkerhed og moral
  . Disse foranstaltninger bør ikke gå videre end hvad der er forholdsmæssigt. De bør især ikke forhindre udførsel af informations- og kommunikationsteknologi til legitime formål, herunder retshåndhævelse og forskning i internetsikkerhed. Kommissionen vil i snævert samråd med medlemsstaterne og de berørte parter
  udarbejde
  retningslinjer for, hvorledes disse kontrolforanstaltninger skal
  finde anvendelse
  i praksis.

| (5) | Der
  er
  fremkommet en ny kategori
  af produkter med dobbelt anvendelse
  i form af visse cyberovervågningsprodukter,
  som
  er blevet anvendt
  på en
  måde, der griber direkte ind i menneskerettighederne, herunder retten til privatlivets fred, retten til beskyttelse af personoplysninger, ytringsfriheden og forsamlings-
  og
  foreningsfriheden
  ,
  ved
  at
  overvåge eller udtrække data uden dataejerens udtrykkelige
  ,
  informerede og utvetydige samtykke og/eller ved
  at
  sætte det berørte system ud af drift eller skade det. Som reaktion på en opfordring
  fra
  Europa-Parlamentet og på beviser for
  ,
  at visse cyberovervågningsprodukter
  er blevet misbrugt af personer, der har medvirket til eller været ansvarlige for at give ordre til eller for at begå alvorlige krænkelser af
  den internationale menneskerettighedslovgivning
  eller den humanitære folkeret i 
  lande, hvor der er registreret sådanne krænkelser
  , er det hensigtsmæssigt at kontrollere udførslen af sådanne
  produkter. Kontrolforanstaltningerne bør være baseret på klart definerede kriterier
  . Disse foranstaltninger bør ikke gå videre, end hvad der er
  nødvendigt og
  forholdsmæssigt. De bør især ikke forhindre udførsel af informations- og kommunikationsteknologi til legitime formål, herunder retshåndhævelse og forskning i 
  netværk og
  internetsikkerhed
  , med henblik på godkendt afprøvning eller beskyttelse af informationssikkerhedssystemer
  . Kommissionen vil i snævert samråd med medlemsstaterne og de berørte parter
  fremlægge
  retningslinjer for, hvorledes disse kontrolforanstaltninger skal
  anvendes
  i praksis
  efter denne forordnings ikrafttræden. Ved alvorlige krænkelser af menneskerettighederne forstås situationer som dem, der er beskrevet i kapitel 2, sektion 2, punkt 2.6, i brugervejledningen til Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP

   (1a)

  , som Udenrigsrådet godkendte den 20. juli 2015. |
| --- | --- |

(5)

Der
  er
  fremkommet en ny kategori
  af produkter med dobbelt anvendelse
  i form af visse cyberovervågningsprodukter,
  som
  er blevet anvendt
  på en
  måde, der griber direkte ind i menneskerettighederne, herunder retten til privatlivets fred, retten til beskyttelse af personoplysninger, ytringsfriheden og forsamlings-
  og
  foreningsfriheden
  ,
  ved
  at
  overvåge eller udtrække data uden dataejerens udtrykkelige
  ,
  informerede og utvetydige samtykke og/eller ved
  at
  sætte det berørte system ud af drift eller skade det. Som reaktion på en opfordring
  fra
  Europa-Parlamentet og på beviser for
  ,
  at visse cyberovervågningsprodukter
  er blevet misbrugt af personer, der har medvirket til eller været ansvarlige for at give ordre til eller for at begå alvorlige krænkelser af
  den internationale menneskerettighedslovgivning
  eller den humanitære folkeret i 
  lande, hvor der er registreret sådanne krænkelser
  , er det hensigtsmæssigt at kontrollere udførslen af sådanne
  produkter. Kontrolforanstaltningerne bør være baseret på klart definerede kriterier
  . Disse foranstaltninger bør ikke gå videre, end hvad der er
  nødvendigt og
  forholdsmæssigt. De bør især ikke forhindre udførsel af informations- og kommunikationsteknologi til legitime formål, herunder retshåndhævelse og forskning i 
  netværk og
  internetsikkerhed
  , med henblik på godkendt afprøvning eller beskyttelse af informationssikkerhedssystemer
  . Kommissionen vil i snævert samråd med medlemsstaterne og de berørte parter
  fremlægge
  retningslinjer for, hvorledes disse kontrolforanstaltninger skal
  anvendes
  i praksis
  efter denne forordnings ikrafttræden. Ved alvorlige krænkelser af menneskerettighederne forstås situationer som dem, der er beskrevet i kapitel 2, sektion 2, punkt 2.6, i brugervejledningen til Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP

   (1a)

  , som Udenrigsrådet godkendte den 20. juli 2015.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Det er således også nødvendigt at
  revidere definitionen af produkter med dobbelt anvendelse og at
  indføre en definition af
  cyberovervågningsteknologi
  . Det bør ligeledes præciseres, at kriterierne for vurdering i forbindelse med kontrol med udførsel af
  produkter med dobbelt anvendelse omfatter betragtninger vedrørende deres mulige misbrug
  i 
  forbindelse
  med
  terrorhandlinger eller menneskerettighedskrænkelser
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Det er således også nødvendigt at
  revidere definitionen af produkter med dobbelt anvendelse og at
  indføre en definition af
  cyberovervågningsteknologi
  . Det bør ligeledes præciseres, at kriterierne for vurdering i forbindelse med kontrol med udførsel af
  produkter med dobbelt anvendelse omfatter betragtninger vedrørende deres mulige misbrug
  i 
  forbindelse
  med
  terrorhandlinger eller menneskerettighedskrænkelser
  .

| (6) | Det er således også nødvendigt at indføre en definition af
  cyberovervågningsprodukter
  . Det bør ligeledes præciseres, at kriterierne for vurdering i forbindelse med kontrol med udførsel af
  cyberovervågningsprodukter tager hensyn til disse produkters direkte eller indirekte indvirkning på menneskerettighederne som anført i brugervejledningen til Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP. Der bør nedsættes en teknisk arbejdsgruppe, der skal udarbejde vurderingskriterierne
  i 
  samarbejde
  med
  EU-Udenrigstjenesten og Rådets menneskerettighedsgruppe
  .
  Der bør endvidere sammensættes en uafhængig ekspertgruppe inden for denne tekniske arbejdsgruppe. Vurderingskriterierne bør være offentlige og let tilgængelige. |
| --- | --- |

(6)

Det er således også nødvendigt at indføre en definition af
  cyberovervågningsprodukter
  . Det bør ligeledes præciseres, at kriterierne for vurdering i forbindelse med kontrol med udførsel af
  cyberovervågningsprodukter tager hensyn til disse produkters direkte eller indirekte indvirkning på menneskerettighederne som anført i brugervejledningen til Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP. Der bør nedsættes en teknisk arbejdsgruppe, der skal udarbejde vurderingskriterierne
  i 
  samarbejde
  med
  EU-Udenrigstjenesten og Rådets menneskerettighedsgruppe
  .
  Der bør endvidere sammensættes en uafhængig ekspertgruppe inden for denne tekniske arbejdsgruppe. Vurderingskriterierne bør være offentlige og let tilgængelige.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | Med henblik på anvendelsen af denne forordning bør definitionen af cyberovervågningsteknologi omfatte aflytningsudstyr til telekommunikation, intrusionsoftware, overvågningscentre, lovlige aflytningssystemer og hermed forbundne datalagringssystemer, anordninger til afkodning af kryptering, gendannelse af data fra harddiske, omgåelse af passwordbeskyttelse og analyse af biometriske data samt systemer til overvågning af IP-net. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

Med henblik på anvendelsen af denne forordning bør definitionen af cyberovervågningsteknologi omfatte aflytningsudstyr til telekommunikation, intrusionsoftware, overvågningscentre, lovlige aflytningssystemer og hermed forbundne datalagringssystemer, anordninger til afkodning af kryptering, gendannelse af data fra harddiske, omgåelse af passwordbeskyttelse og analyse af biometriske data samt systemer til overvågning af IP-net.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 6 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6b) | Med hensyn til kriterierne for vurdering af respekten for menneskerettighederne er det relevant at henvise til verdenserklæringen om menneskerettigheder, Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, FN's Menneskerettighedsråds resolution om retten til privatlivets fred af 23. marts 2017 og de vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder: gennemførelse af FN's ramme for »beskyttelse, overholdelse og afhjælpning«, rapporten fra FN's særlige rapportør om retten til privatlivets fred af 24. marts 2017, rapporten fra den særlige rapportør om fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i forbindelse med terrorbekæmpelse af 21. februar 2017 og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom i sagen Zakharov mod Rusland af 4. december 2015; |

Kommissionens forslag

Ændring

(6b)

Med hensyn til kriterierne for vurdering af respekten for menneskerettighederne er det relevant at henvise til verdenserklæringen om menneskerettigheder, Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, FN's Menneskerettighedsråds resolution om retten til privatlivets fred af 23. marts 2017 og de vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder: gennemførelse af FN's ramme for »beskyttelse, overholdelse og afhjælpning«, rapporten fra FN's særlige rapportør om retten til privatlivets fred af 24. marts 2017, rapporten fra den særlige rapportør om fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i forbindelse med terrorbekæmpelse af 21. februar 2017 og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom i sagen Zakharov mod Rusland af 4. december 2015;

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7a) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679

   (1a)

  (den generelle databeskyttelsesforordning) pålægger de dataansvarlige og databehandlerne at træffe tekniske foranstaltninger til at sikre et sikkerhedsniveau, der passer til risikoen ved behandling, bl.a. ved at kryptere personoplysninger. Da det i forordningen er fastlagt, at den gælder for behandling af personoplysninger, uanset om behandlingen finder sted inden for Unionen eller ej, har Unionen et stærkt incitament til at fjerne krypteringsprodukter fra kontrollisten for at lette gennemførelsen af forordningen og gøre europæiske virksomheder mere konkurrencedygtige i denne sammenhæng. Desuden står den nuværende grad af krypteringskontrol i modsætning til det forhold, at kryptering er et vigtigt middel til at sikre, at borgere, virksomheder og myndigheder kan beskytte deres data mod kriminelle og andre ondsindede aktører, garantere sikker adgang til tjenester, der er afgørende for, at det digitale indre marked fungerer, og muliggøre sikker kommunikation, som er nødvendig for at beskytte retten til privatlivets fred, retten til beskyttelse af personoplysninger og retten til ytringsfrihed, navnlig for menneskerettighedsforkæmpere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7a)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679

   (1a)

  (den generelle databeskyttelsesforordning) pålægger de dataansvarlige og databehandlerne at træffe tekniske foranstaltninger til at sikre et sikkerhedsniveau, der passer til risikoen ved behandling, bl.a. ved at kryptere personoplysninger. Da det i forordningen er fastlagt, at den gælder for behandling af personoplysninger, uanset om behandlingen finder sted inden for Unionen eller ej, har Unionen et stærkt incitament til at fjerne krypteringsprodukter fra kontrollisten for at lette gennemførelsen af forordningen og gøre europæiske virksomheder mere konkurrencedygtige i denne sammenhæng. Desuden står den nuværende grad af krypteringskontrol i modsætning til det forhold, at kryptering er et vigtigt middel til at sikre, at borgere, virksomheder og myndigheder kan beskytte deres data mod kriminelle og andre ondsindede aktører, garantere sikker adgang til tjenester, der er afgørende for, at det digitale indre marked fungerer, og muliggøre sikker kommunikation, som er nødvendig for at beskytte retten til privatlivets fred, retten til beskyttelse af personoplysninger og retten til ytringsfrihed, navnlig for menneskerettighedsforkæmpere.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Anvendelsesområdet for bredtfavnende kontrol (catch-all control), som under særlige omstændigheder finder anvendelse på
  produkter med dobbelt anvendelse
  , bør præciseres og harmoniseres
  samt tage behørigt hensyn til risikoen for terrorisme og menneskerettighedskrænkelser
  . Der bør gennem en passende udveksling af oplysninger og konsultationer om bredtfavnende kontrol sikres en effektiv og ensartet kontrol i hele Unionen.
  Målrettet bredtfavnende kontrol bør også på visse betingelser finde anvendelse på udførsel af cyberovervågningsteknologi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Anvendelsesområdet for bredtfavnende kontrol (catch-all control), som under særlige omstændigheder finder anvendelse på
  produkter med dobbelt anvendelse
  , bør præciseres og harmoniseres
  samt tage behørigt hensyn til risikoen for terrorisme og menneskerettighedskrænkelser
  . Der bør gennem en passende udveksling af oplysninger og konsultationer om bredtfavnende kontrol sikres en effektiv og ensartet kontrol i hele Unionen.
  Målrettet bredtfavnende kontrol bør også på visse betingelser finde anvendelse på udførsel af cyberovervågningsteknologi.

| (9) | Anvendelsesområdet for bredtfavnende kontrol (catch-all control), som under særlige omstændigheder finder anvendelse på
  ikke-opførte cyberovervågningsprodukter
  , bør præciseres og harmoniseres. Der bør gennem en passende udveksling af oplysninger og konsultationer om bredtfavnende kontrol sikres en effektiv og ensartet kontrol i hele Unionen.
  Udvekslingen af oplysninger bør omfatte støtte til udvikling af en offentlig platform og indsamling af oplysninger fra den private sektor, offentlige institutioner og civilsamfundsorganisationer. |
| --- | --- |

(9)

Anvendelsesområdet for bredtfavnende kontrol (catch-all control), som under særlige omstændigheder finder anvendelse på
  ikke-opførte cyberovervågningsprodukter
  , bør præciseres og harmoniseres. Der bør gennem en passende udveksling af oplysninger og konsultationer om bredtfavnende kontrol sikres en effektiv og ensartet kontrol i hele Unionen.
  Udvekslingen af oplysninger bør omfatte støtte til udvikling af en offentlig platform og indsamling af oplysninger fra den private sektor, offentlige institutioner og civilsamfundsorganisationer.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Definitionen af mægler bør ligeledes revideres for at undgå omgåelse af kontrol i forbindelse med mæglervirksomhed, der udøves af personer, som er omfattet af Unionens jurisdiktion. Kontrol af mæglervirksomhed bør harmoniseres for at sikre en effektiv og ensartet anvendelse i hele Unionen og bør også finde anvendelse for at undgå
  terrorhandlinger og
  menneskerettighedskrænkelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Definitionen af mægler bør ligeledes revideres for at undgå omgåelse af kontrol i forbindelse med mæglervirksomhed, der udøves af personer, som er omfattet af Unionens jurisdiktion. Kontrol af mæglervirksomhed bør harmoniseres for at sikre en effektiv og ensartet anvendelse i hele Unionen og bør også finde anvendelse for at undgå
  terrorhandlinger og
  menneskerettighedskrænkelser.

| (10) | Definitionen af mægler bør ligeledes revideres for at undgå omgåelse af kontrol i forbindelse med mæglervirksomhed, der udøves af personer, som er omfattet af Unionens jurisdiktion. Kontrol af mæglervirksomhed bør harmoniseres for at sikre en effektiv og ensartet anvendelse i hele Unionen og bør også finde anvendelse for at undgå menneskerettighedskrænkelser. |
| --- | --- |

(10)

Definitionen af mægler bør ligeledes revideres for at undgå omgåelse af kontrol i forbindelse med mæglervirksomhed, der udøves af personer, som er omfattet af Unionens jurisdiktion. Kontrol af mæglervirksomhed bør harmoniseres for at sikre en effektiv og ensartet anvendelse i hele Unionen og bør også finde anvendelse for at undgå menneskerettighedskrænkelser.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Det blev med Lissabontraktatens ikrafttræden præciseret, at grænseoverskridende levering af teknisk assistance er underlagt Unionens kompetence. Det er derfor hensigtsmæssigt at præcisere de kontrolforanstaltninger, der finder anvendelse på teknisk assistance, og at indføre en definition af sådanne tjenester. Af hensyn til effektiviteten og ensartetheden bør kontrollen
  ved
  levering af teknisk assistance harmoniseres, og den bør også finde anvendelse for at forebygge
  terrorhandlinger og
  menneskerettighedskrænkelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Det blev med Lissabontraktatens ikrafttræden præciseret, at grænseoverskridende levering af teknisk assistance er underlagt Unionens kompetence. Det er derfor hensigtsmæssigt at præcisere de kontrolforanstaltninger, der finder anvendelse på teknisk assistance, og at indføre en definition af sådanne tjenester. Af hensyn til effektiviteten og ensartetheden bør kontrollen
  ved
  levering af teknisk assistance harmoniseres, og den bør også finde anvendelse for at forebygge
  terrorhandlinger og
  menneskerettighedskrænkelser.

| (11) | Det blev med Lissabontraktatens ikrafttræden præciseret, at grænseoverskridende levering af teknisk assistance er underlagt Unionens kompetence. Det er derfor hensigtsmæssigt at præcisere de kontrolforanstaltninger, der finder anvendelse på teknisk assistance, og at indføre en definition af sådanne tjenester. Af hensyn til effektiviteten og ensartetheden bør kontrollen
  forud for
  levering af teknisk assistance harmoniseres, og den bør også finde anvendelse for at forebygge menneskerettighedskrænkelser. |
| --- | --- |

(11)

Det blev med Lissabontraktatens ikrafttræden præciseret, at grænseoverskridende levering af teknisk assistance er underlagt Unionens kompetence. Det er derfor hensigtsmæssigt at præcisere de kontrolforanstaltninger, der finder anvendelse på teknisk assistance, og at indføre en definition af sådanne tjenester. Af hensyn til effektiviteten og ensartetheden bør kontrollen
  forud for
  levering af teknisk assistance harmoniseres, og den bør også finde anvendelse for at forebygge menneskerettighedskrænkelser.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Forordning (EF) nr. 428/2009 giver medlemsstaternes myndigheder mulighed for i det konkrete tilfælde at forbyde transit af ikke-fællesskabsprodukter med dobbelt anvendelse, når de på baggrund af efterretninger eller andre kilder har rimelig begrundet mistanke om, at produkterne helt eller delvis er eller kan være bestemt til spredning af masseødelæggelsesvåben eller disses fremføringsmidler. Af hensyn til effektiviteten og ensartetheden bør kontrollen ved transit harmoniseres, og den bør også finde anvendelse for at forebygge
  terrorhandlinger og
  menneskerettighedskrænkelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Forordning (EF) nr. 428/2009 giver medlemsstaternes myndigheder mulighed for i det konkrete tilfælde at forbyde transit af ikke-fællesskabsprodukter med dobbelt anvendelse, når de på baggrund af efterretninger eller andre kilder har rimelig begrundet mistanke om, at produkterne helt eller delvis er eller kan være bestemt til spredning af masseødelæggelsesvåben eller disses fremføringsmidler. Af hensyn til effektiviteten og ensartetheden bør kontrollen ved transit harmoniseres, og den bør også finde anvendelse for at forebygge
  terrorhandlinger og
  menneskerettighedskrænkelser.

| (12) | Forordning (EF) nr. 428/2009 giver medlemsstaternes myndigheder mulighed for i det konkrete tilfælde at forbyde transit af ikke-fællesskabsprodukter med dobbelt anvendelse, når de på baggrund af efterretninger eller andre kilder har rimelig begrundet mistanke om, at produkterne helt eller delvis er eller kan være bestemt til spredning af masseødelæggelsesvåben eller disses fremføringsmidler. Af hensyn til effektiviteten og ensartetheden bør kontrollen ved transit harmoniseres, og den bør også finde anvendelse for at forebygge menneskerettighedskrænkelser. |
| --- | --- |

(12)

Forordning (EF) nr. 428/2009 giver medlemsstaternes myndigheder mulighed for i det konkrete tilfælde at forbyde transit af ikke-fællesskabsprodukter med dobbelt anvendelse, når de på baggrund af efterretninger eller andre kilder har rimelig begrundet mistanke om, at produkterne helt eller delvis er eller kan være bestemt til spredning af masseødelæggelsesvåben eller disses fremføringsmidler. Af hensyn til effektiviteten og ensartetheden bør kontrollen ved transit harmoniseres, og den bør også finde anvendelse for at forebygge menneskerettighedskrænkelser.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Selv om ansvaret for afgørelser om individuelle, globale og nationale udførselstilladelser ligger hos de nationale myndigheder, forudsætter en effektiv eksportkontrolordning, at de økonomiske operatører, som har til hensigt at eksportere varer, der er omfattet af denne forordning, udviser due diligence som fastsat i bl.a. OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder, OECD's due diligence-retningslinjer for ansvarlig forretningsskik og FN's vejledende principper for erhvervsliv og menneskerettigheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Selv om ansvaret for afgørelser om individuelle, globale og nationale udførselstilladelser ligger hos de nationale myndigheder, forudsætter en effektiv eksportkontrolordning, at de økonomiske operatører, som har til hensigt at eksportere varer, der er omfattet af denne forordning, udviser due diligence som fastsat i bl.a. OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder, OECD's due diligence-retningslinjer for ansvarlig forretningsskik og FN's vejledende principper for erhvervsliv og menneskerettigheder.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Der bør indføres et standardkrav for overholdelse i form af »interne programmer til sikring af overholdelse« for at bidrage til lige konkurrencevilkår mellem eksportører og fremme en effektiv anvendelse af kontrolforanstaltningerne. Dette krav bør af proportionalitetshensyn finde anvendelse på specifikke kontrolbestemmelser i form af globale tilladelser og visse generelle udførselstilladelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Der bør indføres et standardkrav for overholdelse i form af »interne programmer til sikring af overholdelse« for at bidrage til lige konkurrencevilkår mellem eksportører og fremme en effektiv anvendelse af kontrolforanstaltningerne. Dette krav bør af proportionalitetshensyn finde anvendelse på specifikke kontrolbestemmelser i form af globale tilladelser og visse generelle udførselstilladelser.

| (14) | Der bør indføres et standardkrav
  , en standarddefinition og en standardbeskrivelse
  for overholdelse i form af »interne programmer til sikring af overholdelse«
  samt en mulighed for at blive certificeret med henblik på opnåelse af incitamenter i godkendelsesprocessen fra de kompetente nationale myndigheder
  for at bidrage til lige konkurrencevilkår mellem eksportører og fremme en effektiv anvendelse af kontrolforanstaltningerne. Dette krav bør af proportionalitetshensyn finde anvendelse på specifikke kontrolbestemmelser i form af globale tilladelser og visse generelle udførselstilladelser. |
| --- | --- |

(14)

Der bør indføres et standardkrav
  , en standarddefinition og en standardbeskrivelse
  for overholdelse i form af »interne programmer til sikring af overholdelse«
  samt en mulighed for at blive certificeret med henblik på opnåelse af incitamenter i godkendelsesprocessen fra de kompetente nationale myndigheder
  for at bidrage til lige konkurrencevilkår mellem eksportører og fremme en effektiv anvendelse af kontrolforanstaltningerne. Dette krav bør af proportionalitetshensyn finde anvendelse på specifikke kontrolbestemmelser i form af globale tilladelser og visse generelle udførselstilladelser.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Der bør indføres supplerende generelle EU-udførselstilladelser for at nedbringe den administrative byrde for virksomheder og myndigheder og samtidig sikre et passende kontrolniveau vedrørende de relevante produkter til de relevante bestemmelsessteder. Der bør ligeledes indføres en global tilladelse for store projekter for at tilpasse tilladelsesbetingelserne til erhvervslivets særlige behov. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Der bør indføres supplerende generelle EU-udførselstilladelser for at nedbringe den administrative byrde for virksomheder og myndigheder og samtidig sikre et passende kontrolniveau vedrørende de relevante produkter til de relevante bestemmelsessteder. Der bør ligeledes indføres en global tilladelse for store projekter for at tilpasse tilladelsesbetingelserne til erhvervslivets særlige behov.

| (15) | Der bør indføres supplerende generelle EU-udførselstilladelser for at nedbringe den administrative byrde for virksomheder
  , især SMV'er,
  og myndigheder og samtidig sikre et passende kontrolniveau vedrørende de relevante produkter til de relevante bestemmelsessteder. Der bør ligeledes indføres en global tilladelse for store projekter for at tilpasse tilladelsesbetingelserne til erhvervslivets særlige behov. |
| --- | --- |

(15)

Der bør indføres supplerende generelle EU-udførselstilladelser for at nedbringe den administrative byrde for virksomheder
  , især SMV'er,
  og myndigheder og samtidig sikre et passende kontrolniveau vedrørende de relevante produkter til de relevante bestemmelsessteder. Der bør ligeledes indføres en global tilladelse for store projekter for at tilpasse tilladelsesbetingelserne til erhvervslivets særlige behov.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 16 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16a) | I betragtning af den hurtige teknologiske udvikling er det hensigtsmæssigt, at Unionen indfører kontrolforanstaltninger for visse former for cyberovervågningsteknologier på basis af en fælles liste, jf. afsnit B i bilag I. I betragtning af det multilaterale eksportkontrolsystems store betydning bør anvendelsesområdet for afsnit B i bilag I begrænses, så det kun omfatter cyberovervågningsteknologier og ikke indeholder overlapninger med afsnit A i bilag I. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16a)

I betragtning af den hurtige teknologiske udvikling er det hensigtsmæssigt, at Unionen indfører kontrolforanstaltninger for visse former for cyberovervågningsteknologier på basis af en fælles liste, jf. afsnit B i bilag I. I betragtning af det multilaterale eksportkontrolsystems store betydning bør anvendelsesområdet for afsnit B i bilag I begrænses, så det kun omfatter cyberovervågningsteknologier og ikke indeholder overlapninger med afsnit A i bilag I.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Afgørelser om ajourføring af den fælles liste over produkter med dobbelt anvendelse, der er underlagt eksportkontrol, jf. afsnit A i bilag I, bør være i overensstemmelse med de forpligtelser og tilsagn, som medlemsstaterne og Unionen har accepteret som medlemmer i de relevante internationale ikke-spredningsregimer og eksportkontrolregimer eller ved ratifikation af relevante internationale traktater. Afgørelser om ajourføring af den fælles liste over
  produkter med dobbelt anvendelse
  , der er underlagt eksportkontrol, jf. afsnit B i bilag I,
  herunder cyberovervågningsteknologi,
  bør træffes under hensyntagen til de risici, som udførslen af disse produkter medfører med hensyn til
  alvorlige
  krænkelser af
  menneskerettighederne
  eller den humanitære folkeret eller af Unionens eller medlemsstaternes væsentlige sikkerhedsinteresser. Afgørelser om ajourføring af den fælles liste over produkter med dobbelt anvendelse, jf. afsnit B i bilag IV, bør træffes under hensyntagen til medlemsstaternes interesser for så vidt angår offentlig orden og sikkerhed, jf. artikel 36 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Afgørelser om ajourføring af den fælles liste over produkter og bestemmelsessteder, jf. afsnit A til J i bilag II, bør træffes under hensyntagen til de i denne forordning fastsatte vurderingskriterier. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Afgørelser om ajourføring af den fælles liste over produkter med dobbelt anvendelse, der er underlagt eksportkontrol, jf. afsnit A i bilag I, bør være i overensstemmelse med de forpligtelser og tilsagn, som medlemsstaterne og Unionen har accepteret som medlemmer i de relevante internationale ikke-spredningsregimer og eksportkontrolregimer eller ved ratifikation af relevante internationale traktater. Afgørelser om ajourføring af den fælles liste over
  produkter med dobbelt anvendelse
  , der er underlagt eksportkontrol, jf. afsnit B i bilag I,
  herunder cyberovervågningsteknologi,
  bør træffes under hensyntagen til de risici, som udførslen af disse produkter medfører med hensyn til
  alvorlige
  krænkelser af
  menneskerettighederne
  eller den humanitære folkeret eller af Unionens eller medlemsstaternes væsentlige sikkerhedsinteresser. Afgørelser om ajourføring af den fælles liste over produkter med dobbelt anvendelse, jf. afsnit B i bilag IV, bør træffes under hensyntagen til medlemsstaternes interesser for så vidt angår offentlig orden og sikkerhed, jf. artikel 36 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Afgørelser om ajourføring af den fælles liste over produkter og bestemmelsessteder, jf. afsnit A til J i bilag II, bør træffes under hensyntagen til de i denne forordning fastsatte vurderingskriterier.

| (17) | Afgørelser om ajourføring af den fælles liste over produkter med dobbelt anvendelse, der er underlagt eksportkontrol, jf. afsnit A i bilag I, bør være i overensstemmelse med de forpligtelser og tilsagn, som medlemsstaterne og Unionen har accepteret som medlemmer i de relevante internationale ikke-spredningsregimer og eksportkontrolregimer eller ved ratifikation af relevante internationale traktater. Afgørelser om ajourføring af den fælles liste over
  cyberovervågningsprodukter
  , der er underlagt eksportkontrol, jf. afsnit B i bilag I, bør træffes under hensyntagen til de risici, som udførslen af disse produkter medfører med hensyn til
  deres brug i forbindelse med
  krænkelser af
  den internationale menneskerettighedslovgivning
  eller den humanitære folkeret
  i lande, hvor der er registreret sådanne krænkelser, navnlig med hensyn til ytringsfriheden, forsamlingsfriheden og retten til privatlivets fred,
  eller af Unionens eller medlemsstaternes væsentlige sikkerhedsinteresser. Afgørelser om ajourføring af den fælles liste over produkter med dobbelt anvendelse, jf. afsnit B i bilag IV, bør træffes under hensyntagen til medlemsstaternes interesser for så vidt angår offentlig orden og sikkerhed, jf. artikel 36 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Afgørelser om ajourføring af den fælles liste over produkter og bestemmelsessteder, jf. afsnit A til J i bilag II, bør træffes under hensyntagen til de i denne forordning fastsatte vurderingskriterier.
  Afgørelser om at lade hele underkategorier om kryptografi og kryptering udgå, såsom i bilag I, afsnit A, kategori 5, eller i bilag II, afsnit I, bør træffes under hensyntagen til OECD-Rådets henstilling af 27. marts 1997 vedrørende retningslinjer for kryptografipolitik. |
| --- | --- |

(17)

Afgørelser om ajourføring af den fælles liste over produkter med dobbelt anvendelse, der er underlagt eksportkontrol, jf. afsnit A i bilag I, bør være i overensstemmelse med de forpligtelser og tilsagn, som medlemsstaterne og Unionen har accepteret som medlemmer i de relevante internationale ikke-spredningsregimer og eksportkontrolregimer eller ved ratifikation af relevante internationale traktater. Afgørelser om ajourføring af den fælles liste over
  cyberovervågningsprodukter
  , der er underlagt eksportkontrol, jf. afsnit B i bilag I, bør træffes under hensyntagen til de risici, som udførslen af disse produkter medfører med hensyn til
  deres brug i forbindelse med
  krænkelser af
  den internationale menneskerettighedslovgivning
  eller den humanitære folkeret
  i lande, hvor der er registreret sådanne krænkelser, navnlig med hensyn til ytringsfriheden, forsamlingsfriheden og retten til privatlivets fred,
  eller af Unionens eller medlemsstaternes væsentlige sikkerhedsinteresser. Afgørelser om ajourføring af den fælles liste over produkter med dobbelt anvendelse, jf. afsnit B i bilag IV, bør træffes under hensyntagen til medlemsstaternes interesser for så vidt angår offentlig orden og sikkerhed, jf. artikel 36 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Afgørelser om ajourføring af den fælles liste over produkter og bestemmelsessteder, jf. afsnit A til J i bilag II, bør træffes under hensyntagen til de i denne forordning fastsatte vurderingskriterier.
  Afgørelser om at lade hele underkategorier om kryptografi og kryptering udgå, såsom i bilag I, afsnit A, kategori 5, eller i bilag II, afsnit I, bør træffes under hensyntagen til OECD-Rådets henstilling af 27. marts 1997 vedrørende retningslinjer for kryptografipolitik.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | Med henblik på at sikre en hurtig reaktion fra Unionen i forhold til ændrede vilkår i forbindelse med vurderingen af udførslers følsomhed inden for rammerne af en generel EU-udførselstilladelse samt i forhold til den teknologiske og kommercielle udvikling bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen for så vidt angår ændring af afsnit A i bilag I, bilag II og afsnit B i bilag IV til denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale
  om bedre lovgivning
  af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i udarbejdelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, som beskæftiger sig med udarbejdelse af delegerede retsakter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

Med henblik på at sikre en hurtig reaktion fra Unionen i forhold til ændrede vilkår i forbindelse med vurderingen af udførslers følsomhed inden for rammerne af en generel EU-udførselstilladelse samt i forhold til den teknologiske og kommercielle udvikling bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen for så vidt angår ændring af afsnit A i bilag I, bilag II og afsnit B i bilag IV til denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale
  om bedre lovgivning
  af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i udarbejdelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, som beskæftiger sig med udarbejdelse af delegerede retsakter.

| (18) | Med henblik på at sikre en hurtig reaktion fra Unionen i forhold til ændrede vilkår i forbindelse med vurderingen af udførslers følsomhed inden for rammerne af en generel EU-udførselstilladelse samt i forhold til den teknologiske og kommercielle udvikling bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen for så vidt angår ændring af afsnit A 
  og B
  i bilag I, bilag II og afsnit B i bilag IV til denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016
  om bedre lovgivning
  . For at sikre lige deltagelse i udarbejdelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, som beskæftiger sig med udarbejdelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(18)

Med henblik på at sikre en hurtig reaktion fra Unionen i forhold til ændrede vilkår i forbindelse med vurderingen af udførslers følsomhed inden for rammerne af en generel EU-udførselstilladelse samt i forhold til den teknologiske og kommercielle udvikling bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen for så vidt angår ændring af afsnit A 
  og B
  i bilag I, bilag II og afsnit B i bilag IV til denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016
  om bedre lovgivning
  . For at sikre lige deltagelse i udarbejdelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet navnlig modtage alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, som beskæftiger sig med udarbejdelse af delegerede retsakter.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 19 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19a) | Risikoen for cybertyveri og reeksport til tredjelande, som nævnes i den fælles holdning 2008/944/FUSP, understreger nødvendigheden af at styrke bestemmelserne om produkter med dobbelt anvendelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19a)

Risikoen for cybertyveri og reeksport til tredjelande, som nævnes i den fælles holdning 2008/944/FUSP, understreger nødvendigheden af at styrke bestemmelserne om produkter med dobbelt anvendelse.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | I henhold til og inden for rammerne af artikel 36 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og så længe der ikke er en højere grad af harmonisering, vil medlemsstaterne fortsat have ret til at foretage kontrol af overførsler af visse produkter med dobbelt anvendelse inden for Unionen for at beskytte den offentlige orden eller sikkerhed. Af proportionalitetshensyn bør kontrollen af overførslen af produkter med dobbelt anvendelse inden for Unionen revideres for at minimere byrden for virksomheder og myndigheder. Desuden bør listen over produkter, der er genstand for kontrol inden for Unionen, jf. afsnit B i bilag IV, med mellemrum tages op til fornyet behandling i lyset af den teknologiske og kommercielle udvikling og for så vidt angår vurderingen af overførslernes følsomhed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

I henhold til og inden for rammerne af artikel 36 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og så længe der ikke er en højere grad af harmonisering, vil medlemsstaterne fortsat have ret til at foretage kontrol af overførsler af visse produkter med dobbelt anvendelse inden for Unionen for at beskytte den offentlige orden eller sikkerhed. Af proportionalitetshensyn bør kontrollen af overførslen af produkter med dobbelt anvendelse inden for Unionen revideres for at minimere byrden for virksomheder og myndigheder. Desuden bør listen over produkter, der er genstand for kontrol inden for Unionen, jf. afsnit B i bilag IV, med mellemrum tages op til fornyet behandling i lyset af den teknologiske og kommercielle udvikling og for så vidt angår vurderingen af overførslernes følsomhed.

| (21) | I henhold til og inden for rammerne af artikel 36 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og så længe der ikke er en højere grad af harmonisering, vil medlemsstaterne fortsat have ret til at foretage kontrol af overførsler af visse produkter med dobbelt anvendelse inden for Unionen for at beskytte den offentlige orden eller sikkerhed. Af proportionalitetshensyn bør kontrollen af overførslen af produkter med dobbelt anvendelse inden for Unionen revideres for at minimere byrden for virksomheder
  , navnlig SMV'er,
  og myndigheder. Desuden bør listen over produkter, der er genstand for kontrol inden for Unionen, jf. afsnit B i bilag IV, med mellemrum tages op til fornyet behandling i lyset af den teknologiske og kommercielle udvikling og for så vidt angår vurderingen af overførslernes følsomhed. |
| --- | --- |

(21)

I henhold til og inden for rammerne af artikel 36 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og så længe der ikke er en højere grad af harmonisering, vil medlemsstaterne fortsat have ret til at foretage kontrol af overførsler af visse produkter med dobbelt anvendelse inden for Unionen for at beskytte den offentlige orden eller sikkerhed. Af proportionalitetshensyn bør kontrollen af overførslen af produkter med dobbelt anvendelse inden for Unionen revideres for at minimere byrden for virksomheder
  , navnlig SMV'er,
  og myndigheder. Desuden bør listen over produkter, der er genstand for kontrol inden for Unionen, jf. afsnit B i bilag IV, med mellemrum tages op til fornyet behandling i lyset af den teknologiske og kommercielle udvikling og for så vidt angår vurderingen af overførslernes følsomhed.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 22 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (22a) | I betragtning af vigtigheden af ansvarlighed og offentlig indsigt i eksportkontrolaktiviteter bør medlemsstaterne gøre alle relevante oplysninger om udstedelse af tilladelser offentligt tilgængelige. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22a)

I betragtning af vigtigheden af ansvarlighed og offentlig indsigt i eksportkontrolaktiviteter bør medlemsstaterne gøre alle relevante oplysninger om udstedelse af tilladelser offentligt tilgængelige.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | Formidling til den private sektor og gennemsigtighed er afgørende elementer for en effektiv udførselskontrolordning. Det er derfor hensigtsmæssigt at sørge for en fortsat udvikling af retningslinjer til støtte for gennemførelsen af denne forordning og for offentliggørelsen af en årlig beretning on gennemførelsen af kontrol, således som det er almindelig praksis. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

Formidling til den private sektor og gennemsigtighed er afgørende elementer for en effektiv udførselskontrolordning. Det er derfor hensigtsmæssigt at sørge for en fortsat udvikling af retningslinjer til støtte for gennemførelsen af denne forordning og for offentliggørelsen af en årlig beretning on gennemførelsen af kontrol, således som det er almindelig praksis.

| (25) | Formidling til den private sektor
  , navnlig SMV'er,
  og gennemsigtighed er afgørende elementer for en effektiv udførselskontrolordning. Det er derfor hensigtsmæssigt at sørge for en fortsat udvikling af retningslinjer til støtte for gennemførelsen af denne forordning og for offentliggørelsen af en årlig beretning on gennemførelsen af kontrol, således som det er almindelig praksis.
  I betragtning af, at retningslinjer er så vigtige for fortolkningen af visse elementer i denne forordning, bør disse retningslinjer gøres offentligt tilgængelige, når forordningen træder i kraft. |
| --- | --- |

(25)

Formidling til den private sektor
  , navnlig SMV'er,
  og gennemsigtighed er afgørende elementer for en effektiv udførselskontrolordning. Det er derfor hensigtsmæssigt at sørge for en fortsat udvikling af retningslinjer til støtte for gennemførelsen af denne forordning og for offentliggørelsen af en årlig beretning on gennemførelsen af kontrol, således som det er almindelig praksis.
  I betragtning af, at retningslinjer er så vigtige for fortolkningen af visse elementer i denne forordning, bør disse retningslinjer gøres offentligt tilgængelige, når forordningen træder i kraft.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 25 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (25a) | Det bør sikres, at definitionerne i dette forslag er i overensstemmelse med definitionerne i EU-toldkodeksen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25a)

Det bør sikres, at definitionerne i dette forslag er i overensstemmelse med definitionerne i EU-toldkodeksen.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 27

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (27) | Hver medlemsstat bør fastsætte sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har en afskrækkende virkning, og som finder anvendelse i tilfælde af overtrædelse af denne forordnings bestemmelser. Det er ligeledes hensigtsmæssigt at indføre bestemmelser for specifikt at imødegå tilfælde af ulovlig handel med produkter med dobbelt anvendelse for således at sikre en effektiv håndhævelse af kontrollen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27)

Hver medlemsstat bør fastsætte sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har en afskrækkende virkning, og som finder anvendelse i tilfælde af overtrædelse af denne forordnings bestemmelser. Det er ligeledes hensigtsmæssigt at indføre bestemmelser for specifikt at imødegå tilfælde af ulovlig handel med produkter med dobbelt anvendelse for således at sikre en effektiv håndhævelse af kontrollen.

| (27) | Hver medlemsstat bør fastsætte sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har en afskrækkende virkning, og som finder anvendelse i tilfælde af overtrædelse af denne forordnings bestemmelser.
  Skabelsen af lige konkurrencevilkår for EU-eksportører bør fremmes. Derfor bør sanktioner for overtrædelser af denne forordning være af lignende karakter og virkning i alle medlemsstaterne.
  Det er ligeledes hensigtsmæssigt at indføre bestemmelser for specifikt at imødegå tilfælde af ulovlig handel med produkter med dobbelt anvendelse for således at sikre en effektiv håndhævelse af kontrollen. |
| --- | --- |

(27)

Hver medlemsstat bør fastsætte sanktioner, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har en afskrækkende virkning, og som finder anvendelse i tilfælde af overtrædelse af denne forordnings bestemmelser.
  Skabelsen af lige konkurrencevilkår for EU-eksportører bør fremmes. Derfor bør sanktioner for overtrædelser af denne forordning være af lignende karakter og virkning i alle medlemsstaterne.
  Det er ligeledes hensigtsmæssigt at indføre bestemmelser for specifikt at imødegå tilfælde af ulovlig handel med produkter med dobbelt anvendelse for således at sikre en effektiv håndhævelse af kontrollen.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (29) | Udførselskontrol indvirker på den internationale sikkerhed og handelen med tredjelande, og det er derfor hensigtsmæssigt at udvikle dialogen og samarbejdet med tredjelande med henblik på at skabe lige vilkår på verdensplan og fremme den internationale sikkerhed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(29)

Udførselskontrol indvirker på den internationale sikkerhed og handelen med tredjelande, og det er derfor hensigtsmæssigt at udvikle dialogen og samarbejdet med tredjelande med henblik på at skabe lige vilkår på verdensplan og fremme den internationale sikkerhed.

| (29) | Udførselskontrol indvirker på den internationale sikkerhed og handelen med tredjelande, og det er derfor hensigtsmæssigt at udvikle dialogen og samarbejdet med tredjelande med henblik på at skabe lige vilkår på verdensplan og fremme
  opadgående konvergens og
  den internationale sikkerhed.
  For at fremme disse mål bør Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne i tæt samarbejde med EU-Udenrigstjenesten proaktivt engagere sig i de relevante internationale fora, herunder Wassenaar-arrangementet, for at udarbejde den liste over cyberovervågningsprodukter, der er fastsat i bilag I, afsnit B, som en international standard. Desuden bør bistand til tredjelande i forbindelse med udviklingen af en ordning for kontrol med udførsel af produkter med dobbelt anvendelse og passende administrative kapaciteter styrkes og udbygges, navnlig med hensyn til told. |
| --- | --- |

(29)

Udførselskontrol indvirker på den internationale sikkerhed og handelen med tredjelande, og det er derfor hensigtsmæssigt at udvikle dialogen og samarbejdet med tredjelande med henblik på at skabe lige vilkår på verdensplan og fremme
  opadgående konvergens og
  den internationale sikkerhed.
  For at fremme disse mål bør Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne i tæt samarbejde med EU-Udenrigstjenesten proaktivt engagere sig i de relevante internationale fora, herunder Wassenaar-arrangementet, for at udarbejde den liste over cyberovervågningsprodukter, der er fastsat i bilag I, afsnit B, som en international standard. Desuden bør bistand til tredjelande i forbindelse med udviklingen af en ordning for kontrol med udførsel af produkter med dobbelt anvendelse og passende administrative kapaciteter styrkes og udbygges, navnlig med hensyn til told.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 31

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (31) | I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  anerkender, herunder retten til at drive egen virksomhed – |

Kommissionens forslag

Ændring

(31)

I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  anerkender, herunder retten til at drive egen virksomhed –

| (31) | I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som bl.a.
  anerkendes i
  Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. |
| --- | --- |

(31)

I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som bl.a.
  anerkendes i
  Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

Ændring 25

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | produkter, der kan anvendes til udformning, udvikling, produktion eller anvendelse af nukleare, kemiske og biologiske våben og disses fremføringsmidler, herunder alle varer, der kan anvendes både til ikke-eksplosive formål og til på enhver måde at fremme fabrikation af nukleare våben eller andre nukleare sprænglegemer |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

produkter, der kan anvendes til udformning, udvikling, produktion eller anvendelse af nukleare, kemiske og biologiske våben og disses fremføringsmidler, herunder alle varer, der kan anvendes både til ikke-eksplosive formål og til på enhver måde at fremme fabrikation af nukleare våben eller andre nukleare sprænglegemer

| a) | traditionelle
  produkter
  med dobbelt anvendelse, hvilket vil sige produkter, herunder software og hardware
  , der kan anvendes til udformning, udvikling, produktion eller anvendelse af nukleare, kemiske og biologiske våben og disses fremføringsmidler, herunder alle varer, der kan anvendes både til ikke-eksplosive formål og til på enhver måde at fremme fabrikation af nukleare våben eller andre nukleare sprænglegemer |
| --- | --- |

a)

traditionelle
  produkter
  med dobbelt anvendelse, hvilket vil sige produkter, herunder software og hardware
  , der kan anvendes til udformning, udvikling, produktion eller anvendelse af nukleare, kemiske og biologiske våben og disses fremføringsmidler, herunder alle varer, der kan anvendes både til ikke-eksplosive formål og til på enhver måde at fremme fabrikation af nukleare våben eller andre nukleare sprænglegemer

Ændring 26

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | cyberovervågningsteknologi
  , der kan anvendes til at begå alvorlige krænkelser af menneskerettighederne eller den humanitære folkeret, eller som kan true den internationale sikkerhed eller Unionens eller medlemsstaternes væsentlige sikkerhedsinteresser. |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

cyberovervågningsteknologi
  , der kan anvendes til at begå alvorlige krænkelser af menneskerettighederne eller den humanitære folkeret, eller som kan true den internationale sikkerhed eller Unionens eller medlemsstaternes væsentlige sikkerhedsinteresser.

| b) | cyberovervågningsprodukter
  ,
  herunder hardware, software og teknologi, som er specielt konstrueret til at give mulighed for skjult adgang til informations- og telekommunikationssystemer og/eller overvåge, uddrage, indsamle og analysere data og/eller sætte det berørte system ud af spillet eller skade det uden ejeren af dataenes udtrykkelige, informerede og utvetydige samtykke, og som kan anvendes i forbindelse med krænkelser af menneskerettighederne, herunder retten til privatlivets fred, retten til ytringsfrihed og retten til forsamlings- og foreningsfrihed, eller
  der kan anvendes til at begå alvorlige krænkelser af menneskerettighedslovgivningen eller den humanitære folkeret, eller som kan true den internationale sikkerhed eller Unionens eller medlemsstaternes væsentlige sikkerhedsinteresser.
  Forskning i netværk og IKT-sikkerhed med henblik på autoriseret afprøvning eller beskyttelse af informationssikkerhedssystemer udelukkes. |
| --- | --- |

b)

cyberovervågningsprodukter
  ,
  herunder hardware, software og teknologi, som er specielt konstrueret til at give mulighed for skjult adgang til informations- og telekommunikationssystemer og/eller overvåge, uddrage, indsamle og analysere data og/eller sætte det berørte system ud af spillet eller skade det uden ejeren af dataenes udtrykkelige, informerede og utvetydige samtykke, og som kan anvendes i forbindelse med krænkelser af menneskerettighederne, herunder retten til privatlivets fred, retten til ytringsfrihed og retten til forsamlings- og foreningsfrihed, eller
  der kan anvendes til at begå alvorlige krænkelser af menneskerettighedslovgivningen eller den humanitære folkeret, eller som kan true den internationale sikkerhed eller Unionens eller medlemsstaternes væsentlige sikkerhedsinteresser.
  Forskning i netværk og IKT-sikkerhed med henblik på autoriseret afprøvning eller beskyttelse af informationssikkerhedssystemer udelukkes.

Ændring 27

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  »slutbruger«: enhver fysisk eller juridisk person eller enhed, der er den endelige modtager af produkterne med dobbelt anvendelse |

Kommissionens forslag

Ændring

5a.
     
  »slutbruger«: enhver fysisk eller juridisk person eller enhed, der er den endelige modtager af produkterne med dobbelt anvendelse

Ændring 28

Ændring 28

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 13

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 13. | »storprojekttilladelse«: global udførselstilladelse, der udstedes til en bestemt eksportør for en type eller kategori af produkter med dobbelt anvendelse, som kan være gyldig for udførsel til en eller flere angivne slutbrugere i et eller flere angivne tredjelande for et
  angivet projekts varighed, som overstiger
  et år |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

13.

»storprojekttilladelse«: global udførselstilladelse, der udstedes til en bestemt eksportør for en type eller kategori af produkter med dobbelt anvendelse, som kan være gyldig for udførsel til en eller flere angivne slutbrugere i et eller flere angivne tredjelande for et
  angivet projekts varighed, som overstiger
  et år

angivet projekts varighed, som overstiger

| 13. | »storprojekttilladelse«: global udførselstilladelse, der udstedes til en bestemt eksportør for en type eller kategori af produkter med dobbelt anvendelse, som kan være gyldig for udførsel til en eller flere angivne slutbrugere i et eller flere angivne tredjelande for et
  specifikt projekt. Den er gyldig i mellem
  et
  og fire
  år
  , undtagen i behørigt begrundede tilfælde, der er baseret på projektets varighed, og kan fornyes af den kompetente myndighed |
| --- | --- |

13.

»storprojekttilladelse«: global udførselstilladelse, der udstedes til en bestemt eksportør for en type eller kategori af produkter med dobbelt anvendelse, som kan være gyldig for udførsel til en eller flere angivne slutbrugere i et eller flere angivne tredjelande for et
  specifikt projekt. Den er gyldig i mellem
  et
  og fire
  år
  , undtagen i behørigt begrundede tilfælde, der er baseret på projektets varighed, og kan fornyes af den kompetente myndighed

specifikt projekt. Den er gyldig i mellem

og fire

, undtagen i behørigt begrundede tilfælde, der er baseret på projektets varighed, og kan fornyes af den kompetente myndighed

Ændring 29

Ændring 29

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 22

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 22. | »internt program til sikring af overholdelse«: effektive, passende og forholdsmæssige midler og procedurer, herunder udvikling, indførelse og efterlevelse af standardiserede politikker, procedurer og adfærdsregler for operationel overholdelse og sikkerhedsforanstaltninger, der er udviklet af eksportører for at sikre overholdelse af bestemmelser samt vilkår og betingelser for tilladelser i henhold til denne forordning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

22.

»internt program til sikring af overholdelse«: effektive, passende og forholdsmæssige midler og procedurer, herunder udvikling, indførelse og efterlevelse af standardiserede politikker, procedurer og adfærdsregler for operationel overholdelse og sikkerhedsforanstaltninger, der er udviklet af eksportører for at sikre overholdelse af bestemmelser samt vilkår og betingelser for tilladelser i henhold til denne forordning

| 22. | »internt program til sikring af overholdelse«
  (ICP)
  : effektive, passende og forholdsmæssige midler og procedurer
  (risikobaseret tilgang)
  , herunder udvikling, indførelse og efterlevelse af standardiserede politikker, procedurer og adfærdsregler for operationel overholdelse og sikkerhedsforanstaltninger, der er udviklet af eksportører for at sikre overholdelse af bestemmelser samt vilkår og betingelser for tilladelser i henhold til denne forordning.
  Eksportøren skal have mulighed for frivilligt at få sin ICP certificeret gratis af de kompetente myndigheder på grundlag af en af Kommissionen fastlagt ICP-reference, med henblik på at opnå incitamenter i godkendelsesprocessen fra de nationale kompetente myndigheder |
| --- | --- |

22.

»internt program til sikring af overholdelse«
  (ICP)
  : effektive, passende og forholdsmæssige midler og procedurer
  (risikobaseret tilgang)
  , herunder udvikling, indførelse og efterlevelse af standardiserede politikker, procedurer og adfærdsregler for operationel overholdelse og sikkerhedsforanstaltninger, der er udviklet af eksportører for at sikre overholdelse af bestemmelser samt vilkår og betingelser for tilladelser i henhold til denne forordning.
  Eksportøren skal have mulighed for frivilligt at få sin ICP certificeret gratis af de kompetente myndigheder på grundlag af en af Kommissionen fastlagt ICP-reference, med henblik på at opnå incitamenter i godkendelsesprocessen fra de nationale kompetente myndigheder

(ICP)

(risikobaseret tilgang)

Eksportøren skal have mulighed for frivilligt at få sin ICP certificeret gratis af de kompetente myndigheder på grundlag af en af Kommissionen fastlagt ICP-reference, med henblik på at opnå incitamenter i godkendelsesprocessen fra de nationale kompetente myndigheder

Ændring 30

Ændring 30

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 23

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 23. | »terrorhandling«: en terrorhandling i den i artikel 1, stk. 3, i fælles holdning 2001/931/FUSP anvendte betydning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

23.

23.

»terrorhandling«: en terrorhandling i den i artikel 1, stk. 3, i fælles holdning 2001/931/FUSP anvendte betydning.

udgår

udgår

Ændring 31

Ændring 31

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 23 a (ny)

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 23 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 23a. | »passende omhu«: den proces, hvorved virksomheder kan identificere, forhindre, afbøde og gøre rede for, hvordan de håndterer deres faktiske og potentielle negative indvirkninger som en integreret del af virksomhedens beslutningstagnings- og risikostyringssystemer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

23a.

23a.

»passende omhu«: den proces, hvorved virksomheder kan identificere, forhindre, afbøde og gøre rede for, hvordan de håndterer deres faktiske og potentielle negative indvirkninger som en integreret del af virksomhedens beslutningstagnings- og risikostyringssystemer

Ændring 32

Ændring 32

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra d

Artikel 4 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | anvendelse foretaget af personer, der medvirker til
  eller
  er ansvarlige for at beordre eller begå alvorlige
  krænkelser af
  menneskerettighederne
  eller den humanitære folkeret i 
  situationer med våbnet konflikt
  eller
  intern undertrykkelse i det endelige bestemmelsesland, som identificeret af relevante offentlige internationale institutioner eller af europæiske
  eller nationale kompetente myndigheder, og hvor der er
  bevis for
  , at den påtænkte slutbruger
  anvender
  disse eller lignende produkter til at beordre eller gennemføre sådanne
  alvorlige
  krænkelser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

anvendelse foretaget af personer, der medvirker til
  eller
  er ansvarlige for at beordre eller begå alvorlige
  krænkelser af
  menneskerettighederne
  eller den humanitære folkeret i 
  situationer med våbnet konflikt
  eller
  intern undertrykkelse i det endelige bestemmelsesland, som identificeret af relevante offentlige internationale institutioner eller af europæiske
  eller nationale kompetente myndigheder, og hvor der er
  bevis for
  , at den påtænkte slutbruger
  anvender
  disse eller lignende produkter til at beordre eller gennemføre sådanne
  alvorlige
  krænkelser

anvendelse foretaget af personer, der medvirker til

er ansvarlige for at beordre eller begå alvorlige

menneskerettighederne

situationer med våbnet konflikt

intern undertrykkelse i det endelige bestemmelsesland, som identificeret af relevante offentlige internationale institutioner eller af europæiske

bevis for

anvender

alvorlige

| d) | fysiske
  eller
  juridiske personers anvendelse af cyberovervågningsprodukter i forbindelse med
  krænkelser af
  den internationale menneskerettighedslovgivning
  eller den humanitære folkeret i 
  lande, hvor FN's, Europarådets
  eller
  Unionens kompetente organer
  eller nationale kompetente myndigheder
  har konstateret alvorlige menneskerettighedskrænkelser
  , og hvor der er
  god grund til at tro
  , at den påtænkte slutbruger
  vil anvende
  disse eller lignende produkter til at beordre eller gennemføre sådanne krænkelser |
| --- | --- |

d)

fysiske
  eller
  juridiske personers anvendelse af cyberovervågningsprodukter i forbindelse med
  krænkelser af
  den internationale menneskerettighedslovgivning
  eller den humanitære folkeret i 
  lande, hvor FN's, Europarådets
  eller
  Unionens kompetente organer
  eller nationale kompetente myndigheder
  har konstateret alvorlige menneskerettighedskrænkelser
  , og hvor der er
  god grund til at tro
  , at den påtænkte slutbruger
  vil anvende
  disse eller lignende produkter til at beordre eller gennemføre sådanne krænkelser

fysiske

juridiske personers anvendelse af cyberovervågningsprodukter i forbindelse med

den internationale menneskerettighedslovgivning

lande, hvor FN's, Europarådets

Unionens kompetente organer

har konstateret alvorlige menneskerettighedskrænkelser

god grund til at tro

vil anvende

Ændring 33

Ændring 33

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra e

Artikel 4 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | anvendelse i forbindelse med terrorhandlinger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

e)

anvendelse i forbindelse med terrorhandlinger.

anvendelse i forbindelse med terrorhandlinger.

udgår

udgår

Ændring 34

Ændring 34

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2

Artikel 4 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Har
  en eksportør
  på baggrund
  af
  sin forpligtelse til at udvise
  passende omhu
  kendskab til, at
  produkter med dobbelt anvendelse, som han agter at udføre, og som ikke er opført på listen i bilag I, helt eller delvis
  er
  bestemt til en af de i stk. 1 nævnte anvendelser, skal han meddele dette til den kompetente myndighed, som
  afgør
  , om det er hensigtsmæssigt at kræve tilladelse til udførslen. | 2.   
  Hvis
  en eksportør
  under udøvelse
  af passende omhu
  bliver opmærksom på
  produkter med dobbelt anvendelse, som han
  eller hun
  agter at udføre, og som ikke er opført på listen i bilag I, helt eller delvis
  kan være
  bestemt til en af de i stk. 1 nævnte anvendelser, skal han
  eller hun
  meddele dette til den kompetente myndighed
  i den medlemsstat, hvor han eller hun er etableret eller bosiddende
  , som
  vil afgøre
  , om det er hensigtsmæssigt at kræve tilladelse til udførslen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Har
  en eksportør
  på baggrund
  af
  sin forpligtelse til at udvise
  passende omhu
  kendskab til, at
  produkter med dobbelt anvendelse, som han agter at udføre, og som ikke er opført på listen i bilag I, helt eller delvis
  er
  bestemt til en af de i stk. 1 nævnte anvendelser, skal han meddele dette til den kompetente myndighed, som
  afgør
  , om det er hensigtsmæssigt at kræve tilladelse til udførslen.

2.   
  Hvis
  en eksportør
  under udøvelse
  af passende omhu
  bliver opmærksom på
  produkter med dobbelt anvendelse, som han
  eller hun
  agter at udføre, og som ikke er opført på listen i bilag I, helt eller delvis
  kan være
  bestemt til en af de i stk. 1 nævnte anvendelser, skal han
  eller hun
  meddele dette til den kompetente myndighed
  i den medlemsstat, hvor han eller hun er etableret eller bosiddende
  , som
  vil afgøre
  , om det er hensigtsmæssigt at kræve tilladelse til udførslen.

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 3

Artikel 4 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Tilladelser til udførsel af ikke-opførte produkter udstedes for bestemte produkter og slutbrugere. Tilladelserne udstedes af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor eksportøren er hjemmehørende eller har hjemsted, eller, hvis eksportøren er en person, der er hjemmehørende eller har hjemsted uden for Unionen, af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor produkterne befinder sig. Tilladelserne er gyldige i hele Unionen. Tilladelserne er gyldige i 
  et
  år og kan fornyes af den kompetente myndighed. | 3.   Tilladelser til udførsel af ikke-opførte produkter udstedes for bestemte produkter og slutbrugere. Tilladelserne udstedes af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor eksportøren er hjemmehørende eller har hjemsted, eller, hvis eksportøren er en person, der er hjemmehørende eller har hjemsted uden for Unionen, af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor produkterne befinder sig. Tilladelserne er gyldige i hele Unionen. Tilladelserne er gyldige i 
  to
  år og kan fornyes af den kompetente myndighed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Tilladelser til udførsel af ikke-opførte produkter udstedes for bestemte produkter og slutbrugere. Tilladelserne udstedes af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor eksportøren er hjemmehørende eller har hjemsted, eller, hvis eksportøren er en person, der er hjemmehørende eller har hjemsted uden for Unionen, af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor produkterne befinder sig. Tilladelserne er gyldige i hele Unionen. Tilladelserne er gyldige i 
  et
  år og kan fornyes af den kompetente myndighed.

3.   Tilladelser til udførsel af ikke-opførte produkter udstedes for bestemte produkter og slutbrugere. Tilladelserne udstedes af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor eksportøren er hjemmehørende eller har hjemsted, eller, hvis eksportøren er en person, der er hjemmehørende eller har hjemsted uden for Unionen, af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor produkterne befinder sig. Tilladelserne er gyldige i hele Unionen. Tilladelserne er gyldige i 
  to
  år og kan fornyes af den kompetente myndighed.

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 4 — afsnit 2

Artikel 4 — stk. 4 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Modtages der ingen indsigelser, anses de hørte medlemsstater for ikke at have nogen indsigelser, og de skal indføre tilladelseskrav for alle »reelt sammenlignelige transaktioner«. De underretter deres toldmyndigheder og andre relevante nationale myndigheder om tilladelseskravene. | Modtages der ingen indsigelser, anses de hørte medlemsstater for ikke at have nogen indsigelser, og de skal indføre tilladelseskrav for alle »reelt sammenlignelige transaktioner«
  , hvilket betyder et produkt med i det væsentlige identiske parametre eller tekniske egenskaber til samme slutbruger eller modtager.
  De underretter deres toldmyndigheder og andre relevante nationale myndigheder om tilladelseskravene.
  Kommissionen offentliggør i Den Europæiske Unions Tidende en kort beskrivelse af sagen, begrundelsen for afgørelsen og eventuelt en angivelse af det nye godkendelseskrav i et nyt afsnit E i bilag II. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Modtages der ingen indsigelser, anses de hørte medlemsstater for ikke at have nogen indsigelser, og de skal indføre tilladelseskrav for alle »reelt sammenlignelige transaktioner«. De underretter deres toldmyndigheder og andre relevante nationale myndigheder om tilladelseskravene.

Modtages der ingen indsigelser, anses de hørte medlemsstater for ikke at have nogen indsigelser, og de skal indføre tilladelseskrav for alle »reelt sammenlignelige transaktioner«
  , hvilket betyder et produkt med i det væsentlige identiske parametre eller tekniske egenskaber til samme slutbruger eller modtager.
  De underretter deres toldmyndigheder og andre relevante nationale myndigheder om tilladelseskravene.
  Kommissionen offentliggør i Den Europæiske Unions Tidende en kort beskrivelse af sagen, begrundelsen for afgørelsen og eventuelt en angivelse af det nye godkendelseskrav i et nyt afsnit E i bilag II.

, hvilket betyder et produkt med i det væsentlige identiske parametre eller tekniske egenskaber til samme slutbruger eller modtager.

Kommissionen offentliggør i Den Europæiske Unions Tidende en kort beskrivelse af sagen, begrundelsen for afgørelsen og eventuelt en angivelse af det nye godkendelseskrav i et nyt afsnit E i bilag II.

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 4 — afsnit 3

Artikel 4 — stk. 4 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Modtages der indsigelser fra
  en medlemsstat
  ,
  der høres
  , ophæves tilladelseskravet, medmindre den medlemsstat, der indfører kravet, er af den opfattelse, at en udførsel kan skade dens væsentlige sikkerhedsinteresser. I så fald kan denne medlemsstat beslutte at opretholde kravet om tilladelse. Kommissionen og de øvrige medlemsstater skal straks underrettes herom. | Modtages der indsigelser fra
  mindst fire medlemsstater
  ,
  som repræsenterer mindst 35 % af Unionens indbyggere
  , ophæves tilladelseskravet, medmindre den medlemsstat, der indfører kravet, er af den opfattelse, at en udførsel kan skade dens væsentlige sikkerhedsinteresser
  eller dens forpligtelser med hensyn til menneskerettighederne
  . I så fald kan denne medlemsstat beslutte at opretholde kravet om tilladelse. Kommissionen og de øvrige medlemsstater skal straks underrettes herom. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Modtages der indsigelser fra
  en medlemsstat
  ,
  der høres
  , ophæves tilladelseskravet, medmindre den medlemsstat, der indfører kravet, er af den opfattelse, at en udførsel kan skade dens væsentlige sikkerhedsinteresser. I så fald kan denne medlemsstat beslutte at opretholde kravet om tilladelse. Kommissionen og de øvrige medlemsstater skal straks underrettes herom.

en medlemsstat

der høres

Modtages der indsigelser fra
  mindst fire medlemsstater
  ,
  som repræsenterer mindst 35 % af Unionens indbyggere
  , ophæves tilladelseskravet, medmindre den medlemsstat, der indfører kravet, er af den opfattelse, at en udførsel kan skade dens væsentlige sikkerhedsinteresser
  eller dens forpligtelser med hensyn til menneskerettighederne
  . I så fald kan denne medlemsstat beslutte at opretholde kravet om tilladelse. Kommissionen og de øvrige medlemsstater skal straks underrettes herom.

mindst fire medlemsstater

som repræsenterer mindst 35 % af Unionens indbyggere

eller dens forpligtelser med hensyn til menneskerettighederne

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 4 — afsnit 4

Artikel 4 — stk. 4 — afsnit 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen og medlemsstaterne skal føre et ajourført register over gældende tilladelseskrav. | Kommissionen og medlemsstaterne skal føre et ajourført register over gældende tilladelseskrav.
  De data, der er til rådighed i dette register, indgår i rapporten til Europa-Parlamentet, jf. artikel 24, stk. 2, og gøres tilgængelige for offentligheden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen og medlemsstaterne skal føre et ajourført register over gældende tilladelseskrav.

Kommissionen og medlemsstaterne skal føre et ajourført register over gældende tilladelseskrav.
  De data, der er til rådighed i dette register, indgår i rapporten til Europa-Parlamentet, jf. artikel 24, stk. 2, og gøres tilgængelige for offentligheden.

De data, der er til rådighed i dette register, indgår i rapporten til Europa-Parlamentet, jf. artikel 24, stk. 2, og gøres tilgængelige for offentligheden.

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2

Artikel 5 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Har en mægler kendskab til, at de produkter med dobbelt anvendelse, som han agter at udføre mæglervirksomhed for, helt eller delvis er bestemt til en af de i artikel 4, stk. 1, nævnte anvendelser, skal han meddele dette til den kompetente myndighed, som
  afgør, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at stille krav om
  tilladelse
  til sådan mæglervirksomhed
  . | 2.   Har en mægler kendskab til, at de produkter med dobbelt anvendelse, som han
  eller hun
  agter at udføre mæglervirksomhed for, helt eller delvis er bestemt til en af de i artikel 4, stk. 1, nævnte anvendelser, skal han
  eller hun
  meddele dette til den kompetente myndighed, som
  skal gøre en sådan mæglervirksomhed betinget af
  tilladelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Har en mægler kendskab til, at de produkter med dobbelt anvendelse, som han agter at udføre mæglervirksomhed for, helt eller delvis er bestemt til en af de i artikel 4, stk. 1, nævnte anvendelser, skal han meddele dette til den kompetente myndighed, som
  afgør, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at stille krav om
  tilladelse
  til sådan mæglervirksomhed
  .

2.   Har en mægler kendskab til, at de produkter med dobbelt anvendelse, som han
  eller hun
  agter at udføre mæglervirksomhed for, helt eller delvis er bestemt til en af de i artikel 4, stk. 1, nævnte anvendelser, skal han
  eller hun
  meddele dette til den kompetente myndighed, som
  skal gøre en sådan mæglervirksomhed betinget af
  tilladelse.

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1

Artikel 7 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Der kræves en tilladelse til direkte eller indirekte levering af teknisk assistance i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse eller i forbindelse med levering, fremstilling, vedligeholdelse og anvendelse a produkter med dobbelt anvendelse, hvis leverandøren af teknisk assistance af den kompetente myndighed er blevet gjort bekendt med, at de pågældende produkter helt eller delvist er eller kan være bestemt til en af de i artikel 4 omhandlede anvendelser. | 1.   Der kræves en tilladelse til direkte eller indirekte levering af teknisk assistance i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse eller i forbindelse med levering, fremstilling, vedligeholdelse og anvendelse a produkter med dobbelt anvendelse, hvis leverandøren af teknisk assistance af den kompetente myndighed er blevet gjort bekendt med, at de pågældende produkter helt eller delvist er eller kan være bestemt til en af de i artikel 4
  , stk. 1,
  omhandlede anvendelser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Der kræves en tilladelse til direkte eller indirekte levering af teknisk assistance i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse eller i forbindelse med levering, fremstilling, vedligeholdelse og anvendelse a produkter med dobbelt anvendelse, hvis leverandøren af teknisk assistance af den kompetente myndighed er blevet gjort bekendt med, at de pågældende produkter helt eller delvist er eller kan være bestemt til en af de i artikel 4 omhandlede anvendelser.

1.   Der kræves en tilladelse til direkte eller indirekte levering af teknisk assistance i forbindelse med produkter med dobbelt anvendelse eller i forbindelse med levering, fremstilling, vedligeholdelse og anvendelse a produkter med dobbelt anvendelse, hvis leverandøren af teknisk assistance af den kompetente myndighed er blevet gjort bekendt med, at de pågældende produkter helt eller delvist er eller kan være bestemt til en af de i artikel 4
  , stk. 1,
  omhandlede anvendelser.

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 2

Artikel 7 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Har en leverandør af teknisk assistance kendskab til, at de produkter med dobbelt anvendelse, som han agter at levere teknisk assistance for, helt eller delvis er bestemt til en af de i artikel 4 omhandlede anvendelser, skal han underrette den kompetente myndighed, som
  afgør, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at stille krav om
  tilladelse
  til sådan teknisk assistance
  . | Har en leverandør af teknisk assistance kendskab til, at de produkter med dobbelt anvendelse, som han
  eller hun
  agter at levere teknisk assistance for, helt eller delvis er bestemt til en af de i artikel 4, stk. 1, omhandlede anvendelser, skal han
  eller hun
  underrette den kompetente myndighed, som
  skal gøre sådan teknisk bistand betinget af
  tilladelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Har en leverandør af teknisk assistance kendskab til, at de produkter med dobbelt anvendelse, som han agter at levere teknisk assistance for, helt eller delvis er bestemt til en af de i artikel 4 omhandlede anvendelser, skal han underrette den kompetente myndighed, som
  afgør, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at stille krav om
  tilladelse
  til sådan teknisk assistance
  .

afgør, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at stille krav om

til sådan teknisk assistance

Har en leverandør af teknisk assistance kendskab til, at de produkter med dobbelt anvendelse, som han
  eller hun
  agter at levere teknisk assistance for, helt eller delvis er bestemt til en af de i artikel 4, stk. 1, omhandlede anvendelser, skal han
  eller hun
  underrette den kompetente myndighed, som
  skal gøre sådan teknisk bistand betinget af
  tilladelse.

eller hun

eller hun

skal gøre sådan teknisk bistand betinget af

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1

Artikel 8 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   En medlemsstat kan af hensyn til den offentlige sikkerhed eller
  menneskerettigheder
  forbyde eller kræve tilladelse til udførsel af produkter med dobbelt anvendelse, der ikke er opført på listen i bilag I. | 1.   En medlemsstat kan af hensyn til den offentlige sikkerhed, menneskerettigheder eller
  forebyggelse af terrorhandlinger
  forbyde eller kræve tilladelse til udførsel af produkter med dobbelt anvendelse, der ikke er opført på listen i bilag I. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   En medlemsstat kan af hensyn til den offentlige sikkerhed eller
  menneskerettigheder
  forbyde eller kræve tilladelse til udførsel af produkter med dobbelt anvendelse, der ikke er opført på listen i bilag I.

1.   En medlemsstat kan af hensyn til den offentlige sikkerhed, menneskerettigheder eller
  forebyggelse af terrorhandlinger
  forbyde eller kræve tilladelse til udførsel af produkter med dobbelt anvendelse, der ikke er opført på listen i bilag I.

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 7

Artikel 9 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   De relevante handelsdokumenter vedrørende overførsler inden for Unionen af produkter med dobbelt anvendelse, der er opført på listen i bilag I, skal klart angive, at produkterne er underlagt kontrol, hvis de udføres fra Unionen. Relevante handelsdokumenter omfatter især salgskontrakt, ordrebekræftelse, faktura eller forsendelsesmeddelelse. | 7.   De relevante handelsdokumenter vedrørende
  eksport til tredjelande og
  overførsler inden for Unionen af produkter med dobbelt anvendelse, der er opført på listen i bilag I, skal klart angive, at produkterne er underlagt kontrol, hvis de udføres fra Unionen. Relevante handelsdokumenter omfatter især salgskontrakt, ordrebekræftelse, faktura eller forsendelsesmeddelelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   De relevante handelsdokumenter vedrørende overførsler inden for Unionen af produkter med dobbelt anvendelse, der er opført på listen i bilag I, skal klart angive, at produkterne er underlagt kontrol, hvis de udføres fra Unionen. Relevante handelsdokumenter omfatter især salgskontrakt, ordrebekræftelse, faktura eller forsendelsesmeddelelse.

7.   De relevante handelsdokumenter vedrørende
  eksport til tredjelande og
  overførsler inden for Unionen af produkter med dobbelt anvendelse, der er opført på listen i bilag I, skal klart angive, at produkterne er underlagt kontrol, hvis de udføres fra Unionen. Relevante handelsdokumenter omfatter især salgskontrakt, ordrebekræftelse, faktura eller forsendelsesmeddelelse.

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 3

Artikel 10 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Individuelle udførselstilladelser og globale udførselstilladelser er gyldige i 
  et
  år og kan fornyes af den kompetente myndighed. Globale udførselstilladelser for store projekter er gyldige i 
  en periode
  , der
  fastsættes af den
  kompetente
  myndighed
  . | 3.   Individuelle udførselstilladelser og globale udførselstilladelser er gyldige i 
  to
  år og kan fornyes af den kompetente myndighed. Globale udførselstilladelser for store projekter er gyldige i 
  højst fire år, undtagen i behørigt begrundede tilfælde
  , der
  er baseret på projektets varighed. Dette forhindrer ikke de
  kompetente
  myndigheder i at annullere, suspendere, ændre eller tilbagekalde individuelle eller globale udførselstilladelser til enhver tid
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Individuelle udførselstilladelser og globale udførselstilladelser er gyldige i 
  et
  år og kan fornyes af den kompetente myndighed. Globale udførselstilladelser for store projekter er gyldige i 
  en periode
  , der
  fastsættes af den
  kompetente
  myndighed
  .

3.   Individuelle udførselstilladelser og globale udførselstilladelser er gyldige i 
  to
  år og kan fornyes af den kompetente myndighed. Globale udførselstilladelser for store projekter er gyldige i 
  højst fire år, undtagen i behørigt begrundede tilfælde
  , der
  er baseret på projektets varighed. Dette forhindrer ikke de
  kompetente
  myndigheder i at annullere, suspendere, ændre eller tilbagekalde individuelle eller globale udførselstilladelser til enhver tid
  .

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 4 — afsnit 1

Artikel 10 — stk. 4 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Eksportører skal give den kompetente myndighed alle de relevante oplysninger, der kræves til deres ansøgninger om en individuel og global udførselstilladelse, for at give fuldstændige oplysninger navnlig om slutbrugeren, bestemmelseslandet og de endelige anvendelser af det udførte produkt. | Eksportører skal give den kompetente myndighed alle de relevante oplysninger, der kræves til deres ansøgninger om en individuel og global udførselstilladelse, for at give fuldstændige oplysninger navnlig om slutbrugeren, bestemmelseslandet og de endelige anvendelser af det udførte produkt.
  Såfremt slutbrugeren er en statslig myndighed, skal det i de angivne oplysninger specifikt angives, hvilken afdeling, agentur, enhed eller underenhed der vil være den endelige slutbruger af det eksporterede produkt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Eksportører skal give den kompetente myndighed alle de relevante oplysninger, der kræves til deres ansøgninger om en individuel og global udførselstilladelse, for at give fuldstændige oplysninger navnlig om slutbrugeren, bestemmelseslandet og de endelige anvendelser af det udførte produkt.

Eksportører skal give den kompetente myndighed alle de relevante oplysninger, der kræves til deres ansøgninger om en individuel og global udførselstilladelse, for at give fuldstændige oplysninger navnlig om slutbrugeren, bestemmelseslandet og de endelige anvendelser af det udførte produkt.
  Såfremt slutbrugeren er en statslig myndighed, skal det i de angivne oplysninger specifikt angives, hvilken afdeling, agentur, enhed eller underenhed der vil være den endelige slutbruger af det eksporterede produkt.

Såfremt slutbrugeren er en statslig myndighed, skal det i de angivne oplysninger specifikt angives, hvilken afdeling, agentur, enhed eller underenhed der vil være den endelige slutbruger af det eksporterede produkt.

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 4 — afsnit 2

Artikel 10 — stk. 4 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Tilladelser
  kan
  ,
  hvis det
  er
  hensigtsmæssigt
  , være betinget af en erklæring om den endelige anvendelse. | Alle
  tilladelser
  til cyberovervågningsprodukter samt individuelle udførselstilladelser for produkter
  ,
  for hvilke der
  er
  en høj risiko for omdirigering eller genudførsel på uønskede vilkår
  ,
  skal
  være betinget af en erklæring om den endelige anvendelse.
  Tilladelser til andre produkter kan være betinget af en erklæring om den endelige anvendelse, hvis det er hensigtsmæssigt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Tilladelser
  kan
  ,
  hvis det
  er
  hensigtsmæssigt
  , være betinget af en erklæring om den endelige anvendelse.

kan

hvis det

hensigtsmæssigt

Alle
  tilladelser
  til cyberovervågningsprodukter samt individuelle udførselstilladelser for produkter
  ,
  for hvilke der
  er
  en høj risiko for omdirigering eller genudførsel på uønskede vilkår
  ,
  skal
  være betinget af en erklæring om den endelige anvendelse.
  Tilladelser til andre produkter kan være betinget af en erklæring om den endelige anvendelse, hvis det er hensigtsmæssigt.

Alle

til cyberovervågningsprodukter samt individuelle udførselstilladelser for produkter

for hvilke der

en høj risiko for omdirigering eller genudførsel på uønskede vilkår

skal

Tilladelser til andre produkter kan være betinget af en erklæring om den endelige anvendelse, hvis det er hensigtsmæssigt.

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 4 — afsnit 3 — indledning

Artikel 10 — stk. 4 — afsnit 3 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Globale udførselstilladelser er betinget af eksportørens gennemførelse af et effektivt internt program til sikring af overholdelse. Eksportøren skal ligeledes mindst en gang om året indberette til den kompetente myndighed om anvendelsen af denne tilladelse, og denne indberetning skal mindst indeholde følgende oplysninger: | Globale udførselstilladelser er betinget af eksportørens gennemførelse af et effektivt internt program til sikring af overholdelse. Eksportøren skal
  have mulighed for frivilligt at få sin ICP certificeret gratis af de kompetente myndigheder på grundlag af en af Kommissionen fastlagt reference-ICP, for at opnå incitamenter i godkendelsesprocessen fra de nationale kompetente myndigheder. Eksportøren skal
  ligeledes mindst en gang om året
  , eller på anmodning fra den kompetente myndighed,
  indberette til den kompetente myndighed om anvendelsen af denne tilladelse, og denne indberetning skal mindst indeholde følgende oplysninger: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Globale udførselstilladelser er betinget af eksportørens gennemførelse af et effektivt internt program til sikring af overholdelse. Eksportøren skal ligeledes mindst en gang om året indberette til den kompetente myndighed om anvendelsen af denne tilladelse, og denne indberetning skal mindst indeholde følgende oplysninger:

Globale udførselstilladelser er betinget af eksportørens gennemførelse af et effektivt internt program til sikring af overholdelse. Eksportøren skal
  have mulighed for frivilligt at få sin ICP certificeret gratis af de kompetente myndigheder på grundlag af en af Kommissionen fastlagt reference-ICP, for at opnå incitamenter i godkendelsesprocessen fra de nationale kompetente myndigheder. Eksportøren skal
  ligeledes mindst en gang om året
  , eller på anmodning fra den kompetente myndighed,
  indberette til den kompetente myndighed om anvendelsen af denne tilladelse, og denne indberetning skal mindst indeholde følgende oplysninger:

have mulighed for frivilligt at få sin ICP certificeret gratis af de kompetente myndigheder på grundlag af en af Kommissionen fastlagt reference-ICP, for at opnå incitamenter i godkendelsesprocessen fra de nationale kompetente myndigheder. Eksportøren skal

, eller på anmodning fra den kompetente myndighed,

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 4 — afsnit 3 — litra d

Artikel 10 — stk. 4 — afsnit 3 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse
  , når disse forhold kendes
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse
  , når disse forhold kendes
  .

, når disse forhold kendes

| d) | den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse. |
| --- | --- |

d)

den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse.

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 4 — afsnit 3 — litra d a (nyt)

Artikel 10 — stk. 4 — afsnit 3 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | navn og adresse på slutbrugeren, hvis denne er kendt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

navn og adresse på slutbrugeren, hvis denne er kendt.

navn og adresse på slutbrugeren, hvis denne er kendt.

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 4 — afsnit 3 — litra d b (ny)

Artikel 10 — stk. 4 — afsnit 3 — litra d b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | db) | datoen for udførslen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

db)

db)

datoen for udførslen.

datoen for udførslen.

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 5

Artikel 10 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   De kompetente myndigheder i medlemsstaterne skal behandle ansøgninger om individuelle eller globale tilladelser inden for en periode
  , der skal fastsættes i medfør af national lov eller praksis
  .
  De
  kompetente
  myndigheder skal give Kommissionen alle oplysninger om
  den
  gennemsnitlige behandlingstid
  for
  ansøgninger om tilladelse, som er relevante for udarbejdelsen af den årlige beretning som omhandlet i artikel 24
  ,
  stk. 2. | 5.   De kompetente myndigheder i medlemsstaterne skal behandle ansøgninger om individuelle eller globale tilladelser inden for en periode
  på 30 dage efter, at ansøgningen er korrekt indgivet
  .
  Såfremt den
  kompetente
  myndighed af behørigt begrundede årsager har brug for mere tid til at behandle ansøgningen, meddeler den ansøgeren dette inden for 30 dage. Den kompetente myndighed træffer under alle omstændigheder afgørelse om ansøgninger om individuelle eller globale udførselstilladelser senest 60 dage efter, at ansøgningen er korrekt indgivet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   De kompetente myndigheder i medlemsstaterne skal behandle ansøgninger om individuelle eller globale tilladelser inden for en periode
  , der skal fastsættes i medfør af national lov eller praksis
  .
  De
  kompetente
  myndigheder skal give Kommissionen alle oplysninger om
  den
  gennemsnitlige behandlingstid
  for
  ansøgninger om tilladelse, som er relevante for udarbejdelsen af den årlige beretning som omhandlet i artikel 24
  ,
  stk. 2.

5.   De kompetente myndigheder i medlemsstaterne skal behandle ansøgninger om individuelle eller globale tilladelser inden for en periode
  på 30 dage efter, at ansøgningen er korrekt indgivet
  .
  Såfremt den
  kompetente
  myndighed af behørigt begrundede årsager har brug for mere tid til at behandle ansøgningen, meddeler den ansøgeren dette inden for 30 dage. Den kompetente myndighed træffer under alle omstændigheder afgørelse om ansøgninger om individuelle eller globale udførselstilladelser senest 60 dage efter, at ansøgningen er korrekt indgivet.

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1 — afsnit 2

Artikel 11 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Når mægleren eller leverandøren af teknisk assistance ikke er hjemmehørende eller har hjemsted på Unionens område, udstedes tilladelser til mæglervirksomhed og teknisk assistance i henhold til denne forordning
  enten
  af den kompetente myndighed i den medlemsstat,
  hvor moderselskabet for mægleren eller leverandøren af teknisk assistance har hjemsted, eller
  hvorfra mæglervirksomheden eller den tekniske assistance vil blive leveret. | Når mægleren eller leverandøren af teknisk assistance ikke er hjemmehørende eller har hjemsted på Unionens område, udstedes tilladelser til mæglervirksomhed og teknisk assistance i henhold til denne forordning af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvorfra mæglervirksomheden eller den tekniske assistance vil blive leveret.
  Dette omfatter mæglervirksomhed og levering af teknisk assistance fra datterselskaber eller joint venture-selskaber, som har hjemsted i tredjelande, men som ejes eller kontrolleres af virksomheder, som har hjemsted på Unionens område. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Når mægleren eller leverandøren af teknisk assistance ikke er hjemmehørende eller har hjemsted på Unionens område, udstedes tilladelser til mæglervirksomhed og teknisk assistance i henhold til denne forordning
  enten
  af den kompetente myndighed i den medlemsstat,
  hvor moderselskabet for mægleren eller leverandøren af teknisk assistance har hjemsted, eller
  hvorfra mæglervirksomheden eller den tekniske assistance vil blive leveret.

enten

hvor moderselskabet for mægleren eller leverandøren af teknisk assistance har hjemsted, eller

Når mægleren eller leverandøren af teknisk assistance ikke er hjemmehørende eller har hjemsted på Unionens område, udstedes tilladelser til mæglervirksomhed og teknisk assistance i henhold til denne forordning af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvorfra mæglervirksomheden eller den tekniske assistance vil blive leveret.
  Dette omfatter mæglervirksomhed og levering af teknisk assistance fra datterselskaber eller joint venture-selskaber, som har hjemsted i tredjelande, men som ejes eller kontrolleres af virksomheder, som har hjemsted på Unionens område.

Dette omfatter mæglervirksomhed og levering af teknisk assistance fra datterselskaber eller joint venture-selskaber, som har hjemsted i tredjelande, men som ejes eller kontrolleres af virksomheder, som har hjemsted på Unionens område.

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1 — indledning

Artikel 14 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Når medlemsstaterne afgør, om der skal udstedes en individuel eller global udførselstilladelse eller en tilladelse til mæglervirksomhed eller teknisk assistance i henhold til denne forordning, eller om de skal forbyde en transit, skal de
  deres
  kompetente myndigheder tage hensyn til
  the folgende kriterier
  : | 1.   Når medlemsstaterne afgør, om der skal udstedes en individuel eller global udførselstilladelse eller en tilladelse til mæglervirksomhed eller teknisk assistance i henhold til denne forordning, eller om de skal forbyde en transit, skal de kompetente myndigheder
  i medlemsstaterne
  tage hensyn til
  alle relevante overvejelser, herunder
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Når medlemsstaterne afgør, om der skal udstedes en individuel eller global udførselstilladelse eller en tilladelse til mæglervirksomhed eller teknisk assistance i henhold til denne forordning, eller om de skal forbyde en transit, skal de
  deres
  kompetente myndigheder tage hensyn til
  the folgende kriterier
  :

1.   Når medlemsstaterne afgør, om der skal udstedes en individuel eller global udførselstilladelse eller en tilladelse til mæglervirksomhed eller teknisk assistance i henhold til denne forordning, eller om de skal forbyde en transit, skal de kompetente myndigheder
  i medlemsstaterne
  tage hensyn til
  alle relevante overvejelser, herunder
  :

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1 — litra a

Artikel 14 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | Unionens og medlemsstaternes internationale forpligtelser og tilsagn, særlig de forpligtelser og tilsagn, som de hver især har indgået som medlemmer
  i
  relevante internationale ikke-spredningsregimer og eksportkontrolordninger eller ved
  ratifikation
  af relevante internationale traktater
  og deres forpligtelser i henhold til sanktioner, der er pålagt ved 2 en afgørelse eller en fælles holdning vedtaget af Rådet, ved en afgørelse truffet af OSCE eller ved en bindende resolution fra De Forenede Nationers Sikkerhedsråd |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

Unionens og medlemsstaternes internationale forpligtelser og tilsagn, særlig de forpligtelser og tilsagn, som de hver især har indgået som medlemmer
  i
  relevante internationale ikke-spredningsregimer og eksportkontrolordninger eller ved
  ratifikation
  af relevante internationale traktater
  og deres forpligtelser i henhold til sanktioner, der er pålagt ved 2 en afgørelse eller en fælles holdning vedtaget af Rådet, ved en afgørelse truffet af OSCE eller ved en bindende resolution fra De Forenede Nationers Sikkerhedsråd

i

ratifikation

og deres forpligtelser i henhold til sanktioner, der er pålagt ved 2 en afgørelse eller en fælles holdning vedtaget af Rådet, ved en afgørelse truffet af OSCE eller ved en bindende resolution fra De Forenede Nationers Sikkerhedsråd

| a) | Unionens og medlemsstaternes internationale forpligtelser og tilsagn, særlig de forpligtelser og tilsagn, som de hver især har indgået som medlemmer
  af de
  relevante internationale ikke-spredningsregimer og eksportkontrolordninger eller ved
  ratificering
  af relevante internationale traktater; |
| --- | --- |

a)

Unionens og medlemsstaternes internationale forpligtelser og tilsagn, særlig de forpligtelser og tilsagn, som de hver især har indgået som medlemmer
  af de
  relevante internationale ikke-spredningsregimer og eksportkontrolordninger eller ved
  ratificering
  af relevante internationale traktater;

af de

ratificering

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1 — litra a a (ny)

Artikel 14 — stk. 1 — litra a a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | deres forpligtelser i henhold til sanktioner, der er pålagt ved en afgørelse eller en fælles holdning vedtaget af Rådet, ved en afgørelse truffet af OSCE eller ved en bindende resolution fra De Forenede Nationers Sikkerhedsråd |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

deres forpligtelser i henhold til sanktioner, der er pålagt ved en afgørelse eller en fælles holdning vedtaget af Rådet, ved en afgørelse truffet af OSCE eller ved en bindende resolution fra De Forenede Nationers Sikkerhedsråd

deres forpligtelser i henhold til sanktioner, der er pålagt ved en afgørelse eller en fælles holdning vedtaget af Rådet, ved en afgørelse truffet af OSCE eller ved en bindende resolution fra De Forenede Nationers Sikkerhedsråd

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1 — litra b a (ny)

Artikel 14 — stk. 1 — litra b a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | forekomsten af krænkelser af menneskerettighedslovgivningen, de grundlæggende rettigheder og den humanitære folkeret i det endelige bestemmelsesland, som konstateret af FN's, Europarådets eller Unionens kompetente organer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

forekomsten af krænkelser af menneskerettighedslovgivningen, de grundlæggende rettigheder og den humanitære folkeret i det endelige bestemmelsesland, som konstateret af FN's, Europarådets eller Unionens kompetente organer

forekomsten af krænkelser af menneskerettighedslovgivningen, de grundlæggende rettigheder og den humanitære folkeret i det endelige bestemmelsesland, som konstateret af FN's, Europarådets eller Unionens kompetente organer

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1 — litra c

Artikel 14 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | den interne situation i det endelige bestemmelsesland — de kompetente myndigheder
  tillader
  ikke udførsel, som kan fremprovokere eller forlænge væbnede konflikter eller forværre eksisterende spændinger i det endelige bestemmelsesland |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

den interne situation i det endelige bestemmelsesland — de kompetente myndigheder
  tillader
  ikke udførsel, som kan fremprovokere eller forlænge væbnede konflikter eller forværre eksisterende spændinger i det endelige bestemmelsesland

tillader

| c) | den interne situation i det endelige bestemmelsesland — de kompetente myndigheder
  må
  ikke
  tillade
  udførsel, som kan fremprovokere eller forlænge væbnede konflikter eller forværre eksisterende spændinger i det endelige bestemmelsesland |
| --- | --- |

c)

den interne situation i det endelige bestemmelsesland — de kompetente myndigheder
  må
  ikke
  tillade
  udførsel, som kan fremprovokere eller forlænge væbnede konflikter eller forværre eksisterende spændinger i det endelige bestemmelsesland

må

tillade

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1 — litra d a (ny)

Artikel 14 — stk. 1 — litra d a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | bestemmelseslandets adfærd over for det internationale samfund, især hvad angår dets holdning til terrorisme, arten af dets alliancer og respekten for folkeretten |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

bestemmelseslandets adfærd over for det internationale samfund, især hvad angår dets holdning til terrorisme, arten af dets alliancer og respekten for folkeretten

bestemmelseslandets adfærd over for det internationale samfund, især hvad angår dets holdning til terrorisme, arten af dets alliancer og respekten for folkeretten

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1 — litra d b (ny)

Artikel 14 — stk. 1 — litra d b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | db) | foreneligheden af udførslen af produkterne med modtagerlandets tekniske og økonomiske kapacitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

db)

db)

foreneligheden af udførslen af produkterne med modtagerlandets tekniske og økonomiske kapacitet

foreneligheden af udførslen af produkterne med modtagerlandets tekniske og økonomiske kapacitet

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1 — litra f

Artikel 14 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | den tiltænkte endelige anvendelse og faren for omdirigering herunder risikoen for, at produkterne med dobbelt anvendelse vil blive omdirigeret eller genudført på uønskede vilkår. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

den tiltænkte endelige anvendelse og faren for omdirigering herunder risikoen for, at produkterne med dobbelt anvendelse vil blive omdirigeret eller genudført på uønskede vilkår.

| f) | den tiltænkte endelige anvendelse og faren for omdirigering herunder risikoen for, at produkterne med dobbelt anvendelse
  , og navnlig cyberovervågningsprodukter,
  vil blive omdirigeret eller genudført på uønskede vilkår
  , eller blive omdirigeret til utilsigtet militær slutbrug eller til terrorisme. |
| --- | --- |

f)

den tiltænkte endelige anvendelse og faren for omdirigering herunder risikoen for, at produkterne med dobbelt anvendelse
  , og navnlig cyberovervågningsprodukter,
  vil blive omdirigeret eller genudført på uønskede vilkår
  , eller blive omdirigeret til utilsigtet militær slutbrug eller til terrorisme.

, og navnlig cyberovervågningsprodukter,

, eller blive omdirigeret til utilsigtet militær slutbrug eller til terrorisme.

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1 a (ny)

Artikel 14 — stk. 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Ved afgørelsen om, hvorvidt der skal gives en individuel eller global eksporttilladelse eller gives tilladelse til mæglervirksomhed eller teknisk bistand til cyberovervågningsprodukter, overvejer medlemsstaternes kompetente myndigheder navnlig risikoen for krænkelse af retten til privatlivets fred, retten til databeskyttelse, ytringsfrihed og forsamlings- og foreningsfrihed samt risici relateret til retsstatsprincippet, den retlige ramme for anvendelse af de produkter, der skal eksporteres, og de potentielle sikkerhedsrisici for Unionen og medlemsstaterne. |
| | Hvis de kompetente myndigheder i en medlemsstat kommer til den konklusion, at tilstedeværelsen af en sådan risiko med sandsynlighed vil føre til alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, undlader medlemsstaten at udstede udførselstilladelsen eller annullerer, suspenderer, ændrer eller tilbagekalder eksisterende tilladelser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Ved afgørelsen om, hvorvidt der skal gives en individuel eller global eksporttilladelse eller gives tilladelse til mæglervirksomhed eller teknisk bistand til cyberovervågningsprodukter, overvejer medlemsstaternes kompetente myndigheder navnlig risikoen for krænkelse af retten til privatlivets fred, retten til databeskyttelse, ytringsfrihed og forsamlings- og foreningsfrihed samt risici relateret til retsstatsprincippet, den retlige ramme for anvendelse af de produkter, der skal eksporteres, og de potentielle sikkerhedsrisici for Unionen og medlemsstaterne.

Hvis de kompetente myndigheder i en medlemsstat kommer til den konklusion, at tilstedeværelsen af en sådan risiko med sandsynlighed vil føre til alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, undlader medlemsstaten at udstede udførselstilladelsen eller annullerer, suspenderer, ændrer eller tilbagekalder eksisterende tilladelser.

Hvis de kompetente myndigheder i en medlemsstat kommer til den konklusion, at tilstedeværelsen af en sådan risiko med sandsynlighed vil føre til alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, undlader medlemsstaten at udstede udførselstilladelsen eller annullerer, suspenderer, ændrer eller tilbagekalder eksisterende tilladelser.

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 2

Artikel 14 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen og Rådet stiller
  vejledning og/eller
  retningslinjer til rådighed for at sikre, at de kompetente myndigheder i medlemsstaterne foretager fælles risikovurderinger med henblik på anvendelsen af disse kriterier. | 2.   Kommissionen og Rådet stiller
  ved denne forordnings ikrafttræden
  retningslinjer til rådighed for at sikre, at de kompetente myndigheder i medlemsstaterne foretager fælles risikovurderinger med henblik på anvendelsen af disse kriterier
  og med henblik på at fastsætte ensartede kriterier for afgørelser om udførselstilladelser
  .
  Kommissionen udarbejder retningslinjer i form af en håndbog, der indeholder en beskrivelse af de skridt, der skal følges af medlemsstaternes kompetente tilladelsesudstedende myndigheder og eksportører, der udøver passende omhu, med praktiske anbefalinger vedrørende gennemførelse og overholdelse af kontrollerne i henhold til artikel 4, stk. 1, litra d), og kriterierne i artikel 14, stk. 1, herunder eksempler på bedste praksis. Denne håndbog udarbejdes i tæt samarbejde med EU-Udenrigstjenesten og Koordinationsgruppen for Produkter med Dobbelt Anvendelse og skal inddrage ekstern ekspertise fra den akademiske verden, eksportører, mæglere og civilsamfundsorganisationer i overensstemmelse med de procedurer, der er fastlagt i artikel 21, stk. 3, og som ajourføres, når det skønnes nødvendigt og hensigtsmæssigt. |
| | Kommissionen skal oprette et kapacitetsopbygningsprogram ved at udvikle fælles uddannelsesprogrammer for embedsmænd fra de myndigheder, der udsteder tilladelser, og toldmyndighederne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Kommissionen og Rådet stiller
  vejledning og/eller
  retningslinjer til rådighed for at sikre, at de kompetente myndigheder i medlemsstaterne foretager fælles risikovurderinger med henblik på anvendelsen af disse kriterier.

2.   Kommissionen og Rådet stiller
  ved denne forordnings ikrafttræden
  retningslinjer til rådighed for at sikre, at de kompetente myndigheder i medlemsstaterne foretager fælles risikovurderinger med henblik på anvendelsen af disse kriterier
  og med henblik på at fastsætte ensartede kriterier for afgørelser om udførselstilladelser
  .
  Kommissionen udarbejder retningslinjer i form af en håndbog, der indeholder en beskrivelse af de skridt, der skal følges af medlemsstaternes kompetente tilladelsesudstedende myndigheder og eksportører, der udøver passende omhu, med praktiske anbefalinger vedrørende gennemførelse og overholdelse af kontrollerne i henhold til artikel 4, stk. 1, litra d), og kriterierne i artikel 14, stk. 1, herunder eksempler på bedste praksis. Denne håndbog udarbejdes i tæt samarbejde med EU-Udenrigstjenesten og Koordinationsgruppen for Produkter med Dobbelt Anvendelse og skal inddrage ekstern ekspertise fra den akademiske verden, eksportører, mæglere og civilsamfundsorganisationer i overensstemmelse med de procedurer, der er fastlagt i artikel 21, stk. 3, og som ajourføres, når det skønnes nødvendigt og hensigtsmæssigt.

Kommissionen skal oprette et kapacitetsopbygningsprogram ved at udvikle fælles uddannelsesprogrammer for embedsmænd fra de myndigheder, der udsteder tilladelser, og toldmyndighederne.

Kommissionen skal oprette et kapacitetsopbygningsprogram ved at udvikle fælles uddannelsesprogrammer for embedsmænd fra de myndigheder, der udsteder tilladelser, og toldmyndighederne.

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 — litra b

Artikel 16 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Listen over
  produkter
  med dobbelt anvendelse, jf. afsnit B i bilag I,
  kan
  ændres, hvis dette er nødvendigt på grund af de risici, som udførslen af disse produkter måtte medføre med hensyn til begåelsen af alvorlige krænkelser af menneskerettighederne eller den humanitære folkeret eller af Unionens eller medlemsstaternes væsentlige sikkerhedsinteresser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

Listen over
  produkter
  med dobbelt anvendelse, jf. afsnit B i bilag I,
  kan
  ændres, hvis dette er nødvendigt på grund af de risici, som udførslen af disse produkter måtte medføre med hensyn til begåelsen af alvorlige krænkelser af menneskerettighederne eller den humanitære folkeret eller af Unionens eller medlemsstaternes væsentlige sikkerhedsinteresser.

produkter

kan

| b) | Listen over
  cyberovervågningsprodukter
  med dobbelt anvendelse, jf. afsnit B i bilag I,
  skal
  ændres, hvis dette er nødvendigt på grund af de risici, som udførslen af disse produkter måtte medføre med hensyn til begåelsen af alvorlige krænkelser af menneskerettighederne eller den humanitære folkeret eller af Unionens eller medlemsstaternes væsentlige sikkerhedsinteresser
  , eller hvis der i henhold til artikel 4, stk
  .
  1, litra d), i denne forordning er udløst kontroller for en betydelig del af produkter, der ikke er opført på listen
  .
  Ændringer kan også vedrøre afgørelser om at fjerne produkter, der allerede er opført på listen.



  Hvor det af særligt hastende årsager er påkrævet at slette eller tilføje specifikke produkter i afsnit B i bilag I, finder proceduren i artikel 17 anvendelse på delegerede retsakter, der vedtages i henhold til dette stykke. |
| --- | --- |

b)

Listen over
  cyberovervågningsprodukter
  med dobbelt anvendelse, jf. afsnit B i bilag I,
  skal
  ændres, hvis dette er nødvendigt på grund af de risici, som udførslen af disse produkter måtte medføre med hensyn til begåelsen af alvorlige krænkelser af menneskerettighederne eller den humanitære folkeret eller af Unionens eller medlemsstaternes væsentlige sikkerhedsinteresser
  , eller hvis der i henhold til artikel 4, stk
  .
  1, litra d), i denne forordning er udløst kontroller for en betydelig del af produkter, der ikke er opført på listen
  .
  Ændringer kan også vedrøre afgørelser om at fjerne produkter, der allerede er opført på listen.

cyberovervågningsprodukter

skal

, eller hvis der i henhold til artikel 4, stk

1, litra d), i denne forordning er udløst kontroller for en betydelig del af produkter, der ikke er opført på listen

Ændringer kan også vedrøre afgørelser om at fjerne produkter, der allerede er opført på listen.

Hvor det af særligt hastende årsager er påkrævet at slette eller tilføje specifikke produkter i afsnit B i bilag I, finder proceduren i artikel 17 anvendelse på delegerede retsakter, der vedtages i henhold til dette stykke.

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 — litra b a (ny)

Artikel 16 — stk. 2 — litra b a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | Kommissionen kan fjerne produkter fra listen, særligt hvis de som følge af de hastige forandringer i det teknologiske miljø er blevet til low-end- eller masseforhandlede produkter, som er lettilgængelige eller lette at modificere rent teknisk. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

Kommissionen kan fjerne produkter fra listen, særligt hvis de som følge af de hastige forandringer i det teknologiske miljø er blevet til low-end- eller masseforhandlede produkter, som er lettilgængelige eller lette at modificere rent teknisk.

Kommissionen kan fjerne produkter fra listen, særligt hvis de som følge af de hastige forandringer i det teknologiske miljø er blevet til low-end- eller masseforhandlede produkter, som er lettilgængelige eller lette at modificere rent teknisk.

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2 a (ny)

Artikel 16 — stk. 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Afsnit B i bilag I skal være begrænset til cyberovervågningsprodukter og må ikke indeholde produkter, der er opført i afsnit A i bilag I. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Afsnit B i bilag I skal være begrænset til cyberovervågningsprodukter og må ikke indeholde produkter, der er opført i afsnit A i bilag I.

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 5

Artikel 18 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen skal i samarbejde med medlemsstaterne udvikle
  en vejledning
  til at fremme myndighedssamarbejde mellem myndigheder, der udsteder tilladelser, og toldmyndigheder. | 5.   Kommissionen skal i samarbejde med medlemsstaterne udvikle
  vejledninger
  til at fremme myndighedssamarbejde mellem myndigheder, der udsteder tilladelser, og toldmyndigheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Kommissionen skal i samarbejde med medlemsstaterne udvikle
  en vejledning
  til at fremme myndighedssamarbejde mellem myndigheder, der udsteder tilladelser, og toldmyndigheder.

5.   Kommissionen skal i samarbejde med medlemsstaterne udvikle
  vejledninger
  til at fremme myndighedssamarbejde mellem myndigheder, der udsteder tilladelser, og toldmyndigheder.

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 2 — litra a

Artikel 20 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | oplysninger om anvendelsen af kontrol
  , herunder data om tilladelser (antal, værdi og typer af tilladelser og de pågældende bestemmelsessteder, antal brugere af generelle og globale tilladelser, antal operatører med et internt program til sikring af overholdelse (ICP), sagsbehandlingstid, volumen og værdi af den handel, der er omfattet af overførsler inden for EU, osv.) og, når disse oplysninger er tilgængelige, data om udførsel af produkter med dobbelt anvendelse, der gennemføres i andre medlemsstater |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

oplysninger om anvendelsen af kontrol
  , herunder data om tilladelser (antal, værdi og typer af tilladelser og de pågældende bestemmelsessteder, antal brugere af generelle og globale tilladelser, antal operatører med et internt program til sikring af overholdelse (ICP), sagsbehandlingstid, volumen og værdi af den handel, der er omfattet af overførsler inden for EU, osv.) og, når disse oplysninger er tilgængelige, data om udførsel af produkter med dobbelt anvendelse, der gennemføres i andre medlemsstater

, herunder data om tilladelser (antal, værdi og typer af tilladelser og de pågældende bestemmelsessteder, antal brugere af generelle og globale tilladelser, antal operatører med et internt program til sikring af overholdelse (ICP), sagsbehandlingstid, volumen og værdi af den handel, der er omfattet af overførsler inden for EU, osv.) og, når disse oplysninger er tilgængelige, data om udførsel af produkter med dobbelt anvendelse, der gennemføres i andre medlemsstater

| a) | alle
  oplysninger om anvendelse af kontrol |
| --- | --- |

a)

alle
  oplysninger om anvendelse af kontrol

alle

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 2 — litra b

Artikel 20 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | oplysninger vedrørende håndhævelse af kontrollen, herunder detaljer vedrørende eksportører, der er blevet frataget retten til at anvende generelle nationale udførselstilladelser eller EU-udførselstilladelser, indberetninger om krænkelser, beslaglæggelser og anvendelsen af andre sanktioner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

oplysninger vedrørende håndhævelse af kontrollen, herunder detaljer vedrørende eksportører, der er blevet frataget retten til at anvende generelle nationale udførselstilladelser eller EU-udførselstilladelser, indberetninger om krænkelser, beslaglæggelser og anvendelsen af andre sanktioner

| b) | alle
  oplysninger vedrørende håndhævelse af kontrollen, herunder detaljer vedrørende eksportører, der er blevet frataget retten til at anvende generelle nationale udførselstilladelser eller EU-udførselstilladelser,
  eventuelle
  indberetninger om krænkelser, beslaglæggelser og anvendelsen af andre sanktioner |
| --- | --- |

b)

alle
  oplysninger vedrørende håndhævelse af kontrollen, herunder detaljer vedrørende eksportører, der er blevet frataget retten til at anvende generelle nationale udførselstilladelser eller EU-udførselstilladelser,
  eventuelle
  indberetninger om krænkelser, beslaglæggelser og anvendelsen af andre sanktioner

alle

eventuelle

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 2 — litra c

Artikel 20 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | oplysninger om følsomme slutbrugere, aktører, der er involveret i mistænkelige indkøbsaktiviteter og
  , hvis der findes sådanne oplysninger,
  anvendte ruter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

oplysninger om følsomme slutbrugere, aktører, der er involveret i mistænkelige indkøbsaktiviteter og
  , hvis der findes sådanne oplysninger,
  anvendte ruter.

, hvis der findes sådanne oplysninger,

| c) | alle
  oplysninger om følsomme slutbrugere, aktører, der er involveret i mistænkelige indkøbsaktiviteter og anvendte ruter. |
| --- | --- |

c)

alle
  oplysninger om følsomme slutbrugere, aktører, der er involveret i mistænkelige indkøbsaktiviteter og anvendte ruter.

alle

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 2

Artikel 21 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Formanden for
  Koordinationsgruppen for Produkter med Dobbelt Anvendelse skal, hvis den pågældende finder det nødvendigt, høre de eksportører, mæglere og andre relevante parter, der berøres af denne forordning. | 2.   Koordinationsgruppen for Produkter med Dobbelt Anvendelse skal, hvis den pågældende finder det nødvendigt, høre de eksportører, mæglere og andre relevante parter, der berøres af denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Formanden for
  Koordinationsgruppen for Produkter med Dobbelt Anvendelse skal, hvis den pågældende finder det nødvendigt, høre de eksportører, mæglere og andre relevante parter, der berøres af denne forordning.

2.   Koordinationsgruppen for Produkter med Dobbelt Anvendelse skal, hvis den pågældende finder det nødvendigt, høre de eksportører, mæglere og andre relevante parter, der berøres af denne forordning.

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 3

Artikel 21 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Koordinationsgruppen for Produkter med Dobbelt Anvendelse skal, når det er hensigtsmæssigt, nedsætte tekniske ekspertgrupper bestående af eksperter fra medlemsstaterne til at undersøge specifikke spørgsmål i forbindelse med gennemførelsen af kontrolforanstaltninger, herunder spørgsmål i forbindelse med ajourføringen af EU-kontrollisterne i bilag I. De tekniske ekspertgrupper skal
  , når det er hensigtsmæssigt,
  høre de eksportører, mæglere og andre relevante parter, der berøres af denne forordning. | 3.   Koordinationsgruppen for Produkter med Dobbelt Anvendelse skal, når det er hensigtsmæssigt, nedsætte tekniske ekspertgrupper bestående af eksperter fra medlemsstaterne til at undersøge specifikke spørgsmål i forbindelse med gennemførelsen af kontrolforanstaltninger, herunder spørgsmål i forbindelse med ajourføringen af EU-kontrollisterne i 
  afsnit B i
  bilag I. De tekniske ekspertgrupper skal høre de eksportører, mæglere
  , civilsamfundsorganisationer
  og andre relevante parter, der berøres af denne forordning.
  Koordinationsgruppen for Produkter med Dobbelt Anvendelse skal navnlig oprette en teknisk arbejdsgruppe om vurderingskriterier, som nævnt i artikel 4, stk. 1, litra d), og artikel 14, stk. 1, litra b), og om udarbejdelse af retningslinjer for due diligence i samråd med en uafhængig ekspertgruppe, den akademiske verden og civilsamfundsorganisationer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Koordinationsgruppen for Produkter med Dobbelt Anvendelse skal, når det er hensigtsmæssigt, nedsætte tekniske ekspertgrupper bestående af eksperter fra medlemsstaterne til at undersøge specifikke spørgsmål i forbindelse med gennemførelsen af kontrolforanstaltninger, herunder spørgsmål i forbindelse med ajourføringen af EU-kontrollisterne i bilag I. De tekniske ekspertgrupper skal
  , når det er hensigtsmæssigt,
  høre de eksportører, mæglere og andre relevante parter, der berøres af denne forordning.

3.   Koordinationsgruppen for Produkter med Dobbelt Anvendelse skal, når det er hensigtsmæssigt, nedsætte tekniske ekspertgrupper bestående af eksperter fra medlemsstaterne til at undersøge specifikke spørgsmål i forbindelse med gennemførelsen af kontrolforanstaltninger, herunder spørgsmål i forbindelse med ajourføringen af EU-kontrollisterne i 
  afsnit B i
  bilag I. De tekniske ekspertgrupper skal høre de eksportører, mæglere
  , civilsamfundsorganisationer
  og andre relevante parter, der berøres af denne forordning.
  Koordinationsgruppen for Produkter med Dobbelt Anvendelse skal navnlig oprette en teknisk arbejdsgruppe om vurderingskriterier, som nævnt i artikel 4, stk. 1, litra d), og artikel 14, stk. 1, litra b), og om udarbejdelse af retningslinjer for due diligence i samråd med en uafhængig ekspertgruppe, den akademiske verden og civilsamfundsorganisationer.

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 1

Artikel 22 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Hver medlemsstat træffer passende foranstaltninger til at sikre, at denne forordnings bestemmelser anvendes korrekt. Den fastsætter navnlig, hvilke sanktioner der skal benyttes i tilfælde af overtrædelse af forordningen og af de bestemmelser, der vedtages til dens anvendelse. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning. | 1.   Hver medlemsstat træffer passende foranstaltninger til at sikre, at denne forordnings bestemmelser anvendes korrekt. Den fastsætter navnlig, hvilke sanktioner der skal benyttes i tilfælde af overtrædelse
  , lettelse af overtrædelse og omgåelse
  af forordningen og af de bestemmelser, der vedtages til dens anvendelse. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning.
  Foranstaltningerne omfatter regelmæssige risikobaserede revisioner af eksportører. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Hver medlemsstat træffer passende foranstaltninger til at sikre, at denne forordnings bestemmelser anvendes korrekt. Den fastsætter navnlig, hvilke sanktioner der skal benyttes i tilfælde af overtrædelse af forordningen og af de bestemmelser, der vedtages til dens anvendelse. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning.

1.   Hver medlemsstat træffer passende foranstaltninger til at sikre, at denne forordnings bestemmelser anvendes korrekt. Den fastsætter navnlig, hvilke sanktioner der skal benyttes i tilfælde af overtrædelse
  , lettelse af overtrædelse og omgåelse
  af forordningen og af de bestemmelser, der vedtages til dens anvendelse. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning.
  Foranstaltningerne omfatter regelmæssige risikobaserede revisioner af eksportører.

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 2

Artikel 22 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Koordinationsgruppen for Produkter med Dobbelt Anvendelse opretter en håndhævelseskoordinationsmekanisme med henblik på at etablere direkte samarbejde og udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder og håndhævelsesorganer. | 2.   Koordinationsgruppen for Produkter med Dobbelt Anvendelse opretter en håndhævelseskoordinationsmekanisme med henblik på at etablere direkte samarbejde og udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder og håndhævelsesorganer
  og fastsætte ensartede kriterier for udstedelse af tilladelser
  .
  Efter Kommissionens vurdering af de regler om sanktioner, som medlemsstaterne har fastsat, skal mekanismen omfatte mulighed for at fastlægge sanktioner af samme karakter og virkning for overtrædelser af denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Koordinationsgruppen for Produkter med Dobbelt Anvendelse opretter en håndhævelseskoordinationsmekanisme med henblik på at etablere direkte samarbejde og udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder og håndhævelsesorganer.

2.   Koordinationsgruppen for Produkter med Dobbelt Anvendelse opretter en håndhævelseskoordinationsmekanisme med henblik på at etablere direkte samarbejde og udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder og håndhævelsesorganer
  og fastsætte ensartede kriterier for udstedelse af tilladelser
  .
  Efter Kommissionens vurdering af de regler om sanktioner, som medlemsstaterne har fastsat, skal mekanismen omfatte mulighed for at fastlægge sanktioner af samme karakter og virkning for overtrædelser af denne forordning.

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 1

Artikel 24 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen og Rådet skal, når det er hensigtsmæssigt,
  komme med vejledning og/eller henstillinger
  om bedste praksis med hensyn til de spørgsmål, der er omhandlet i denne forordning, for således at sikre en effektiv EU-udførselskontrol og en konsekvent gennemførelse heraf. Medlemsstaternes kompetente myndigheder skal også, når det er hensigtsmæssigt, give supplerende vejledning til eksportører, mæglere og transitoperatører, der har hjemsted eller er hjemmehørende i den pågældende medlemsstat. | 1.   Kommissionen og Rådet skal, når det er hensigtsmæssigt,
  stille vejledninger
  om bedste praksis med hensyn til de spørgsmål, der er omhandlet i denne forordning
  , til rådighed
  for således at sikre en effektiv EU-udførselskontrol og en konsekvent gennemførelse heraf. Medlemsstaternes kompetente myndigheder skal også, når det er hensigtsmæssigt, give supplerende vejledning til eksportører
  , særligt SMV'er
  , mæglere og transitoperatører, der har hjemsted eller er hjemmehørende i den pågældende medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen og Rådet skal, når det er hensigtsmæssigt,
  komme med vejledning og/eller henstillinger
  om bedste praksis med hensyn til de spørgsmål, der er omhandlet i denne forordning, for således at sikre en effektiv EU-udførselskontrol og en konsekvent gennemførelse heraf. Medlemsstaternes kompetente myndigheder skal også, når det er hensigtsmæssigt, give supplerende vejledning til eksportører, mæglere og transitoperatører, der har hjemsted eller er hjemmehørende i den pågældende medlemsstat.

1.   Kommissionen og Rådet skal, når det er hensigtsmæssigt,
  stille vejledninger
  om bedste praksis med hensyn til de spørgsmål, der er omhandlet i denne forordning
  , til rådighed
  for således at sikre en effektiv EU-udførselskontrol og en konsekvent gennemførelse heraf. Medlemsstaternes kompetente myndigheder skal også, når det er hensigtsmæssigt, give supplerende vejledning til eksportører
  , særligt SMV'er
  , mæglere og transitoperatører, der har hjemsted eller er hjemmehørende i den pågældende medlemsstat.

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 2 — afsnit 2

Artikel 24 — stk. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne giver Kommissionen alle relevante oplysninger med henblik på udarbejdelsen af beretningen. Denne årlige beretning skal offentliggøres. | Medlemsstaterne giver Kommissionen alle relevante oplysninger med henblik på udarbejdelsen af beretningen. Denne årlige beretning skal offentliggøres.
  Medlemsstaterne offentliggør endvidere mindst hvert kvartal og på en let tilgængelig måde meningsfulde oplysninger om hver tilladelse for så vidt angår type, værdien, mængde, arten af udstyr, en beskrivelse af produktet, slutbrugeren og slutanvendelsen, bestemmelseslandet samt oplysninger om godkendelse af eller afslag på anmodningen om tilladelse. Kommissionen og medlemsstaterne tager hensyn til fysiske og juridiske personers berettigede interesse i, at deres forretningshemmeligheder ikke røbes. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne giver Kommissionen alle relevante oplysninger med henblik på udarbejdelsen af beretningen. Denne årlige beretning skal offentliggøres.

Medlemsstaterne giver Kommissionen alle relevante oplysninger med henblik på udarbejdelsen af beretningen. Denne årlige beretning skal offentliggøres.
  Medlemsstaterne offentliggør endvidere mindst hvert kvartal og på en let tilgængelig måde meningsfulde oplysninger om hver tilladelse for så vidt angår type, værdien, mængde, arten af udstyr, en beskrivelse af produktet, slutbrugeren og slutanvendelsen, bestemmelseslandet samt oplysninger om godkendelse af eller afslag på anmodningen om tilladelse. Kommissionen og medlemsstaterne tager hensyn til fysiske og juridiske personers berettigede interesse i, at deres forretningshemmeligheder ikke røbes.

Medlemsstaterne offentliggør endvidere mindst hvert kvartal og på en let tilgængelig måde meningsfulde oplysninger om hver tilladelse for så vidt angår type, værdien, mængde, arten af udstyr, en beskrivelse af produktet, slutbrugeren og slutanvendelsen, bestemmelseslandet samt oplysninger om godkendelse af eller afslag på anmodningen om tilladelse. Kommissionen og medlemsstaterne tager hensyn til fysiske og juridiske personers berettigede interesse i, at deres forretningshemmeligheder ikke røbes.

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 3 — afsnit 1

Artikel 24 — stk. 3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen skal mellem fem og syv år efter den dato, hvorfra denne forordning finder anvendelse, foretage en evaluering af denne forordning og aflægge beretning om de vigtigste resultater til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg. | Kommissionen skal mellem fem og syv år efter den dato, hvorfra denne forordning finder anvendelse, foretage en evaluering af denne forordning og aflægge beretning om de vigtigste resultater til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg.
  Denne evaluering skal indeholde et forslag om sletning af kryptografi fra kategori 5, del 2, i afsnit A i bilag 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen skal mellem fem og syv år efter den dato, hvorfra denne forordning finder anvendelse, foretage en evaluering af denne forordning og aflægge beretning om de vigtigste resultater til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg.

Kommissionen skal mellem fem og syv år efter den dato, hvorfra denne forordning finder anvendelse, foretage en evaluering af denne forordning og aflægge beretning om de vigtigste resultater til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg.
  Denne evaluering skal indeholde et forslag om sletning af kryptografi fra kategori 5, del 2, i afsnit A i bilag 1.

Denne evaluering skal indeholde et forslag om sletning af kryptografi fra kategori 5, del 2, i afsnit A i bilag 1.

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1 — litra d

Artikel 25 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse
  , når disse forhold kendes
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse
  , når disse forhold kendes
  .

, når disse forhold kendes

| d) | den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse. |
| --- | --- |

d)

den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse.

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 3

Artikel 25 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   De i stk. 1 og 2 omhandlede registre eller optegnelser samt dokumenter skal opbevares i en periode på mindst
  tre
  år fra afslutningen af det kalenderår, hvor udførslen eller mæglervirksomheden eller den tekniske assistance fandt sted. De skal forevises kompetente myndighed. | 3.   De i stk. 1 og 2 omhandlede registre eller optegnelser samt dokumenter skal opbevares i en periode på mindst
  fem
  år fra afslutningen af det kalenderår, hvor udførslen eller mæglervirksomheden eller den tekniske assistance fandt sted. De skal forevises kompetente myndighed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   De i stk. 1 og 2 omhandlede registre eller optegnelser samt dokumenter skal opbevares i en periode på mindst
  tre
  år fra afslutningen af det kalenderår, hvor udførslen eller mæglervirksomheden eller den tekniske assistance fandt sted. De skal forevises kompetente myndighed.

3.   De i stk. 1 og 2 omhandlede registre eller optegnelser samt dokumenter skal opbevares i en periode på mindst
  fem
  år fra afslutningen af det kalenderår, hvor udførslen eller mæglervirksomheden eller den tekniske assistance fandt sted. De skal forevises kompetente myndighed.

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 1

Artikel 27 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen og medlemsstaternes kompetente myndigheder skal, når det er hensigtsmæssigt, opretholde regelmæssig og gensidig udveksling af oplysninger med tredjelande. | 1.   Kommissionen og medlemsstaternes kompetente myndigheder skal, når det er hensigtsmæssigt,
  engagere sig i relevante internationale organisationer som f.eks. OECD og de multilaterale eksportkontrolordninger, som de deltager i, for at fremme international tilslutning til listen over cyberovervågningsprodukter, der er underlagt eksportkontrol i afsnit B i bilag I, og, hvor det er relevant,
  opretholde regelmæssig og gensidig udveksling af oplysninger med tredjelande
  , herunder i forbindelse med dialogen om produkter med dobbelt anvendelse, der er indeholdt i Unionens partnerskabs- og samarbejdsaftaler og strategiske partnerskabsaftaler, deltage i kapacitetsopbygning og fremme opadgående konvergens
  .
  Kommissionen aflægger hvert år rapport til Europa-Parlamentet om sådanne opsøgende aktiviteter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen og medlemsstaternes kompetente myndigheder skal, når det er hensigtsmæssigt, opretholde regelmæssig og gensidig udveksling af oplysninger med tredjelande.

1.   Kommissionen og medlemsstaternes kompetente myndigheder skal, når det er hensigtsmæssigt,
  engagere sig i relevante internationale organisationer som f.eks. OECD og de multilaterale eksportkontrolordninger, som de deltager i, for at fremme international tilslutning til listen over cyberovervågningsprodukter, der er underlagt eksportkontrol i afsnit B i bilag I, og, hvor det er relevant,
  opretholde regelmæssig og gensidig udveksling af oplysninger med tredjelande
  , herunder i forbindelse med dialogen om produkter med dobbelt anvendelse, der er indeholdt i Unionens partnerskabs- og samarbejdsaftaler og strategiske partnerskabsaftaler, deltage i kapacitetsopbygning og fremme opadgående konvergens
  .
  Kommissionen aflægger hvert år rapport til Europa-Parlamentet om sådanne opsøgende aktiviteter.

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — Afsnit A — DEFINITIONER AF UDTRYK, DER ANVENDES I DETTE BILAG

Bilag I — Afsnit A — DEFINITIONER AF UDTRYK, DER ANVENDES I DETTE BILAG

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| »Intrusionsoftware« (4): Software, der er specielt udviklet eller modificeret til at
  undgå at
  blive
  detekteret af 'overvågningsværktøjer' eller modstå 'beskyttende modforanstaltninger' i en computer
  eller
  en enhed
  , der kan tilsluttes et netværk, som kan udføre følgende: | »Intrusionsoftware« (4): Software, der er specielt udviklet eller modificeret til at blive
  anvendt eller installeret uden 'tilladelse' fra ejere eller 'administratorer' af computere
  eller
  enheder
  , der kan tilsluttes et netværk, som kan udføre følgende: |
| a. | Udtrækning
  af data eller information fra en computer eller et apparat, der kan tilsluttes et netværk, eller modifikation af system- eller brugerdata eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

»Intrusionsoftware« (4): Software, der er specielt udviklet eller modificeret til at
  undgå at
  blive
  detekteret af 'overvågningsværktøjer' eller modstå 'beskyttende modforanstaltninger' i en computer
  eller
  en enhed
  , der kan tilsluttes et netværk, som kan udføre følgende:

undgå at

detekteret af 'overvågningsværktøjer' eller modstå 'beskyttende modforanstaltninger' i en computer

en enhed

»Intrusionsoftware« (4): Software, der er specielt udviklet eller modificeret til at blive
  anvendt eller installeret uden 'tilladelse' fra ejere eller 'administratorer' af computere
  eller
  enheder
  , der kan tilsluttes et netværk, som kan udføre følgende:

anvendt eller installeret uden 'tilladelse' fra ejere eller 'administratorer' af computere

enheder

a.

Udtrækning
  af data eller information fra en computer eller et apparat, der kan tilsluttes et netværk, eller modifikation af system- eller brugerdata eller

Udtrækning

| a. | Uautoriseret udtrækning
  af data eller information fra en computer eller et apparat, der kan tilsluttes et netværk, eller modifikation af system- eller brugerdata eller |
| --- | --- |

a.

a.

Uautoriseret udtrækning
  af data eller information fra en computer eller et apparat, der kan tilsluttes et netværk, eller modifikation af system- eller brugerdata eller

Uautoriseret udtrækning

| b. | Modifikation af et
  programs
  eller
  en proces normale udførelsessti for
  at give
  mulighed for udførelse af udefra kommende instruktioner
  . |
| --- | --- |

b.

Modifikation af et
  programs
  eller
  en proces normale udførelsessti for
  at give
  mulighed for udførelse af udefra kommende instruktioner
  .

programs

en proces normale udførelsessti for

mulighed for udførelse af udefra kommende instruktioner

| b. | Modifikation af et
  system
  eller
  brugerdata, der udføres af andre parter end dem, der har tilladelse fra ejeren af computeren eller enheden, der kan tilsluttes et netværk, med henblik på
  at give
  adgang til data, som er lagret på en computer eller en enhed, der kan tilsluttes et netværk
  . |
| --- | --- |

b.

b.

Modifikation af et
  system
  eller
  brugerdata, der udføres af andre parter end dem, der har tilladelse fra ejeren af computeren eller enheden, der kan tilsluttes et netværk, med henblik på
  at give
  adgang til data, som er lagret på en computer eller en enhed, der kan tilsluttes et netværk
  .

system

brugerdata, der udføres af andre parter end dem, der har tilladelse fra ejeren af computeren eller enheden, der kan tilsluttes et netværk, med henblik på

adgang til data, som er lagret på en computer eller en enhed, der kan tilsluttes et netværk

Bemærkninger:

Bemærkninger:

Bemærkninger:

Bemærkninger:

| 1. | »Intrusionsoftware« omfatter ikke følgende: |
| --- | --- |

1.

»Intrusionsoftware« omfatter ikke følgende:

| 1. | »Intrusionsoftware« omfatter ikke følgende: |
| --- | --- |

1.

»Intrusionsoftware« omfatter ikke følgende:

| | a. | Hypervisorer, fejlretningsprogrammer eller værktøjer til Software Reverse Engineering |
| --- | --- | --- |

a.

Hypervisorer, fejlretningsprogrammer eller værktøjer til Software Reverse Engineering

| | a. | Hypervisorer, fejlretningsprogrammer eller værktøjer til Software Reverse Engineering |
| --- | --- | --- |

a.

Hypervisorer, fejlretningsprogrammer eller værktøjer til Software Reverse Engineering

| | b. | »Software« til forvaltning af digitale rettigheder (DRM) eller
  eller |
| --- | --- | --- |

b.

»Software« til forvaltning af digitale rettigheder (DRM) eller
  eller

eller

| | b. | »Software« til forvaltning af digitale rettigheder (DRM) eller |
| --- | --- | --- |

b.

»Software« til forvaltning af digitale rettigheder (DRM) eller

| | c. | »Software«, der er beregnet til at blive installeret af
  fabrikanter,
  administratorer eller brugere med henblik på sporing
  eller
  inddrivelse af aktiver. |
| --- | --- | --- |

c.

»Software«, der er beregnet til at blive installeret af
  fabrikanter,
  administratorer eller brugere med henblik på sporing
  eller
  inddrivelse af aktiver.

fabrikanter,

eller

| | c. | »Software«, der er beregnet til at blive installeret af administratorer eller brugere med henblik på sporing, inddrivelse af aktiver
  eller 'IKT-sikkerhedsafprøvning'
  . |
| --- | --- | --- |

c.

»Software«, der er beregnet til at blive installeret af administratorer eller brugere med henblik på sporing, inddrivelse af aktiver
  eller 'IKT-sikkerhedsafprøvning'
  .

eller 'IKT-sikkerhedsafprøvning'

| | ca. | »Software«, som distribueres med det udtrykkelige formål at bidrage til at opdage, fjerne eller forebygge uautoriserede parters udførelse af softwaren på computere eller enheder, der kan tilsluttes netværk. |
| --- | --- | --- |

ca.

ca.

»Software«, som distribueres med det udtrykkelige formål at bidrage til at opdage, fjerne eller forebygge uautoriserede parters udførelse af softwaren på computere eller enheder, der kan tilsluttes netværk.

»Software«, som distribueres med det udtrykkelige formål at bidrage til at opdage, fjerne eller forebygge uautoriserede parters udførelse af softwaren på computere eller enheder, der kan tilsluttes netværk.

| 2. | Apparater, der kan tilsluttes et netværk, omfatter mobile enheder og intelligente målere. |
| --- | --- |

2.

Apparater, der kan tilsluttes et netværk, omfatter mobile enheder og intelligente målere.

| 2. | Apparater, der kan tilsluttes et netværk, omfatter mobile enheder og intelligente målere. |
| --- | --- |

2.

Apparater, der kan tilsluttes et netværk, omfatter mobile enheder og intelligente målere.

Tekniske noter:

Tekniske noter:

| 1. | »Overvågningsværktøjer«
  :
  »software« eller hardwareenheder, der overvåger systemadfærd eller processer, der kører på en enhed. Dette omfatter antivirusprodukter (AV), endpoint-sikkerhedsprodukter, personlige sikkerhedsprodukter (PSP), Intrusion Detection Systems (IDS), Intrusion Prevention Systems (IPS) eller firewalls. |
| --- | --- |

1.

»Overvågningsværktøjer«
  :
  »software« eller hardwareenheder, der overvåger systemadfærd eller processer, der kører på en enhed. Dette omfatter antivirusprodukter (AV), endpoint-sikkerhedsprodukter, personlige sikkerhedsprodukter (PSP), Intrusion Detection Systems (IDS), Intrusion Prevention Systems (IPS) eller firewalls.

»Overvågningsværktøjer«

»software« eller hardwareenheder, der overvåger systemadfærd eller processer, der kører på en enhed. Dette omfatter antivirusprodukter (AV), endpoint-sikkerhedsprodukter, personlige sikkerhedsprodukter (PSP), Intrusion Detection Systems (IDS), Intrusion Prevention Systems (IPS) eller firewalls.

| 1. | »Tilladelse«: brugerens informerede samtykke (dvs. en bekræftende tilkendegivelse af at have forstået karakteren, virkningerne og fremtidige konsekvenser af en handling og indforståelse af, at den pågældende handling udføres). |
| --- | --- |

1.

»Tilladelse«: brugerens informerede samtykke (dvs. en bekræftende tilkendegivelse af at have forstået karakteren, virkningerne og fremtidige konsekvenser af en handling og indforståelse af, at den pågældende handling udføres).

| 2. | »Beskyttende modforanstaltninger«: teknikker beregnet til at garantere en sikker udførelse af en kode såsom Data Execution Prevention (DEP), Address Space Layout Randomisation (ASLR) eller sandkasser (»sandboxing«) |
| --- | --- |

2.

2.

»Beskyttende modforanstaltninger«: teknikker beregnet til at garantere en sikker udførelse af en kode såsom Data Execution Prevention (DEP), Address Space Layout Randomisation (ASLR) eller sandkasser (»sandboxing«)

| 2. | »IKT-sikkerhedsafprøvning«: opdagelse og vurdering af statisk eller dynamisk risiko, sårbarhed, fejl eller svagheder, der påvirker »software«, netværk, computere, enheder, der kan tilsluttes et netværk, og deres komponenter eller tilknyttede elementer, med det dokumenterede formål at afbøde faktorer, der er til skade for sikker drift, brug eller indsættelse. |
| --- | --- |

2.

2.

»IKT-sikkerhedsafprøvning«: opdagelse og vurdering af statisk eller dynamisk risiko, sårbarhed, fejl eller svagheder, der påvirker »software«, netværk, computere, enheder, der kan tilsluttes et netværk, og deres komponenter eller tilknyttede elementer, med det dokumenterede formål at afbøde faktorer, der er til skade for sikker drift, brug eller indsættelse.

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til forordning

Forslag til forordning

BILAG I — afsnit B — titel

BILAG I — afsnit B — titel

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| B. | LISTE OVER
  ANDRE PRODUKTER MED DOBBELT ANVENDELSE |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

B.

LISTE OVER
  ANDRE PRODUKTER MED DOBBELT ANVENDELSE

ANDRE PRODUKTER MED DOBBELT ANVENDELSE

| B. | LISTE OVER
  PRODUKTER INDEN FOR CYBEROVERVÅGNINGSPRODUKTER |
| --- | --- |

B.

LISTE OVER
  PRODUKTER INDEN FOR CYBEROVERVÅGNINGSPRODUKTER

PRODUKTER INDEN FOR CYBEROVERVÅGNINGSPRODUKTER

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til forordning

Forslag til forordning

BILAG I — afdeling B — kategori 10 — nr. 10A001 — Teknologinote — litra e a (nyt)

BILAG I — afdeling B — kategori 10 — nr. 10A001 — Teknologinote — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | forskning i netværk og sikkerhed med henblik på autoriseret afprøvning eller beskyttelse af informationssikkerhedssystemer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

forskning i netværk og sikkerhed med henblik på autoriseret afprøvning eller beskyttelse af informationssikkerhedssystemer.

forskning i netværk og sikkerhed med henblik på autoriseret afprøvning eller beskyttelse af informationssikkerhedssystemer.

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit A — Del 3 — punkt 3

Bilag II — afsnit A — Del 3 — punkt 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3. | En
  eksportør
  , der
  agter at anvende
  denne
  tilladelse
  ,
  skal
  forud for den første anvendelse af tilladelsen
  foretage registrering hos den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor han er hjemmehørende eller har hjemsted
  . Registreringen skal ske automatisk og anerkendes af
  den
  kompetente
  myndighed
  over for eksportøren senest ti arbejdsdage efter modtagelsen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.

En
  eksportør
  , der
  agter at anvende
  denne
  tilladelse
  ,
  skal
  forud for den første anvendelse af tilladelsen
  foretage registrering hos den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor han er hjemmehørende eller har hjemsted
  . Registreringen skal ske automatisk og anerkendes af
  den
  kompetente
  myndighed
  over for eksportøren senest ti arbejdsdage efter modtagelsen.

eksportør

agter at anvende

tilladelse

skal

foretage registrering hos den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor han er hjemmehørende eller har hjemsted

den

myndighed

| 3. | En
  medlemsstat kan kræve, at de eksportører
  , der
  har hjemsted i
  denne
  medlemsstat
  ,
  registreres
  forud for den første anvendelse af tilladelsen. Registreringen skal ske automatisk og anerkendes af
  de
  kompetente
  myndigheder
  over for eksportøren
  med det samme og under alle omstændigheder
  senest ti arbejdsdage efter modtagelsen. |
| --- | --- |

3.

En
  medlemsstat kan kræve, at de eksportører
  , der
  har hjemsted i
  denne
  medlemsstat
  ,
  registreres
  forud for den første anvendelse af tilladelsen. Registreringen skal ske automatisk og anerkendes af
  de
  kompetente
  myndigheder
  over for eksportøren
  med det samme og under alle omstændigheder
  senest ti arbejdsdage efter modtagelsen.

medlemsstat kan kræve, at de eksportører

har hjemsted i

medlemsstat

registreres

de

myndigheder

med det samme og under alle omstændigheder

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit A — del 3 — punkt 4

Bilag II — afsnit A — del 3 — punkt 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4. | Den registrerede eksportør skal indberette den første anvendelse af tilladelsen til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor han er hjemmehørende eller har hjemsted, senest
  ti dage før
  den første udførsel. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.

Den registrerede eksportør skal indberette den første anvendelse af tilladelsen til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor han er hjemmehørende eller har hjemsted, senest
  ti dage før
  den første udførsel.

ti dage før

| 4. | Den registrerede eksportør skal indberette den første anvendelse af tilladelsen til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor han
  eller hun
  er hjemmehørende eller har hjemsted, senest
  30 dage efter datoen for
  den første udførsel. |
| --- | --- |

4.

Den registrerede eksportør skal indberette den første anvendelse af tilladelsen til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor han
  eller hun
  er hjemmehørende eller har hjemsted, senest
  30 dage efter datoen for
  den første udførsel.

eller hun

30 dage efter datoen for

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit A — del 3 — punkt 5 — nr. 4

Bilag II — afsnit A — del 3 — punkt 5 — nr. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4) | den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse
  , når disse forhold kendes
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4)

den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse
  , når disse forhold kendes
  .

, når disse forhold kendes

| 4) | den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse. |
| --- | --- |

4)

den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse.

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit B — del 3 — punkt 3

Bilag II — afsnit B — del 3 — punkt 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3. | En
  eksportør
  , der
  agter at anvende
  denne
  tilladelse
  ,
  skal
  forud for den første anvendelse af tilladelsen
  foretage registrering hos den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor han er hjemmehørende eller har hjemsted
  . Registreringen skal ske automatisk og anerkendes af
  den
  kompetente
  myndighed
  over for eksportøren senest ti arbejdsdage efter modtagelsen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.

En
  eksportør
  , der
  agter at anvende
  denne
  tilladelse
  ,
  skal
  forud for den første anvendelse af tilladelsen
  foretage registrering hos den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor han er hjemmehørende eller har hjemsted
  . Registreringen skal ske automatisk og anerkendes af
  den
  kompetente
  myndighed
  over for eksportøren senest ti arbejdsdage efter modtagelsen.

eksportør

agter at anvende

tilladelse

skal

foretage registrering hos den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor han er hjemmehørende eller har hjemsted

den

myndighed

| 3. | En
  medlemsstat kan kræve, at de eksportører
  , der
  har hjemsted i
  denne
  medlemsstat
  ,
  registreres
  forud for den første anvendelse af tilladelsen. Registreringen skal ske automatisk og anerkendes af
  de
  kompetente
  myndigheder
  over for eksportøren
  med det samme og under alle omstændigheder
  senest ti arbejdsdage efter modtagelsen. |
| --- | --- |

3.

En
  medlemsstat kan kræve, at de eksportører
  , der
  har hjemsted i
  denne
  medlemsstat
  ,
  registreres
  forud for den første anvendelse af tilladelsen. Registreringen skal ske automatisk og anerkendes af
  de
  kompetente
  myndigheder
  over for eksportøren
  med det samme og under alle omstændigheder
  senest ti arbejdsdage efter modtagelsen.

medlemsstat kan kræve, at de eksportører

har hjemsted i

medlemsstat

registreres

de

myndigheder

med det samme og under alle omstændigheder

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit B — del 3 — punkt 5 — nr. 4

Bilag II — afsnit B — del 3 — punkt 5 — nr. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4) | den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse
  , når disse forhold kendes
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4)

den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse
  , når disse forhold kendes
  .

, når disse forhold kendes

| 4) | den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse. |
| --- | --- |

4)

den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse.

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit C — del 3 — punkt 5

Bilag II — afsnit C — del 3 — punkt 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5. | Den registrerede eksportør skal indberette den første anvendelse af tilladelsen til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor han
  er hjemmehørende
  eller har hjemsted,
  senest ti dage før
  den
  første udførsel
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.

Den registrerede eksportør skal indberette den første anvendelse af tilladelsen til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor han
  er hjemmehørende
  eller har hjemsted,
  senest ti dage før
  den
  første udførsel
  .

er hjemmehørende

senest ti dage før

første udførsel

| 5. | Den registrerede eksportør skal indberette den første anvendelse af tilladelsen til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor han
  eller hun har hjemsted, senest 30 dage efter datoen for den første udførselsdato
  eller
  alternativt og i overensstemmelse med krav fra den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor eksportøren
  har hjemsted,
  før første anvendelse af denne tilladelse. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om den indberetningsmekanisme, der vælges for denne tilladelse. Kommissionen offentliggør de indberettede oplysninger i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende
  . |
| --- | --- |

5.

Den registrerede eksportør skal indberette den første anvendelse af tilladelsen til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor han
  eller hun har hjemsted, senest 30 dage efter datoen for den første udførselsdato
  eller
  alternativt og i overensstemmelse med krav fra den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor eksportøren
  har hjemsted,
  før første anvendelse af denne tilladelse. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om den indberetningsmekanisme, der vælges for denne tilladelse. Kommissionen offentliggør de indberettede oplysninger i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende
  .

eller hun har hjemsted, senest 30 dage efter datoen for den første udførselsdato

alternativt og i overensstemmelse med krav fra den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor eksportøren

før første anvendelse af denne tilladelse. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om den indberetningsmekanisme, der vælges for denne tilladelse. Kommissionen offentliggør de indberettede oplysninger i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit C — del 3 — punkt 6 — nr. 4

Bilag II — afsnit C — del 3 — punkt 6 — nr. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4) | den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse
  , når disse forhold kendes
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4)

den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse
  , når disse forhold kendes
  .

, når disse forhold kendes

| 4) | den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse. |
| --- | --- |

4)

den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse.

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit D — del 3 — punkt 6

Bilag II — afsnit D — del 3 — punkt 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6. | Den registrerede eksportør skal indberette den første anvendelse af tilladelsen til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor han
  er hjemmehørende eller
  har hjemsted, senest
  ti
  dage
  før
  den første udførsel. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.

Den registrerede eksportør skal indberette den første anvendelse af tilladelsen til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor han
  er hjemmehørende eller
  har hjemsted, senest
  ti
  dage
  før
  den første udførsel.

er hjemmehørende eller

ti

før

| 6. | Den registrerede eksportør skal indberette den første anvendelse af tilladelsen til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor han
  eller hun
  har hjemsted, senest
  30
  dage
  efter datoen for
  den første udførsel
  eller alternativt og i overensstemmelse med krav fra den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor eksportøren har hjemsted, før første anvendelse af denne tilladelse. Medlemsstaterne skal underrette Kommissionen om den indberetningsmekanisme, der vælges for denne tilladelse. Kommissionen skal offentliggøre de indberettede oplysninger i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende
  . |
| --- | --- |

6.

Den registrerede eksportør skal indberette den første anvendelse af tilladelsen til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor han
  eller hun
  har hjemsted, senest
  30
  dage
  efter datoen for
  den første udførsel
  eller alternativt og i overensstemmelse med krav fra den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor eksportøren har hjemsted, før første anvendelse af denne tilladelse. Medlemsstaterne skal underrette Kommissionen om den indberetningsmekanisme, der vælges for denne tilladelse. Kommissionen skal offentliggøre de indberettede oplysninger i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende
  .

eller hun

30

efter datoen for

eller alternativt og i overensstemmelse med krav fra den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor eksportøren har hjemsted, før første anvendelse af denne tilladelse. Medlemsstaterne skal underrette Kommissionen om den indberetningsmekanisme, der vælges for denne tilladelse. Kommissionen skal offentliggøre de indberettede oplysninger i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit D — Del 3 — punkt 7 — nr. 4

Bilag II — afsnit D — Del 3 — punkt 7 — nr. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4) | den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse
  , når disse forhold kendes
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4)

den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse
  , når disse forhold kendes
  .

, når disse forhold kendes

| 4) | den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse. |
| --- | --- |

4)

den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse.

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit F — Del 3 — punkt 5 — nr. 4

Bilag II — afsnit F — Del 3 — punkt 5 — nr. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4) | den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse
  , når disse forhold kendes
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4)

den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse
  , når disse forhold kendes
  .

, når disse forhold kendes

| 4) | den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse. |
| --- | --- |

4)

den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse.

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit G — Del 3 — punkt 8 — nr. 4

Bilag II — afsnit G — Del 3 — punkt 8 — nr. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4) | den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse
  , når disse forhold kendes
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4)

den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse
  , når disse forhold kendes
  .

, når disse forhold kendes

| 4) | den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse. |
| --- | --- |

4)

den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse.

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit H — Del 3 — punkt 1 — indledning og nr. 1

Bilag II — afsnit H — Del 3 — punkt 1 — indledning og nr. 1

| Kommissionens tekst | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Denne tilladelse tillader overførsel af software og teknologi som opført på listen i del 1 af
  en eksportør
  , der er hjemmehørende eller har hjemsted i en medlemsstat i Unionen, forudsat at
  produktet kun anvendes: |

Kommissionens tekst

Kommissionens tekst

Ændring

Ændring

1.

Denne tilladelse tillader overførsel af software og teknologi som opført på listen i del 1 af
  en eksportør
  , der er hjemmehørende eller har hjemsted i en medlemsstat i Unionen, forudsat at
  produktet kun anvendes:

en eksportør

produktet kun anvendes:

| 1. | Denne tilladelse tillader overførsel af software og teknologi som opført på listen i del 1 af
  enhver virksomhed
  , der er hjemmehørende eller har hjemsted i en medlemsstat i Unionen,
  til ethvert søster-, datter- eller moderselskab,
  forudsat at
  disse enheder ejes eller kontrolleres af samme moderselskab eller har hjemsted i en medlemsstat, og forudsat at det pågældende produkt er beregnet til anvendelse i samarbejdsprojekter i virksomheden, herunder kommerciel produktudvikling, forskning, vedligeholdelse, produktion samt anvendelse og, for så vidt angår medarbejdere og ordrebehandlere, i henhold til disses ansættelsesaftale. |
| --- | --- |

1.

Denne tilladelse tillader overførsel af software og teknologi som opført på listen i del 1 af
  enhver virksomhed
  , der er hjemmehørende eller har hjemsted i en medlemsstat i Unionen,
  til ethvert søster-, datter- eller moderselskab,
  forudsat at
  disse enheder ejes eller kontrolleres af samme moderselskab eller har hjemsted i en medlemsstat, og forudsat at det pågældende produkt er beregnet til anvendelse i samarbejdsprojekter i virksomheden, herunder kommerciel produktudvikling, forskning, vedligeholdelse, produktion samt anvendelse og, for så vidt angår medarbejdere og ordrebehandlere, i henhold til disses ansættelsesaftale.

enhver virksomhed

til ethvert søster-, datter- eller moderselskab,

disse enheder ejes eller kontrolleres af samme moderselskab eller har hjemsted i en medlemsstat, og forudsat at det pågældende produkt er beregnet til anvendelse i samarbejdsprojekter i virksomheden, herunder kommerciel produktudvikling, forskning, vedligeholdelse, produktion samt anvendelse og, for så vidt angår medarbejdere og ordrebehandlere, i henhold til disses ansættelsesaftale.

| | 1) | af eksportøren eller af en enhed, der ejes eller kontrolleres af eksportøren |
| --- | --- | --- |

1)

1)

af eksportøren eller af en enhed, der ejes eller kontrolleres af eksportøren

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit H — Del 3 — punkt 1 — nr. 2

Bilag II — afsnit H — Del 3 — punkt 1 — nr. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2) | af personer, der er ansat hos eksportøren eller i en enhed, der ejes eller kontrolleres af eksportøren |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2)

2)

af personer, der er ansat hos eksportøren eller i en enhed, der ejes eller kontrolleres af eksportøren

udgår

udgår

Ændring 96

Ændring 96

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit H — Del 3 — punkt 1 — afsnit 2

Bilag II — afsnit H — Del 3 — punkt 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i forbindelse med dennes eller deres egne kommercielle produktudviklingsaktiviteter og, for så vidt angår de ansatte, inden for rammerne af ansættelsesforholdet. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i forbindelse med dennes eller deres egne kommercielle produktudviklingsaktiviteter og, for så vidt angår de ansatte, inden for rammerne af ansættelsesforholdet.

i forbindelse med dennes eller deres egne kommercielle produktudviklingsaktiviteter og, for så vidt angår de ansatte, inden for rammerne af ansættelsesforholdet.

udgår

udgår

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit I — Del 3 — punkt 3 — afsnit 1

Bilag II — afsnit I — Del 3 — punkt 3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| En
  eksportør
  , der
  agter at anvende
  denne
  tilladelse
  ,
  skal foretage registrering
  forud for den første anvendelse af tilladelsen
  hos den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor han er hjemmehørende eller har hjemsted
  . Registreringen skal ske automatisk og anerkendes af
  den
  kompetente
  myndighed
  over for eksportøren senest ti arbejdsdage efter modtagelsen. | En
  medlemsstat kan kræve, at de eksportører
  , der
  har hjemsted i
  denne
  medlemsstat
  ,
  registreres
  forud for den første anvendelse af tilladelsen. Registreringen skal ske automatisk og anerkendes af
  de
  kompetente
  myndigheder
  over for eksportøren
  med det samme og under alle omstændigheder
  senest ti arbejdsdage efter modtagelsen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

En
  eksportør
  , der
  agter at anvende
  denne
  tilladelse
  ,
  skal foretage registrering
  forud for den første anvendelse af tilladelsen
  hos den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor han er hjemmehørende eller har hjemsted
  . Registreringen skal ske automatisk og anerkendes af
  den
  kompetente
  myndighed
  over for eksportøren senest ti arbejdsdage efter modtagelsen.

eksportør

agter at anvende

tilladelse

skal foretage registrering

hos den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor han er hjemmehørende eller har hjemsted

den

myndighed

En
  medlemsstat kan kræve, at de eksportører
  , der
  har hjemsted i
  denne
  medlemsstat
  ,
  registreres
  forud for den første anvendelse af tilladelsen. Registreringen skal ske automatisk og anerkendes af
  de
  kompetente
  myndigheder
  over for eksportøren
  med det samme og under alle omstændigheder
  senest ti arbejdsdage efter modtagelsen.

medlemsstat kan kræve, at de eksportører

har hjemsted i

medlemsstat

registreres

de

myndigheder

med det samme og under alle omstændigheder

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — afsnit J — Del 3 — punkt 5 — nr. 4

Bilag II — afsnit J — Del 3 — punkt 5 — nr. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4) | den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse
  , når disse forhold kendes
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4)

den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse
  , når disse forhold kendes
  .

, når disse forhold kendes

| 4) | den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse. |
| --- | --- |

4)

den endelige anvendelse samt slutbrugeren af produkterne med dobbelt anvendelse.

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0390/2017).

1

(1a)  
  Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr (EUT L 335 af 13.12.2008, s. 99).

1a

Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr (EUT L 335 af 13.12.2008, s. 99).

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel databeskyttelsesforordning).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel databeskyttelsesforordning).

---

| 19.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/224 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/224

---

P8_TA(2018)0007

Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten — Eva Lindström

Europa-Parlamentets afgørelse af 17. januar 2018 om den foreslåede udnævnelse af Eva Lindström til medlem af Revisionsretten (C8-0401/2017 — 2017/0819(NLE))

(Høring)

(2018/C 458/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0401/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0401/2017),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 121, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 121,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A8-0003/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A8-0003/2018),

| A. | der henviser til, at Parlamentets Budgetkontroludvalg foretog en bedømmelse af den indstillede kandidats papirer, især på baggrund af de krav, der er fastsat i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Parlamentets Budgetkontroludvalg foretog en bedømmelse af den indstillede kandidats papirer, især på baggrund af de krav, der er fastsat i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| B. | der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 11. januar 2018 hørte den af Rådet indstillede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 11. januar 2018 hørte den af Rådet indstillede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten;

| 1. | afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af Eva Lindström til medlem af Revisionsretten; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner. |
| --- | --- |

2.

---

| 19.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/225 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/225

---

P8_TA(2018)0008

Udnævnelse af et medlem af Revisionsretten — Tony James Murphy

Europa-Parlamentets afgørelse af 17. januar 2018 om den foreslåede udnævnelse af Tony James Murphy til medlem af Revisionsretten (C8-0402/2017 — 2017/0820(NLE))

(Høring)

(2018/C 458/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0402/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 286, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0402/2017),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 121, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 121,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A8-0002/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A8-0002/2018),

| A. | der henviser til, at Parlamentets Budgetkontroludvalg foretog en bedømmelse af den indstillede kandidats papirer, især på baggrund af de krav, der er fastsat i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Parlamentets Budgetkontroludvalg foretog en bedømmelse af den indstillede kandidats papirer, især på baggrund af de krav, der er fastsat i artikel 286, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| B. | der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 11. januar 2018 hørte den af Rådet indstillede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Budgetkontroludvalget på sit møde den 11. januar 2018 hørte den af Rådet indstillede kandidat til hvervet som medlem af Revisionsretten;

| 1. | afgiver positiv udtalelse om Rådets forslag om udnævnelse af Tony James Murphy til medlem af Revisionsretten; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer medlemsstaterne til at være opmærksomme på, og om muligt at lade sig inspirere af, den åbne model for udvælgelse, der anvendes af Irland, når de vælger deres kandidater; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og til orientering til Revisionsretten samt til Den Europæiske Unions øvrige institutioner og medlemsstaternes revisionsinstitutioner. |
| --- | --- |

3.

---

| 19.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/226 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/226

---

P8_TA(2018)0009

Fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (omarbejdning) ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 17. januar 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (omarbejdning) (COM(2016)0767 — C8-0500/2016 — 2016/0382(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure — omarbejdning)

(2018/C 458/15)

Ændring 2

Forslag til direktiv

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Et af Unionens energipolitiske mål er at fremme vedvarende energiformer. Den øgede anvendelse af energi fra vedvarende kilder udgør sammen med energibesparelser og øget energieffektivitet 
  et vigtigt
  element i den pakke af foranstaltninger, som er nødvendig for at reducere drivhusgasemissionerne og efterkomme Parisaftalen af 2015 om klimaændringer
  samt Unionens 2030-ramme for klima- og energipolitikkerne og herunder det bindende mål om at nedskære emissionerne i Unionen
  med
  mindst 40 % set i forhold til 1990-niveauet frem
  til
  2030.
  Den spiller også en
  vigtig
  rolle med hensyn til at fremme energiforsyningssikkerheden, den teknologiske udvikling og innovation, nye
  beskæftigelsesmuligheder
  og regional udvikling, navnlig i landdistrikterne og isolerede områder 
  eller
  i 
  regioner med lav befolkningstæthed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Et af Unionens energipolitiske mål er at fremme vedvarende energiformer. Den øgede anvendelse af energi fra vedvarende kilder udgør sammen med energibesparelser og øget energieffektivitet 
  et vigtigt
  element i den pakke af foranstaltninger, som er nødvendig for at reducere drivhusgasemissionerne og efterkomme Parisaftalen af 2015 om klimaændringer
  samt Unionens 2030-ramme for klima- og energipolitikkerne og herunder det bindende mål om at nedskære emissionerne i Unionen
  med
  mindst 40 % set i forhold til 1990-niveauet frem
  til
  2030.
  Den spiller også en
  vigtig
  rolle med hensyn til at fremme energiforsyningssikkerheden, den teknologiske udvikling og innovation, nye
  beskæftigelsesmuligheder
  og regional udvikling, navnlig i landdistrikterne og isolerede områder 
  eller
  i 
  regioner med lav befolkningstæthed.

| (2) | Et af Unionens energipolitiske mål er at fremme vedvarende energiformer
  , jf. artikel 194, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF)
  . Den øgede anvendelse af energi fra vedvarende kilder udgør sammen med energibesparelser og øget energieffektivitet 
  det væsentlige
  element i den pakke af foranstaltninger, som er nødvendig for at reducere drivhusgasemissionerne og efterkomme 
  Unionens forpligtelser i
  Parisaftalen af 2015 om klimaændringer
  efter den 21. konference mellem parterne i De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (COP 21) (»Parisaftalen«) og opfylde målet om kulstofneutralitet på nationalt niveau senest i 2050.
  Den spiller også en
  grundlæggende
  rolle med hensyn til at fremme energiforsyningssikkerheden
  , bæredygtig energi
  til
  overkommelige priser,
  den teknologiske udvikling og innovation
  såvel som
  en
  teknologisk og industriel førerposition samtidig med,
  at
  den skaber miljømæssige
  ,
  sociale og sundhedsmæssige fordele
  og
  betydelige
  nye
  muligheder for beskæftigelse
  og regional udvikling, navnlig i landdistrikterne og isolerede områder 
  og
  i 
  områder, hvor der sker delvis afindustrialisering
  . |
| --- | --- |

(2)

Et af Unionens energipolitiske mål er at fremme vedvarende energiformer
  , jf. artikel 194, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF)
  . Den øgede anvendelse af energi fra vedvarende kilder udgør sammen med energibesparelser og øget energieffektivitet 
  det væsentlige
  element i den pakke af foranstaltninger, som er nødvendig for at reducere drivhusgasemissionerne og efterkomme 
  Unionens forpligtelser i
  Parisaftalen af 2015 om klimaændringer
  efter den 21. konference mellem parterne i De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (COP 21) (»Parisaftalen«) og opfylde målet om kulstofneutralitet på nationalt niveau senest i 2050.
  Den spiller også en
  grundlæggende
  rolle med hensyn til at fremme energiforsyningssikkerheden
  , bæredygtig energi
  til
  overkommelige priser,
  den teknologiske udvikling og innovation
  såvel som
  en
  teknologisk og industriel førerposition samtidig med,
  at
  den skaber miljømæssige
  ,
  sociale og sundhedsmæssige fordele
  og
  betydelige
  nye
  muligheder for beskæftigelse
  og regional udvikling, navnlig i landdistrikterne og isolerede områder 
  og
  i 
  områder, hvor der sker delvis afindustrialisering
  .

Ændring 3

Forslag til direktiv

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2a) | Parisaftalen indebar en betragtelig højnelse af det globale ambitionsniveau for afbødning af klimaændringer, hvor underskriverne forpligtede sig til at holde stigningen i den globale gennemsnitstemperatur et godt stykke under 2 oC over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5  oC over det førindustrielle niveau. Unionen er nødt til at forberede sig på langt større og hurtigere reduktioner i emissioner end tidligere planlagt for at gå over til et energisystem, der er yderst energieffektivt og baseret på vedvarende energi, senest i 2050. Samtidig er sådanne reduktioner mulige til en lavere pris end hidtil antaget som følge af den hastige udvikling og udbredelse af teknologier til vedvarende energi såsom vind- og solenergi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2a)

Parisaftalen indebar en betragtelig højnelse af det globale ambitionsniveau for afbødning af klimaændringer, hvor underskriverne forpligtede sig til at holde stigningen i den globale gennemsnitstemperatur et godt stykke under 2 oC over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5  oC over det førindustrielle niveau. Unionen er nødt til at forberede sig på langt større og hurtigere reduktioner i emissioner end tidligere planlagt for at gå over til et energisystem, der er yderst energieffektivt og baseret på vedvarende energi, senest i 2050. Samtidig er sådanne reduktioner mulige til en lavere pris end hidtil antaget som følge af den hastige udvikling og udbredelse af teknologier til vedvarende energi såsom vind- og solenergi.

Ændring 4

Forslag til direktiv

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Navnlig flere teknologiske forbedringer,
  incitamenter til anvendelse og
  udbygning af den offentlige transport samt anvendelse af energieffektiv teknologi og fremme af anvendelse af energi fra vedvarende kilder i elsektoren, opvarmnings- og kølingssektoren samt 
  transport sektoren
  er meget effektive midler
  , i lighed
  med energieffektivitetsforanstaltninger, til at reducere drivhusgasemissioner i Unionen og gøre Unionen mindre afhængig af
  importeret gas og olie. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Navnlig flere teknologiske forbedringer,
  incitamenter til anvendelse og
  udbygning af den offentlige transport samt anvendelse af energieffektiv teknologi og fremme af anvendelse af energi fra vedvarende kilder i elsektoren, opvarmnings- og kølingssektoren samt 
  transport sektoren
  er meget effektive midler
  , i lighed
  med energieffektivitetsforanstaltninger, til at reducere drivhusgasemissioner i Unionen og gøre Unionen mindre afhængig af
  importeret gas og olie.

| (3) | Navnlig
  reduktion af energiforbruget,
  flere teknologiske forbedringer, udbygning af den offentlige transport samt anvendelse af energieffektiv teknologi og fremme af anvendelse af energi fra vedvarende kilder i elsektoren, opvarmnings- og kølingssektoren samt
  transportsektoren
  er meget effektive midler,
  sammen
  med energieffektivitetsforanstaltninger, til at reducere drivhusgasemissioner i Unionen og gøre Unionen mindre afhængig af
  energi
  . |
| --- | --- |

(3)

Navnlig
  reduktion af energiforbruget,
  flere teknologiske forbedringer, udbygning af den offentlige transport samt anvendelse af energieffektiv teknologi og fremme af anvendelse af energi fra vedvarende kilder i elsektoren, opvarmnings- og kølingssektoren samt
  transportsektoren
  er meget effektive midler,
  sammen
  med energieffektivitetsforanstaltninger, til at reducere drivhusgasemissioner i Unionen og gøre Unionen mindre afhængig af
  energi
  .

Ændring 5

Forslag til direktiv

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Ved direktiv 2009/28/EF er der fastsat et regelsæt for fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende kilder, hvori der fastsættes bindende nationale mål, som skal opfyldes frem til 2020, for den vedvarende energis andel af energiforbruget og for transportsektoren.
  Ved Kommissionens meddelelse af 22. januar 2014

   (12)

  blev der fastlagt en ramme for Unionens fremtidige energi- og klimapolitikker, og den medvirkede til at udvikle fælles forståelse af, hvordan disse politikker skal videreudvikles efter 2020. Kommissionen foreslog, at Unionens mål for andelen af vedvarende energi, der forbruges i Unionen, skal være mindst 27 % i 2030. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Ved direktiv 2009/28/EF er der fastsat et regelsæt for fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende kilder, hvori der fastsættes bindende nationale mål, som skal opfyldes frem til 2020, for den vedvarende energis andel af energiforbruget og for transportsektoren.
  Ved Kommissionens meddelelse af 22. januar 2014

   (12)

  blev der fastlagt en ramme for Unionens fremtidige energi- og klimapolitikker, og den medvirkede til at udvikle fælles forståelse af, hvordan disse politikker skal videreudvikles efter 2020. Kommissionen foreslog, at Unionens mål for andelen af vedvarende energi, der forbruges i Unionen, skal være mindst 27 % i 2030.

| (4) | Ved direktiv 2009/28/EF er der fastsat et regelsæt for fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende kilder, hvori der fastsættes bindende nationale mål, som skal opfyldes frem til 2020, for den vedvarende energis andel af energiforbruget og for transportsektoren. |
| --- | --- |

(4)

Ved direktiv 2009/28/EF er der fastsat et regelsæt for fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende kilder, hvori der fastsættes bindende nationale mål, som skal opfyldes frem til 2020, for den vedvarende energis andel af energiforbruget og for transportsektoren.

Ændring 6

Forslag til direktiv

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Det Europæiske Råd tilsluttede sig dette mål på mødet i oktober 2014 og gav udtryk for, at medlemsstaterne kan fastsætte deres egne mere ambitiøse nationale mål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Det Europæiske Råd tilsluttede sig dette mål på mødet i oktober 2014 og gav udtryk for, at medlemsstaterne kan fastsætte deres egne mere ambitiøse nationale mål.

udgår

Ændring 7

Forslag til direktiv

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Europa-Parlamentet har i 
  sine beslutninger om »Politikramme for klima- og energipolitikken i perioden 2020-2030«
  og
  om »Statusrapport om vedvarende energi«
  udtalt sig til fordel for et bindende EU 2030-mål om, at mindst 30 % af det samlede endelige energiforbrug skal dækkes af vedvarende energikilder, og understreget, at dette mål bør gennemføres ved hjælp af individuelle nationale mål under hensyntagen til den enkelte medlemsstats situation og muligheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Europa-Parlamentet har i 
  sine beslutninger om »Politikramme for klima- og energipolitikken i perioden 2020-2030«
  og
  om »Statusrapport om vedvarende energi«
  udtalt sig til fordel for et bindende EU 2030-mål om, at mindst 30 % af det samlede endelige energiforbrug skal dækkes af vedvarende energikilder, og understreget, at dette mål bør gennemføres ved hjælp af individuelle nationale mål under hensyntagen til den enkelte medlemsstats situation og muligheder.

| (6) | Europa-Parlamentet har i 
  sin beslutning af 5. februar 2014 om en ramme for klima-
  og
  energipolitikken frem til 2030
  udtalt sig til fordel for et bindende EU 2030-mål om, at mindst 30 % af det samlede endelige energiforbrug skal dækkes af vedvarende energikilder, og understreget, at dette mål bør gennemføres ved hjælp af individuelle nationale mål under hensyntagen til den enkelte medlemsstats situation og muligheder
  I sin beslutning af 23. juni 2016 om statusrapporten om vedvarende energi gik Europa-Parlamentet et skridt videre, idet det henviste til sin tidligere holdning om et EU-mål på mindst 30 % og understregede, at det på baggrund af Parisaftalen og de seneste nedbringelser af omkostningerne til VE-teknologi var ønskeligt at være betydelig mere ambitiøs. |
| --- | --- |

(6)

Europa-Parlamentet har i 
  sin beslutning af 5. februar 2014 om en ramme for klima-
  og
  energipolitikken frem til 2030
  udtalt sig til fordel for et bindende EU 2030-mål om, at mindst 30 % af det samlede endelige energiforbrug skal dækkes af vedvarende energikilder, og understreget, at dette mål bør gennemføres ved hjælp af individuelle nationale mål under hensyntagen til den enkelte medlemsstats situation og muligheder
  I sin beslutning af 23. juni 2016 om statusrapporten om vedvarende energi gik Europa-Parlamentet et skridt videre, idet det henviste til sin tidligere holdning om et EU-mål på mindst 30 % og understregede, at det på baggrund af Parisaftalen og de seneste nedbringelser af omkostningerne til VE-teknologi var ønskeligt at være betydelig mere ambitiøs.

Ændring 8

Forslag til direktiv

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | Ambitionen, som er fastsat i Parisaftalen og teknologiske udviklinger, herunder nedbringelse af omkostningerne til investeringer i vedvarende energi, bør derfor tages i betragtning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

Ambitionen, som er fastsat i Parisaftalen og teknologiske udviklinger, herunder nedbringelse af omkostningerne til investeringer i vedvarende energi, bør derfor tages i betragtning.

Ændring 324

Forslag til direktiv

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Der bør derfor fastsættes et bindende EU-mål om, at vedvarende energi skal udgøre mindst
  27
   %. Medlemsstaterne bør
  fastlægge deres bidrag til opfyldelsen af dette mål som led
  i 
  deres integrerede nationale energi-
  og
  klimaplaner i forbindelse med den forvaltningsproces, der er fastlagt i forordning [forvaltning]
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Der bør derfor fastsættes et bindende EU-mål om, at vedvarende energi skal udgøre mindst
  27
   %. Medlemsstaterne bør
  fastlægge deres bidrag til opfyldelsen af dette mål som led
  i 
  deres integrerede nationale energi-
  og
  klimaplaner i forbindelse med den forvaltningsproces, der er fastlagt i forordning [forvaltning]
  .

| (7) | Der bør derfor fastsættes et bindende EU-mål om, at vedvarende energi skal udgøre mindst
  35
   %
  , der skal ledsages af nationale mål
  . Medlemsstaterne bør
  rent undtagelsesvis kunne afvige fra deres fastsatte målniveau med op til 10 %
  i 
  behørigt begrundede, målelige
  og
  verificerbare tilfælde og på grundlag af objektive og ikke-diskriminerende kriterier
  . |
| --- | --- |

(7)

Der bør derfor fastsættes et bindende EU-mål om, at vedvarende energi skal udgøre mindst
  35
   %
  , der skal ledsages af nationale mål
  . Medlemsstaterne bør
  rent undtagelsesvis kunne afvige fra deres fastsatte målniveau med op til 10 %
  i 
  behørigt begrundede, målelige
  og
  verificerbare tilfælde og på grundlag af objektive og ikke-diskriminerende kriterier
  .

Ændring 10

Forslag til direktiv

Betragtning 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7a) | Medlemsstaternes mål for vedvarende energi bør fastsættes under hensyntagen til forpligtelserne fastsat i Parisaftalen, det enorme potentiale, der stadig eksisterer for vedvarende energi, og de nødvendige investeringer til at virkeliggøre energiomstillingen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7a)

Medlemsstaternes mål for vedvarende energi bør fastsættes under hensyntagen til forpligtelserne fastsat i Parisaftalen, det enorme potentiale, der stadig eksisterer for vedvarende energi, og de nødvendige investeringer til at virkeliggøre energiomstillingen.

Ændring 11

Forslag til direktiv

Betragtning 7 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (7b) | Omsættelsen af Unionens mål på 35 % til individuelle mål for de enkelte medlemsstater bør foretages under behørig iagttagelse af en retfærdig og passende fordeling, hvor der tages højde for medlemsstaternes BNP og forskellige udgangspunkter og potentiale, herunder det niveau for energi fra vedvarende energikilder, der skal nås senest i 2020. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7b)

Omsættelsen af Unionens mål på 35 % til individuelle mål for de enkelte medlemsstater bør foretages under behørig iagttagelse af en retfærdig og passende fordeling, hvor der tages højde for medlemsstaternes BNP og forskellige udgangspunkter og potentiale, herunder det niveau for energi fra vedvarende energikilder, der skal nås senest i 2020.

Ændring 12

Forslag til direktiv

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Fastsættelsen af et bindende EU-mål for vedvarende energi frem til 2030 vil fortsat tilskynde til udvikling af teknologier, der producerer vedvarende energi, og give investorer vished.
  Et mål fastsat på EU-plan vil give medlemsstaterne større råderum til at opfylde deres mål for reduktion af drivhusgasemissioner på den mest omkostningseffektive måde i forhold til deres særlige forhold, energimiks og kapacitet til at producere vedvarende energi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Fastsættelsen af et bindende EU-mål for vedvarende energi frem til 2030 vil fortsat tilskynde til udvikling af teknologier, der producerer vedvarende energi, og give investorer vished.
  Et mål fastsat på EU-plan vil give medlemsstaterne større råderum til at opfylde deres mål for reduktion af drivhusgasemissioner på den mest omkostningseffektive måde i forhold til deres særlige forhold, energimiks og kapacitet til at producere vedvarende energi.

| (8) | Fastsættelsen af et bindende EU-mål for vedvarende energi frem til 2030 vil fortsat tilskynde til udvikling af teknologier, der producerer vedvarende energi, og give investorer vished. |
| --- | --- |

(8)

Fastsættelsen af et bindende EU-mål for vedvarende energi frem til 2030 vil fortsat tilskynde til udvikling af teknologier, der producerer vedvarende energi, og give investorer vished.

Ændring 13

Forslag til direktiv

Betragtning 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8a) | Medlemsstaterne bør overveje, i hvilket omfang anvendelsen af forskellige typer af energikilder er forenelig med målet om at begrænse opvarmningen til 1,5  oC over det førindustrielle niveau og forenelig med målet om en fossilfri økonomi og samtidig en lavemissionsøkonomi. Kommissionen bør vurdere forskellige former for vedvarende energikilders bidrag til disse mål baseret på tilbagebetalingsperioden og resultaterne sammenlignet med fossile brændstoffer og med henblik på at overveje at foreslå en maksimal tilladelig tilbagebetalingstid som et bæredygtighedskriterium, især for biomasse, der indeholder lignocellulose. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8a)

Medlemsstaterne bør overveje, i hvilket omfang anvendelsen af forskellige typer af energikilder er forenelig med målet om at begrænse opvarmningen til 1,5  oC over det førindustrielle niveau og forenelig med målet om en fossilfri økonomi og samtidig en lavemissionsøkonomi. Kommissionen bør vurdere forskellige former for vedvarende energikilders bidrag til disse mål baseret på tilbagebetalingsperioden og resultaterne sammenlignet med fossile brændstoffer og med henblik på at overveje at foreslå en maksimal tilladelig tilbagebetalingstid som et bæredygtighedskriterium, især for biomasse, der indeholder lignocellulose.

Ændring 14

Forslag til direktiv

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Medlemsstaterne bør træffe yderligere foranstaltninger, hvis den vedvarende energis andel på EU-plan ikke holder kursen i retning af at opfylde EU-målet om, at vedvarende energi skal udgøre mindst 27 %. Det gælder ifølge forordning [forvaltning], at hvis Kommissionen i forbindelse med vurderingen af de integrerede nationale energi- og klimaplaner konstaterer et efterslæb i forhold til ambitionen, kan Kommissionen træffe foranstaltninger på EU-plan for at sikre, at målet opfyldes. Konstaterer Kommissionen i forbindelse med vurderingen af de integrerede nationale energi- og klimapolitiske statusrapporter et efterslæb i forhold til ambitionen, bør medlemsstaterne anvende de foranstaltninger, der er fastsat i forordning [forvaltning], som giver dem et tilstrækkeligt råderum til at vælge. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Medlemsstaterne bør træffe yderligere foranstaltninger, hvis den vedvarende energis andel på EU-plan ikke holder kursen i retning af at opfylde EU-målet om, at vedvarende energi skal udgøre mindst 27 %. Det gælder ifølge forordning [forvaltning], at hvis Kommissionen i forbindelse med vurderingen af de integrerede nationale energi- og klimaplaner konstaterer et efterslæb i forhold til ambitionen, kan Kommissionen træffe foranstaltninger på EU-plan for at sikre, at målet opfyldes. Konstaterer Kommissionen i forbindelse med vurderingen af de integrerede nationale energi- og klimapolitiske statusrapporter et efterslæb i forhold til ambitionen, bør medlemsstaterne anvende de foranstaltninger, der er fastsat i forordning [forvaltning], som giver dem et tilstrækkeligt råderum til at vælge.

udgår

Ændring 15

Forslag til direktiv

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Støtteordninger for elektricitet fra vedvarende kilder har vist sig at være en effektiv metode til at fremme udbredelsen af vedvarende elektricitet. Hvis og når medlemsstaterne beslutter at gennemføre støtteordninger, bør en sådan støtte gives i en form, der forvrider konkurrencen for velfungerende elmarkeder mindst muligt.
  Til dette formål tildeler et stigende antal medlemsstater støtte på
  en
  måde
  , hvor støtten tildeles som et tillæg til markedsindtægter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Støtteordninger for elektricitet fra vedvarende kilder har vist sig at være en effektiv metode til at fremme udbredelsen af vedvarende elektricitet. Hvis og når medlemsstaterne beslutter at gennemføre støtteordninger, bør en sådan støtte gives i en form, der forvrider konkurrencen for velfungerende elmarkeder mindst muligt.
  Til dette formål tildeler et stigende antal medlemsstater støtte på
  en
  måde
  , hvor støtten tildeles som et tillæg til markedsindtægter.

| (15) | Støtteordninger for elektricitet fra vedvarende kilder har vist sig at være en effektiv metode til at fremme udbredelsen af vedvarende elektricitet. Hvis og når medlemsstaterne beslutter at gennemføre støtteordninger, bør en sådan støtte gives i en form, der forvrider konkurrencen for velfungerende elmarkeder mindst muligt. Til dette formål tildeler et stigende antal medlemsstater støtten på en måde, hvor støtten tildeles som et tillæg til markedsindtægter
  samtidig med, at der tages hensyn til de forskellige teknologiers særtræk og små og store producenters forskellige muligheder for at reagere på markedssignaler
  . |
| --- | --- |

(15)

Støtteordninger for elektricitet fra vedvarende kilder har vist sig at være en effektiv metode til at fremme udbredelsen af vedvarende elektricitet. Hvis og når medlemsstaterne beslutter at gennemføre støtteordninger, bør en sådan støtte gives i en form, der forvrider konkurrencen for velfungerende elmarkeder mindst muligt. Til dette formål tildeler et stigende antal medlemsstater støtten på en måde, hvor støtten tildeles som et tillæg til markedsindtægter
  samtidig med, at der tages hensyn til de forskellige teknologiers særtræk og små og store producenters forskellige muligheder for at reagere på markedssignaler
  .

Ændring 16

Forslag til direktiv

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Elproduktion fra vedvarende energikilder bør udbredes
  til de lavest mulige
  omkostninger for forbrugerne og skatteyderne. Ved udformningen af støtteordninger og tildelingen af støtte bør medlemsstaterne forsøge at minimere de samlede systemomkostninger ved udnyttelsen under fuld hensyntagen til nettets og systemets udviklingsbehov, det deraf følgende energimiks og teknologiernes potentiale på lang sigt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Elproduktion fra vedvarende energikilder bør udbredes
  til de lavest mulige
  omkostninger for forbrugerne og skatteyderne. Ved udformningen af støtteordninger og tildelingen af støtte bør medlemsstaterne forsøge at minimere de samlede systemomkostninger ved udnyttelsen under fuld hensyntagen til nettets og systemets udviklingsbehov, det deraf følgende energimiks og teknologiernes potentiale på lang sigt.

| (16) | Elproduktion fra vedvarende energikilder
  , herunder energilagring,
  bør udbredes
  for at minimere de langsigtede
  omkostninger
  ved energiomstillingen
  for forbrugerne og skatteyderne. Ved udformningen af støtteordninger og tildelingen af støtte bør medlemsstaterne forsøge at minimere de samlede systemomkostninger ved udnyttelsen under fuld hensyntagen til nettets og systemets udviklingsbehov, det deraf følgende energimiks og teknologiernes potentiale på lang sigt.
  Medlemsstaterne bør også yde støtte til mellemstore og store anlæg og i den forbindelse benytte sig af udbud, som enten kan være teknologispecifikke eller -neutrale. |
| --- | --- |

(16)

Elproduktion fra vedvarende energikilder
  , herunder energilagring,
  bør udbredes
  for at minimere de langsigtede
  omkostninger
  ved energiomstillingen
  for forbrugerne og skatteyderne. Ved udformningen af støtteordninger og tildelingen af støtte bør medlemsstaterne forsøge at minimere de samlede systemomkostninger ved udnyttelsen under fuld hensyntagen til nettets og systemets udviklingsbehov, det deraf følgende energimiks og teknologiernes potentiale på lang sigt.
  Medlemsstaterne bør også yde støtte til mellemstore og store anlæg og i den forbindelse benytte sig af udbud, som enten kan være teknologispecifikke eller -neutrale.

Ændring 17

Forslag til direktiv

Betragtning 16 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16a) | I sine konklusioner af 24. oktober 2014 om »2030-rammen for klima- og energipolitikken« understregede Det Europæiske Råd betydningen af et bedre sammenkoblet indre energimarked og behovet for tilstrækkelig støtte til integration af stadig større mængder af forskellige former for vedvarende energi og dermed gøre det muligt for Unionen at leve op til sine ambitioner om at være førende inden for energiomstilling. Det er derfor vigtigt hurtigst muligt at øge graden af sammenkobling og gøre fremskridt hen imod Det Europæiske Råds mål med henblik på at udnytte energiunionens fulde potentiale. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16a)

I sine konklusioner af 24. oktober 2014 om »2030-rammen for klima- og energipolitikken« understregede Det Europæiske Råd betydningen af et bedre sammenkoblet indre energimarked og behovet for tilstrækkelig støtte til integration af stadig større mængder af forskellige former for vedvarende energi og dermed gøre det muligt for Unionen at leve op til sine ambitioner om at være førende inden for energiomstilling. Det er derfor vigtigt hurtigst muligt at øge graden af sammenkobling og gøre fremskridt hen imod Det Europæiske Råds mål med henblik på at udnytte energiunionens fulde potentiale.

Ændring 18

Forslag til direktiv

Betragtning 16 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16b) | Når de udvikler støtteordninger for vedvarende energikilder, bør medlemsstaterne tage hensyn til principperne for den cirkulære økonomi og affaldshierarkiet fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF

   (1a)

  . Affaldsforebyggelse og genanvendelse af affald bør prioriteres højest blandt valgmulighederne. Medlemsstaterne bør undgå at etablere støtteordninger, der ville være i strid med målene om behandling af affald og ville føre til ineffektiv anvendelse af genanvendeligt affald. Medlemsstaterne bør også sikre, at foranstaltninger, der indføres i henhold til dette direktiv, ikke er i strid med målene i direktiv 2008/98/EF. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16b)

Når de udvikler støtteordninger for vedvarende energikilder, bør medlemsstaterne tage hensyn til principperne for den cirkulære økonomi og affaldshierarkiet fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF

   (1a)

  . Affaldsforebyggelse og genanvendelse af affald bør prioriteres højest blandt valgmulighederne. Medlemsstaterne bør undgå at etablere støtteordninger, der ville være i strid med målene om behandling af affald og ville føre til ineffektiv anvendelse af genanvendeligt affald. Medlemsstaterne bør også sikre, at foranstaltninger, der indføres i henhold til dette direktiv, ikke er i strid med målene i direktiv 2008/98/EF.

Ændring 19

Forslag til direktiv

Betragtning 16 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16c) | For så vidt angår anvendelse af biotiske energikilder bør medlemsstaterne indføre beskyttelsesforanstaltninger for at beskytte biodiversiteten og forebygge udpining eller tab af økosystemer og afvigelser fra den nuværende anvendelse, som ville have en negativ indirekte eller direkte indvirkning på biodiversiteten, jorden eller den generelle drivhusgasbalance. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16c)

For så vidt angår anvendelse af biotiske energikilder bør medlemsstaterne indføre beskyttelsesforanstaltninger for at beskytte biodiversiteten og forebygge udpining eller tab af økosystemer og afvigelser fra den nuværende anvendelse, som ville have en negativ indirekte eller direkte indvirkning på biodiversiteten, jorden eller den generelle drivhusgasbalance.

Ændring 20

Forslag til direktiv

Betragtning 16 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16d) | Medlemsstaterne bør fremme og foretrække udnyttelse af egne vedvarende energikilder i det omfang, det er muligt, og undgå forvridende situationer, der medfører omfattende import af ressourcer fra tredjelande. En livscyklustilgang bør overvejes og fremmes i denne sammenhæng. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16d)

Medlemsstaterne bør fremme og foretrække udnyttelse af egne vedvarende energikilder i det omfang, det er muligt, og undgå forvridende situationer, der medfører omfattende import af ressourcer fra tredjelande. En livscyklustilgang bør overvejes og fremmes i denne sammenhæng.

Ændring 21

Forslag til direktiv

Betragtning 16 e (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16 e) | VE-fællesskaber, byer og lokale myndigheder bør være berettigede til at deltage i tilgængelige støtteordninger på lige fod med andre store deltagere. Med henblik herpå bør medlemsstaterne have mulighed for at træffe foranstaltninger, herunder give oplysninger og yde teknisk og finansiel støtte gennem fælles administrative kontaktpunkter, reducere de administrative krav, medtage budkriterier, som fokuserer på fællesskaber, skabe skræddersyede budperioder for VE-fællesskaber, eller gøre det muligt for dem at blive betalt gennem direkte støtte. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16 e)

VE-fællesskaber, byer og lokale myndigheder bør være berettigede til at deltage i tilgængelige støtteordninger på lige fod med andre store deltagere. Med henblik herpå bør medlemsstaterne have mulighed for at træffe foranstaltninger, herunder give oplysninger og yde teknisk og finansiel støtte gennem fælles administrative kontaktpunkter, reducere de administrative krav, medtage budkriterier, som fokuserer på fællesskaber, skabe skræddersyede budperioder for VE-fællesskaber, eller gøre det muligt for dem at blive betalt gennem direkte støtte.

Ændring 22

Forslag til direktiv

Betragtning 16 f (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16f) | Planlægningen af den infrastruktur, der er nødvendig til elproduktion fra vedvarende energikilder, bør tage hensyn til politikker vedrørende deltagelsen af dem, der berøres af projekterne, herunder eventuelle oprindelige folk, med respekt for deres ejendomsret til jord. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16f)

Planlægningen af den infrastruktur, der er nødvendig til elproduktion fra vedvarende energikilder, bør tage hensyn til politikker vedrørende deltagelsen af dem, der berøres af projekterne, herunder eventuelle oprindelige folk, med respekt for deres ejendomsret til jord.

Ændring 23

Forslag til direktiv

Betragtning 16 g (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16 g) | Forbrugerne bør få omfattende oplysninger, herunder oplysninger om energieffektivitetsgevinsterne ved varme-/kølesystemer og lavere driftsomkostninger for eldrevne køretøjer, så de kan træffe individuelle forbrugervalg med hensyn til vedvarende energi og undgå teknologisk fastlåsning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16 g)

Forbrugerne bør få omfattende oplysninger, herunder oplysninger om energieffektivitetsgevinsterne ved varme-/kølesystemer og lavere driftsomkostninger for eldrevne køretøjer, så de kan træffe individuelle forbrugervalg med hensyn til vedvarende energi og undgå teknologisk fastlåsning.

Ændring 24

Forslag til direktiv

Betragtning 16 h (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16 h) | I forbindelse med indsatsen for at fremme udviklingen af markedet for energi fra vedvarende energikilder bør den negative indvirkning heraf på andre markedsaktører tages i betragtning. Støtteordninger bør derfor minimere risikoen for markedsforvridning og konkurrencefordrejning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16 h)

I forbindelse med indsatsen for at fremme udviklingen af markedet for energi fra vedvarende energikilder bør den negative indvirkning heraf på andre markedsaktører tages i betragtning. Støtteordninger bør derfor minimere risikoen for markedsforvridning og konkurrencefordrejning.

Ændring 25

Forslag til direktiv

Betragtning 17 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (17a) | Medlemsstaterne bør pålægges gradvist og delvist at åbne for støtte til projekter i andre medlemsstater op til et niveau, der afspejler de fysiske strømme mellem medlemsstaterne, men det bør forblive frivilligt at åbne støtteordninger ud over denne obligatoriske andel. Medlemsstaterne har forskelligt potentiale for vedvarende energi og forskellige støtteordninger til energi fra vedvarende energikilder i nationalt regi. Flertallet af medlemsstaterne anvender støtteordninger, der udelukkende giver tilskud til energi fra vedvarende energikilder, som produceres på deres eget område. For at nationale støtteordninger kan fungere, som de skal, er det af afgørende betydning, at medlemsstaterne kan styre virkningerne af og omkostningerne ved deres nationale støtteordninger alt efter deres forskellige potentiale. Et vigtigt middel til at nå målet med dette direktiv er at sikre, at de nationale støtteordninger, ligesom under direktiv 2001/77/EF og 2009/28/EF, fungerer som de skal, således at investorernes tillid bevares, og således at medlemsstaterne kan udforme effektive nationale foranstaltninger til opfyldelse af målene. Nærværende direktiv tager sigte på at lette den grænseoverskridende støtte til energi fra vedvarende energikilder, uden at de nationale støtteordninger berøres på en uforholdsmæssig måde. Det indfører således, ud over den obligatoriske delvise åbning af støtteordninger, fakultative samarbejdsmekanismer mellem medlemsstaterne, som gør det muligt for dem at aftale, i hvilket omfang en medlemsstat støtter energiproduktionen i en anden, og i hvilket omfang produktionen af energi fra vedvarende energikilder bør tælles med i den ene eller den anden medlemsstats nationale overordnede mål. For at sikre, at begge foranstaltninger til opfyldelse af mål, dvs. nationale støtteordninger og samarbejdsmekanismer, fungerer effektivt, er det af afgørende betydning, at medlemsstaterne er i stand til at afgøre, ud over den obligatoriske delvise åbning af støtteordninger, om og i hvilket omfang deres nationale støtteordninger finder anvendelse på produktion af energi fra vedvarende energikilder i andre medlemsstater, og at de kan aftale dette ved at anvende de samarbejdsmekanismer, der er fastsat i dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17a)

Medlemsstaterne bør pålægges gradvist og delvist at åbne for støtte til projekter i andre medlemsstater op til et niveau, der afspejler de fysiske strømme mellem medlemsstaterne, men det bør forblive frivilligt at åbne støtteordninger ud over denne obligatoriske andel. Medlemsstaterne har forskelligt potentiale for vedvarende energi og forskellige støtteordninger til energi fra vedvarende energikilder i nationalt regi. Flertallet af medlemsstaterne anvender støtteordninger, der udelukkende giver tilskud til energi fra vedvarende energikilder, som produceres på deres eget område. For at nationale støtteordninger kan fungere, som de skal, er det af afgørende betydning, at medlemsstaterne kan styre virkningerne af og omkostningerne ved deres nationale støtteordninger alt efter deres forskellige potentiale. Et vigtigt middel til at nå målet med dette direktiv er at sikre, at de nationale støtteordninger, ligesom under direktiv 2001/77/EF og 2009/28/EF, fungerer som de skal, således at investorernes tillid bevares, og således at medlemsstaterne kan udforme effektive nationale foranstaltninger til opfyldelse af målene. Nærværende direktiv tager sigte på at lette den grænseoverskridende støtte til energi fra vedvarende energikilder, uden at de nationale støtteordninger berøres på en uforholdsmæssig måde. Det indfører således, ud over den obligatoriske delvise åbning af støtteordninger, fakultative samarbejdsmekanismer mellem medlemsstaterne, som gør det muligt for dem at aftale, i hvilket omfang en medlemsstat støtter energiproduktionen i en anden, og i hvilket omfang produktionen af energi fra vedvarende energikilder bør tælles med i den ene eller den anden medlemsstats nationale overordnede mål. For at sikre, at begge foranstaltninger til opfyldelse af mål, dvs. nationale støtteordninger og samarbejdsmekanismer, fungerer effektivt, er det af afgørende betydning, at medlemsstaterne er i stand til at afgøre, ud over den obligatoriske delvise åbning af støtteordninger, om og i hvilket omfang deres nationale støtteordninger finder anvendelse på produktion af energi fra vedvarende energikilder i andre medlemsstater, og at de kan aftale dette ved at anvende de samarbejdsmekanismer, der er fastsat i dette direktiv.

Ændring 26

Forslag til direktiv

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | Uden at det berører tilpasninger af støtteordninger for at bringe dem i overensstemmelse med statsstøttereglerne
  bør støttepolitikker til fordel for vedvarende energikilder være stabile, og hyppige ændringer bør undgås.
  Sådanne ændringer
  har direkte indvirkning på kapitalfinansieringsomkostningerne, udgifter til projektudvikling og derfor på de samlede omkostninger ved at udnytte vedvarende energikilder i Unionen. Medlemsstaterne
  bør
  undgå, at en revision af en eventuel støtte til projekter for vedvarende energi påvirker projekternes økonomiske levedygtighed negativt. Medlemsstaterne bør i den sammenhæng fremme omkostningseffektive støttepolitikker og sikre deres finansielle holdbarhed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

Uden at det berører tilpasninger af støtteordninger for at bringe dem i overensstemmelse med statsstøttereglerne
  bør støttepolitikker til fordel for vedvarende energikilder være stabile, og hyppige ændringer bør undgås.
  Sådanne ændringer
  har direkte indvirkning på kapitalfinansieringsomkostningerne, udgifter til projektudvikling og derfor på de samlede omkostninger ved at udnytte vedvarende energikilder i Unionen. Medlemsstaterne
  bør
  undgå, at en revision af en eventuel støtte til projekter for vedvarende energi påvirker projekternes økonomiske levedygtighed negativt. Medlemsstaterne bør i den sammenhæng fremme omkostningseffektive støttepolitikker og sikre deres finansielle holdbarhed.

| (18) | Med forbehold af artikel 107 og 108 i TEUF
  bør støttepolitikker til fordel for vedvarende energikilder være
  forudsigelige og
  stabile, og hyppige ændringer
  og ændringer med tilbagevirkende kraft
  bør undgås.
  Politikkers manglende uforudsigelighed og manglende stabilitet
  har direkte indvirkning på kapitalfinansieringsomkostningerne, udgifter til projektudvikling og derfor på de samlede omkostninger ved at udnytte vedvarende energikilder i Unionen.
  Medlemsstaterne bør meddele enhver ændring af støttepolitikken i god tid før den påtænkte ændring, og de bør konsultere interessenter på en tilstrækkelig måde. Under alle omstændigheder bør
  medlemsstaterne undgå, at en revision af en eventuel støtte til projekter for vedvarende energi påvirker projekternes økonomiske levedygtighed negativt. Medlemsstaterne bør i den sammenhæng fremme omkostningseffektive støttepolitikker og sikre deres finansielle holdbarhed. |
| --- | --- |

(18)

Med forbehold af artikel 107 og 108 i TEUF
  bør støttepolitikker til fordel for vedvarende energikilder være
  forudsigelige og
  stabile, og hyppige ændringer
  og ændringer med tilbagevirkende kraft
  bør undgås.
  Politikkers manglende uforudsigelighed og manglende stabilitet
  har direkte indvirkning på kapitalfinansieringsomkostningerne, udgifter til projektudvikling og derfor på de samlede omkostninger ved at udnytte vedvarende energikilder i Unionen.
  Medlemsstaterne bør meddele enhver ændring af støttepolitikken i god tid før den påtænkte ændring, og de bør konsultere interessenter på en tilstrækkelig måde. Under alle omstændigheder bør
  medlemsstaterne undgå, at en revision af en eventuel støtte til projekter for vedvarende energi påvirker projekternes økonomiske levedygtighed negativt. Medlemsstaterne bør i den sammenhæng fremme omkostningseffektive støttepolitikker og sikre deres finansielle holdbarhed.

Ændring 27

Forslag til direktiv

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | Medlemsstaternes forpligtelser til at udarbejde handlingsplaner vedrørende vedvarende energikilder og statusrapporter og Kommissionens forpligtelse til at aflægge rapport om medlemsstaternes fremskridt er afgørende for at øge gennemsigtigheden, skabe klarhed for investorerne og forbrugerne samt muliggøre en effektiv overvågning. Ved forordning [forvaltning] integreres disse forpligtelser i forvaltningssystemet for energiunionen, hvori planlægnings- og rapporterings- og overvågningsforpligtelser strømlines på energi- og klimaområdet. Gennemsigtighedsplatformen for vedvarende energi er ligeledes integreret i den bredere e-platform, der er fastsat ved forordning [forvaltning]. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

Medlemsstaternes forpligtelser til at udarbejde handlingsplaner vedrørende vedvarende energikilder og statusrapporter og Kommissionens forpligtelse til at aflægge rapport om medlemsstaternes fremskridt er afgørende for at øge gennemsigtigheden, skabe klarhed for investorerne og forbrugerne samt muliggøre en effektiv overvågning. Ved forordning [forvaltning] integreres disse forpligtelser i forvaltningssystemet for energiunionen, hvori planlægnings- og rapporterings- og overvågningsforpligtelser strømlines på energi- og klimaområdet. Gennemsigtighedsplatformen for vedvarende energi er ligeledes integreret i den bredere e-platform, der er fastsat ved forordning [forvaltning].

| (19) | Medlemsstaternes forpligtelser til at udarbejde handlingsplaner vedrørende vedvarende energikilder og statusrapporter og Kommissionens forpligtelse til at aflægge rapport om medlemsstaternes fremskridt er afgørende for at øge gennemsigtigheden, skabe klarhed for investorerne og forbrugerne samt muliggøre en effektiv overvågning.
  Med henblik på at sikre, at borgerne er i centrum ved energiomstillingen, bør medlemsstaterne inden for rammerne af deres handlingsplaner for vedvarende energi udvikle langsigtede strategier til fremme af, at byer, VE-fællesskaber og egenforbrugere producerer vedvarende energi.
  Ved
  Europa-Parlamentets og Rådets
  forordning ... [
  om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)
  ] integreres disse forpligtelser i forvaltningssystemet for energiunionen, hvori
  langsigtede strategier og
  planlægnings-, rapporterings- og overvågningsforpligtelser strømlines på energi- og klimaområdet. Gennemsigtighedsplatformen for vedvarende energi er ligeledes integreret i den bredere e-platform, der er fastsat ved
  Europa-Parlamentets og Rådets
  forordning ... [
  om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)
  ]. |
| --- | --- |

(19)

Medlemsstaternes forpligtelser til at udarbejde handlingsplaner vedrørende vedvarende energikilder og statusrapporter og Kommissionens forpligtelse til at aflægge rapport om medlemsstaternes fremskridt er afgørende for at øge gennemsigtigheden, skabe klarhed for investorerne og forbrugerne samt muliggøre en effektiv overvågning.
  Med henblik på at sikre, at borgerne er i centrum ved energiomstillingen, bør medlemsstaterne inden for rammerne af deres handlingsplaner for vedvarende energi udvikle langsigtede strategier til fremme af, at byer, VE-fællesskaber og egenforbrugere producerer vedvarende energi.
  Ved
  Europa-Parlamentets og Rådets
  forordning ... [
  om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)
  ] integreres disse forpligtelser i forvaltningssystemet for energiunionen, hvori
  langsigtede strategier og
  planlægnings-, rapporterings- og overvågningsforpligtelser strømlines på energi- og klimaområdet. Gennemsigtighedsplatformen for vedvarende energi er ligeledes integreret i den bredere e-platform, der er fastsat ved
  Europa-Parlamentets og Rådets
  forordning ... [
  om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)
  ].

Ændring 28

Forslag til direktiv

Betragtning 20 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (20a) | Vedvarende havenergi udgør en enestående mulighed Unionen til at nedbringe sin afhængighed af fossile brændstoffer, bidrage til opfyldelsen af sine mål for reduktion af CO2-emissioner og skabe en ny industriel sektor, der skaber job på en betydelig del af dens område, herunder regionerne i den yderste periferi. Unionen bør derfor bestræbe sig på at skabe økonomiske og lovgivningsmæssige vilkår, som er gunstige for udnyttelsen af denne energi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20a)

Vedvarende havenergi udgør en enestående mulighed Unionen til at nedbringe sin afhængighed af fossile brændstoffer, bidrage til opfyldelsen af sine mål for reduktion af CO2-emissioner og skabe en ny industriel sektor, der skaber job på en betydelig del af dens område, herunder regionerne i den yderste periferi. Unionen bør derfor bestræbe sig på at skabe økonomiske og lovgivningsmæssige vilkår, som er gunstige for udnyttelsen af denne energi.

Ændring 29

Forslag til direktiv

Betragtning 24 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (24a) | Kommissionens meddelelse af 20. juli 2016 med titlen »En europæisk strategi for lavemissionsmobilitet« fremhævede den særlige betydning af avancerede biobrændstoffer til luftfart på mellemlang sigt. Kommerciel luftfart er helt afhængig af flydende brændstoffer, da der ikke er noget sikkert eller godkendt alternativ for den civile flyindustri. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24a)

Kommissionens meddelelse af 20. juli 2016 med titlen »En europæisk strategi for lavemissionsmobilitet« fremhævede den særlige betydning af avancerede biobrændstoffer til luftfart på mellemlang sigt. Kommerciel luftfart er helt afhængig af flydende brændstoffer, da der ikke er noget sikkert eller godkendt alternativ for den civile flyindustri.

Ændring 30

Forslag til direktiv

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | For at sikre, at der i bilag IX tages behørigt hensyn til
  affaldshierarkiprincipperne
  som opstillet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (17), Unionens bæredygtighedskriterier og behovet for at sikre, at der med bilaget ikke skabes et øget arealbehov i forbindelse med tilskyndelsen til at anvende affald eller restprodukter, bør Kommissionen
  ved sin regelmæssige evaluering af
  bilaget
  overveje at inddrage yderligere råprodukter, som ikke medfører betydelige forvridende virkninger
  på markeder for (bi)produkter, affald eller restprodukter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

For at sikre, at der i bilag IX tages behørigt hensyn til
  affaldshierarkiprincipperne
  som opstillet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (17), Unionens bæredygtighedskriterier og behovet for at sikre, at der med bilaget ikke skabes et øget arealbehov i forbindelse med tilskyndelsen til at anvende affald eller restprodukter, bør Kommissionen
  ved sin regelmæssige evaluering af
  bilaget
  overveje at inddrage yderligere råprodukter, som ikke medfører betydelige forvridende virkninger
  på markeder for (bi)produkter, affald eller restprodukter.

| (25) | For at sikre at der i bilag IX tages behørigt hensyn til
  principperne om den cirkulære økonomi og affaldshierarkiet,
  som opstillet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (17), Unionens bæredygtighedskriterier
  , en vugge-til-grav-vurdering af emissioner
  og behovet for at sikre, at der med bilaget ikke skabes et øget arealbehov i forbindelse med tilskyndelsen til at anvende affald eller restprodukter, bør Kommissionen
  regelmæssigt evaluere
  bilaget
  og overveje virkningerne
  på markeder for (bi)produkter, affald eller restprodukter
  ved en hvilken som helst ændring, som den foreslår
  . |
| --- | --- |

(25)

For at sikre at der i bilag IX tages behørigt hensyn til
  principperne om den cirkulære økonomi og affaldshierarkiet,
  som opstillet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (17), Unionens bæredygtighedskriterier
  , en vugge-til-grav-vurdering af emissioner
  og behovet for at sikre, at der med bilaget ikke skabes et øget arealbehov i forbindelse med tilskyndelsen til at anvende affald eller restprodukter, bør Kommissionen
  regelmæssigt evaluere
  bilaget
  og overveje virkningerne
  på markeder for (bi)produkter, affald eller restprodukter
  ved en hvilken som helst ændring, som den foreslår
  .

Ændring 31

Forslag til direktiv

Betragtning 25 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (25a) | I Europa-Parlamentets beslutning af 4. april 2017 om palmeolie og skovrydning blev Kommissionen opfordret til at træffe foranstaltninger til udfasning af anvendelsen af vegetabilske olier, der forårsager skovrydning, herunder palmeolie, som en bestanddel i biobrændstoffer, helst inden 2020. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25a)

I Europa-Parlamentets beslutning af 4. april 2017 om palmeolie og skovrydning blev Kommissionen opfordret til at træffe foranstaltninger til udfasning af anvendelsen af vegetabilske olier, der forårsager skovrydning, herunder palmeolie, som en bestanddel i biobrændstoffer, helst inden 2020.

Ændring 32

Forslag til direktiv

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (28) | Det bør være muligt at medregne importeret elektricitet, som er produceret fra vedvarende energikilder uden for Unionen, i medlemsstaternes andele af vedvarende energi. For at sikre en tilstrækkelig effekt af energi fra vedvarende kilder, der erstatter konventionel energi i Unionen såvel som i tredjelande, bør der skabes sikkerhed for, at sådan import kan spores og medregnes på pålidelig vis. Aftaler med tredjelande om tilrettelæggelse af en sådan handel med elektricitet fra vedvarende energikilder vil blive overvejet. Hvis de kontraherende parter i energifællesskabstraktaten (18), i overensstemmelse med en afgørelse truffet under denne traktat med henblik herpå, er bundet af de relevante bestemmelser i dette direktiv, bør foranstaltningerne om samarbejde mellem medlemsstater i dette direktiv finde anvendelse på dem. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28)

Det bør være muligt at medregne importeret elektricitet, som er produceret fra vedvarende energikilder uden for Unionen, i medlemsstaternes andele af vedvarende energi. For at sikre en tilstrækkelig effekt af energi fra vedvarende kilder, der erstatter konventionel energi i Unionen såvel som i tredjelande, bør der skabes sikkerhed for, at sådan import kan spores og medregnes på pålidelig vis. Aftaler med tredjelande om tilrettelæggelse af en sådan handel med elektricitet fra vedvarende energikilder vil blive overvejet. Hvis de kontraherende parter i energifællesskabstraktaten (18), i overensstemmelse med en afgørelse truffet under denne traktat med henblik herpå, er bundet af de relevante bestemmelser i dette direktiv, bør foranstaltningerne om samarbejde mellem medlemsstater i dette direktiv finde anvendelse på dem.

| (28) | Det bør være muligt at medregne importeret elektricitet, som er produceret fra vedvarende energikilder uden for Unionen, i medlemsstaternes andele af vedvarende energi. For at sikre en tilstrækkelig effekt af energi fra vedvarende kilder, der erstatter konventionel energi i Unionen såvel som i tredjelande, bør der skabes sikkerhed for, at sådan import kan spores og medregnes på pålidelig vis
  , og at den er i fuld overensstemmelse med folkeretten
  . Aftaler med tredjelande om tilrettelæggelse af en sådan handel med elektricitet fra vedvarende energikilder vil blive overvejet. Hvis de kontraherende parter i energifællesskabstraktaten (18), i overensstemmelse med en afgørelse truffet under denne traktat med henblik herpå, er bundet af de relevante bestemmelser i dette direktiv, bør foranstaltningerne om samarbejde mellem medlemsstater i dette direktiv finde anvendelse på dem. |
| --- | --- |

(28)

Det bør være muligt at medregne importeret elektricitet, som er produceret fra vedvarende energikilder uden for Unionen, i medlemsstaternes andele af vedvarende energi. For at sikre en tilstrækkelig effekt af energi fra vedvarende kilder, der erstatter konventionel energi i Unionen såvel som i tredjelande, bør der skabes sikkerhed for, at sådan import kan spores og medregnes på pålidelig vis
  , og at den er i fuld overensstemmelse med folkeretten
  . Aftaler med tredjelande om tilrettelæggelse af en sådan handel med elektricitet fra vedvarende energikilder vil blive overvejet. Hvis de kontraherende parter i energifællesskabstraktaten (18), i overensstemmelse med en afgørelse truffet under denne traktat med henblik herpå, er bundet af de relevante bestemmelser i dette direktiv, bør foranstaltningerne om samarbejde mellem medlemsstater i dette direktiv finde anvendelse på dem.

Ændring 33

Forslag til direktiv

Betragtning 28 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (28a) | Når medlemsstaterne iværksætter fælles projekter med et eller flere tredjelande vedrørende produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder, er det hensigtsmæssigt, at disse fælles projekter kun vedrører nyopførte anlæg eller anlæg, hvis kapacitet for nylig er blevet udvidet. Dette vil medvirke til at sikre, at andelen af energi fra vedvarende energikilder i tredjelandets samlede energiforbrug ikke bliver mindre som følge af Unionens import af energi fra vedvarende energikilder. De berørte medlemsstater bør desuden gøre det lettere for det pågældende tredjeland selv at anvende en del af produktionen af elektricitet fra de anlæg, der er omfattet af det fælles projekt. Kommissionen og medlemsstaterne bør desuden tilskynde det pågældende tredjeland til at udarbejde en politik for vedvarende energi med ambitiøse mål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28a)

Når medlemsstaterne iværksætter fælles projekter med et eller flere tredjelande vedrørende produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder, er det hensigtsmæssigt, at disse fælles projekter kun vedrører nyopførte anlæg eller anlæg, hvis kapacitet for nylig er blevet udvidet. Dette vil medvirke til at sikre, at andelen af energi fra vedvarende energikilder i tredjelandets samlede energiforbrug ikke bliver mindre som følge af Unionens import af energi fra vedvarende energikilder. De berørte medlemsstater bør desuden gøre det lettere for det pågældende tredjeland selv at anvende en del af produktionen af elektricitet fra de anlæg, der er omfattet af det fælles projekt. Kommissionen og medlemsstaterne bør desuden tilskynde det pågældende tredjeland til at udarbejde en politik for vedvarende energi med ambitiøse mål.

Ændring 34

Forslag til direktiv

Betragtning 28 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (28b) | Dette direktiv fastlægger en EU-ramme for fremme af energi fra vedvarende energikilder, men det bidrager også til den potentielle positive indvirkning, som Unionen og medlemsstaterne kan have med hensyn til at fremme udviklingen af sektoren for vedvarende energi i tredjelande. Unionen og medlemsstaterne bør fremme forskning, udvikling og investering i produktion af vedvarende energi i udviklingslande og andre partnerlande og derved styrke deres miljømæssige og økonomiske bæredygtighed og deres kapacitet inden for eksport af vedvarende energi. Endvidere kan import af vedvarende energi fra partnerlandene hjælpe Unionen og medlemsstaterne med henblik på at nå deres ambitiøse mål for reduktion af kulstofemissioner. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28b)

Dette direktiv fastlægger en EU-ramme for fremme af energi fra vedvarende energikilder, men det bidrager også til den potentielle positive indvirkning, som Unionen og medlemsstaterne kan have med hensyn til at fremme udviklingen af sektoren for vedvarende energi i tredjelande. Unionen og medlemsstaterne bør fremme forskning, udvikling og investering i produktion af vedvarende energi i udviklingslande og andre partnerlande og derved styrke deres miljømæssige og økonomiske bæredygtighed og deres kapacitet inden for eksport af vedvarende energi. Endvidere kan import af vedvarende energi fra partnerlandene hjælpe Unionen og medlemsstaterne med henblik på at nå deres ambitiøse mål for reduktion af kulstofemissioner.

Ændring 35

Forslag til direktiv

Betragtning 28 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (28c) | Udviklingslandene har i stigende grad vedtaget politikker for vedvarende energi på nationalt plan, da de sigter mod at producere energi fra vedvarende kilder for at imødekomme den voksende energiefterspørgsel. Mere end 173 lande, herunder 117 udviklingslande eller nye vækstøkonomilande, havde fastsat mål for vedvarende energi ved udgangen af 2015. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28c)

Udviklingslandene har i stigende grad vedtaget politikker for vedvarende energi på nationalt plan, da de sigter mod at producere energi fra vedvarende kilder for at imødekomme den voksende energiefterspørgsel. Mere end 173 lande, herunder 117 udviklingslande eller nye vækstøkonomilande, havde fastsat mål for vedvarende energi ved udgangen af 2015.

Ændring 36

Forslag til direktiv

Betragtning 28 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (28 d) | Energiforbrug i udviklingslandene er tæt knyttet til en række sociale spørgsmål: fattigdomsbekæmpelse, uddannelse, sundhed, befolkningstilvækst, beskæftigelse, erhvervspolitik, kommunikation, urbanisering og manglende muligheder for kvinder. Vedvarende energikilder har det vigtige potentiale bestående i at muliggøre, at udviklingsmæssige og miljømæssige udfordringer tages op sammen. I de senere år er der sket en betydelig udvikling af alternative energiteknologier, både hvad angår ydeevne og nedbringelse af omkostningerne. Hertil kommer, at mange udviklingslande er særligt godt positioneret, når det gælder om at udvikle en ny generation af energiteknologier. Bortset fra udviklingsmæssige og miljømæssige fordele har vedvarende energi potentiale til at skabe øget sikkerhed og økonomisk stabilitet. Øget brug af vedvarende energikilder kan mindske afhængigheden af kostbar import af fossile brændstoffer og kan hjælpe mange lande med at forbedre deres betalingsbalance. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28 d)

Energiforbrug i udviklingslandene er tæt knyttet til en række sociale spørgsmål: fattigdomsbekæmpelse, uddannelse, sundhed, befolkningstilvækst, beskæftigelse, erhvervspolitik, kommunikation, urbanisering og manglende muligheder for kvinder. Vedvarende energikilder har det vigtige potentiale bestående i at muliggøre, at udviklingsmæssige og miljømæssige udfordringer tages op sammen. I de senere år er der sket en betydelig udvikling af alternative energiteknologier, både hvad angår ydeevne og nedbringelse af omkostningerne. Hertil kommer, at mange udviklingslande er særligt godt positioneret, når det gælder om at udvikle en ny generation af energiteknologier. Bortset fra udviklingsmæssige og miljømæssige fordele har vedvarende energi potentiale til at skabe øget sikkerhed og økonomisk stabilitet. Øget brug af vedvarende energikilder kan mindske afhængigheden af kostbar import af fossile brændstoffer og kan hjælpe mange lande med at forbedre deres betalingsbalance.

Ændring 37

Forslag til direktiv

Betragtning 31 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (31a) | Afhængigt af de geologiske forhold i et område kan geotermisk energiproduktion frigøre drivhusgasser og andre stoffer fra underjordiske væsker og andre underjordiske geologiske formationer. Investeringer bør kun rettes mod geotermisk energiproduktion, som har lav miljøpåvirkning, og som giver i drivhusgasbesparelser i forhold til konventionelle energikilder. Derfor bør Kommissionen vurdere senest i december 2018, hvorvidt der er behov for et lovgivningsforslag med det formål at regulere geotermiske anlægs emissioner af alle stoffer, herunder CO2, der er skadelige for sundheden og miljøet, både i undersøgelses- og driftsfaserne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(31a)

Afhængigt af de geologiske forhold i et område kan geotermisk energiproduktion frigøre drivhusgasser og andre stoffer fra underjordiske væsker og andre underjordiske geologiske formationer. Investeringer bør kun rettes mod geotermisk energiproduktion, som har lav miljøpåvirkning, og som giver i drivhusgasbesparelser i forhold til konventionelle energikilder. Derfor bør Kommissionen vurdere senest i december 2018, hvorvidt der er behov for et lovgivningsforslag med det formål at regulere geotermiske anlægs emissioner af alle stoffer, herunder CO2, der er skadelige for sundheden og miljøet, både i undersøgelses- og driftsfaserne.

Ændring 38

Forslag til direktiv

Betragtning 33

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (33) | På nationalt og regionalt plan har regler og forpligtelser om minimumskrav til anvendelsen af energi fra vedvarende kilder i nyopførte og renoverede bygninger ført til en betydelig stigning i brugen af energi fra vedvarende energikilder. Disse foranstaltninger bør fremmes i en bredere 
  EU- sammenhæng
  , samtidig med at mere energieffektive anvendelser af energi fra vedvarende kilder udbredes ved hjælp af byggeforskrifter og -reglementer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(33)

På nationalt og regionalt plan har regler og forpligtelser om minimumskrav til anvendelsen af energi fra vedvarende kilder i nyopførte og renoverede bygninger ført til en betydelig stigning i brugen af energi fra vedvarende energikilder. Disse foranstaltninger bør fremmes i en bredere 
  EU- sammenhæng
  , samtidig med at mere energieffektive anvendelser af energi fra vedvarende kilder udbredes ved hjælp af byggeforskrifter og -reglementer.

| (33) | På nationalt, regionalt og
  lokalt
  plan har regler og forpligtelser om minimumskrav til anvendelsen af energi fra vedvarende kilder i nyopførte og renoverede bygninger ført til en betydelig stigning i brugen af energi fra vedvarende energikilder. Disse foranstaltninger bør fremmes i en bredere 
  EU-sammenhæng
  , samtidig med at mere energieffektive anvendelser af energi fra vedvarende kilder
  kombineret med energibesparelses- og energieffektivitetsforanstaltninger
  udbredes ved hjælp af byggeforskrifter og -reglementer. |
| --- | --- |

(33)

På nationalt, regionalt og
  lokalt
  plan har regler og forpligtelser om minimumskrav til anvendelsen af energi fra vedvarende kilder i nyopførte og renoverede bygninger ført til en betydelig stigning i brugen af energi fra vedvarende energikilder. Disse foranstaltninger bør fremmes i en bredere 
  EU-sammenhæng
  , samtidig med at mere energieffektive anvendelser af energi fra vedvarende kilder
  kombineret med energibesparelses- og energieffektivitetsforanstaltninger
  udbredes ved hjælp af byggeforskrifter og -reglementer.

Ændring 39

Forslag til direktiv

Betragtning 35

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (35) | For at sikre, at nationale foranstaltninger med henblik på udvikling af vedvarende energi inden for opvarmning og bygger på en fyldestgørende kortlægning og analyse af det nationale potentiale for vedvarende energi, overskudsvarme og varmedræn, bør medlemsstaterne pålægges at foretage en vurdering af deres nationale potentiale for vedvarende energikilder og udnyttelsen af overskudsvarme og varmedræn til opvarmning og køling, navnlig for at fremme integration af vedvarende energikilder i varme- og køleanlæg og fremme effektiv og konkurrencedygtig fjernvarme og fjernkøling som defineret i artikel 2, nr. 41), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (21). Af hensyn til sammenhængen med energieffektivitetskrav til opvarmning og køling og for at mindske den administrative byrde bør denne vurdering indgå i den omfattende vurdering, der foretages og meddeles i overensstemmelse med artikel 14 i dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Ændring

(35)

For at sikre, at nationale foranstaltninger med henblik på udvikling af vedvarende energi inden for opvarmning og bygger på en fyldestgørende kortlægning og analyse af det nationale potentiale for vedvarende energi, overskudsvarme og varmedræn, bør medlemsstaterne pålægges at foretage en vurdering af deres nationale potentiale for vedvarende energikilder og udnyttelsen af overskudsvarme og varmedræn til opvarmning og køling, navnlig for at fremme integration af vedvarende energikilder i varme- og køleanlæg og fremme effektiv og konkurrencedygtig fjernvarme og fjernkøling som defineret i artikel 2, nr. 41), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (21). Af hensyn til sammenhængen med energieffektivitetskrav til opvarmning og køling og for at mindske den administrative byrde bør denne vurdering indgå i den omfattende vurdering, der foretages og meddeles i overensstemmelse med artikel 14 i dette direktiv.

| (35) | For at sikre, at nationale foranstaltninger med henblik på udvikling af vedvarende energi inden for opvarmning og køling bygger på en fyldestgørende kortlægning og analyse af det nationale potentiale for vedvarende energi og giver mulighed for at integrere vedvarende energi,
  navnlig ved at støtte innovative teknologier som varmepumper, jordvarme- og solvarmeteknologier,
  og overskudsvarme og varmedræn, bør medlemsstaterne pålægges at foretage en vurdering af deres nationale potentiale for vedvarende energikilder og udnyttelsen af overskudsvarme og varmedræn til opvarmning og køling, navnlig for at fremme integration af vedvarende energikilder i varme- og køleanlæg og fremme effektiv og konkurrencedygtig fjernvarme og fjernkøling som defineret i artikel 2, nr. 41, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (21). Af hensyn til sammenhængen med energieffektivitetskrav til opvarmning og køling og for at mindske den administrative byrde bør denne vurdering indgå i den omfattende vurdering, der foretages og meddeles i overensstemmelse med artikel 14 i dette direktiv. |
| --- | --- |

(35)

For at sikre, at nationale foranstaltninger med henblik på udvikling af vedvarende energi inden for opvarmning og køling bygger på en fyldestgørende kortlægning og analyse af det nationale potentiale for vedvarende energi og giver mulighed for at integrere vedvarende energi,
  navnlig ved at støtte innovative teknologier som varmepumper, jordvarme- og solvarmeteknologier,
  og overskudsvarme og varmedræn, bør medlemsstaterne pålægges at foretage en vurdering af deres nationale potentiale for vedvarende energikilder og udnyttelsen af overskudsvarme og varmedræn til opvarmning og køling, navnlig for at fremme integration af vedvarende energikilder i varme- og køleanlæg og fremme effektiv og konkurrencedygtig fjernvarme og fjernkøling som defineret i artikel 2, nr. 41, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (21). Af hensyn til sammenhængen med energieffektivitetskrav til opvarmning og køling og for at mindske den administrative byrde bør denne vurdering indgå i den omfattende vurdering, der foretages og meddeles i overensstemmelse med artikel 14 i dette direktiv.

Ændring 40

Forslag til direktiv

Betragtning 36

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (36) | Det har vist sig, at fraværet af gennemsigtige regler og koordination mellem de forskellige godkendelsesorganer står i vejen for udnyttelsen af energi fra vedvarende kilder. Etableringen af et fælles administrativt kontaktpunkt, som integrerer eller samordner alle tilladelsesprocedurer, forventes at ville mindske kompleksiteten og øge effektiviteten og gennemsigtigheden. Administrative godkendelsesprocedurer bør strømlines med gennemsigtige tidsplaner for anlæg, der bruger energi fra vedvarende kilder. Byplanlægningsregler og byggeanvisninger bør tilpasses, således at der tages hensyn til omkostningseffektivt og miljøvenligt opvarmnings-, kølings- og eludstyr drevet af vedvarende energi. Dette direktiv, især bestemmelserne om tilrettelæggelse og varighed af tilladelsesproceduren, bør gælde med forbehold af folkeretten og EU-retten, herunder bestemmelser vedrørende beskyttelse af miljøet og menneskers sundhed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(36)

Det har vist sig, at fraværet af gennemsigtige regler og koordination mellem de forskellige godkendelsesorganer står i vejen for udnyttelsen af energi fra vedvarende kilder. Etableringen af et fælles administrativt kontaktpunkt, som integrerer eller samordner alle tilladelsesprocedurer, forventes at ville mindske kompleksiteten og øge effektiviteten og gennemsigtigheden. Administrative godkendelsesprocedurer bør strømlines med gennemsigtige tidsplaner for anlæg, der bruger energi fra vedvarende kilder. Byplanlægningsregler og byggeanvisninger bør tilpasses, således at der tages hensyn til omkostningseffektivt og miljøvenligt opvarmnings-, kølings- og eludstyr drevet af vedvarende energi. Dette direktiv, især bestemmelserne om tilrettelæggelse og varighed af tilladelsesproceduren, bør gælde med forbehold af folkeretten og EU-retten, herunder bestemmelser vedrørende beskyttelse af miljøet og menneskers sundhed.

| (36) | Det har vist sig, at fraværet af gennemsigtige regler og koordination mellem de forskellige godkendelsesorganer står i vejen for udnyttelsen af energi fra vedvarende kilder. Etableringen af et fælles administrativt kontaktpunkt, som integrerer eller samordner alle tilladelsesprocedurer, forventes at ville mindske kompleksiteten og øge effektiviteten og gennemsigtigheden,
  også for VE-egenforbrugere og VE-fællesskaber
  . Administrative godkendelsesprocedurer bør strømlines med gennemsigtige tidsplaner for anlæg, der bruger energi fra vedvarende kilder. Byplanlægningsregler og byggeanvisninger bør tilpasses, således at der tages hensyn til omkostningseffektivt og miljøvenligt opvarmnings-, kølings- og eludstyr drevet af vedvarende energi. Dette direktiv, især bestemmelserne om tilrettelæggelse og varighed af tilladelsesproceduren, bør gælde med forbehold af folkeretten og EU-retten, herunder bestemmelser vedrørende beskyttelse af miljøet og menneskers sundhed. |
| --- | --- |

(36)

Det har vist sig, at fraværet af gennemsigtige regler og koordination mellem de forskellige godkendelsesorganer står i vejen for udnyttelsen af energi fra vedvarende kilder. Etableringen af et fælles administrativt kontaktpunkt, som integrerer eller samordner alle tilladelsesprocedurer, forventes at ville mindske kompleksiteten og øge effektiviteten og gennemsigtigheden,
  også for VE-egenforbrugere og VE-fællesskaber
  . Administrative godkendelsesprocedurer bør strømlines med gennemsigtige tidsplaner for anlæg, der bruger energi fra vedvarende kilder. Byplanlægningsregler og byggeanvisninger bør tilpasses, således at der tages hensyn til omkostningseffektivt og miljøvenligt opvarmnings-, kølings- og eludstyr drevet af vedvarende energi. Dette direktiv, især bestemmelserne om tilrettelæggelse og varighed af tilladelsesproceduren, bør gælde med forbehold af folkeretten og EU-retten, herunder bestemmelser vedrørende beskyttelse af miljøet og menneskers sundhed.

Ændring 41

Forslag til direktiv

Betragtning 43

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (43) | Oprindelsesgarantier, der udstedes med henblik på dette direktiv, har som eneste funktion at godtgøre over for en slutkunde, at en given andel eller mængde energi er produceret fra vedvarende energikilder. En oprindelsesgaranti kan overføres fra en indehaver til en anden uafhængigt af den energi, den relaterer til. For at sikre, at der kun én gang gives oplysninger om en enhed vedvarende energi til en kunde, bør det imidlertid undgås, at oprindelsesgarantier medregnes eller videregives to gange. Energi fra vedvarende energikilder, for hvilken producenten har solgt den ledsagende oprindelsesgaranti særskilt, bør ikke videregives eller sælges til slutkunden som energi fra vedvarende kilder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(43)

Oprindelsesgarantier, der udstedes med henblik på dette direktiv, har som eneste funktion at godtgøre over for en slutkunde, at en given andel eller mængde energi er produceret fra vedvarende energikilder. En oprindelsesgaranti kan overføres fra en indehaver til en anden uafhængigt af den energi, den relaterer til. For at sikre, at der kun én gang gives oplysninger om en enhed vedvarende energi til en kunde, bør det imidlertid undgås, at oprindelsesgarantier medregnes eller videregives to gange. Energi fra vedvarende energikilder, for hvilken producenten har solgt den ledsagende oprindelsesgaranti særskilt, bør ikke videregives eller sælges til slutkunden som energi fra vedvarende kilder.

| (43) | Oprindelsesgarantier, der udstedes med henblik på dette direktiv, har som eneste funktion at godtgøre over for en slutkunde, at en given andel eller mængde energi er produceret fra vedvarende energikilder. En oprindelsesgaranti kan overføres fra en indehaver til en anden uafhængigt af den energi, den relaterer til. For at sikre, at der kun én gang gives oplysninger om en enhed vedvarende energi til en kunde, bør det imidlertid undgås, at oprindelsesgarantier medregnes eller videregives to gange. Energi fra vedvarende energikilder, for hvilken producenten har solgt den ledsagende oprindelsesgaranti særskilt, bør ikke videregives eller sælges til slutkunden som energi fra vedvarende kilder.
  Det er vigtigt at skelne klart mellem grønne certifikater, der anvendes i forbindelse med støtteordninger, og oprindelsesgarantier. |
| --- | --- |

(43)

Oprindelsesgarantier, der udstedes med henblik på dette direktiv, har som eneste funktion at godtgøre over for en slutkunde, at en given andel eller mængde energi er produceret fra vedvarende energikilder. En oprindelsesgaranti kan overføres fra en indehaver til en anden uafhængigt af den energi, den relaterer til. For at sikre, at der kun én gang gives oplysninger om en enhed vedvarende energi til en kunde, bør det imidlertid undgås, at oprindelsesgarantier medregnes eller videregives to gange. Energi fra vedvarende energikilder, for hvilken producenten har solgt den ledsagende oprindelsesgaranti særskilt, bør ikke videregives eller sælges til slutkunden som energi fra vedvarende kilder.
  Det er vigtigt at skelne klart mellem grønne certifikater, der anvendes i forbindelse med støtteordninger, og oprindelsesgarantier.

Ændring 42

Forslag til direktiv

Betragtning 45

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (45) | Det er vigtigt, at der stilles oplysninger til rådighed om, hvordan den støttede elektricitet fordeles til slutkunderne. For at forbedre kvaliteten af disse oplysninger til forbrugerne bør medlemsstaterne sikre, at der udstedes oprindelsesgarantier for alle enheder, der er produceret fra vedvarende energikilder.
  For at undgå dobbelt kompensation bør producenter af vedvarende energi, som allerede modtager finansiel støtte, endvidere ikke modtage oprindelsesgarantier. Disse oprindelsesgarantier bør dog anvendes til videregivelse, således at de endelige forbrugere kan modtage klart, pålideligt og tilstrækkeligt belæg for, at de relevante enheder af energi hidrører fra vedvarende kilder. For elektricitet, hvortil der er ydet støtte, bør oprindelsesgarantierne endvidere bortauktioneres til markedet, og indtægterne bør anvendes til at nedbringe den offentlige støtte til vedvarende energi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(45)

Det er vigtigt, at der stilles oplysninger til rådighed om, hvordan den støttede elektricitet fordeles til slutkunderne. For at forbedre kvaliteten af disse oplysninger til forbrugerne bør medlemsstaterne sikre, at der udstedes oprindelsesgarantier for alle enheder, der er produceret fra vedvarende energikilder.
  For at undgå dobbelt kompensation bør producenter af vedvarende energi, som allerede modtager finansiel støtte, endvidere ikke modtage oprindelsesgarantier. Disse oprindelsesgarantier bør dog anvendes til videregivelse, således at de endelige forbrugere kan modtage klart, pålideligt og tilstrækkeligt belæg for, at de relevante enheder af energi hidrører fra vedvarende kilder. For elektricitet, hvortil der er ydet støtte, bør oprindelsesgarantierne endvidere bortauktioneres til markedet, og indtægterne bør anvendes til at nedbringe den offentlige støtte til vedvarende energi.

| (45) | Det er vigtigt, at der stilles oplysninger til rådighed om, hvordan den støttede elektricitet fordeles til slutkunderne. For at forbedre kvaliteten af disse oplysninger til forbrugerne bør medlemsstaterne sikre, at der udstedes oprindelsesgarantier for alle enheder, der er produceret fra vedvarende energikilder. |
| --- | --- |

(45)

Det er vigtigt, at der stilles oplysninger til rådighed om, hvordan den støttede elektricitet fordeles til slutkunderne. For at forbedre kvaliteten af disse oplysninger til forbrugerne bør medlemsstaterne sikre, at der udstedes oprindelsesgarantier for alle enheder, der er produceret fra vedvarende energikilder.

Ændring 43

Forslag til direktiv

Betragtning 49

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (49) | Mulighederne for at skabe økonomisk vækst gennem innovation og en bæredygtig og konkurrencedygtig energipolitik er blevet anerkendt. Produktionen af energi fra vedvarende kilder afhænger ofte af lokale eller regionale SMV'er. De muligheder for vækst og beskæftigelse, som investeringer i regional og lokal produktion af energi fra vedvarende kilder skaber i medlemsstaterne og deres regioner, er vigtige. Kommissionen og medlemsstaterne bør derfor støtte nationale og regionale udviklingsforanstaltninger i disse områder, opfordre til udveksling af bedste praksis inden for produktionen af energi fra vedvarende kilder mellem lokale og regionale udviklingsinitiativer samt fremme anvendelsen af finansiering under samhørighedspolitikken på dette område. |

Kommissionens forslag

Ændring

(49)

Mulighederne for at skabe økonomisk vækst gennem innovation og en bæredygtig og konkurrencedygtig energipolitik er blevet anerkendt. Produktionen af energi fra vedvarende kilder afhænger ofte af lokale eller regionale SMV'er. De muligheder for vækst og beskæftigelse, som investeringer i regional og lokal produktion af energi fra vedvarende kilder skaber i medlemsstaterne og deres regioner, er vigtige. Kommissionen og medlemsstaterne bør derfor støtte nationale og regionale udviklingsforanstaltninger i disse områder, opfordre til udveksling af bedste praksis inden for produktionen af energi fra vedvarende kilder mellem lokale og regionale udviklingsinitiativer samt fremme anvendelsen af finansiering under samhørighedspolitikken på dette område.

| (49) | Mulighederne for at skabe økonomisk vækst gennem innovation og en bæredygtig og konkurrencedygtig energipolitik er blevet anerkendt. Produktionen af energi fra vedvarende kilder afhænger ofte af lokale eller regionale SMV'er. De muligheder for
  lokal erhvervsudvikling, bæredygtig
  vækst og beskæftigelse
  af høj kvalitet
  , som investeringer i regional og lokal produktion af energi fra vedvarende kilder skaber i medlemsstaterne og deres regioner, er vigtige. Kommissionen og medlemsstaterne bør derfor
  fremme og
  støtte nationale og regionale udviklingsforanstaltninger i disse områder, opfordre til udveksling af bedste praksis inden for produktionen af energi fra vedvarende kilder mellem lokale og regionale udviklingsinitiativer
  samt forbedre ydelse af teknisk bistand og uddannelsesprogrammer med henblik på at styrke den lovgivningsmæssige, tekniske og finansielle ekspertise på stedet og fremme viden om eksisterende finansieringsmuligheder, herunder en mere målrettet brug af EU-midler, f.eks.
  anvendelsen af finansiering under samhørighedspolitikken på dette område. |
| --- | --- |

(49)

Mulighederne for at skabe økonomisk vækst gennem innovation og en bæredygtig og konkurrencedygtig energipolitik er blevet anerkendt. Produktionen af energi fra vedvarende kilder afhænger ofte af lokale eller regionale SMV'er. De muligheder for
  lokal erhvervsudvikling, bæredygtig
  vækst og beskæftigelse
  af høj kvalitet
  , som investeringer i regional og lokal produktion af energi fra vedvarende kilder skaber i medlemsstaterne og deres regioner, er vigtige. Kommissionen og medlemsstaterne bør derfor
  fremme og
  støtte nationale og regionale udviklingsforanstaltninger i disse områder, opfordre til udveksling af bedste praksis inden for produktionen af energi fra vedvarende kilder mellem lokale og regionale udviklingsinitiativer
  samt forbedre ydelse af teknisk bistand og uddannelsesprogrammer med henblik på at styrke den lovgivningsmæssige, tekniske og finansielle ekspertise på stedet og fremme viden om eksisterende finansieringsmuligheder, herunder en mere målrettet brug af EU-midler, f.eks.
  anvendelsen af finansiering under samhørighedspolitikken på dette område.

Ændring 44

Forslag til direktiv

Betragtning 49 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (49a) | Lokale og regionale myndigheder sætter sig ofte mere ambitiøse mål for vedvarende energi end de nationale mål. Regionale og lokale løfter om at fremme udvikling af vedvarende energi og energieffektivitet støttes i øjeblikket gennem netværk, f.eks. borgmesteraftalen og intelligente byers eller fællesskabers initiativer, og udvikling af handlingsplaner for bæredygtig energi. Sådanne netværker er uundværlige og bør udvides, da de øger bevidstheden og fremmer udveksling af bedste praksis og tilgængelig finansiel støtte. I den forbindelse bør Kommissionen også støtte interesserede foregangsregioner og lokale myndigheder til at arbejde på tværs af grænserne ved at medvirke til at oprette samarbejdsmekanismer såsom den europæiske gruppe for territorialt samarbejde, som giver offentlige myndigheder fra forskellige medlemsstater mulighed for at slå sig sammen og tilbyde fælles ydelser og projekter, uden at der er behov for, at en international aftale først skal undertegnes og ratificeres af nationale parlamenter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(49a)

Lokale og regionale myndigheder sætter sig ofte mere ambitiøse mål for vedvarende energi end de nationale mål. Regionale og lokale løfter om at fremme udvikling af vedvarende energi og energieffektivitet støttes i øjeblikket gennem netværk, f.eks. borgmesteraftalen og intelligente byers eller fællesskabers initiativer, og udvikling af handlingsplaner for bæredygtig energi. Sådanne netværker er uundværlige og bør udvides, da de øger bevidstheden og fremmer udveksling af bedste praksis og tilgængelig finansiel støtte. I den forbindelse bør Kommissionen også støtte interesserede foregangsregioner og lokale myndigheder til at arbejde på tværs af grænserne ved at medvirke til at oprette samarbejdsmekanismer såsom den europæiske gruppe for territorialt samarbejde, som giver offentlige myndigheder fra forskellige medlemsstater mulighed for at slå sig sammen og tilbyde fælles ydelser og projekter, uden at der er behov for, at en international aftale først skal undertegnes og ratificeres af nationale parlamenter.

Ændring 45

Forslag til direktiv

Betragtning 49 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (49b) | Lokale myndigheder og byer er på forkant med udviklingen af energiomstillingen og øget anvendelse af vedvarende energi. Som det forvaltningsniveau, der er tættest på borgerne, spiller lokale myndigheder en afgørende rolle i opbygningen af offentlighedens støtte til Unionens energi- og klimamål, samtidig med at de indfører mere decentraliserede og integrerede energisystemer. Det er vigtigt at sikre bedre adgang til finansiering for byer og regioner med henblik på at fremme investeringer i lokal vedvarende energi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(49b)

Lokale myndigheder og byer er på forkant med udviklingen af energiomstillingen og øget anvendelse af vedvarende energi. Som det forvaltningsniveau, der er tættest på borgerne, spiller lokale myndigheder en afgørende rolle i opbygningen af offentlighedens støtte til Unionens energi- og klimamål, samtidig med at de indfører mere decentraliserede og integrerede energisystemer. Det er vigtigt at sikre bedre adgang til finansiering for byer og regioner med henblik på at fremme investeringer i lokal vedvarende energi.

Ændring 46

Forslag til direktiv

Betragtning 49 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (49c) | Andre innovative foranstaltninger til at tiltrække flere investeringer i nye teknologier, f.eks. kontrakter om energiydelser og standardiseringsprocesser inden for offentlig finansiering, bør også overvejes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(49c)

Andre innovative foranstaltninger til at tiltrække flere investeringer i nye teknologier, f.eks. kontrakter om energiydelser og standardiseringsprocesser inden for offentlig finansiering, bør også overvejes.

Ændring 47

Forslag til direktiv

Betragtning 50

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (50) | I forbindelse med indsatsen for at udvikle markedet for energi fra vedvarende energikilder må den positive indvirkning heraf på de regionale og lokale udviklingsmuligheder, eksportmuligheder, den sociale samhørighed og beskæftigelsesmuligheder tages i betragtning, navnlig for SMV'er og uafhængige energiproducenter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(50)

I forbindelse med indsatsen for at udvikle markedet for energi fra vedvarende energikilder må den positive indvirkning heraf på de regionale og lokale udviklingsmuligheder, eksportmuligheder, den sociale samhørighed og beskæftigelsesmuligheder tages i betragtning, navnlig for SMV'er og uafhængige energiproducenter.

| (50) | I forbindelse med indsatsen for at udvikle markedet for energi fra vedvarende energikilder må den positive indvirkning heraf på de regionale og lokale udviklingsmuligheder, eksportmuligheder, den sociale samhørighed og beskæftigelsesmuligheder tages i betragtning, navnlig for SMV'er og uafhængige energiproducenter
  , herunder VE-egenforbrugere og VE-fællesskaber
  . |
| --- | --- |

(50)

I forbindelse med indsatsen for at udvikle markedet for energi fra vedvarende energikilder må den positive indvirkning heraf på de regionale og lokale udviklingsmuligheder, eksportmuligheder, den sociale samhørighed og beskæftigelsesmuligheder tages i betragtning, navnlig for SMV'er og uafhængige energiproducenter
  , herunder VE-egenforbrugere og VE-fællesskaber
  .

Ændring 48

Forslag til direktiv

Betragtning 51

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (51) | Regionerne i den yderste periferi befinder sig i en særlig situation, som er anerkendt i artikel 349 i 
  traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  . Energisektoren i regionerne i den yderste periferi præges ofte af isolation, begrænset forsyning og afhængighed af fossile brændsler, samtidig med at disse regioner nyder godt af betydelige lokale vedvarende energikilder. Regionerne i den yderste periferi kan således tjene som eksempler på anvendelsen af innovative energiteknologier for Unionen. Der er derfor behov for at
  fremme udbredelsen af
  vedvarende energi, således at disse regioner opnår en højere grad af selvforsyning med energi, og anerkende deres særlige situation, hvad angår potentialet inden for vedvarende energi og behovet for offentlig støtte. |

Kommissionens forslag

Ændring

(51)

Regionerne i den yderste periferi befinder sig i en særlig situation, som er anerkendt i artikel 349 i 
  traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  . Energisektoren i regionerne i den yderste periferi præges ofte af isolation, begrænset forsyning og afhængighed af fossile brændsler, samtidig med at disse regioner nyder godt af betydelige lokale vedvarende energikilder. Regionerne i den yderste periferi kan således tjene som eksempler på anvendelsen af innovative energiteknologier for Unionen. Der er derfor behov for at
  fremme udbredelsen af
  vedvarende energi, således at disse regioner opnår en højere grad af selvforsyning med energi, og anerkende deres særlige situation, hvad angår potentialet inden for vedvarende energi og behovet for offentlig støtte.

| (51) | Regionerne i den yderste periferi befinder sig i en særlig situation, som er anerkendt i artikel 349 i 
  TEUF
  . Energisektoren i regionerne i den yderste periferi præges ofte af isolation, begrænset
  og dyrere
  forsyning og afhængighed af fossile brændsler, samtidig med at disse regioner nyder godt af betydelige lokale vedvarende energikilder
  , navnlig biomasse, og havenergi
  . Regionerne i den yderste periferi kan således tjene som eksempler på anvendelsen af innovative energiteknologier for Unionen
  og blive 100 % VE-regioner
  . Der er derfor behov for at
  tilpasse strategien for
  vedvarende energi, således at disse regioner opnår en højere grad af selvforsyning med energi,
  at styrke forsyningssikkerheden
  og anerkende deres særlige situation, hvad angår potentialet inden for vedvarende energi og behovet for offentlig støtte.
  Desuden bør regionerne i den yderste periferi kunne udnytte deres ressourcer til fulde under overholdelse af strenge bæredygtighedskriterier og i overensstemmelse med lokale forhold og behov, således at produktionen af vedvarende energi øges, og deres energiuafhængighed styrkes. |
| --- | --- |

(51)

Regionerne i den yderste periferi befinder sig i en særlig situation, som er anerkendt i artikel 349 i 
  TEUF
  . Energisektoren i regionerne i den yderste periferi præges ofte af isolation, begrænset
  og dyrere
  forsyning og afhængighed af fossile brændsler, samtidig med at disse regioner nyder godt af betydelige lokale vedvarende energikilder
  , navnlig biomasse, og havenergi
  . Regionerne i den yderste periferi kan således tjene som eksempler på anvendelsen af innovative energiteknologier for Unionen
  og blive 100 % VE-regioner
  . Der er derfor behov for at
  tilpasse strategien for
  vedvarende energi, således at disse regioner opnår en højere grad af selvforsyning med energi,
  at styrke forsyningssikkerheden
  og anerkende deres særlige situation, hvad angår potentialet inden for vedvarende energi og behovet for offentlig støtte.
  Desuden bør regionerne i den yderste periferi kunne udnytte deres ressourcer til fulde under overholdelse af strenge bæredygtighedskriterier og i overensstemmelse med lokale forhold og behov, således at produktionen af vedvarende energi øges, og deres energiuafhængighed styrkes.

Ændring 49

Forslag til direktiv

Betragtning 52

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (52) | Det er hensigtsmæssigt at skabe grundlag for udviklingen af decentrale teknologier til vedvarende energi på ikke-diskriminerende vilkår og uden at hæmme finansieringen af infrastrukturinvesteringer. Der er mange fordele ved overgangen til decentraliseret energiproduktion såsom anvendelse af lokale energikilder, øget lokal energiforsyningssikkerhed, kortere transportafstande og et mindsket tab ved energitransmission. Denne decentralisering fremmer desuden udviklingen og samhørigheden i samfundet ved at skabe lokale indkomst- og beskæftigelsesmuligheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(52)

Det er hensigtsmæssigt at skabe grundlag for udviklingen af decentrale teknologier til vedvarende energi på ikke-diskriminerende vilkår og uden at hæmme finansieringen af infrastrukturinvesteringer. Der er mange fordele ved overgangen til decentraliseret energiproduktion såsom anvendelse af lokale energikilder, øget lokal energiforsyningssikkerhed, kortere transportafstande og et mindsket tab ved energitransmission. Denne decentralisering fremmer desuden udviklingen og samhørigheden i samfundet ved at skabe lokale indkomst- og beskæftigelsesmuligheder.

| (52) | Det er hensigtsmæssigt at skabe grundlag for udviklingen af decentrale teknologier
  og lagringsløsninger
  til vedvarende energi på ikke-diskriminerende vilkår og uden at hæmme finansieringen af infrastrukturinvesteringer. Der er mange fordele ved overgangen til decentraliseret energiproduktion såsom anvendelse af lokale energikilder, øget lokal energiforsyningssikkerhed, kortere transportafstande og et mindsket tab ved energitransmission. Denne decentralisering fremmer desuden udviklingen og samhørigheden i samfundet ved at skabe lokale indkomst- og beskæftigelsesmuligheder. |
| --- | --- |

(52)

Det er hensigtsmæssigt at skabe grundlag for udviklingen af decentrale teknologier
  og lagringsløsninger
  til vedvarende energi på ikke-diskriminerende vilkår og uden at hæmme finansieringen af infrastrukturinvesteringer. Der er mange fordele ved overgangen til decentraliseret energiproduktion såsom anvendelse af lokale energikilder, øget lokal energiforsyningssikkerhed, kortere transportafstande og et mindsket tab ved energitransmission. Denne decentralisering fremmer desuden udviklingen og samhørigheden i samfundet ved at skabe lokale indkomst- og beskæftigelsesmuligheder.

Ændring 50

Forslag til direktiv

Betragtning 53

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (53) | På baggrund af, at produktion til eget forbrug af elektricitet fra vedvarende energikilder får stadig større betydning, er der behov for en definition af VE-egenforbrugere og et regelsæt, der vil sætte egenforbrugere i stand til at producere, lagre, forbruge og sælge elektricitet uden at blive pålagt uforholdsmæssigt store byrder.
  Kollektiv produktion til
  eget forbrug bør
  tillades i visse tilfælde, således
  at
  borgere
  ,
  der bor i lejligheder, eksempelvis
  kan drage fordel af
  forbrugerindflydelse i samme omfang
  som
  husholdninger
  i 
  enfamiliehuse
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(53)

På baggrund af, at produktion til eget forbrug af elektricitet fra vedvarende energikilder får stadig større betydning, er der behov for en definition af VE-egenforbrugere og et regelsæt, der vil sætte egenforbrugere i stand til at producere, lagre, forbruge og sælge elektricitet uden at blive pålagt uforholdsmæssigt store byrder.
  Kollektiv produktion til
  eget forbrug bør
  tillades i visse tilfælde, således
  at
  borgere
  ,
  der bor i lejligheder, eksempelvis
  kan drage fordel af
  forbrugerindflydelse i samme omfang
  som
  husholdninger
  i 
  enfamiliehuse
  .

| (53) | På baggrund af, at produktion til eget forbrug af elektricitet fra vedvarende energikilder får stadig større betydning, er der behov for en definition af VE-egenforbrugere og et regelsæt, der vil sætte egenforbrugere i stand til at producere, lagre, forbruge og sælge elektricitet uden at blive pålagt uforholdsmæssigt store byrder.
  Takster og vederlag for
  eget forbrug bør
  give incitamenter for udviklingen af mere intelligente VE-integrationsteknologier og tilskynde VE-egenforbrugerne til
  at
  træffe investeringsbeslutninger
  ,
  som både kunde og net
  kan drage fordel af
  . For at tilgodese en sådan balance er det nødvendigt at sikre, at VE-egenforbrugere og VE-fællesskaber har ret til for deres egenproducerede VE-elektricitet, som de tilfører nettet, at modtage et vederlag, som afspejler markedsværdien af den tilførte elektricitet såvel som den langsigtede værdi for nettet, miljøet og samfundet. Dette skal indbefatte både langsigtede omkostninger og fordele ved egetforbrug i form af de omkostninger, som nettet, samfundet og miljøet sparer, særligt når det kombineres med andre distribuerede energiressourcer såsom energieffektivitet, energilagring, prisfleksibelt elforbrug og fællesskabsnet. Dette vederlag bør fastsættes på grundlag af cost-benefit-analysen af distribuerede energiressourcer, jf. artikel 59 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv ... [om fælles regler for det indre marked for elektricitet (omarbejdning), 2016/0380(COD)]
  . |
| --- | --- |

(53)

På baggrund af, at produktion til eget forbrug af elektricitet fra vedvarende energikilder får stadig større betydning, er der behov for en definition af VE-egenforbrugere og et regelsæt, der vil sætte egenforbrugere i stand til at producere, lagre, forbruge og sælge elektricitet uden at blive pålagt uforholdsmæssigt store byrder.
  Takster og vederlag for
  eget forbrug bør
  give incitamenter for udviklingen af mere intelligente VE-integrationsteknologier og tilskynde VE-egenforbrugerne til
  at
  træffe investeringsbeslutninger
  ,
  som både kunde og net
  kan drage fordel af
  . For at tilgodese en sådan balance er det nødvendigt at sikre, at VE-egenforbrugere og VE-fællesskaber har ret til for deres egenproducerede VE-elektricitet, som de tilfører nettet, at modtage et vederlag, som afspejler markedsværdien af den tilførte elektricitet såvel som den langsigtede værdi for nettet, miljøet og samfundet. Dette skal indbefatte både langsigtede omkostninger og fordele ved egetforbrug i form af de omkostninger, som nettet, samfundet og miljøet sparer, særligt når det kombineres med andre distribuerede energiressourcer såsom energieffektivitet, energilagring, prisfleksibelt elforbrug og fællesskabsnet. Dette vederlag bør fastsættes på grundlag af cost-benefit-analysen af distribuerede energiressourcer, jf. artikel 59 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv ... [om fælles regler for det indre marked for elektricitet (omarbejdning), 2016/0380(COD)]
  .

Ændring 51

Forslag til direktiv

Betragtning 53 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (53a) | Kollektiv produktion til eget forbrug bør tillades i visse tilfælde, således at borgere, der bor i lejligheder, eksempelvis kan drage fordel af forbrugerindflydelse i samme omfang som husholdninger i enfamiliehuse. Det, at der åbnes mulighed for kollektiv produktion til eget forbrug, giver også VE-fællesskaber muligheder for at fremme energieffektivitet på husstandsniveau og bidrage til at bekæmpe energifattigdom gennem reduceret forbrug og lavere forsyningstakster. Medlemsstaterne bør udnytte denne anledning til bl.a. at vurdere muligheden for at muliggøre deltagelse af husholdninger, der måske ellers ikke ville være i stand til at deltage, herunder sårbare forbrugere og lejere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(53a)

Kollektiv produktion til eget forbrug bør tillades i visse tilfælde, således at borgere, der bor i lejligheder, eksempelvis kan drage fordel af forbrugerindflydelse i samme omfang som husholdninger i enfamiliehuse. Det, at der åbnes mulighed for kollektiv produktion til eget forbrug, giver også VE-fællesskaber muligheder for at fremme energieffektivitet på husstandsniveau og bidrage til at bekæmpe energifattigdom gennem reduceret forbrug og lavere forsyningstakster. Medlemsstaterne bør udnytte denne anledning til bl.a. at vurdere muligheden for at muliggøre deltagelse af husholdninger, der måske ellers ikke ville være i stand til at deltage, herunder sårbare forbrugere og lejere.

Ændring 52

Forslag til direktiv

Betragtning 53 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (53b) | Medlemsstaterne skal sikre overholdelsen af de regler om forbrug og iværksættelse og om styrkelse af foranstaltninger til bekæmpelse af tvunget salg, urimeligt dørsalg og urimelige og vildledende anprisninger vedrørende installation af udstyr til vedvarende energi, som især rammer de mest sårbare grupper (f.eks. ældre mennesker og mennesker, der bor i landdistrikter). |

Kommissionens forslag

Ændring

(53b)

Medlemsstaterne skal sikre overholdelsen af de regler om forbrug og iværksættelse og om styrkelse af foranstaltninger til bekæmpelse af tvunget salg, urimeligt dørsalg og urimelige og vildledende anprisninger vedrørende installation af udstyr til vedvarende energi, som især rammer de mest sårbare grupper (f.eks. ældre mennesker og mennesker, der bor i landdistrikter).

Ændring 53

Forslag til direktiv

Betragtning 54

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (54) | Lokal borgerinddragelse
  i projekter for vedvarende energi i form af VE-fællesskaber har udmøntet sig i en betydelig merværdi i form af lokal accept af vedvarende energi og adgang til yderligere privat kapital. Dette lokale engagement vil blive så meget desto vigtigere fremover i en situation, hvor den vedvarende energis kapacitet vokser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(54)

Lokal borgerinddragelse
  i projekter for vedvarende energi i form af VE-fællesskaber har udmøntet sig i en betydelig merværdi i form af lokal accept af vedvarende energi og adgang til yderligere privat kapital. Dette lokale engagement vil blive så meget desto vigtigere fremover i en situation, hvor den vedvarende energis kapacitet vokser.

| (54) | Lokale borgeres og lokale myndigheders inddragelse
  i projekter for vedvarende energi i form af VE-fællesskaber har udmøntet sig i en betydelig merværdi i form af lokal accept af vedvarende energi og adgang til yderligere privat kapital
  , hvilket resulterer i lokale investeringer, større udvalg for forbrugerne og mere deltagelse af borgerne i energiomstillingen, nemlig ved at tilskynde de husholdninger til at deltage, som ellers ikke ville have kunnet gøre det, fremme af energieffektivitet på husholdningsniveau og bidrag til at bekæmpe energifattigdom gennem reduceret forbrug og lavere forsyningstakster
  . Dette lokale engagement vil blive så meget desto vigtigere fremover i en situation, hvor den vedvarende energis kapacitet vokser. |
| --- | --- |

(54)

Lokale borgeres og lokale myndigheders inddragelse
  i projekter for vedvarende energi i form af VE-fællesskaber har udmøntet sig i en betydelig merværdi i form af lokal accept af vedvarende energi og adgang til yderligere privat kapital
  , hvilket resulterer i lokale investeringer, større udvalg for forbrugerne og mere deltagelse af borgerne i energiomstillingen, nemlig ved at tilskynde de husholdninger til at deltage, som ellers ikke ville have kunnet gøre det, fremme af energieffektivitet på husholdningsniveau og bidrag til at bekæmpe energifattigdom gennem reduceret forbrug og lavere forsyningstakster
  . Dette lokale engagement vil blive så meget desto vigtigere fremover i en situation, hvor den vedvarende energis kapacitet vokser.

Ændring 54

Forslag til direktiv

Betragtning 55 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (55a) | Det er vigtigt, at medlemsstaterne sikrer en retfærdig og ikke-fordrejende fordeling af netomkostninger og netafgifter på alle brugere af elsystemet. Alle nettakster bør være omkostningsbaserede. |

Kommissionens forslag

Ændring

(55a)

Det er vigtigt, at medlemsstaterne sikrer en retfærdig og ikke-fordrejende fordeling af netomkostninger og netafgifter på alle brugere af elsystemet. Alle nettakster bør være omkostningsbaserede.

Ændring 55

Forslag til direktiv

Betragtning 57

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (57) | En række medlemsstater har gennemført foranstaltninger i sektoren for opvarmning og køling for at nå deres mål for vedvarende energi for 2020. Men i fraværet af bindende nationale mål for perioden efter 2020 er de resterende nationale incitamenter muligvis utilstrækkelige til at nå de langsigtede dekarboniseringsmål for 2030 og 2050. For at sikre overensstemmelse med sådanne mål, øge visheden for investorer og fremme udviklingen af et EU-dækkende marked for opvarmning og køling med vedvarende energi, samtidig med at princippet »energieffektivitet først« respekteres, bør medlemsstaternes indsats for at øge forsyningen af opvarmning og køling med vedvarende energi fremmes, således at der bidrages til den gradvise forøgelse af den vedvarende energis andel. Da visse markeder for opvarmning og køling er fragmenterede, er det af allerstørste betydning at sikre fleksibilitet i udformningen af en sådan indsats. Det er også vigtigt at sikre, at en potentiel udbredelse af opvarmning og køling med vedvarende energi ikke får miljøskadelige bivirkninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(57)

En række medlemsstater har gennemført foranstaltninger i sektoren for opvarmning og køling for at nå deres mål for vedvarende energi for 2020. Men i fraværet af bindende nationale mål for perioden efter 2020 er de resterende nationale incitamenter muligvis utilstrækkelige til at nå de langsigtede dekarboniseringsmål for 2030 og 2050. For at sikre overensstemmelse med sådanne mål, øge visheden for investorer og fremme udviklingen af et EU-dækkende marked for opvarmning og køling med vedvarende energi, samtidig med at princippet »energieffektivitet først« respekteres, bør medlemsstaternes indsats for at øge forsyningen af opvarmning og køling med vedvarende energi fremmes, således at der bidrages til den gradvise forøgelse af den vedvarende energis andel. Da visse markeder for opvarmning og køling er fragmenterede, er det af allerstørste betydning at sikre fleksibilitet i udformningen af en sådan indsats. Det er også vigtigt at sikre, at en potentiel udbredelse af opvarmning og køling med vedvarende energi ikke får miljøskadelige bivirkninger.

| (57) | En række medlemsstater har gennemført foranstaltninger i sektoren for opvarmning og køling for at nå deres mål for vedvarende energi for 2020. For at sikre overensstemmelse med sådanne mål, øge visheden for investorer og fremme udviklingen af et EU-dækkende marked for opvarmning og køling med vedvarende energi, samtidig med at princippet »energieffektivitet først« respekteres, bør medlemsstaternes indsats for at øge forsyningen af opvarmning og køling med vedvarende energi fremmes, således at der bidrages til den gradvise forøgelse af den vedvarende energis andel. Da visse markeder for opvarmning og køling er fragmenterede, er det af allerstørste betydning at sikre fleksibilitet i udformningen af en sådan indsats. Det er også vigtigt at sikre, at en potentiel udbredelse af opvarmning og køling med vedvarende energi ikke får skadelige bivirkninger
  for miljøet og folkesundheden. |
| --- | --- |

(57)

En række medlemsstater har gennemført foranstaltninger i sektoren for opvarmning og køling for at nå deres mål for vedvarende energi for 2020. For at sikre overensstemmelse med sådanne mål, øge visheden for investorer og fremme udviklingen af et EU-dækkende marked for opvarmning og køling med vedvarende energi, samtidig med at princippet »energieffektivitet først« respekteres, bør medlemsstaternes indsats for at øge forsyningen af opvarmning og køling med vedvarende energi fremmes, således at der bidrages til den gradvise forøgelse af den vedvarende energis andel. Da visse markeder for opvarmning og køling er fragmenterede, er det af allerstørste betydning at sikre fleksibilitet i udformningen af en sådan indsats. Det er også vigtigt at sikre, at en potentiel udbredelse af opvarmning og køling med vedvarende energi ikke får skadelige bivirkninger
  for miljøet og folkesundheden.

Ændring 56

Forslag til direktiv

Betragtning 59 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (59a) | Private forbrugere og fællesskaber, der giver sig af med handel med deres fleksibilitet, egetforbrug eller salg af elektricitet, de selv har produceret, skal bevare deres rettigheder som forbrugere, herunder retten til at have en kontrakt med en leverandør efter eget valg og til at skifte leverandør. |

Kommissionens forslag

Ændring

(59a)

Private forbrugere og fællesskaber, der giver sig af med handel med deres fleksibilitet, egetforbrug eller salg af elektricitet, de selv har produceret, skal bevare deres rettigheder som forbrugere, herunder retten til at have en kontrakt med en leverandør efter eget valg og til at skifte leverandør.

Ændring 57

Forslag til direktiv

Betragtning 60

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (60) | Der
  bør lægges vægt på de potentielle synergier mellem
  en indsats
  for at øge udbredelsen af vedvarende energi til opvarmning og køling og de eksisterende ordninger inden for rammerne af direktiv 2010/31/EU og 2012/27/EU. Medlemsstaterne bør i videst muligt omfang gives mulighed for at anvende de eksisterende administrative strukturer til at gennemføre en sådan indsats med henblik på at mindske den administrative byrde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(60)

Der
  bør lægges vægt på de potentielle synergier mellem
  en indsats
  for at øge udbredelsen af vedvarende energi til opvarmning og køling og de eksisterende ordninger inden for rammerne af direktiv 2010/31/EU og 2012/27/EU. Medlemsstaterne bør i videst muligt omfang gives mulighed for at anvende de eksisterende administrative strukturer til at gennemføre en sådan indsats med henblik på at mindske den administrative byrde.

| (60) | Anvendelsen af effektive opvarmnings- eller kølingssystemer baseret på vedvarende energi bør gå hånd i hånd med en gennemgribende renovering af bygninger, hvilket mindsker energibehovet og forbrugernes omkostninger og bidrager til at afhjælpe energifattigdom og skabe velkvalificeret lokal beskæftigelse. Med henblik herpå bør
  der lægges vægt på de potentielle synergier mellem
  behovet
  for at øge udbredelsen af vedvarende energi til opvarmning og køling og de eksisterende ordninger inden for rammerne af direktiv 2010/31/EU og 2012/27/EU. Medlemsstaterne bør i videst muligt omfang gives mulighed for at anvende de eksisterende administrative strukturer til at gennemføre en sådan indsats med henblik på at mindske den administrative byrde. |
| --- | --- |

(60)

Anvendelsen af effektive opvarmnings- eller kølingssystemer baseret på vedvarende energi bør gå hånd i hånd med en gennemgribende renovering af bygninger, hvilket mindsker energibehovet og forbrugernes omkostninger og bidrager til at afhjælpe energifattigdom og skabe velkvalificeret lokal beskæftigelse. Med henblik herpå bør
  der lægges vægt på de potentielle synergier mellem
  behovet
  for at øge udbredelsen af vedvarende energi til opvarmning og køling og de eksisterende ordninger inden for rammerne af direktiv 2010/31/EU og 2012/27/EU. Medlemsstaterne bør i videst muligt omfang gives mulighed for at anvende de eksisterende administrative strukturer til at gennemføre en sådan indsats med henblik på at mindske den administrative byrde.

Ændring 58

Forslag til direktiv

Betragtning 61 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (61a) | Inden for intelligent transport er det vigtigt at skabe øget udvikling og anvendelse af elektrisk mobilitet på vejene såvel som at fremskynde integrationen af avancerede teknologier i innovativ togdrift ved at opprioritere Shift2Rail-initiativet og dermed gavne offentlig ren transport. |

Kommissionens forslag

Ændring

(61a)

Inden for intelligent transport er det vigtigt at skabe øget udvikling og anvendelse af elektrisk mobilitet på vejene såvel som at fremskynde integrationen af avancerede teknologier i innovativ togdrift ved at opprioritere Shift2Rail-initiativet og dermed gavne offentlig ren transport.

Ændring 59

Forslag til direktiv

Betragtning 62

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (62) | I den europæiske strategi for lavemissionsmobilitet fra juli 2016 er det påpeget, at fødevarebaserede biobrændstoffer spiller en begrænset rolle i dekarboniseringen af transportsektoren og gradvist bør udfases og erstattes af avancerede biobrændstoffer. For at forberede overgangen til avancerede biobrændstoffer og minimere de samlede virkninger af indirekte ændringer i arealanvendelsen er det hensigtsmæssigt at nedbringe den mængde af biobrændstoffer og flydende biobrændsler, som produceres på grundlag af fødevare- og foderafgrøder, der kan medregnes i opfyldelsen af
  målene
  i dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Ændring

(62)

I den europæiske strategi for lavemissionsmobilitet fra juli 2016 er det påpeget, at fødevarebaserede biobrændstoffer spiller en begrænset rolle i dekarboniseringen af transportsektoren og gradvist bør udfases og erstattes af avancerede biobrændstoffer. For at forberede overgangen til avancerede biobrændstoffer og minimere de samlede virkninger af indirekte ændringer i arealanvendelsen er det hensigtsmæssigt at nedbringe den mængde af biobrændstoffer og flydende biobrændsler, som produceres på grundlag af fødevare- og foderafgrøder, der kan medregnes i opfyldelsen af
  målene
  i dette direktiv.

| (62) | Hvor græsarealer eller landbrugsjord, som tidligere var bestemt til fødevare- og foderproduktion, omlægges til produktion af biobrændstoffer, vil det fortsat være nødvendigt at opfylde efterspørgslen efter andre produkter end brændstoffer ved at intensivere den nuværende produktion eller anvende arealer, som ikke er landbrugsjord, til produktion andetsteds. Sidstnævnte tilfælde udgør en indirekte ændring i arealanvendelsen, og når den indebærer omlægning af arealer med store kulstoflagre, kan det resultere i betydelige drivhusgasemissioner.
  I den europæiske strategi for lavemissionsmobilitet fra juli 2016 er det påpeget, at fødevarebaserede biobrændstoffer spiller en begrænset rolle i dekarboniseringen af transportsektoren og gradvist bør udfases og erstattes af avancerede biobrændstoffer. For at forberede overgangen til avancerede biobrændstoffer og minimere de samlede virkninger af indirekte ændringer i arealanvendelsen er det hensigtsmæssigt at nedbringe den mængde af biobrændstoffer og flydende biobrændsler, som produceres på grundlag af fødevare- og foderafgrøder, der kan medregnes i opfyldelsen af
  EU-målene
  i dette direktiv
  , og i den forbindelse tages afgrødebaserede biobrændstoffer med høj drivhusgaseffektivitet og en lav risiko for indirekte ændring i arealanvendelsen separat i betragtning
  .
  Anvendelse af avancerede biobrændstoffer og elektrisk mobilitet bør fremskyndes. |
| --- | --- |

(62)

Hvor græsarealer eller landbrugsjord, som tidligere var bestemt til fødevare- og foderproduktion, omlægges til produktion af biobrændstoffer, vil det fortsat være nødvendigt at opfylde efterspørgslen efter andre produkter end brændstoffer ved at intensivere den nuværende produktion eller anvende arealer, som ikke er landbrugsjord, til produktion andetsteds. Sidstnævnte tilfælde udgør en indirekte ændring i arealanvendelsen, og når den indebærer omlægning af arealer med store kulstoflagre, kan det resultere i betydelige drivhusgasemissioner.
  I den europæiske strategi for lavemissionsmobilitet fra juli 2016 er det påpeget, at fødevarebaserede biobrændstoffer spiller en begrænset rolle i dekarboniseringen af transportsektoren og gradvist bør udfases og erstattes af avancerede biobrændstoffer. For at forberede overgangen til avancerede biobrændstoffer og minimere de samlede virkninger af indirekte ændringer i arealanvendelsen er det hensigtsmæssigt at nedbringe den mængde af biobrændstoffer og flydende biobrændsler, som produceres på grundlag af fødevare- og foderafgrøder, der kan medregnes i opfyldelsen af
  EU-målene
  i dette direktiv
  , og i den forbindelse tages afgrødebaserede biobrændstoffer med høj drivhusgaseffektivitet og en lav risiko for indirekte ændring i arealanvendelsen separat i betragtning
  .
  Anvendelse af avancerede biobrændstoffer og elektrisk mobilitet bør fremskyndes.

Ændring 60

Forslag til direktiv

Betragtning 63 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (63a) | Unionen og medlemsstaterne bør tilstræbe at øge energimikset fra vedvarende energikilder, reducere det samlede forbrug af energi til transport og øge energieffektiviteten i alle transportsektorer. Foranstaltninger til at gøre dette kan fremmes både i transportplanlægningen og i produktionen af biler med højere energieffektivitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(63a)

Unionen og medlemsstaterne bør tilstræbe at øge energimikset fra vedvarende energikilder, reducere det samlede forbrug af energi til transport og øge energieffektiviteten i alle transportsektorer. Foranstaltninger til at gøre dette kan fremmes både i transportplanlægningen og i produktionen af biler med højere energieffektivitet.

Ændring 61

Forslag til direktiv

Betragtning 63 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (63b) | Standarder for brændstofeffektivitet for vejtransport vil være en effektiv måde at fremme udbredelsen af vedvarende alternativer i transportsektoren og opnå yderligere besparelser i drivhusgasemissionerne og dekarbonisering af transportsektoren på lang sigt. Standarder for brændstofeffektivitet bør fremskyndes i takt med udviklingen inden for teknologi og klima- og energimål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(63b)

Standarder for brændstofeffektivitet for vejtransport vil være en effektiv måde at fremme udbredelsen af vedvarende alternativer i transportsektoren og opnå yderligere besparelser i drivhusgasemissionerne og dekarbonisering af transportsektoren på lang sigt. Standarder for brændstofeffektivitet bør fremskyndes i takt med udviklingen inden for teknologi og klima- og energimål.

Ændring 286

Forslag til direktiv

Betragtning 63 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (63c) | Avancerede biobrændstoffer forventes at spille en vigtig rolle i nedbringelsen af drivhusgasemissionerne fra luftfarten, og forpligtelsen til indarbejdelse bør derfor også overholdes specifikt i forbindelse med brændstof, der leveres til luftfart. Der bør udvikles politikker på EU- og medlemsstatsniveau for at tilskynde til driftsmæssige foranstaltninger til at spare brændstoffer inden for skibsfarten samtidig med, at der gøres en forsknings- og udviklingsmæssig indsats for at øge den vind- og soldrevne søtransport. |

Kommissionens forslag

Ændring

(63c)

Avancerede biobrændstoffer forventes at spille en vigtig rolle i nedbringelsen af drivhusgasemissionerne fra luftfarten, og forpligtelsen til indarbejdelse bør derfor også overholdes specifikt i forbindelse med brændstof, der leveres til luftfart. Der bør udvikles politikker på EU- og medlemsstatsniveau for at tilskynde til driftsmæssige foranstaltninger til at spare brændstoffer inden for skibsfarten samtidig med, at der gøres en forsknings- og udviklingsmæssig indsats for at øge den vind- og soldrevne søtransport.

Ændring 63

Forslag til direktiv

Betragtning 65 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (65a) | For mere præcist at tage højde for andelen af vedvarende elektricitet inden for transport bør der udvikles en egnet metode, og til dette formål bør der undersøges forskellige tekniske og teknologiske løsninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(65a)

For mere præcist at tage højde for andelen af vedvarende elektricitet inden for transport bør der udvikles en egnet metode, og til dette formål bør der undersøges forskellige tekniske og teknologiske løsninger.

Ændring 64

Forslag til direktiv

Betragtning 66

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (66) | Råprodukter, der kun medfører få indirekte ændringer i arealanvendelsen, når de anvendes til produktion af biobrændstoffer, bør fremmes på grund af deres bidrag til dekarboniseringen af økonomien. Navnlig råprodukter til avancerede biobrændstoffer, for hvilke teknologien er relativt innovativ, mindre moden, og som derfor har behov for mere intensiv støtte, bør opføres i et bilag til dette direktiv. For at sikre, at dette bilag er ajour med den nyeste teknologiske udvikling, samtidig med at utilsigtede negative virkninger søges undgået, bør der
  efter vedtagelsen af direktivet
  foretages en evaluering
  for at vurdere muligheden for at udvide bilaget med nye råprodukter
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(66)

Råprodukter, der kun medfører få indirekte ændringer i arealanvendelsen, når de anvendes til produktion af biobrændstoffer, bør fremmes på grund af deres bidrag til dekarboniseringen af økonomien. Navnlig råprodukter til avancerede biobrændstoffer, for hvilke teknologien er relativt innovativ, mindre moden, og som derfor har behov for mere intensiv støtte, bør opføres i et bilag til dette direktiv. For at sikre, at dette bilag er ajour med den nyeste teknologiske udvikling, samtidig med at utilsigtede negative virkninger søges undgået, bør der
  efter vedtagelsen af direktivet
  foretages en evaluering
  for at vurdere muligheden for at udvide bilaget med nye råprodukter
  .

| (66) | Råprodukter, der kun medfører få indirekte ændringer i arealanvendelsen, når de anvendes til produktion af biobrændstoffer, bør fremmes på grund af deres bidrag til dekarboniseringen af økonomien. Navnlig råprodukter til avancerede biobrændstoffer, for hvilke teknologien er relativt innovativ, mindre moden, og som derfor har behov for mere intensiv støtte, bør opføres i et bilag til dette direktiv. For at sikre, at dette bilag er ajour med den nyeste teknologiske udvikling, samtidig med at utilsigtede negative virkninger søges undgået, bør der foretages en
  regelmæssig
  evaluering
  af det
  . |
| --- | --- |

(66)

Råprodukter, der kun medfører få indirekte ændringer i arealanvendelsen, når de anvendes til produktion af biobrændstoffer, bør fremmes på grund af deres bidrag til dekarboniseringen af økonomien. Navnlig råprodukter til avancerede biobrændstoffer, for hvilke teknologien er relativt innovativ, mindre moden, og som derfor har behov for mere intensiv støtte, bør opføres i et bilag til dette direktiv. For at sikre, at dette bilag er ajour med den nyeste teknologiske udvikling, samtidig med at utilsigtede negative virkninger søges undgået, bør der foretages en
  regelmæssig
  evaluering
  af det
  .

Ændring 65

Forslag til direktiv

Betragtning 68

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (68) | For at udnytte biomasses fulde potentiale med henblik på at bidrage til dekarboniseringen
  af
  af økonomien i forbindelse med anvendelsen heraf til materialer og energi bør Unionen og medlemsstaterne fremme øget bæredygtig anvendelse af eksisterende tømmer- og landbrugsressourcer og udviklingen af nye skovbrugs — og
  landbrugsproduktions systemer
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(68)

For at udnytte biomasses fulde potentiale med henblik på at bidrage til dekarboniseringen
  af
  af økonomien i forbindelse med anvendelsen heraf til materialer og energi bør Unionen og medlemsstaterne fremme øget bæredygtig anvendelse af eksisterende tømmer- og landbrugsressourcer og udviklingen af nye skovbrugs — og
  landbrugsproduktions systemer
  .

| (68) | For at udnytte biomasses fulde potentiale med henblik på at bidrage til dekarboniseringen af økonomien i forbindelse med anvendelsen heraf til materialer og energi bør Unionen og medlemsstaterne
  kun
  fremme
  energianvendelser via
  øget bæredygtig anvendelse af eksisterende tømmer- og landbrugsressourcer og udviklingen af nye skovbrugs — og
  landbrugsproduktionssystemer, hvis bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne er opfyldt
  . |
| --- | --- |

(68)

For at udnytte biomasses fulde potentiale med henblik på at bidrage til dekarboniseringen af økonomien i forbindelse med anvendelsen heraf til materialer og energi bør Unionen og medlemsstaterne
  kun
  fremme
  energianvendelser via
  øget bæredygtig anvendelse af eksisterende tømmer- og landbrugsressourcer og udviklingen af nye skovbrugs — og
  landbrugsproduktionssystemer, hvis bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne er opfyldt
  .

Ændring 287

Forslag til direktiv

Betragtning 68 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (68a) | Synergien mellem den cirkulære økonomi, bioøkonomien og fremme af vedvarende energi bør fremhæves yderligere for at sikre den mest værdifulde anvendelse af råmaterialerne og det bedste miljømæssige resultat. Politiske foranstaltninger, som Unionen og medlemsstaterne har vedtaget til støtte for produktion af vedvarende energi, bør altid tage hensyn til princippet om ressourceeffektivitet og optimeret brug af biomasse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(68a)

Synergien mellem den cirkulære økonomi, bioøkonomien og fremme af vedvarende energi bør fremhæves yderligere for at sikre den mest værdifulde anvendelse af råmaterialerne og det bedste miljømæssige resultat. Politiske foranstaltninger, som Unionen og medlemsstaterne har vedtaget til støtte for produktion af vedvarende energi, bør altid tage hensyn til princippet om ressourceeffektivitet og optimeret brug af biomasse.

Ændring 66

Forslag til direktiv

Betragtning 69

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (69) | Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsel
  bør altid produceres på en bæredygtig måde. Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der anvendes for at opfylde 
  EU-mål
  i dette direktiv, og
  biobrændstoffer
  , der nyder godt af støtteordninger, bør derfor pålægges at opfylde
  bæredygtigheds -
  og
  drivhusgasemissionsbesparelses kriterier
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(69)

Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsel
  bør altid produceres på en bæredygtig måde. Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der anvendes for at opfylde 
  EU-mål
  i dette direktiv, og
  biobrændstoffer
  , der nyder godt af støtteordninger, bør derfor pålægges at opfylde
  bæredygtigheds -
  og
  drivhusgasemissionsbesparelses kriterier
  .

| (69) | Vedvarende energi
  bør altid produceres på en bæredygtig måde. Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der anvendes for at opfylde
  målene
  i dette direktiv, og
  de former for vedvarende energi
  , der nyder godt af støtteordninger, bør derfor pålægges at opfylde
  bæredygtigheds-
  og
  drivhusgasemissionsbesparelseskriterier
  . |
| --- | --- |

(69)

Vedvarende energi
  bør altid produceres på en bæredygtig måde. Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der anvendes for at opfylde
  målene
  i dette direktiv, og
  de former for vedvarende energi
  , der nyder godt af støtteordninger, bør derfor pålægges at opfylde
  bæredygtigheds-
  og
  drivhusgasemissionsbesparelseskriterier
  .

Ændring 67

Forslag til direktiv

Betragtning 71

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (71) | Produktionen af landbrugsråvarer bestemt til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler og incitamenterne i dette direktiv til at anvende dem bør ikke have
  den virkning at
  tilskynde til
  ødelæggelse af arealer med biodiversitet; sådanne
  udtømmelige ressourcer, hvis værdi for menneskeheden er anerkendt i diverse internationale instrumenter, bør bevares. Det er derfor nødvendigt at fastsætte bæredygtigheds — og
  drivhusgasemissionsbesparelses kriterier
  , der sikrer, at biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler kun er omfattet af incitamenterne, hvis det garanteres, at landbrugsråvaren ikke stammer fra arealer med biodiversitet eller, når det drejer sig om områder, der har fået status som naturbeskyttelsesområder, eller om beskyttelse af sjældne, truede eller udryddelsestruede økosystemer eller arter, hvis den relevante kompetente myndighed dokumenterer, at fremstilling af den pågældende landbrugsråvareikke indvirker på denne status eller beskyttelse. Skove bør betragtes som biologisk mangfoldige ifølge bæredygtighedskriterierne, hvis de er primærskove i overensstemmelse med den definition, som FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) anvender i sin Global Forest Resource Assessment, eller hvis de er beskyttet i henhold til national naturbeskyttelseslovgivning. Områder, hvor der indsamles andet forstmateriale end træ, bør betragtes som biologisk mangfoldige skove, forudsat at den menneskelige påvirkning er lille. Andre skovtyper som defineret af FAO, f.eks. modificerede naturlige skove, delvist naturlige skove og plantager, bør ikke betragtes som primærskove. I betragtning af, at visse græsarealer i såvel tempererede som tropiske områder, herunder savanner, stepper, kratområder og prærier, også har stor biodiversitet, bør biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler baseret på landbrugsråvarer fra sådanne arealer heller ikke være omfattet af incitamenterne i dette direktiv. Kommissionen bør fastsætte hensigtsmæssige kriterier for at definere sådanne græsarealer med stor biodiversitet i overensstemmelse med den
  bedst
  tilgængelige videnskabelige dokumentation og relevante internationale standarder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(71)

Produktionen af landbrugsråvarer bestemt til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler og incitamenterne i dette direktiv til at anvende dem bør ikke have
  den virkning at
  tilskynde til
  ødelæggelse af arealer med biodiversitet; sådanne
  udtømmelige ressourcer, hvis værdi for menneskeheden er anerkendt i diverse internationale instrumenter, bør bevares. Det er derfor nødvendigt at fastsætte bæredygtigheds — og
  drivhusgasemissionsbesparelses kriterier
  , der sikrer, at biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler kun er omfattet af incitamenterne, hvis det garanteres, at landbrugsråvaren ikke stammer fra arealer med biodiversitet eller, når det drejer sig om områder, der har fået status som naturbeskyttelsesområder, eller om beskyttelse af sjældne, truede eller udryddelsestruede økosystemer eller arter, hvis den relevante kompetente myndighed dokumenterer, at fremstilling af den pågældende landbrugsråvareikke indvirker på denne status eller beskyttelse. Skove bør betragtes som biologisk mangfoldige ifølge bæredygtighedskriterierne, hvis de er primærskove i overensstemmelse med den definition, som FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) anvender i sin Global Forest Resource Assessment, eller hvis de er beskyttet i henhold til national naturbeskyttelseslovgivning. Områder, hvor der indsamles andet forstmateriale end træ, bør betragtes som biologisk mangfoldige skove, forudsat at den menneskelige påvirkning er lille. Andre skovtyper som defineret af FAO, f.eks. modificerede naturlige skove, delvist naturlige skove og plantager, bør ikke betragtes som primærskove. I betragtning af, at visse græsarealer i såvel tempererede som tropiske områder, herunder savanner, stepper, kratområder og prærier, også har stor biodiversitet, bør biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler baseret på landbrugsråvarer fra sådanne arealer heller ikke være omfattet af incitamenterne i dette direktiv. Kommissionen bør fastsætte hensigtsmæssige kriterier for at definere sådanne græsarealer med stor biodiversitet i overensstemmelse med den
  bedst
  tilgængelige videnskabelige dokumentation og relevante internationale standarder.

| (71) | Produktionen af landbrugsråvarer bestemt til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler og incitamenterne i dette direktiv til at anvende dem bør ikke have
  eller
  tilskynde til
  en skadelig virkning på biodiversiteten hverken inden for eller uden for Unionen. Sådanne
  udtømmelige ressourcer, hvis værdi for menneskeheden er anerkendt i diverse internationale instrumenter, bør bevares. Det er derfor nødvendigt at fastsætte bæredygtigheds — og
  drivhusgasemissionsbesparelseskriterier
  , der sikrer, at biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler kun er omfattet af incitamenterne, hvis det garanteres, at landbrugsråvaren ikke stammer fra arealer med biodiversitet eller, når det drejer sig om områder, der har fået status som naturbeskyttelsesområder, eller om beskyttelse af sjældne, truede eller udryddelsestruede økosystemer eller arter, hvis den relevante kompetente myndighed dokumenterer, at fremstilling af den pågældende landbrugsråvare ikke indvirker på denne status eller beskyttelse. Skove bør betragtes som biologisk mangfoldige ifølge bæredygtighedskriterierne, hvis de er primærskove i overensstemmelse med den definition, som FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) anvender i sin Global Forest Resource Assessment, eller hvis de er beskyttet i henhold til national naturbeskyttelseslovgivning. Områder, hvor der indsamles andet forstmateriale end træ, bør betragtes som biologisk mangfoldige skove, forudsat at den menneskelige påvirkning er lille. Andre skovtyper som defineret af FAO, f.eks. modificerede naturlige skove, delvist naturlige skove og plantager, bør ikke betragtes som primærskove.
  Ikke desto mindre bør sådanne skoves biodiversitet såvel som kvalitet, sundhed, levedygtighed og livskraft sikres.
  I betragtning af, at visse græsarealer i såvel tempererede som tropiske områder, herunder savanner, stepper, kratområder og prærier, også har stor biodiversitet, bør biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler baseret på landbrugsråvarer fra sådanne arealer heller ikke være omfattet af incitamenterne i dette direktiv. Kommissionen bør fastsætte hensigtsmæssige kriterier for at definere sådanne græsarealer med stor biodiversitet i overensstemmelse med den
  bedste
  tilgængelige videnskabelige dokumentation og relevante internationale standarder. |
| --- | --- |

(71)

Produktionen af landbrugsråvarer bestemt til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler og incitamenterne i dette direktiv til at anvende dem bør ikke have
  eller
  tilskynde til
  en skadelig virkning på biodiversiteten hverken inden for eller uden for Unionen. Sådanne
  udtømmelige ressourcer, hvis værdi for menneskeheden er anerkendt i diverse internationale instrumenter, bør bevares. Det er derfor nødvendigt at fastsætte bæredygtigheds — og
  drivhusgasemissionsbesparelseskriterier
  , der sikrer, at biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler kun er omfattet af incitamenterne, hvis det garanteres, at landbrugsråvaren ikke stammer fra arealer med biodiversitet eller, når det drejer sig om områder, der har fået status som naturbeskyttelsesområder, eller om beskyttelse af sjældne, truede eller udryddelsestruede økosystemer eller arter, hvis den relevante kompetente myndighed dokumenterer, at fremstilling af den pågældende landbrugsråvare ikke indvirker på denne status eller beskyttelse. Skove bør betragtes som biologisk mangfoldige ifølge bæredygtighedskriterierne, hvis de er primærskove i overensstemmelse med den definition, som FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) anvender i sin Global Forest Resource Assessment, eller hvis de er beskyttet i henhold til national naturbeskyttelseslovgivning. Områder, hvor der indsamles andet forstmateriale end træ, bør betragtes som biologisk mangfoldige skove, forudsat at den menneskelige påvirkning er lille. Andre skovtyper som defineret af FAO, f.eks. modificerede naturlige skove, delvist naturlige skove og plantager, bør ikke betragtes som primærskove.
  Ikke desto mindre bør sådanne skoves biodiversitet såvel som kvalitet, sundhed, levedygtighed og livskraft sikres.
  I betragtning af, at visse græsarealer i såvel tempererede som tropiske områder, herunder savanner, stepper, kratområder og prærier, også har stor biodiversitet, bør biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler baseret på landbrugsråvarer fra sådanne arealer heller ikke være omfattet af incitamenterne i dette direktiv. Kommissionen bør fastsætte hensigtsmæssige kriterier for at definere sådanne græsarealer med stor biodiversitet i overensstemmelse med den
  bedste
  tilgængelige videnskabelige dokumentation og relevante internationale standarder.

Ændring 68

Forslag til direktiv

Betragtning 72 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (72a) | Unionens bæredygtighedskriterier for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler bør sikre, at omstillingen til en lavemissionsøkonomi understøtter målene i Kommissionens meddelelse af 2. december 2015 med titlen »Kredsløbet lukkes — en EU-handlingsplan for den cirkulære økonomi« og håndfast vejledes af affaldshierarkiet fastlagt i direktiv 2008/98/EF. |

Kommissionens forslag

Ændring

(72a)

Unionens bæredygtighedskriterier for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler bør sikre, at omstillingen til en lavemissionsøkonomi understøtter målene i Kommissionens meddelelse af 2. december 2015 med titlen »Kredsløbet lukkes — en EU-handlingsplan for den cirkulære økonomi« og håndfast vejledes af affaldshierarkiet fastlagt i direktiv 2008/98/EF.

Ændring 69

Forslag til direktiv

Betragtning 73

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (73) | Landbrugsråprodukter bestemt til produktion af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler bør ikke produceres på tørvearealer, eftersom dyrkningen af råprodukter på tørvearealer vil medføre et betydeligt tab af kulstoflagre, hvis jorden drænes yderligere til dette formål
  , og det er vanskeligt at påvise, at en sådan dræning ikke finder sted
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(73)

Landbrugsråprodukter bestemt til produktion af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler bør ikke produceres på tørvearealer, eftersom dyrkningen af råprodukter på tørvearealer vil medføre et betydeligt tab af kulstoflagre, hvis jorden drænes yderligere til dette formål
  , og det er vanskeligt at påvise, at en sådan dræning ikke finder sted
  .

| (73) | Landbrugsråprodukter bestemt til produktion af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler bør ikke produceres på tørvearealer
  eller vådområder, hvor dette vil indebære dræning af jordbunden
  , eftersom dyrkningen af råprodukter på tørvearealer
  eller vådområder
  vil medføre et betydeligt tab af kulstoflagre, hvis jorden drænes yderligere til dette formål. |
| --- | --- |

(73)

Landbrugsråprodukter bestemt til produktion af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler bør ikke produceres på tørvearealer
  eller vådområder, hvor dette vil indebære dræning af jordbunden
  , eftersom dyrkningen af råprodukter på tørvearealer
  eller vådområder
  vil medføre et betydeligt tab af kulstoflagre, hvis jorden drænes yderligere til dette formål.

Ændring 70

Forslag til direktiv

Betragtning 74 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (74a) | Landbrugsråprodukter til produktion af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler bør fremstilles ved fremgangsmåder, som er i overensstemmelse med beskyttelsen af jordkvalitet og organisk kulstof i jorden. |

Kommissionens forslag

Ændring

(74a)

Landbrugsråprodukter til produktion af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler bør fremstilles ved fremgangsmåder, som er i overensstemmelse med beskyttelsen af jordkvalitet og organisk kulstof i jorden.

Ændring 71

Forslag til direktiv

Betragtning 75

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (75) | Der bør indføres EU-dækkende bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterier for biomassebrændsler, der anvendes til produktion af elektricitet, opvarmning og køling, med henblik på fortsat at sikre høje drivhusgasbesparelser i forhold til fossile brændsler, således at utilsigtede konsekvenser for bæredygtigheden undgås, og det indre marked fremmes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(75)

Der bør indføres EU-dækkende bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterier for biomassebrændsler, der anvendes til produktion af elektricitet, opvarmning og køling, med henblik på fortsat at sikre høje drivhusgasbesparelser i forhold til fossile brændsler, således at utilsigtede konsekvenser for bæredygtigheden undgås, og det indre marked fremmes.

| (75) | Der bør indføres EU-dækkende bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterier for biomassebrændsler, der anvendes til produktion af elektricitet, opvarmning og køling, med henblik på fortsat at sikre høje drivhusgasbesparelser i forhold til fossile brændsler, således at utilsigtede konsekvenser for bæredygtigheden undgås, og det indre marked fremmes.
  Uden at tilsidesætte den fulde respekt for primærressourcer med høj miljøværdi bør regionerne i den yderste periferi kunne udnytte deres ressourcers potentiale til at øge produktionen af vedvarende energi og forbedre deres energiuafhængighed. |
| --- | --- |

(75)

Der bør indføres EU-dækkende bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterier for biomassebrændsler, der anvendes til produktion af elektricitet, opvarmning og køling, med henblik på fortsat at sikre høje drivhusgasbesparelser i forhold til fossile brændsler, således at utilsigtede konsekvenser for bæredygtigheden undgås, og det indre marked fremmes.
  Uden at tilsidesætte den fulde respekt for primærressourcer med høj miljøværdi bør regionerne i den yderste periferi kunne udnytte deres ressourcers potentiale til at øge produktionen af vedvarende energi og forbedre deres energiuafhængighed.

Ændring 73

Forslag til direktiv

Betragtning 76

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (76) | For at sikre, at hugsten til trods for den stigende efterspørgsel efter skovbiomasse finder sted på en bæredygtig måde i skove, hvor genplantning garanteres, at der lægges særlig vægt på områder, som udtrykkeligt er udpeget med henblik på beskyttelse af biodiversitet, landskaber og særlige naturbetingede forhold, at biodiversitetsressourcer bevares, og at kulstoflagre spores, bør træråvarer alene komme fra skove, hvori hugsten finder sted i overensstemmelse med de principper for bæredygtig skovforvaltning, som er opstillet inden for rammerne af internationale skovprocesser såsom Forest Europe, og som implementeres gennem national lovgivning, eller den bedste forvaltningspraksis på
  skovbrugsbedriftsniveau
  . Aktørerne bør
  træffe egnede foranstaltninger for at minimere risikoen for
  at
  anvende ikkebæredygtig skovbiomasse til produktion
  af
  bioenergi
  . Aktørerne bør til dette formål indføre en risikobaseret tilgang. I denne sammenhæng bør Kommissionen udvikle en operationel vejledning om kontrol af overensstemmelsen med den risikobaserede tilgang efter høring af energiunionens reguleringsudvalg og den stående skovbrugskomité, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/367/EØF24. |

Kommissionens forslag

Ændring

(76)

For at sikre, at hugsten til trods for den stigende efterspørgsel efter skovbiomasse finder sted på en bæredygtig måde i skove, hvor genplantning garanteres, at der lægges særlig vægt på områder, som udtrykkeligt er udpeget med henblik på beskyttelse af biodiversitet, landskaber og særlige naturbetingede forhold, at biodiversitetsressourcer bevares, og at kulstoflagre spores, bør træråvarer alene komme fra skove, hvori hugsten finder sted i overensstemmelse med de principper for bæredygtig skovforvaltning, som er opstillet inden for rammerne af internationale skovprocesser såsom Forest Europe, og som implementeres gennem national lovgivning, eller den bedste forvaltningspraksis på
  skovbrugsbedriftsniveau
  . Aktørerne bør
  træffe egnede foranstaltninger for at minimere risikoen for
  at
  anvende ikkebæredygtig skovbiomasse til produktion
  af
  bioenergi
  . Aktørerne bør til dette formål indføre en risikobaseret tilgang. I denne sammenhæng bør Kommissionen udvikle en operationel vejledning om kontrol af overensstemmelsen med den risikobaserede tilgang efter høring af energiunionens reguleringsudvalg og den stående skovbrugskomité, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/367/EØF24.

| (76) | For at sikre, at hugsten til trods for den stigende efterspørgsel efter skovbiomasse finder sted på en bæredygtig måde i skove, hvor genplantning garanteres, at der lægges særlig vægt på områder, som udtrykkeligt er udpeget med henblik på beskyttelse af biodiversitet, landskaber og særlige naturbetingede forhold, at biodiversitetsressourcer bevares, og at kulstoflagre spores, bør træråvarer alene komme fra skove, hvori hugsten finder sted i overensstemmelse med de principper for bæredygtig skovforvaltning, som er opstillet inden for rammerne af internationale skovprocesser såsom Forest Europe, og som implementeres gennem national lovgivning, eller den bedste forvaltningspraksis på
  udbudsbasisniveau
  . Aktørerne bør
  sikre, at der træffes foranstaltninger til
  at
  undgå eller begrænse negative følger
  af
  hugst for miljøet
  . Aktørerne bør til dette formål indføre en risikobaseret tilgang. I denne sammenhæng bør Kommissionen udvikle
  ordninger for gennemførelse af kravene på basis af bedste praksis i medlemsstaterne samt
  en operationel vejledning om kontrol af overensstemmelsen med den risikobaserede tilgang efter høring af energiunionens reguleringsudvalg og den stående skovbrugskomité, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/367/EØF24. |
| --- | --- |

(76)

For at sikre, at hugsten til trods for den stigende efterspørgsel efter skovbiomasse finder sted på en bæredygtig måde i skove, hvor genplantning garanteres, at der lægges særlig vægt på områder, som udtrykkeligt er udpeget med henblik på beskyttelse af biodiversitet, landskaber og særlige naturbetingede forhold, at biodiversitetsressourcer bevares, og at kulstoflagre spores, bør træråvarer alene komme fra skove, hvori hugsten finder sted i overensstemmelse med de principper for bæredygtig skovforvaltning, som er opstillet inden for rammerne af internationale skovprocesser såsom Forest Europe, og som implementeres gennem national lovgivning, eller den bedste forvaltningspraksis på
  udbudsbasisniveau
  . Aktørerne bør
  sikre, at der træffes foranstaltninger til
  at
  undgå eller begrænse negative følger
  af
  hugst for miljøet
  . Aktørerne bør til dette formål indføre en risikobaseret tilgang. I denne sammenhæng bør Kommissionen udvikle
  ordninger for gennemførelse af kravene på basis af bedste praksis i medlemsstaterne samt
  en operationel vejledning om kontrol af overensstemmelsen med den risikobaserede tilgang efter høring af energiunionens reguleringsudvalg og den stående skovbrugskomité, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/367/EØF24.

Ændring 74

Forslag til direktiv

Betragtning 76 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (76a) | Hvis et enkelt kriterium vedrørende skovbiomasses bæredygtighed ikke er fastsat i national ret eller praksis, bør der gives flere oplysninger svarende til dette kriterium på forsyningsbasisniveau uden krav om at give yderligere oplysninger om kriterier, som allerede er opfyldt på medlemsstatsniveau. |

Kommissionens forslag

Ændring

(76a)

Hvis et enkelt kriterium vedrørende skovbiomasses bæredygtighed ikke er fastsat i national ret eller praksis, bør der gives flere oplysninger svarende til dette kriterium på forsyningsbasisniveau uden krav om at give yderligere oplysninger om kriterier, som allerede er opfyldt på medlemsstatsniveau.

Ændring 75

Forslag til direktiv

Betragtning 76 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (76b) | Der bør gennemføres en »risikobaseret tilgang«, startende på nationalt niveau. Hvis kravene under et enkelt kriterium ikke er fastsat i national ret eller overvågningssystemer, bør der gives oplysninger om denne del på forsyningsbasisniveau med henblik på at reducere risikoen for ikkebæredygtig produktion af skovbiomasse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(76b)

Der bør gennemføres en »risikobaseret tilgang«, startende på nationalt niveau. Hvis kravene under et enkelt kriterium ikke er fastsat i national ret eller overvågningssystemer, bør der gives oplysninger om denne del på forsyningsbasisniveau med henblik på at reducere risikoen for ikkebæredygtig produktion af skovbiomasse.

Ændring 76

Forslag til direktiv

Betragtning 76 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (76c) | Omfanget af hugst til energiformål er steget og forventes at fortsætte med at stige, hvilket resulterer i større import af råvarer fra lande uden for Unionen samt en stigning i produktionen af disse materialer inden for Unionen. Aktører bør sikre, at hugsten udføres i overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(76c)

Omfanget af hugst til energiformål er steget og forventes at fortsætte med at stige, hvilket resulterer i større import af råvarer fra lande uden for Unionen samt en stigning i produktionen af disse materialer inden for Unionen. Aktører bør sikre, at hugsten udføres i overensstemmelse med bæredygtighedskriterierne.

Ændring 77

Forslag til direktiv

Betragtning 78

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (78) | Biomassebrændsler bør omdannes til elektricitet og varme på en effektiv måde for at maksimere energiforsyningssikkerheden og drivhusgasbesparelsen og desuden begrænse emissioner af luftforurenende stoffer og minimere presset på de begrænsede biomasseressourcer. Offentlig støtte til anlæg med en kapacitet på 20 MW eller derover bør derfor i givet fald kun gives til højeffektive kraftvarmeproduktionsanlæg, jf. definitionen i artikel 2, nr. 34), i direktiv 2012/27/EU. Eksisterende støtteordninger for elproduktion ud fra biomasse bør dog tillades indtil deres udløbsdato for alle biomasseanlæg. Desuden bør elektricitet produceret ud fra biomasse i nye anlæg med en kapacitet på 20 MW eller derover kun medregnes i opfyldelsen af målene for vedvarende energi og forpligtelserne for så vidt angår højeffektive kraftvarmeproduktionsanlæg. I overensstemmelse med statsstøttereglerne bør medlemsstaterne dog kunne yde offentlig støtte til produktion af vedvarende energi til anlæg og medregne den elektricitet, de producerer, i opfyldelsen af målene for vedvarende energi og forpligtelser, således at en øget afhængighed af fossile brændsler med højere klima- og miljøkonsekvenser undgås, hvis medlemsstaterne efter at have udtømt alle tekniske og økonomiske muligheder for at indføre højeffektive kraftvarmeproduktions- og biomasseanlæg står over for en behørigt dokumenteret risiko for elforsyningssikkerheden. |

Kommissionens forslag

Ændring

(78)

Biomassebrændsler bør omdannes til elektricitet og varme på en effektiv måde for at maksimere energiforsyningssikkerheden og drivhusgasbesparelsen og desuden begrænse emissioner af luftforurenende stoffer og minimere presset på de begrænsede biomasseressourcer. Offentlig støtte til anlæg med en kapacitet på 20 MW eller derover bør derfor i givet fald kun gives til højeffektive kraftvarmeproduktionsanlæg, jf. definitionen i artikel 2, nr. 34), i direktiv 2012/27/EU. Eksisterende støtteordninger for elproduktion ud fra biomasse bør dog tillades indtil deres udløbsdato for alle biomasseanlæg. Desuden bør elektricitet produceret ud fra biomasse i nye anlæg med en kapacitet på 20 MW eller derover kun medregnes i opfyldelsen af målene for vedvarende energi og forpligtelserne for så vidt angår højeffektive kraftvarmeproduktionsanlæg. I overensstemmelse med statsstøttereglerne bør medlemsstaterne dog kunne yde offentlig støtte til produktion af vedvarende energi til anlæg og medregne den elektricitet, de producerer, i opfyldelsen af målene for vedvarende energi og forpligtelser, således at en øget afhængighed af fossile brændsler med højere klima- og miljøkonsekvenser undgås, hvis medlemsstaterne efter at have udtømt alle tekniske og økonomiske muligheder for at indføre højeffektive kraftvarmeproduktions- og biomasseanlæg står over for en behørigt dokumenteret risiko for elforsyningssikkerheden.

| (78) | Biomassebrændsler bør omdannes til elektricitet og varme på en effektiv måde for at maksimere energiforsyningssikkerheden og drivhusgasbesparelsen og desuden begrænse emissioner af luftforurenende stoffer og minimere presset på de begrænsede biomasseressourcer. Offentlig støtte til anlæg med en kapacitet på 20 MW eller derover bør derfor i givet fald kun gives til højeffektive kraftvarmeproduktionsanlæg, jf. definitionen i artikel 2, nr. 34), i direktiv 2012/27/EU. Eksisterende støtteordninger for elproduktion ud fra biomasse bør dog tillades indtil deres udløbsdato for alle biomasseanlæg. Desuden bør elektricitet produceret ud fra biomasse i nye anlæg med en kapacitet på 20 MW eller derover kun medregnes i opfyldelsen af målene for vedvarende energi og forpligtelserne for så vidt angår højeffektive kraftvarmeproduktionsanlæg. I overensstemmelse med statsstøttereglerne bør medlemsstaterne dog kunne yde offentlig støtte til produktion af vedvarende energi til anlæg og medregne den elektricitet, de producerer, i opfyldelsen af målene for vedvarende energi og forpligtelser, således at en øget afhængighed af fossile brændsler med højere klima- og miljøkonsekvenser undgås, hvis medlemsstaterne efter at have udtømt alle tekniske og økonomiske muligheder for at indføre højeffektive kraftvarmeproduktions- og biomasseanlæg står over for en behørigt dokumenteret risiko for elforsyningssikkerheden.
  Især bør støtten til anlæg, hvorpå der produceres vedvarende energi på grundlag af biomasse i regionerne i den yderste periferi, som er stærkt afhængige af energiimport, styrkes under forudsætning af, at denne produktion af vedvarende energi overholder bæredygtighedskriterier, som er tilpasset de særlige forhold i disse regioner. |
| --- | --- |

(78)

Biomassebrændsler bør omdannes til elektricitet og varme på en effektiv måde for at maksimere energiforsyningssikkerheden og drivhusgasbesparelsen og desuden begrænse emissioner af luftforurenende stoffer og minimere presset på de begrænsede biomasseressourcer. Offentlig støtte til anlæg med en kapacitet på 20 MW eller derover bør derfor i givet fald kun gives til højeffektive kraftvarmeproduktionsanlæg, jf. definitionen i artikel 2, nr. 34), i direktiv 2012/27/EU. Eksisterende støtteordninger for elproduktion ud fra biomasse bør dog tillades indtil deres udløbsdato for alle biomasseanlæg. Desuden bør elektricitet produceret ud fra biomasse i nye anlæg med en kapacitet på 20 MW eller derover kun medregnes i opfyldelsen af målene for vedvarende energi og forpligtelserne for så vidt angår højeffektive kraftvarmeproduktionsanlæg. I overensstemmelse med statsstøttereglerne bør medlemsstaterne dog kunne yde offentlig støtte til produktion af vedvarende energi til anlæg og medregne den elektricitet, de producerer, i opfyldelsen af målene for vedvarende energi og forpligtelser, således at en øget afhængighed af fossile brændsler med højere klima- og miljøkonsekvenser undgås, hvis medlemsstaterne efter at have udtømt alle tekniske og økonomiske muligheder for at indføre højeffektive kraftvarmeproduktions- og biomasseanlæg står over for en behørigt dokumenteret risiko for elforsyningssikkerheden.
  Især bør støtten til anlæg, hvorpå der produceres vedvarende energi på grundlag af biomasse i regionerne i den yderste periferi, som er stærkt afhængige af energiimport, styrkes under forudsætning af, at denne produktion af vedvarende energi overholder bæredygtighedskriterier, som er tilpasset de særlige forhold i disse regioner.

Ændring 78

Forslag til direktiv

Betragtning 80

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (80) | På grundlag af erfaringen med den praktiske gennemførelse af Unionens bæredygtighedskriterier bør frivillige internationale og nationale certificeringsordningers rolle med hensyn til verifikation af overholdelsen af bæredygtighedskriterierne
  styrkes
  på en harmoniseret måde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(80)

På grundlag af erfaringen med den praktiske gennemførelse af Unionens bæredygtighedskriterier bør frivillige internationale og nationale certificeringsordningers rolle med hensyn til verifikation af overholdelsen af bæredygtighedskriterierne
  styrkes
  på en harmoniseret måde.

| (80) | På grundlag af erfaringen med den praktiske gennemførelse af Unionens bæredygtighedskriterier bør
  der tages hensyn til
  frivillige internationale og nationale certificeringsordningers rolle med hensyn til verifikation af overholdelsen af bæredygtighedskriterierne på en harmoniseret måde. |
| --- | --- |

(80)

På grundlag af erfaringen med den praktiske gennemførelse af Unionens bæredygtighedskriterier bør
  der tages hensyn til
  frivillige internationale og nationale certificeringsordningers rolle med hensyn til verifikation af overholdelsen af bæredygtighedskriterierne på en harmoniseret måde.

Ændring 79

Forslag til direktiv

Betragtning 82

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (82) | Frivillige ordninger
  spiller en stadig vigtigere
  rolle med hensyn til tilvejebringelse af dokumentation for overholdelse af
  bæredygtigheds-
  og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler. Kommissionen bør derfor kræve, at frivillige ordninger, herunder dem, som Kommissionen allerede har anerkendt, regelmæssigt aflægger rapport om deres aktiviteter. Sådanne rapporter bør offentliggøres for at øge gennemsigtigheden og forbedre Kommissionens tilsyn. Desuden vil sådanne rapporter give Kommissionen den fornødne information til at rapportere om de frivillige ordningers funktion med henblik på at kortlægge bedste praksis og eventuelt fremlægge et forslag med henblik på yderligere fremme af sådan bedste praksis. |

Kommissionens forslag

Ændring

(82)

Frivillige ordninger
  spiller en stadig vigtigere
  rolle med hensyn til tilvejebringelse af dokumentation for overholdelse af
  bæredygtigheds-
  og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler. Kommissionen bør derfor kræve, at frivillige ordninger, herunder dem, som Kommissionen allerede har anerkendt, regelmæssigt aflægger rapport om deres aktiviteter. Sådanne rapporter bør offentliggøres for at øge gennemsigtigheden og forbedre Kommissionens tilsyn. Desuden vil sådanne rapporter give Kommissionen den fornødne information til at rapportere om de frivillige ordningers funktion med henblik på at kortlægge bedste praksis og eventuelt fremlægge et forslag med henblik på yderligere fremme af sådan bedste praksis.

| (82) | Frivillige ordninger
  kan spille en vigtig
  rolle med hensyn til tilvejebringelse af dokumentation for overholdelse af
  minimumsbæredygtigheds-
  og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler. Kommissionen bør derfor kræve, at frivillige ordninger, herunder dem, som Kommissionen allerede har anerkendt, regelmæssigt aflægger rapport om deres aktiviteter. Sådanne rapporter bør offentliggøres for at øge gennemsigtigheden og forbedre Kommissionens tilsyn. Desuden vil sådanne rapporter give Kommissionen den fornødne information til at rapportere om de frivillige ordningers funktion med henblik på at kortlægge bedste praksis og eventuelt fremlægge et forslag med henblik på yderligere fremme af sådan bedste praksis. |
| --- | --- |

(82)

Frivillige ordninger
  kan spille en vigtig
  rolle med hensyn til tilvejebringelse af dokumentation for overholdelse af
  minimumsbæredygtigheds-
  og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler. Kommissionen bør derfor kræve, at frivillige ordninger, herunder dem, som Kommissionen allerede har anerkendt, regelmæssigt aflægger rapport om deres aktiviteter. Sådanne rapporter bør offentliggøres for at øge gennemsigtigheden og forbedre Kommissionens tilsyn. Desuden vil sådanne rapporter give Kommissionen den fornødne information til at rapportere om de frivillige ordningers funktion med henblik på at kortlægge bedste praksis og eventuelt fremlægge et forslag med henblik på yderligere fremme af sådan bedste praksis.

Ændring 80

Forslag til direktiv

Betragtning 84

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (84) | For at undgå en uforholdsmæssigt stor administrativ byrde bør der udfærdiges en liste over standardværdier for gængse produktionsveje for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, og denne liste bør ajourføres og udvides, når yderligere pålidelige data foreligger. Økonomiske aktører bør altid være berettigede til at kræve den besparelse i 
  drivhusgasemissionen
  for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der er opført på denne liste. Hvis standardværdien for besparelser i 
  drivhusgasemissionen
  fra en produktionsvej ligger under det krævede minimumsniveau for besparelser i drivhusgasemissionen, bør producenter, som ønsker at vise, at de lever op til dette minimumsniveau, anmodes om at dokumentere, at de faktiske emissioner fra deres fremstillingsproces er lavere end dem, man gik ud fra ved beregningen af standardværdierne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(84)

For at undgå en uforholdsmæssigt stor administrativ byrde bør der udfærdiges en liste over standardværdier for gængse produktionsveje for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, og denne liste bør ajourføres og udvides, når yderligere pålidelige data foreligger. Økonomiske aktører bør altid være berettigede til at kræve den besparelse i 
  drivhusgasemissionen
  for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der er opført på denne liste. Hvis standardværdien for besparelser i 
  drivhusgasemissionen
  fra en produktionsvej ligger under det krævede minimumsniveau for besparelser i drivhusgasemissionen, bør producenter, som ønsker at vise, at de lever op til dette minimumsniveau, anmodes om at dokumentere, at de faktiske emissioner fra deres fremstillingsproces er lavere end dem, man gik ud fra ved beregningen af standardværdierne.

| (84) | For at undgå en uforholdsmæssigt stor administrativ byrde bør der udfærdiges en liste over standardværdier for gængse produktionsveje for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, og denne liste bør ajourføres og udvides, når yderligere pålidelige data foreligger. Økonomiske aktører bør altid være berettigede til at kræve den besparelse i 
  den direkte drivhusgasemission
  for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der er opført på denne liste. Hvis standardværdien for besparelser i 
  den direkte drivhusgasemission
  fra en produktionsvej ligger under det krævede minimumsniveau for besparelser i drivhusgasemissionen, bør producenter, som ønsker at vise, at de lever op til dette minimumsniveau, anmodes om at dokumentere, at de faktiske emissioner fra deres fremstillingsproces er lavere end dem, man gik ud fra ved beregningen af standardværdierne. |
| --- | --- |

(84)

For at undgå en uforholdsmæssigt stor administrativ byrde bør der udfærdiges en liste over standardværdier for gængse produktionsveje for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, og denne liste bør ajourføres og udvides, når yderligere pålidelige data foreligger. Økonomiske aktører bør altid være berettigede til at kræve den besparelse i 
  den direkte drivhusgasemission
  for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der er opført på denne liste. Hvis standardværdien for besparelser i 
  den direkte drivhusgasemission
  fra en produktionsvej ligger under det krævede minimumsniveau for besparelser i drivhusgasemissionen, bør producenter, som ønsker at vise, at de lever op til dette minimumsniveau, anmodes om at dokumentere, at de faktiske emissioner fra deres fremstillingsproces er lavere end dem, man gik ud fra ved beregningen af standardværdierne.

Ændring 81

Forslag til direktiv

Betragtning 85

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (85) | Det er nødvendigt at fastsætte klare regler for beregningen af drivhusgasemissionsbesparelser fra biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler og de tilsvarende værdier for fossile brændstoffer og brændsler, der sammenlignes med. |

Kommissionens forslag

Ændring

(85)

Det er nødvendigt at fastsætte klare regler for beregningen af drivhusgasemissionsbesparelser fra biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler og de tilsvarende værdier for fossile brændstoffer og brændsler, der sammenlignes med.

| (85) | Det er nødvendigt at fastsætte klare regler
  baseret på objektive og ikke-diskriminerende kriterier
  for beregningen af drivhusgasemissionsbesparelser fra biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler og de tilsvarende værdier for fossile brændstoffer og brændsler, der sammenlignes med. |
| --- | --- |

(85)

Det er nødvendigt at fastsætte klare regler
  baseret på objektive og ikke-diskriminerende kriterier
  for beregningen af drivhusgasemissionsbesparelser fra biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler og de tilsvarende værdier for fossile brændstoffer og brændsler, der sammenlignes med.

Ændring 72

Forslag til direktiv

Betragtning 99

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (99) | Kommissionen bør med henblik på at ændre eller supplere ikke-væsentlige elementer i bestemmelserne i dette direktiv tillægges beføjelser til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i 
  traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  for så vidt angår listen over råprodukter til produktion af avancerede biobrændstoffer, hvis bidrag til opfyldelsen af brændstofleverandørernes forpligtelse på transportområdet er begrænset; tilpasningen af energiindholdet i transportbrændstoffer til den videnskabelige og tekniske udvikling; metoden til fastlæggelse af den andel af biobrændstof, der stammer fra biomasse, som forarbejdes med fossile brændstoffer i en fælles proces; gennemførelsen af aftaler om gensidig anerkendelse af oprindelsesgarantier; fastsættelsen af regler for overvågning af, hvordan oprindelsesgarantiordningen fungerer, og regler for beregning af drivhusgaseffekterne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og de fossile brændstoffer, de sammenlignes med. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelsen af delegerede retsakter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(99)

Kommissionen bør med henblik på at ændre eller supplere ikke-væsentlige elementer i bestemmelserne i dette direktiv tillægges beføjelser til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i 
  traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  for så vidt angår listen over råprodukter til produktion af avancerede biobrændstoffer, hvis bidrag til opfyldelsen af brændstofleverandørernes forpligtelse på transportområdet er begrænset; tilpasningen af energiindholdet i transportbrændstoffer til den videnskabelige og tekniske udvikling; metoden til fastlæggelse af den andel af biobrændstof, der stammer fra biomasse, som forarbejdes med fossile brændstoffer i en fælles proces; gennemførelsen af aftaler om gensidig anerkendelse af oprindelsesgarantier; fastsættelsen af regler for overvågning af, hvordan oprindelsesgarantiordningen fungerer, og regler for beregning af drivhusgaseffekterne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og de fossile brændstoffer, de sammenlignes med. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelsen af delegerede retsakter.

| (99) | Kommissionen bør med henblik på at ændre eller supplere ikke-væsentlige elementer i bestemmelserne i dette direktiv tillægges beføjelser til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i 
  TEUF
  for så vidt angår listen over råprodukter til produktion af avancerede biobrændstoffer, hvis bidrag til opfyldelsen af brændstofleverandørernes forpligtelse på transportområdet er begrænset; tilpasningen af energiindholdet i transportbrændstoffer til den videnskabelige og tekniske udvikling; metoden til fastlæggelse af den andel af biobrændstof, der stammer fra biomasse, som forarbejdes med fossile brændstoffer i en fælles proces; gennemførelsen af aftaler om gensidig anerkendelse af oprindelsesgarantier; fastsættelsen af regler for overvågning af, hvordan oprindelsesgarantiordningen fungerer, og regler for beregning af drivhusgaseffekterne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og de fossile brændstoffer, de sammenlignes med;
  oprettelsen af en maksimal tilladelig tilbagebetalingstid som et bæredygtighedskriterium, især for biomasse, der indeholder lignocellulose; og for at sikre fuld åbenhed i alle energiproduktionssektorer bør Kommissionen senest den 31. december 2018 ved hjælp af delegerede retsakter opstille kriterier for produktion af fossile brændstoffer og fossile energier.
  Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelsen af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen bør med henblik på at ændre eller supplere ikke-væsentlige elementer i bestemmelserne i dette direktiv tillægges beføjelser til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i 
  TEUF
  for så vidt angår listen over råprodukter til produktion af avancerede biobrændstoffer, hvis bidrag til opfyldelsen af brændstofleverandørernes forpligtelse på transportområdet er begrænset; tilpasningen af energiindholdet i transportbrændstoffer til den videnskabelige og tekniske udvikling; metoden til fastlæggelse af den andel af biobrændstof, der stammer fra biomasse, som forarbejdes med fossile brændstoffer i en fælles proces; gennemførelsen af aftaler om gensidig anerkendelse af oprindelsesgarantier; fastsættelsen af regler for overvågning af, hvordan oprindelsesgarantiordningen fungerer, og regler for beregning af drivhusgaseffekterne af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og de fossile brændstoffer, de sammenlignes med;
  oprettelsen af en maksimal tilladelig tilbagebetalingstid som et bæredygtighedskriterium, især for biomasse, der indeholder lignocellulose; og for at sikre fuld åbenhed i alle energiproduktionssektorer bør Kommissionen senest den 31. december 2018 ved hjælp af delegerede retsakter opstille kriterier for produktion af fossile brændstoffer og fossile energier.
  Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelsen af delegerede retsakter.

Ændring 288

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | »energi fra vedvarende kilder«: energi fra vedvarende ikke-fossile kilder i form af: vindkraft, solenergi (solvarme og solceller) og geotermisk energi, omgivende
  varme
  , tidevands-, bølge- og andre former for havenergi, vandkraft, biomasse, lossepladsgas, gas fra spildevandsanlæg og biogas |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

»energi fra vedvarende kilder«: energi fra vedvarende ikke-fossile kilder i form af: vindkraft, solenergi (solvarme og solceller) og geotermisk energi, omgivende
  varme
  , tidevands-, bølge- og andre former for havenergi, vandkraft, biomasse, lossepladsgas, gas fra spildevandsanlæg og biogas

| a) | »energi fra vedvarende kilder«: energi fra vedvarende ikke-fossile kilder i form af: vindkraft, solenergi (solvarme og solceller) og geotermisk energi, omgivende
  energi
  , tidevands-, bølge- og andre former for havenergi, vandkraft, biomasse
  , biometan
  , lossepladsgas, gas fra spildevandsanlæg og biogas |
| --- | --- |

a)

»energi fra vedvarende kilder«: energi fra vedvarende ikke-fossile kilder i form af: vindkraft, solenergi (solvarme og solceller) og geotermisk energi, omgivende
  energi
  , tidevands-, bølge- og andre former for havenergi, vandkraft, biomasse
  , biometan
  , lossepladsgas, gas fra spildevandsanlæg og biogas

Ændring 85

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | »omgivende
  varme«
  :
  varmeenergi
  på et nyttigt temperaturniveau, som
  udvindes eller opfanges ved hjælp af varmepumper, der skal bruge elektricitet eller anden hjælpeenergi for at fungere, og som
  kan lagres i den omgivende luft, under jordens faste overflade eller i overfladevand. De indberettede værdier skal bestemmes på grundlag af den samme metode, som anvendes ved indberetning af varmeenergi, der udvindes eller opfanges af varmepumper |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

»omgivende
  varme«
  :
  varmeenergi
  på et nyttigt temperaturniveau, som
  udvindes eller opfanges ved hjælp af varmepumper, der skal bruge elektricitet eller anden hjælpeenergi for at fungere, og som
  kan lagres i den omgivende luft, under jordens faste overflade eller i overfladevand. De indberettede værdier skal bestemmes på grundlag af den samme metode, som anvendes ved indberetning af varmeenergi, der udvindes eller opfanges af varmepumper

| b) | »omgivende
  energi«
  :
  termisk energi
  på et nyttigt temperaturniveau, som kan lagres i den omgivende luft
  , med undtagelse af afgangsluft
  , i overfladevand
  eller i spildevand
  . De indberettede værdier skal bestemmes på grundlag af den samme metode, som anvendes ved indberetning af varmeenergi, der udvindes eller opfanges af varmepumper |
| --- | --- |

b)

»omgivende
  energi«
  :
  termisk energi
  på et nyttigt temperaturniveau, som kan lagres i den omgivende luft
  , med undtagelse af afgangsluft
  , i overfladevand
  eller i spildevand
  . De indberettede værdier skal bestemmes på grundlag af den samme metode, som anvendes ved indberetning af varmeenergi, der udvindes eller opfanges af varmepumper

Ændring 86

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra b a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | »geotermisk energi«: energi, som lagres i form af varme under jordens faste overflade |

Kommissionens forslag

Ændring

ba)

»geotermisk energi«: energi, som lagres i form af varme under jordens faste overflade

Ændring 289

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | »biomasse«: den bionedbrydelige del af produkter, affald og restprodukter af biologisk oprindelse fra landbrug, herunder vegetabilske og animalske stoffer, skovbrug og tilknyttede erhvervsgrene, herunder fiskeri og akvakultur, samt den bionedbrydelige del af affald og herunder industriaffald og kommunalt affald af biologisk oprindelse |

Kommissionens forslag

Ændring

c)

»biomasse«: den bionedbrydelige del af produkter, affald og restprodukter af biologisk oprindelse fra landbrug, herunder vegetabilske og animalske stoffer, skovbrug og tilknyttede erhvervsgrene, herunder fiskeri og akvakultur, samt den bionedbrydelige del af affald og herunder industriaffald og kommunalt affald af biologisk oprindelse

| c) | »biomasse«: den bionedbrydelige del af produkter, affald og restprodukter af biologisk oprindelse fra landbrug — herunder vegetabilske og animalske stoffer, skovbrug og tilknyttede erhvervsgrene, herunder fiskeri og akvakultur,
  men ikke tørv og materiale, der er indlejret i geologiske formationer og/eller transformeret til fossile stoffer –
  samt den bionedbrydelige del af affald og herunder industriaffald
  , erhvervsaffald
  og kommunalt affald af biologisk oprindelse
  og bakterier |
| --- | --- |

c)

»biomasse«: den bionedbrydelige del af produkter, affald og restprodukter af biologisk oprindelse fra landbrug — herunder vegetabilske og animalske stoffer, skovbrug og tilknyttede erhvervsgrene, herunder fiskeri og akvakultur,
  men ikke tørv og materiale, der er indlejret i geologiske formationer og/eller transformeret til fossile stoffer –
  samt den bionedbrydelige del af affald og herunder industriaffald
  , erhvervsaffald
  og kommunalt affald af biologisk oprindelse
  og bakterier

Ændring 88

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | »udvidet endeligt energiforbrug«: energiprodukter, der leveres til energiformål til industri-, og transportsektoren, til husholdninger, til servicesektorerne inklusive den offentlige sektor samt til landbrug, skovbrug og fiskeri, inklusive energisektorens el- og varmeforbrug i forbindelse med el- og
  varmeproduktion
  og inklusive el- og varmetab i forbindelse med distribution og transmission |

Kommissionens forslag

Ændring

d)

»udvidet endeligt energiforbrug«: energiprodukter, der leveres til energiformål til industri-, og transportsektoren, til husholdninger, til servicesektorerne inklusive den offentlige sektor samt til landbrug, skovbrug og fiskeri, inklusive energisektorens el- og varmeforbrug i forbindelse med el- og
  varmeproduktion
  og inklusive el- og varmetab i forbindelse med distribution og transmission

| d) | »udvidet endeligt energiforbrug«: energiprodukter, der leveres til energiformål til industri-, og transportsektoren, til husholdninger, til servicesektorerne inklusive den offentlige sektor samt til landbrug, skovbrug og fiskeri, inklusive energisektorens el- og varmeforbrug i forbindelse med el-
  , varme-
  og
  transportbrændstofproduktion
  og inklusive el- og varmetab i forbindelse med distribution og transmission |
| --- | --- |

d)

»udvidet endeligt energiforbrug«: energiprodukter, der leveres til energiformål til industri-, og transportsektoren, til husholdninger, til servicesektorerne inklusive den offentlige sektor samt til landbrug, skovbrug og fiskeri, inklusive energisektorens el- og varmeforbrug i forbindelse med el-
  , varme-
  og
  transportbrændstofproduktion
  og inklusive el- og varmetab i forbindelse med distribution og transmission

Ændring 89

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | »fjernvarme eller fjernkøling«: distribution af termisk energi i form af damp, varmt vand eller afkølede væsker fra et centralt produktionssted gennem et net til et større antal bygninger eller anlæg til anvendelse ved rum- eller procesopvarmning eller -køling |

Kommissionens forslag

Ændring

e)

»fjernvarme eller fjernkøling«: distribution af termisk energi i form af damp, varmt vand eller afkølede væsker fra et centralt produktionssted gennem et net til et større antal bygninger eller anlæg til anvendelse ved rum- eller procesopvarmning eller -køling

| e) | »fjernvarme« eller »fjernkøling«: distribution af termisk energi i form af damp, varmt vand eller afkølede væsker fra et centralt produktionssted
  eller decentrale produktionssteder
  gennem et net til et større antal bygninger eller anlæg til anvendelse ved rum- eller procesopvarmning eller -køling |
| --- | --- |

e)

»fjernvarme« eller »fjernkøling«: distribution af termisk energi i form af damp, varmt vand eller afkølede væsker fra et centralt produktionssted
  eller decentrale produktionssteder
  gennem et net til et større antal bygninger eller anlæg til anvendelse ved rum- eller procesopvarmning eller -køling

Ændring 90

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | »flydende biobrændsler«: flydende brændstof til energiformål, bortset fra transport, herunder elektricitet og opvarmning og køling, fremstillet på grundlag af biomasse |

Kommissionens forslag

Ændring

f)

»flydende biobrændsler«: flydende brændstof til energiformål, bortset fra transport, herunder elektricitet og opvarmning og køling, fremstillet på grundlag af biomasse

| f) | »flydende biobrændsler«: flydende brændstof til energiformål, bortset fra transport, herunder elektricitet og opvarmning og køling, fremstillet på grundlag af biomasse
  eller af biomasse |
| --- | --- |

f)

»flydende biobrændsler«: flydende brændstof til energiformål, bortset fra transport, herunder elektricitet og opvarmning og køling, fremstillet på grundlag af biomasse
  eller af biomasse

Ændring 290

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | »biobrændstoffer«: flydende brændstof til transport, som er fremstillet på grundlag af biomasse |

Kommissionens forslag

Ændring

g)

»biobrændstoffer«: flydende brændstof til transport, som er fremstillet på grundlag af biomasse

| g) | »biobrændstoffer«: flydende
  eller gasformigt
  brændstof til transport, som er fremstillet på grundlag af biomasse
  eller af biomasse |
| --- | --- |

g)

»biobrændstoffer«: flydende
  eller gasformigt
  brændstof til transport, som er fremstillet på grundlag af biomasse
  eller af biomasse

Ændring 91

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | »støtteordning«: enhver form for instrument, ordning eller mekanisme, som en medlemsstat eller en gruppe af medlemsstater anvender, og som fremmer brugen af energi fra vedvarende kilder (VE) ved enten at mindske omkostningerne ved denne energi, at øge den pris, den kan sælges til, eller ved gennem indførelse af en VE-forpligtelse eller på anden måde at øge den mængde af denne energiform, der købes. Dette omfatter, men er ikke begrænset til, investeringsstøtte, skattefritagelse eller -nedsættelse, skatterefusion, støtteordninger for VE-forpligtelse, herunder anvendelse af grønne certifikater, og direkte prisstøtte, herunder afregningstariffer og præmieudbetalinger |

Kommissionens forslag

Ændring

i)

»støtteordning«: enhver form for instrument, ordning eller mekanisme, som en medlemsstat eller en gruppe af medlemsstater anvender, og som fremmer brugen af energi fra vedvarende kilder (VE) ved enten at mindske omkostningerne ved denne energi, at øge den pris, den kan sælges til, eller ved gennem indførelse af en VE-forpligtelse eller på anden måde at øge den mængde af denne energiform, der købes. Dette omfatter, men er ikke begrænset til, investeringsstøtte, skattefritagelse eller -nedsættelse, skatterefusion, støtteordninger for VE-forpligtelse, herunder anvendelse af grønne certifikater, og direkte prisstøtte, herunder afregningstariffer og præmieudbetalinger

| i) | »støtteordning«: enhver form for instrument, ordning eller mekanisme, som en medlemsstat eller en gruppe af medlemsstater anvender, og som fremmer brugen af energi fra vedvarende kilder (VE) ved enten at mindske omkostningerne ved denne energi, at øge den pris, den kan sælges til, eller ved gennem indførelse af en VE-forpligtelse eller på anden måde at øge den mængde af denne energiform, der købes; Dette omfatter, men er ikke begrænset til,
  forsknings- og
  investeringsstøtte, skattefritagelse eller -nedsættelse, skatterefusion, støtteordninger for VE-forpligtelse, herunder anvendelse af grønne certifikater, og direkte prisstøtte, herunder afregningstariffer og præmieudbetalinger; |
| --- | --- |

i)

»støtteordning«: enhver form for instrument, ordning eller mekanisme, som en medlemsstat eller en gruppe af medlemsstater anvender, og som fremmer brugen af energi fra vedvarende kilder (VE) ved enten at mindske omkostningerne ved denne energi, at øge den pris, den kan sælges til, eller ved gennem indførelse af en VE-forpligtelse eller på anden måde at øge den mængde af denne energiform, der købes; Dette omfatter, men er ikke begrænset til,
  forsknings- og
  investeringsstøtte, skattefritagelse eller -nedsættelse, skatterefusion, støtteordninger for VE-forpligtelse, herunder anvendelse af grønne certifikater, og direkte prisstøtte, herunder afregningstariffer og præmieudbetalinger;

Ændring 93

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra q

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| q) | »celluloseholdigt nonfood-materiale«: råprodukter, der hovedsageligt består af cellulose og hemicellulose, og som har et lavere ligninindhold end lignocellulosisk materiale; det omfatter restprodukter fra fødevare- og foderafgrøder (såsom halm, majsstammer, avner og skaller), energiafgrøder i form af græsser med lavt stivelsesindhold (såsom rajgræs, rishirse, elefantgræs, kæmperør og dækafgrøder før og efter hovedafgrøder), industrielle restprodukter (herunder fra fødevare- og foderafgrøder efter udvinding af vegetabilske olier, sukker, stivelse og protein) og materiale fra bioaffald
  r) »restprodukt«: |

Kommissionens forslag

Ændring

q)

»celluloseholdigt nonfood-materiale«: råprodukter, der hovedsageligt består af cellulose og hemicellulose, og som har et lavere ligninindhold end lignocellulosisk materiale; det omfatter restprodukter fra fødevare- og foderafgrøder (såsom halm, majsstammer, avner og skaller), energiafgrøder i form af græsser med lavt stivelsesindhold (såsom rajgræs, rishirse, elefantgræs, kæmperør og dækafgrøder før og efter hovedafgrøder), industrielle restprodukter (herunder fra fødevare- og foderafgrøder efter udvinding af vegetabilske olier, sukker, stivelse og protein) og materiale fra bioaffald
  r) »restprodukt«:

| q) | »celluloseholdigt nonfood-materiale«: råprodukter, der hovedsageligt består af cellulose og hemicellulose, og som har et lavere ligninindhold end lignocellulosisk materiale; det omfatter restprodukter fra fødevare- og foderafgrøder (såsom halm, majsstammer, avner og skaller), energiafgrøder i form af græsser med lavt stivelsesindhold (såsom rajgræs, rishirse, elefantgræs, kæmperør og dækafgrøder før og efter hovedafgrøder),
  afgrøder fra græsmarker (såsom græs, kløver og lucerne)
  , industrielle restprodukter (herunder fra fødevare- og foderafgrøder efter udvinding af vegetabilske olier, sukker, stivelse og protein) og materiale fra bioaffald; |
| --- | --- |

q)

»celluloseholdigt nonfood-materiale«: råprodukter, der hovedsageligt består af cellulose og hemicellulose, og som har et lavere ligninindhold end lignocellulosisk materiale; det omfatter restprodukter fra fødevare- og foderafgrøder (såsom halm, majsstammer, avner og skaller), energiafgrøder i form af græsser med lavt stivelsesindhold (såsom rajgræs, rishirse, elefantgræs, kæmperør og dækafgrøder før og efter hovedafgrøder),
  afgrøder fra græsmarker (såsom græs, kløver og lucerne)
  , industrielle restprodukter (herunder fra fødevare- og foderafgrøder efter udvinding af vegetabilske olier, sukker, stivelse og protein) og materiale fra bioaffald;

Ændring 291

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra s

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| s) | »vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse«: flydende eller gasformige brændstoffer undtagen biobrændstoffer, hvis energiindhold stammer fra andre vedvarende energikilder end biomasse,
  og som bruges inden for transport |

Kommissionens forslag

Ændring

s)

»vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse«: flydende eller gasformige brændstoffer undtagen biobrændstoffer, hvis energiindhold stammer fra andre vedvarende energikilder end biomasse,
  og som bruges inden for transport

| s) | »vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse«: flydende eller gasformige brændstoffer
  , som anvendes til transport,
  undtagen biobrændstoffer, hvis energiindhold stammer fra andre vedvarende energikilder end biomasse,
  hvor alt kulstofmateriale opsamles fra den omgivende luft |
| --- | --- |

s)

»vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse«: flydende eller gasformige brændstoffer
  , som anvendes til transport,
  undtagen biobrændstoffer, hvis energiindhold stammer fra andre vedvarende energikilder end biomasse,
  hvor alt kulstofmateriale opsamles fra den omgivende luft

Ændring 95

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra z

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| z) | »opgradering«: opgradering af kraftværker, som producerer vedvarende energi, herunder fuld eller delvis udskiftning af anlæg eller driftssystemer og udstyr for at erstatte kapacitet
  eller
  øge produktiviteten; |

Kommissionens forslag

Ændring

z)

»opgradering«: opgradering af kraftværker, som producerer vedvarende energi, herunder fuld eller delvis udskiftning af anlæg eller driftssystemer og udstyr for at erstatte kapacitet
  eller
  øge produktiviteten;

| z) | opgradering af kraftværker, som producerer vedvarende energi, herunder fuld eller delvis udskiftning af anlæg eller driftssystemer og udstyr for
  at øge
  eller erstatte kapacitet
  eller øge
  produktiviteten; |
| --- | --- |

z)

opgradering af kraftværker, som producerer vedvarende energi, herunder fuld eller delvis udskiftning af anlæg eller driftssystemer og udstyr for
  at øge
  eller erstatte kapacitet
  eller øge
  produktiviteten;

Ændring 96

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra y

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| y) | »overskudsvarme eller -køling«: varme eller køling, der produceres som biprodukt fra industri- og elproduktion, og som ville blive bortledt uudnyttet i luft eller vand uden adgang til et fjernvarme- eller fjernkølingssystem |

Kommissionens forslag

Ændring

y)

»overskudsvarme eller -køling«: varme eller køling, der produceres som biprodukt fra industri- og elproduktion, og som ville blive bortledt uudnyttet i luft eller vand uden adgang til et fjernvarme- eller fjernkølingssystem

| y) | »overskudsvarme eller -køling«:
  uundgåelig
  varme eller køling, der produceres som biprodukt fra industrianlæg eller elproduktionsanlæg eller
  (efter anvendelse af højeffektiv kraftvarmeproduktion, eller hvor kombineret kraftvarme ikke er mulig), eller fra den tertiære sektor
  og som ville blive bortledt uudnyttet i luft eller vand uden adgang til et fjernvarme- eller fjernkølingssystem; |
| --- | --- |

y)

»overskudsvarme eller -køling«:
  uundgåelig
  varme eller køling, der produceres som biprodukt fra industrianlæg eller elproduktionsanlæg eller
  (efter anvendelse af højeffektiv kraftvarmeproduktion, eller hvor kombineret kraftvarme ikke er mulig), eller fra den tertiære sektor
  og som ville blive bortledt uudnyttet i luft eller vand uden adgang til et fjernvarme- eller fjernkølingssystem;

Ændring 97

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra aa

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| aa) | »VE-egenforbruger«: en aktiv kunde, jf. definitionen i direktiv [MDI-direktivet], som forbruger og er i stand til at lagre og sælge vedvarende elektricitet, der produceres hos vedkommende, herunder i en ejendom med flere lejligheder, et kommercielt eller delt serviceanlæg eller et lukket distributionssystem, forudsat at disse aktiviteter — for så vidt angår andre egenforbrugere af elektricitet fra vedvarende energikilder end husholdninger — ikke udgør deres primære forretnings- eller erhvervsmæssige virksomhed |

Kommissionens forslag

Ændring

aa)

»VE-egenforbruger«: en aktiv kunde, jf. definitionen i direktiv [MDI-direktivet], som forbruger og er i stand til at lagre og sælge vedvarende elektricitet, der produceres hos vedkommende, herunder i en ejendom med flere lejligheder, et kommercielt eller delt serviceanlæg eller et lukket distributionssystem, forudsat at disse aktiviteter — for så vidt angår andre egenforbrugere af elektricitet fra vedvarende energikilder end husholdninger — ikke udgør deres primære forretnings- eller erhvervsmæssige virksomhed

| aa) | »VE-egenforbruger«:
  en aktiv kunde eller en gruppe af kunder, der handler sammen,
  jf. definitionen i 
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv ... [om fælles regler for det indre marked for elektricitet (omarbejdning), 2016/0380(COD)]
  , som forbruger og er i stand til at lagre og sælge vedvarende elektricitet, der produceres inden for deres steder, herunder i en ejendom med flere lejligheder,
  et boligområde,
  et kommercielt,
  industrielt
  eller delt serviceanlæg eller
  i det samme
  lukkede distributionssystem, forudsat at disse aktiviteter — for så vidt angår andre egenforbrugere af elektricitet fra vedvarende energikilder end husholdninger — ikke udgør deres primære forretnings- eller erhvervsmæssige virksomhed; |
| --- | --- |

aa)

»VE-egenforbruger«:
  en aktiv kunde eller en gruppe af kunder, der handler sammen,
  jf. definitionen i 
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv ... [om fælles regler for det indre marked for elektricitet (omarbejdning), 2016/0380(COD)]
  , som forbruger og er i stand til at lagre og sælge vedvarende elektricitet, der produceres inden for deres steder, herunder i en ejendom med flere lejligheder,
  et boligområde,
  et kommercielt,
  industrielt
  eller delt serviceanlæg eller
  i det samme
  lukkede distributionssystem, forudsat at disse aktiviteter — for så vidt angår andre egenforbrugere af elektricitet fra vedvarende energikilder end husholdninger — ikke udgør deres primære forretnings- eller erhvervsmæssige virksomhed;

Ændring 98

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra aaa (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aaa) | »Vedvarende energifællesskab«: et lokalt energifællesskab, som defineret i artikel 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv ... [om fælles regler for det indre marked for elektricitet (omarbejdning), 2016/0380(COD)], som er i overensstemmelse med artikel 22, stk. 1, i dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Ændring

aaa)

»Vedvarende energifællesskab«: et lokalt energifællesskab, som defineret i artikel 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv ... [om fælles regler for det indre marked for elektricitet (omarbejdning), 2016/0380(COD)], som er i overensstemmelse med artikel 22, stk. 1, i dette direktiv.

Ændring 99

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra b b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| bb) | »VE-egetforbrug«: produktion og forbrug — og i givet fald lagring — af vedvarende elektricitet, som foretages af VE-egenforbrugere |

Kommissionens forslag

Ændring

bb)

»VE-egetforbrug«: produktion og forbrug — og i givet fald lagring — af vedvarende elektricitet, som foretages af VE-egenforbrugere

| bb) | »VE-egetforbrug«: produktion og forbrug — og i givet fald lagring — af vedvarende energi, som foretages af VE-egenforbrugere |
| --- | --- |

bb)

»VE-egetforbrug«: produktion og forbrug — og i givet fald lagring — af vedvarende energi, som foretages af VE-egenforbrugere

Ændring 100

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra cc

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| cc) | »elkøbsaftale«: en aftale, hvorved en juridisk person accepterer at købe vedvarende elektricitet direkte fra en energiproducent |

Kommissionens forslag

Ændring

cc)

»elkøbsaftale«: en aftale, hvorved en juridisk person accepterer at købe vedvarende elektricitet direkte fra en energiproducent

| cc) | »
  vedvarende
  elkøbsaftale«: en aftale, hvorved en juridisk
  eller fysisk
  person accepterer at købe vedvarende elektricitet direkte fra en energiproducent; |
| --- | --- |

cc)

»
  vedvarende
  elkøbsaftale«: en aftale, hvorved en juridisk
  eller fysisk
  person accepterer at købe vedvarende elektricitet direkte fra en energiproducent;

Ændring 305

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra ee

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ee) | »avancerede biobrændstoffer«: biobrændstoffer produceret af råprodukter, der er anført i del A i bilag IX |

Kommissionens forslag

Ændring

ee)

»avancerede biobrændstoffer«: biobrændstoffer produceret af råprodukter, der er anført i del A i bilag IX

| ee) | »avancerede biobrændstoffer«: biobrændstoffer produceret af råprodukter, der er anført i del A i bilag IX
  , og af affald og restbiomasse, der ikke stammer fra fødevare-/foderafgrøder, forudsat af den pågældende biomasse overholder bæredygtighedskriterierne i artikel 26; |
| --- | --- |

ee)

»avancerede biobrændstoffer«: biobrændstoffer produceret af råprodukter, der er anført i del A i bilag IX
  , og af affald og restbiomasse, der ikke stammer fra fødevare-/foderafgrøder, forudsat af den pågældende biomasse overholder bæredygtighedskriterierne i artikel 26;

Ændring 103

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra ff

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ff) | flydende og gasformigt brændsel produceret af affaldsstrømme af ikkevedvarende oprindelse, herunder spildgasser fra produktion og udstødningsgas |

Kommissionens forslag

Ændring

ff)

flydende og gasformigt brændsel produceret af affaldsstrømme af ikkevedvarende oprindelse, herunder spildgasser fra produktion og udstødningsgas

udgår

Ændring 104

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra ff a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ffa) | »genanvendte kulstofholdige brændstoffer«: flydende og gasformigt brændsel, der er fremstillet af uundgåelige affaldsstrømme af ikke-vedvarende oprindelse, herunder spildgasser fra produktion og udstødningsgas med betydelige drivhusgasbesparelser igennem hele deres livscyklus; hvis det er fremstillet af faste affaldsstrømme, er det kun affald, der ikke kan genanvendes og ikke er mekanisk genanvendeligt, der anvendes under fuld overholdelse af affaldshierarkiet fastlagt i direktiv 2008/98/EF; hvis det er fremstillet af gasformigt procesemission, skal disse udsendes som en uundgåelig og ikke tilsigtet konsekvens af fremstillingsprocessen; andelen af gasformigt affald, der anvendes til fremstilling af disse genanvendte kulstofholdige brændstoffer, kan ikke modregnes i andre emissionsreduktionsordninger, såsom EU's emissionshandelssystem; |

Kommissionens forslag

Ændring

ffa)

»genanvendte kulstofholdige brændstoffer«: flydende og gasformigt brændsel, der er fremstillet af uundgåelige affaldsstrømme af ikke-vedvarende oprindelse, herunder spildgasser fra produktion og udstødningsgas med betydelige drivhusgasbesparelser igennem hele deres livscyklus; hvis det er fremstillet af faste affaldsstrømme, er det kun affald, der ikke kan genanvendes og ikke er mekanisk genanvendeligt, der anvendes under fuld overholdelse af affaldshierarkiet fastlagt i direktiv 2008/98/EF; hvis det er fremstillet af gasformigt procesemission, skal disse udsendes som en uundgåelig og ikke tilsigtet konsekvens af fremstillingsprocessen; andelen af gasformigt affald, der anvendes til fremstilling af disse genanvendte kulstofholdige brændstoffer, kan ikke modregnes i andre emissionsreduktionsordninger, såsom EU's emissionshandelssystem;

Ændring 105

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra jj

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| jj) | »hugsttilladelse«:
  et officielt dokument, som giver
  ret til hugst af skovbiomasse
  kk) »SMV«: |

Kommissionens forslag

Ændring

jj)

»hugsttilladelse«:
  et officielt dokument, som giver
  ret til hugst af skovbiomasse
  kk) »SMV«:

| jj) | »hugsttilladelse«:
  en officiel tilladelse eller tilsvarende
  ret
  under national og/eller regional lovgivning
  til hugst af skovbiomasse |
| --- | --- |

jj)

»hugsttilladelse«:
  en officiel tilladelse eller tilsvarende
  ret
  under national og/eller regional lovgivning
  til hugst af skovbiomasse

Ændring 106

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra mm

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| mm) | en eller flere skovparceller eller andre skovbevoksede arealer, som udgør en samlet enhed ud fra et forvaltnings- eller udnyttelsesmæssigt synspunkt |

Kommissionens forslag

Ændring

mm)

en eller flere skovparceller eller andre skovbevoksede arealer, som udgør en samlet enhed ud fra et forvaltnings- eller udnyttelsesmæssigt synspunkt

| mm) | »forsyningsgrundlag«: den geografiske region, som råmaterialet til biomassen stammer fra; |
| --- | --- |

mm)

»forsyningsgrundlag«: den geografiske region, som råmaterialet til biomassen stammer fra;

Ændring 107

Forslag til direktiv

Artikel 2 — stk. 2 — litra nn

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| nn) | »bioaffald«: bionedbrydeligt have- og parkaffald, mad- og køkkenaffald fra husholdninger, restauranter, cateringfirmaer og detailforretninger samt lignende affald fra fødevareforarbejdningsvirksomheder; |

Kommissionens forslag

Ændring

nn)

»bioaffald«: bionedbrydeligt have- og parkaffald, mad- og køkkenaffald fra husholdninger, restauranter, cateringfirmaer og detailforretninger samt lignende affald fra fødevareforarbejdningsvirksomheder;

| nn) | »bioaffald«: bioaffald, som defineret i artikel 3, nr. 4, i direktiv 2008/98/EF |
| --- | --- |

nn)

»bioaffald«: bioaffald, som defineret i artikel 3, nr. 4, i direktiv 2008/98/EF

Ændring 108

Forslag til direktiv

Artikel 3 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Overordnet bindende EU-mål for 2030 | Unionens bindende overordnede mål
  og nationale mål
  for 2030 |

Kommissionens forslag

Ændring

Overordnet bindende EU-mål for 2030

Unionens bindende overordnede mål
  og nationale mål
  for 2030

Ændring 109

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne skal i fællesskab sikre, at andelen af energi fra vedvarende kilder senest i 2030 udgør mindst
  27 %
  af Unionens udvidede endelige energiforbrug. | 1.   Medlemsstaterne sikrer i fællesskab, at andelen af energi fra vedvarende kilder senest i 2030 udgør mindst
  35 %
  af Unionens udvidede endelige energiforbrug. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Medlemsstaterne skal i fællesskab sikre, at andelen af energi fra vedvarende kilder senest i 2030 udgør mindst
  27 %
  af Unionens udvidede endelige energiforbrug.

1.   Medlemsstaterne sikrer i fællesskab, at andelen af energi fra vedvarende kilder senest i 2030 udgør mindst
  35 %
  af Unionens udvidede endelige energiforbrug.

Ændring 306

Ændring 306

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Hver medlemsstat skal sikre, at andelen af energi fra vedvarende energikilder inden for alle former for transport i 2030 mindst svarer til 12 % af det endelige energiforbrug på transportområdet i den pågældende medlemsstat. Med henblik på at opfylde målet om, at 12 % af det endelige energiforbrug skal komme fra vedvarende energikilder, skal medlemsstaterne kræve, at brændstofleverandører med virkning fra den 1. januar 2021 inkluderer en minimumsandel af vedvarende energi, jf. artikel 25. |
| | For at kunne medregnes i målet skal reduktionen af drivhusgasemissioner gennem anvendelse af biobrændstoffer og biogas opfylde kriterierne i artikel 26, stk. 7, når den sammenlignes med fossile brændstoffer efter den metode, der er omhandlet i artikel 28, stk. 1. |
| | Når bidraget fra biobrændstoffer, som er fremstillet af fødevare- og foderafgrøder, i en medlemsstat er under 2 % og derfor ikke tilstrækkeligt til at dække forskellen mellem forpligtelsen for brændstofleverandør og målet for transportsektoren på 12 %, kan den pågældende medlemsstat tilsvarende tilpasse sit loft som fastsat i artikel 7, stk. 1, op til maksimalt 2 %. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Hver medlemsstat skal sikre, at andelen af energi fra vedvarende energikilder inden for alle former for transport i 2030 mindst svarer til 12 % af det endelige energiforbrug på transportområdet i den pågældende medlemsstat. Med henblik på at opfylde målet om, at 12 % af det endelige energiforbrug skal komme fra vedvarende energikilder, skal medlemsstaterne kræve, at brændstofleverandører med virkning fra den 1. januar 2021 inkluderer en minimumsandel af vedvarende energi, jf. artikel 25.

For at kunne medregnes i målet skal reduktionen af drivhusgasemissioner gennem anvendelse af biobrændstoffer og biogas opfylde kriterierne i artikel 26, stk. 7, når den sammenlignes med fossile brændstoffer efter den metode, der er omhandlet i artikel 28, stk. 1.

For at kunne medregnes i målet skal reduktionen af drivhusgasemissioner gennem anvendelse af biobrændstoffer og biogas opfylde kriterierne i artikel 26, stk. 7, når den sammenlignes med fossile brændstoffer efter den metode, der er omhandlet i artikel 28, stk. 1.

Når bidraget fra biobrændstoffer, som er fremstillet af fødevare- og foderafgrøder, i en medlemsstat er under 2 % og derfor ikke tilstrækkeligt til at dække forskellen mellem forpligtelsen for brændstofleverandør og målet for transportsektoren på 12 %, kan den pågældende medlemsstat tilsvarende tilpasse sit loft som fastsat i artikel 7, stk. 1, op til maksimalt 2 %.

Når bidraget fra biobrændstoffer, som er fremstillet af fødevare- og foderafgrøder, i en medlemsstat er under 2 % og derfor ikke tilstrækkeligt til at dække forskellen mellem forpligtelsen for brændstofleverandør og målet for transportsektoren på 12 %, kan den pågældende medlemsstat tilsvarende tilpasse sit loft som fastsat i artikel 7, stk. 1, op til maksimalt 2 %.

Ændring 111

Ændring 111

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 2

Artikel 3 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaternes
  respektive bidrag
  til det overordnede mål for 2030
  skal fastsættes og anmeldes til Kommissionen
  som led i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med artikel 3-5 og artikel 9-
  11
  i forordning [forvaltning]. | 2.   Medlemsstaterne
  skal fastsætte mål for at opfylde
  dette overordnede 2030-mål som del af deres integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med artikel 3-5 og artikel 9-
  13
  i 
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)]
  .
  Hvis Kommissionen på grundlag af vurderingen af de endelige integrerede nationale energi- og klimaplaner, der fremsendes i henhold til artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)], konkluderer, at medlemsstaternes målsætninger er utilstrækkelige til i fællesskab at nå Unionens bindende overordnede mål, skal medlemsstater med et mål, der er lavere end det, der følge af den formel, der er fastsat i bilag Ia, øge deres mål i overensstemmelse hermed. |
| | Hvis en medlemsstat ikke kan nå sit mål, på grund af undtagelsesvis og behørigt begrundede omstændigheder, kan den afvige fra sit mål med højst 10 %, ved at underrette Kommissionen herom senest 2025. Hvis dette udgør en risiko for opfyldelsen af Unionens bindende overordnede mål, skal Kommissionen og medlemsstaterne træffer korrigerende foranstaltninger som dem, der er fastsat i artikel 27, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)], for effektivt at dække forskellen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Medlemsstaternes
  respektive bidrag
  til det overordnede mål for 2030
  skal fastsættes og anmeldes til Kommissionen
  som led i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med artikel 3-5 og artikel 9-
  11
  i forordning [forvaltning].

2.   Medlemsstaterne
  skal fastsætte mål for at opfylde
  dette overordnede 2030-mål som del af deres integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med artikel 3-5 og artikel 9-
  13
  i 
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)]
  .
  Hvis Kommissionen på grundlag af vurderingen af de endelige integrerede nationale energi- og klimaplaner, der fremsendes i henhold til artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)], konkluderer, at medlemsstaternes målsætninger er utilstrækkelige til i fællesskab at nå Unionens bindende overordnede mål, skal medlemsstater med et mål, der er lavere end det, der følge af den formel, der er fastsat i bilag Ia, øge deres mål i overensstemmelse hermed.

Hvis en medlemsstat ikke kan nå sit mål, på grund af undtagelsesvis og behørigt begrundede omstændigheder, kan den afvige fra sit mål med højst 10 %, ved at underrette Kommissionen herom senest 2025. Hvis dette udgør en risiko for opfyldelsen af Unionens bindende overordnede mål, skal Kommissionen og medlemsstaterne træffer korrigerende foranstaltninger som dem, der er fastsat i artikel 27, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)], for effektivt at dække forskellen.

Hvis en medlemsstat ikke kan nå sit mål, på grund af undtagelsesvis og behørigt begrundede omstændigheder, kan den afvige fra sit mål med højst 10 %, ved at underrette Kommissionen herom senest 2025. Hvis dette udgør en risiko for opfyldelsen af Unionens bindende overordnede mål, skal Kommissionen og medlemsstaterne træffer korrigerende foranstaltninger som dem, der er fastsat i artikel 27, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)], for effektivt at dække forskellen.

Ændring 321

Ændring 321

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 2 a (ny)

Artikel 3 — stk. 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at deres nationale politikker, herunder støtteordninger, er udformet således, at de overholder affaldshierarkiet, som er fastsat i artikel 4 i direktiv 2008/98/EF, og undgår betydelige forvridende virkninger på markeder for (bi)produkter, affald og restprodukter. Med det for øje reviderer medlemsstaterne regelmæssigt deres nationale politikker og begrunder eventuelle afvigelser i de rapporter, der kræves i henhold til artikel 18, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at deres nationale politikker, herunder støtteordninger, er udformet således, at de overholder affaldshierarkiet, som er fastsat i artikel 4 i direktiv 2008/98/EF, og undgår betydelige forvridende virkninger på markeder for (bi)produkter, affald og restprodukter. Med det for øje reviderer medlemsstaterne regelmæssigt deres nationale politikker og begrunder eventuelle afvigelser i de rapporter, der kræves i henhold til artikel 18, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)].

Ændring 113

Ændring 113

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 4

Artikel 3 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen skal understøtte medlemsstaternes høje ambitionsniveau gennem en favorabel ramme, der omfatter forbedret udnyttelse af EU-midler, bl.a. finansielle instrumenter, særligt med henblik på at nedbringe kapitalomkostningerne for projekter for vedvarende energi. | 4.   Kommissionen skal understøtte medlemsstaternes høje ambitionsniveau gennem en favorabel ramme, der omfatter forbedret udnyttelse af EU-midler, bl.a. finansielle instrumenter, særligt med henblik på at nedbringe kapitalomkostningerne for projekter for vedvarende energi
  og støtte projekter, der har en grænseoverskridende dimension. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Kommissionen skal understøtte medlemsstaternes høje ambitionsniveau gennem en favorabel ramme, der omfatter forbedret udnyttelse af EU-midler, bl.a. finansielle instrumenter, særligt med henblik på at nedbringe kapitalomkostningerne for projekter for vedvarende energi.

4.   Kommissionen skal understøtte medlemsstaternes høje ambitionsniveau gennem en favorabel ramme, der omfatter forbedret udnyttelse af EU-midler, bl.a. finansielle instrumenter, særligt med henblik på at nedbringe kapitalomkostningerne for projekter for vedvarende energi
  og støtte projekter, der har en grænseoverskridende dimension.

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 — overskrift

Artikel 4 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Finansiel
  støtte til
  elektricitet
  fra vedvarende energikilder | Støtte til
  energi
  fra vedvarende energikilder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Finansiel
  støtte til
  elektricitet
  fra vedvarende energikilder

Finansiel

elektricitet

Støtte til
  energi
  fra vedvarende energikilder

energi

Ændring 322/rev

Ændring 322/rev

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 1

Artikel 4 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Medmindre andet fremgår
  af
  statsstøttereglerne må
  medlemsstaterne anvende støtteordninger for at opfylde det EU-mål, som er opstillet i artikel 3,
  stk. 1
  . Støtteordninger for elektricitet fra vedvarende energikilder skal
  udformes således, at unødvendige forvridninger
  på elmarkederne undgås, og det sikres, at producenterne tager hensyn til forsyning med og efterspørgsel efter elektricitet samt eventuelle netbegrænsninger. | 1.   
  I overensstemmelse med artikel 195 i TEUF og med forbehold
  af
  dens artikel 107 og 108 kan
  medlemsstaterne anvende støtteordninger for at opfylde
  eller overskride
  det EU-mål
  og de nationale mål
  , som er opstillet i artikel 3
  . For at undgå unødige forvridninger af råvaremarkederne skal der udformes støtteordninger for vedvarende energi fra biomasse med henblik på at undgå at tilskynde til uhensigtsmæssig anvendelse af biomasse primært til energiproduktion, hvis der foreligger industriel eller materiel anvendelse, der giver højere merværdi, hvilket kunne omfatte at prioritere brugen af affald og restprodukter. Medlemmerne bør tage hensyn til den tilgængelige bæredygtige forsyning af biomasse.
  Støtteordninger for elektricitet fra vedvarende energikilder skal
  være markedsbaserede, for at forvridningen
  på elmarkederne undgås, og det sikres, at producenterne tager hensyn til forsyning med og efterspørgsel efter elektricitet samt eventuelle
  systemintegrationsomkostninger eller
  netbegrænsninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   
  Medmindre andet fremgår
  af
  statsstøttereglerne må
  medlemsstaterne anvende støtteordninger for at opfylde det EU-mål, som er opstillet i artikel 3,
  stk. 1
  . Støtteordninger for elektricitet fra vedvarende energikilder skal
  udformes således, at unødvendige forvridninger
  på elmarkederne undgås, og det sikres, at producenterne tager hensyn til forsyning med og efterspørgsel efter elektricitet samt eventuelle netbegrænsninger.

1.   
  I overensstemmelse med artikel 195 i TEUF og med forbehold
  af
  dens artikel 107 og 108 kan
  medlemsstaterne anvende støtteordninger for at opfylde
  eller overskride
  det EU-mål
  og de nationale mål
  , som er opstillet i artikel 3
  . For at undgå unødige forvridninger af råvaremarkederne skal der udformes støtteordninger for vedvarende energi fra biomasse med henblik på at undgå at tilskynde til uhensigtsmæssig anvendelse af biomasse primært til energiproduktion, hvis der foreligger industriel eller materiel anvendelse, der giver højere merværdi, hvilket kunne omfatte at prioritere brugen af affald og restprodukter. Medlemmerne bør tage hensyn til den tilgængelige bæredygtige forsyning af biomasse.
  Støtteordninger for elektricitet fra vedvarende energikilder skal
  være markedsbaserede, for at forvridningen
  på elmarkederne undgås, og det sikres, at producenterne tager hensyn til forsyning med og efterspørgsel efter elektricitet samt eventuelle
  systemintegrationsomkostninger eller
  netbegrænsninger.

Ændring 116

Ændring 116

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Medlemsstaterne kan anvende teknologineutrale eller teknologispecifikke støtteordninger. Teknologispecifikke støtteordninger kan især anvendes på grundlag af en eller flere af følgende årsager: |
| | a) | en bestemt teknologis langsigtede potentiale |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Medlemsstaterne kan anvende teknologineutrale eller teknologispecifikke støtteordninger. Teknologispecifikke støtteordninger kan især anvendes på grundlag af en eller flere af følgende årsager:

a)

a)

en bestemt teknologis langsigtede potentiale

en bestemt teknologis langsigtede potentiale

| b) | nødvendigheden af at opnå teknologisk eller regional diversificering af energimikset |
| --- | --- |

b)

b)

nødvendigheden af at opnå teknologisk eller regional diversificering af energimikset

nødvendigheden af at opnå teknologisk eller regional diversificering af energimikset

| c) | effektivt system til planlægning og integration i nettet |
| --- | --- |

c)

c)

effektivt system til planlægning og integration i nettet

effektivt system til planlægning og integration i nettet

| d) | netbegrænsninger og netstabilitet |
| --- | --- |

d)

d)

netbegrænsninger og netstabilitet

netbegrænsninger og netstabilitet

| e) | miljøhensyn. |
| --- | --- |

e)

e)

miljøhensyn.

miljøhensyn.

Ændring 117

Ændring 117

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 2

Artikel 4 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Støtte til elektricitet fra vedvarende energikilder skal udformes således, at elektricitet fra vedvarende energikilder
  integreres
  i elmarkedet, og det sikres, at producenterne af vedvarende energi reagerer på markedets prissignaler og maksimerer deres markedsindtægter. | 2.   Støtte til elektricitet fra vedvarende energikilder skal udformes således, at
  integreringen af
  elektricitet fra vedvarende energikilder i elmarkedet
  maksimeres
  , og det sikres, at producenterne af vedvarende energi reagerer på markedets prissignaler og maksimerer deres markedsindtægter,
  alt mens de tilbyder de vedvarende energikilder kompensation for markedsforvridninger
  . |
| | Medlemsstaterne kan sørge for undtagelser, som små anlæg på under 500 kW og demonstrationsprojekter, nyder godt af. Ikke desto mindre skal elektricitet fra vindenergi være underlagt en tærskel på 3 MW af den installerede elkapacitet eller 3 produktionsenheder. |
| | Med forbehold af de tærskler, der omtales i andet afsnit, kan medlemsstaterne yde støtte til vedvarende energifællesskaber gennem andre mekanismer og procedurer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Støtte til elektricitet fra vedvarende energikilder skal udformes således, at elektricitet fra vedvarende energikilder
  integreres
  i elmarkedet, og det sikres, at producenterne af vedvarende energi reagerer på markedets prissignaler og maksimerer deres markedsindtægter.

2.   Støtte til elektricitet fra vedvarende energikilder skal udformes således, at
  integreringen af
  elektricitet fra vedvarende energikilder i elmarkedet
  maksimeres
  , og det sikres, at producenterne af vedvarende energi reagerer på markedets prissignaler og maksimerer deres markedsindtægter,
  alt mens de tilbyder de vedvarende energikilder kompensation for markedsforvridninger
  .

Medlemsstaterne kan sørge for undtagelser, som små anlæg på under 500 kW og demonstrationsprojekter, nyder godt af. Ikke desto mindre skal elektricitet fra vindenergi være underlagt en tærskel på 3 MW af den installerede elkapacitet eller 3 produktionsenheder.

Medlemsstaterne kan sørge for undtagelser, som små anlæg på under 500 kW og demonstrationsprojekter, nyder godt af. Ikke desto mindre skal elektricitet fra vindenergi være underlagt en tærskel på 3 MW af den installerede elkapacitet eller 3 produktionsenheder.

Med forbehold af de tærskler, der omtales i andet afsnit, kan medlemsstaterne yde støtte til vedvarende energifællesskaber gennem andre mekanismer og procedurer.

Med forbehold af de tærskler, der omtales i andet afsnit, kan medlemsstaterne yde støtte til vedvarende energifællesskaber gennem andre mekanismer og procedurer.

Ændring 118

Ændring 118

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 3 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 4 — stk. 3 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Når der ydes støtte til vedvarende energi gennem en udbudsprocedure, finder stk. 3a anvendelse, med mindre støtten er ment for små anlæg på under 1 MW, vindenergiprojekter på op til 6 produktionsenheder eller 6 MV eller demonstrationsprojekter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Når der ydes støtte til vedvarende energi gennem en udbudsprocedure, finder stk. 3a anvendelse, med mindre støtten er ment for små anlæg på under 1 MW, vindenergiprojekter på op til 6 produktionsenheder eller 6 MV eller demonstrationsprojekter.

Når der ydes støtte til vedvarende energi gennem en udbudsprocedure, finder stk. 3a anvendelse, med mindre støtten er ment for små anlæg på under 1 MW, vindenergiprojekter på op til 6 produktionsenheder eller 6 MV eller demonstrationsprojekter.

Ændring 119

Ændring 119

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 3 a (ny)

Artikel 4 — stk. 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Når der ydes støtte til vedvarende energi gennem en udbudsprocedure for at sikre en høj projektgennemførelsesrate, skal medlemsstaterne: |
| | a) | etablere og offentliggøre ikke-diskriminatoriske og gennemsigtige forhåndsudvælgelseskriterier og bestemmelser om projektets leveringsperiode |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Når der ydes støtte til vedvarende energi gennem en udbudsprocedure for at sikre en høj projektgennemførelsesrate, skal medlemsstaterne:

a)

a)

etablere og offentliggøre ikke-diskriminatoriske og gennemsigtige forhåndsudvælgelseskriterier og bestemmelser om projektets leveringsperiode

etablere og offentliggøre ikke-diskriminatoriske og gennemsigtige forhåndsudvælgelseskriterier og bestemmelser om projektets leveringsperiode

| b) | høre de interesserede parter med henblik på at gennemgå udkastet til udbudsbetingelser |
| --- | --- |

b)

b)

høre de interesserede parter med henblik på at gennemgå udkastet til udbudsbetingelser

høre de interesserede parter med henblik på at gennemgå udkastet til udbudsbetingelser

| c) | offentliggøre oplysninger om tidligere udbud, herunder projektgennemførelsesprocenter. |
| --- | --- |

c)

c)

offentliggøre oplysninger om tidligere udbud, herunder projektgennemførelsesprocenter.

offentliggøre oplysninger om tidligere udbud, herunder projektgennemførelsesprocenter.

Ændring 120

Ændring 120

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 3 b (nyt)

Artikel 4 — stk. 3 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Medlemsstaterne offentliggør en langsigtet planlægning for den forventede støttetildeling som minimum for de næste fem år og den vejledende tidsplan (som f.eks. hyppighed af udbud, hvor det er hensigtsmæssigt), kapaciteten, budgettet eller den maksimale støtte pr. enhed, der forventes at blive tildelt og de støtteberettigede teknologier. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3b.
     
  Medlemsstaterne offentliggør en langsigtet planlægning for den forventede støttetildeling som minimum for de næste fem år og den vejledende tidsplan (som f.eks. hyppighed af udbud, hvor det er hensigtsmæssigt), kapaciteten, budgettet eller den maksimale støtte pr. enhed, der forventes at blive tildelt og de støtteberettigede teknologier.

Ændring 121

Ændring 121

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 3 c (nyt)

Artikel 4 — stk. 3 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Medlemsstaterne tage hensyn til de særlige karakteristika ved vedvarende energifællesskaber og egenforbrugere ved udformningen af støtteordninger med henblik på at sætte dem i stand til at konkurrere på lige fod. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3c.
     
  Medlemsstaterne tage hensyn til de særlige karakteristika ved vedvarende energifællesskaber og egenforbrugere ved udformningen af støtteordninger med henblik på at sætte dem i stand til at konkurrere på lige fod.

Ændring 122

Ændring 122

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 3 d (nyt)

Artikel 4 — stk. 3 d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3d.
     
  For at øge produktionen af energi fra vedvarende energikilder i regionerne i den yderste periferi og på små øer kan medlemsstaterne tilpasse den finansielle støtte til projekter i disse regioner for at tage hensyn til de produktionsomkostninger, der affødes af deres særlige vilkår i form af isolation og afhængighed af import udefra. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3d.
     
  For at øge produktionen af energi fra vedvarende energikilder i regionerne i den yderste periferi og på små øer kan medlemsstaterne tilpasse den finansielle støtte til projekter i disse regioner for at tage hensyn til de produktionsomkostninger, der affødes af deres særlige vilkår i form af isolation og afhængighed af import udefra.

Ændring 123

Ændring 123

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 4

Artikel 4 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterne skal vurdere effektiviteten af deres støtte til elektricitet fra vedvarende energikilder mindst hvert fjerde år. Afgørelser
  om videreførelse eller forlængelse af
  støtte og udformning af ny støtte skal baseres på resultaterne af vurderingerne. | 4.   Medlemsstaterne skal vurdere effektiviteten af deres støtte til elektricitet fra vedvarende energikilder
  og dens fordelingsmæssige virkninger til forskellige forbrugergrupper
  , herunder industriel konkurrencedygtighed, mindst hvert fjerde år. |
| | I vurderingen skal der tages hensyn til de indvirkninger, som de mulige ændringer af støtteordningerne kan have på investeringer. Medlemsstaterne medtager denne vurdering i deres nationale energi- og klimaplaner og ajourføringer af disse planer i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltning af energiunionen, 2016/0375(COD)]. |
| | Langsigtet planlægning om
  afgørelserne om støtte og udformning af ny støtte skal baseres på resultaterne af vurderingerne,
  og deres samlede effektivitet med hensyn til at nå de nationale mål for vedvarende energi og andre mål, såsom prisoverkommelighed og udvikling af energifællesskaber, skal tages i betragtning, lige som der skal tages hensyn til de fordelingsmæssige konsekvenser på forskellige forbrugergrupper, herunder industriens konkurrenceevne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Medlemsstaterne skal vurdere effektiviteten af deres støtte til elektricitet fra vedvarende energikilder mindst hvert fjerde år. Afgørelser
  om videreførelse eller forlængelse af
  støtte og udformning af ny støtte skal baseres på resultaterne af vurderingerne.

4.   Medlemsstaterne skal vurdere effektiviteten af deres støtte til elektricitet fra vedvarende energikilder
  og dens fordelingsmæssige virkninger til forskellige forbrugergrupper
  , herunder industriel konkurrencedygtighed, mindst hvert fjerde år.

I vurderingen skal der tages hensyn til de indvirkninger, som de mulige ændringer af støtteordningerne kan have på investeringer. Medlemsstaterne medtager denne vurdering i deres nationale energi- og klimaplaner og ajourføringer af disse planer i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltning af energiunionen, 2016/0375(COD)].

I vurderingen skal der tages hensyn til de indvirkninger, som de mulige ændringer af støtteordningerne kan have på investeringer. Medlemsstaterne medtager denne vurdering i deres nationale energi- og klimaplaner og ajourføringer af disse planer i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltning af energiunionen, 2016/0375(COD)].

Langsigtet planlægning om
  afgørelserne om støtte og udformning af ny støtte skal baseres på resultaterne af vurderingerne,
  og deres samlede effektivitet med hensyn til at nå de nationale mål for vedvarende energi og andre mål, såsom prisoverkommelighed og udvikling af energifællesskaber, skal tages i betragtning, lige som der skal tages hensyn til de fordelingsmæssige konsekvenser på forskellige forbrugergrupper, herunder industriens konkurrenceevne.

Langsigtet planlægning om

og deres samlede effektivitet med hensyn til at nå de nationale mål for vedvarende energi og andre mål, såsom prisoverkommelighed og udvikling af energifællesskaber, skal tages i betragtning, lige som der skal tages hensyn til de fordelingsmæssige konsekvenser på forskellige forbrugergrupper, herunder industriens konkurrenceevne.

Ændring 124

Ændring 124

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 4 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Senest den ... [2021] Kommissionen udarbejder hvert tredje efterfølgende år en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om resultater af støtte givet i form af udbudsprocedurer i Unionen, der navnlig analyserer kapaciteten af udbuddene til at: |
| | a) | opnå nedbringelse af omkostningerne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Senest den ... [2021] Kommissionen udarbejder hvert tredje efterfølgende år en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om resultater af støtte givet i form af udbudsprocedurer i Unionen, der navnlig analyserer kapaciteten af udbuddene til at:

a)

a)

opnå nedbringelse af omkostningerne

opnå nedbringelse af omkostningerne

| b) | opnå teknologiske forbedringer |
| --- | --- |

b)

b)

opnå teknologiske forbedringer

opnå teknologiske forbedringer

| c) | opnå høje gennemførelsesprocenter |
| --- | --- |

c)

c)

opnå høje gennemførelsesprocenter

opnå høje gennemførelsesprocenter

| d) | sikre ikke-diskriminerende deltagelse af mindre aktører og lokale myndigheder. |
| --- | --- |

d)

d)

sikre ikke-diskriminerende deltagelse af mindre aktører og lokale myndigheder.

sikre ikke-diskriminerende deltagelse af mindre aktører og lokale myndigheder.

Ændring 125

Ændring 125

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 4 b (nyt)

Artikel 4 — stk. 4 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Senest den ... [seks måneder efter dette direktivs ikrafttræden] foretager Kommissionen en gennemgang af retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020 (2014/C 200/01) med henblik på fuldt ud at indarbejde de generelle principper, der er fastlagt i artikel 4 i dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4b.
     
  Senest den ... [seks måneder efter dette direktivs ikrafttræden] foretager Kommissionen en gennemgang af retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi 2014-2020 (2014/C 200/01) med henblik på fuldt ud at indarbejde de generelle principper, der er fastlagt i artikel 4 i dette direktiv.

Ændring 126

Ændring 126

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 4 — stk. 4 c (nyt)

Artikel 4 — stk. 4 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Uanset stk. 1 skal medlemsstaterne sikre, at der ikke stilles nogen støtteordning til rådighed for energi fra vedvarende kilder til kommunalt affald, som ikke overholder de særskilte indsamlingsforpligtelser i direktiv 2008/98/EF. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4c.
     
  Uanset stk. 1 skal medlemsstaterne sikre, at der ikke stilles nogen støtteordning til rådighed for energi fra vedvarende kilder til kommunalt affald, som ikke overholder de særskilte indsamlingsforpligtelser i direktiv 2008/98/EF.

Ændring 127

Ændring 127

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 1

Artikel 5 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne åbner for adgangen til støtte til elektricitet fra vedvarende kilder for producenter beliggende i andre medlemsstater på de betingelser, der er fastsat i denne artikel. | 1.   Medlemsstaterne åbner for adgangen til støtte til elektricitet fra vedvarende kilder for producenter beliggende i andre medlemsstater på de betingelser, der er fastsat i denne artikel.
  Medlemsstaterne kan begrænse deres støtte til anlæg i medlemsstater, hvor der er en direkte forbindelse via samkøringslinjer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Medlemsstaterne åbner for adgangen til støtte til elektricitet fra vedvarende kilder for producenter beliggende i andre medlemsstater på de betingelser, der er fastsat i denne artikel.

1.   Medlemsstaterne åbner for adgangen til støtte til elektricitet fra vedvarende kilder for producenter beliggende i andre medlemsstater på de betingelser, der er fastsat i denne artikel.
  Medlemsstaterne kan begrænse deres støtte til anlæg i medlemsstater, hvor der er en direkte forbindelse via samkøringslinjer.

Ændring 128

Ændring 128

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 2

Artikel 5 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterne sørger for, at støtte til mindst
  10 %
  af nyoprettet støtte til kapacitet i hvert år mellem 2021 og 2025 og mindst
  15 %
  af nyoprettet støtte til kapacitet i hvert år mellem 2026 og 2030 er åben for anlæg beliggende i andre medlemsstater. | 2.   Medlemsstaterne sørger for, at støtte til mindst
  8
  % af nyoprettet støtte til kapacitet i hvert år mellem 2021 og 2025 og mindst
  13
  % af nyoprettet støtte til kapacitet i hvert år mellem 2026 og 2030 er åben for anlæg beliggende i andre medlemsstater.
  Under disse minimumsniveauer har medlemsstaterne ret til i overensstemmelse med artikel 7-13 i dette direktiv at beslutte, i hvilket omfang de støtter energi fra vedvarende energikilder, der er produceret i en anden medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Medlemsstaterne sørger for, at støtte til mindst
  10 %
  af nyoprettet støtte til kapacitet i hvert år mellem 2021 og 2025 og mindst
  15 %
  af nyoprettet støtte til kapacitet i hvert år mellem 2026 og 2030 er åben for anlæg beliggende i andre medlemsstater.

2.   Medlemsstaterne sørger for, at støtte til mindst
  8
  % af nyoprettet støtte til kapacitet i hvert år mellem 2021 og 2025 og mindst
  13
  % af nyoprettet støtte til kapacitet i hvert år mellem 2026 og 2030 er åben for anlæg beliggende i andre medlemsstater.
  Under disse minimumsniveauer har medlemsstaterne ret til i overensstemmelse med artikel 7-13 i dette direktiv at beslutte, i hvilket omfang de støtter energi fra vedvarende energikilder, der er produceret i en anden medlemsstat.

Ændring 129

Ændring 129

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 5 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterne kan anmode Kommissionen om at fritage dem fra forpligtelserne i denne artikel, herunder beslutningen om ikke at tillade, at anlæg, som er beliggende på deres område, deltager i støtteordninger i andre medlemsstater af eller flere af følgende grunde: |
| | a) | utilstrækkelig sammenkoblingskapacitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Medlemsstaterne kan anmode Kommissionen om at fritage dem fra forpligtelserne i denne artikel, herunder beslutningen om ikke at tillade, at anlæg, som er beliggende på deres område, deltager i støtteordninger i andre medlemsstater af eller flere af følgende grunde:

a)

a)

utilstrækkelig sammenkoblingskapacitet

utilstrækkelig sammenkoblingskapacitet

| b) | utilstrækkelige naturressourcer |
| --- | --- |

b)

b)

utilstrækkelige naturressourcer

utilstrækkelige naturressourcer

| c) | skadelige virkninger for energisikkerheden eller for det velfungerende energimarked i den medlemsstat, som anmoder om undtagelsen. |
| --- | --- |

c)

c)

skadelige virkninger for energisikkerheden eller for det velfungerende energimarked i den medlemsstat, som anmoder om undtagelsen.

skadelige virkninger for energisikkerheden eller for det velfungerende energimarked i den medlemsstat, som anmoder om undtagelsen.

Enhver sådan undtagelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og skal vurderes senest 31. december 2025.

Enhver sådan undtagelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og skal vurderes senest 31. december 2025.

Ændring 130

Ændring 130

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 3

Artikel 5 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Støtteordninger kan være åbne for deltagelse på tværs af landegrænser, bl.a. gennem åbnede udbud, fælles bud, åbnede ordninger for certifikater eller fælles støtteordninger. Allokeringen til medlemsstaternes respektive bidrag af elektricitet fra vedvarende energikilder, som modtager støtte inden for rammerne af åbnede udbud, fælles bud og åbnede ordninger for certifikater, skal underlægges en samarbejdsaftale, hvori regler fastlægges for grænseoverskridende udbetaling af finansieringen på tværs af grænserne efter det princip, at energien bør medregnes hos den medlemsstat, der finansierer anlægget. | 3.   Støtteordninger kan være åbne for deltagelse på tværs af landegrænser, bl.a. gennem åbnede udbud, fælles bud, åbnede ordninger for certifikater eller fælles støtteordninger. Allokeringen til medlemsstaternes respektive bidrag af elektricitet fra vedvarende energikilder, som modtager støtte inden for rammerne af åbnede udbud, fælles bud og åbnede ordninger for certifikater, skal underlægges en samarbejdsaftale, hvori regler fastlægges for den grænseoverskridende
  ordning, herunder betingelserne for deltagelse og
  udbetaling af finansieringen på tværs af grænserne efter det princip, at energien bør medregnes hos den medlemsstat, der finansierer anlægget.
  Samarbejdsaftalen sigter mod at harmonisere de administrative rammer for samarbejde for at sikre lige konkurrencevilkår. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Støtteordninger kan være åbne for deltagelse på tværs af landegrænser, bl.a. gennem åbnede udbud, fælles bud, åbnede ordninger for certifikater eller fælles støtteordninger. Allokeringen til medlemsstaternes respektive bidrag af elektricitet fra vedvarende energikilder, som modtager støtte inden for rammerne af åbnede udbud, fælles bud og åbnede ordninger for certifikater, skal underlægges en samarbejdsaftale, hvori regler fastlægges for grænseoverskridende udbetaling af finansieringen på tværs af grænserne efter det princip, at energien bør medregnes hos den medlemsstat, der finansierer anlægget.

3.   Støtteordninger kan være åbne for deltagelse på tværs af landegrænser, bl.a. gennem åbnede udbud, fælles bud, åbnede ordninger for certifikater eller fælles støtteordninger. Allokeringen til medlemsstaternes respektive bidrag af elektricitet fra vedvarende energikilder, som modtager støtte inden for rammerne af åbnede udbud, fælles bud og åbnede ordninger for certifikater, skal underlægges en samarbejdsaftale, hvori regler fastlægges for den grænseoverskridende
  ordning, herunder betingelserne for deltagelse og
  udbetaling af finansieringen på tværs af grænserne efter det princip, at energien bør medregnes hos den medlemsstat, der finansierer anlægget.
  Samarbejdsaftalen sigter mod at harmonisere de administrative rammer for samarbejde for at sikre lige konkurrencevilkår.

Ændring 131

Ændring 131

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 5 — stk. 4

Artikel 5 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Senest i 2025 skal Kommissionen vurdere de gavnlige virkninger af bestemmelserne i denne artikel på den omkostningseffektive udnyttelse af vedvarende elektricitet i Unionen. Ud fra denne vurdering kan Kommissionen foreslå at
  øge
  procentsatserne i stk. 2. | 4.   
  Kommissionen bistår medlemsstaterne under hele forhandlingsprocessen og etableringen af samarbejdsordninger med informationer og analyser, herunder kvantitative og kvalitative data om direkte og indirekte omkostninger og fordele samt rådgivning og teknisk ekspertise under hele processen. Med henblik herpå skal Kommissionen tilskynde til udveksling af bedste praksis og udvikling af modeller for samarbejdsaftaler vil bidrage til at lette processen. |
| | Senest i 2025 skal Kommissionen vurdere de gavnlige virkninger af bestemmelserne i denne artikel på den omkostningseffektive udnyttelse af vedvarende elektricitet i Unionen. Ud fra denne vurdering kan Kommissionen foreslå at
  ændre
  procentsatserne i stk. 2. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Senest i 2025 skal Kommissionen vurdere de gavnlige virkninger af bestemmelserne i denne artikel på den omkostningseffektive udnyttelse af vedvarende elektricitet i Unionen. Ud fra denne vurdering kan Kommissionen foreslå at
  øge
  procentsatserne i stk. 2.

4.   
  Kommissionen bistår medlemsstaterne under hele forhandlingsprocessen og etableringen af samarbejdsordninger med informationer og analyser, herunder kvantitative og kvalitative data om direkte og indirekte omkostninger og fordele samt rådgivning og teknisk ekspertise under hele processen. Med henblik herpå skal Kommissionen tilskynde til udveksling af bedste praksis og udvikling af modeller for samarbejdsaftaler vil bidrage til at lette processen.

Senest i 2025 skal Kommissionen vurdere de gavnlige virkninger af bestemmelserne i denne artikel på den omkostningseffektive udnyttelse af vedvarende elektricitet i Unionen. Ud fra denne vurdering kan Kommissionen foreslå at
  ændre
  procentsatserne i stk. 2.

ændre

Ændring 132

Ændring 132

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 6 — stk. 1

Artikel 6 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medmindre andet fremgår af tilpasninger, der er nødvendige for at overholde statsstøttereglerne
  , sikrer medlemsstaterne, at omfanget af og betingelserne for den støtte, der ydes til projekter for vedvarende energi, ikke revideres på en måde, som får negative konsekvenser for de rettigheder, som indrømmes i forbindelse med støtten, og de støttede projekters økonomi. | Medlemsstaterne sikrer, at omfanget af og betingelserne for den støtte, der ydes til
  nye eller eksisterende
  projekter for vedvarende energi, ikke revideres på en måde, som får negative konsekvenser for de rettigheder, som indrømmes i forbindelse med støtten, og
  deres økonomi. |
| | Når andre lovgivningsmæssige instrumenter er ændret, og disse ændringer berører ydet støtte til vedvarende energiprojekter, sikrer medlemsstaterne
  , at
  de lovgivningsmæssige
  ændringer ikke får negative konsekvenser for økonomien af
  de
  støttede projekter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medmindre andet fremgår af tilpasninger, der er nødvendige for at overholde statsstøttereglerne
  , sikrer medlemsstaterne, at omfanget af og betingelserne for den støtte, der ydes til projekter for vedvarende energi, ikke revideres på en måde, som får negative konsekvenser for de rettigheder, som indrømmes i forbindelse med støtten, og de støttede projekters økonomi.

Medmindre andet fremgår af tilpasninger, der er nødvendige for at overholde statsstøttereglerne

Medlemsstaterne sikrer, at omfanget af og betingelserne for den støtte, der ydes til
  nye eller eksisterende
  projekter for vedvarende energi, ikke revideres på en måde, som får negative konsekvenser for de rettigheder, som indrømmes i forbindelse med støtten, og
  deres økonomi.

nye eller eksisterende

deres økonomi.

Når andre lovgivningsmæssige instrumenter er ændret, og disse ændringer berører ydet støtte til vedvarende energiprojekter, sikrer medlemsstaterne
  , at
  de lovgivningsmæssige
  ændringer ikke får negative konsekvenser for økonomien af
  de
  støttede projekter.

Når andre lovgivningsmæssige instrumenter er ændret, og disse ændringer berører ydet støtte til vedvarende energiprojekter, sikrer medlemsstaterne

de lovgivningsmæssige

de

Ændring 133

Ændring 133

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 6 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 6 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterne sikrer, at enhver ændring af støtteordninger sker på grundlag af langsigtet planlægning, jf. artikel 4, stk. 4, er offentliggjort mindst ni måneder før den træder i kraft, og er underlagt en gennemsigtig og inklusiv offentlig høringsproces. Enhver væsentlig ændring af en eksisterende støtteordning skal omfatte en passende overgangsperiode, inden den nye støtteordning træder i kraft. |
| | Når lovgivningsmæssige eller ændringer i netdriften indvirker negativt på økonomien i de støttede projekter på en væsentlig eller diskriminerende måde, sikrer medlemsstaterne, at disse støttede projekter modtager erstatning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne sikrer, at enhver ændring af støtteordninger sker på grundlag af langsigtet planlægning, jf. artikel 4, stk. 4, er offentliggjort mindst ni måneder før den træder i kraft, og er underlagt en gennemsigtig og inklusiv offentlig høringsproces. Enhver væsentlig ændring af en eksisterende støtteordning skal omfatte en passende overgangsperiode, inden den nye støtteordning træder i kraft.

Medlemsstaterne sikrer, at enhver ændring af støtteordninger sker på grundlag af langsigtet planlægning, jf. artikel 4, stk. 4, er offentliggjort mindst ni måneder før den træder i kraft, og er underlagt en gennemsigtig og inklusiv offentlig høringsproces. Enhver væsentlig ændring af en eksisterende støtteordning skal omfatte en passende overgangsperiode, inden den nye støtteordning træder i kraft.

Når lovgivningsmæssige eller ændringer i netdriften indvirker negativt på økonomien i de støttede projekter på en væsentlig eller diskriminerende måde, sikrer medlemsstaterne, at disse støttede projekter modtager erstatning.

Når lovgivningsmæssige eller ændringer i netdriften indvirker negativt på økonomien i de støttede projekter på en væsentlig eller diskriminerende måde, sikrer medlemsstaterne, at disse støttede projekter modtager erstatning.

Ændring 307

Ændring 307

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 1 — afsnit 4

Artikel 7 — stk. 1 — afsnit 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ved beregningen af en medlemsstats udvidede endelige energiforbrug fra vedvarende energikilder må bidraget fra biobrændstoffer og flydende biobrændsler samt fra biomassebrændsler, som forbruges til transport og er produceret af fødevare- eller foderafgrøder, ikke overstige 7 % af det endelige energiforbrug til transport ad vej og med jernbane
  i den pågældende medlemsstat
  .
  Denne grænse nedsættes til 3
  ,
  8 % i 2030 efter det udviklingsforløb
  ,
  der er fastlagt i bilag X, del A
  . Medlemsstaterne må fastsætte en lavere grænse og skelne mellem forskellige typer biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af fødevare- og foderafgrøder f.eks. ved at fastsætte en lavere grænse for bidraget fra biobrændstoffer, som er baseret på fødevare- eller foderafgrøder, der er produceret af olieholdige afgrøder, idet der tages hensyn til indirekte ændringer i arealanvendelsen. | Ved beregningen af en medlemsstats udvidede endelige energiforbrug fra vedvarende energikilder må bidraget fra biobrændstoffer og flydende biobrændsler samt fra biomassebrændsler, som forbruges til transport og er produceret af fødevare- eller foderafgrøder, ikke overstige
  deres bidrag til den pågældende medlemsstats udvidede endelige energiforbrug fra vedvarende energikilder i 2017 med et maksimum på
  7 % af det endelige energiforbrug til transport ad vej og med jernbane.
  Bidraget fra biobrændstoffer og flydende biobrændsler
  ,
  der er fremstillet af palmeolie
  ,
  fastsættes til 0 % fra og med 2021
  . Medlemsstaterne må fastsætte en lavere grænse og
  skal
  skelne mellem forskellige typer biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af fødevare- og foderafgrøder f.eks. ved at fastsætte en lavere grænse for bidraget fra biobrændstoffer, som er baseret på fødevare- eller foderafgrøder, der er produceret af olieholdige afgrøder, idet der tages hensyn til indirekte ændringer i arealanvendelsen
  og andre utilsigtede bæredygtighedseffekter
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ved beregningen af en medlemsstats udvidede endelige energiforbrug fra vedvarende energikilder må bidraget fra biobrændstoffer og flydende biobrændsler samt fra biomassebrændsler, som forbruges til transport og er produceret af fødevare- eller foderafgrøder, ikke overstige 7 % af det endelige energiforbrug til transport ad vej og med jernbane
  i den pågældende medlemsstat
  .
  Denne grænse nedsættes til 3
  ,
  8 % i 2030 efter det udviklingsforløb
  ,
  der er fastlagt i bilag X, del A
  . Medlemsstaterne må fastsætte en lavere grænse og skelne mellem forskellige typer biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af fødevare- og foderafgrøder f.eks. ved at fastsætte en lavere grænse for bidraget fra biobrændstoffer, som er baseret på fødevare- eller foderafgrøder, der er produceret af olieholdige afgrøder, idet der tages hensyn til indirekte ændringer i arealanvendelsen.

i den pågældende medlemsstat

Denne grænse nedsættes til 3

8 % i 2030 efter det udviklingsforløb

der er fastlagt i bilag X, del A

Ved beregningen af en medlemsstats udvidede endelige energiforbrug fra vedvarende energikilder må bidraget fra biobrændstoffer og flydende biobrændsler samt fra biomassebrændsler, som forbruges til transport og er produceret af fødevare- eller foderafgrøder, ikke overstige
  deres bidrag til den pågældende medlemsstats udvidede endelige energiforbrug fra vedvarende energikilder i 2017 med et maksimum på
  7 % af det endelige energiforbrug til transport ad vej og med jernbane.
  Bidraget fra biobrændstoffer og flydende biobrændsler
  ,
  der er fremstillet af palmeolie
  ,
  fastsættes til 0 % fra og med 2021
  . Medlemsstaterne må fastsætte en lavere grænse og
  skal
  skelne mellem forskellige typer biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af fødevare- og foderafgrøder f.eks. ved at fastsætte en lavere grænse for bidraget fra biobrændstoffer, som er baseret på fødevare- eller foderafgrøder, der er produceret af olieholdige afgrøder, idet der tages hensyn til indirekte ændringer i arealanvendelsen
  og andre utilsigtede bæredygtighedseffekter
  .

deres bidrag til den pågældende medlemsstats udvidede endelige energiforbrug fra vedvarende energikilder i 2017 med et maksimum på

Bidraget fra biobrændstoffer og flydende biobrændsler

der er fremstillet af palmeolie

fastsættes til 0 % fra og med 2021

skal

og andre utilsigtede bæredygtighedseffekter

Ændring 136

Ændring 136

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 2 — afsnit 1

Artikel 7 — stk. 2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Med henblik på stk. 1, litra a), beregnes det udvidede endelige forbrug af elektricitet fra vedvarende energikilder som mængden af elektricitet produceret i en medlemsstat fra vedvarende energikilder, herunder elproduktion fra VE-egenforbrugere og energifællesskaber, men eksklusive produktionen af elektricitet i pumpekraftværker, der anvender vand, der tidligere har været pumpet op til et højere niveau. | Med henblik på stk. 1, litra a), beregnes det udvidede endelige forbrug af elektricitet fra vedvarende energikilder som mængden af elektricitet produceret i en medlemsstat fra vedvarende energikilder, herunder elproduktion fra VE-egenforbrugere og
  VE-fællesskaber
  , men eksklusive produktionen af elektricitet i pumpekraftværker, der anvender vand, der tidligere har været pumpet op til et højere niveau. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Med henblik på stk. 1, litra a), beregnes det udvidede endelige forbrug af elektricitet fra vedvarende energikilder som mængden af elektricitet produceret i en medlemsstat fra vedvarende energikilder, herunder elproduktion fra VE-egenforbrugere og energifællesskaber, men eksklusive produktionen af elektricitet i pumpekraftværker, der anvender vand, der tidligere har været pumpet op til et højere niveau.

Med henblik på stk. 1, litra a), beregnes det udvidede endelige forbrug af elektricitet fra vedvarende energikilder som mængden af elektricitet produceret i en medlemsstat fra vedvarende energikilder, herunder elproduktion fra VE-egenforbrugere og
  VE-fællesskaber
  , men eksklusive produktionen af elektricitet i pumpekraftværker, der anvender vand, der tidligere har været pumpet op til et højere niveau.

VE-fællesskaber

Ændring 137

Ændring 137

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 3 — afsnit 3

Artikel 7 — stk. 3 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Omgivende varmeenergi genereret ved hjælp af varmepumper tages i betragtning med henblik på stk. 1, litra b), forudsat at den endelige energiproduktion væsentligt overstiger den tilførsel af primærenergi, der kræves for at drive varmepumpen. Den mængde varme, som skal betragtes som energi fra vedvarende kilder med henblik på dette direktiv, beregnes efter den metodologi, der er fastlagt i bilag VII. | Omgivende
  energi og geotermisk
  energi, der overføres ved hjælp af varmepumper
  til produktion af opvarmning eller køling,
  tages i betragtning med henblik på stk. 1, litra b), forudsat at den endelige energiproduktion væsentligt overstiger den tilførsel af primærenergi, der kræves for at drive varmepumpen. Den mængde varme, som skal betragtes som energi fra vedvarende kilder med henblik på dette direktiv, beregnes efter den metodologi, der er fastlagt i bilag VII. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Omgivende varmeenergi genereret ved hjælp af varmepumper tages i betragtning med henblik på stk. 1, litra b), forudsat at den endelige energiproduktion væsentligt overstiger den tilførsel af primærenergi, der kræves for at drive varmepumpen. Den mængde varme, som skal betragtes som energi fra vedvarende kilder med henblik på dette direktiv, beregnes efter den metodologi, der er fastlagt i bilag VII.

Omgivende
  energi og geotermisk
  energi, der overføres ved hjælp af varmepumper
  til produktion af opvarmning eller køling,
  tages i betragtning med henblik på stk. 1, litra b), forudsat at den endelige energiproduktion væsentligt overstiger den tilførsel af primærenergi, der kræves for at drive varmepumpen. Den mængde varme, som skal betragtes som energi fra vedvarende kilder med henblik på dette direktiv, beregnes efter den metodologi, der er fastlagt i bilag VII.

energi og geotermisk

til produktion af opvarmning eller køling,

Ændring 138

Ændring 138

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 3 — afsnit 4 a (ny)

Artikel 7 — stk. 3 — afsnit 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 for at supplere dette direktiv ved at fastsætte en metode til beregning af den mængde vedvarende energi, der anvendes til opvarmning og køling og til at revidere bilag VII om beregning af energi fra varmepumper. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 for at supplere dette direktiv ved at fastsætte en metode til beregning af den mængde vedvarende energi, der anvendes til opvarmning og køling og til at revidere bilag VII om beregning af energi fra varmepumper.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 for at supplere dette direktiv ved at fastsætte en metode til beregning af den mængde vedvarende energi, der anvendes til opvarmning og køling og til at revidere bilag VII om beregning af energi fra varmepumper.

Ændring 139

Ændring 139

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 4 — litra b a (nyt)

Artikel 7 — stk. 4 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | Med henblik på opfyldelse af de mål, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra a), anses bidraget fra brændstoffer, der leveres til luftfart og søfart til at være henholdsvis 2 gange og 1,2 gange deres energiindhold og andelen af vedvarende elektricitet, der leveres til vejkøretøjer, anses for at være 2,5 gange energiindholdet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

Med henblik på opfyldelse af de mål, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra a), anses bidraget fra brændstoffer, der leveres til luftfart og søfart til at være henholdsvis 2 gange og 1,2 gange deres energiindhold og andelen af vedvarende elektricitet, der leveres til vejkøretøjer, anses for at være 2,5 gange energiindholdet.

Med henblik på opfyldelse af de mål, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, litra a), anses bidraget fra brændstoffer, der leveres til luftfart og søfart til at være henholdsvis 2 gange og 1,2 gange deres energiindhold og andelen af vedvarende elektricitet, der leveres til vejkøretøjer, anses for at være 2,5 gange energiindholdet.

Ændring 140 + 308

Ændring 140 + 308

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 5 — afsnit 2

Artikel 7 — stk. 5 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 for at ændre listen over råprodukter i bilag IX, del A og B,
  med henblik på at tilføje råprodukter, men ikke at fjerne dem.
  Hver enkelt delegeret retsakt baseres på en analyse af den nyeste videnskabelige og tekniske udvikling, der tager behørigt hensyn til affaldshierarkiprincipperne som opstillet i direktiv 2008/98/EF i overensstemmelse med Unionens bæredygtighedskriterier og understøtter konklusionen om, at det pågældende råmateriale ikke skaber et øget arealbehov eller medfører betydelige forvridende virkninger på markeder for (bi)produkter, affald eller restprodukter, at der opnås betydelige besparelser i drivhusgasemissionerne i forhold til fossile brændstoffer, og at der ikke skabes risiko for negative virkninger for miljøet og biodiversiteten. | Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 for at ændre listen over råprodukter i bilag IX, del A og B. Hver enkelt delegeret retsakt baseres på en analyse af den nyeste videnskabelige og tekniske udvikling, der tager behørigt hensyn til principperne om den cirkulære økonomi og affaldshierarkiet som opstillet i direktiv 2008/98/EF i overensstemmelse med Unionens bæredygtighedskriterier og understøtter konklusionen om, at det pågældende råmateriale ikke skaber et øget arealbehov eller medfører betydelige forvridende virkninger på markeder for (bi)produkter, affald eller restprodukter, at der opnås betydelige besparelser i drivhusgasemissionerne i forhold til fossile brændstoffer,
  som er baseret på en livscyklusvurdering af emissioner
  , og at der ikke skabes risiko for negative virkninger for miljøet og biodiversiteten. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 for at ændre listen over råprodukter i bilag IX, del A og B,
  med henblik på at tilføje råprodukter, men ikke at fjerne dem.
  Hver enkelt delegeret retsakt baseres på en analyse af den nyeste videnskabelige og tekniske udvikling, der tager behørigt hensyn til affaldshierarkiprincipperne som opstillet i direktiv 2008/98/EF i overensstemmelse med Unionens bæredygtighedskriterier og understøtter konklusionen om, at det pågældende råmateriale ikke skaber et øget arealbehov eller medfører betydelige forvridende virkninger på markeder for (bi)produkter, affald eller restprodukter, at der opnås betydelige besparelser i drivhusgasemissionerne i forhold til fossile brændstoffer, og at der ikke skabes risiko for negative virkninger for miljøet og biodiversiteten.

med henblik på at tilføje råprodukter, men ikke at fjerne dem.

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 for at ændre listen over råprodukter i bilag IX, del A og B. Hver enkelt delegeret retsakt baseres på en analyse af den nyeste videnskabelige og tekniske udvikling, der tager behørigt hensyn til principperne om den cirkulære økonomi og affaldshierarkiet som opstillet i direktiv 2008/98/EF i overensstemmelse med Unionens bæredygtighedskriterier og understøtter konklusionen om, at det pågældende råmateriale ikke skaber et øget arealbehov eller medfører betydelige forvridende virkninger på markeder for (bi)produkter, affald eller restprodukter, at der opnås betydelige besparelser i drivhusgasemissionerne i forhold til fossile brændstoffer,
  som er baseret på en livscyklusvurdering af emissioner
  , og at der ikke skabes risiko for negative virkninger for miljøet og biodiversiteten.

som er baseret på en livscyklusvurdering af emissioner

Ændring 309

Ændring 309

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 5 — afsnit 3

Artikel 7 — stk. 5 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvert andet år skal Kommissionen evaluere listen over råprodukter i del A og B i bilag IX med henblik på at tilføje råprodukter i overensstemmelse med de principper, der er fastsat i dette stykke. Den første evaluering skal foretages senest
  6
  måneder efter den [datoen for dette direktivs ikrafttræden]. Kommissionen vedtager i givet fald delegerede retsakter for at ændre listen over råprodukter i bilag IX, del A og B, med henblik på at tilføje råprodukter
  , men ikke
  at fjerne
  dem
  . | Hvert andet år skal Kommissionen evaluere listen over råprodukter i del A og B i bilag IX med henblik på at tilføje råprodukter i overensstemmelse med de principper, der er fastsat i dette stykke. Den første evaluering skal foretages senest
  seks
  måneder efter den [datoen for dette direktivs ikrafttræden]. Kommissionen vedtager i givet fald delegerede retsakter for at ændre listen over råprodukter i bilag IX, del A og B, med henblik på at tilføje råprodukter
  . Kommissionen foretager i 2025 en særlig evaluering med henblik på
  at fjerne
  råprodukter fra bilag IX, og enhver delegeret retsakt i forbindelse hermed skal vedtages senest et år efter denne evaluering
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvert andet år skal Kommissionen evaluere listen over råprodukter i del A og B i bilag IX med henblik på at tilføje råprodukter i overensstemmelse med de principper, der er fastsat i dette stykke. Den første evaluering skal foretages senest
  6
  måneder efter den [datoen for dette direktivs ikrafttræden]. Kommissionen vedtager i givet fald delegerede retsakter for at ændre listen over råprodukter i bilag IX, del A og B, med henblik på at tilføje råprodukter
  , men ikke
  at fjerne
  dem
  .

6

, men ikke

dem

Hvert andet år skal Kommissionen evaluere listen over råprodukter i del A og B i bilag IX med henblik på at tilføje råprodukter i overensstemmelse med de principper, der er fastsat i dette stykke. Den første evaluering skal foretages senest
  seks
  måneder efter den [datoen for dette direktivs ikrafttræden]. Kommissionen vedtager i givet fald delegerede retsakter for at ændre listen over råprodukter i bilag IX, del A og B, med henblik på at tilføje råprodukter
  . Kommissionen foretager i 2025 en særlig evaluering med henblik på
  at fjerne
  råprodukter fra bilag IX, og enhver delegeret retsakt i forbindelse hermed skal vedtages senest et år efter denne evaluering
  .

seks

. Kommissionen foretager i 2025 en særlig evaluering med henblik på

råprodukter fra bilag IX, og enhver delegeret retsakt i forbindelse hermed skal vedtages senest et år efter denne evaluering

Ændring 310

Ændring 310

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 5 — afsnit 3 a (ny)

Artikel 7 — stk. 5 — afsnit 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Råprodukter må første fjernes fra bilag IX efter en offentlig høring og i overensstemmelse med principperne om den finansielle støttes stabilitet i artikel 6. Når råprodukter fjernes, skal eksisterende anlæg, der fremstiller biobrændstoffer af disse råprodukter, have lov til at medregne denne energi som vedvarende energi og medregne den i opfyldelsen af den brændstofleverandørforpligtelse, der er omhandlet i artikel 25, op til, men ikke over, deres historiske produktionsniveauer, jævnfør dog artikel 26. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Råprodukter må første fjernes fra bilag IX efter en offentlig høring og i overensstemmelse med principperne om den finansielle støttes stabilitet i artikel 6. Når råprodukter fjernes, skal eksisterende anlæg, der fremstiller biobrændstoffer af disse råprodukter, have lov til at medregne denne energi som vedvarende energi og medregne den i opfyldelsen af den brændstofleverandørforpligtelse, der er omhandlet i artikel 25, op til, men ikke over, deres historiske produktionsniveauer, jævnfør dog artikel 26.

Råprodukter må første fjernes fra bilag IX efter en offentlig høring og i overensstemmelse med principperne om den finansielle støttes stabilitet i artikel 6. Når råprodukter fjernes, skal eksisterende anlæg, der fremstiller biobrændstoffer af disse råprodukter, have lov til at medregne denne energi som vedvarende energi og medregne den i opfyldelsen af den brændstofleverandørforpligtelse, der er omhandlet i artikel 25, op til, men ikke over, deres historiske produktionsniveauer, jævnfør dog artikel 26.

Ændring 143

Ændring 143

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 5 a (ny)

Artikel 7 — stk. 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Når medlemsstaterne fastlægger deres politik til fremme af produktion af brændstoffer af de i bilag IX anførte råprodukter, skal de sørge for, at affaldshierarkiet som opstillet i direktiv 2008/98/EF overholdes, herunder bestemmelserne deri om livscyklus-tankegangen vedrørende de samlede virkninger af dannelse og forvaltning af forskellige affaldsstrømme. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  Når medlemsstaterne fastlægger deres politik til fremme af produktion af brændstoffer af de i bilag IX anførte råprodukter, skal de sørge for, at affaldshierarkiet som opstillet i direktiv 2008/98/EF overholdes, herunder bestemmelserne deri om livscyklus-tankegangen vedrørende de samlede virkninger af dannelse og forvaltning af forskellige affaldsstrømme.

Ændring 144

Ændring 144

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 5 a (ny)

Artikel 9 — stk. 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Kommissionen letter oprettelsen af fælles projekter mellem medlemsstaterne, navnlig via teknisk assistance og projektudviklingsassistance med henblik herpå. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  Kommissionen letter oprettelsen af fælles projekter mellem medlemsstaterne, navnlig via teknisk assistance og projektudviklingsassistance med henblik herpå.

Ændring 145

Ændring 145

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 11 — stk. 1

Artikel 11 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   En eller flere medlemsstater kan samarbejde med et eller flere tredjelande om alle typer af fælles projekter vedrørende produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder. Dette samarbejde kan involvere private operatører. | 1.   En eller flere medlemsstater kan samarbejde med et eller flere tredjelande om alle typer af fælles projekter vedrørende produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder. Dette samarbejde kan involvere private operatører
  og skal finde sted under fuld overholdelse af folkeretten. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   En eller flere medlemsstater kan samarbejde med et eller flere tredjelande om alle typer af fælles projekter vedrørende produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder. Dette samarbejde kan involvere private operatører.

1.   En eller flere medlemsstater kan samarbejde med et eller flere tredjelande om alle typer af fælles projekter vedrørende produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder. Dette samarbejde kan involvere private operatører
  og skal finde sted under fuld overholdelse af folkeretten.

Ændring 146

Ændring 146

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 11 — stk. 2 — litra c a (ny)

Artikel 11 — stk. 2 — litra c a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | elektriciteten er produceret i overensstemmelse med international ret med særligt fokus på menneskeret. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

elektriciteten er produceret i overensstemmelse med international ret med særligt fokus på menneskeret.

elektriciteten er produceret i overensstemmelse med international ret med særligt fokus på menneskeret.

Ændring 147

Ændring 147

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 11 — stk. 3 — litra e

Artikel 11 — stk. 3 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | Anvendelsen vedrører et fælles projekt, der opfylder kriterierne i stk. 2, litra b)
  og
   c), og som benytter samkøringslinjen, efter at den er sat i drift, og en mængde elektricitet, der ikke overstiger den mængde, der vil blive eksporteret til Unionen, efter at samkøringslinjen er sat i drift. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

Anvendelsen vedrører et fælles projekt, der opfylder kriterierne i stk. 2, litra b)
  og
   c), og som benytter samkøringslinjen, efter at den er sat i drift, og en mængde elektricitet, der ikke overstiger den mængde, der vil blive eksporteret til Unionen, efter at samkøringslinjen er sat i drift.

og

| e) | Anvendelsen vedrører et fælles projekt, der opfylder kriterierne i stk. 2, litra b), c)
  og ca)
  og som benytter samkøringslinjen, efter at den er sat i drift, og en mængde elektricitet, der ikke overstiger den mængde, der vil blive eksporteret til Unionen, efter at samkøringslinjen er sat i drift. |
| --- | --- |

e)

Anvendelsen vedrører et fælles projekt, der opfylder kriterierne i stk. 2, litra b), c)
  og ca)
  og som benytter samkøringslinjen, efter at den er sat i drift, og en mængde elektricitet, der ikke overstiger den mængde, der vil blive eksporteret til Unionen, efter at samkøringslinjen er sat i drift.

og ca)

Ændring 148

Ændring 148

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 11 — stk. 5 — litra d

Artikel 11 — stk. 5 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | indeholde en skriftlig anerkendelse af litra b)
  og
   c) fra det tredjeland, på hvis område anlægget skal sættes i drift, og angive, hvilken andel eller mængde af den elektricitet, der produceres af anlægget, tredjelandet selv vil forbruge. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

indeholde en skriftlig anerkendelse af litra b)
  og
   c) fra det tredjeland, på hvis område anlægget skal sættes i drift, og angive, hvilken andel eller mængde af den elektricitet, der produceres af anlægget, tredjelandet selv vil forbruge.

og

| d) | indeholde en skriftlig anerkendelse af
  stk. 2,
  litra b), c) og
  ca)
  fra det tredjeland, på hvis område anlægget skal sættes i drift, og angive, hvilken andel eller mængde af den elektricitet, der produceres af anlægget, tredjelandet selv vil forbruge. |
| --- | --- |

d)

indeholde en skriftlig anerkendelse af
  stk. 2,
  litra b), c) og
  ca)
  fra det tredjeland, på hvis område anlægget skal sættes i drift, og angive, hvilken andel eller mængde af den elektricitet, der produceres af anlægget, tredjelandet selv vil forbruge.

stk. 2,

ca)

Ændring 149

Ændring 149

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 13 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 13 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kommissionen letter oprettelsen af fælles støtteordninger mellem medlemsstaterne, navnlig via udbredelse af retningslinjer og bedste praksis. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Kommissionen letter oprettelsen af fælles støtteordninger mellem medlemsstaterne, navnlig via udbredelse af retningslinjer og bedste praksis.

Ændring 150

Ændring 150

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 15 — stk. 1 — afsnit 1

Artikel 15 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne sikrer, at eventuelle nationale regler om godkendelses-, certificerings- og licensprocedurer, der anvendes på anlæg og tilknyttede transmissions- og
  distributionsnetinfrastrukturer
  til produktion af elektricitet, opvarmning eller køling fra vedvarende energikilder, og på processen for forarbejdning af biomasse til biobrændstoffer eller andre energiprodukter, er forholdsmæssige og nødvendige. | Medlemsstaterne sikrer, at eventuelle nationale regler om godkendelses-, certificerings- og licensprocedurer, der anvendes på anlæg og tilknyttede transmissions- og distributionsnetinfrastrukturer til produktion af elektricitet, opvarmning eller køling fra vedvarende energikilder, og på processen for forarbejdning af biomasse til biobrændstoffer,
  flydende biobrændsler og biomassebrændstoffer eller andre energiprodukter, og til vedvarende flydende eller gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, er forholdsmæssige og nødvendige. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne sikrer, at eventuelle nationale regler om godkendelses-, certificerings- og licensprocedurer, der anvendes på anlæg og tilknyttede transmissions- og
  distributionsnetinfrastrukturer
  til produktion af elektricitet, opvarmning eller køling fra vedvarende energikilder, og på processen for forarbejdning af biomasse til biobrændstoffer eller andre energiprodukter, er forholdsmæssige og nødvendige.

distributionsnetinfrastrukturer

Medlemsstaterne sikrer, at eventuelle nationale regler om godkendelses-, certificerings- og licensprocedurer, der anvendes på anlæg og tilknyttede transmissions- og distributionsnetinfrastrukturer til produktion af elektricitet, opvarmning eller køling fra vedvarende energikilder, og på processen for forarbejdning af biomasse til biobrændstoffer,
  flydende biobrændsler og biomassebrændstoffer eller andre energiprodukter, og til vedvarende flydende eller gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, er forholdsmæssige og nødvendige.

flydende biobrændsler og biomassebrændstoffer eller andre energiprodukter, og til vedvarende flydende eller gasformige brændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, er forholdsmæssige og nødvendige.

Ændring 151

Ændring 151

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 15 — stk. 1 — afsnit 2 — litra a

Artikel 15 — stk. 1 — afsnit 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | at de administrative procedurer strømlines og fremskyndes på det rette administrative niveau; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

at de administrative procedurer strømlines og fremskyndes på det rette administrative niveau;

| a) | at de administrative procedurer strømlines og fremskyndes på det rette administrative niveau,
  og forudsigelige tidsrammer for udstedelse af de nødvendige tilladelser og licenser fastsættes; |
| --- | --- |

a)

at de administrative procedurer strømlines og fremskyndes på det rette administrative niveau,
  og forudsigelige tidsrammer for udstedelse af de nødvendige tilladelser og licenser fastsættes;

og forudsigelige tidsrammer for udstedelse af de nødvendige tilladelser og licenser fastsættes

Ændring 152

Ændring 152

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 15 — stk. 1 — afsnit 2 — litra d

Artikel 15 — stk. 1 — afsnit 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | at der opstilles forenklede og mindre byrdefulde godkendelsesprocedurer, herunder i form af en simpel underretning,
  hvis de relevante lovrammer giver mulighed herfor
  , for decentrale anlæg til produktion af energi fra vedvarende kilder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

at der opstilles forenklede og mindre byrdefulde godkendelsesprocedurer, herunder i form af en simpel underretning,
  hvis de relevante lovrammer giver mulighed herfor
  , for decentrale anlæg til produktion af energi fra vedvarende kilder.

hvis de relevante lovrammer giver mulighed herfor

| d) | at der opstilles forenklede og mindre byrdefulde godkendelsesprocedurer, herunder i form af en simpel underretning,
  for mindre projekter og
  for decentrale anlæg til produktion
  og lagring
  af energi fra vedvarende energikilder
  , herunder VE-egenforbrugere og VE-fællesskaber. |
| --- | --- |

d)

at der opstilles forenklede og mindre byrdefulde godkendelsesprocedurer, herunder i form af en simpel underretning,
  for mindre projekter og
  for decentrale anlæg til produktion
  og lagring
  af energi fra vedvarende energikilder
  , herunder VE-egenforbrugere og VE-fællesskaber.

for mindre projekter og

og lagring

, herunder VE-egenforbrugere og VE-fællesskaber.

Ændring 153

Ændring 153

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 15 — stk. 3

Artikel 15 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Medlemsstaterne skal sikre, at investorer får tilstrækkelig vished for, hvilken støtte der påtænkes ydet til energi fra vedvarende kilder. Til dette formål skal medlemsstaterne udarbejde og offentliggøre et langsigtet plan om den forventede støttetildeling som minimum for de følgende tre år og herunder for hver ordning en vejledende tidsplan, kapaciteten, forventninger til budgettets størrelse og en høring af de berørte parter om udformningen af støtten. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.
     
  Medlemsstaterne skal sikre, at investorer får tilstrækkelig vished for, hvilken støtte der påtænkes ydet til energi fra vedvarende kilder. Til dette formål skal medlemsstaterne udarbejde og offentliggøre et langsigtet plan om den forventede støttetildeling som minimum for de følgende tre år og herunder for hver ordning en vejledende tidsplan, kapaciteten, forventninger til budgettets størrelse og en høring af de berørte parter om udformningen af støtten.

udgår

udgår

Ændring 154

Ændring 154

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 15 — stk. 4

Artikel 15 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterne skal sikre, at deres kompetente myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt niveau indfører bestemmelser om integration og udnyttelse af vedvarende energi og anvendelsen af uundgåelig overskudsvarme eller -kulde i forbindelse med planlægning, udformning, opførelse og renovering af byinfrastruktur, industri- eller
  beboelseskvarterer
   og energiinfrastruktur, herunder elektricitet, fjernvarme og fjernkøling, naturgas og alternative brændselsnet. | 4.   Medlemsstaterne skal sikre, at deres kompetente myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt niveau indfører bestemmelser om integration og udnyttelse af vedvarende energi,
  herunder for tidlig fysisk planlægning, behovs- og tilstrækkelighedsvurderinger under hensyntagen til energieffektivitet og efterspørgselsreaktion samt specifikke bestemmelser om VE-egenforbrugere og VE-fællesskaber
  og anvendelsen af uundgåelig overskudsvarme eller -kulde i forbindelse med planlægning, udformning, opførelse og renovering af byinfrastruktur, industri-,
  handels-
  eller beboelseskvarterer og energiinfrastruktur, herunder elektricitet, fjernvarme og fjernkøling, naturgas og alternative brændselsnet.
  Medlemsstaterne tilskynder især de lokale og regionale administrative organer til i relevant omfang at inddrage opvarmning og køling fra vedvarende energikilder i planlægningen af byinfrastruktur. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Medlemsstaterne skal sikre, at deres kompetente myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt niveau indfører bestemmelser om integration og udnyttelse af vedvarende energi og anvendelsen af uundgåelig overskudsvarme eller -kulde i forbindelse med planlægning, udformning, opførelse og renovering af byinfrastruktur, industri- eller
  beboelseskvarterer
   og energiinfrastruktur, herunder elektricitet, fjernvarme og fjernkøling, naturgas og alternative brændselsnet.

4.   Medlemsstaterne skal sikre, at deres kompetente myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt niveau indfører bestemmelser om integration og udnyttelse af vedvarende energi,
  herunder for tidlig fysisk planlægning, behovs- og tilstrækkelighedsvurderinger under hensyntagen til energieffektivitet og efterspørgselsreaktion samt specifikke bestemmelser om VE-egenforbrugere og VE-fællesskaber
  og anvendelsen af uundgåelig overskudsvarme eller -kulde i forbindelse med planlægning, udformning, opførelse og renovering af byinfrastruktur, industri-,
  handels-
  eller beboelseskvarterer og energiinfrastruktur, herunder elektricitet, fjernvarme og fjernkøling, naturgas og alternative brændselsnet.
  Medlemsstaterne tilskynder især de lokale og regionale administrative organer til i relevant omfang at inddrage opvarmning og køling fra vedvarende energikilder i planlægningen af byinfrastruktur.

Ændring 155

Ændring 155

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 15 — stk. 5 — afsnit 2

Artikel 15 — stk. 5 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne kan ved indførelsen af sådanne foranstaltninger eller i deres støtteordninger tage hensyn til nationale foranstaltninger knyttet til væsentlige forøgelser af energieffektiviteten og vedrørende kraftvarmeværker samt passiv-, lavenergi- eller nulenergibygninger. | Medlemsstaterne kan ved indførelsen af sådanne foranstaltninger eller i deres støtteordninger tage hensyn til nationale foranstaltninger knyttet til væsentlige forøgelser af
  vedvarende egetforbrug, lokal energilagring
  , energieffektiviteten og vedrørende kraftvarmeværker samt passiv-, lavenergi- eller nulenergibygninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne kan ved indførelsen af sådanne foranstaltninger eller i deres støtteordninger tage hensyn til nationale foranstaltninger knyttet til væsentlige forøgelser af energieffektiviteten og vedrørende kraftvarmeværker samt passiv-, lavenergi- eller nulenergibygninger.

Medlemsstaterne kan ved indførelsen af sådanne foranstaltninger eller i deres støtteordninger tage hensyn til nationale foranstaltninger knyttet til væsentlige forøgelser af
  vedvarende egetforbrug, lokal energilagring
  , energieffektiviteten og vedrørende kraftvarmeværker samt passiv-, lavenergi- eller nulenergibygninger.

vedvarende egetforbrug, lokal energilagring

Ændring 156

Ændring 156

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 15 — stk. 5 — afsnit 3

Artikel 15 — stk. 5 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne indfører i deres byggeforskrifter og -reglementer eller på anden måde, der har en tilsvarende virkning, et krav om, at der skal anvendes et vist minimum af energi fra vedvarende kilder i nye bygninger og i eksisterende bygninger, der skal gennemrenoveres renovation, for at afspejle resultaterne af beregningen af det omkostningsoptimale niveau, som foretages i medfør af artikel 5, stk. 2, i direktiv 2010/31/EU. Medlemsstaterne giver mulighed for, at disse mindstekrav blandt andet opfyldes ved anvendelse af en væsentlig andel af vedvarende energikilder. | Medlemsstaterne indfører i deres byggeforskrifter og -reglementer eller på anden måde, der har en tilsvarende virkning, et krav om, at der skal anvendes et vist minimum af energi fra vedvarende kilder
  eller fra vedvarende produktionsanlæg
  i nye bygninger og i eksisterende bygninger, der skal gennemgå større renovering, for at afspejle resultaterne af beregningen af det omkostningsoptimale niveau, som foretages i medfør af artikel 5, stk. 2, i direktiv 2010/31/EU. Medlemsstaterne giver mulighed for, at disse mindstekrav blandt andet opfyldes med fjernvarme og fjernkøling, der er produceret ved anvendelse af en væsentlig andel af vedvarende energikilder,
  ved hjælp af individuelt eller kollektivt egetforbrug af vedvarende energi, i henhold til artikel 21, eller ved hjælp af kraftvarmeproduktion, der er baserede på vedvarende energi og fjernvarme og fjernkøling. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne indfører i deres byggeforskrifter og -reglementer eller på anden måde, der har en tilsvarende virkning, et krav om, at der skal anvendes et vist minimum af energi fra vedvarende kilder i nye bygninger og i eksisterende bygninger, der skal gennemrenoveres renovation, for at afspejle resultaterne af beregningen af det omkostningsoptimale niveau, som foretages i medfør af artikel 5, stk. 2, i direktiv 2010/31/EU. Medlemsstaterne giver mulighed for, at disse mindstekrav blandt andet opfyldes ved anvendelse af en væsentlig andel af vedvarende energikilder.

Medlemsstaterne indfører i deres byggeforskrifter og -reglementer eller på anden måde, der har en tilsvarende virkning, et krav om, at der skal anvendes et vist minimum af energi fra vedvarende kilder
  eller fra vedvarende produktionsanlæg
  i nye bygninger og i eksisterende bygninger, der skal gennemgå større renovering, for at afspejle resultaterne af beregningen af det omkostningsoptimale niveau, som foretages i medfør af artikel 5, stk. 2, i direktiv 2010/31/EU. Medlemsstaterne giver mulighed for, at disse mindstekrav blandt andet opfyldes med fjernvarme og fjernkøling, der er produceret ved anvendelse af en væsentlig andel af vedvarende energikilder,
  ved hjælp af individuelt eller kollektivt egetforbrug af vedvarende energi, i henhold til artikel 21, eller ved hjælp af kraftvarmeproduktion, der er baserede på vedvarende energi og fjernvarme og fjernkøling.

eller fra vedvarende produktionsanlæg

ved hjælp af individuelt eller kollektivt egetforbrug af vedvarende energi, i henhold til artikel 21, eller ved hjælp af kraftvarmeproduktion, der er baserede på vedvarende energi og fjernvarme og fjernkøling.

Ændring 157

Ændring 157

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 15 — stk. 6

Artikel 15 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Medlemsstaterne sikrer, at nye offentlige bygninger og eksisterende offentlige bygninger, der skal gennemrenoveres på nationalt, regionalt og lokalt plan, kommer til at danne forbillede i forbindelse med dette direktiv fra den 1. januar 2012 og fremefter. Medlemsstaterne kan bl.a. tillade, at denne forpligtelse opfyldes ved at bestemme, at taget på offentlige bygninger eller blandede privat-offentlige bygninger kan anvendes af tredjeparter til installation af anlæg, der producerer energi fra vedvarende kilder. | 6.   Medlemsstaterne sikrer, at nye offentlige bygninger og eksisterende offentlige bygninger, der skal gennemrenoveres på nationalt, regionalt og lokalt plan, kommer til at danne forbillede i forbindelse med dette direktiv fra den 1. januar 2012 og fremefter. Medlemsstaterne kan bl.a. tillade, at denne forpligtelse opfyldes
  ved at overholde standarderne for næsten energineutralt byggeri, som krævet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv ... [om bygningers energimæssige ydeevne, 2016/0381(COD)],
  eller ved at sørge for, at taget på offentlige bygninger eller blandede privat-offentlige bygninger kan anvendes af tredjeparter til installation af anlæg, der producerer energi fra vedvarende energikilder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Medlemsstaterne sikrer, at nye offentlige bygninger og eksisterende offentlige bygninger, der skal gennemrenoveres på nationalt, regionalt og lokalt plan, kommer til at danne forbillede i forbindelse med dette direktiv fra den 1. januar 2012 og fremefter. Medlemsstaterne kan bl.a. tillade, at denne forpligtelse opfyldes ved at bestemme, at taget på offentlige bygninger eller blandede privat-offentlige bygninger kan anvendes af tredjeparter til installation af anlæg, der producerer energi fra vedvarende kilder.

6.   Medlemsstaterne sikrer, at nye offentlige bygninger og eksisterende offentlige bygninger, der skal gennemrenoveres på nationalt, regionalt og lokalt plan, kommer til at danne forbillede i forbindelse med dette direktiv fra den 1. januar 2012 og fremefter. Medlemsstaterne kan bl.a. tillade, at denne forpligtelse opfyldes
  ved at overholde standarderne for næsten energineutralt byggeri, som krævet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv ... [om bygningers energimæssige ydeevne, 2016/0381(COD)],
  eller ved at sørge for, at taget på offentlige bygninger eller blandede privat-offentlige bygninger kan anvendes af tredjeparter til installation af anlæg, der producerer energi fra vedvarende energikilder.

Ændring 158

Ændring 158

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 15 — stk. 7

Artikel 15 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   Med hensyn til deres byggeforskrifter og -reglementer fremmer medlemsstaterne anvendelsen af systemer og udstyr til opvarmning og køling baseret på vedvarende energikilder, som opnår en betydelig reduktion i energiforbruget. Medlemsstaterne anvender, hvor sådanne eksisterer, energi- eller miljømærker eller andre passende certifikater eller standarder, der er udviklet på nationalt niveau eller EU-niveau,
  som grundlag for at fremme anvendelsen af sådanne
  systemer og sådant
  udstyr
  . | 7.   Med hensyn til deres byggeforskrifter og -reglementer fremmer medlemsstaterne anvendelsen af systemer og udstyr til opvarmning og køling baseret på vedvarende energikilder, som opnår en betydelig reduktion i energiforbruget.
  Til dette formål
  anvender medlemsstaterne eksisterende energi- eller miljømærker eller andre passende certifikater eller standarder, der er udviklet på nationalt plan eller på EU-plan, hvor sådanne findes,
  og sikrer tilstrækkelig information og rådgivning om vedvarende, energieffektive alternativer samt eventuelle finansielle instrumenter og incitamenter til rådighed i tilfælde af udskiftning, med henblik på at fremme en øget udskiftning af gamle opvarmningssystemer og øget omstilling til vedvarende energi baseret på løsninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv ... [om bygningers energimæssige ydeevne, 2016/0381(COD)]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   Med hensyn til deres byggeforskrifter og -reglementer fremmer medlemsstaterne anvendelsen af systemer og udstyr til opvarmning og køling baseret på vedvarende energikilder, som opnår en betydelig reduktion i energiforbruget. Medlemsstaterne anvender, hvor sådanne eksisterer, energi- eller miljømærker eller andre passende certifikater eller standarder, der er udviklet på nationalt niveau eller EU-niveau,
  som grundlag for at fremme anvendelsen af sådanne
  systemer og sådant
  udstyr
  .

7.   Med hensyn til deres byggeforskrifter og -reglementer fremmer medlemsstaterne anvendelsen af systemer og udstyr til opvarmning og køling baseret på vedvarende energikilder, som opnår en betydelig reduktion i energiforbruget.
  Til dette formål
  anvender medlemsstaterne eksisterende energi- eller miljømærker eller andre passende certifikater eller standarder, der er udviklet på nationalt plan eller på EU-plan, hvor sådanne findes,
  og sikrer tilstrækkelig information og rådgivning om vedvarende, energieffektive alternativer samt eventuelle finansielle instrumenter og incitamenter til rådighed i tilfælde af udskiftning, med henblik på at fremme en øget udskiftning af gamle opvarmningssystemer og øget omstilling til vedvarende energi baseret på løsninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv ... [om bygningers energimæssige ydeevne, 2016/0381(COD)].

Ændring 159

Ændring 159

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 15 — stk. 8

Artikel 15 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   Medlemsstaterne skal foretage en vurdering af deres potentiale, hvad angår vedvarende energikilder og anvendelse af overskudsvarme og -kulde til opvarmning og køling. Denne vurdering skal indgå i den anden omfattende vurdering, der kræves i henhold til artikel 14, stk. 1, i direktiv 2012/27/EU for første gang senest den 31. december 2020 og derefter i ajourføringerne af de omfattende vurderinger. | 8.   Medlemsstaterne skal foretage en vurdering af deres potentiale, hvad angår vedvarende energikilder og anvendelse af overskudsvarme og -kulde til opvarmning og køling. Denne vurdering
  bør navnlig indeholde en rumlig analyse af egnede områder, hvor placering kan ske med lav miljørisiko, og potentialet for projekter for små husholdninger
  Denne vurdering skal indgå i den anden omfattende vurdering, der kræves i henhold til artikel 14, stk. 1, i direktiv 2012/27/EU for første gang senest den 31. december 2020 og derefter i ajourføringerne af de omfattende vurderinger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.   Medlemsstaterne skal foretage en vurdering af deres potentiale, hvad angår vedvarende energikilder og anvendelse af overskudsvarme og -kulde til opvarmning og køling. Denne vurdering skal indgå i den anden omfattende vurdering, der kræves i henhold til artikel 14, stk. 1, i direktiv 2012/27/EU for første gang senest den 31. december 2020 og derefter i ajourføringerne af de omfattende vurderinger.

8.   Medlemsstaterne skal foretage en vurdering af deres potentiale, hvad angår vedvarende energikilder og anvendelse af overskudsvarme og -kulde til opvarmning og køling. Denne vurdering
  bør navnlig indeholde en rumlig analyse af egnede områder, hvor placering kan ske med lav miljørisiko, og potentialet for projekter for små husholdninger
  Denne vurdering skal indgå i den anden omfattende vurdering, der kræves i henhold til artikel 14, stk. 1, i direktiv 2012/27/EU for første gang senest den 31. december 2020 og derefter i ajourføringerne af de omfattende vurderinger.

Ændring 160

Ændring 160

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 15 — stk. 8 a (nyt)

Artikel 15 — stk. 8 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at deres kompetente myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan medtager bestemmelser i deres mobilitet- og transportplaner for integrering og udvikling af transportformer, der anvender vedvarende energikilder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at deres kompetente myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan medtager bestemmelser i deres mobilitet- og transportplaner for integrering og udvikling af transportformer, der anvender vedvarende energikilder.

Ændring 161

Ændring 161

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 15 — stk. 9

Artikel 15 — stk. 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9.   Medlemsstaterne
  fjerner
  administrative hindringer for virksomhedernes langfristede elkøbsaftaler til finansiering af vedvarende energi og fremme deres udbredelse på markedet. | 9.   Medlemsstaterne
  foretager en vurdering af de lovgivningsmæssige og administrative hindringer for og potentielle køb af energi fra vedvarende kilder og erhvervskunder i deres område og opretter en mulighedsskabende lovgivningsmæssig og administrativ ramme for at styrke virksomhedernes langvarige købsaftaler om vedvarende energi
  til finansiering af vedvarende energi og til fremme af dens udbredelse,
  således at det sikres, at disse aftaler ikke er underlagt uforholdsmæssige procedurer og gebyrer, som ikke afspejler omkostningerne. Med indgåelsen af sådanne aftaler skal det tilsvarende antal af oprindelsesgarantier i overensstemmelse med artikel 19 annulleres på vegne af erhvervskunden. Denne befordrende ramme skal være en del af de integrerede nationale energi- og klimaplaner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9.   Medlemsstaterne
  fjerner
  administrative hindringer for virksomhedernes langfristede elkøbsaftaler til finansiering af vedvarende energi og fremme deres udbredelse på markedet.

9.   Medlemsstaterne
  foretager en vurdering af de lovgivningsmæssige og administrative hindringer for og potentielle køb af energi fra vedvarende kilder og erhvervskunder i deres område og opretter en mulighedsskabende lovgivningsmæssig og administrativ ramme for at styrke virksomhedernes langvarige købsaftaler om vedvarende energi
  til finansiering af vedvarende energi og til fremme af dens udbredelse,
  således at det sikres, at disse aftaler ikke er underlagt uforholdsmæssige procedurer og gebyrer, som ikke afspejler omkostningerne. Med indgåelsen af sådanne aftaler skal det tilsvarende antal af oprindelsesgarantier i overensstemmelse med artikel 19 annulleres på vegne af erhvervskunden. Denne befordrende ramme skal være en del af de integrerede nationale energi- og klimaplaner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)].

Ændring 162

Ændring 162

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 16 — stk. 2

Artikel 16 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Det fælles administrative kontaktpunkt vejleder ansøgeren om ansøgningsprocessen på en gennemsigtig måde, forsyne ansøgeren med alle nødvendige oplysninger, koordinere med og inddrage andre myndigheder, hvor det er relevant, og levere en retligt bindende afgørelse ved afslutningen af processen. | 2.   Det fælles administrative kontaktpunkt vejleder ansøgeren om ansøgningsprocessen på en gennemsigtig måde, forsyne ansøgeren med alle nødvendige oplysninger, koordinere med og inddrage andre myndigheder, hvor det er relevant, og levere en retligt bindende afgørelse ved afslutningen af processen.
  Ansøgerne bør være i stand til at forelægge alle relevante dokumenter i digital form. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Det fælles administrative kontaktpunkt vejleder ansøgeren om ansøgningsprocessen på en gennemsigtig måde, forsyne ansøgeren med alle nødvendige oplysninger, koordinere med og inddrage andre myndigheder, hvor det er relevant, og levere en retligt bindende afgørelse ved afslutningen af processen.

2.   Det fælles administrative kontaktpunkt vejleder ansøgeren om ansøgningsprocessen på en gennemsigtig måde, forsyne ansøgeren med alle nødvendige oplysninger, koordinere med og inddrage andre myndigheder, hvor det er relevant, og levere en retligt bindende afgørelse ved afslutningen af processen.
  Ansøgerne bør være i stand til at forelægge alle relevante dokumenter i digital form.

Ændring 163

Ændring 163

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 16 — stk. 3

Artikel 16 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Det fælles administrative kontaktpunkt
  offentliggør
  i samarbejde med transmissions- og distributionssystemoperatørerne en
  procedurehåndbog
  for initiativtagere til projekter for vedvarende energi, herunder for projekter i lille målestok
  og
  VE-egenforbrugeres projekter. | 3.   Det fælles administrative kontaktpunkt
  eller medlemsstaten
  opretter i samarbejde med transmissions- og distributionssystemoperatørerne en fælles onlineinformationsplatform, der forklarer procedurerne for udviklere af vedvarende energiprojekter, herunder for projekter i lille målestok, projekter til VE-egenforbrugere
  og projekter til VE-fællesskaber for at lette adgangen til relevant information. Hvis medlemsstaten beslutter at have mere end et fælles administrativt kontaktpunkt vejleder informationsplatformen ansøgeren til det kontaktpunkt, der er relevant for sagsøgernes ansøgning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Det fælles administrative kontaktpunkt
  offentliggør
  i samarbejde med transmissions- og distributionssystemoperatørerne en
  procedurehåndbog
  for initiativtagere til projekter for vedvarende energi, herunder for projekter i lille målestok
  og
  VE-egenforbrugeres projekter.

3.   Det fælles administrative kontaktpunkt
  eller medlemsstaten
  opretter i samarbejde med transmissions- og distributionssystemoperatørerne en fælles onlineinformationsplatform, der forklarer procedurerne for udviklere af vedvarende energiprojekter, herunder for projekter i lille målestok, projekter til VE-egenforbrugere
  og projekter til VE-fællesskaber for at lette adgangen til relevant information. Hvis medlemsstaten beslutter at have mere end et fælles administrativt kontaktpunkt vejleder informationsplatformen ansøgeren til det kontaktpunkt, der er relevant for sagsøgernes ansøgning.

Ændring 164

Ændring 164

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 16 — stk. 4

Artikel 16 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Tilladelsesprocessen, der er omhandlet i stk. 1, må ikke overstige en periode på tre år, undtagen i de tilfælde, der er fastsat i artikel 16, stk. 5, og artikel 17. | 4.   Tilladelsesprocessen, der er omhandlet i stk. 1, må ikke overstige en periode på tre år, undtagen i de tilfælde, der er fastsat i artikel 
  16, stk. 4a, og 5
  og artikel 17. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Tilladelsesprocessen, der er omhandlet i stk. 1, må ikke overstige en periode på tre år, undtagen i de tilfælde, der er fastsat i artikel 16, stk. 5, og artikel 17.

4.   Tilladelsesprocessen, der er omhandlet i stk. 1, må ikke overstige en periode på tre år, undtagen i de tilfælde, der er fastsat i artikel 
  16, stk. 4a, og 5
  og artikel 17.

Ændring 165

Ændring 165

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 16 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 16 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  For anlæg med en elkapacitet på mellem 50kW og 1MW overstiger tilladelsesproceduren ikke en periode på et år. I tilfælde af usædvanlige omstændigheder, der bør være behørigt begrundede, kan tidsfristen forlænges med yderligere tre måneder. |
| | De perioder, der er omhandlet i stk. 4 og 4 a, berører ikke søgsmål og klageprocedurer og kan højst forlænges ned varigheden af søgsmålene og klageprocedurerne. |
| | Medlemsstaterne sikrer, at ansøgere har adgang til udenretslig ordning til bilæggelse af tvister eller enkle og tilgængelige retslige procedurer for bilæggelse af tvister om tilladelsesprocedurer og udstedelse af tilladelsen til at bygge og drive VE-anlæg. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  For anlæg med en elkapacitet på mellem 50kW og 1MW overstiger tilladelsesproceduren ikke en periode på et år. I tilfælde af usædvanlige omstændigheder, der bør være behørigt begrundede, kan tidsfristen forlænges med yderligere tre måneder.

De perioder, der er omhandlet i stk. 4 og 4 a, berører ikke søgsmål og klageprocedurer og kan højst forlænges ned varigheden af søgsmålene og klageprocedurerne.

De perioder, der er omhandlet i stk. 4 og 4 a, berører ikke søgsmål og klageprocedurer og kan højst forlænges ned varigheden af søgsmålene og klageprocedurerne.

Medlemsstaterne sikrer, at ansøgere har adgang til udenretslig ordning til bilæggelse af tvister eller enkle og tilgængelige retslige procedurer for bilæggelse af tvister om tilladelsesprocedurer og udstedelse af tilladelsen til at bygge og drive VE-anlæg.

Medlemsstaterne sikrer, at ansøgere har adgang til udenretslig ordning til bilæggelse af tvister eller enkle og tilgængelige retslige procedurer for bilæggelse af tvister om tilladelsesprocedurer og udstedelse af tilladelsen til at bygge og drive VE-anlæg.

Ændring 166

Ændring 166

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 16 — stk. 5

Artikel 16 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Medlemsstaterne letter
  opgraderingen
  af eksisterende anlæg for vedvarende energi ved bl.a. at sikre en forenklet og hurtig tilladelsesproces, som ikke må overstige et år fra den dato, på hvilken anmodningen om opgradering forelægges det fælles administrative kontaktpunkt. | 5.   Medlemsstaterne letter
  opgraderingen
  af eksisterende anlæg for vedvarende energi ved bl.a. at sikre en forenklet og hurtig tilladelsesproces, som ikke må overstige et år fra den dato, på hvilken anmodningen om opgradering forelægges det fælles administrative kontaktpunkt.
  Med forbehold af [artikel 11, stk. 4], i Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om fælles regler for det indre marked for elektricitet (omarbejdning), 2016/0379(COD)], sikrer medlemsstaterne, at adgang og tilslutning til nettet opretholdes for opgraderede projekter, i det mindste i tilfælde, hvor der ikke er nogen ændring af kapacitet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Medlemsstaterne letter
  opgraderingen
  af eksisterende anlæg for vedvarende energi ved bl.a. at sikre en forenklet og hurtig tilladelsesproces, som ikke må overstige et år fra den dato, på hvilken anmodningen om opgradering forelægges det fælles administrative kontaktpunkt.

5.   Medlemsstaterne letter
  opgraderingen
  af eksisterende anlæg for vedvarende energi ved bl.a. at sikre en forenklet og hurtig tilladelsesproces, som ikke må overstige et år fra den dato, på hvilken anmodningen om opgradering forelægges det fælles administrative kontaktpunkt.
  Med forbehold af [artikel 11, stk. 4], i Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om fælles regler for det indre marked for elektricitet (omarbejdning), 2016/0379(COD)], sikrer medlemsstaterne, at adgang og tilslutning til nettet opretholdes for opgraderede projekter, i det mindste i tilfælde, hvor der ikke er nogen ændring af kapacitet.

Ændring 354

Ændring 354

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 16 — stk. 5 a (nyt)

Artikel 16 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Medlemsstaterne sikrer via deres tilladelsesprocedurer eller koncessionsgivende procedurer, at alle tankstationer langs vejene i det hovednet, der er fastlagt ved forordning (EU) nr. 1315/2013 (»TEN-T-hovednettet«), fra den 31. december 2022 er udstyret med offentligt tilgængelige ladestandere til elektriske køretøjer. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 med henblik på at udvide anvendelsesområdet for dette stykke til brændstoffer, der hører under artikel 25. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  Medlemsstaterne sikrer via deres tilladelsesprocedurer eller koncessionsgivende procedurer, at alle tankstationer langs vejene i det hovednet, der er fastlagt ved forordning (EU) nr. 1315/2013 (»TEN-T-hovednettet«), fra den 31. december 2022 er udstyret med offentligt tilgængelige ladestandere til elektriske køretøjer. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 med henblik på at udvide anvendelsesområdet for dette stykke til brændstoffer, der hører under artikel 25.

Ændring 167

Ændring 167

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 17 — stk. 1

Artikel 17 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Demonstrationsprojekter og anlæg med en elkapacitet på mindre end 50 kW skal gives lov til at koble sig til nettet efter indgivelse af en underretning herom til distributionssystemoperatøren. | 1.   Demonstrationsprojekter og anlæg med en elkapacitet på mindre end 50 kW skal gives lov til at koble sig til nettet efter indgivelse af en underretning herom til distributionssystemoperatøren. |
| | Uanset første afsnit kan distributionssystemoperatøren beslutte at nægte simpel underretning af berettigede grunde eller foreslå en alternativ løsning for demonstrationsprojekter og anlæg med en kapacitet på mellem 10,8  kW og 50kW k. I dette tilfælde skal det ske inden for to uger efter meddelelsen, og sagsøgeren kan derefter anmode om forbindelse via standardprocedurerne. I fravær af en negativ afgørelse fra distributionssystemoperatør inden for denne tidsramme kan anlægget forbindes. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Demonstrationsprojekter og anlæg med en elkapacitet på mindre end 50 kW skal gives lov til at koble sig til nettet efter indgivelse af en underretning herom til distributionssystemoperatøren.

1.   Demonstrationsprojekter og anlæg med en elkapacitet på mindre end 50 kW skal gives lov til at koble sig til nettet efter indgivelse af en underretning herom til distributionssystemoperatøren.

Uanset første afsnit kan distributionssystemoperatøren beslutte at nægte simpel underretning af berettigede grunde eller foreslå en alternativ løsning for demonstrationsprojekter og anlæg med en kapacitet på mellem 10,8  kW og 50kW k. I dette tilfælde skal det ske inden for to uger efter meddelelsen, og sagsøgeren kan derefter anmode om forbindelse via standardprocedurerne. I fravær af en negativ afgørelse fra distributionssystemoperatør inden for denne tidsramme kan anlægget forbindes.

Uanset første afsnit kan distributionssystemoperatøren beslutte at nægte simpel underretning af berettigede grunde eller foreslå en alternativ løsning for demonstrationsprojekter og anlæg med en kapacitet på mellem 10,8  kW og 50kW k. I dette tilfælde skal det ske inden for to uger efter meddelelsen, og sagsøgeren kan derefter anmode om forbindelse via standardprocedurerne. I fravær af en negativ afgørelse fra distributionssystemoperatør inden for denne tidsramme kan anlægget forbindes.

Ændring 168

Ændring 168

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 18 — stk. 1

Artikel 18 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne sikrer, at oplysninger om støtteforanstaltninger stilles til rådighed for alle relevante aktører, som f.eks. forbrugere,
  håndværkere
  , entreprenører, installatører, arkitekter og leverandører af udstyr og systemer til opvarmning, køling og elektricitet og af køretøjer, der kan drives med energi fra vedvarende kilder. | 1.   Medlemsstaterne sikrer, at oplysninger om støtteforanstaltninger stilles til rådighed for alle relevante aktører, som f.eks. forbrugere, herunder
  navnlig lavindkomstforbrugere, udsatte forbrugere, vedvarende energifællesskaber
  , entreprenører, installatører, arkitekter og leverandører af udstyr og systemer til opvarmning, køling og elektricitet og af køretøjer, der kan drives med energi fra vedvarende kilder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Medlemsstaterne sikrer, at oplysninger om støtteforanstaltninger stilles til rådighed for alle relevante aktører, som f.eks. forbrugere,
  håndværkere
  , entreprenører, installatører, arkitekter og leverandører af udstyr og systemer til opvarmning, køling og elektricitet og af køretøjer, der kan drives med energi fra vedvarende kilder.

1.   Medlemsstaterne sikrer, at oplysninger om støtteforanstaltninger stilles til rådighed for alle relevante aktører, som f.eks. forbrugere, herunder
  navnlig lavindkomstforbrugere, udsatte forbrugere, vedvarende energifællesskaber
  , entreprenører, installatører, arkitekter og leverandører af udstyr og systemer til opvarmning, køling og elektricitet og af køretøjer, der kan drives med energi fra vedvarende kilder.

Ændring 169

Ændring 169

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 18 — stk. 2 a (ny)

Artikel 18 — stk. 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterne sikrer oplysninger om intelligente transportsystemer og opkoblede køretøjer i forhold til dets fordele med hensyn til vejsikkerhed, mindre trængsel og brændstofeffektivitet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Medlemsstaterne sikrer oplysninger om intelligente transportsystemer og opkoblede køretøjer i forhold til dets fordele med hensyn til vejsikkerhed, mindre trængsel og brændstofeffektivitet.

Ændring 170

Ændring 170

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 18 — stk. 6

Artikel 18 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Medlemsstaterne udvikler med deltagelse af de lokale og regionale myndigheder passende informations-, bevidstgørelses-, rådgivnings- eller uddannelsesprogrammer med henblik på orientering af borgerne om fordele og praktiske spørgsmål i forbindelse med udvikling og anvendelse af energi fra vedvarende kilder. | 6.   Medlemsstaterne udvikler med deltagelse af de lokale og regionale myndigheder passende informations-, bevidstgørelses-, rådgivnings- eller uddannelsesprogrammer med henblik på orientering af borgerne
  om, hvordan de udøver deres rettigheder som aktive forbrugere og
  om fordele og praktiske spørgsmål
  , herunder tekniske og finansielle aspekter
  i forbindelse med udvikling og anvendelse af energi fra vedvarende kilder,
  inklusive ved eget forbrug, eller indenfor rammen af VE-fællesskaber, såvel som fordelene ved mekanismer for samarbejde mellem medlemsstater og forskellige former for grænseoverskridende samarbejde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Medlemsstaterne udvikler med deltagelse af de lokale og regionale myndigheder passende informations-, bevidstgørelses-, rådgivnings- eller uddannelsesprogrammer med henblik på orientering af borgerne om fordele og praktiske spørgsmål i forbindelse med udvikling og anvendelse af energi fra vedvarende kilder.

6.   Medlemsstaterne udvikler med deltagelse af de lokale og regionale myndigheder passende informations-, bevidstgørelses-, rådgivnings- eller uddannelsesprogrammer med henblik på orientering af borgerne
  om, hvordan de udøver deres rettigheder som aktive forbrugere og
  om fordele og praktiske spørgsmål
  , herunder tekniske og finansielle aspekter
  i forbindelse med udvikling og anvendelse af energi fra vedvarende kilder,
  inklusive ved eget forbrug, eller indenfor rammen af VE-fællesskaber, såvel som fordelene ved mekanismer for samarbejde mellem medlemsstater og forskellige former for grænseoverskridende samarbejde.

Ændring 171

Ændring 171

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 19 — stk. 2 — afsnit 3

Artikel 19 — stk. 2 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne skal sikre, at der ikke skal udstedes oprindelsesgarantier til en producent, som modtager finansiel støtte fra en støtteordning for samme energiproduktion fra vedvarende kilder. Medlemsstaterne skal udstede sådanne
  oprindelsesgarantier
  og
  overføre dem til markedet ved at bortauktionere dem
  .
  Indtægterne fra bortauktionering skal anvendes til at udligne omkostningerne til støtten af de vedvarende energikilder. | Medlemsstaterne sikrer,
  at der i tilfælde af anlæg til vedvarende energi, som er taget i brug efter den ... [datoen for dette direktivs ikrafttræden]
  ikke udstedes oprindelsesgarantier til en producent, der modtager finansiel støtte fra en støtteordning for samme energiproduktion fra vedvarende kilder,
  medmindre der ikke er nogen dobbeltkompensation. |
| | Det formodes, at der ikke er tale om dobbeltkompensation, hvis: |
| | a) | finansiel støtte ydes i form af en udbudsprocedure eller et omsætteligt grønt certificeringssystem |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne skal sikre, at der ikke skal udstedes oprindelsesgarantier til en producent, som modtager finansiel støtte fra en støtteordning for samme energiproduktion fra vedvarende kilder. Medlemsstaterne skal udstede sådanne
  oprindelsesgarantier
  og
  overføre dem til markedet ved at bortauktionere dem
  .
  Indtægterne fra bortauktionering skal anvendes til at udligne omkostningerne til støtten af de vedvarende energikilder.

oprindelsesgarantier

overføre dem til markedet ved at bortauktionere dem

Indtægterne fra bortauktionering skal anvendes til at udligne omkostningerne til støtten af de vedvarende energikilder.

Medlemsstaterne sikrer,
  at der i tilfælde af anlæg til vedvarende energi, som er taget i brug efter den ... [datoen for dette direktivs ikrafttræden]
  ikke udstedes oprindelsesgarantier til en producent, der modtager finansiel støtte fra en støtteordning for samme energiproduktion fra vedvarende kilder,
  medmindre der ikke er nogen dobbeltkompensation.

at der i tilfælde af anlæg til vedvarende energi, som er taget i brug efter den ... [datoen for dette direktivs ikrafttræden]

medmindre der ikke er nogen dobbeltkompensation.

Det formodes, at der ikke er tale om dobbeltkompensation, hvis:

Det formodes, at der ikke er tale om dobbeltkompensation, hvis:

a)

a)

finansiel støtte ydes i form af en udbudsprocedure eller et omsætteligt grønt certificeringssystem

finansiel støtte ydes i form af en udbudsprocedure eller et omsætteligt grønt certificeringssystem

| b) | markedsværdien af oprindelsesgarantierne tages i betragtning for niveauet af finansiel støtte eller |
| --- | --- |

b)

b)

markedsværdien af oprindelsesgarantierne tages i betragtning for niveauet af finansiel støtte eller

markedsværdien af oprindelsesgarantierne tages i betragtning for niveauet af finansiel støtte eller

| c) | oprindelsesgarantierne ikke udstedes direkte til producenten, men til en forbruger, der tilbagekøber energi fra vedvarende energikilder enten i et konkurrencepræget miljø eller i en langsigtet virksomhedsaftale om køb af vedvarende energi. |
| --- | --- |

c)

c)

oprindelsesgarantierne ikke udstedes direkte til producenten, men til en forbruger, der tilbagekøber energi fra vedvarende energikilder enten i et konkurrencepræget miljø eller i en langsigtet virksomhedsaftale om køb af vedvarende energi.

oprindelsesgarantierne ikke udstedes direkte til producenten, men til en forbruger, der tilbagekøber energi fra vedvarende energikilder enten i et konkurrencepræget miljø eller i en langsigtet virksomhedsaftale om køb af vedvarende energi.

I andre tilfælde end dem, der er omhandlet i det fjerde afsnit,
  udsteder medlemsstaterne
  oprindelsesgarantien af statistiske årsager og annullerer dem omgående.

I andre tilfælde end dem, der er omhandlet i det fjerde afsnit,

oprindelsesgarantien af statistiske årsager og annullerer dem omgående.

Ændring 172

Ændring 172

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 19 — stk. 7 — afsnit 1 — litra a a (ny)

Artikel 19 — stk. 7 — afsnit 1 — litra a a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | om den energikilde, fra hvilken energien er produceret, opfylder bæredygtighedskriteriet og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne, som omhandlet i artikel 26. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

om den energikilde, fra hvilken energien er produceret, opfylder bæredygtighedskriteriet og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne, som omhandlet i artikel 26.

om den energikilde, fra hvilken energien er produceret, opfylder bæredygtighedskriteriet og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne, som omhandlet i artikel 26.

Ændring 173

Ændring 173

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 19 — stk. 7 — afsnit 1 — litra b — nr. ii

Artikel 19 — stk. 7 — afsnit 1 — litra b — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | gas, eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

gas, eller

| ii) | gas,
  herunder brint,
  eller |
| --- | --- |

ii)

gas,
  herunder brint,
  eller

herunder brint,

Ændring 174

Ændring 174

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 19 — stk. 8

Artikel 19 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   Hvis en elektricitetsleverandør skal dokumentere andelen eller mængden af energi fra vedvarende kilder i sit energimiks med henblik på artikel 3 i direktiv 2009/72/EF, skal vedkommende gøre dette ved at anvende oprindelsesgarantien. Tilsvarende skal oprindelsesgarantier, der er oprettet i henhold til artikel 14, stk. 10, i direktiv
  2012/27/EF
  , anvendes til at underbygge et eventuelt krav om at dokumentere mængden af elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion. Medlemsstaterne sikrer, at der tages fuldt hensyn til transmissionstab, når oprindelsesgarantier anvendes til at påvise forbrug af vedvarende energi eller elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion. | 8.   Hvis det påkræves en energileverandør at dokumentere andelen eller mængden af energi fra vedvarende energikilder i sit energimiks med henblik på artikel 3, stk. 6, i direktiv 2009/72/EF, gøres det ved at anvende oprindelsesgarantien. Tilsvarende skal oprindelsesgarantier, der er oprettet i henhold til artikel 14, stk. 10, i direktiv
  2012/27/EU
  , anvendes til at underbygge et eventuelt krav om at dokumentere mængden af elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion.
  Når elektriciteten stammer fra højeffektiv kraftvarmeproduktion, der anvender vedvarende energikilder, udstedes der kun en oprindelsesgaranti, der angiver begge karakteristika, i forbindelse med stk. 2.
  Medlemsstaterne sikrer, at der tages fuldt hensyn til transmissionstab, når oprindelsesgarantier anvendes til at påvise forbrug af vedvarende energi eller elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.   Hvis en elektricitetsleverandør skal dokumentere andelen eller mængden af energi fra vedvarende kilder i sit energimiks med henblik på artikel 3 i direktiv 2009/72/EF, skal vedkommende gøre dette ved at anvende oprindelsesgarantien. Tilsvarende skal oprindelsesgarantier, der er oprettet i henhold til artikel 14, stk. 10, i direktiv
  2012/27/EF
  , anvendes til at underbygge et eventuelt krav om at dokumentere mængden af elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion. Medlemsstaterne sikrer, at der tages fuldt hensyn til transmissionstab, når oprindelsesgarantier anvendes til at påvise forbrug af vedvarende energi eller elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion.

8.   Hvis det påkræves en energileverandør at dokumentere andelen eller mængden af energi fra vedvarende energikilder i sit energimiks med henblik på artikel 3, stk. 6, i direktiv 2009/72/EF, gøres det ved at anvende oprindelsesgarantien. Tilsvarende skal oprindelsesgarantier, der er oprettet i henhold til artikel 14, stk. 10, i direktiv
  2012/27/EU
  , anvendes til at underbygge et eventuelt krav om at dokumentere mængden af elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion.
  Når elektriciteten stammer fra højeffektiv kraftvarmeproduktion, der anvender vedvarende energikilder, udstedes der kun en oprindelsesgaranti, der angiver begge karakteristika, i forbindelse med stk. 2.
  Medlemsstaterne sikrer, at der tages fuldt hensyn til transmissionstab, når oprindelsesgarantier anvendes til at påvise forbrug af vedvarende energi eller elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion.

Ændring 175

Ændring 175

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 20 — stk. 1

Artikel 20 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne vurderer, når det er relevant, behovet for udvidelse af den bestående gasnetinfrastruktur for at lette inddragelsen af gas fra vedvarende energikilder. | 1.   Medlemsstaterne vurderer, når det er relevant, behovet for udvidelse af den bestående gasnetinfrastruktur for at lette inddragelsen af gas fra vedvarende energikilder.
  Transmissions- og distributionssystemoperatører er ansvarlige for at sikre en velfungerende gasnetinfrastruktur, herunder for dens vedligeholdelse og regelmæssige renholdelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Medlemsstaterne vurderer, når det er relevant, behovet for udvidelse af den bestående gasnetinfrastruktur for at lette inddragelsen af gas fra vedvarende energikilder.

1.   Medlemsstaterne vurderer, når det er relevant, behovet for udvidelse af den bestående gasnetinfrastruktur for at lette inddragelsen af gas fra vedvarende energikilder.
  Transmissions- og distributionssystemoperatører er ansvarlige for at sikre en velfungerende gasnetinfrastruktur, herunder for dens vedligeholdelse og regelmæssige renholdelse.

Ændring 176

Ændring 176

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 20 — stk. 3

Artikel 20 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Som resultat af deres vurdering, der er indeholdt i de integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med bilag I til forordning [forvaltning] om nødvendigheden af at opbygge ny infrastruktur for fjernvarme og fjernkøling produceret af vedvarende energikilder med henblik på at nå det EU-mål, der er omhandlet i dette direktivs artikel 3, stk. 1, tager medlemsstaterne, hvor det er relevant, skridt til at udvikle en fjernvarmeinfrastruktur, der egner sig til udvikling af produktion af opvarmning og køling fra store anlæg baseret på biomasse, solenergi og geotermisk energi. | 3.   Som resultat af deres vurdering, der er indeholdt i de integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med bilag I til
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)]
  , om nødvendigheden af at opbygge ny infrastruktur for fjernvarme og fjernkøling produceret af vedvarende energikilder med henblik på at nå det EU-mål, der er omhandlet i dette direktivs artikel 3, stk. 1, tager medlemsstaterne, hvor det er relevant, skridt til at udvikle en fjernvarmeinfrastruktur, der egner sig til udvikling af produktion af opvarmning og køling fra store,
  bæredygtige
  anlæg baseret på biomasse,
  omgivende varme i store varmepumper
  , solenergi og geotermisk energi,
  såvel som overskudsvarme fra industri og andre kilder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Som resultat af deres vurdering, der er indeholdt i de integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med bilag I til forordning [forvaltning] om nødvendigheden af at opbygge ny infrastruktur for fjernvarme og fjernkøling produceret af vedvarende energikilder med henblik på at nå det EU-mål, der er omhandlet i dette direktivs artikel 3, stk. 1, tager medlemsstaterne, hvor det er relevant, skridt til at udvikle en fjernvarmeinfrastruktur, der egner sig til udvikling af produktion af opvarmning og køling fra store anlæg baseret på biomasse, solenergi og geotermisk energi.

3.   Som resultat af deres vurdering, der er indeholdt i de integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med bilag I til
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)]
  , om nødvendigheden af at opbygge ny infrastruktur for fjernvarme og fjernkøling produceret af vedvarende energikilder med henblik på at nå det EU-mål, der er omhandlet i dette direktivs artikel 3, stk. 1, tager medlemsstaterne, hvor det er relevant, skridt til at udvikle en fjernvarmeinfrastruktur, der egner sig til udvikling af produktion af opvarmning og køling fra store,
  bæredygtige
  anlæg baseret på biomasse,
  omgivende varme i store varmepumper
  , solenergi og geotermisk energi,
  såvel som overskudsvarme fra industri og andre kilder.

Ændring 177

Ændring 177

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 21 — stk. 1 — afsnit 1 — indledning

Artikel 21 — stk. 1 — afsnit 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne sikrer, at VE-egenforbrugere, individuelt eller gennem aggregatorer: | Medlemsstaterne sikrer, at kunderne har ret til at blive VE-egenforbrugere. Med henblik herpå
  sikrer medlemsstaterne at VE-egenforbrugere, individuelt eller gennem aggregatorer: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne sikrer, at VE-egenforbrugere, individuelt eller gennem aggregatorer:

Medlemsstaterne sikrer, at kunderne har ret til at blive VE-egenforbrugere. Med henblik herpå
  sikrer medlemsstaterne at VE-egenforbrugere, individuelt eller gennem aggregatorer:

Medlemsstaterne sikrer, at kunderne har ret til at blive VE-egenforbrugere. Med henblik herpå

Ændring 178

Ændring 178

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 21 — stk. 1 — afsnit 1 — litra a

Artikel 21 — stk. 1 — afsnit 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | har ret til at producere til eget forbrug og sælge, herunder via elkøbsaftaler, deres overskydende produktion af vedvarende elektricitet uden at være underlagt uforholdsmæssige procedurer og gebyrer, der ikke er omkostningsrelaterede |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

har ret til at producere til eget forbrug og sælge, herunder via elkøbsaftaler, deres overskydende produktion af vedvarende elektricitet uden at være underlagt uforholdsmæssige procedurer og gebyrer, der ikke er omkostningsrelaterede

| a) | har ret til at producere til eget forbrug og sælge, herunder via elkøbsaftaler
  og peer-to-peer handelsordninger,
  deres overskydende produktion af vedvarende elektricitet uden at være underlagt
  diskriminerende eller
  uforholdsmæssige procedurer og gebyrer, der ikke er omkostningsrelaterede; |
| --- | --- |

a)

har ret til at producere til eget forbrug og sælge, herunder via elkøbsaftaler
  og peer-to-peer handelsordninger,
  deres overskydende produktion af vedvarende elektricitet uden at være underlagt
  diskriminerende eller
  uforholdsmæssige procedurer og gebyrer, der ikke er omkostningsrelaterede;

og peer-to-peer handelsordninger,

diskriminerende eller

Ændring 179

Ændring 179

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 21 — stk. 1 — afsnit 1 — litra a a (ny)

Artikel 21 — stk. 1 — afsnit 1 — litra a a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | har ret til at forbruge egenproduceret elektricitet fra vedvarende energikilder, som forbliver på deres lokaliteter uden ansvar for nogen afgifter, gebyrer eller beskatning; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

har ret til at forbruge egenproduceret elektricitet fra vedvarende energikilder, som forbliver på deres lokaliteter uden ansvar for nogen afgifter, gebyrer eller beskatning;

har ret til at forbruge egenproduceret elektricitet fra vedvarende energikilder, som forbliver på deres lokaliteter uden ansvar for nogen afgifter, gebyrer eller beskatning;

Ændring 180

Ændring 180

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 21 — stk. 1 — afsnit 1 — litra a b (ny)

Artikel 21 — stk. 1 — afsnit 1 — litra a b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ab) | har ret til at installere og drive ellagringssystemer, som er kombineret med anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder til eget forbrug, uden ansvar for nogen afgifter, herunder beskatning, og dobbeltgebyrer for lagret elektricitet, som forbliver på deres lokaliteter; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ab)

ab)

har ret til at installere og drive ellagringssystemer, som er kombineret med anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder til eget forbrug, uden ansvar for nogen afgifter, herunder beskatning, og dobbeltgebyrer for lagret elektricitet, som forbliver på deres lokaliteter;

har ret til at installere og drive ellagringssystemer, som er kombineret med anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder til eget forbrug, uden ansvar for nogen afgifter, herunder beskatning, og dobbeltgebyrer for lagret elektricitet, som forbliver på deres lokaliteter;

Ændring 181

Ændring 181

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 21 — stk. 1 — afsnit 1 — litra c

Artikel 21 — stk. 1 — afsnit 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | ikke betragtes som energileverandører i henhold til EU-lovgivningen eller den nationale lovgivning, for så vidt at den elektricitet fra vedvarende energikilder, de leverer til nettet, ikke overstiger 10 MWh for husholdninger og 500 MWh for juridiske personer på årsbasis; og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

ikke betragtes som energileverandører i henhold til EU-lovgivningen eller den nationale lovgivning, for så vidt at den elektricitet fra vedvarende energikilder, de leverer til nettet, ikke overstiger 10 MWh for husholdninger og 500 MWh for juridiske personer på årsbasis; og

; og

| c) | ikke betragtes som energileverandører i henhold til EU-lovgivningen eller den nationale lovgivning, for så vidt at den elektricitet fra vedvarende energikilder, de leverer til nettet, ikke overstiger 10 MWh for husholdninger og 500 MWh for juridiske personer,
  uden at dette berører de procedurer for overvågning og godkendelse af forbindelseskapaciteten til nettet af distributionssystemoperatører i henhold artikel 15 — 18; |
| --- | --- |

c)

ikke betragtes som energileverandører i henhold til EU-lovgivningen eller den nationale lovgivning, for så vidt at den elektricitet fra vedvarende energikilder, de leverer til nettet, ikke overstiger 10 MWh for husholdninger og 500 MWh for juridiske personer,
  uden at dette berører de procedurer for overvågning og godkendelse af forbindelseskapaciteten til nettet af distributionssystemoperatører i henhold artikel 15 — 18;

uden at dette berører de procedurer for overvågning og godkendelse af forbindelseskapaciteten til nettet af distributionssystemoperatører i henhold artikel 15 — 18;

Ændring 182

Ændring 182

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 21 — stk. 1 — afsnit 1 — litra d

Artikel 21 — stk. 1 — afsnit 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | modtager et vederlag for egenproduceret elektricitet fra vedvarende energikilder leveret til nettet, der
  afspejler
  elleverancens markedsværdi. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

modtager et vederlag for egenproduceret elektricitet fra vedvarende energikilder leveret til nettet, der
  afspejler
  elleverancens markedsværdi.

afspejler

| d) | modtager et vederlag for egenproduceret elektricitet fra vedvarende energikilder leveret til nettet,
  der mindst er lig med elleverancens markedsværdi og den langsigtede værdi for nettet, miljøet og samfundet i overensstemmelse med cost-benefit-analysen af distribuerede energiressourcer i henhold til artikel 59 i af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv ... [om fælles regler for det indre marked for elektricitet (omarbejdning), 2016/0380(COD)]. |
| --- | --- |

d)

modtager et vederlag for egenproduceret elektricitet fra vedvarende energikilder leveret til nettet,
  der mindst er lig med elleverancens markedsværdi og den langsigtede værdi for nettet, miljøet og samfundet i overensstemmelse med cost-benefit-analysen af distribuerede energiressourcer i henhold til artikel 59 i af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv ... [om fælles regler for det indre marked for elektricitet (omarbejdning), 2016/0380(COD)].

der mindst er lig med elleverancens markedsværdi og den langsigtede værdi for nettet, miljøet og samfundet i overensstemmelse med cost-benefit-analysen af distribuerede energiressourcer i henhold til artikel 59 i af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv ... [om fælles regler for det indre marked for elektricitet (omarbejdning), 2016/0380(COD)].

Ændring 183

Ændring 183

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 21 — stk. 1 — afsnit 2 a (ny)

Artikel 21 — stk. 1 — afsnit 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterne sikrer, at fordelingen af omkostningerne for forvaltning af netværk og udvikling er retfærdige, rimelige og afspejler de systemiske fordele ved egenproduktion, herunder den langsigtede værdi til nettet, miljøet og samfundet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne sikrer, at fordelingen af omkostningerne for forvaltning af netværk og udvikling er retfærdige, rimelige og afspejler de systemiske fordele ved egenproduktion, herunder den langsigtede værdi til nettet, miljøet og samfundet.

Medlemsstaterne sikrer, at fordelingen af omkostningerne for forvaltning af netværk og udvikling er retfærdige, rimelige og afspejler de systemiske fordele ved egenproduktion, herunder den langsigtede værdi til nettet, miljøet og samfundet.

Ændring 184

Ændring 184

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 21 — stk. 2

Artikel 21 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterne skal sikre, at VE-egenforbrugere, som bor i samme boligejendom, eller som er beliggende i samme kommercielle eller delte serviceanlæg eller et lukket distributionssystem, i fællesskab kan producere til eget forbrug, som om de var en enkelt VE-egenforbruger. I dette tilfælde gælder den tærskelværdi, der er fastsat i stk. 1, litra c), for hver berørt VE-egenforbruger. | 2.   Medlemsstaterne skal sikre, at VE-egenforbrugere, som bor i samme boligejendom eller
  boligområde
  , eller som er beliggende
  inden for
  samme kommercielle,
  industrielle
  eller delte serviceanlæg
  i det samme lukkede
  distributionssystem, i fællesskab kan producere til eget forbrug, som om de var en enkelt VE-egenforbruger. I dette tilfælde gælder den tærskelværdi, der er fastsat i stk. 1, litra c), for hver berørt VE-egenforbruger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Medlemsstaterne skal sikre, at VE-egenforbrugere, som bor i samme boligejendom, eller som er beliggende i samme kommercielle eller delte serviceanlæg eller et lukket distributionssystem, i fællesskab kan producere til eget forbrug, som om de var en enkelt VE-egenforbruger. I dette tilfælde gælder den tærskelværdi, der er fastsat i stk. 1, litra c), for hver berørt VE-egenforbruger.

2.   Medlemsstaterne skal sikre, at VE-egenforbrugere, som bor i samme boligejendom eller
  boligområde
  , eller som er beliggende
  inden for
  samme kommercielle,
  industrielle
  eller delte serviceanlæg
  i det samme lukkede
  distributionssystem, i fællesskab kan producere til eget forbrug, som om de var en enkelt VE-egenforbruger. I dette tilfælde gælder den tærskelværdi, der er fastsat i stk. 1, litra c), for hver berørt VE-egenforbruger.

Ændring 185

Ændring 185

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 21 — stk. 2 a (ny)

Artikel 21 — stk. 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterne foretager en vurdering af de eksisterende hindringer og potentialet for udvikling af egetforbrug på deres territorium med henblik på at etablere en befordrende ramme for at fremme og lette udviklingen af VE-egetforbrug. |
| | Denne befordrende ramme skal bl.a. indeholde: |
| | a) | specifikke foranstaltninger, der sikrer, at egetforbrug er tilgængeligt for alle forbrugere, herunder personer i lavindkomsthusholdninger eller sårbare husholdninger og i socialt boligbyggeri samt personer, som er lejere; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Medlemsstaterne foretager en vurdering af de eksisterende hindringer og potentialet for udvikling af egetforbrug på deres territorium med henblik på at etablere en befordrende ramme for at fremme og lette udviklingen af VE-egetforbrug.

Denne befordrende ramme skal bl.a. indeholde:

Denne befordrende ramme skal bl.a. indeholde:

a)

a)

specifikke foranstaltninger, der sikrer, at egetforbrug er tilgængeligt for alle forbrugere, herunder personer i lavindkomsthusholdninger eller sårbare husholdninger og i socialt boligbyggeri samt personer, som er lejere;

specifikke foranstaltninger, der sikrer, at egetforbrug er tilgængeligt for alle forbrugere, herunder personer i lavindkomsthusholdninger eller sårbare husholdninger og i socialt boligbyggeri samt personer, som er lejere;

| b) | redskaber til at lette adgangen til finansiering |
| --- | --- |

b)

b)

redskaber til at lette adgangen til finansiering

redskaber til at lette adgangen til finansiering

| c) | incitamenter til, at ejere af bygninger skaber muligheder for lejeres egetforbrug |
| --- | --- |

c)

c)

incitamenter til, at ejere af bygninger skaber muligheder for lejeres egetforbrug

incitamenter til, at ejere af bygninger skaber muligheder for lejeres egetforbrug

| d) | fjernelse af alle lovgivningsmæssige hindringer for VE-egetforbrug, herunder for lejere. |
| --- | --- |

d)

d)

fjernelse af alle lovgivningsmæssige hindringer for VE-egetforbrug, herunder for lejere.

fjernelse af alle lovgivningsmæssige hindringer for VE-egetforbrug, herunder for lejere.

Denne befordrende ramme skal være en del af de nationale energi- og klimaplaner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltning af energiunionen, 2016/0375(COD)].

Denne befordrende ramme skal være en del af de nationale energi- og klimaplaner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltning af energiunionen, 2016/0375(COD)].

Ændring 186

Ændring 186

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 21 — stk. 3

Artikel 21 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   
  VE-egenforbrugerens
  anlæg kan forvaltes af en tredjepart med hensyn til installation og drift, herunder måling, samt vedligeholdelse. | 3.   
  VE-egenforbrugerens anlæg kan med dennes tilladelse ejes e af en tredjepart
  eller forvaltes af en tredjepart med hensyn til installation og drift, herunder måling, samt vedligeholdelse.
  Denne tredjepart skal ikke selv betragtes som en VE-egenforbruger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   
  VE-egenforbrugerens
  anlæg kan forvaltes af en tredjepart med hensyn til installation og drift, herunder måling, samt vedligeholdelse.

3.   
  VE-egenforbrugerens anlæg kan med dennes tilladelse ejes e af en tredjepart
  eller forvaltes af en tredjepart med hensyn til installation og drift, herunder måling, samt vedligeholdelse.
  Denne tredjepart skal ikke selv betragtes som en VE-egenforbruger.

Ændring 187

Ændring 187

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 22 — stk. 1 — afsnit - 1 (ny)

Artikel 22 — stk. 1 — afsnit - 1 (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterne sikrer, at slutkunder, herunder privatkunder, er berettiget til at deltage i et vedvarende energifællesskab uden at miste deres rettigheder som slutkunder og uden at være underlagt urimelige betingelser eller procedurer, som forhindrer eller afskrækker dem fra at deltage i et vedvarende energikildefællesskab, forudsat at hvad angår private virksomheder, udgør deres deltagelse ikke deres primære handels- eller erhvervsmæssige virksomhed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne sikrer, at slutkunder, herunder privatkunder, er berettiget til at deltage i et vedvarende energifællesskab uden at miste deres rettigheder som slutkunder og uden at være underlagt urimelige betingelser eller procedurer, som forhindrer eller afskrækker dem fra at deltage i et vedvarende energikildefællesskab, forudsat at hvad angår private virksomheder, udgør deres deltagelse ikke deres primære handels- eller erhvervsmæssige virksomhed.

Medlemsstaterne sikrer, at slutkunder, herunder privatkunder, er berettiget til at deltage i et vedvarende energifællesskab uden at miste deres rettigheder som slutkunder og uden at være underlagt urimelige betingelser eller procedurer, som forhindrer eller afskrækker dem fra at deltage i et vedvarende energikildefællesskab, forudsat at hvad angår private virksomheder, udgør deres deltagelse ikke deres primære handels- eller erhvervsmæssige virksomhed.

Ændring 188

Ændring 188

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 22 — stk. 1 — afsnit 1

Artikel 22 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne skal sikre, at VE-fællesskaber har ret til at producere, forbruge, lagre og sælge vedvarende energi, bl.a. via elkøbsaftaler, uden at være underlagt uforholdsmæssige procedurer og gebyrer, der ikke er omkostningsrelaterede. | Medlemsstaterne skal sikre, at VE-fællesskaber har ret til at producere, forbruge, lagre og sælge vedvarende energi, bl.a. via elkøbsaftaler, uden at være underlagt
  diskriminerende eller
  uforholdsmæssige procedurer og gebyrer, der ikke er omkostningsrelaterede. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne skal sikre, at VE-fællesskaber har ret til at producere, forbruge, lagre og sælge vedvarende energi, bl.a. via elkøbsaftaler, uden at være underlagt uforholdsmæssige procedurer og gebyrer, der ikke er omkostningsrelaterede.

Medlemsstaterne skal sikre, at VE-fællesskaber har ret til at producere, forbruge, lagre og sælge vedvarende energi, bl.a. via elkøbsaftaler, uden at være underlagt
  diskriminerende eller
  uforholdsmæssige procedurer og gebyrer, der ikke er omkostningsrelaterede.

diskriminerende eller

Ændring 189

Ændring 189

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 22 — stk. 1 — afsnit 2 — indledning

Artikel 22 — stk. 1 — afsnit 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| I dette direktiv forstås ved et VE-fællesskab en SMV eller en nonprofitorganisation, hvis partshavere eller medlemmer samarbejder om produktion, distribution, lagring og levering af energi fra vedvarende kilder
  og opfylder
  mindst
  fire
  af følgende kriterier: | I dette direktiv forstås ved et VE-fællesskab en SMV eller en nonprofitorganisation, hvis partshavere eller medlemmer samarbejder om produktion, distribution, lagring og levering af energi fra vedvarende kilder. |
| | Med henblik på at blive betragtet som et VE-fællesskab
  skal mindst
  51 % af posterne i enhedens bestyrelse eller ledelsesorganer forbeholdes lokale medlemmer, dvs. repræsentanter for de lokale offentlige og private socioøkonomiske interesser eller individuelle borgere. |
| | VE-fællesskaberne skal desuden opfylde mindst tre
  af følgende kriterier: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

I dette direktiv forstås ved et VE-fællesskab en SMV eller en nonprofitorganisation, hvis partshavere eller medlemmer samarbejder om produktion, distribution, lagring og levering af energi fra vedvarende kilder
  og opfylder
  mindst
  fire
  af følgende kriterier:

og opfylder

fire

I dette direktiv forstås ved et VE-fællesskab en SMV eller en nonprofitorganisation, hvis partshavere eller medlemmer samarbejder om produktion, distribution, lagring og levering af energi fra vedvarende kilder.

Med henblik på at blive betragtet som et VE-fællesskab
  skal mindst
  51 % af posterne i enhedens bestyrelse eller ledelsesorganer forbeholdes lokale medlemmer, dvs. repræsentanter for de lokale offentlige og private socioøkonomiske interesser eller individuelle borgere.

Med henblik på at blive betragtet som et VE-fællesskab

51 % af posterne i enhedens bestyrelse eller ledelsesorganer forbeholdes lokale medlemmer, dvs. repræsentanter for de lokale offentlige og private socioøkonomiske interesser eller individuelle borgere.

VE-fællesskaberne skal desuden opfylde mindst tre
  af følgende kriterier:

VE-fællesskaberne skal desuden opfylde mindst tre

Ændring 190

Ændring 190

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 22 — stk. 1 — afsnit 2 — litra a

Artikel 22 — stk. 1 — afsnit 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | aktionærerne eller medlemmerne er fysiske personer, lokale myndigheder og herunder kommuner samt
  SMV'er, der beskæftiger sig med vedvarende energi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

aktionærerne eller medlemmerne er fysiske personer, lokale myndigheder og herunder kommuner samt
  SMV'er, der beskæftiger sig med vedvarende energi

SMV'er, der beskæftiger sig med vedvarende energi

| a) | partshavere eller medlemmer er fysiske personer, lokale myndigheder, herunder kommuner, eller SMV'er; |
| --- | --- |

a)

partshavere eller medlemmer er fysiske personer, lokale myndigheder, herunder kommuner, eller SMV'er;

Ændring 191

Ændring 191

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 22 — stk. 1 — afsnit 2 — litra b

Artikel 22 — stk. 1 — afsnit 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | mindst 51 % af aktionærerne eller medlemmerne med stemmeret i enheden er fysiske personer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

mindst 51 % af aktionærerne eller medlemmerne med stemmeret i enheden er fysiske personer

| b) | mindst 51 % af aktionærerne eller medlemmerne med stemmeret i enheden er fysiske personer
  eller offentlige organer |
| --- | --- |

b)

mindst 51 % af aktionærerne eller medlemmerne med stemmeret i enheden er fysiske personer
  eller offentlige organer

eller offentlige organer

Ændring 192

Ændring 192

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 22 — stk. 1 — afsnit 2 — litra c

Artikel 22 — stk. 1 — afsnit 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | mindst 51 % af aktierne eller deltagerrettighederne i enheden ejes af lokale medlemmer, dvs. repræsentanter for de lokale offentlige og private socioøkonomiske interesser eller lokale borgere,
  som har en direkte interesse i fællesskabets aktiviteter og dets virkninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

mindst 51 % af aktierne eller deltagerrettighederne i enheden ejes af lokale medlemmer, dvs. repræsentanter for de lokale offentlige og private socioøkonomiske interesser eller lokale borgere,
  som har en direkte interesse i fællesskabets aktiviteter og dets virkninger

som har en direkte interesse i fællesskabets aktiviteter og dets virkninger

| c) | mindst 51 % af aktierne eller deltagerrettighederne i enheden ejes af lokale medlemmer, dvs. repræsentanter for de lokale offentlige og private socioøkonomiske interesser eller
  individuelle borgere |
| --- | --- |

c)

mindst 51 % af aktierne eller deltagerrettighederne i enheden ejes af lokale medlemmer, dvs. repræsentanter for de lokale offentlige og private socioøkonomiske interesser eller
  individuelle borgere

individuelle borgere

Ændring 193

Ændring 193

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 22 — stk. 1 — afsnit 2 — litra d

Artikel 22 — stk. 1 — afsnit 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | mindst 51 % af posterne i enhedens bestyrelse eller ledelsesorganer forbeholdes lokale medlemmer, dvs. repræsentanter for de lokale offentlige og private socioøkonomiske interesser eller lokale borgere har direkte interesser i fællesskabets aktiviteter og dets virkninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

d)

mindst 51 % af posterne i enhedens bestyrelse eller ledelsesorganer forbeholdes lokale medlemmer, dvs. repræsentanter for de lokale offentlige og private socioøkonomiske interesser eller lokale borgere har direkte interesser i fællesskabets aktiviteter og dets virkninger

mindst 51 % af posterne i enhedens bestyrelse eller ledelsesorganer forbeholdes lokale medlemmer, dvs. repræsentanter for de lokale offentlige og private socioøkonomiske interesser eller lokale borgere har direkte interesser i fællesskabets aktiviteter og dets virkninger

udgår

udgår

Ændring 194

Ændring 194

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 22 — stk. 1 — afsnit 2 a (ny)

Artikel 22 — stk. 1 — afsnit 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterne overvåger anvendelsen af disse kriterier og træffe foranstaltninger for at undgå misbrug og negative virkninger på konkurrencen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne overvåger anvendelsen af disse kriterier og træffe foranstaltninger for at undgå misbrug og negative virkninger på konkurrencen.

Medlemsstaterne overvåger anvendelsen af disse kriterier og træffe foranstaltninger for at undgå misbrug og negative virkninger på konkurrencen.

Ændring 195

Ændring 195

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 22 — stk. 2

Artikel 22 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Uden at dette berører statsstøttereglerne,
  tager medlemsstaterne ved udformningen af støtteordninger hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for VE-fællesskaber. | 2.   Medlemsstaterne tager ved udformningen af støtteordninger hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for VE-fællesskaber,
  og samtidig sikrer de lige vilkår mellem producenter af elektricitet fra vedvarende energikilder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Uden at dette berører statsstøttereglerne,
  tager medlemsstaterne ved udformningen af støtteordninger hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for VE-fællesskaber.

2.   Medlemsstaterne tager ved udformningen af støtteordninger hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for VE-fællesskaber,
  og samtidig sikrer de lige vilkår mellem producenter af elektricitet fra vedvarende energikilder.

Ændring 196

Ændring 196

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 22 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 22 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterne foretager en vurdering af de eksisterende hindringer og potentialet for udvikling af VE-fællesskaber på deres territorium med henblik på at etablere en befordrende ramme for at fremme og lette VE-fællesskabers deltagelse i produktion, forbrug, lagring og salg af vedvarende energi. |
| | Denne befordrende ramme skal omfatte: |
| | a) | mål og specifikke foranstaltninger med henblik på at hjælpe offentlige myndigheder med at fremme udviklingen af VE-fællesskaber og med henblik på at deltage direkte deri |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Medlemsstaterne foretager en vurdering af de eksisterende hindringer og potentialet for udvikling af VE-fællesskaber på deres territorium med henblik på at etablere en befordrende ramme for at fremme og lette VE-fællesskabers deltagelse i produktion, forbrug, lagring og salg af vedvarende energi.

Denne befordrende ramme skal omfatte:

Denne befordrende ramme skal omfatte:

a)

a)

mål og specifikke foranstaltninger med henblik på at hjælpe offentlige myndigheder med at fremme udviklingen af VE-fællesskaber og med henblik på at deltage direkte deri

mål og specifikke foranstaltninger med henblik på at hjælpe offentlige myndigheder med at fremme udviklingen af VE-fællesskaber og med henblik på at deltage direkte deri

| b) | specifikke foranstaltninger til at sikre, at deltagelse i VE-fællesskaber er tilgængelig for alle forbrugere, herunder personer i lavindkomsthusholdninger eller sårbare husholdninger og i socialt boligbyggeri samt personer, som er lejere |
| --- | --- |

b)

b)

specifikke foranstaltninger til at sikre, at deltagelse i VE-fællesskaber er tilgængelig for alle forbrugere, herunder personer i lavindkomsthusholdninger eller sårbare husholdninger og i socialt boligbyggeri samt personer, som er lejere

specifikke foranstaltninger til at sikre, at deltagelse i VE-fællesskaber er tilgængelig for alle forbrugere, herunder personer i lavindkomsthusholdninger eller sårbare husholdninger og i socialt boligbyggeri samt personer, som er lejere

| c) | redskaber til at lette adgangen til finansiering og oplysninger |
| --- | --- |

c)

c)

redskaber til at lette adgangen til finansiering og oplysninger

redskaber til at lette adgangen til finansiering og oplysninger

| d) | reguleringsmæssig og kapacitetsopbyggende støtte til offentlige myndigheder i forbindelse med etablering af VE-fællesskaber |
| --- | --- |

d)

d)

reguleringsmæssig og kapacitetsopbyggende støtte til offentlige myndigheder i forbindelse med etablering af VE-fællesskaber

reguleringsmæssig og kapacitetsopbyggende støtte til offentlige myndigheder i forbindelse med etablering af VE-fællesskaber

| e) | fjernelse af alle ubegrundede lovgivningsmæssige og administrative hindringer for VE-fællesskaber |
| --- | --- |

e)

e)

fjernelse af alle ubegrundede lovgivningsmæssige og administrative hindringer for VE-fællesskaber

fjernelse af alle ubegrundede lovgivningsmæssige og administrative hindringer for VE-fællesskaber

| f) | regler for at sikre lige og ikkediskriminerende behandling af forbrugere, der deltager i energifællesskabet, idet man samtidig sikrer forbrugerbeskyttelse svarende til den, som gælder for forbrugere, der er tilsluttet distributionsnet. |
| --- | --- |

f)

f)

regler for at sikre lige og ikkediskriminerende behandling af forbrugere, der deltager i energifællesskabet, idet man samtidig sikrer forbrugerbeskyttelse svarende til den, som gælder for forbrugere, der er tilsluttet distributionsnet.

regler for at sikre lige og ikkediskriminerende behandling af forbrugere, der deltager i energifællesskabet, idet man samtidig sikrer forbrugerbeskyttelse svarende til den, som gælder for forbrugere, der er tilsluttet distributionsnet.

Denne befordrende ramme skal være en del af de integrerede nationale energi- og klimaplaner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)].

Denne befordrende ramme skal være en del af de integrerede nationale energi- og klimaplaner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)].

Ændring 197

Ændring 197

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 23 — stk. 1

Artikel 23 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   For at fremme udbredelsen af vedvarende energikilder i sektoren for opvarmning og køling skal hver medlemsstat
  bestræbe sig på at
  forhøje andelen af vedvarende energi til opvarmning og køling med mindst
  1
  procentpoint (pp) hvert år udtrykt i den nationale andel af det endelige energiforbrug og beregnet efter metoden i artikel 7. | 1.   For at fremme udbredelsen af vedvarende energikilder i sektoren for opvarmning og køling skal hver medlemsstat forhøje andelen af vedvarende energi til opvarmning og køling med mindst
  2
  procentpoint (pp) hvert år udtrykt i den nationale andel af det endelige energiforbrug og beregnet efter metoden i artikel 7.
  Hvis en medlemsstat ikke kan nå op på denne andel, skal den offentliggøre og fremsende en begrundelse for sin manglende opfyldelse til Kommissionen. Medlemsstaterne prioriterer de bedste tilgængelige teknologier. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   For at fremme udbredelsen af vedvarende energikilder i sektoren for opvarmning og køling skal hver medlemsstat
  bestræbe sig på at
  forhøje andelen af vedvarende energi til opvarmning og køling med mindst
  1
  procentpoint (pp) hvert år udtrykt i den nationale andel af det endelige energiforbrug og beregnet efter metoden i artikel 7.

1.   For at fremme udbredelsen af vedvarende energikilder i sektoren for opvarmning og køling skal hver medlemsstat forhøje andelen af vedvarende energi til opvarmning og køling med mindst
  2
  procentpoint (pp) hvert år udtrykt i den nationale andel af det endelige energiforbrug og beregnet efter metoden i artikel 7.
  Hvis en medlemsstat ikke kan nå op på denne andel, skal den offentliggøre og fremsende en begrundelse for sin manglende opfyldelse til Kommissionen. Medlemsstaterne prioriterer de bedste tilgængelige teknologier.

Ændring 198

Ændring 198

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 23 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 23 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  med henblik på anvendelsen af stk. 1 gælder for medlemsstaterne ved beregningen af den andel af vedvarende energi, der er leveret til opvarmning og køling, og de årlige stigninger, som er blevet pålagt dem, at de: |
| | a) | kan medregne enhver stigning, som er opnået i et givet år, som om den i stedet for var blevet helt eller delvist opnået i et af de to foregående eller efterfølgende år, i perioden mellem den 1. januar 2021 og 31. december 2030 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  med henblik på anvendelsen af stk. 1 gælder for medlemsstaterne ved beregningen af den andel af vedvarende energi, der er leveret til opvarmning og køling, og de årlige stigninger, som er blevet pålagt dem, at de:

a)

a)

kan medregne enhver stigning, som er opnået i et givet år, som om den i stedet for var blevet helt eller delvist opnået i et af de to foregående eller efterfølgende år, i perioden mellem den 1. januar 2021 og 31. december 2030

kan medregne enhver stigning, som er opnået i et givet år, som om den i stedet for var blevet helt eller delvist opnået i et af de to foregående eller efterfølgende år, i perioden mellem den 1. januar 2021 og 31. december 2030

| b) | kan medregne overskudsvarme og -køling i den årlige stigning i stk. 1 med op til 50 % af den årlige stigning |
| --- | --- |

b)

b)

kan medregne overskudsvarme og -køling i den årlige stigning i stk. 1 med op til 50 % af den årlige stigning

kan medregne overskudsvarme og -køling i den årlige stigning i stk. 1 med op til 50 % af den årlige stigning

| c) | skal, hvis deres andel af VE-kilder og overskudsvarme- og overskudskølingskilder i opvarmnings- og kølingssektoren er på mellem 50 % og 80 %, begrænse stigningen til 1 procentpoint om året |
| --- | --- |

c)

c)

skal, hvis deres andel af VE-kilder og overskudsvarme- og overskudskølingskilder i opvarmnings- og kølingssektoren er på mellem 50 % og 80 %, begrænse stigningen til 1 procentpoint om året

skal, hvis deres andel af VE-kilder og overskudsvarme- og overskudskølingskilder i opvarmnings- og kølingssektoren er på mellem 50 % og 80 %, begrænse stigningen til 1 procentpoint om året

| d) | kan fastlægge deres eget niveau for den årlige stigning, herunder fastlægge, hvorvidt der skal være en øvre grænse for overskudsvarmen og -kølingen i litra b), fra det år, hvor de har nået en andel af VE-kilder og overskudsvarme- og overskudskølingskilder i opvarmnings- og kølingssektoren på over 80 %. |
| --- | --- |

d)

d)

kan fastlægge deres eget niveau for den årlige stigning, herunder fastlægge, hvorvidt der skal være en øvre grænse for overskudsvarmen og -kølingen i litra b), fra det år, hvor de har nået en andel af VE-kilder og overskudsvarme- og overskudskølingskilder i opvarmnings- og kølingssektoren på over 80 %.

kan fastlægge deres eget niveau for den årlige stigning, herunder fastlægge, hvorvidt der skal være en øvre grænse for overskudsvarmen og -kølingen i litra b), fra det år, hvor de har nået en andel af VE-kilder og overskudsvarme- og overskudskølingskilder i opvarmnings- og kølingssektoren på over 80 %.

Ændring 199

Ændring 199

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 23 — stk. 2

Artikel 23 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterne
  kan
  på grundlag af objektive og ikke-diskriminerende kriterier
  udpege og offentliggøre
  en liste over foranstaltninger og de gennemførende organer såsom brændstofleverandører, der skal bidrage til den stigning, der er fastsat i stk. 1. | 2.   Medlemsstaterne
  udpeger
  på grundlag af objektive og ikke-diskriminerende kriterier en liste over foranstaltninger og de gennemførende organer såsom brændstofleverandører, der skal bidrage til den stigning, der er fastsat i stk. 1
  , og offentliggør denne liste
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Medlemsstaterne
  kan
  på grundlag af objektive og ikke-diskriminerende kriterier
  udpege og offentliggøre
  en liste over foranstaltninger og de gennemførende organer såsom brændstofleverandører, der skal bidrage til den stigning, der er fastsat i stk. 1.

2.   Medlemsstaterne
  udpeger
  på grundlag af objektive og ikke-diskriminerende kriterier en liste over foranstaltninger og de gennemførende organer såsom brændstofleverandører, der skal bidrage til den stigning, der er fastsat i stk. 1
  , og offentliggør denne liste
  .

Ændring 200

Ændring 200

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 23 — stk. 3 — indledning

Artikel 23 — stk. 3 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Forhøjelsen i stk. 1. kan gennemføres ved anvendelse af en eller flere af følgende valgmuligheder: | 3.   Forhøjelsen i stk. 1. kan
  bl.a.
  gennemføres ved anvendelse af en eller flere af følgende valgmuligheder: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Forhøjelsen i stk. 1. kan gennemføres ved anvendelse af en eller flere af følgende valgmuligheder:

3.   Forhøjelsen i stk. 1. kan
  bl.a.
  gennemføres ved anvendelse af en eller flere af følgende valgmuligheder:

Ændring 201

Ændring 201

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 23 — stk. 3 — litra a

Artikel 23 — stk. 3 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | fysisk integration af vedvarende energi i forsyningen med energi og energibrændsel til opvarmning og køling |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

fysisk integration af vedvarende energi i forsyningen med energi og energibrændsel til opvarmning og køling

| a) | fysisk integration af vedvarende energi
  eller overskudsvarme og -køling
  i forsyningen med energi og energibrændsel til opvarmning og køling |
| --- | --- |

a)

fysisk integration af vedvarende energi
  eller overskudsvarme og -køling
  i forsyningen med energi og energibrændsel til opvarmning og køling

eller overskudsvarme og -køling

Ændring 202

Ændring 202

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 23 — stk. 3 — litra b

Artikel 23 — stk. 3 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | direkte afbødende foranstaltninger såsom installering af højeffektive VE-opvarmningssystemer og -kølingssystemer i bygninger eller brug af vedvarende energi til industrielle opvarmnings- og køleprocesser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

direkte afbødende foranstaltninger såsom installering af højeffektive VE-opvarmningssystemer og -kølingssystemer i bygninger eller brug af vedvarende energi til industrielle opvarmnings- og køleprocesser

| b) | direkte afbødende foranstaltninger såsom installering af højeffektive VE-opvarmningssystemer og -kølingssystemer i bygninger eller brug af vedvarende energi
  og/eller overskudsvarme og -køling
  til industrielle opvarmnings- og køleprocesser |
| --- | --- |

b)

direkte afbødende foranstaltninger såsom installering af højeffektive VE-opvarmningssystemer og -kølingssystemer i bygninger eller brug af vedvarende energi
  og/eller overskudsvarme og -køling
  til industrielle opvarmnings- og køleprocesser

og/eller overskudsvarme og -køling

Ændring 203

Ændring 203

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 23 — stk. 3 — litra c a (nyt)

Artikel 23 — stk. 3 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | andre politiske foranstaltninger med en tilsvarende virkning for at nå den årlige stigning, der er fastsat i stk. 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

andre politiske foranstaltninger med en tilsvarende virkning for at nå den årlige stigning, der er fastsat i stk. 1.

andre politiske foranstaltninger med en tilsvarende virkning for at nå den årlige stigning, der er fastsat i stk. 1.

Ændring 204

Ændring 204

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 23 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 23 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Ved gennemførelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i litra a) til d) ovenfor, kræver medlemsstaterne, at foranstaltningerne udformes på en sådan måde, at det sikres, at de er tilgængelige for alle forbrugere, især personer i lavindkomsthusholdninger eller sårbare husholdninger, som måske ikke har tilstrækkelige rede midler til at nyde godt af dem på anden måde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Ved gennemførelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i litra a) til d) ovenfor, kræver medlemsstaterne, at foranstaltningerne udformes på en sådan måde, at det sikres, at de er tilgængelige for alle forbrugere, især personer i lavindkomsthusholdninger eller sårbare husholdninger, som måske ikke har tilstrækkelige rede midler til at nyde godt af dem på anden måde.

Ændring 205

Ændring 205

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 23 — stk. 5 — litra b a (nyt)

Artikel 23 — stk. 5 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | den mængde overskudsvarme eller -køling, der er leveret til opvarmning og køling |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

den mængde overskudsvarme eller -køling, der er leveret til opvarmning og køling

den mængde overskudsvarme eller -køling, der er leveret til opvarmning og køling

Ændring 206

Ændring 206

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 23 — stk. 5 — litra c

Artikel 23 — stk. 5 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | andelen af vedvarende energi i den samlede mængde energi, der er leveret til opvarmning og køling, og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

andelen af vedvarende energi i den samlede mængde energi, der er leveret til opvarmning og køling, og

| c) | andelen af vedvarende energi
  og overskudsvarme og -køling
  i den samlede mængde energi, der er leveret til opvarmning og køling, og |
| --- | --- |

c)

andelen af vedvarende energi
  og overskudsvarme og -køling
  i den samlede mængde energi, der er leveret til opvarmning og køling, og

og overskudsvarme og -køling

Ændring 207

Ændring 207

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 24 — stk. 1

Artikel 24 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne sikrer, at leverandører af fjernvarme og -køling oplyser de endelige forbrugere om deres energiforbrug og andelen af vedvarende energi i deres systemer. Disse oplysninger skal være i overensstemmelse med de standarder, der anvendes i henhold til direktiv 2010/31/EU. | 1.   Medlemsstaterne sikrer, at leverandører af fjernvarme og -køling oplyser de endelige forbrugere om deres energiforbrug og andelen af vedvarende energi i deres systemer. Disse oplysninger skal
  gives en gang om året eller efter anmodning
  i overensstemmelse med de standarder, der anvendes i henhold til direktiv 2010/31/EU. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Medlemsstaterne sikrer, at leverandører af fjernvarme og -køling oplyser de endelige forbrugere om deres energiforbrug og andelen af vedvarende energi i deres systemer. Disse oplysninger skal være i overensstemmelse med de standarder, der anvendes i henhold til direktiv 2010/31/EU.

1.   Medlemsstaterne sikrer, at leverandører af fjernvarme og -køling oplyser de endelige forbrugere om deres energiforbrug og andelen af vedvarende energi i deres systemer. Disse oplysninger skal
  gives en gang om året eller efter anmodning
  i overensstemmelse med de standarder, der anvendes i henhold til direktiv 2010/31/EU.

Ændring 208

Ændring 208

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 24 — stk. 2

Artikel 24 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterne skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at kunder til fjernvarme- eller fjernkølingsystemer, som ikke er »effektiv fjernvarme og fjernkøling«, jf. artikel 2, nr. 41), i direktiv 2012/27/EU, kan koble sig fra systemet med henblik på selv at producere varme eller køling fra vedvarende energikilder
  eller skifte til en anden leverandør af varme eller kulde, der har adgang til det system, der er omhandlet i stk. 4
  . | 2.   Medlemsstaterne skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at kunder til fjernvarme- eller fjernkølingsystemer, som ikke er »effektiv fjernvarme og fjernkøling«, jf. artikel 2, nr. 41), i direktiv 2012/27/EU
  eller ikke bliver sådan et system inden for de næste fem år ifølge investeringsplanerne
  , kan koble sig fra systemet med henblik på selv at producere varme eller køling fra vedvarende energikilder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Medlemsstaterne skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at kunder til fjernvarme- eller fjernkølingsystemer, som ikke er »effektiv fjernvarme og fjernkøling«, jf. artikel 2, nr. 41), i direktiv 2012/27/EU, kan koble sig fra systemet med henblik på selv at producere varme eller køling fra vedvarende energikilder
  eller skifte til en anden leverandør af varme eller kulde, der har adgang til det system, der er omhandlet i stk. 4
  .

2.   Medlemsstaterne skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at kunder til fjernvarme- eller fjernkølingsystemer, som ikke er »effektiv fjernvarme og fjernkøling«, jf. artikel 2, nr. 41), i direktiv 2012/27/EU
  eller ikke bliver sådan et system inden for de næste fem år ifølge investeringsplanerne
  , kan koble sig fra systemet med henblik på selv at producere varme eller køling fra vedvarende energikilder.

Ændring 209

Ændring 209

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 24 — stk. 3

Artikel 24 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterne kan begrænse retten til at frakoble sig
  eller skifte leverandør
  til kunder, som kan dokumentere, at den planlagte alternative forsyningsløsning til opvarmning og afkøling medfører en betydeligt bedre energimæssig ydeevne. Resultatevalueringen af den alternative forsyningsløsning kan bygge på den energiattest, som er defineret i direktiv 2010/31/EU. | 3.   Medlemsstaterne kan begrænse retten til at frakoble sig til kunder, som kan dokumentere, at den planlagte alternative forsyningsløsning til opvarmning og afkøling medfører en betydeligt bedre energimæssig ydeevne. Resultatevalueringen af den alternative forsyningsløsning kan bygge på den energiattest, som er defineret i direktiv 2010/31/EU. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Medlemsstaterne kan begrænse retten til at frakoble sig
  eller skifte leverandør
  til kunder, som kan dokumentere, at den planlagte alternative forsyningsløsning til opvarmning og afkøling medfører en betydeligt bedre energimæssig ydeevne. Resultatevalueringen af den alternative forsyningsløsning kan bygge på den energiattest, som er defineret i direktiv 2010/31/EU.

3.   Medlemsstaterne kan begrænse retten til at frakoble sig til kunder, som kan dokumentere, at den planlagte alternative forsyningsløsning til opvarmning og afkøling medfører en betydeligt bedre energimæssig ydeevne. Resultatevalueringen af den alternative forsyningsløsning kan bygge på den energiattest, som er defineret i direktiv 2010/31/EU.

Ændring 210

Ændring 210

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 24 — stk. 4

Artikel 24 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterne skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre ikke-diskriminerende adgang til fjernvarme- eller fjernkølingssystemer for varme eller kulde, der produceres af vedvarende energikilder og overskudsvarme eller
  -kulde. Denne ikke-diskriminerende adgang skal åbne mulighed for direkte levering
  af
  opvarmning og køling fra
  sådanne
  kilder til kunder, der er tilsluttet fjernvarme- eller fjernkølingssystemet, fra andre leverandører end operatøren af fjernvarme- eller fjernkølingssystemet
  . | 4.   Medlemsstaterne skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre ikke-diskriminerende adgang til fjernvarme- eller fjernkølingssystemer for varme eller kulde, der produceres af vedvarende energikilder, og
  for
  overskudsvarme eller
  -køling, på grundlag af ikke-diskriminerende kriterier fastlagt
  af
  medlemsstatens kompetente myndighed.
  Sådanne
  kriterier skal tage hensyn til de økonomiske og tekniske muligheder for fjernvarme- eller fjernkølingssystemoperatører og tilkoblede kunder
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Medlemsstaterne skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre ikke-diskriminerende adgang til fjernvarme- eller fjernkølingssystemer for varme eller kulde, der produceres af vedvarende energikilder og overskudsvarme eller
  -kulde. Denne ikke-diskriminerende adgang skal åbne mulighed for direkte levering
  af
  opvarmning og køling fra
  sådanne
  kilder til kunder, der er tilsluttet fjernvarme- eller fjernkølingssystemet, fra andre leverandører end operatøren af fjernvarme- eller fjernkølingssystemet
  .

4.   Medlemsstaterne skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre ikke-diskriminerende adgang til fjernvarme- eller fjernkølingssystemer for varme eller kulde, der produceres af vedvarende energikilder, og
  for
  overskudsvarme eller
  -køling, på grundlag af ikke-diskriminerende kriterier fastlagt
  af
  medlemsstatens kompetente myndighed.
  Sådanne
  kriterier skal tage hensyn til de økonomiske og tekniske muligheder for fjernvarme- eller fjernkølingssystemoperatører og tilkoblede kunder
  .

Ændring 211

Ændring 211

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 24 — stk. 5

Artikel 24 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   En operatør af et fjernvarme- eller fjernkølingssystem kan afvise at give leverandører adgang, hvis
  systemet ikke har
  den nødvendige kapacitet på grund af anden forsyning med overskudsvarme eller -kulde, varme eller kulde produceret af vedvarende energikilder eller varme eller kulde produceret af højeffektiv kraftvarmeproduktion. I tilfælde af en sådan afvisning skal medlemsstaterne sikre, at operatøren af fjernvarme- eller fjernkølingssystemet forelægger den kompetente myndighed relevante oplysninger i henhold til stk. 9 om de foranstaltninger, der vil være nødvendige for at udbygge systemet. | 5.   En operatør af et fjernvarme- eller fjernkølingssystem kan afvise at give leverandører adgang, hvis en eller
  flere af følgende betingelser er opfyldt: |
| | a) | systemet har
  ikke den nødvendige kapacitet på grund af anden forsyning med overskudsvarme eller -kulde, varme eller kulde produceret af vedvarende energikilder eller varme eller kulde produceret af højeffektiv kraftvarmeproduktion,
  eller en sådan adgang ville bringe den sikre drift af fjernvarmesystemet i fare |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   En operatør af et fjernvarme- eller fjernkølingssystem kan afvise at give leverandører adgang, hvis
  systemet ikke har
  den nødvendige kapacitet på grund af anden forsyning med overskudsvarme eller -kulde, varme eller kulde produceret af vedvarende energikilder eller varme eller kulde produceret af højeffektiv kraftvarmeproduktion. I tilfælde af en sådan afvisning skal medlemsstaterne sikre, at operatøren af fjernvarme- eller fjernkølingssystemet forelægger den kompetente myndighed relevante oplysninger i henhold til stk. 9 om de foranstaltninger, der vil være nødvendige for at udbygge systemet.

5.   En operatør af et fjernvarme- eller fjernkølingssystem kan afvise at give leverandører adgang, hvis en eller
  flere af følgende betingelser er opfyldt:

a)

a)

systemet har
  ikke den nødvendige kapacitet på grund af anden forsyning med overskudsvarme eller -kulde, varme eller kulde produceret af vedvarende energikilder eller varme eller kulde produceret af højeffektiv kraftvarmeproduktion,
  eller en sådan adgang ville bringe den sikre drift af fjernvarmesystemet i fare

systemet har

eller en sådan adgang ville bringe den sikre drift af fjernvarmesystemet i fare

| b) | systemet udgør »effektiv fjernvarme og fjernkøling« som defineret i artikel 2, nr. 41), i direktiv 2012/27/EU |
| --- | --- |

b)

b)

systemet udgør »effektiv fjernvarme og fjernkøling« som defineret i artikel 2, nr. 41), i direktiv 2012/27/EU

systemet udgør »effektiv fjernvarme og fjernkøling« som defineret i artikel 2, nr. 41), i direktiv 2012/27/EU

| c) | at give adgang ville føre til en alt for stor prisstigning på varme eller køling for de endelige forbrugere sammenlignet med prisen ved brug af den vigtigste lokale varmeforsyning, som den vedvarende energikilde eller overskudsvarmen eller -kølingen konkurrerer med. |
| --- | --- |

c)

c)

at give adgang ville føre til en alt for stor prisstigning på varme eller køling for de endelige forbrugere sammenlignet med prisen ved brug af den vigtigste lokale varmeforsyning, som den vedvarende energikilde eller overskudsvarmen eller -kølingen konkurrerer med.

at give adgang ville føre til en alt for stor prisstigning på varme eller køling for de endelige forbrugere sammenlignet med prisen ved brug af den vigtigste lokale varmeforsyning, som den vedvarende energikilde eller overskudsvarmen eller -kølingen konkurrerer med.

I tilfælde af en sådan afvisning skal medlemsstaterne sikre, at operatøren af fjernvarme- eller fjernkølingssystemet forelægger den kompetente myndighed relevante oplysninger i henhold til stk. 9 om de foranstaltninger, der vil være nødvendige for at udbygge systemet
  , herunder foranstaltningernes økonomiske konsekvenser.

, herunder foranstaltningernes økonomiske konsekvenser.

Ændring 212

Ændring 212

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 24 — stk. 6

Artikel 24 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Nye fjernvarme- og fjernkølingssystemer kan efter anmodning undtages fra anvendelsen af stk. 4 i en fastlagt periode. Den kompetente myndighed træffer afgørelse om en sådan anmodning om undtagelse fra sag til sag. En undtagelse indrømmes kun, hvis det nye fjernvarme- eller fjernkølingssystem udgør »effektiv fjernvarme og fjernkøling« som omhandlet i artikel 2, nr. 41), i direktiv 2012/27/EU, og hvis det udnytter det potentiale for vedvarende energikilder og overskudsvarme eller
  -kulde
  , som er påvist i den omfattende vurdering, der er foretaget i overensstemmelse med artikel 14 i direktiv 2012/27/EU. | 6.   Nye fjernvarme- og fjernkølingssystemer kan efter anmodning undtages fra anvendelsen af stk. 4 i en fastlagt periode. Den kompetente myndighed træffer afgørelse om en sådan anmodning om undtagelse fra sag til sag. En undtagelse indrømmes kun, hvis det nye fjernvarme- eller fjernkølingssystem udgør »effektiv fjernvarme og fjernkøling« som omhandlet i artikel 2, nr. 41), i direktiv 2012/27/EU, og hvis det udnytter det potentiale for vedvarende energikilder
  , højeffektiv kraftvarmeproduktion som omhandlet i artikel 2, nr. 34, i direktiv 2012/27/EU
  og overskudsvarme eller
  -køling
  , som er påvist i den omfattende vurdering, der er foretaget i overensstemmelse med artikel 14 i direktiv 2012/27/EU. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Nye fjernvarme- og fjernkølingssystemer kan efter anmodning undtages fra anvendelsen af stk. 4 i en fastlagt periode. Den kompetente myndighed træffer afgørelse om en sådan anmodning om undtagelse fra sag til sag. En undtagelse indrømmes kun, hvis det nye fjernvarme- eller fjernkølingssystem udgør »effektiv fjernvarme og fjernkøling« som omhandlet i artikel 2, nr. 41), i direktiv 2012/27/EU, og hvis det udnytter det potentiale for vedvarende energikilder og overskudsvarme eller
  -kulde
  , som er påvist i den omfattende vurdering, der er foretaget i overensstemmelse med artikel 14 i direktiv 2012/27/EU.

6.   Nye fjernvarme- og fjernkølingssystemer kan efter anmodning undtages fra anvendelsen af stk. 4 i en fastlagt periode. Den kompetente myndighed træffer afgørelse om en sådan anmodning om undtagelse fra sag til sag. En undtagelse indrømmes kun, hvis det nye fjernvarme- eller fjernkølingssystem udgør »effektiv fjernvarme og fjernkøling« som omhandlet i artikel 2, nr. 41), i direktiv 2012/27/EU, og hvis det udnytter det potentiale for vedvarende energikilder
  , højeffektiv kraftvarmeproduktion som omhandlet i artikel 2, nr. 34, i direktiv 2012/27/EU
  og overskudsvarme eller
  -køling
  , som er påvist i den omfattende vurdering, der er foretaget i overensstemmelse med artikel 14 i direktiv 2012/27/EU.

Ændring 213

Ændring 213

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 24 — stk. 7

Artikel 24 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   Retten til at frakoble sig
  eller skifte leverandør
  kan udøves af individuelle kunder eller af fællesforetagender bestående af kunder, eller af parter der handler på vegne af kunder. I ejendomme med flere lejligheder i blokke kan en sådan frakobling kun foretages for hele ejendommen. | 7.   Retten til at frakoble sig kan udøves af individuelle kunder eller af fællesforetagender bestående af kunder, eller af parter der handler på vegne af kunder. I ejendomme med flere lejligheder i blokke kan en sådan frakobling kun foretages for hele ejendommen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   Retten til at frakoble sig
  eller skifte leverandør
  kan udøves af individuelle kunder eller af fællesforetagender bestående af kunder, eller af parter der handler på vegne af kunder. I ejendomme med flere lejligheder i blokke kan en sådan frakobling kun foretages for hele ejendommen.

7.   Retten til at frakoble sig kan udøves af individuelle kunder eller af fællesforetagender bestående af kunder, eller af parter der handler på vegne af kunder. I ejendomme med flere lejligheder i blokke kan en sådan frakobling kun foretages for hele ejendommen.

Ændring 214

Ændring 214

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 24 — stk. 8

Artikel 24 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   Medlemsstaterne skal pålægge eldistributionssystemoperatørerne mindst hvert
  andet
  år i samarbejde med operatørerne af fjernvarme- og kølingssystemer på deres område at vurdere fjernvarme- og kølingssystemers potentiale i henseende til balancering og andre systemtjenester, herunder prisfleksibelt elforbrug og lagring af overskudselektricitet produceret af vedvarende energikilder, og ligeledes vurdere om anvendelsen af det påviste potentiale ville være mere ressource- og omkostningseffektivt end alternative løsninger. | 8.   Medlemsstaterne skal pålægge eldistributionssystemoperatørerne mindst hvert
  fjerde
  år i samarbejde med operatørerne af fjernvarme- og kølingssystemer på deres område at vurdere fjernvarme- og kølingssystemers potentiale i henseende til balancering og andre systemtjenester, herunder prisfleksibelt elforbrug og lagring af overskudselektricitet produceret af vedvarende energikilder, og ligeledes vurdere om anvendelsen af det påviste potentiale ville være mere ressource- og omkostningseffektivt end alternative løsninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.   Medlemsstaterne skal pålægge eldistributionssystemoperatørerne mindst hvert
  andet
  år i samarbejde med operatørerne af fjernvarme- og kølingssystemer på deres område at vurdere fjernvarme- og kølingssystemers potentiale i henseende til balancering og andre systemtjenester, herunder prisfleksibelt elforbrug og lagring af overskudselektricitet produceret af vedvarende energikilder, og ligeledes vurdere om anvendelsen af det påviste potentiale ville være mere ressource- og omkostningseffektivt end alternative løsninger.

8.   Medlemsstaterne skal pålægge eldistributionssystemoperatørerne mindst hvert
  fjerde
  år i samarbejde med operatørerne af fjernvarme- og kølingssystemer på deres område at vurdere fjernvarme- og kølingssystemers potentiale i henseende til balancering og andre systemtjenester, herunder prisfleksibelt elforbrug og lagring af overskudselektricitet produceret af vedvarende energikilder, og ligeledes vurdere om anvendelsen af det påviste potentiale ville være mere ressource- og omkostningseffektivt end alternative løsninger.

Ændring 215

Ændring 215

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 24 — stk. 9

Artikel 24 — stk. 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9.   Medlemsstaterne skal udpege en eller flere
  uafhængige
  myndigheder til at sikre, at forbrugernes rettigheder og reglerne for driften af fjernvarme- og fjernkølingssystemer i henhold til denne artikel er klart defineret og håndhævet. | 9.   Medlemsstaterne skal udpege en eller flere
  kompetente
  myndigheder til at sikre, at forbrugernes rettigheder og reglerne for driften af fjernvarme- og fjernkølingssystemer i henhold til denne artikel er klart defineret og håndhævet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9.   Medlemsstaterne skal udpege en eller flere
  uafhængige
  myndigheder til at sikre, at forbrugernes rettigheder og reglerne for driften af fjernvarme- og fjernkølingssystemer i henhold til denne artikel er klart defineret og håndhævet.

9.   Medlemsstaterne skal udpege en eller flere
  kompetente
  myndigheder til at sikre, at forbrugernes rettigheder og reglerne for driften af fjernvarme- og fjernkølingssystemer i henhold til denne artikel er klart defineret og håndhævet.

Ændring 216

Ændring 216

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 25 — stk. 1 — afsnit 1

Artikel 25 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Med virkning fra den 1. januar 2021 skal medlemsstaterne pålægge brændstofleverandører at inkludere en minimumsandel af energi fra avancerede biobrændstoffer og biogas og andre biobrændstoffer produceret af råprodukter opført i bilag IX, fra vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, fra
  affaldsbaseret fossilt brændsel
  og elektricitet fra vedvarende energikilder i den samlede mængde transportbrændstoffer, de leverer til forbrug eller anvendelse på markedet i løbet af et kalenderår. | Med virkning fra den 1. januar 2021 skal medlemsstaterne
  for at kunne nå målet på 12 % af det endelige energiforbrug fra vedvarende energikilder som omhandlet i artikel 3
  pålægge brændstofleverandører at inkludere en minimumsandel af energi fra avancerede biobrændstoffer og biogas og andre biobrændstoffer produceret af råprodukter opført i bilag IX, fra vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, fra
  genanvendte kulstofholdige brændstoffer
  og
  fra
  elektricitet fra vedvarende energikilder i den samlede mængde transportbrændstoffer, de leverer til forbrug eller anvendelse på markedet i løbet af et kalenderår. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Med virkning fra den 1. januar 2021 skal medlemsstaterne pålægge brændstofleverandører at inkludere en minimumsandel af energi fra avancerede biobrændstoffer og biogas og andre biobrændstoffer produceret af råprodukter opført i bilag IX, fra vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, fra
  affaldsbaseret fossilt brændsel
  og elektricitet fra vedvarende energikilder i den samlede mængde transportbrændstoffer, de leverer til forbrug eller anvendelse på markedet i løbet af et kalenderår.

affaldsbaseret fossilt brændsel

Med virkning fra den 1. januar 2021 skal medlemsstaterne
  for at kunne nå målet på 12 % af det endelige energiforbrug fra vedvarende energikilder som omhandlet i artikel 3
  pålægge brændstofleverandører at inkludere en minimumsandel af energi fra avancerede biobrændstoffer og biogas og andre biobrændstoffer produceret af råprodukter opført i bilag IX, fra vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, fra
  genanvendte kulstofholdige brændstoffer
  og
  fra
  elektricitet fra vedvarende energikilder i den samlede mængde transportbrændstoffer, de leverer til forbrug eller anvendelse på markedet i løbet af et kalenderår.

for at kunne nå målet på 12 % af det endelige energiforbrug fra vedvarende energikilder som omhandlet i artikel 3

genanvendte kulstofholdige brændstoffer

fra

Ændring 217

Ændring 217

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 25 — stk. 1 — afsnit 2

Artikel 25 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Minimumsandelen skal udgøre mindst 1,5  % i 2021 og stige til mindst
  6,8
   % i 2030 efter det udviklingsforløb, der er fastlagt i bilag X, del B. I denne samlede andel skal bidraget fra avancerede biobrændstoffer og biogas produceret af råprodukter, der er anført i bilag IX, del A, udgøre mindst 0,5  % af de transportbrændstoffer, der leveres til forbrug eller anvendelse på markedet fra den 1. januar 2021, og stige til mindst 3,6  % frem til 2030 efter det udviklingsforløb, der er fastlagt i bilag X, del C. | Minimumsandelen skal udgøre mindst 1,5  % i 2021 og stige til mindst
  10
   % i 2030 efter det udviklingsforløb, der er fastlagt i bilag X, del B. I denne samlede andel skal bidraget fra avancerede biobrændstoffer og biogas produceret af råprodukter, der er anført i bilag IX, del A, udgøre mindst 0,5  % af de transportbrændstoffer, der leveres til forbrug eller anvendelse på markedet fra den 1. januar 2021, og stige til mindst 3,6  % frem til 2030 efter det udviklingsforløb, der er fastlagt i bilag X, del C. |
| | Leverandører, der kun leverer brændstof i form af elektricitet og vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, behøver ikke opfylde den minimumsandel af avancerede biobrændstoffer, andre biobrændstoffer og biogas, der er fremstillet af råprodukter opført i bilag IX. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Minimumsandelen skal udgøre mindst 1,5  % i 2021 og stige til mindst
  6,8
   % i 2030 efter det udviklingsforløb, der er fastlagt i bilag X, del B. I denne samlede andel skal bidraget fra avancerede biobrændstoffer og biogas produceret af råprodukter, der er anført i bilag IX, del A, udgøre mindst 0,5  % af de transportbrændstoffer, der leveres til forbrug eller anvendelse på markedet fra den 1. januar 2021, og stige til mindst 3,6  % frem til 2030 efter det udviklingsforløb, der er fastlagt i bilag X, del C.

6,8

Minimumsandelen skal udgøre mindst 1,5  % i 2021 og stige til mindst
  10
   % i 2030 efter det udviklingsforløb, der er fastlagt i bilag X, del B. I denne samlede andel skal bidraget fra avancerede biobrændstoffer og biogas produceret af råprodukter, der er anført i bilag IX, del A, udgøre mindst 0,5  % af de transportbrændstoffer, der leveres til forbrug eller anvendelse på markedet fra den 1. januar 2021, og stige til mindst 3,6  % frem til 2030 efter det udviklingsforløb, der er fastlagt i bilag X, del C.

10

Leverandører, der kun leverer brændstof i form af elektricitet og vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, behøver ikke opfylde den minimumsandel af avancerede biobrændstoffer, andre biobrændstoffer og biogas, der er fremstillet af råprodukter opført i bilag IX.

Leverandører, der kun leverer brændstof i form af elektricitet og vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, behøver ikke opfylde den minimumsandel af avancerede biobrændstoffer, andre biobrændstoffer og biogas, der er fremstillet af råprodukter opført i bilag IX.

Ændring 218

Ændring 218

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 25 — stk. 1 — afsnit 4 — litra a

Artikel 25 — stk. 1 — afsnit 4 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | ved beregningen af nævneren, dvs. energiindholdet i de vej- og jernbanetransportbrændstoffer, der leveres til forbrug eller anvendelse på markedet, skal benzin, diesel, naturgas, biobrændstoffer, biogas, vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse,
  affaldsbaseret fossilt brændsel
  og elektricitet, tages i betragtning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

ved beregningen af nævneren, dvs. energiindholdet i de vej- og jernbanetransportbrændstoffer, der leveres til forbrug eller anvendelse på markedet, skal benzin, diesel, naturgas, biobrændstoffer, biogas, vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse,
  affaldsbaseret fossilt brændsel
  og elektricitet, tages i betragtning

affaldsbaseret fossilt brændsel

| a) | ved beregningen af nævneren, dvs. energiindholdet i de vej- og jernbanetransportbrændstoffer, der leveres til forbrug eller anvendelse på markedet, skal benzin, diesel, naturgas, biobrændstoffer, biogas, vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse,
  genanvendte kulstofholdige brændstoffer
  og elektricitet tages i betragtning |
| --- | --- |

a)

ved beregningen af nævneren, dvs. energiindholdet i de vej- og jernbanetransportbrændstoffer, der leveres til forbrug eller anvendelse på markedet, skal benzin, diesel, naturgas, biobrændstoffer, biogas, vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse,
  genanvendte kulstofholdige brændstoffer
  og elektricitet tages i betragtning

genanvendte kulstofholdige brændstoffer

Ændring 219

Ændring 219

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 25 — stk. 1 — afsnit 4 — litra b — afsnit 1

Artikel 25 — stk. 1 — afsnit 4 — litra b — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | ved beregningen af tælleren skal energiindholdet i avancerede biobrændstoffer, andre biobrændstoffer og biogas, der er produceret af råprodukter opført i bilag IX, vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse,
  og affaldsbaserede fossile
  brændstoffer, der leveres til alle transportsektorer, samt vedvarende elektricitet, der leveres til vejkøretøjer, tages i betragtning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

ved beregningen af tælleren skal energiindholdet i avancerede biobrændstoffer, andre biobrændstoffer og biogas, der er produceret af råprodukter opført i bilag IX, vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse,
  og affaldsbaserede fossile
  brændstoffer, der leveres til alle transportsektorer, samt vedvarende elektricitet, der leveres til vejkøretøjer, tages i betragtning.

og affaldsbaserede fossile

| b) | ved beregningen af tælleren skal energiindholdet i avancerede biobrændstoffer, andre biobrændstoffer og biogas, der er produceret af råprodukter opført i bilag IX, vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse,
  genanvendte kulstofholdige
  brændstoffer, der leveres til alle transportsektorer, samt vedvarende elektricitet, der leveres til vejkøretøjer, tages i betragtning. |
| --- | --- |

b)

ved beregningen af tælleren skal energiindholdet i avancerede biobrændstoffer, andre biobrændstoffer og biogas, der er produceret af råprodukter opført i bilag IX, vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse,
  genanvendte kulstofholdige
  brændstoffer, der leveres til alle transportsektorer, samt vedvarende elektricitet, der leveres til vejkøretøjer, tages i betragtning.

genanvendte kulstofholdige

Ændring 220

Ændring 220

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 25 — stk. 1 — afsnit 4 — litra b — afsnit 2

Artikel 25 — stk. 1 — afsnit 4 — litra b — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ved beregningen af tælleren skal bidraget fra biobrændstoffer og biogas, der er produceret af råprodukter opført i bilag IX, del B, begrænses til 1,7  % af energiindholdet i transportbrændstoffer, der leveres til forbrug eller anvendelse på markedet
  , og
  bidraget fra brændstoffer, der leveres til luftfart og søfart, skal sættes til 1,2 gange deres energiindhold. | Ved beregningen af tælleren skal bidraget fra biobrændstoffer og biogas, der er produceret af råprodukter opført i bilag IX, del B, begrænses til 1,7  % af energiindholdet i transportbrændstoffer, der leveres til forbrug eller anvendelse på markedet. |
| | Medlemsstaterne kan ændre den grænse, der er fastsat for råprodukter opført i bilag IX, del B, hvis det er berettiget under hensyntagen til tilgængeligheden af råprodukter. Enhver ændring skal godkendes af Kommissionen. |
| | Bidraget fra brændstoffer, der leveres til luftfart og søfart, skal sættes til
  hhv. 2 gange og
  1,2 gange deres energiindhold
  , og bidraget fra vedvarende elektricitet, der leveres til vejkøretøjer, skal sættes til 2,5 gange dets energiindhold. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ved beregningen af tælleren skal bidraget fra biobrændstoffer og biogas, der er produceret af råprodukter opført i bilag IX, del B, begrænses til 1,7  % af energiindholdet i transportbrændstoffer, der leveres til forbrug eller anvendelse på markedet
  , og
  bidraget fra brændstoffer, der leveres til luftfart og søfart, skal sættes til 1,2 gange deres energiindhold.

, og

Ved beregningen af tælleren skal bidraget fra biobrændstoffer og biogas, der er produceret af råprodukter opført i bilag IX, del B, begrænses til 1,7  % af energiindholdet i transportbrændstoffer, der leveres til forbrug eller anvendelse på markedet.

Medlemsstaterne kan ændre den grænse, der er fastsat for råprodukter opført i bilag IX, del B, hvis det er berettiget under hensyntagen til tilgængeligheden af råprodukter. Enhver ændring skal godkendes af Kommissionen.

Medlemsstaterne kan ændre den grænse, der er fastsat for råprodukter opført i bilag IX, del B, hvis det er berettiget under hensyntagen til tilgængeligheden af råprodukter. Enhver ændring skal godkendes af Kommissionen.

Bidraget fra brændstoffer, der leveres til luftfart og søfart, skal sættes til
  hhv. 2 gange og
  1,2 gange deres energiindhold
  , og bidraget fra vedvarende elektricitet, der leveres til vejkøretøjer, skal sættes til 2,5 gange dets energiindhold.

hhv. 2 gange og

, og bidraget fra vedvarende elektricitet, der leveres til vejkøretøjer, skal sættes til 2,5 gange dets energiindhold.

Ændring 221

Ændring 221

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 25 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 25 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Medlemsstaterne kan udforme deres nationale politikker, så de opfylder forpligtelserne i henhold til denne artikel som en drivhusgasbesparende forpligtelse og kan også anvende disse politikker på affaldsbaserede fossile brændstoffer, forudsat at det ikke modvirker målene for den cirkulære økonomi, og at andelen af energi fra vedvarende energikilder som anført i stk. 1 er opfyldt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Medlemsstaterne kan udforme deres nationale politikker, så de opfylder forpligtelserne i henhold til denne artikel som en drivhusgasbesparende forpligtelse og kan også anvende disse politikker på affaldsbaserede fossile brændstoffer, forudsat at det ikke modvirker målene for den cirkulære økonomi, og at andelen af energi fra vedvarende energikilder som anført i stk. 1 er opfyldt.

Ændring 223

Ændring 223

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 25 — stk. 3 — afsnit 1

Artikel 25 — stk. 3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   For at bestemme andelen af elektricitet fra vedvarende energikilder med henblik på stk. 1
  er det muligt at anvende enten den gennemsnitlige andel af elektricitet fra vedvarende energikilder i Unionen eller
  andelen af elektricitet fra vedvarende energikilder i den medlemsstat, hvori elektriciteten leveres som målt to år inden det pågældende år
  . I begge tilfælde annulleres en tilsvarende mængde oprindelsesgarantier, der
  er
  udstedt
  i overensstemmelse med artikel 
  19. Imidlertid kan elektricitet fra direkte tilslutning til et anlæg
  ,
  som producerer elektricitet fra vedvarende energikilder: | 3.   For at bestemme andelen af elektricitet fra vedvarende energikilder med henblik på stk. 1
  anvendes
  andelen af elektricitet fra vedvarende energikilder i den medlemsstat, hvori elektriciteten leveres, som målt to år inden det pågældende år
  , forudsat at der foreligger tilstrækkeligt bevis for, at den vedvarende elektricitet
  er
  et supplement. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter
  i overensstemmelse med artikel 
  32 for at supplere dette direktiv ved at fastlægge en metodik, herunder en metode ved hjælp af hvilken en medlemsstat skal fastsætte sin referenceværdi
  ,
  således at det kan dokumenteres, at der er tale om et supplement. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   For at bestemme andelen af elektricitet fra vedvarende energikilder med henblik på stk. 1
  er det muligt at anvende enten den gennemsnitlige andel af elektricitet fra vedvarende energikilder i Unionen eller
  andelen af elektricitet fra vedvarende energikilder i den medlemsstat, hvori elektriciteten leveres som målt to år inden det pågældende år
  . I begge tilfælde annulleres en tilsvarende mængde oprindelsesgarantier, der
  er
  udstedt
  i overensstemmelse med artikel 
  19. Imidlertid kan elektricitet fra direkte tilslutning til et anlæg
  ,
  som producerer elektricitet fra vedvarende energikilder:

3.   For at bestemme andelen af elektricitet fra vedvarende energikilder med henblik på stk. 1
  anvendes
  andelen af elektricitet fra vedvarende energikilder i den medlemsstat, hvori elektriciteten leveres, som målt to år inden det pågældende år
  , forudsat at der foreligger tilstrækkeligt bevis for, at den vedvarende elektricitet
  er
  et supplement. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter
  i overensstemmelse med artikel 
  32 for at supplere dette direktiv ved at fastlægge en metodik, herunder en metode ved hjælp af hvilken en medlemsstat skal fastsætte sin referenceværdi
  ,
  således at det kan dokumenteres, at der er tale om et supplement.

Ændring 224

Ændring 224

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 25 — stk. 3 — afsnit 1 a (ny)

Artikel 25 — stk. 3 — afsnit 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Som en undtagelse fra første afsnit, for at bestemme andelen af elektricitet med henblik på anvendelsen af stk. 1 i tilfælde af elektricitet, der leveres fra en direkte forbindelse til et anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, som leveres til vejkøretøjer, skal den elektricitet fuldt ud regnes med som vedvarende. Tilsvarende skal elektricitet, der leveres på grundlag af langfristede aftaler om køb af elektricitet fra vedvarende energikilder, fuldt ud regnes med som vedvarende elektricitet. Under alle omstændigheder annulleres en tilsvarende mængde oprindelsesgarantier, der er udstedt i overensstemmelse med artikel 19. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Som en undtagelse fra første afsnit, for at bestemme andelen af elektricitet med henblik på anvendelsen af stk. 1 i tilfælde af elektricitet, der leveres fra en direkte forbindelse til et anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, som leveres til vejkøretøjer, skal den elektricitet fuldt ud regnes med som vedvarende. Tilsvarende skal elektricitet, der leveres på grundlag af langfristede aftaler om køb af elektricitet fra vedvarende energikilder, fuldt ud regnes med som vedvarende elektricitet. Under alle omstændigheder annulleres en tilsvarende mængde oprindelsesgarantier, der er udstedt i overensstemmelse med artikel 19.

Som en undtagelse fra første afsnit, for at bestemme andelen af elektricitet med henblik på anvendelsen af stk. 1 i tilfælde af elektricitet, der leveres fra en direkte forbindelse til et anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, som leveres til vejkøretøjer, skal den elektricitet fuldt ud regnes med som vedvarende. Tilsvarende skal elektricitet, der leveres på grundlag af langfristede aftaler om køb af elektricitet fra vedvarende energikilder, fuldt ud regnes med som vedvarende elektricitet. Under alle omstændigheder annulleres en tilsvarende mængde oprindelsesgarantier, der er udstedt i overensstemmelse med artikel 19.

Ændring 225

Ændring 225

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 25 — stk. 3 — afsnit 3 — litra a — afsnit 1

Artikel 25 — stk. 3 — afsnit 3 — litra a — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Når elektricitet anvendes til produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse — enten direkte eller med henblik på produktion af mellemprodukter —
  er det muligt
  at bestemme andelen af vedvarende energi
  enten ud fra
  den gennemsnitlige andel af elektricitet fra vedvarende energikilder i 
  Unionen eller ud fra andelen af elektricitet fra vedvarende energikilder i
  produktionslandet som målt to år inden det pågældende år
  . I begge tilfælde annulleres
  en tilsvarende mængde oprindelsesgarantier, der er udstedt i overensstemmelse med artikel 19
  . Imidlertid kan elektricitet fra direkte tilslutning til et anlæg
  ,
  som producerer elektricitet fra vedvarende energikilder: | Når elektricitet anvendes til produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse — enten direkte eller med henblik på produktion af mellemprodukter —
  kan
  den gennemsnitlige andel af elektricitet fra vedvarende energikilder i produktionslandet som målt to år inden det pågældende år
  bruges til
  at bestemme andelen af vedvarende energi. En tilsvarende mængde oprindelsesgarantier, der er udstedt i overensstemmelse med artikel 19,
  annulleres. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Når elektricitet anvendes til produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse — enten direkte eller med henblik på produktion af mellemprodukter —
  er det muligt
  at bestemme andelen af vedvarende energi
  enten ud fra
  den gennemsnitlige andel af elektricitet fra vedvarende energikilder i 
  Unionen eller ud fra andelen af elektricitet fra vedvarende energikilder i
  produktionslandet som målt to år inden det pågældende år
  . I begge tilfælde annulleres
  en tilsvarende mængde oprindelsesgarantier, der er udstedt i overensstemmelse med artikel 19
  . Imidlertid kan elektricitet fra direkte tilslutning til et anlæg
  ,
  som producerer elektricitet fra vedvarende energikilder:

er det muligt

enten ud fra

Unionen eller ud fra andelen af elektricitet fra vedvarende energikilder i

. I begge tilfælde annulleres

. Imidlertid kan elektricitet fra direkte tilslutning til et anlæg

som producerer elektricitet fra vedvarende energikilder:

Når elektricitet anvendes til produktion af vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse — enten direkte eller med henblik på produktion af mellemprodukter —
  kan
  den gennemsnitlige andel af elektricitet fra vedvarende energikilder i produktionslandet som målt to år inden det pågældende år
  bruges til
  at bestemme andelen af vedvarende energi. En tilsvarende mængde oprindelsesgarantier, der er udstedt i overensstemmelse med artikel 19,
  annulleres.

kan

bruges til

annulleres.

Ændring 226

Ændring 226

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 25 — stk. 4 — afsnit 1

Artikel 25 — stk. 4 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne
  opretter en
  database
  , der gør det muligt at spore transportbrændstoffer, som kan komme i betragtning ved beregningen af tælleren, der er fastsat i stk. 1, litra b)
  , og
  pålægger den pågældende økonomiske aktør at indføre oplysninger om gennemførte transaktioner og de støtteberettigede brændstoffers bæredygtighedsegenskaber, herunder deres vugge-til-grav-drivhusgasemissioner fra produktionsstedet til den brændstofleverandør, der markedsfører brændstoffet. | Kommissionen
  opretter en
  EU-database
  , der gør det muligt at spore transportbrændstoffer
  , herunder elektricitet
  , som kan komme i betragtning ved beregningen af tælleren, der er fastsat i stk. 1, litra b)
  . Medlemsstaterne
  pålægger den pågældende økonomiske aktør at indføre oplysninger om gennemførte transaktioner og de støtteberettigede brændstoffers bæredygtighedsegenskaber, herunder deres vugge-til-grav-drivhusgasemissioner fra produktionsstedet til den brændstofleverandør, der markedsfører brændstoffet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne
  opretter en
  database
  , der gør det muligt at spore transportbrændstoffer, som kan komme i betragtning ved beregningen af tælleren, der er fastsat i stk. 1, litra b)
  , og
  pålægger den pågældende økonomiske aktør at indføre oplysninger om gennemførte transaktioner og de støtteberettigede brændstoffers bæredygtighedsegenskaber, herunder deres vugge-til-grav-drivhusgasemissioner fra produktionsstedet til den brændstofleverandør, der markedsfører brændstoffet.

Medlemsstaterne

database

, og

Kommissionen
  opretter en
  EU-database
  , der gør det muligt at spore transportbrændstoffer
  , herunder elektricitet
  , som kan komme i betragtning ved beregningen af tælleren, der er fastsat i stk. 1, litra b)
  . Medlemsstaterne
  pålægger den pågældende økonomiske aktør at indføre oplysninger om gennemførte transaktioner og de støtteberettigede brændstoffers bæredygtighedsegenskaber, herunder deres vugge-til-grav-drivhusgasemissioner fra produktionsstedet til den brændstofleverandør, der markedsfører brændstoffet.

Kommissionen

EU-database

, herunder elektricitet

. Medlemsstaterne

Ændring 227

Ændring 227

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 25 — stk. 4 — afsnit 3

Artikel 25 — stk. 4 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De nationale databaser skal forbindes, således at transaktioner af brændstoffer mellem medlemsstaterne kan spores. For at sikre kompatibilitet mellem de nationale databaser skal
  Kommissionen
  fastsætte
  tekniske specifikationer for
  deres
  indhold, og hvordan
  de
  anvendes, ved hjælp af gennemførelsesretsakter, der vedtages i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren som omhandlet i artikel 31. | Kommissionen
  fastsætter
  tekniske specifikationer for
  dens
  indhold, og hvordan
  den
  anvendes, ved hjælp af gennemførelsesretsakter, der vedtages i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren som omhandlet i artikel 31. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De nationale databaser skal forbindes, således at transaktioner af brændstoffer mellem medlemsstaterne kan spores. For at sikre kompatibilitet mellem de nationale databaser skal
  Kommissionen
  fastsætte
  tekniske specifikationer for
  deres
  indhold, og hvordan
  de
  anvendes, ved hjælp af gennemførelsesretsakter, der vedtages i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren som omhandlet i artikel 31.

De nationale databaser skal forbindes, således at transaktioner af brændstoffer mellem medlemsstaterne kan spores. For at sikre kompatibilitet mellem de nationale databaser skal

fastsætte

deres

de

Kommissionen
  fastsætter
  tekniske specifikationer for
  dens
  indhold, og hvordan
  den
  anvendes, ved hjælp af gennemførelsesretsakter, der vedtages i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren som omhandlet i artikel 31.

fastsætter

dens

den

Ændring 228

Ændring 228

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 25 — stk. 5

Artikel 25 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Medlemsstaterne skal rapportere om de aggregerede oplysninger fra de nationale databaser og herunder brændstoffernes vugge-til-grav-drivhusgasemissioner, jf. bilag VII til forordning [forvaltning]. | 5.   Medlemsstaterne skal rapportere om de aggregerede oplysninger og herunder brændstoffernes vugge-til-grav-drivhusgasemissioner, jf. bilag VII til
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)]
  .
  Kommissionen offentliggør årligt aggregerede oplysninger fra databasen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Medlemsstaterne skal rapportere om de aggregerede oplysninger fra de nationale databaser og herunder brændstoffernes vugge-til-grav-drivhusgasemissioner, jf. bilag VII til forordning [forvaltning].

5.   Medlemsstaterne skal rapportere om de aggregerede oplysninger og herunder brændstoffernes vugge-til-grav-drivhusgasemissioner, jf. bilag VII til
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)]
  .
  Kommissionen offentliggør årligt aggregerede oplysninger fra databasen.

Ændring 229

Ændring 229

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 25 — stk. 6

Artikel 25 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 
  32 med henblik på
  yderligere
  at præcisere
  den metode, der er omhandlet i denne artikels stk. 3, litra b),
  med henblik på at bestemme
  andelen af biobrændstoffer, der stammer fra biomasse forarbejdet med fossile brændstoffer i en fælles proces,
  for at præcisere
  metoden til vurdering af besparelser af drivhusgasemissioner fra vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og
  affaldsbaseret fossilt brændsel
  samt
  at fastlægge
  minimumsbesparelser i drivhusgasemissioner, der kræves for disse brændstoffer med henblik på denne artikels stk. 1. | 6.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel
  32 for at supplere dette direktiv ved
  yderligere at
  præcisere
  den metode, der er omhandlet i denne artikels stk. 3, litra b),
  vedrørende bestemmelse af
  andelen af biobrændstoffer, der stammer fra biomasse forarbejdet med fossile brændstoffer i en fælles proces,
  vedrørende præcisering af
  metoden til vurdering af besparelser af drivhusgasemissioner fra vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og
  fossilt lavemissionsbrændsel, som er genereret af udledte gasser produceret som en uundgåelig og ikke forsætlig konsekvens af fremstillingen eller produktionen af produkter, hvis formål er erhvervsmæssig udnyttelse og/eller salg,
  samt
  vedrørende fastlæggelse af
  minimumsbesparelser i drivhusgasemissioner, der kræves for disse brændstoffer med henblik på denne artikels stk. 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 
  32 med henblik på
  yderligere
  at præcisere
  den metode, der er omhandlet i denne artikels stk. 3, litra b),
  med henblik på at bestemme
  andelen af biobrændstoffer, der stammer fra biomasse forarbejdet med fossile brændstoffer i en fælles proces,
  for at præcisere
  metoden til vurdering af besparelser af drivhusgasemissioner fra vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og
  affaldsbaseret fossilt brændsel
  samt
  at fastlægge
  minimumsbesparelser i drivhusgasemissioner, der kræves for disse brændstoffer med henblik på denne artikels stk. 1.

6.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel
  32 for at supplere dette direktiv ved
  yderligere at
  præcisere
  den metode, der er omhandlet i denne artikels stk. 3, litra b),
  vedrørende bestemmelse af
  andelen af biobrændstoffer, der stammer fra biomasse forarbejdet med fossile brændstoffer i en fælles proces,
  vedrørende præcisering af
  metoden til vurdering af besparelser af drivhusgasemissioner fra vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse, og
  fossilt lavemissionsbrændsel, som er genereret af udledte gasser produceret som en uundgåelig og ikke forsætlig konsekvens af fremstillingen eller produktionen af produkter, hvis formål er erhvervsmæssig udnyttelse og/eller salg,
  samt
  vedrørende fastlæggelse af
  minimumsbesparelser i drivhusgasemissioner, der kræves for disse brændstoffer med henblik på denne artikels stk. 1.

Ændring 230

Ændring 230

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 25 — stk. 7

Artikel 25 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   Senest den 31. december 2025 vurderer Kommissionen inden for rammerne af den vurdering, der gennemføres hvert andet år af de fremskridt, der er gjort i henhold til forordning [forvaltning], om den forpligtelse, der er fastsat i stk. 1, effektivt fremmer innovation og
  fremmer
  besparelser i transportsektorens drivhusgasemissioner, og hvorvidt de gældende krav om drivhusgasbesparelser for biobrændstoffer og biogas er hensigtsmæssige. Kommissionen forelægger om fornødent et forslag om ændring af den forpligtelse, der er fastsat i stk. 1. | 7.   Senest den 31. december 2025 vurderer Kommissionen inden for rammerne af den vurdering, der gennemføres hvert andet år af de fremskridt, der er gjort i henhold til
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)]
  , om den forpligtelse, der er fastsat i stk. 1, effektivt fremmer innovation og
  sikrer
  besparelser i transportsektorens drivhusgasemissioner, og hvorvidt de gældende krav om drivhusgasbesparelser for biobrændstoffer og biogas er hensigtsmæssige.
  Vurderingen skal ligeledes undersøge, om bestemmelserne i denne artikel reelt forhindrer, at vedvarende energi medregnes to gange.
  Kommissionen forelægger om fornødent et forslag om ændring af den forpligtelse, der er fastsat i stk. 1.
  De ændrede forpligtelser skal mindst opretholdes på et niveau, der svarer til den kapacitet for avancerede biobrændstoffer, som er installeret og under opførelse i 2025. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   Senest den 31. december 2025 vurderer Kommissionen inden for rammerne af den vurdering, der gennemføres hvert andet år af de fremskridt, der er gjort i henhold til forordning [forvaltning], om den forpligtelse, der er fastsat i stk. 1, effektivt fremmer innovation og
  fremmer
  besparelser i transportsektorens drivhusgasemissioner, og hvorvidt de gældende krav om drivhusgasbesparelser for biobrændstoffer og biogas er hensigtsmæssige. Kommissionen forelægger om fornødent et forslag om ændring af den forpligtelse, der er fastsat i stk. 1.

7.   Senest den 31. december 2025 vurderer Kommissionen inden for rammerne af den vurdering, der gennemføres hvert andet år af de fremskridt, der er gjort i henhold til
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)]
  , om den forpligtelse, der er fastsat i stk. 1, effektivt fremmer innovation og
  sikrer
  besparelser i transportsektorens drivhusgasemissioner, og hvorvidt de gældende krav om drivhusgasbesparelser for biobrændstoffer og biogas er hensigtsmæssige.
  Vurderingen skal ligeledes undersøge, om bestemmelserne i denne artikel reelt forhindrer, at vedvarende energi medregnes to gange.
  Kommissionen forelægger om fornødent et forslag om ændring af den forpligtelse, der er fastsat i stk. 1.
  De ændrede forpligtelser skal mindst opretholdes på et niveau, der svarer til den kapacitet for avancerede biobrændstoffer, som er installeret og under opførelse i 2025.

Ændring 231

Ændring 231

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 1 — afsnit 1 — indledning

Artikel 26 — stk. 1 — afsnit 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Energi
  fra biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler
  må
  kun tages i betragtning med henblik på de i dette stykkes litra a), b) og c) omhandlede formål, hvis de opfylder bæredygtighedskriterierne i stk. 2-6 og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne i stk. 7: | 1.   
  Uanset om råmaterialerne dyrkes inden for eller uden for Unionens område, må energi
  fra biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler kun tages i betragtning med henblik på de i dette stykkes litra a), b) og c) omhandlede formål, hvis de opfylder bæredygtighedskriterierne i stk. 2-6 og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne i stk. 7: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   
  Energi
  fra biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler
  må
  kun tages i betragtning med henblik på de i dette stykkes litra a), b) og c) omhandlede formål, hvis de opfylder bæredygtighedskriterierne i stk. 2-6 og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne i stk. 7:

1.   
  Uanset om råmaterialerne dyrkes inden for eller uden for Unionens område, må energi
  fra biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler kun tages i betragtning med henblik på de i dette stykkes litra a), b) og c) omhandlede formål, hvis de opfylder bæredygtighedskriterierne i stk. 2-6 og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne i stk. 7:

Ændring 232

Ændring 232

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 1 — afsnit 1 — litra c

Artikel 26 — stk. 1 — afsnit 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | berettigelse til finansiel støtte til forbrug af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

berettigelse til finansiel støtte til forbrug af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler.

| c) | berettigelse til finansiel støtte
  , herunder skatteincitamenter,
  til forbrug af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler. |
| --- | --- |

c)

berettigelse til finansiel støtte
  , herunder skatteincitamenter,
  til forbrug af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler.

, herunder skatteincitamenter,

Ændring 323

Ændring 323

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 1 — afsnit 2

Artikel 26 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der er fremstillet af affald og restprodukter, som ikke stammer fra landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug, skal
  dog
  kun opfylde 
  drivhusgasemissionsbesparelses kriterierne
  i stk. 7 for at blive taget i betragtning med henblik på de i dette stykkes litra a), b) og c) omhandlede formål. Denne bestemmelse finder også anvendelse på affald og restprodukter, som først forarbejdes til et produkt, inden de videreforarbejdes til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler. | Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der er fremstillet af affald og restprodukter, som ikke stammer fra landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug, skal kun opfylde 
  drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne
  i stk. 7 for at blive taget i betragtning med henblik på de i dette stykkes litra a), b) og c) omhandlede formål
  . Deres produktion fra affald og restprodukter, der er omfattet af direktiv 2008/98/EF, skal dog være i overensstemmelse med affaldshierarkiet som fastsat i direktiv 2008/98/EF.
  Denne bestemmelse finder også anvendelse på affald og restprodukter, som først forarbejdes til et produkt, inden de videreforarbejdes til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der er fremstillet af affald og restprodukter, som ikke stammer fra landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug, skal
  dog
  kun opfylde 
  drivhusgasemissionsbesparelses kriterierne
  i stk. 7 for at blive taget i betragtning med henblik på de i dette stykkes litra a), b) og c) omhandlede formål. Denne bestemmelse finder også anvendelse på affald og restprodukter, som først forarbejdes til et produkt, inden de videreforarbejdes til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler.

dog

drivhusgasemissionsbesparelses kriterierne

Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der er fremstillet af affald og restprodukter, som ikke stammer fra landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug, skal kun opfylde 
  drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne
  i stk. 7 for at blive taget i betragtning med henblik på de i dette stykkes litra a), b) og c) omhandlede formål
  . Deres produktion fra affald og restprodukter, der er omfattet af direktiv 2008/98/EF, skal dog være i overensstemmelse med affaldshierarkiet som fastsat i direktiv 2008/98/EF.
  Denne bestemmelse finder også anvendelse på affald og restprodukter, som først forarbejdes til et produkt, inden de videreforarbejdes til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler.

drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne

. Deres produktion fra affald og restprodukter, der er omfattet af direktiv 2008/98/EF, skal dog være i overensstemmelse med affaldshierarkiet som fastsat i direktiv 2008/98/EF.

Ændring 234

Ændring 234

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 1 — afsnit 2 a (nyt)

Artikel 26 — stk. 1 — afsnit 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Biobrændsler, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der er fremstillet af affald og restprodukter fra landbrugsjord, tages kun i betragtning med henblik på de i første afsnit, litra a), b) og c), omtalte formål, hvis operatørerne har truffet foranstaltninger til at undgå negative konsekvenser for jordkvaliteten og jordens indhold af kulstof. Oplysninger om disse foranstaltninger skal indberettes i henhold til artikel 27, stk. 3. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Biobrændsler, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der er fremstillet af affald og restprodukter fra landbrugsjord, tages kun i betragtning med henblik på de i første afsnit, litra a), b) og c), omtalte formål, hvis operatørerne har truffet foranstaltninger til at undgå negative konsekvenser for jordkvaliteten og jordens indhold af kulstof. Oplysninger om disse foranstaltninger skal indberettes i henhold til artikel 27, stk. 3.

Biobrændsler, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der er fremstillet af affald og restprodukter fra landbrugsjord, tages kun i betragtning med henblik på de i første afsnit, litra a), b) og c), omtalte formål, hvis operatørerne har truffet foranstaltninger til at undgå negative konsekvenser for jordkvaliteten og jordens indhold af kulstof. Oplysninger om disse foranstaltninger skal indberettes i henhold til artikel 27, stk. 3.

Ændring 235

Ændring 235

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 1 — afsnit 3

Artikel 26 — stk. 1 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Biomassebrændsler skal alene opfylde bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne i stk. 2-7, hvis de anvendes i anlæg til produktion af elektricitet, opvarmning og køling eller brændstoffer med en
  kapacitet
  på 20 MW eller derover for faste biomassebrændsler og med en
  elektrisk kapacitet
  på 0
  ,5
   MW eller derover for gasformige biomassebrændsler. Medlemsstaterne må anvende bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterier på anlæg med lavere kapacitet. | Biomassebrændsler skal alene opfylde bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne i stk. 2-7, hvis de anvendes i anlæg til produktion af elektricitet, opvarmning og køling eller brændstoffer med en
  samlet termisk effekt
  på 20 MW eller derover for faste biomassebrændsler og med en
  samlet termisk effekt
  på
  2,
  0 MW eller derover for gasformige biomassebrændsler. Medlemsstaterne må anvende bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterier på anlæg med lavere kapacitet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Biomassebrændsler skal alene opfylde bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne i stk. 2-7, hvis de anvendes i anlæg til produktion af elektricitet, opvarmning og køling eller brændstoffer med en
  kapacitet
  på 20 MW eller derover for faste biomassebrændsler og med en
  elektrisk kapacitet
  på 0
  ,5
   MW eller derover for gasformige biomassebrændsler. Medlemsstaterne må anvende bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterier på anlæg med lavere kapacitet.

kapacitet

elektrisk kapacitet

,5

Biomassebrændsler skal alene opfylde bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne i stk. 2-7, hvis de anvendes i anlæg til produktion af elektricitet, opvarmning og køling eller brændstoffer med en
  samlet termisk effekt
  på 20 MW eller derover for faste biomassebrændsler og med en
  samlet termisk effekt
  på
  2,
  0 MW eller derover for gasformige biomassebrændsler. Medlemsstaterne må anvende bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterier på anlæg med lavere kapacitet.

samlet termisk effekt

samlet termisk effekt

2,

Ændring 236

Ændring 236

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 2 — litra a a (nyt)

Artikel 26 — stk. 2 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | skove med høj biodiversitet og andre skovbevoksede arealer, der er artsrige og ikke nedbrudte eller er blevet identificeret som arealer med høj biodiversitet af den relevante kompetente myndighed, medmindre det dokumenteres, at produktionen af dette råmateriale ikke har forstyrret disse naturbeskyttelsesformål |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

skove med høj biodiversitet og andre skovbevoksede arealer, der er artsrige og ikke nedbrudte eller er blevet identificeret som arealer med høj biodiversitet af den relevante kompetente myndighed, medmindre det dokumenteres, at produktionen af dette råmateriale ikke har forstyrret disse naturbeskyttelsesformål

skove med høj biodiversitet og andre skovbevoksede arealer, der er artsrige og ikke nedbrudte eller er blevet identificeret som arealer med høj biodiversitet af den relevante kompetente myndighed, medmindre det dokumenteres, at produktionen af dette råmateriale ikke har forstyrret disse naturbeskyttelsesformål

Ændring 237

Ændring 237

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 2 — litra c — indledning

Artikel 26 — stk. 2 — litra c — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | græsarealer med høj biodiversitet 
  på over en hektar,
  som er: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

græsarealer med høj biodiversitet 
  på over en hektar,
  som er:

på over en hektar,

| c) | græsarealer med høj biodiversitet
  , herunder skovklædte enge og græsgange
  , som er: |
| --- | --- |

c)

græsarealer med høj biodiversitet
  , herunder skovklædte enge og græsgange
  , som er:

, herunder skovklædte enge og græsgange

Ændring 238

Ændring 238

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 2 — litra c — nr. ii

Artikel 26 — stk. 2 — litra c — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | ikke-naturlige, dvs. græsarealer, der ville ophøre med at være græsarealer uden menneskelig intervention, og som er artsrige og ikke nedbrudte 
  og
  af en relevant kompetent myndighed er blevet udpeget som areal med høj biodiversitet, medmindre det dokumenteres, at det er nødvendigt at høste råmaterialet for at bevare deres status som græsarealer med høj biodiversitet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

ikke-naturlige, dvs. græsarealer, der ville ophøre med at være græsarealer uden menneskelig intervention, og som er artsrige og ikke nedbrudte 
  og
  af en relevant kompetent myndighed er blevet udpeget som areal med høj biodiversitet, medmindre det dokumenteres, at det er nødvendigt at høste råmaterialet for at bevare deres status som græsarealer med høj biodiversitet.

og

| ii) | ikke-naturlige, dvs. græsarealer, der ville ophøre med at være græsarealer uden menneskelig intervention, og som er artsrige og ikke nedbrudte
  , eller som
  af en relevant kompetent myndighed er blevet udpeget som areal med høj biodiversitet, medmindre det dokumenteres, at det er nødvendigt at høste råmaterialet for at bevare deres status som græsarealer med høj biodiversitet. |
| --- | --- |

ii)

ikke-naturlige, dvs. græsarealer, der ville ophøre med at være græsarealer uden menneskelig intervention, og som er artsrige og ikke nedbrudte
  , eller som
  af en relevant kompetent myndighed er blevet udpeget som areal med høj biodiversitet, medmindre det dokumenteres, at det er nødvendigt at høste råmaterialet for at bevare deres status som græsarealer med høj biodiversitet.

, eller som

Ændring 239

Ændring 239

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 4

Artikel 26 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af biomasse fra landbrug, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, litra a), b) og c), omhandlede formål, må ikke fremstilles af råmaterialer fra arealer, der var tørvebundsarealer i januar 2008. | 4.   Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af biomasse fra landbrug, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, litra a), b) og c), omhandlede formål, må ikke fremstilles af råmaterialer fra arealer, der var tørvebundsarealer i januar 2008
  , medmindre der er fremlagt verificerbart bevis for, at dyrkning og høst af råmaterialet ikke indebærer dræning af tidligere udrænet jord
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af biomasse fra landbrug, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, litra a), b) og c), omhandlede formål, må ikke fremstilles af råmaterialer fra arealer, der var tørvebundsarealer i januar 2008.

4.   Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af biomasse fra landbrug, der tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, litra a), b) og c), omhandlede formål, må ikke fremstilles af råmaterialer fra arealer, der var tørvebundsarealer i januar 2008
  , medmindre der er fremlagt verificerbart bevis for, at dyrkning og høst af råmaterialet ikke indebærer dræning af tidligere udrænet jord
  .

Ændring 240

Ændring 240

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 5

Artikel 26 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af biomasse fra skove, som tages i betragtning med henblik på stk. 1, litra a), b) og c), skal opfylde følgende krav for at minimere risikoen for, at der anvendes ikkebæredygtig produktion af skovbiomasse: | 5.   Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af biomasse fra skove, som tages i betragtning med henblik på stk. 1, litra a), b) og c), skal opfylde følgende krav for at minimere risikoen for, at der anvendes ikkebæredygtig produktion af skovbiomasse: |
| a) | det land, hvor skovbiomasse blev fældet, har indført national og/eller regional lovgivning om skovhugst samt overvågnings- og håndhævelsessystemer, der sikrer, at: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af biomasse fra skove, som tages i betragtning med henblik på stk. 1, litra a), b) og c), skal opfylde følgende krav for at minimere risikoen for, at der anvendes ikkebæredygtig produktion af skovbiomasse:

5.   Biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af biomasse fra skove, som tages i betragtning med henblik på stk. 1, litra a), b) og c), skal opfylde følgende krav for at minimere risikoen for, at der anvendes ikkebæredygtig produktion af skovbiomasse:

a)

det land, hvor skovbiomasse blev fældet, har indført national og/eller regional lovgivning om skovhugst samt overvågnings- og håndhævelsessystemer, der sikrer, at:

| a) | det land, hvor skovbiomasse blev fældet, har indført national og/eller regional lovgivning om skovhugst samt overvågnings- og håndhævelsessystemer, der sikrer, at: |
| --- | --- |

a)

det land, hvor skovbiomasse blev fældet, har indført national og/eller regional lovgivning om skovhugst samt overvågnings- og håndhævelsessystemer, der sikrer, at:

| | i) | hugsten finder sted i henhold til de betingelser, der gælder for hugsttilladelsen inden for lovmæssigt bekendtgjorte grænser |
| --- | --- | --- |

i)

hugsten finder sted i henhold til de betingelser, der gælder for hugsttilladelsen inden for lovmæssigt bekendtgjorte grænser

| | i) | hugsten finder sted i henhold til de betingelser, der gælder for hugsttilladelsen
  eller tilsvarende dokumentation for den lovbestemte ret til hugst
  inden for
  nationale eller regionale
  lovmæssigt bekendtgjorte grænser |
| --- | --- | --- |

i)

hugsten finder sted i henhold til de betingelser, der gælder for hugsttilladelsen
  eller tilsvarende dokumentation for den lovbestemte ret til hugst
  inden for
  nationale eller regionale
  lovmæssigt bekendtgjorte grænser

eller tilsvarende dokumentation for den lovbestemte ret til hugst

nationale eller regionale

| | ii) | skove genplantes på arealer, hvor skovhugst har fundet sted |
| --- | --- | --- |

ii)

skove genplantes på arealer, hvor skovhugst har fundet sted

| | ii) | skove genplantes på arealer, hvor skovhugst har fundet sted |
| --- | --- | --- |

ii)

skove genplantes på arealer, hvor skovhugst har fundet sted

| | iii) | områder
  med høj bevaringsværdi
  , herunder vådområder og tørvemoser, beskyttes |
| --- | --- | --- |

iii)

områder
  med høj bevaringsværdi
  , herunder vådområder og tørvemoser, beskyttes

med høj bevaringsværdi

| | iii) | områder
  , der ved international eller national lov eller af den relevante kompetente myndighed er udlagt til fremme af bevarelsen af biodiversitet eller til naturbevarelsesformål
  , herunder
  i
  vådområder og tørvemoser, beskyttes |
| --- | --- | --- |

iii)

områder
  , der ved international eller national lov eller af den relevante kompetente myndighed er udlagt til fremme af bevarelsen af biodiversitet eller til naturbevarelsesformål
  , herunder
  i
  vådområder og tørvemoser, beskyttes

, der ved international eller national lov eller af den relevante kompetente myndighed er udlagt til fremme af bevarelsen af biodiversitet eller til naturbevarelsesformål

i

| | iv) | hugstens påvirkning
  af jordbundskvalitet og biodiversitet
  minimeres og
  og |
| --- | --- | --- |

iv)

hugstens påvirkning
  af jordbundskvalitet og biodiversitet
  minimeres og
  og

hugstens påvirkning

minimeres og

| | iv) | hugsten udføres på en måde, der tager højde for opretholdelsen
  af jordbundskvalitet og biodiversitet
  med det formål at minimere negative virkninger,
  og |
| --- | --- | --- |

iv)

hugsten udføres på en måde, der tager højde for opretholdelsen
  af jordbundskvalitet og biodiversitet
  med det formål at minimere negative virkninger,
  og

hugsten udføres på en måde, der tager højde for opretholdelsen

med det formål at minimere negative virkninger,

| | v) | hugsten
  overstiger ikke
  skovens produktionskapacitet på lang sigt |
| --- | --- | --- |

v)

hugsten
  overstiger ikke
  skovens produktionskapacitet på lang sigt

overstiger ikke

| | v) | hugsten
  opretholder eller forbedrer
  skovens produktionskapacitet på lang sigt
  på landeniveau eller regionalt niveau |
| --- | --- | --- |

v)

hugsten
  opretholder eller forbedrer
  skovens produktionskapacitet på lang sigt
  på landeniveau eller regionalt niveau

opretholder eller forbedrer

på landeniveau eller regionalt niveau

| b) | når den dokumentation, der er omhandlet i første afsnit, ikke er tilgængelig, skal biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af skovbiomasse tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, litra a), b) og c), omhandlede formål, hvis der
  er indført systemer til styring
  på
  skovbrugsbedriftsniveau
  for at sikre, at: |
| --- | --- |

b)

b)

når den dokumentation, der er omhandlet i første afsnit, ikke er tilgængelig, skal biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af skovbiomasse tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, litra a), b) og c), omhandlede formål, hvis der
  er indført systemer til styring
  på
  skovbrugsbedriftsniveau
  for at sikre, at:

er indført systemer til styring

skovbrugsbedriftsniveau

| b) | når den dokumentation, der er omhandlet i første afsnit, ikke er tilgængelig, skal biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af skovbiomasse tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, litra a), b) og c), omhandlede formål, hvis der
  gives yderligere oplysninger om lovligheds- og skovforvaltningspraksis
  på
  udbudsbasisniveau
  for at sikre at: |
| --- | --- |

b)

når den dokumentation, der er omhandlet i første afsnit, ikke er tilgængelig, skal biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af skovbiomasse tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, litra a), b) og c), omhandlede formål, hvis der
  gives yderligere oplysninger om lovligheds- og skovforvaltningspraksis
  på
  udbudsbasisniveau
  for at sikre at:

gives yderligere oplysninger om lovligheds- og skovforvaltningspraksis

udbudsbasisniveau

| | i) | skovbiomassen er fældet
  i 
  henhold til en retlig tilladelse |
| --- | --- | --- |

i)

skovbiomassen er fældet
  i 
  henhold til en retlig tilladelse

skovbiomassen er fældet

henhold til en retlig tilladelse

| | i) | hugsten finder sted
  i 
  overensstemmelse med betingelserne i hugsttilladelsesproceduren eller tilsvarende national eller regional dokumentation for den lovmæssige ret til hugst |
| --- | --- | --- |

i)

hugsten finder sted
  i 
  overensstemmelse med betingelserne i hugsttilladelsesproceduren eller tilsvarende national eller regional dokumentation for den lovmæssige ret til hugst

hugsten finder sted

overensstemmelse med betingelserne i hugsttilladelsesproceduren eller tilsvarende national eller regional dokumentation for den lovmæssige ret til hugst

| | ii) | skove genplantes på arealer, hvor skovhugst har fundet sted |
| --- | --- | --- |

ii)

skove genplantes på arealer, hvor skovhugst har fundet sted

| | ii) | skove genplantes på arealer, hvor skovhugst har fundet sted |
| --- | --- | --- |

ii)

skove genplantes på arealer, hvor skovhugst har fundet sted

| | iii) | områder
  med høj bevaringsværdi, herunder tørvemoser og vådområder
  ,
  udpeges
  og beskyttes |
| --- | --- | --- |

iii)

områder
  med høj bevaringsværdi, herunder tørvemoser og vådområder
  ,
  udpeges
  og beskyttes

med høj bevaringsværdi, herunder tørvemoser og vådområder

udpeges

| | iii) | områder
  , der ved international eller national lov eller af den relevante kompetente myndighed er udlagt til fremme af bevarelsen af biodiversitet eller til naturbevarelsesformål
  ,
  herunder i vådområder
  og
  tørvemoser,
  beskyttes |
| --- | --- | --- |

iii)

områder
  , der ved international eller national lov eller af den relevante kompetente myndighed er udlagt til fremme af bevarelsen af biodiversitet eller til naturbevarelsesformål
  ,
  herunder i vådområder
  og
  tørvemoser,
  beskyttes

, der ved international eller national lov eller af den relevante kompetente myndighed er udlagt til fremme af bevarelsen af biodiversitet eller til naturbevarelsesformål

herunder i vådområder

tørvemoser,

| | iv) | hugstens påvirkning
  af jordbundskvalitet og biodiversitet
  minimeres |
| --- | --- | --- |

iv)

hugstens påvirkning
  af jordbundskvalitet og biodiversitet
  minimeres

hugstens påvirkning

minimeres

| | iv) | hugsten udføres under hensyntagen til opretholdelsen
  af jordbundskvalitet og biodiversitet
  , herunder omgivende områder, forudsat at de er påvirket af hugstaktiviteterne |
| --- | --- | --- |

iv)

hugsten udføres under hensyntagen til opretholdelsen
  af jordbundskvalitet og biodiversitet
  , herunder omgivende områder, forudsat at de er påvirket af hugstaktiviteterne

hugsten udføres under hensyntagen til opretholdelsen

, herunder omgivende områder, forudsat at de er påvirket af hugstaktiviteterne

| | v) | hugsten
  overstiger ikke
  skovens
  produktionskapacitet
  på lang sigt. |
| --- | --- | --- |

v)

hugsten
  overstiger ikke
  skovens
  produktionskapacitet
  på lang sigt.

overstiger ikke

produktionskapacitet

| | v) | hugsten
  opretholder eller forbedrer
  skovens
  produktivitetskapacitet
  på lang sigt
  på landeniveau eller regionalt niveau, og |
| --- | --- | --- |

v)

hugsten
  opretholder eller forbedrer
  skovens
  produktivitetskapacitet
  på lang sigt
  på landeniveau eller regionalt niveau, og

opretholder eller forbedrer

produktivitetskapacitet

på landeniveau eller regionalt niveau, og

| | vi) | miljø- og naturforskrifter eller foranstaltninger er på plads og i overensstemmelse med de relevante EU-miljø- og -naturstandarder. |
| --- | --- | --- |

vi)

vi)

miljø- og naturforskrifter eller foranstaltninger er på plads og i overensstemmelse med de relevante EU-miljø- og -naturstandarder.

miljø- og naturforskrifter eller foranstaltninger er på plads og i overensstemmelse med de relevante EU-miljø- og -naturstandarder.

Ændring 241

Ændring 241

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 6 — afsnit 1 — litra ii

Artikel 26 — stk. 6 — afsnit 1 — litra ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | har forelagt et nationalt bestemt bidrag (NDC) for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), som omfatter emissioner og optag fra landbrug, skovbrug og arealanvendelse, hvormed det sikres, at enten medregnes ændringer i kulstoflagrene i forbindelse med hugst af biomasse i landets forpligtelse til at mindske eller begrænse drivhusgasemissioner, jf. det nationalt bestemte bidrag, eller også er nationale eller regionale love for skovhugst indført i overensstemmelse med Parisaftalens artikel 5 med henblik på at bevare og øge kulstoflagre og -dræn |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

har forelagt et nationalt bestemt bidrag (NDC) for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), som omfatter emissioner og optag fra landbrug, skovbrug og arealanvendelse, hvormed det sikres, at enten medregnes ændringer i kulstoflagrene i forbindelse med hugst af biomasse i landets forpligtelse til at mindske eller begrænse drivhusgasemissioner, jf. det nationalt bestemte bidrag, eller også er nationale eller regionale love for skovhugst indført i overensstemmelse med Parisaftalens artikel 5 med henblik på at bevare og øge kulstoflagre og -dræn

| ii) | har forelagt et nationalt bestemt bidrag (NDC) for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), som omfatter emissioner og optag fra landbrug, skovbrug og arealanvendelse, hvormed det sikres, at enten medregnes ændringer i kulstoflagrene i forbindelse med hugst af biomasse i landets forpligtelse til at mindske eller begrænse drivhusgasemissioner, jf. det nationalt bestemte bidrag, eller også er nationale eller regionale love for skovhugst indført i overensstemmelse med Parisaftalens artikel 5
  , og at emissionerne fra landområderne ikke overstiger optag,
  med henblik på at bevare og øge kulstoflagre og -dræn |
| --- | --- |

ii)

har forelagt et nationalt bestemt bidrag (NDC) for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), som omfatter emissioner og optag fra landbrug, skovbrug og arealanvendelse, hvormed det sikres, at enten medregnes ændringer i kulstoflagrene i forbindelse med hugst af biomasse i landets forpligtelse til at mindske eller begrænse drivhusgasemissioner, jf. det nationalt bestemte bidrag, eller også er nationale eller regionale love for skovhugst indført i overensstemmelse med Parisaftalens artikel 5
  , og at emissionerne fra landområderne ikke overstiger optag,
  med henblik på at bevare og øge kulstoflagre og -dræn

, og at emissionerne fra landområderne ikke overstiger optag,

Ændring 242

Ændring 242

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 6 — afsnit 2

Artikel 26 — stk. 6 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Når den dokumentation, der er omhandlet i første afsnit, ikke er tilgængelig, skal biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af skovbiomasse tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, litra a), b) og c), omhandlede formål, hvis der er indført systemer til styring på
  skovbrugsbedriftsniveau
  for at sikre, at omfanget af kulstoflagre og dræn i skovene opretholdes. | Når den dokumentation, der er omhandlet i første afsnit, ikke er tilgængelig, skal biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af skovbiomasse tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, litra a), b) og c), omhandlede formål, hvis der er indført systemer til styring på
  udbudsbasisniveau
  for at sikre, at omfanget af kulstoflagre og dræn i skovene opretholdes
  eller øges
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Når den dokumentation, der er omhandlet i første afsnit, ikke er tilgængelig, skal biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af skovbiomasse tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, litra a), b) og c), omhandlede formål, hvis der er indført systemer til styring på
  skovbrugsbedriftsniveau
  for at sikre, at omfanget af kulstoflagre og dræn i skovene opretholdes.

skovbrugsbedriftsniveau

Når den dokumentation, der er omhandlet i første afsnit, ikke er tilgængelig, skal biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler produceret af skovbiomasse tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, litra a), b) og c), omhandlede formål, hvis der er indført systemer til styring på
  udbudsbasisniveau
  for at sikre, at omfanget af kulstoflagre og dræn i skovene opretholdes
  eller øges
  .

udbudsbasisniveau

eller øges

Ændring 243

Ændring 243

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 6 — afsnit 3

Artikel 26 — stk. 6 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen kan fastsætte
  , med hvilken dokumentation overholdelsen af kravene i stk. 5 og 6 påvises ud fra en operationel synsvinkel, ved hjælp af gennemførelsesretsakter, der vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 31, stk. 2. | Senest den 1. januar 2021 fastsætter Kommissionen
  , med hvilken dokumentation overholdelsen af kravene i stk. 5 og 6 påvises ud fra en operationel synsvinkel, ved hjælp af gennemførelsesretsakter, der vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 31, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen kan fastsætte
  , med hvilken dokumentation overholdelsen af kravene i stk. 5 og 6 påvises ud fra en operationel synsvinkel, ved hjælp af gennemførelsesretsakter, der vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 31, stk. 2.

Kommissionen kan fastsætte

Senest den 1. januar 2021 fastsætter Kommissionen
  , med hvilken dokumentation overholdelsen af kravene i stk. 5 og 6 påvises ud fra en operationel synsvinkel, ved hjælp af gennemførelsesretsakter, der vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 31, stk. 2.

Senest den 1. januar 2021 fastsætter Kommissionen

Ændring 244

Ændring 244

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 6 — afsnit 4

Artikel 26 — stk. 6 — afsnit 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Senest den 31. december 2023
  skal
  Kommissionen
  vurdere
  , om kriterierne i stk. 5 og 6 på effektiv vis minimerer risikoen for at der anvendes ikkebæredygtig skovbiomasse, og se nærmere på LULUCF-krav på grundlag af foreliggende data. Kommissionen forelægger om fornødent et forslag om ændring af de krav, der er fastsat i stk. 5 og 6. | Senest den 31. december 2023
  vurderer
  Kommissionen
  i tæt samarbejde med medlemsstaterne
  , om kriterierne i stk. 5 og 6 på effektiv vis minimerer risikoen for at der anvendes ikkebæredygtig skovbiomasse, og se nærmere på LULUCF-krav på grundlag af foreliggende data. Kommissionen forelægger om fornødent et forslag om ændring af de krav, der er fastsat i stk. 5 og 6
  for perioden efter 2030
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Senest den 31. december 2023
  skal
  Kommissionen
  vurdere
  , om kriterierne i stk. 5 og 6 på effektiv vis minimerer risikoen for at der anvendes ikkebæredygtig skovbiomasse, og se nærmere på LULUCF-krav på grundlag af foreliggende data. Kommissionen forelægger om fornødent et forslag om ændring af de krav, der er fastsat i stk. 5 og 6.

skal

vurdere

Senest den 31. december 2023
  vurderer
  Kommissionen
  i tæt samarbejde med medlemsstaterne
  , om kriterierne i stk. 5 og 6 på effektiv vis minimerer risikoen for at der anvendes ikkebæredygtig skovbiomasse, og se nærmere på LULUCF-krav på grundlag af foreliggende data. Kommissionen forelægger om fornødent et forslag om ændring af de krav, der er fastsat i stk. 5 og 6
  for perioden efter 2030
  .

vurderer

i tæt samarbejde med medlemsstaterne

for perioden efter 2030

Ændring 245

Ændring 245

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 7 — litra a

Artikel 26 — stk. 7 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | mindst 50 % for biobrændstoffer og flydende biobrændsler produceret i anlæg, der var i drift senest den 5. oktober 2015 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

mindst 50 % for biobrændstoffer og flydende biobrændsler produceret i anlæg, der var i drift senest den 5. oktober 2015

| a) | mindst 50 % for biobrændstoffer
  , brændstoffer fremstillet af biometan til transportbrug
  og flydende biobrændsler produceret i anlæg, der var i drift senest den 5. oktober 2015 |
| --- | --- |

a)

mindst 50 % for biobrændstoffer
  , brændstoffer fremstillet af biometan til transportbrug
  og flydende biobrændsler produceret i anlæg, der var i drift senest den 5. oktober 2015

, brændstoffer fremstillet af biometan til transportbrug

Ændring 246

Ændring 246

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 7 — litra b

Artikel 26 — stk. 7 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | mindst 60 % for biobrændstoffer og flydende biobrændsler produceret i anlæg, der er sat i drift efter den 5. oktober 2015 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

mindst 60 % for biobrændstoffer og flydende biobrændsler produceret i anlæg, der er sat i drift efter den 5. oktober 2015

| b) | mindst 60 % for biobrændstoffer
  , brændstoffer fremstillet af biometan til transportbrug
  og flydende biobrændsler produceret i anlæg, der er sat i drift efter den 5. oktober 2015 |
| --- | --- |

b)

mindst 60 % for biobrændstoffer
  , brændstoffer fremstillet af biometan til transportbrug
  og flydende biobrændsler produceret i anlæg, der er sat i drift efter den 5. oktober 2015

, brændstoffer fremstillet af biometan til transportbrug

Ændring 247

Ændring 247

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 7 — litra c

Artikel 26 — stk. 7 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | mindst
  70
   % for biobrændstoffer og flydende biobrændsler produceret i anlæg, der sættes i drift efter den 1. januar 2021 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

mindst
  70
   % for biobrændstoffer og flydende biobrændsler produceret i anlæg, der sættes i drift efter den 1. januar 2021

70

| c) | mindst
  65
   % for biobrændstoffer
  , brændstoffer fremstillet af biogas til transportbrug
  og flydende biobrændsler produceret i anlæg, der sættes i drift efter den 1. januar 2021 |
| --- | --- |

c)

mindst
  65
   % for biobrændstoffer
  , brændstoffer fremstillet af biogas til transportbrug
  og flydende biobrændsler produceret i anlæg, der sættes i drift efter den 1. januar 2021

65

, brændstoffer fremstillet af biogas til transportbrug

Ændring 248

Ændring 248

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 7 — litra d

Artikel 26 — stk. 7 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | mindst
  80
   % for elektricitet, opvarmning og køling produceret af biomassebrændsel anvendt i anlæg, som sættes i drift efter den 1. januar 2021, og
  85
   % for anlæg, der sættes i drift efter den 1. januar 2026. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

mindst
  80
   % for elektricitet, opvarmning og køling produceret af biomassebrændsel anvendt i anlæg, som sættes i drift efter den 1. januar 2021, og
  85
   % for anlæg, der sættes i drift efter den 1. januar 2026.

80

85

| d) | mindst
  70
  % for elektricitet, opvarmning og køling produceret af biomassebrændsel anvendt i anlæg, som sættes i drift efter den 1. januar 2021, og
  80
   % for anlæg, der sættes i drift efter den 1. januar 2026. |
| --- | --- |

d)

mindst
  70
  % for elektricitet, opvarmning og køling produceret af biomassebrændsel anvendt i anlæg, som sættes i drift efter den 1. januar 2021, og
  80
   % for anlæg, der sættes i drift efter den 1. januar 2026.

70

80

Ændring 249

Ændring 249

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 7 — afsnit 1 a (ny)

Artikel 26 — stk. 7 — afsnit 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterne kan fastsætte højere reduktioner af drivhusgasemissionerne end dem, der er fastsat i dette stykke. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne kan fastsætte højere reduktioner af drivhusgasemissionerne end dem, der er fastsat i dette stykke.

Medlemsstaterne kan fastsætte højere reduktioner af drivhusgasemissionerne end dem, der er fastsat i dette stykke.

Ændring 297 + 356

Ændring 297 + 356

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 8 — afsnit 1

Artikel 26 — stk. 8 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Elektricitet fra biomassebrændsler, som produceres i anlæg med en kapacitet på 20 MW eller derover, må alene tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, litra a), b) og c), nævnte formål på betingelse af, at den produceres ved anvendelse af højeffektiv kraftvarmeproduktionsteknologi som defineret i artikel 2, nr. 34), i direktiv 2012/27/EU. Med henblik på stk. 1, litra a) og b) gælder denne bestemmelse kun for anlæg, som sættes i drift efter [3 år efter vedtagelsestidspunktet for dette direktiv]. Med henblik på stk. 1, litra c) berører denne bestemmelse ikke offentlig støtte, der ydes i henhold til ordninger godkendt senest den [
  3
  år efter vedtagelsestidspunktet for dette direktiv]. | Elektricitet fra biomassebrændsler, som produceres i anlæg med en kapacitet på 20 MW eller derover, må alene tages i betragtning med henblik på de i 
  denne artikels
  stk. 1, litra a), b) og c), nævnte formål på betingelse af, at den produceres ved anvendelse af højeffektiv kraftvarmeproduktionsteknologi som defineret i artikel 2, nr. 34), i direktiv 2012/27/EU
  eller produceres i rent elproducerende anlæg, som opnår en nettoeleffektivitet på mindst 40 %, og uden anvendelse af fossile brændstoffer
  . Med henblik på
  denne artikels
  stk. 1, litra a) og b), gælder denne bestemmelse kun for anlæg, som sættes i drift efter [3 år efter vedtagelsestidspunktet for dette direktiv]. Med henblik på
  denne artikels
  stk. 1, litra c), berører denne bestemmelse ikke offentlig støtte, der ydes i henhold til ordninger godkendt senest den [
  1
  år efter vedtagelsestidspunktet for dette direktiv]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Elektricitet fra biomassebrændsler, som produceres i anlæg med en kapacitet på 20 MW eller derover, må alene tages i betragtning med henblik på de i stk. 1, litra a), b) og c), nævnte formål på betingelse af, at den produceres ved anvendelse af højeffektiv kraftvarmeproduktionsteknologi som defineret i artikel 2, nr. 34), i direktiv 2012/27/EU. Med henblik på stk. 1, litra a) og b) gælder denne bestemmelse kun for anlæg, som sættes i drift efter [3 år efter vedtagelsestidspunktet for dette direktiv]. Med henblik på stk. 1, litra c) berører denne bestemmelse ikke offentlig støtte, der ydes i henhold til ordninger godkendt senest den [
  3
  år efter vedtagelsestidspunktet for dette direktiv].

3

Elektricitet fra biomassebrændsler, som produceres i anlæg med en kapacitet på 20 MW eller derover, må alene tages i betragtning med henblik på de i 
  denne artikels
  stk. 1, litra a), b) og c), nævnte formål på betingelse af, at den produceres ved anvendelse af højeffektiv kraftvarmeproduktionsteknologi som defineret i artikel 2, nr. 34), i direktiv 2012/27/EU
  eller produceres i rent elproducerende anlæg, som opnår en nettoeleffektivitet på mindst 40 %, og uden anvendelse af fossile brændstoffer
  . Med henblik på
  denne artikels
  stk. 1, litra a) og b), gælder denne bestemmelse kun for anlæg, som sættes i drift efter [3 år efter vedtagelsestidspunktet for dette direktiv]. Med henblik på
  denne artikels
  stk. 1, litra c), berører denne bestemmelse ikke offentlig støtte, der ydes i henhold til ordninger godkendt senest den [
  1
  år efter vedtagelsestidspunktet for dette direktiv].

denne artikels

eller produceres i rent elproducerende anlæg, som opnår en nettoeleffektivitet på mindst 40 %, og uden anvendelse af fossile brændstoffer

denne artikels

denne artikels

1

Ændring 251

Ændring 251

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 8 — afsnit 2 a (ny)

Artikel 26 — stk. 8 — afsnit 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Første afsnit finder ikke anvendelse på elektricitet fra anlæg, der ikke er forpligtet til at anvende højeffektiv kraftvarmeteknologi, jf. artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU

   (1a)

  , forudsat at disse anlæg udelukkende anvender biomassebrændstoffer fremstillet af restprodukter under normale driftsforhold. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Første afsnit finder ikke anvendelse på elektricitet fra anlæg, der ikke er forpligtet til at anvende højeffektiv kraftvarmeteknologi, jf. artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU

   (1a)

  , forudsat at disse anlæg udelukkende anvender biomassebrændstoffer fremstillet af restprodukter under normale driftsforhold.

Første afsnit finder ikke anvendelse på elektricitet fra anlæg, der ikke er forpligtet til at anvende højeffektiv kraftvarmeteknologi, jf. artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU

1a

, forudsat at disse anlæg udelukkende anvender biomassebrændstoffer fremstillet af restprodukter under normale driftsforhold.

Ændring 252

Ændring 252

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 8 a (ny)

Artikel 26 — stk. 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Senest den ... [to år efter dette direktivs ikrafttræden] og hvert andet år derefter aflægger Kommissionen en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om virkningen af og fordelene ved biobrændstoffer, der forbruges i Unionen, herunder om produktion af fødevarer og foder og andre materialer, for miljøet og for social bæredygtighed både i Unionen og i tredjelande. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8a.
     
  Senest den ... [to år efter dette direktivs ikrafttræden] og hvert andet år derefter aflægger Kommissionen en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om virkningen af og fordelene ved biobrændstoffer, der forbruges i Unionen, herunder om produktion af fødevarer og foder og andre materialer, for miljøet og for social bæredygtighed både i Unionen og i tredjelande.

Ændring 253

Ændring 253

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 26 — stk. 8 b (ny)

Artikel 26 — stk. 8 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 8b.
     
  Uanset denne artikels stk. 1 til 8a og under hensyntagen til de særlige forhold i områderne i den yderste periferi i henhold til artikel 349 i TEUF gælder dette direktivs artikel 26 ikke for regionerne i den yderste periferi. Senest den ... [seks måneder efter dette direktivs ikrafttræden] forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet et lovgivningsforslag, som fastlægger kriterier for regionerne i den yderste periferi med hensyn til bæredygtigheden af drivhusgasser og reduktion af anvendelsen af disse. Der tages i disse kriterier hensyn til særlige lokale forhold. Især bør regionerne i den yderste periferi fuldt ud kunne udnytte deres ressourcer i overensstemmelse med de strenge bæredygtighedskriterier til at øge deres produktion af vedvarende energi og styrke deres energiuafhængighed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8b.
     
  Uanset denne artikels stk. 1 til 8a og under hensyntagen til de særlige forhold i områderne i den yderste periferi i henhold til artikel 349 i TEUF gælder dette direktivs artikel 26 ikke for regionerne i den yderste periferi. Senest den ... [seks måneder efter dette direktivs ikrafttræden] forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet et lovgivningsforslag, som fastlægger kriterier for regionerne i den yderste periferi med hensyn til bæredygtigheden af drivhusgasser og reduktion af anvendelsen af disse. Der tages i disse kriterier hensyn til særlige lokale forhold. Især bør regionerne i den yderste periferi fuldt ud kunne udnytte deres ressourcer i overensstemmelse med de strenge bæredygtighedskriterier til at øge deres produktion af vedvarende energi og styrke deres energiuafhængighed.

Ændring 255

Ændring 255

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 27 — stk. 1 — litra a

Artikel 27 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | tillader, at partier af råmaterialer eller biobrændstoffer, flydende biobrændsler eller biomassebrændsler med forskellige
  bæredygtigheds -
  og
  drivhusgasemissionsbesparelses karakteristika
  blandes eksempelvis i en container, i et forarbejdnings- eller logistikanlæg samt i transmissions- og distributionsinfrastruktur eller i en transmissions- og distributionslokalitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

tillader, at partier af råmaterialer eller biobrændstoffer, flydende biobrændsler eller biomassebrændsler med forskellige
  bæredygtigheds -
  og
  drivhusgasemissionsbesparelses karakteristika
  blandes eksempelvis i en container, i et forarbejdnings- eller logistikanlæg samt i transmissions- og distributionsinfrastruktur eller i en transmissions- og distributionslokalitet

bæredygtigheds -

drivhusgasemissionsbesparelses karakteristika

| a) | tillader, at partier af råmaterialer eller biobrændstoffer, flydende biobrændsler eller biomassebrændsler med forskellige
  bæredygtigheds-
  og
  drivhusgasemissionsbesparelseskarakteristika
  blandes eksempelvis i en container, i et forarbejdnings- eller logistikanlæg samt i transmissions- og distributionsinfrastruktur eller i en transmissions- og distributionslokalitet
  , forudsat at hvert enkelt parti, som indgår i blandingen, opfylder de krav, der er fastsat i artikel 26, og at der er indført egnede systemer til overvågning og måling af, hvorvidt de enkelte partier opfylder kravene. |
| --- | --- |

a)

tillader, at partier af råmaterialer eller biobrændstoffer, flydende biobrændsler eller biomassebrændsler med forskellige
  bæredygtigheds-
  og
  drivhusgasemissionsbesparelseskarakteristika
  blandes eksempelvis i en container, i et forarbejdnings- eller logistikanlæg samt i transmissions- og distributionsinfrastruktur eller i en transmissions- og distributionslokalitet
  , forudsat at hvert enkelt parti, som indgår i blandingen, opfylder de krav, der er fastsat i artikel 26, og at der er indført egnede systemer til overvågning og måling af, hvorvidt de enkelte partier opfylder kravene.

bæredygtigheds-

drivhusgasemissionsbesparelseskarakteristika

, forudsat at hvert enkelt parti, som indgår i blandingen, opfylder de krav, der er fastsat i artikel 26, og at der er indført egnede systemer til overvågning og måling af, hvorvidt de enkelte partier opfylder kravene.

Ændring 256

Ændring 256

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 27 — stk. 1 a (ny)

Artikel 27 — stk. 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  For at fremme handel og videregivelse af oplysninger til forbrugerne på tværs af landegrænser skal oprindelsesgarantier for vedvarende energi, der tilføres nettet, omfatte oplysninger om de kriterier for bæredygtighed og drivhusgasbesparelser, der er fastlagt i artikel 26, stk. 2-7, og de kan overføres separat. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  For at fremme handel og videregivelse af oplysninger til forbrugerne på tværs af landegrænser skal oprindelsesgarantier for vedvarende energi, der tilføres nettet, omfatte oplysninger om de kriterier for bæredygtighed og drivhusgasbesparelser, der er fastlagt i artikel 26, stk. 2-7, og de kan overføres separat.

Ændring 257

Ændring 257

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 27 — stk. 2 — litra a

Artikel 27 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | når forarbejdningen af et parti råmaterialer kun giver ét output, som er bestemt til produktion af biobrændstoffer, flydende biobrændsler eller biomassebrændsel, skal partiets størrelse og de tilknyttede mængder af bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskarakteristika justeres ved at anvende en omregningsfaktor, der repræsenterer forholdet mellem mængden af det output, som er bestemt til produktion af biobrændstoffer, flydende biobrændsler eller biomassebrændsel, og massen af det råmateriale, som indgår i processen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

når forarbejdningen af et parti råmaterialer kun giver ét output, som er bestemt til produktion af biobrændstoffer, flydende biobrændsler eller biomassebrændsel, skal partiets størrelse og de tilknyttede mængder af bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskarakteristika justeres ved at anvende en omregningsfaktor, der repræsenterer forholdet mellem mængden af det output, som er bestemt til produktion af biobrændstoffer, flydende biobrændsler eller biomassebrændsel, og massen af det råmateriale, som indgår i processen

| a) | når forarbejdningen af et parti råmaterialer kun giver ét output, som er bestemt til produktion af biobrændstoffer, flydende biobrændsler eller biomassebrændsel, skal partiets størrelse og de tilknyttede mængder af bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskarakteristika justeres ved at anvende en omregningsfaktor, der repræsenterer forholdet mellem mængden af det output, som er bestemt til produktion af biobrændstoffer, flydende biobrændsler eller biomassebrændsel, og massen af det råmateriale, som indgår i processen
  , forudsat at hvert parti, som indgår i blandingen, opfylder de krav, der er fastlagt i artikel 26 |
| --- | --- |

a)

når forarbejdningen af et parti råmaterialer kun giver ét output, som er bestemt til produktion af biobrændstoffer, flydende biobrændsler eller biomassebrændsel, skal partiets størrelse og de tilknyttede mængder af bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskarakteristika justeres ved at anvende en omregningsfaktor, der repræsenterer forholdet mellem mængden af det output, som er bestemt til produktion af biobrændstoffer, flydende biobrændsler eller biomassebrændsel, og massen af det råmateriale, som indgår i processen
  , forudsat at hvert parti, som indgår i blandingen, opfylder de krav, der er fastlagt i artikel 26

, forudsat at hvert parti, som indgår i blandingen, opfylder de krav, der er fastlagt i artikel 26

Ændring 258

Ændring 258

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 27 — stk. 3

Artikel 27 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterne træffer foranstaltninger for at sikre, at de økonomiske aktører forelægger pålidelige oplysninger om overholdelsen af de bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterier, der er fastsat i artikel 26, stk. 2-7, og på opfordring stiller de data, der er anvendt til at udarbejde oplysningerne, til rådighed for medlemsstaten. Medlemsstaterne kræver af de økonomiske aktører, at de sørger for en tilstrækkelig standard for en uafhængig kontrol af de oplysninger, de forelægger, og at de dokumenterer, at dette er blevet gjort. Det skal kontrolleres, at de systemer, der anvendes af de økonomiske aktører er nøjagtige, pålidelige og sikret mod svindel. Der skal foretages en evaluering af frekvensen og metodologien i prøveudtagningen og dataenes pålidelighed. | 3.   Medlemsstaterne træffer foranstaltninger for at sikre, at de økonomiske aktører forelægger pålidelige oplysninger om overholdelsen af de bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterier, der er fastsat i artikel 26, stk. 2-7, og på opfordring stiller de data, der er anvendt til at udarbejde oplysningerne, til rådighed for medlemsstaten. Medlemsstaterne kræver af de økonomiske aktører, at de sørger for en tilstrækkelig standard for en uafhængig kontrol af de oplysninger, de forelægger, og at de dokumenterer, at dette er blevet gjort. Det skal kontrolleres, at de systemer, der anvendes af de økonomiske aktører, er nøjagtige, pålidelige og sikret mod svindel,
  og herunder skal foretages en kontrol, som sikrer, at materialer ikke forsætligt ændres eller kasseres, således at partiet eller en del af dette kan blive til affald eller til et restprodukt i henhold til artikel 26, stk. 2-7
  . Der skal foretages en evaluering af frekvensen og metodologien i prøveudtagningen og dataenes pålidelighed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Medlemsstaterne træffer foranstaltninger for at sikre, at de økonomiske aktører forelægger pålidelige oplysninger om overholdelsen af de bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterier, der er fastsat i artikel 26, stk. 2-7, og på opfordring stiller de data, der er anvendt til at udarbejde oplysningerne, til rådighed for medlemsstaten. Medlemsstaterne kræver af de økonomiske aktører, at de sørger for en tilstrækkelig standard for en uafhængig kontrol af de oplysninger, de forelægger, og at de dokumenterer, at dette er blevet gjort. Det skal kontrolleres, at de systemer, der anvendes af de økonomiske aktører er nøjagtige, pålidelige og sikret mod svindel. Der skal foretages en evaluering af frekvensen og metodologien i prøveudtagningen og dataenes pålidelighed.

3.   Medlemsstaterne træffer foranstaltninger for at sikre, at de økonomiske aktører forelægger pålidelige oplysninger om overholdelsen af de bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterier, der er fastsat i artikel 26, stk. 2-7, og på opfordring stiller de data, der er anvendt til at udarbejde oplysningerne, til rådighed for medlemsstaten. Medlemsstaterne kræver af de økonomiske aktører, at de sørger for en tilstrækkelig standard for en uafhængig kontrol af de oplysninger, de forelægger, og at de dokumenterer, at dette er blevet gjort. Det skal kontrolleres, at de systemer, der anvendes af de økonomiske aktører, er nøjagtige, pålidelige og sikret mod svindel,
  og herunder skal foretages en kontrol, som sikrer, at materialer ikke forsætligt ændres eller kasseres, således at partiet eller en del af dette kan blive til affald eller til et restprodukt i henhold til artikel 26, stk. 2-7
  . Der skal foretages en evaluering af frekvensen og metodologien i prøveudtagningen og dataenes pålidelighed.

Ændring 259

Ændring 259

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 27 — stk. 3 — afsnit 2

Artikel 27 — stk. 3 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De forpligtelser, der er fastlagt i dette stykke, finder anvendelse, uanset om biobrændstofferne, de flydende biobrændsler og biomassebrændslerne er produceret inden for Unionen eller er importeret. | De forpligtelser, der er fastlagt i dette stykke, finder anvendelse, uanset om biobrændstofferne, de flydende biobrændsler og biomassebrændslerne er produceret inden for Unionen eller er importeret.
  Oplysning om den geografiske oprindelse af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler skal stilles til rådighed for forbrugerne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De forpligtelser, der er fastlagt i dette stykke, finder anvendelse, uanset om biobrændstofferne, de flydende biobrændsler og biomassebrændslerne er produceret inden for Unionen eller er importeret.

De forpligtelser, der er fastlagt i dette stykke, finder anvendelse, uanset om biobrændstofferne, de flydende biobrændsler og biomassebrændslerne er produceret inden for Unionen eller er importeret.
  Oplysning om den geografiske oprindelse af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler skal stilles til rådighed for forbrugerne.

Oplysning om den geografiske oprindelse af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler skal stilles til rådighed for forbrugerne.

Ændring 260

Ændring 260

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 27 — stk. 4

Artikel 27 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen kan træffe afgørelse om, at frivillige nationale eller internationale ordninger, der fastsætter standarder for fremstilling af biomasseprodukter, indeholder nøjagtige data med henblik på de i artikel 26, stk. 7,omhandlede formål og/eller godtgør, at partier af biobrændstoffer, flydende biobrændsler eller biomassebrændsler overholder bæredygtighedskriterierne i artikel 26, stk. 2, 3, 4, 5 og 6,og/eller at ingen materialer bevidst er ændret eller kasseret, så partiet eller en del deraf falder ind under bilag IX. Operatørerne kan i forbindelse med deres påvisning af, at kravene i artikel 26, stk. 5 og 6, angående skovbiomasse er opfyldt, beslutte at forelægge den krævede dokumentation direkte på
  skovbrugsbedriftsniveau
  . Kommissionen kan også med henblik på artikel 26, stk. 2, litra b), nr. ii), anerkende områder til beskyttelse af sjældne, truede eller udryddelsestruede økosystemer eller arter, der er anerkendt ved internationale aftaler eller er medtaget på lister udarbejdet af mellemstatslige organisationer eller Den Internationale Naturværnsunion. | 4.   Kommissionen kan træffe afgørelse om, at frivillige nationale eller internationale ordninger, der fastsætter standarder for fremstilling af biomasseprodukter, indeholder nøjagtige data med henblik på de i artikel 26, stk. 7,omhandlede formål og/eller godtgør, at partier af biobrændstoffer, flydende biobrændsler eller biomassebrændsler overholder bæredygtighedskriterierne i artikel 26, stk. 2, 3, 4, 5 og 6,og/eller at ingen materialer bevidst er ændret eller kasseret, så partiet eller en del deraf falder ind under bilag IX. Operatørerne kan i forbindelse med deres påvisning af, at kravene i artikel 26, stk. 5 og 6, angående skovbiomasse er opfyldt, beslutte at forelægge den krævede dokumentation direkte på
  forsyningsbasisniveau
  . Kommissionen kan også med henblik på artikel 26, stk. 2, litra b), nr. ii), anerkende områder til beskyttelse af sjældne, truede eller udryddelsestruede økosystemer eller arter, der er anerkendt ved internationale aftaler eller er medtaget på lister udarbejdet af mellemstatslige organisationer eller Den Internationale Naturværnsunion. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Kommissionen kan træffe afgørelse om, at frivillige nationale eller internationale ordninger, der fastsætter standarder for fremstilling af biomasseprodukter, indeholder nøjagtige data med henblik på de i artikel 26, stk. 7,omhandlede formål og/eller godtgør, at partier af biobrændstoffer, flydende biobrændsler eller biomassebrændsler overholder bæredygtighedskriterierne i artikel 26, stk. 2, 3, 4, 5 og 6,og/eller at ingen materialer bevidst er ændret eller kasseret, så partiet eller en del deraf falder ind under bilag IX. Operatørerne kan i forbindelse med deres påvisning af, at kravene i artikel 26, stk. 5 og 6, angående skovbiomasse er opfyldt, beslutte at forelægge den krævede dokumentation direkte på
  skovbrugsbedriftsniveau
  . Kommissionen kan også med henblik på artikel 26, stk. 2, litra b), nr. ii), anerkende områder til beskyttelse af sjældne, truede eller udryddelsestruede økosystemer eller arter, der er anerkendt ved internationale aftaler eller er medtaget på lister udarbejdet af mellemstatslige organisationer eller Den Internationale Naturværnsunion.

4.   Kommissionen kan træffe afgørelse om, at frivillige nationale eller internationale ordninger, der fastsætter standarder for fremstilling af biomasseprodukter, indeholder nøjagtige data med henblik på de i artikel 26, stk. 7,omhandlede formål og/eller godtgør, at partier af biobrændstoffer, flydende biobrændsler eller biomassebrændsler overholder bæredygtighedskriterierne i artikel 26, stk. 2, 3, 4, 5 og 6,og/eller at ingen materialer bevidst er ændret eller kasseret, så partiet eller en del deraf falder ind under bilag IX. Operatørerne kan i forbindelse med deres påvisning af, at kravene i artikel 26, stk. 5 og 6, angående skovbiomasse er opfyldt, beslutte at forelægge den krævede dokumentation direkte på
  forsyningsbasisniveau
  . Kommissionen kan også med henblik på artikel 26, stk. 2, litra b), nr. ii), anerkende områder til beskyttelse af sjældne, truede eller udryddelsestruede økosystemer eller arter, der er anerkendt ved internationale aftaler eller er medtaget på lister udarbejdet af mellemstatslige organisationer eller Den Internationale Naturværnsunion.

Ændring 261

Ændring 261

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 27 — stk. 5 — afsnit 3

Artikel 27 — stk. 5 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| For at sikre, at overholdelsen af bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne kontrolleres på en produktiv og harmoniseret måde og navnlig med henblik på at forhindre svig kan Kommissionen specificere gennemførelsesbestemmelser og herunder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig kontrol og kræve, at alle frivillige ordninger anvender disse standarder. Kommissionen skal ved fastlæggelsen af disse standarder være særlig opmærksom på behovet for at minimere den administrative byrde. Dette skal ske ved hjælp af gennemførelsesretsakter vedtaget efter undersøgelsesproceduren i artikel 31, stk. 3. Sådanne retsakter skal fastlægge en tidsfrist, inden for hvilken de frivillige ordninger skal gennemføre standarderne. Kommissionen kan ophæve afgørelser om anerkendelse af frivillige ordninger, såfremt disse ordninger ikke gennemfører sådanne standarder inden for den fastlagte tidsfrist. | For at sikre, at overholdelsen af bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne kontrolleres på en produktiv og harmoniseret måde og navnlig med henblik på at forhindre svig kan Kommissionen specificere gennemførelsesbestemmelser og herunder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig kontrol og kræve, at alle frivillige ordninger anvender disse standarder. Kommissionen skal ved fastlæggelsen af disse standarder være særlig opmærksom på behovet for at minimere den administrative byrde. Dette skal ske ved hjælp af gennemførelsesretsakter vedtaget efter undersøgelsesproceduren i artikel 31, stk. 3. Sådanne retsakter skal fastlægge en tidsfrist, inden for hvilken de frivillige ordninger skal gennemføre standarderne. Kommissionen kan ophæve afgørelser om anerkendelse af frivillige ordninger, såfremt disse ordninger ikke gennemfører sådanne standarder inden for den fastlagte tidsfrist.
  Hvis en medlemsstat fremfører betænkeligheder med hensyn til, hvor godt en frivillig ordning fungerer, skal Kommissionen undersøge sagen og træffe passende foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

For at sikre, at overholdelsen af bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne kontrolleres på en produktiv og harmoniseret måde og navnlig med henblik på at forhindre svig kan Kommissionen specificere gennemførelsesbestemmelser og herunder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig kontrol og kræve, at alle frivillige ordninger anvender disse standarder. Kommissionen skal ved fastlæggelsen af disse standarder være særlig opmærksom på behovet for at minimere den administrative byrde. Dette skal ske ved hjælp af gennemførelsesretsakter vedtaget efter undersøgelsesproceduren i artikel 31, stk. 3. Sådanne retsakter skal fastlægge en tidsfrist, inden for hvilken de frivillige ordninger skal gennemføre standarderne. Kommissionen kan ophæve afgørelser om anerkendelse af frivillige ordninger, såfremt disse ordninger ikke gennemfører sådanne standarder inden for den fastlagte tidsfrist.

For at sikre, at overholdelsen af bæredygtigheds- og drivhusgasemissionsbesparelseskriterierne kontrolleres på en produktiv og harmoniseret måde og navnlig med henblik på at forhindre svig kan Kommissionen specificere gennemførelsesbestemmelser og herunder passende standarder for pålidelighed, gennemsigtighed og uafhængig kontrol og kræve, at alle frivillige ordninger anvender disse standarder. Kommissionen skal ved fastlæggelsen af disse standarder være særlig opmærksom på behovet for at minimere den administrative byrde. Dette skal ske ved hjælp af gennemførelsesretsakter vedtaget efter undersøgelsesproceduren i artikel 31, stk. 3. Sådanne retsakter skal fastlægge en tidsfrist, inden for hvilken de frivillige ordninger skal gennemføre standarderne. Kommissionen kan ophæve afgørelser om anerkendelse af frivillige ordninger, såfremt disse ordninger ikke gennemfører sådanne standarder inden for den fastlagte tidsfrist.
  Hvis en medlemsstat fremfører betænkeligheder med hensyn til, hvor godt en frivillig ordning fungerer, skal Kommissionen undersøge sagen og træffe passende foranstaltninger.

Hvis en medlemsstat fremfører betænkeligheder med hensyn til, hvor godt en frivillig ordning fungerer, skal Kommissionen undersøge sagen og træffe passende foranstaltninger.

Ændring 262

Ændring 262

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 27 — stk. 7 a (ny)

Artikel 27 — stk. 7 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Kommissionen kan til enhver tid eller på anmodning fra en medlemsstat efterprøve pålideligheden af de oplysninger vedrørende opfyldelsen af bæredygtighedskriteriet eller de drivhusgasemissionsbesparelser, som indberettes af økonomiske aktører, der opererer på EU-markedet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7a.
     
  Kommissionen kan til enhver tid eller på anmodning fra en medlemsstat efterprøve pålideligheden af de oplysninger vedrørende opfyldelsen af bæredygtighedskriteriet eller de drivhusgasemissionsbesparelser, som indberettes af økonomiske aktører, der opererer på EU-markedet.

Ændring 263

Ændring 263

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 28 — stk. 1 — afsnit 1 a (ny)

Artikel 28 — stk. 1 — afsnit 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Råprodukter, for hvilke produktionen har ført til direkte ændringer i arealanvendelsen, såsom en ændring fra en af følgende IPCC-kategorier for arealdække — skovarealer, græsarealer, vådområder, bebyggede områder eller andre arealer — til dyrkede arealer eller flerårige dyrkede arealer, og hvor værdien for emissioner som følge af direkte ændringer i arealanvendelsen (el) beregnes i henhold til bilag V, del C, punkt 7, anses for at have skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen, der er lig med nul. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Råprodukter, for hvilke produktionen har ført til direkte ændringer i arealanvendelsen, såsom en ændring fra en af følgende IPCC-kategorier for arealdække — skovarealer, græsarealer, vådområder, bebyggede områder eller andre arealer — til dyrkede arealer eller flerårige dyrkede arealer, og hvor værdien for emissioner som følge af direkte ændringer i arealanvendelsen (el) beregnes i henhold til bilag V, del C, punkt 7, anses for at have skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen, der er lig med nul.

Råprodukter, for hvilke produktionen har ført til direkte ændringer i arealanvendelsen, såsom en ændring fra en af følgende IPCC-kategorier for arealdække — skovarealer, græsarealer, vådområder, bebyggede områder eller andre arealer — til dyrkede arealer eller flerårige dyrkede arealer, og hvor værdien for emissioner som følge af direkte ændringer i arealanvendelsen (el) beregnes i henhold til bilag V, del C, punkt 7, anses for at have skønnede emissioner som følge af indirekte ændringer i arealanvendelsen, der er lig med nul.

Ændring 264

Ændring 264

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 28 — stk. 2

Artikel 28 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterne kan forelægge Kommissionen rapporter med oplysninger om de typiske drivhusgasemissioner fra dyrkning af
  landbrugsråvarer
  for de områder på deres territorium, der er klassificeret som niveau 2 i den fælles nomenklatur for statistiske regionale enheder (i det følgende benævnt
  »NUTS«
  ) eller som et mere disaggregeret NUTS-niveau i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003. Rapporterne skal ledsages af en beskrivelse af den metode og de data, der anvendes til at beregne emissionsniveauet. Metoden tager jordbeskaffenhed, klima og forventede råmaterialeudbytter i betragtning. | 2.   Medlemsstaterne kan forelægge Kommissionen rapporter med oplysninger om de typiske drivhusgasemissioner fra dyrkning af
  landbrugs- og skovbrugsråvarer
  for de områder på deres territorium, der er klassificeret som niveau 2 i den fælles nomenklatur for statistiske regionale enheder (i det følgende benævnt
  »NUTS«
  ) eller som et mere disaggregeret NUTS-niveau i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003. Rapporterne skal ledsages af en beskrivelse af den metode og de data, der anvendes til at beregne emissionsniveauet. Metoden tager jordbeskaffenhed, klima og forventede råmaterialeudbytter i betragtning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Medlemsstaterne kan forelægge Kommissionen rapporter med oplysninger om de typiske drivhusgasemissioner fra dyrkning af
  landbrugsråvarer
  for de områder på deres territorium, der er klassificeret som niveau 2 i den fælles nomenklatur for statistiske regionale enheder (i det følgende benævnt
  »NUTS«
  ) eller som et mere disaggregeret NUTS-niveau i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003. Rapporterne skal ledsages af en beskrivelse af den metode og de data, der anvendes til at beregne emissionsniveauet. Metoden tager jordbeskaffenhed, klima og forventede råmaterialeudbytter i betragtning.

2.   Medlemsstaterne kan forelægge Kommissionen rapporter med oplysninger om de typiske drivhusgasemissioner fra dyrkning af
  landbrugs- og skovbrugsråvarer
  for de områder på deres territorium, der er klassificeret som niveau 2 i den fælles nomenklatur for statistiske regionale enheder (i det følgende benævnt
  »NUTS«
  ) eller som et mere disaggregeret NUTS-niveau i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1059/2003. Rapporterne skal ledsages af en beskrivelse af den metode og de data, der anvendes til at beregne emissionsniveauet. Metoden tager jordbeskaffenhed, klima og forventede råmaterialeudbytter i betragtning.

Ændring 265

Ændring 265

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 28 — stk. 4

Artikel 28 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen kan ved hjælp af en gennemførelsesretsakt, der er vedtaget efter undersøgelsesproceduren i artikel 31, stk. 2, træffe afgørelse om, at de i nærværende artikels stk. 2 og 3 omhandlede rapporter indeholder nøjagtige data med henblik på måling af drivhusgasemissioner, som er knyttet til dyrkning af råprodukter i form af biomasse fra landbrug, der produceres i de områder, der er omfattet af sådanne rapporter i forbindelse med artikel 26, stk. 7. Disse data kan anvendes i stedet for de disaggregerede standardværdier for dyrkning i bilag V, del D eller E, for biobrændstoffer og flydende biobrændsler, og i bilag VI, del C, for biomassebrændsler. | 4.   Kommissionen kan ved hjælp af en gennemførelsesretsakt, der er vedtaget efter undersøgelsesproceduren i artikel 31, stk. 2, træffe afgørelse om, at de i nærværende artikels stk. 2 og 3 omhandlede rapporter indeholder nøjagtige data med henblik på måling af drivhusgasemissioner, som er knyttet til dyrkning af råprodukter i form af biomasse fra landbrug
  og skovbrug
  , der produceres i de områder, der er omfattet af sådanne rapporter i forbindelse med artikel 26, stk. 7. Disse data kan anvendes i stedet for de disaggregerede standardværdier for dyrkning i bilag V, del D eller E, for biobrændstoffer og flydende biobrændsler, og i bilag VI, del C, for biomassebrændsler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Kommissionen kan ved hjælp af en gennemførelsesretsakt, der er vedtaget efter undersøgelsesproceduren i artikel 31, stk. 2, træffe afgørelse om, at de i nærværende artikels stk. 2 og 3 omhandlede rapporter indeholder nøjagtige data med henblik på måling af drivhusgasemissioner, som er knyttet til dyrkning af råprodukter i form af biomasse fra landbrug, der produceres i de områder, der er omfattet af sådanne rapporter i forbindelse med artikel 26, stk. 7. Disse data kan anvendes i stedet for de disaggregerede standardværdier for dyrkning i bilag V, del D eller E, for biobrændstoffer og flydende biobrændsler, og i bilag VI, del C, for biomassebrændsler.

4.   Kommissionen kan ved hjælp af en gennemførelsesretsakt, der er vedtaget efter undersøgelsesproceduren i artikel 31, stk. 2, træffe afgørelse om, at de i nærværende artikels stk. 2 og 3 omhandlede rapporter indeholder nøjagtige data med henblik på måling af drivhusgasemissioner, som er knyttet til dyrkning af råprodukter i form af biomasse fra landbrug
  og skovbrug
  , der produceres i de områder, der er omfattet af sådanne rapporter i forbindelse med artikel 26, stk. 7. Disse data kan anvendes i stedet for de disaggregerede standardværdier for dyrkning i bilag V, del D eller E, for biobrændstoffer og flydende biobrændsler, og i bilag VI, del C, for biomassebrændsler.

Ændring 266

Ændring 266

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 28 — stk. 5 — afsnit 1

Artikel 28 — stk. 5 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen gennemgår løbende bilag V og bilag VI med henblik på, hvis det er berettiget, at tilføje eller revidere værdier for produktionsveje for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsel. I gennemgangen tages der også hensyn til ændring af den metodologi, der er fastsat i bilag V, del C, og i bilag VI, del B | Kommissionen gennemgår løbende bilag V og bilag VI med henblik på, hvis det er berettiget, at tilføje eller revidere værdier for produktionsveje for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsel
  på grundlag af den seneste teknologiske udvikling og videnskabelige dokumentation
  . I gennemgangen tages der også hensyn til ændring af den metodologi, der er fastsat i bilag V, del C, og i bilag VI, del B. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen gennemgår løbende bilag V og bilag VI med henblik på, hvis det er berettiget, at tilføje eller revidere værdier for produktionsveje for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsel. I gennemgangen tages der også hensyn til ændring af den metodologi, der er fastsat i bilag V, del C, og i bilag VI, del B

Kommissionen gennemgår løbende bilag V og bilag VI med henblik på, hvis det er berettiget, at tilføje eller revidere værdier for produktionsveje for biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsel
  på grundlag af den seneste teknologiske udvikling og videnskabelige dokumentation
  . I gennemgangen tages der også hensyn til ændring af den metodologi, der er fastsat i bilag V, del C, og i bilag VI, del B.

på grundlag af den seneste teknologiske udvikling og videnskabelige dokumentation

Ændring 267

Ændring 267

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 30 — stk. 1

Artikel 30 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen overvåger oprindelsen af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der forbruges i Unionen, og effekten af
  deres produktion
  , herunder forskydningseffekten, på arealanvendelsen i Unionen og de vigtigste leverandørtredjelande. Overvågningen er baseret på medlemsstaternes integrerede nationale energi- og klimaplaner og tilknyttede status rapporter, som kræves ifølge artikel 3, 15 og 18 i forordning [forvaltning], og rapporterne fra relevante tredjelande og mellemstatslige organisationer samt videnskabelige undersøgelser og alle andre relevante oplysninger. Kommissionen overvåger også ændringer i råvarepriserne i forbindelse med anvendelsen af biomasse til energiformål og eventuelle positive og negative virkninger for fødevaresikkerheden forbundet hermed. | 1.   Kommissionen overvåger oprindelsen af biobrændstoffer
  og
  flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der forbruges i Unionen, og effekten af
  produktionen af vedvarende energi fra disse og andre kilder
  , herunder forskydningseffekten, på arealanvendelsen i Unionen og de vigtigste leverandørtredjelande. Overvågningen er baseret på medlemsstaternes integrerede nationale energi- og klimaplaner og tilknyttede status rapporter, som kræves ifølge artikel 3, 15 og 18 i 
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)]
  , og rapporterne fra relevante tredjelande og mellemstatslige organisationer samt videnskabelige undersøgelser
  , satellitbaserede data
  og alle andre relevante oplysninger. Kommissionen overvåger også ændringer i råvarepriserne i forbindelse med anvendelsen af biomasse til energiformål og eventuelle positive og negative virkninger for fødevaresikkerheden
  og konkurrerende materialeanvendelser
  forbundet hermed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen overvåger oprindelsen af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der forbruges i Unionen, og effekten af
  deres produktion
  , herunder forskydningseffekten, på arealanvendelsen i Unionen og de vigtigste leverandørtredjelande. Overvågningen er baseret på medlemsstaternes integrerede nationale energi- og klimaplaner og tilknyttede status rapporter, som kræves ifølge artikel 3, 15 og 18 i forordning [forvaltning], og rapporterne fra relevante tredjelande og mellemstatslige organisationer samt videnskabelige undersøgelser og alle andre relevante oplysninger. Kommissionen overvåger også ændringer i råvarepriserne i forbindelse med anvendelsen af biomasse til energiformål og eventuelle positive og negative virkninger for fødevaresikkerheden forbundet hermed.

1.   Kommissionen overvåger oprindelsen af biobrændstoffer
  og
  flydende biobrændsler og biomassebrændsler, der forbruges i Unionen, og effekten af
  produktionen af vedvarende energi fra disse og andre kilder
  , herunder forskydningseffekten, på arealanvendelsen i Unionen og de vigtigste leverandørtredjelande. Overvågningen er baseret på medlemsstaternes integrerede nationale energi- og klimaplaner og tilknyttede status rapporter, som kræves ifølge artikel 3, 15 og 18 i 
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning ... [om forvaltningen af energiunionen, 2016/0375(COD)]
  , og rapporterne fra relevante tredjelande og mellemstatslige organisationer samt videnskabelige undersøgelser
  , satellitbaserede data
  og alle andre relevante oplysninger. Kommissionen overvåger også ændringer i råvarepriserne i forbindelse med anvendelsen af biomasse til energiformål og eventuelle positive og negative virkninger for fødevaresikkerheden
  og konkurrerende materialeanvendelser
  forbundet hermed.

Ændring 268

Ændring 268

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 32 — stk. 2

Artikel 32 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 7, stk. 5, artikel 7, stk. 6, artikel 19, stk. 11, artikel 19, stk. 14, artikel 25, stk. 6, og artikel 28, stk. 5, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 1. januar 2021. | 2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. 
  artikel 7, stk. 3
  , artikel 7, stk. 5, artikel 7, stk. 6, artikel 19, stk. 11, artikel 19, stk. 14, artikel 25, stk. 6, og artikel 28, stk. 5, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 1. januar 2021. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 7, stk. 5, artikel 7, stk. 6, artikel 19, stk. 11, artikel 19, stk. 14, artikel 25, stk. 6, og artikel 28, stk. 5, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 1. januar 2021.

2.   Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. 
  artikel 7, stk. 3
  , artikel 7, stk. 5, artikel 7, stk. 6, artikel 19, stk. 11, artikel 19, stk. 14, artikel 25, stk. 6, og artikel 28, stk. 5, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 1. januar 2021.

Ændring 269

Ændring 269

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 32 — stk. 3 — afsnit 1

Artikel 32 — stk. 3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Den i artikel 7, stk. 5, artikel 7, stk. 6, artikel 19, stk. 11, artikel 19, stk. 14, artikel 25, stk. 6, og artikel 28, stk. 5, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. | Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. 
  artikel 7, stk. 3
  , artikel 7, stk. 5, artikel 7, stk. 6, artikel 19, stk. 11, artikel 19, stk. 14, artikel 25, stk. 6 og artikel 28, stk. 5, kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Den i artikel 7, stk. 5, artikel 7, stk. 6, artikel 19, stk. 11, artikel 19, stk. 14, artikel 25, stk. 6, og artikel 28, stk. 5, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

Den Europæiske Unions Tidende

Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. 
  artikel 7, stk. 3
  , artikel 7, stk. 5, artikel 7, stk. 6, artikel 19, stk. 11, artikel 19, stk. 14, artikel 25, stk. 6 og artikel 28, stk. 5, kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

artikel 7, stk. 3

Den Europæiske Unions Tidende

Ændring 270

Ændring 270

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I a (nyt)

Bilag I a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | En medlemsstats mål for 2030 skal være summen af følgende komponenter, som hver udtrykkes i procent: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

1.

En medlemsstats mål for 2030 skal være summen af følgende komponenter, som hver udtrykkes i procent:

| a) | den pågældende medlemsstats bindende nationale mål for 2020 som anført i bilag I |
| --- | --- |

a)

a)

den pågældende medlemsstats bindende nationale mål for 2020 som anført i bilag I

den pågældende medlemsstats bindende nationale mål for 2020 som anført i bilag I

| b) | et fast bidrag (»CFlat«) |
| --- | --- |

b)

b)

et fast bidrag (»CFlat«)

et fast bidrag (»CFlat

| c) | et bidrag baseret på BNP pr. indbygger (»CGDP«) |
| --- | --- |

c)

c)

et bidrag baseret på BNP pr. indbygger (»CGDP«)

et bidrag baseret på BNP pr. indbygger (»CGDP

| d) | et bidrag baseret på potentialet (»CPotential«) |
| --- | --- |

d)

d)

et bidrag baseret på potentialet (»CPotential«)

et bidrag baseret på potentialet (»CPotential

| e) | et bidrag, der afspejler medlemsstatens sammenkoblingsniveau (»CInterco«). |
| --- | --- |

e)

e)

et bidrag, der afspejler medlemsstatens sammenkoblingsniveau (»CInterco«).

et bidrag, der afspejler medlemsstatens sammenkoblingsniveau (»CInterco

| 2. | CFlat skal være det samme for hver enkelt medlemsstat. Alle medlemsstaters CFlat skal tilsammen bidrage med 30 % af forskellen mellem EU-målene for 2030 og 2020. |
| --- | --- |

2.

2.

CFlat

Flat

| 3. | CGDP fordeles på medlemsstaterne på grundlag af et indeks for BNP pr. indbygger i forhold til EU-gennemsnittet, hvor der individuelt for hver enkelt medlemsstat lægges et loft over indekset ved 150 % af EU-gennemsnittet. Alle medlemsstaters CGDP skal tilsammen bidrage med 30 % af forskellen mellem EU-målene for 2030 og 2020. |
| --- | --- |

3.

3.

CGDP

GDP

| 4. | CPotential fordeles på medlemsstaterne på grundlag af forskellen mellem en medlemsstats andel af vedvarende energikilder som vist i PRIMES EUCO3535-scenariet og dens nationale bindende mål for 2020. Alle medlemsstaters CPotential skal tilsammen bidrage med 30 % af forskellen mellem EU-målene for 2030 og 2020. |
| --- | --- |

4.

4.

CPotential

Potential

| 5. | CInterco fordeles på medlemsstaterne på grundlag af et indeks for elsammenkoblingsandelen i forhold til EU-gennemsnittet, hvor der individuelt for hver enkelt medlemsstat lægges et loft over indekset for sammenkoblingsandelen ved 150 % af EU-gennemsnittet. Alle medlemsstaters CInterco skal tilsammen bidrage med 10 % af forskellen mellem EU-målene for 2030 og 2020. |
| --- | --- |

5.

5.

CInterco

Interco

Ændring 271

Ændring 271

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag V — del C — punkt 3 — litra a — formel

Bilag V — del C — punkt 3 — litra a — formel

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| BESPARELSE = (E F(t) – E B /E F(t)) | BESPARELSE = (E F(t) – E B) /E F(t) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

BESPARELSE = (E F(t) – E B /E F(t))

BESPARELSE = (E F(t) – E B) /E F(t)

Ændring 272

Ændring 272

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag V — del C — punkt 15

Bilag V — del C — punkt 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 15. | Emissionsbesparelse fra opsamling og erstatning af CO2, eccr,
  skal være direkte forbundet med produktionen af biobrændstof eller flydende biobrændsel, som de er knyttet til, og
  må kun omfatte emissioner, der undgås ved opsamling af CO2, hvis kulstof hidrører fra biomasse, og som anvendes i 
  energi- eller transportsektoren
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

15.

Emissionsbesparelse fra opsamling og erstatning af CO2, eccr,
  skal være direkte forbundet med produktionen af biobrændstof eller flydende biobrændsel, som de er knyttet til, og
  må kun omfatte emissioner, der undgås ved opsamling af CO2, hvis kulstof hidrører fra biomasse, og som anvendes i 
  energi- eller transportsektoren
  .

skal være direkte forbundet med produktionen af biobrændstof eller flydende biobrændsel, som de er knyttet til, og

energi- eller transportsektoren

| 15. | Emissionsbesparelse fra opsamling og erstatning af CO2, eccr, må kun omfatte emissioner, der undgås ved opsamling af CO2, hvis kulstof hidrører fra biomasse, og som anvendes
  til at erstatte fossilt afledt CO2, der indgår
  i 
  kommercielle produkter og tjenesteydelser
  . |
| --- | --- |

15.

Emissionsbesparelse fra opsamling og erstatning af CO2, eccr, må kun omfatte emissioner, der undgås ved opsamling af CO2, hvis kulstof hidrører fra biomasse, og som anvendes
  til at erstatte fossilt afledt CO2, der indgår
  i 
  kommercielle produkter og tjenesteydelser
  .

2

2

til at erstatte fossilt afledt CO2

kommercielle produkter og tjenesteydelser

Ændring 319

Ændring 319

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag VI — del B — punkt 3 — litra a — formel 1

Bilag VI — del B — punkt 3 — litra a — formel 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| BESPARELSE = (EF(t) – EB(t)/ EF(t)) | BESPARELSE = (EF(t) – EB(t))/ EF (t) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

BESPARELSE = (EF(t) – EB(t)/ EF(t))

BESPARELSE = (EF(t) – EB(t))/ EF (t)

Ændring 273

Ændring 273

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag VII — stk. 1 — afsnit 2 — led 1

Bilag VII — stk. 1 — afsnit 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Qusable = den skønnede samlede brugbare varme fra varmepumper, som opfylder de i artikel 7, stk. 4, nævnte kriterier, anvendt som følger: Kun varmepumper, for hvilke det gælder, at SPF > 1,15 * 1/η, tages i betragtning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Qusable = den skønnede samlede brugbare varme fra varmepumper, som opfylder de i artikel 7, stk. 4, nævnte kriterier, anvendt som følger: Kun varmepumper, for hvilke det gælder, at SPF > 1,15 * 1/η, tages i betragtning

| — | Qusable = den skønnede samlede brugbare varme fra varmepumper
  til produktion af opvarmning og køling
  , som opfylder de i artikel 7, stk. 4, nævnte kriterier, anvendt som følger: Kun varmepumper, for hvilke det gælder, at SPF > 1,15 * 1/η, tages i betragtning |
| --- | --- |

—

Qusable = den skønnede samlede brugbare varme fra varmepumper
  til produktion af opvarmning og køling
  , som opfylder de i artikel 7, stk. 4, nævnte kriterier, anvendt som følger: Kun varmepumper, for hvilke det gælder, at SPF > 1,15 * 1/η, tages i betragtning

til produktion af opvarmning og køling

Ændring 274

Ændring 274

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag IX — del A — litra b

Bilag IX — del A — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Biomassefraktion af blandet kommunalt affald, men ikke sorteret husholdningsaffald, der er omfattet af genanvendelsesmålene i henhold til artikel 11, stk. 2, litra a), i direktiv 2008/98/EF |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

b)

Biomassefraktion af blandet kommunalt affald, men ikke sorteret husholdningsaffald, der er omfattet af genanvendelsesmålene i henhold til artikel 11, stk. 2, litra a), i direktiv 2008/98/EF

Biomassefraktion af blandet kommunalt affald, men ikke sorteret husholdningsaffald, der er omfattet af genanvendelsesmålene i henhold til artikel 11, stk. 2, litra a), i direktiv 2008/98/EF

udgår

udgår

Ændring 284 + 311

Ændring 284 + 311

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag IX — del B — litra c

Bilag IX — del B — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | Melasse, der fremstilles som et biprodukt fra raffinering af sukkerrør eller sukkerroer, forudsat at de højeste industristandarder for udvinding af sukker er overholdt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

c)

Melasse, der fremstilles som et biprodukt fra raffinering af sukkerrør eller sukkerroer, forudsat at de højeste industristandarder for udvinding af sukker er overholdt.

Melasse, der fremstilles som et biprodukt fra raffinering af sukkerrør eller sukkerroer, forudsat at de højeste industristandarder for udvinding af sukker er overholdt.

udgår

udgår

Ændring 312

Ændring 312

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag X — del A

Bilag X — del A

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Del A: [...] | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Del A: [...]

Del A: [...]

udgår

udgår

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0392/2017).

1

(12)  
  »Politikramme for klima- og energipolitikken i perioden 2020-2030« (COM(2014) 15 final).

12

»Politikramme for klima- og energipolitikken i perioden 2020-2030« (COM(2014) 15 final).

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).

17

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).

17

(18)  EUT L 198 af 20.7.2006, s. 18.

18

(18)  EUT L 198 af 20.7.2006, s. 18.

18

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

21

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

21

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

---

| 19.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/341 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/341

---

P8_TA(2018)0010

Energieffektivitet ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 17. januar 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (COM(2016)0761 — C8-0498/2016 — 2016/0376(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 458/16)

Ændring 1

Forslag til direktiv

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Begrænsning af energiefterspørgslen er en af de fem dimensioner af strategien for energiunionen, som blev vedtaget den 25. februar 2015. Forbedring af energieffektiviteten vil være til gavn for miljøet, reducere drivhusgasemissionerne, øge energisikkerheden ved at reducere afhængigheden af import af energi fra lande uden for Unionen, mindske energiomkostningerne for husstande og virksomheder, bidrage til at afhjælpe energifattigdom og føre til øget beskæftigelse og aktivitet i økonomien som helhed. Dette er i overensstemmelse med de af Unionen indgåede forpligtelser inden for rammerne af energiunionen og den globale klimadagsorden, som blev fastlagt
  ved Parisaftalen af
  december 2015
  mellem parterne
  i 
  De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Begrænsning af energiefterspørgslen er en af de fem dimensioner af strategien for energiunionen, som blev vedtaget den 25. februar 2015. Forbedring af energieffektiviteten vil være til gavn for miljøet, reducere drivhusgasemissionerne, øge energisikkerheden ved at reducere afhængigheden af import af energi fra lande uden for Unionen, mindske energiomkostningerne for husstande og virksomheder, bidrage til at afhjælpe energifattigdom og føre til øget beskæftigelse og aktivitet i økonomien som helhed. Dette er i overensstemmelse med de af Unionen indgåede forpligtelser inden for rammerne af energiunionen og den globale klimadagsorden, som blev fastlagt
  ved Parisaftalen af
  december 2015
  mellem parterne
  i 
  De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer
  .

| (1) | Begrænsning af energiefterspørgslen er en af de fem dimensioner af strategien for energiunionen, som blev vedtaget den 25. februar 2015. Forbedring af energieffektiviteten
  gennem hele energikæden, herunder energiproduktion, -transmission, -distribution og slutanvendelse
  vil være til gavn for miljøet
  , forbedre luftkvaliteten og folkesundheden
  , reducere drivhusgasemissionerne, øge energisikkerheden ved at reducere afhængigheden af import af energi fra lande uden for Unionen, mindske energiomkostningerne for husstande og virksomheder, bidrage til at afhjælpe energifattigdom og føre til øget
  konkurrenceevne,
  beskæftigelse og aktivitet i økonomien som helhed
  og således forbedre borgernes livskvalitet
  . Dette er i overensstemmelse med de af Unionen indgåede forpligtelser inden for rammerne af energiunionen og den globale klimadagsorden, som blev fastlagt
  af partskonferencen under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (COP21) i Paris i
  december 2015
  (»Parisaftalen«), forpligtende sig til at holde stigningen i den gennemsnitlige globale temperatur et godt stykke under 2 oC over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5  oC over det førindustrielle niveau
  . |
| --- | --- |

(1)

Begrænsning af energiefterspørgslen er en af de fem dimensioner af strategien for energiunionen, som blev vedtaget den 25. februar 2015. Forbedring af energieffektiviteten
  gennem hele energikæden, herunder energiproduktion, -transmission, -distribution og slutanvendelse
  vil være til gavn for miljøet
  , forbedre luftkvaliteten og folkesundheden
  , reducere drivhusgasemissionerne, øge energisikkerheden ved at reducere afhængigheden af import af energi fra lande uden for Unionen, mindske energiomkostningerne for husstande og virksomheder, bidrage til at afhjælpe energifattigdom og føre til øget
  konkurrenceevne,
  beskæftigelse og aktivitet i økonomien som helhed
  og således forbedre borgernes livskvalitet
  . Dette er i overensstemmelse med de af Unionen indgåede forpligtelser inden for rammerne af energiunionen og den globale klimadagsorden, som blev fastlagt
  af partskonferencen under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (COP21) i Paris i
  december 2015
  (»Parisaftalen«), forpligtende sig til at holde stigningen i den gennemsnitlige globale temperatur et godt stykke under 2 oC over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5  oC over det førindustrielle niveau
  .

Ændring 2

Forslag til direktiv

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (9) er et element i udviklingen hen imod energiunionen, hvorunder energieffektivitet bør behandles som en selvstændig energikilde. Der bør tages hensyn til princippet »energieffektivitet først« ved fastsættelsen af nye regler for forsyningssiden og andre politikområder. Kommissionen bør
  sikre, at
  energieffektivitet og styring af efterspørgslen
  kan konkurrere på lige vilkår med produktionskapaciteten
  . Energieffektivitet skal indgå i overvejelserne, når der træffes beslutninger vedrørende planlægning og finansiering, der
  er relevante for energisystemet. Forbedringer af energieffektiviteten bør realiseres
  i de tilfælde, hvor det er mere omkostningseffektivt end tilsvarende løsninger på forsyningssiden.
  Det
  bør bidrage til, at de mange fordele ved
  energieffektivitet for Europa
  kan udnyttes,
  især
  af
  borgere
  og virksomheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (9) er et element i udviklingen hen imod energiunionen, hvorunder energieffektivitet bør behandles som en selvstændig energikilde. Der bør tages hensyn til princippet »energieffektivitet først« ved fastsættelsen af nye regler for forsyningssiden og andre politikområder. Kommissionen bør
  sikre, at
  energieffektivitet og styring af efterspørgslen
  kan konkurrere på lige vilkår med produktionskapaciteten
  . Energieffektivitet skal indgå i overvejelserne, når der træffes beslutninger vedrørende planlægning og finansiering, der
  er relevante for energisystemet. Forbedringer af energieffektiviteten bør realiseres
  i de tilfælde, hvor det er mere omkostningseffektivt end tilsvarende løsninger på forsyningssiden.
  Det
  bør bidrage til, at de mange fordele ved
  energieffektivitet for Europa
  kan udnyttes,
  især
  af
  borgere
  og virksomheder.

| (2) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (9) er et element i udviklingen hen imod energiunionen, hvorunder energieffektivitet bør behandles som en selvstændig energikilde. Der bør tages hensyn til princippet »energieffektivitet først« ved fastsættelsen af nye regler for forsyningssiden og andre politikområder. Kommissionen bør
  prioritere
  energieffektivitet og styring af efterspørgslen
  højere end forøget produktionskapacitet
  . Energieffektivitet skal indgå i overvejelserne, når der træffes beslutninger vedrørende planlægning og finansiering. Der
  bør foretages investeringer til at forbedre den endelige energieffektivitet
  i de tilfælde, hvor det er mere omkostningseffektivt end tilsvarende løsninger på forsyningssiden.
  Dette
  bør bidrage til, at de mange fordele ved
  en stigning i energieffektiviteten på alle trin i energikæden
  kan udnyttes
  og dermed forbedre velfærden i det europæiske samfund. For at frigøre det fulde potentiale
  af
  disse fordele
  og
  muliggøre en vellykket gennemførelse af de planlagte politiske tiltag bør Kommissionen og medlemsstaterne arbejde sammen med lokale og regionale myndigheder, byer,
  virksomheder
  og borgere i hele Unionen med henblik på at sikre, at forøgelsen af energieffektiviteten som følge af teknologiske, adfærdsmæssige og økonomiske ændringer går hånd i hånd med en øget økonomisk vækst
  . |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (9) er et element i udviklingen hen imod energiunionen, hvorunder energieffektivitet bør behandles som en selvstændig energikilde. Der bør tages hensyn til princippet »energieffektivitet først« ved fastsættelsen af nye regler for forsyningssiden og andre politikområder. Kommissionen bør
  prioritere
  energieffektivitet og styring af efterspørgslen
  højere end forøget produktionskapacitet
  . Energieffektivitet skal indgå i overvejelserne, når der træffes beslutninger vedrørende planlægning og finansiering. Der
  bør foretages investeringer til at forbedre den endelige energieffektivitet
  i de tilfælde, hvor det er mere omkostningseffektivt end tilsvarende løsninger på forsyningssiden.
  Dette
  bør bidrage til, at de mange fordele ved
  en stigning i energieffektiviteten på alle trin i energikæden
  kan udnyttes
  og dermed forbedre velfærden i det europæiske samfund. For at frigøre det fulde potentiale
  af
  disse fordele
  og
  muliggøre en vellykket gennemførelse af de planlagte politiske tiltag bør Kommissionen og medlemsstaterne arbejde sammen med lokale og regionale myndigheder, byer,
  virksomheder
  og borgere i hele Unionen med henblik på at sikre, at forøgelsen af energieffektiviteten som følge af teknologiske, adfærdsmæssige og økonomiske ændringer går hånd i hånd med en øget økonomisk vækst
  .

Ændring 3

Forslag til direktiv

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2a) | Der bør i forbindelse med alle former for primærenergi (ikkevedvarende og vedvarende) tages højde for det ekstra energiinput, der er påkrævet for at få adgang til den pågældende energi, til at opføre og drive energianlæg og rive dem ned igen samt til at fjerne de medfølgende miljøtrusler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2a)

Der bør i forbindelse med alle former for primærenergi (ikkevedvarende og vedvarende) tages højde for det ekstra energiinput, der er påkrævet for at få adgang til den pågældende energi, til at opføre og drive energianlæg og rive dem ned igen samt til at fjerne de medfølgende miljøtrusler.

Ændring 4

Forslag til direktiv

Betragtning 2 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2b) | Medlemsstaternes foranstaltninger bør understøttes af veludformede og effektive finansielle EU-instrumenter, f.eks. de europæiske struktur- og investeringsfonde, Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og Den Europæiske Investeringsbank, som bør støtte investeringer i energieffektivitet på alle trin i energikæden og anvende en omfattende cost-benefit-analyse, hvor der anvendes en model med differentierede kalkulationsrenter. Finansiel støtte bør fokusere på omkostningseffektive metoder til at øge energieffektiviteten, hvilket vil føre til et fald i energiforbruget. At nå et ambitiøst energieffektivitetsmål kræver, at der fjernes hindringer, jf. den seneste præcisering fra Eurostat om, hvordan man registrerer kontrakter om energiydelser i nationalregnskaber med henblik på at gøre det lettere at investere i energieffektivitetsforanstaltninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2b)

Medlemsstaternes foranstaltninger bør understøttes af veludformede og effektive finansielle EU-instrumenter, f.eks. de europæiske struktur- og investeringsfonde, Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og Den Europæiske Investeringsbank, som bør støtte investeringer i energieffektivitet på alle trin i energikæden og anvende en omfattende cost-benefit-analyse, hvor der anvendes en model med differentierede kalkulationsrenter. Finansiel støtte bør fokusere på omkostningseffektive metoder til at øge energieffektiviteten, hvilket vil føre til et fald i energiforbruget. At nå et ambitiøst energieffektivitetsmål kræver, at der fjernes hindringer, jf. den seneste præcisering fra Eurostat om, hvordan man registrerer kontrakter om energiydelser i nationalregnskaber med henblik på at gøre det lettere at investere i energieffektivitetsforanstaltninger.

Ændring 5

Forslag til direktiv

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Det Europæiske Råd i oktober 2014
  fastlagde
  et energieffektivitetsmål på 27 % for 2030, som skal revideres i 2020 »med udgangspunkt i et EU-niveau på 30 %«. I december 2015 opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til også at vurdere, hvorvidt et mål for energieffektiviteten på 40 % kan gennemføres for samme periode. Det er derfor hensigtsmæssigt at foretage en gennemgang af direktivet og ændre det med henblik på tilpasning til 2030-perspektivet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Det Europæiske Råd i oktober 2014
  fastlagde
  et energieffektivitetsmål på 27 % for 2030, som skal revideres i 2020 »med udgangspunkt i et EU-niveau på 30 %«. I december 2015 opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til også at vurdere, hvorvidt et mål for energieffektiviteten på 40 % kan gennemføres for samme periode. Det er derfor hensigtsmæssigt at foretage en gennemgang af direktivet og ændre det med henblik på tilpasning til 2030-perspektivet.

| (3) | Det Europæiske Råd i oktober 2014
  støttede
  et energieffektivitetsmål på 27 % for 2030, som skal revideres i 2020 »med udgangspunkt i et EU-niveau på 30 %«. I december 2015 opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til også at vurdere, hvorvidt et mål for energieffektiviteten på 40 % kan gennemføres for samme periode. Det er derfor hensigtsmæssigt at foretage en gennemgang af direktivet og ændre det med henblik på tilpasning til 2030-perspektivet. |
| --- | --- |

(3)

Det Europæiske Råd i oktober 2014
  støttede
  et energieffektivitetsmål på 27 % for 2030, som skal revideres i 2020 »med udgangspunkt i et EU-niveau på 30 %«. I december 2015 opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til også at vurdere, hvorvidt et mål for energieffektiviteten på 40 % kan gennemføres for samme periode. Det er derfor hensigtsmæssigt at foretage en gennemgang af direktivet og ændre det med henblik på tilpasning til 2030-perspektivet.

Ændring 102

Forslag til direktiv

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Der er ingen bindende mål på nationalt plan i et 2030-perspektiv. Behovet for at Unionen når sine energieffektivitetsmål på EU-plan udtrykt i primærenergiforbrug og endeligt energiforbrug i 2020 og 2030 bør fastlægges tydeligt i form af et
  bindende
  mål på 30 %. Denne tydeliggørelse på EU-niveau bør ikke begrænse medlemsstaterne, eftersom de bibeholder friheden til at fastsætte deres nationale bidrag på grundlag af enten primærenergiforbrug eller endeligt energiforbrug, primærenergibesparelser eller endelige energibesparelser eller energiintensitet. Medlemsstaterne bør fastlægge deres vejledende nationale energieffektivitetsbidrag under hensyntagen til, at Unionens energiforbrug i 2030 maksimalt må være 1 321 Mtoe primærenergi og maksimalt 987 Mtoe endelig energi. Sammenlignet med niveauet i 2005 betyder det en reduktion på 23 % af primærenergiforbruget og 17 % af det endelige energiforbrug i Unionen. Der er behov for en regelmæssig evaluering af fremskridtene hen imod at nå Unionens mål for 2030, og en sådan evaluering er foreskrevet i lovgivningsforslaget om forvaltning af energiunionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Der er ingen bindende mål på nationalt plan i et 2030-perspektiv. Behovet for at Unionen når sine energieffektivitetsmål på EU-plan udtrykt i primærenergiforbrug og endeligt energiforbrug i 2020 og 2030 bør fastlægges tydeligt i form af et
  bindende
  mål på 30 %. Denne tydeliggørelse på EU-niveau bør ikke begrænse medlemsstaterne, eftersom de bibeholder friheden til at fastsætte deres nationale bidrag på grundlag af enten primærenergiforbrug eller endeligt energiforbrug, primærenergibesparelser eller endelige energibesparelser eller energiintensitet. Medlemsstaterne bør fastlægge deres vejledende nationale energieffektivitetsbidrag under hensyntagen til, at Unionens energiforbrug i 2030 maksimalt må være 1 321 Mtoe primærenergi og maksimalt 987 Mtoe endelig energi. Sammenlignet med niveauet i 2005 betyder det en reduktion på 23 % af primærenergiforbruget og 17 % af det endelige energiforbrug i Unionen. Der er behov for en regelmæssig evaluering af fremskridtene hen imod at nå Unionens mål for 2030, og en sådan evaluering er foreskrevet i lovgivningsforslaget om forvaltning af energiunionen.

| (4) | Der er ingen bindende mål på nationalt plan i et 2030-perspektiv. Behovet for at Unionen når sine energieffektivitetsmål på EU-plan udtrykt i primærenergiforbrug og endeligt energiforbrug i 2020 og 2030 bør fastlægges tydeligt i form af et
  vejledende
  mål på 30 %. Denne tydeliggørelse på EU-niveau bør ikke begrænse medlemsstaterne, eftersom de bibeholder friheden til at fastsætte deres nationale bidrag på grundlag af enten primærenergiforbrug eller endeligt energiforbrug, primærenergibesparelser eller endelige energibesparelser eller energiintensitet. Medlemsstaterne bør fastlægge deres vejledende nationale energieffektivitetsbidrag under hensyntagen til, at Unionens energiforbrug i 2030 maksimalt må være 1 321  Mtoe primærenergi og maksimalt 987 Mtoe endelig energi. Sammenlignet med niveauet i 2005 betyder det en reduktion på 23 % af primærenergiforbruget og 17 % af det endelige energiforbrug i Unionen. Der er behov for en regelmæssig evaluering af fremskridtene hen imod at nå Unionens mål for 2030, og en sådan evaluering er foreskrevet i lovgivningsforslaget om forvaltning af energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Der er ingen bindende mål på nationalt plan i et 2030-perspektiv. Behovet for at Unionen når sine energieffektivitetsmål på EU-plan udtrykt i primærenergiforbrug og endeligt energiforbrug i 2020 og 2030 bør fastlægges tydeligt i form af et
  vejledende
  mål på 30 %. Denne tydeliggørelse på EU-niveau bør ikke begrænse medlemsstaterne, eftersom de bibeholder friheden til at fastsætte deres nationale bidrag på grundlag af enten primærenergiforbrug eller endeligt energiforbrug, primærenergibesparelser eller endelige energibesparelser eller energiintensitet. Medlemsstaterne bør fastlægge deres vejledende nationale energieffektivitetsbidrag under hensyntagen til, at Unionens energiforbrug i 2030 maksimalt må være 1 321  Mtoe primærenergi og maksimalt 987 Mtoe endelig energi. Sammenlignet med niveauet i 2005 betyder det en reduktion på 23 % af primærenergiforbruget og 17 % af det endelige energiforbrug i Unionen. Der er behov for en regelmæssig evaluering af fremskridtene hen imod at nå Unionens mål for 2030, og en sådan evaluering er foreskrevet i lovgivningsforslaget om forvaltning af energiunionen.

Ændring 7

Forslag til direktiv

Betragtning 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4a) | Princippet om ret og rimelighed mellem medlemsstaterne bør anvendes ved fastlæggelse af de nationale energieffektivitetsmål. Energi er en afgørende råvare, og minimumsniveauer af energiforbrug er derfor uundgåelige — et faktum, som der bør tages behørigt hensyn til ved fastlæggelsen af de nationale mål. Generelt bør lande, hvis energiforbrug pr. capita ligger under EU-gennemsnittet, gives større fleksibilitet i forbindelse med fastlæggelsen af deres mål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4a)

Princippet om ret og rimelighed mellem medlemsstaterne bør anvendes ved fastlæggelse af de nationale energieffektivitetsmål. Energi er en afgørende råvare, og minimumsniveauer af energiforbrug er derfor uundgåelige — et faktum, som der bør tages behørigt hensyn til ved fastlæggelsen af de nationale mål. Generelt bør lande, hvis energiforbrug pr. capita ligger under EU-gennemsnittet, gives større fleksibilitet i forbindelse med fastlæggelsen af deres mål.

Ændring 8

Forslag til direktiv

Betragtning 4 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4b) | Energisystemers operationelle effektivitet på et givet tidspunkt påvirkes af muligheden for at tilføre strøm fra forskellige kilder — med forskellige grader af inerti og opstartstider — til nettet på en problemfri og fleksibel måde. En forbedring af denne effektivitet vil muliggøre en bedre udnyttelse af vedvarende energi, f.eks. vindkraft kombineret med gasturbiner, for at undgå overbelastning af net, der betjenes af traditionelle store kraftværker, som har en betydelig termisk inerti. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4b)

Energisystemers operationelle effektivitet på et givet tidspunkt påvirkes af muligheden for at tilføre strøm fra forskellige kilder — med forskellige grader af inerti og opstartstider — til nettet på en problemfri og fleksibel måde. En forbedring af denne effektivitet vil muliggøre en bedre udnyttelse af vedvarende energi, f.eks. vindkraft kombineret med gasturbiner, for at undgå overbelastning af net, der betjenes af traditionelle store kraftværker, som har en betydelig termisk inerti.

Ændring 9

Forslag til direktiv

Betragtning 4 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4c) | Kommissionen og medlemsstaterne er nødt til at sikre sig, at reduktionen af energiforbruget er et resultat af større energieffektivitet og ikke af makroøkonomiske omstændigheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4c)

Kommissionen og medlemsstaterne er nødt til at sikre sig, at reduktionen af energiforbruget er et resultat af større energieffektivitet og ikke af makroøkonomiske omstændigheder.

Ændring 10

Forslag til direktiv

Betragtning 4 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4d) | Medlemsstaterne bør udpege omkostningseffektive energieffektivitetspotentialer på grundlag af en bottom-up-beregning for hver enkelt sektor for sig, da disse afhænger af deres energimiks, økonomiske struktur og hastigheden af den økonomiske udvikling. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4d)

Medlemsstaterne bør udpege omkostningseffektive energieffektivitetspotentialer på grundlag af en bottom-up-beregning for hver enkelt sektor for sig, da disse afhænger af deres energimiks, økonomiske struktur og hastigheden af den økonomiske udvikling.

Ændring 11

Forslag til direktiv

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Medlemsstaternes forpligtelse til at udarbejde langsigtede strategier for
  tilvejebringelse
  af
  investeringer i
  renovering af den nationale bygningsmasse og at meddele disse til Kommissionen bør fjernes fra direktiv 2012/27/EU og føjes til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU (10), hvor forpligtelsen passer til de langsigtede planer for næsten energineutrale bygninger og dekarboniseringen af bygninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Medlemsstaternes forpligtelse til at udarbejde langsigtede strategier for
  tilvejebringelse
  af
  investeringer i
  renovering af den nationale bygningsmasse og at meddele disse til Kommissionen bør fjernes fra direktiv 2012/27/EU og føjes til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU (10), hvor forpligtelsen passer til de langsigtede planer for næsten energineutrale bygninger og dekarboniseringen af bygninger.

| (5) | Medlemsstaternes forpligtelse til at udarbejde langsigtede strategier for
  fremme
  af renovering af den nationale bygningsmasse og at meddele disse til Kommissionen bør fjernes fra direktiv 2012/27/EU og føjes til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU (10), hvor forpligtelsen passer til de langsigtede planer for næsten energineutrale bygninger og dekarboniseringen af bygninger. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaternes forpligtelse til at udarbejde langsigtede strategier for
  fremme
  af renovering af den nationale bygningsmasse og at meddele disse til Kommissionen bør fjernes fra direktiv 2012/27/EU og føjes til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU (10), hvor forpligtelsen passer til de langsigtede planer for næsten energineutrale bygninger og dekarboniseringen af bygninger.

Ændring 12

Forslag til direktiv

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | I lyset af klima- og energirammen for 2030 bør energispareforpligtelsen forlænges ud over 2020. Forlængelsen af forpligtelsesperioden ud over 2020 vil kunne give mere stabilitet for investorer og tilskynder derved til langsigtede investeringer og energieffektivitetsforanstaltninger, f.eks. renovering af bygninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

I lyset af klima- og energirammen for 2030 bør energispareforpligtelsen forlænges ud over 2020. Forlængelsen af forpligtelsesperioden ud over 2020 vil kunne give mere stabilitet for investorer og tilskynder derved til langsigtede investeringer og energieffektivitetsforanstaltninger, f.eks. renovering af bygninger.

| (6) | I lyset af klima- og energirammen for 2030 bør energispareforpligtelsen forlænges ud over 2020. Forlængelsen af forpligtelsesperioden ud over 2020 vil kunne give mere stabilitet for investorer og tilskynder derved til langsigtede investeringer og energieffektivitetsforanstaltninger, f.eks.
  gennemgribende
  renovering af bygninger
  med det langsigtede mål at opnå en næsten energineutral bygningsmasse. Energispareforpligtelsen har været en vigtig faktor, som har ført til skabelse af lokal vækst og beskæftigelse, og som bør videreføres for at sikre, at Unionen kan nå sine energi- og klimamål ved at skabe yderligere muligheder og fortsætte med at reducere energiforbrugets afhængighed af vækst. Samarbejde med den private sektor er vigtigt for at kunne vurdere, på hvilke betingelser der kan frigøres private investeringer til energieffektivitetsprojekter og for at udvikle nye indtægtsmodeller for innovation på energieffektivitetsområdet. |
| --- | --- |

(6)

I lyset af klima- og energirammen for 2030 bør energispareforpligtelsen forlænges ud over 2020. Forlængelsen af forpligtelsesperioden ud over 2020 vil kunne give mere stabilitet for investorer og tilskynder derved til langsigtede investeringer og energieffektivitetsforanstaltninger, f.eks.
  gennemgribende
  renovering af bygninger
  med det langsigtede mål at opnå en næsten energineutral bygningsmasse. Energispareforpligtelsen har været en vigtig faktor, som har ført til skabelse af lokal vækst og beskæftigelse, og som bør videreføres for at sikre, at Unionen kan nå sine energi- og klimamål ved at skabe yderligere muligheder og fortsætte med at reducere energiforbrugets afhængighed af vækst. Samarbejde med den private sektor er vigtigt for at kunne vurdere, på hvilke betingelser der kan frigøres private investeringer til energieffektivitetsprojekter og for at udvikle nye indtægtsmodeller for innovation på energieffektivitetsområdet.

Ændring 13

Forslag til direktiv

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | Forbedringer af energieffektiviteten har også en positiv indvirkning på luftkvaliteten, da mere energieffektive bygninger mindsker behovet for opvarmningsbrændstoffer, navnlig faste brændstoffer. Energieffektivitetsforanstaltninger bidrager derfor til at forbedre luftkvaliteten i og uden for bygninger, ligesom de medvirker til en omkostningseffektiv opnåelse af målene for Unionens politik på området for luftkvalitet, navnlig som fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284

   (1a)

  . Nedbringelsen af energiefterspørgslen i bygninger bør betragtes som et led i luftkvalitetspolitikken generelt og navnlig i medlemsstater, hvor det er problematisk at nå Unionens grænser for emissioner af luftforurenende stoffer — og energieffektivitet kan bidrage til at nå disse mål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

Forbedringer af energieffektiviteten har også en positiv indvirkning på luftkvaliteten, da mere energieffektive bygninger mindsker behovet for opvarmningsbrændstoffer, navnlig faste brændstoffer. Energieffektivitetsforanstaltninger bidrager derfor til at forbedre luftkvaliteten i og uden for bygninger, ligesom de medvirker til en omkostningseffektiv opnåelse af målene for Unionens politik på området for luftkvalitet, navnlig som fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284

   (1a)

  . Nedbringelsen af energiefterspørgslen i bygninger bør betragtes som et led i luftkvalitetspolitikken generelt og navnlig i medlemsstater, hvor det er problematisk at nå Unionens grænser for emissioner af luftforurenende stoffer — og energieffektivitet kan bidrage til at nå disse mål.

Ændring 14

Forslag til direktiv

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Der stilles krav om, at medlemsstaterne opfylder et krav om kumulative energibesparelser i slutanvendelserne for hele forpligtelsesperioden, hvilket svarer til »nye« besparelser på 1,5  %
  af det årlige energisalg
  . Dette krav vil kunne opfyldes af
  nye
  politiktiltag, der
  vedtages i den nye forpligtelsesperiode
  fra
  1. januar 2021 til 31. december 2030
  ,
  eller ved hjælp af nye
  individuelle foranstaltninger
  i medfør af politiktiltag, der er vedtaget
  i 
  eller før den foregående
  periode
  , såfremt de individuelle foranstaltninger, som medfører energibesparelser
  ,
  først indføres
  i 
  den nye periode
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Der stilles krav om, at medlemsstaterne opfylder et krav om kumulative energibesparelser i slutanvendelserne for hele forpligtelsesperioden, hvilket svarer til »nye« besparelser på 1,5  %
  af det årlige energisalg
  . Dette krav vil kunne opfyldes af
  nye
  politiktiltag, der
  vedtages i den nye forpligtelsesperiode
  fra
  1. januar 2021 til 31. december 2030
  ,
  eller ved hjælp af nye
  individuelle foranstaltninger
  i medfør af politiktiltag, der er vedtaget
  i 
  eller før den foregående
  periode
  , såfremt de individuelle foranstaltninger, som medfører energibesparelser
  ,
  først indføres
  i 
  den nye periode
  .

| (7) | Der stilles krav om, at medlemsstaterne opfylder et krav om kumulative energibesparelser i slutanvendelserne for hele forpligtelsesperioden, hvilket svarer til »nye« besparelser på
  mindst
  1,5  %. Dette krav vil kunne opfyldes af
  energibesparelser
  , der
  hidrører
  fra politiktiltag
  , forudsat at det kan påvises
  ,
  at disse foranstaltninger fører til
  individuelle foranstaltninger
  , som skaber målbare energibesparelser efter 2020. Besparelser
  i 
  hver enkelt
  periode
  skal bygge kumulativt på omfanget af de besparelser
  ,
  der skulle opnås
  i 
  foregående periode(r)
  . |
| --- | --- |

(7)

Der stilles krav om, at medlemsstaterne opfylder et krav om kumulative energibesparelser i slutanvendelserne for hele forpligtelsesperioden, hvilket svarer til »nye« besparelser på
  mindst
  1,5  %. Dette krav vil kunne opfyldes af
  energibesparelser
  , der
  hidrører
  fra politiktiltag
  , forudsat at det kan påvises
  ,
  at disse foranstaltninger fører til
  individuelle foranstaltninger
  , som skaber målbare energibesparelser efter 2020. Besparelser
  i 
  hver enkelt
  periode
  skal bygge kumulativt på omfanget af de besparelser
  ,
  der skulle opnås
  i 
  foregående periode(r)
  .

Ændring 15

Forslag til direktiv

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | De nye
  besparelser
  bør være supplerende i forhold til basisscenariet, således at besparelser, der under alle omstændigheder ville have fundet sted, ikke kan medregnes. Ved beregning af virkningen af indførte foranstaltninger må der kun medregnes nettobesparelser målt som den ændring i energiforbruget, der direkte kan tilskrives den relevante energieffektivitetsforanstaltning. Med henblik på at beregne nettobesparelserne bør medlemsstaterne fastlægge et grundscenarie for, hvordan situationen udvikler sig, hvis den pågældende politik ikke gennemføres. De politiske tiltag bør vurderes på baggrund af dette fastlagte grundscenarie. Medlemsstaterne bør tage hensyn til, at andre politiske tiltag kan blive iværksat i den samme periode, og at disse også kan have en virkning på energibesparelserne, således at ikke alle ændringer, der er konstateret siden indførelsen af det evaluerede politiske tiltag, udelukkende kan tilskrives dette. Den forpligtede, deltagende eller bemyndigede parts handlinger bør reelt bidrage til opnåelsen af de angivne besparelser for at sikre overholdelsen af væsentlighedskravet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

De nye
  besparelser
  bør være supplerende i forhold til basisscenariet, således at besparelser, der under alle omstændigheder ville have fundet sted, ikke kan medregnes. Ved beregning af virkningen af indførte foranstaltninger må der kun medregnes nettobesparelser målt som den ændring i energiforbruget, der direkte kan tilskrives den relevante energieffektivitetsforanstaltning. Med henblik på at beregne nettobesparelserne bør medlemsstaterne fastlægge et grundscenarie for, hvordan situationen udvikler sig, hvis den pågældende politik ikke gennemføres. De politiske tiltag bør vurderes på baggrund af dette fastlagte grundscenarie. Medlemsstaterne bør tage hensyn til, at andre politiske tiltag kan blive iværksat i den samme periode, og at disse også kan have en virkning på energibesparelserne, således at ikke alle ændringer, der er konstateret siden indførelsen af det evaluerede politiske tiltag, udelukkende kan tilskrives dette. Den forpligtede, deltagende eller bemyndigede parts handlinger bør reelt bidrage til opnåelsen af de angivne besparelser for at sikre overholdelsen af væsentlighedskravet.

| (9) | De nye
  energibesparelser
  bør være supplerende i forhold til basisscenariet, således at besparelser, der under alle omstændigheder ville have fundet sted, ikke kan medregnes. Ved beregning af virkningen af indførte foranstaltninger må der kun medregnes nettobesparelser målt som den ændring i energiforbruget, der direkte kan tilskrives den relevante energieffektivitetsforanstaltning. Med henblik på at beregne nettobesparelserne bør medlemsstaterne fastlægge et grundscenarie for, hvordan situationen udvikler sig, hvis den pågældende politik ikke gennemføres. De politiske tiltag bør vurderes på baggrund af dette fastlagte grundscenarie. Medlemsstaterne bør tage hensyn til, at andre politiske tiltag kan blive iværksat i den samme periode, og at disse også kan have en virkning på energibesparelserne, således at ikke alle ændringer, der er konstateret siden indførelsen af det evaluerede politiske tiltag, udelukkende kan tilskrives dette. Den forpligtede, deltagende eller bemyndigede parts handlinger bør reelt bidrage til opnåelsen af de angivne besparelser for at sikre overholdelsen af væsentlighedskravet. |
| --- | --- |

(9)

De nye
  energibesparelser
  bør være supplerende i forhold til basisscenariet, således at besparelser, der under alle omstændigheder ville have fundet sted, ikke kan medregnes. Ved beregning af virkningen af indførte foranstaltninger må der kun medregnes nettobesparelser målt som den ændring i energiforbruget, der direkte kan tilskrives den relevante energieffektivitetsforanstaltning. Med henblik på at beregne nettobesparelserne bør medlemsstaterne fastlægge et grundscenarie for, hvordan situationen udvikler sig, hvis den pågældende politik ikke gennemføres. De politiske tiltag bør vurderes på baggrund af dette fastlagte grundscenarie. Medlemsstaterne bør tage hensyn til, at andre politiske tiltag kan blive iværksat i den samme periode, og at disse også kan have en virkning på energibesparelserne, således at ikke alle ændringer, der er konstateret siden indførelsen af det evaluerede politiske tiltag, udelukkende kan tilskrives dette. Den forpligtede, deltagende eller bemyndigede parts handlinger bør reelt bidrage til opnåelsen af de angivne besparelser for at sikre overholdelsen af væsentlighedskravet.

Ændring 16

Forslag til direktiv

Betragtning 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (9a) | Det er vigtigt at inddrage alle trin i energikæden i sammentællingen af besparelser med henblik på at øge potentialet for energibesparelser i transmission og distribution af elektricitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9a)

Det er vigtigt at inddrage alle trin i energikæden i sammentællingen af besparelser med henblik på at øge potentialet for energibesparelser i transmission og distribution af elektricitet.

Ændring 17

Forslag til direktiv

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Energibesparelser, som er en følge af gennemførelsen af EU-lovgivning, må ikke medregnes, medmindre de pågældende foranstaltninger er mere omfattende, end hvad der som minimum kræves i den pågældende EU-lovgivning, hvad enten der er tale om at fastsætte mere ambitiøse energieffektivitetskrav på nationalt plan eller at styrke foranstaltningens praktiske gennemførelse.
  I anerkendelse af
  at renovering af bygninger yder et vigtigt og langsigtet bidrag til øgede energibesparelser
  , bør det tydeliggøres
  , at alle energibesparelser som følge af foranstaltninger til fremme af renovering af eksisterende bygninger kan medregnes, hvis disse besparelser ligger ud over den udvikling, der ville have fundet sted uden politiktiltaget, og medlemsstaten dokumenterer, at den forpligtede, deltagende eller bemyndigede part faktisk har bidraget til opnåelsen af de besparelser, som hævdes opnået ved den pågældende foranstaltning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Energibesparelser, som er en følge af gennemførelsen af EU-lovgivning, må ikke medregnes, medmindre de pågældende foranstaltninger er mere omfattende, end hvad der som minimum kræves i den pågældende EU-lovgivning, hvad enten der er tale om at fastsætte mere ambitiøse energieffektivitetskrav på nationalt plan eller at styrke foranstaltningens praktiske gennemførelse.
  I anerkendelse af
  at renovering af bygninger yder et vigtigt og langsigtet bidrag til øgede energibesparelser
  , bør det tydeliggøres
  , at alle energibesparelser som følge af foranstaltninger til fremme af renovering af eksisterende bygninger kan medregnes, hvis disse besparelser ligger ud over den udvikling, der ville have fundet sted uden politiktiltaget, og medlemsstaten dokumenterer, at den forpligtede, deltagende eller bemyndigede part faktisk har bidraget til opnåelsen af de besparelser, som hævdes opnået ved den pågældende foranstaltning.

| (10) | Energibesparelser, som er en følge af gennemførelsen af EU-lovgivning, må ikke medregnes, medmindre de pågældende foranstaltninger er mere omfattende, end hvad der som minimum kræves i den pågældende EU-lovgivning, hvad enten der er tale om at fastsætte mere ambitiøse energieffektivitetskrav på nationalt plan eller at styrke foranstaltningens praktiske gennemførelse.
  Bygninger er forbundet med et betydeligt potentiale for yderligere
  at
  øge energieffektiviteten, og
  renovering af bygninger yder et vigtigt og langsigtet bidrag
  med stordriftsfordele
  til øgede energibesparelser. Det
  er derfor nødvendigt at tydeliggøre
  , at alle energibesparelser som følge af foranstaltninger til fremme af renovering af eksisterende bygninger kan medregnes, hvis disse besparelser ligger ud over den udvikling, der ville have fundet sted uden politiktiltaget, og medlemsstaten dokumenterer, at den forpligtede, deltagende eller bemyndigede part faktisk har bidraget til opnåelsen af de besparelser, som hævdes opnået ved den pågældende foranstaltning. |
| --- | --- |

(10)

Energibesparelser, som er en følge af gennemførelsen af EU-lovgivning, må ikke medregnes, medmindre de pågældende foranstaltninger er mere omfattende, end hvad der som minimum kræves i den pågældende EU-lovgivning, hvad enten der er tale om at fastsætte mere ambitiøse energieffektivitetskrav på nationalt plan eller at styrke foranstaltningens praktiske gennemførelse.
  Bygninger er forbundet med et betydeligt potentiale for yderligere
  at
  øge energieffektiviteten, og
  renovering af bygninger yder et vigtigt og langsigtet bidrag
  med stordriftsfordele
  til øgede energibesparelser. Det
  er derfor nødvendigt at tydeliggøre
  , at alle energibesparelser som følge af foranstaltninger til fremme af renovering af eksisterende bygninger kan medregnes, hvis disse besparelser ligger ud over den udvikling, der ville have fundet sted uden politiktiltaget, og medlemsstaten dokumenterer, at den forpligtede, deltagende eller bemyndigede part faktisk har bidraget til opnåelsen af de besparelser, som hævdes opnået ved den pågældende foranstaltning.

Ændring 18

Forslag til direktiv

Betragtning 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10a) | Effektiv vandforvaltning kan yde et væsentligt bidrag til energibesparelser. Vand- og spildevandssektoren tegner sig for 3,5  % af elektricitetsforbruget i Unionen

   (1a)

  . Desuden forventes efterspørgslen efter vand at stige med 25 % frem til 2040, navnlig i byområder. Samtidig står vandlækager for 24 % af den samlede mængde vand, der forbruges i Europa, hvilket resulterer i tab af vand og energi. Alle foranstaltninger, der tager sigte på at opnå en mere effektiv vandforvaltning og en reduktion af vandforbruget har derfor potentiale til at yde et væsentligt bidrag til Unionens energieffektivitetsmål

   (1b)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(10a)

Effektiv vandforvaltning kan yde et væsentligt bidrag til energibesparelser. Vand- og spildevandssektoren tegner sig for 3,5  % af elektricitetsforbruget i Unionen

   (1a)

  . Desuden forventes efterspørgslen efter vand at stige med 25 % frem til 2040, navnlig i byområder. Samtidig står vandlækager for 24 % af den samlede mængde vand, der forbruges i Europa, hvilket resulterer i tab af vand og energi. Alle foranstaltninger, der tager sigte på at opnå en mere effektiv vandforvaltning og en reduktion af vandforbruget har derfor potentiale til at yde et væsentligt bidrag til Unionens energieffektivitetsmål

   (1b)

  .

Ændring 19

Forslag til direktiv

Betragtning 10 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10b) | Denne revision inkluderer bestemmelser, der vedrører behandling af energieffektivitet som en infrastrukturmæssig prioritering og anerkendelse af, at energieffektivitet opfylder den definition på infrastruktur, som anvendes af IMF og andre økonomiske institutioner, og gør det til et afgørende element og en prioriteret overvejelse i fremtidige investeringsbeslutninger vedrørende Europas energiinfrastruktur

   (1a)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(10b)

Denne revision inkluderer bestemmelser, der vedrører behandling af energieffektivitet som en infrastrukturmæssig prioritering og anerkendelse af, at energieffektivitet opfylder den definition på infrastruktur, som anvendes af IMF og andre økonomiske institutioner, og gør det til et afgørende element og en prioriteret overvejelse i fremtidige investeringsbeslutninger vedrørende Europas energiinfrastruktur

   (1a)

  .

Ændring 20

Forslag til direktiv

Betragtning 10 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10c) | Energisektoren er den største forbruger af vand i Unionen og tegner sig for 44 % af vandforbruget

   (1a)

  . Anvendelse af intelligente teknologier og processer til effektiv vandforvaltning har potentiale til at skabe betydelige energibesparelser og samtidig styrke virksomhedernes konkurrenceevne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10c)

Energisektoren er den største forbruger af vand i Unionen og tegner sig for 44 % af vandforbruget

   (1a)

  . Anvendelse af intelligente teknologier og processer til effektiv vandforvaltning har potentiale til at skabe betydelige energibesparelser og samtidig styrke virksomhedernes konkurrenceevne.

Ændring 21

Forslag til direktiv

Betragtning 10 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10d) | Vand- og spildevandssektoren kan også bidrage til produktion af vedvarende energi og nedbringelse af leverancerne af energi baseret på fossile brændsler. F.eks. gør energiudvinding fra slam, der opstår ved behandling af spildevand, det muligt at producere energi på stedet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10d)

Vand- og spildevandssektoren kan også bidrage til produktion af vedvarende energi og nedbringelse af leverancerne af energi baseret på fossile brændsler. F.eks. gør energiudvinding fra slam, der opstår ved behandling af spildevand, det muligt at producere energi på stedet.

Ændring 22

Forslag til direktiv

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Forbedringer i bygningers energieffektivitet bør
  især
  komme
  de
  forbrugere til gode, der er berørt af energifattigdom. Medlemsstaterne kan allerede nu kræve, at forpligtede parter medtager det sociale sigte i energibesparelsesforanstaltninger i relation til energifattigdom
  , en
  mulighed
  , der
  nu
  bør
  udvides til alternative foranstaltninger og ændres til en forpligtelse, samtidig med at medlemsstaterne indrømmes fuld fleksibilitet med hensyn til størrelse, omfang og indhold af sådanne foranstaltninger. I overensstemmelse med artikel 9 i traktaten bør Unionens energieffektivitetspolitikker være inkluderende og derfor
  også
  sikre energieffektivitetsforanstaltningers tilgængelighed for
  forbrugere
  ramt af energifattigdom. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Forbedringer i bygningers energieffektivitet bør
  især
  komme
  de
  forbrugere til gode, der er berørt af energifattigdom. Medlemsstaterne kan allerede nu kræve, at forpligtede parter medtager det sociale sigte i energibesparelsesforanstaltninger i relation til energifattigdom
  , en
  mulighed
  , der
  nu
  bør
  udvides til alternative foranstaltninger og ændres til en forpligtelse, samtidig med at medlemsstaterne indrømmes fuld fleksibilitet med hensyn til størrelse, omfang og indhold af sådanne foranstaltninger. I overensstemmelse med artikel 9 i traktaten bør Unionens energieffektivitetspolitikker være inkluderende og derfor
  også
  sikre energieffektivitetsforanstaltningers tilgængelighed for
  forbrugere
  ramt af energifattigdom.

| (12) | Forbedringer i bygningers energieffektivitet bør komme
  alle
  forbrugere til gode,
  især lavindkomsthusstande, herunder husstande,
  der er berørt af energifattigdom.
  Hver enkelt medlemsstat kan definere energifattigdom, og hvad der udgør en lavindkomsthusstand i overensstemmelse med sine specifikke nationale forhold.
  Medlemsstaterne kan allerede nu kræve, at forpligtede parter medtager det sociale sigte i energibesparelsesforanstaltninger i relation til energifattigdom
  . Denne
  mulighed
  bør
  nu udvides til alternative foranstaltninger og ændres til en forpligtelse, samtidig med at medlemsstaterne indrømmes fuld fleksibilitet med hensyn til størrelse, omfang og indhold af sådanne foranstaltninger. I overensstemmelse med artikel 9 i traktaten bør Unionens energieffektivitetspolitikker være inkluderende og derfor sikre energieffektivitetsforanstaltningers tilgængelighed for
  lavindkomstforbrugere
  ramt af energifattigdom. |
| --- | --- |

(12)

Forbedringer i bygningers energieffektivitet bør komme
  alle
  forbrugere til gode,
  især lavindkomsthusstande, herunder husstande,
  der er berørt af energifattigdom.
  Hver enkelt medlemsstat kan definere energifattigdom, og hvad der udgør en lavindkomsthusstand i overensstemmelse med sine specifikke nationale forhold.
  Medlemsstaterne kan allerede nu kræve, at forpligtede parter medtager det sociale sigte i energibesparelsesforanstaltninger i relation til energifattigdom
  . Denne
  mulighed
  bør
  nu udvides til alternative foranstaltninger og ændres til en forpligtelse, samtidig med at medlemsstaterne indrømmes fuld fleksibilitet med hensyn til størrelse, omfang og indhold af sådanne foranstaltninger. I overensstemmelse med artikel 9 i traktaten bør Unionens energieffektivitetspolitikker være inkluderende og derfor sikre energieffektivitetsforanstaltningers tilgængelighed for
  lavindkomstforbrugere
  ramt af energifattigdom.

Ændring 23

Forslag til direktiv

Betragtning 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12a) | Sondring mellem elektricitetsefterspørgslen om dagen og om natten er et vigtigt instrument til at forbedre energieffektiviteten, da den i væsentlig grad øger forbrugernes muligheder for energibesparelser ved at sætte dem i stand til at træffe beslutninger på grundlag af oplysninger, der peger på muligheden for at optimere energiforbruget, når energien er meget efterspurgt, herunder i spidsbelastningsperioder, med henblik på at fremme en bedre anvendelse af transmissionsnet og produktionsmidler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12a)

Sondring mellem elektricitetsefterspørgslen om dagen og om natten er et vigtigt instrument til at forbedre energieffektiviteten, da den i væsentlig grad øger forbrugernes muligheder for energibesparelser ved at sætte dem i stand til at træffe beslutninger på grundlag af oplysninger, der peger på muligheden for at optimere energiforbruget, når energien er meget efterspurgt, herunder i spidsbelastningsperioder, med henblik på at fremme en bedre anvendelse af transmissionsnet og produktionsmidler.

Ændring 24

Forslag til direktiv

Betragtning 12 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12b) | Der bør opnås lave energiregninger ved at hjælpe forbrugerne med at reducere deres energiforbrug gennem nedbringelse af bygningers energibehov, forbedringer af husholdningsapparaters energieffektivitet samt tilgængelighed af lavenergitransportformer, som er integreret med offentlig transport og cykling. Forbedring af klimaskærme og reduktion af energibehov og -anvendelser er grundlæggende elementer i at forbedre de sundhedsmæssige vilkår for lavindkomstsegmenter i befolkningen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12b)

Der bør opnås lave energiregninger ved at hjælpe forbrugerne med at reducere deres energiforbrug gennem nedbringelse af bygningers energibehov, forbedringer af husholdningsapparaters energieffektivitet samt tilgængelighed af lavenergitransportformer, som er integreret med offentlig transport og cykling. Forbedring af klimaskærme og reduktion af energibehov og -anvendelser er grundlæggende elementer i at forbedre de sundhedsmæssige vilkår for lavindkomstsegmenter i befolkningen.

Ændring 25

Forslag til direktiv

Betragtning 12 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12c) | Det er afgørende at skabe bevidsthed om og stille nøjagtige oplysninger om fordelene ved øget energieffektivitet og den mulige gennemførelse heraf til rådighed for alle EU-borgere. Øget energieffektivitet er også afgørende for Unionens geopolitiske position og sikkerhed ved at reducere Unionens afhængighed af import af brændstoffer fra tredjelande. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12c)

Det er afgørende at skabe bevidsthed om og stille nøjagtige oplysninger om fordelene ved øget energieffektivitet og den mulige gennemførelse heraf til rådighed for alle EU-borgere. Øget energieffektivitet er også afgørende for Unionens geopolitiske position og sikkerhed ved at reducere Unionens afhængighed af import af brændstoffer fra tredjelande.

Ændring 26

Forslag til direktiv

Betragtning 12 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12d) | Ca. 50 mio. husstande i Unionen er berørt af energifattigdom. Energieffektivitetsforanstaltninger bør derfor stå i centrum for enhver omkostningseffektiv strategi til bekæmpelse af energifattigdom og forbrugersårbarhed, og de bør supplere socialsikringspolitikkerne på medlemsstatsplan. For at sikre, at energieffektivitetsforanstaltninger mindsker energifattigdommen for lejere på en holdbar måde, bør der tages hensyn til omkostningseffektiviteten af sådanne foranstaltninger såvel som den prismæssige overkommelighed for ejere og lejere, og der bør garanteres tilstrækkelig økonomisk støtte til sådanne foranstaltninger på medlemsstatsniveau. Det er nødvendigt, at Unionens bygningsmasse bliver til »næsten energineutrale bygninger« på lang sigt i overensstemmelse med målene i Parisaftalen. Det nuværende tempo med hensyn til bygningsrenoveringer er utilstrækkeligt, og de bygninger, der bebos af borgere med lave indkomster, der er ramt af energifattigdom, er de vanskeligste at nå ud til. De foranstaltninger, der er fastsat i denne forordning med hensyn til energispareforpligtelser, ordninger for energieffektivitetsforpligtelser og alternative politikforanstaltninger er derfor af særlig betydning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12d)

Ca. 50 mio. husstande i Unionen er berørt af energifattigdom. Energieffektivitetsforanstaltninger bør derfor stå i centrum for enhver omkostningseffektiv strategi til bekæmpelse af energifattigdom og forbrugersårbarhed, og de bør supplere socialsikringspolitikkerne på medlemsstatsplan. For at sikre, at energieffektivitetsforanstaltninger mindsker energifattigdommen for lejere på en holdbar måde, bør der tages hensyn til omkostningseffektiviteten af sådanne foranstaltninger såvel som den prismæssige overkommelighed for ejere og lejere, og der bør garanteres tilstrækkelig økonomisk støtte til sådanne foranstaltninger på medlemsstatsniveau. Det er nødvendigt, at Unionens bygningsmasse bliver til »næsten energineutrale bygninger« på lang sigt i overensstemmelse med målene i Parisaftalen. Det nuværende tempo med hensyn til bygningsrenoveringer er utilstrækkeligt, og de bygninger, der bebos af borgere med lave indkomster, der er ramt af energifattigdom, er de vanskeligste at nå ud til. De foranstaltninger, der er fastsat i denne forordning med hensyn til energispareforpligtelser, ordninger for energieffektivitetsforpligtelser og alternative politikforanstaltninger er derfor af særlig betydning.

Ændring 27

Forslag til direktiv

Betragtning 12 e (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12e) | Omkostninger og fordele ved alle energieffektivitetsforanstaltninger, der træffes, herunder tilbagebetalingstider, bør gøres fuldstændig gennemsigtige for forbrugerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12e)

Omkostninger og fordele ved alle energieffektivitetsforanstaltninger, der træffes, herunder tilbagebetalingstider, bør gøres fuldstændig gennemsigtige for forbrugerne.

Ændring 28

Forslag til direktiv

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Energi fremstillet på eller i bygninger fra vedvarende energikilder reducerer mængden af leveret fossil energi. Reduktionen af energiforbruget og anvendelsen af energi fra vedvarende kilder i bygningssektoren er vigtige foranstaltninger med henblik på at reducere Unionens energiafhængighed og drivhusgasemissioner, navnlig i betragtning af de ambitiøse klima- og energimål, der er fastsat for 2030, og den globale aftale, der blev opnået
  ved partskonferencen under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (COP21)
  i 
  Paris i december 2015. Med henblik på at opfylde deres energibesparelseskrav bør Medlemsstaterne derfor kunne medregne en vis mængde af den vedvarende energi til eget brug, der genereres på eller i bygninger. Til dette formål bør det tillades medlemsstaterne at anvende de beregningsmetoder, der er fastlagt i direktiv 2010/31/EU. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Energi fremstillet på eller i bygninger fra vedvarende energikilder reducerer mængden af leveret fossil energi. Reduktionen af energiforbruget og anvendelsen af energi fra vedvarende kilder i bygningssektoren er vigtige foranstaltninger med henblik på at reducere Unionens energiafhængighed og drivhusgasemissioner, navnlig i betragtning af de ambitiøse klima- og energimål, der er fastsat for 2030, og den globale aftale, der blev opnået
  ved partskonferencen under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (COP21)
  i 
  Paris i december 2015. Med henblik på at opfylde deres energibesparelseskrav bør Medlemsstaterne derfor kunne medregne en vis mængde af den vedvarende energi til eget brug, der genereres på eller i bygninger. Til dette formål bør det tillades medlemsstaterne at anvende de beregningsmetoder, der er fastlagt i direktiv 2010/31/EU.

| (13) | Energi fremstillet på eller i bygninger fra vedvarende energikilder reducerer mængden af leveret fossil energi. Reduktionen af energiforbruget og anvendelsen af energi fra vedvarende kilder i bygningssektoren er vigtige foranstaltninger med henblik på at reducere Unionens energiafhængighed og drivhusgasemissioner, navnlig i betragtning af de ambitiøse klima- og energimål, der er fastsat for 2030, og den globale aftale, der blev opnået i 
  Parisaftalen
  . |
| --- | --- |

(13)

Energi fremstillet på eller i bygninger fra vedvarende energikilder reducerer mængden af leveret fossil energi. Reduktionen af energiforbruget og anvendelsen af energi fra vedvarende kilder i bygningssektoren er vigtige foranstaltninger med henblik på at reducere Unionens energiafhængighed og drivhusgasemissioner, navnlig i betragtning af de ambitiøse klima- og energimål, der er fastsat for 2030, og den globale aftale, der blev opnået i 
  Parisaftalen
  .

Ændring 29

Forslag til direktiv

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Energibalancen i medlemsstaternes virksomheder og industrier kan forbedres, hvis der bygges på den cirkulære økonomis principper, gennem en ordentlig anvendelse af industriaffald som sekundære råstoffer, forudsat at deres energipotentiale er højere end energipotentialet i alternative primære råstoffer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Energibalancen i medlemsstaternes virksomheder og industrier kan forbedres, hvis der bygges på den cirkulære økonomis principper, gennem en ordentlig anvendelse af industriaffald som sekundære råstoffer, forudsat at deres energipotentiale er højere end energipotentialet i alternative primære råstoffer.

Ændring 30

Forslag til direktiv

Betragtning 13 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13b) | Medlemsstaterne bør ved at udnytte nye forretningsmodeller og teknologier bestræbe sig på at fremme og lette udbredelsen af energieffektivitetsforanstaltninger, bl.a. gennem innovative energitjenester for store og små kunder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13b)

Medlemsstaterne bør ved at udnytte nye forretningsmodeller og teknologier bestræbe sig på at fremme og lette udbredelsen af energieffektivitetsforanstaltninger, bl.a. gennem innovative energitjenester for store og små kunder.

Ændring 31

Forslag til direktiv

Betragtning 13 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13c) | Medlemsstaterne bør udvise en høj grad af fleksibilitet i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af alternative foranstaltninger med henblik på at fastlægge deres nationale prioriteringer for energieffektivitet, herunder både energieffektive produkter og energieffektive teknologiske produktionsprocesser. Der er behov for støtte til foranstaltninger med fokus på mål, der vedrører en effektiv anvendelse af naturressourcer eller behovet for at indføre den cirkulære økonomi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13c)

Medlemsstaterne bør udvise en høj grad af fleksibilitet i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af alternative foranstaltninger med henblik på at fastlægge deres nationale prioriteringer for energieffektivitet, herunder både energieffektive produkter og energieffektive teknologiske produktionsprocesser. Der er behov for støtte til foranstaltninger med fokus på mål, der vedrører en effektiv anvendelse af naturressourcer eller behovet for at indføre den cirkulære økonomi.

Ændring 32

Forslag til direktiv

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Inden for rammerne af energiunionen og strategien for opvarmning og køling og som en del af de foranstaltninger, der er fastsat i Kommissionens meddelelse om en ny aftale for energiforbrugere, bør forbrugernes minimumsrettigheder til klare og rettidige oplysninger om deres energiforbrug styrkes. I 
  direktiv 2012/27/EU bør artikel
  9-11 og bilag VII ændres for at give mulighed for hyppig og øget feedback om energiforbrug. Det bør også præciseres, at rettigheder vedrørende fakturering og
  faktureringsoplysninger
  også gælder for forbrugere af varme, køling eller varmt vand fra en central kilde, selv om de ikke har noget direkte kontraktforhold med en energileverandør. Med henblik på disse bestemmelser bør begrebet »slutbruger«
  omfatte
  slutkunder, der køber opvarmning, køling eller varmt vand til eget brug,
  samt
  beboere i individuelle enheder i ejendomme med flere lejligheder og bygninger til flere formål, såfremt sådanne enheder forsynes fra en central kilde. Udtrykket »fordelingsmåling« bør henvise til måling af forbruget i de individuelle enheder i sådanne bygninger. Fra den 1. januar 2020 bør nyinstallerede varmemålere og varmefordelingsmålere kunne fjernaflæses for at sikre omkostningseffektiv og regelmæssig levering af forbrugsoplysninger. Den nye artikel 9a bør kun anvendes på opvarmning, køling og varmt vand fra en central kilde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Inden for rammerne af energiunionen og strategien for opvarmning og køling og som en del af de foranstaltninger, der er fastsat i Kommissionens meddelelse om en ny aftale for energiforbrugere, bør forbrugernes minimumsrettigheder til klare og rettidige oplysninger om deres energiforbrug styrkes. I 
  direktiv 2012/27/EU bør artikel
  9-11 og bilag VII ændres for at give mulighed for hyppig og øget feedback om energiforbrug. Det bør også præciseres, at rettigheder vedrørende fakturering og
  faktureringsoplysninger
  også gælder for forbrugere af varme, køling eller varmt vand fra en central kilde, selv om de ikke har noget direkte kontraktforhold med en energileverandør. Med henblik på disse bestemmelser bør begrebet »slutbruger«
  omfatte
  slutkunder, der køber opvarmning, køling eller varmt vand til eget brug,
  samt
  beboere i individuelle enheder i ejendomme med flere lejligheder og bygninger til flere formål, såfremt sådanne enheder forsynes fra en central kilde. Udtrykket »fordelingsmåling« bør henvise til måling af forbruget i de individuelle enheder i sådanne bygninger. Fra den 1. januar 2020 bør nyinstallerede varmemålere og varmefordelingsmålere kunne fjernaflæses for at sikre omkostningseffektiv og regelmæssig levering af forbrugsoplysninger. Den nye artikel 9a bør kun anvendes på opvarmning, køling og varmt vand fra en central kilde.

| (14) | Inden for rammerne af energiunionen og strategien for opvarmning og køling og som en del af de foranstaltninger, der er fastsat i Kommissionens meddelelse om en ny aftale for energiforbrugere, bør forbrugernes minimumsrettigheder til
  nøjagtige, pålidelige,
  klare og rettidige oplysninger om deres energiforbrug styrkes.
  Individuelle målere bør fortsat være påkrævet, hvis det er teknisk gennemførligt og omkostningseffektivt,
  i 
  den forstand at det står i et rimeligt forhold til den potentielle energibesparelse, men artikel
  9-11
  i
  og bilag VII
  til direktiv 2012/27/EU bør
  ændres for at give mulighed for hyppig og øget feedback om energiforbrug
  , under hensyntagen til tilgængeligheden og kapaciteten af måleudstyr, med henblik på at optimere energiforbruget. Medlemsstaterne bør også tage hensyn til, at en vellykket indførelse af nye teknologier til måling af energiforbruget kræver øgede investeringer i uddannelse og kvalifikationer for både brugere og energileverandører
  . Det bør også præciseres, at rettigheder vedrørende fakturering og
  fakturerings- eller forbrugsoplysninger
  også gælder for forbrugere af varme, køling eller varmt vand fra en central kilde, selv om de ikke har noget direkte kontraktforhold med en energileverandør. Med henblik på disse bestemmelser bør begrebet »slutbruger«
  ud over
  slutkunder, der køber opvarmning, køling eller varmt vand til eget brug,
  også omfatte
  beboere i individuelle enheder i ejendomme med flere lejligheder og bygninger til flere formål, såfremt sådanne enheder forsynes fra en central kilde
  , som ikke har nogen direkte eller individuel kontrakt med energileverandøren
  . Udtrykket »fordelingsmåling« bør henvise til måling af forbruget i de individuelle enheder i sådanne bygninger. Fra den 1. januar 2020 bør nyinstallerede varmemålere og varmefordelingsmålere kunne fjernaflæses for at sikre omkostningseffektiv og regelmæssig levering af forbrugsoplysninger. Den nye artikel 9a bør kun anvendes på opvarmning, køling og varmt vand fra en central kilde. |
| --- | --- |

(14)

Inden for rammerne af energiunionen og strategien for opvarmning og køling og som en del af de foranstaltninger, der er fastsat i Kommissionens meddelelse om en ny aftale for energiforbrugere, bør forbrugernes minimumsrettigheder til
  nøjagtige, pålidelige,
  klare og rettidige oplysninger om deres energiforbrug styrkes.
  Individuelle målere bør fortsat være påkrævet, hvis det er teknisk gennemførligt og omkostningseffektivt,
  i 
  den forstand at det står i et rimeligt forhold til den potentielle energibesparelse, men artikel
  9-11
  i
  og bilag VII
  til direktiv 2012/27/EU bør
  ændres for at give mulighed for hyppig og øget feedback om energiforbrug
  , under hensyntagen til tilgængeligheden og kapaciteten af måleudstyr, med henblik på at optimere energiforbruget. Medlemsstaterne bør også tage hensyn til, at en vellykket indførelse af nye teknologier til måling af energiforbruget kræver øgede investeringer i uddannelse og kvalifikationer for både brugere og energileverandører
  . Det bør også præciseres, at rettigheder vedrørende fakturering og
  fakturerings- eller forbrugsoplysninger
  også gælder for forbrugere af varme, køling eller varmt vand fra en central kilde, selv om de ikke har noget direkte kontraktforhold med en energileverandør. Med henblik på disse bestemmelser bør begrebet »slutbruger«
  ud over
  slutkunder, der køber opvarmning, køling eller varmt vand til eget brug,
  også omfatte
  beboere i individuelle enheder i ejendomme med flere lejligheder og bygninger til flere formål, såfremt sådanne enheder forsynes fra en central kilde
  , som ikke har nogen direkte eller individuel kontrakt med energileverandøren
  . Udtrykket »fordelingsmåling« bør henvise til måling af forbruget i de individuelle enheder i sådanne bygninger. Fra den 1. januar 2020 bør nyinstallerede varmemålere og varmefordelingsmålere kunne fjernaflæses for at sikre omkostningseffektiv og regelmæssig levering af forbrugsoplysninger. Den nye artikel 9a bør kun anvendes på opvarmning, køling og varmt vand fra en central kilde.

Ændring 33

Forslag til direktiv

Betragtning 14 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (14a) | Faktureringsoplysninger og årsopgørelser er en vigtig kilde til kundeinformation. Data om forbrug og omkostninger kan også indeholde andre oplysninger, som giver forbrugerne mulighed for at sammenligne deres nuværende aftale med andre tilbud og hjælper dem i forbindelse med håndtering af klager og tvistbilæggelse. I betragtning af at tvister vedrørende regninger er en meget almindelig kilde til forbrugerklager — en faktor, der bidrager til en vedvarende lav grad af forbrugertilfredshed og engagement i energisektoren — er det imidlertid nødvendigt at gøre energiregningerne enklere, klarere og lettere at forstå, samtidig med at det sikres, at separate instrumenter, såsom faktureringsoplysninger, informationsværktøjer og årsopgørelser, indeholder alle de nødvendige oplysninger, der sætter forbrugerne i stand til at regulere deres energiforbrug, sammenligne tilbud og skifte leverandør. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14a)

Faktureringsoplysninger og årsopgørelser er en vigtig kilde til kundeinformation. Data om forbrug og omkostninger kan også indeholde andre oplysninger, som giver forbrugerne mulighed for at sammenligne deres nuværende aftale med andre tilbud og hjælper dem i forbindelse med håndtering af klager og tvistbilæggelse. I betragtning af at tvister vedrørende regninger er en meget almindelig kilde til forbrugerklager — en faktor, der bidrager til en vedvarende lav grad af forbrugertilfredshed og engagement i energisektoren — er det imidlertid nødvendigt at gøre energiregningerne enklere, klarere og lettere at forstå, samtidig med at det sikres, at separate instrumenter, såsom faktureringsoplysninger, informationsværktøjer og årsopgørelser, indeholder alle de nødvendige oplysninger, der sætter forbrugerne i stand til at regulere deres energiforbrug, sammenligne tilbud og skifte leverandør.

Ændring 34

Forslag til direktiv

Betragtning 14 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | | |

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring 36

Forslag til direktiv

Betragtning 15 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15b) | Stigningen i energieffektiviteten er et direkte resultat af følgende trin i energiproduktions- og omdannelsesprocesserne: en effektiv omdannelse af primærenergi til endelig energi, en effektiv transmission af denne energi til forbrugerne i form af elektricitet, varme eller brændsel og en sparsom anvendelse heraf fra slutbrugernes side. Sparevirkningen på forbrugermarkedet bør ikke betragtes som det eneste formål med denne effektivitet, eftersom denne virkning kan skyldes ugunstige energipriser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15b)

Stigningen i energieffektiviteten er et direkte resultat af følgende trin i energiproduktions- og omdannelsesprocesserne: en effektiv omdannelse af primærenergi til endelig energi, en effektiv transmission af denne energi til forbrugerne i form af elektricitet, varme eller brændsel og en sparsom anvendelse heraf fra slutbrugernes side. Sparevirkningen på forbrugermarkedet bør ikke betragtes som det eneste formål med denne effektivitet, eftersom denne virkning kan skyldes ugunstige energipriser.

Ændring 37

Forslag til direktiv

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Som
  følge af de teknologiske fremskridt og den voksende andel af vedvarende energikilder i elproduktionssektoren bør standardkoefficienten for besparelser i kWh elektricitet revideres med henblik at afspejle ændringer i primærenergifaktoren (PEF) for elektricitet
  . Beregninger af primærenergifaktoren for elektricitet er baseret på årlige gennemsnitsværdier. Beregningsmetoden for fysisk energiindhold anvendes for nuklear el- og varmeproduktion og metoden for teknisk konverteringseffektivitet anvendes for produktion af elektricitet og varme fra fossile brændsler og biomasse. For ikkebrændbar vedvarende energi anvendes direkte ækvivalens baseret på den samlede primærenergi som metode. Til beregning af primærenergiandelen for elektricitet i kraftvarmeproduktion anvendes den i bilag II til direktiv 2012/27/EU fastlagte metode. Der anvendes en gennemsnitlig markedsstilling i stedet for end en marginal. Konverteringseffektiviteten antages at være 100 % for ikkebrændbar vedvarende energi, 10 % for geotermiske kraftværker og 33 % for atomkraftværker. Den samlede effektivitet for kraftvarmeproduktion beregnes på grundlag af de seneste data fra Eurostat. Hvad angår systemgrænser er PEF 1 for alle energikilder. Beregningerne er baseret på den seneste udgave af PRIMES-referencescenariet. PEF-værdien bygger på prognosen for 2020. Analysen omfatter EU-medlemsstaterne og Norge. Datasættet for Norge er baseret på ENTSO-E-data
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Som
  følge af de teknologiske fremskridt og den voksende andel af vedvarende energikilder i elproduktionssektoren bør standardkoefficienten for besparelser i kWh elektricitet revideres med henblik at afspejle ændringer i primærenergifaktoren (PEF) for elektricitet
  . Beregninger af primærenergifaktoren for elektricitet er baseret på årlige gennemsnitsværdier. Beregningsmetoden for fysisk energiindhold anvendes for nuklear el- og varmeproduktion og metoden for teknisk konverteringseffektivitet anvendes for produktion af elektricitet og varme fra fossile brændsler og biomasse. For ikkebrændbar vedvarende energi anvendes direkte ækvivalens baseret på den samlede primærenergi som metode. Til beregning af primærenergiandelen for elektricitet i kraftvarmeproduktion anvendes den i bilag II til direktiv 2012/27/EU fastlagte metode. Der anvendes en gennemsnitlig markedsstilling i stedet for end en marginal. Konverteringseffektiviteten antages at være 100 % for ikkebrændbar vedvarende energi, 10 % for geotermiske kraftværker og 33 % for atomkraftværker. Den samlede effektivitet for kraftvarmeproduktion beregnes på grundlag af de seneste data fra Eurostat. Hvad angår systemgrænser er PEF 1 for alle energikilder. Beregningerne er baseret på den seneste udgave af PRIMES-referencescenariet. PEF-værdien bygger på prognosen for 2020. Analysen omfatter EU-medlemsstaterne og Norge. Datasættet for Norge er baseret på ENTSO-E-data
  .

| (16) | Udelukkende med henblik på dette direktiv og som
  følge af de teknologiske fremskridt og den voksende andel af vedvarende energikilder i elproduktionssektoren bør standardkoefficienten for besparelser i kWh elektricitet
  analyseres nøje og eventuelt
  revideres med henblik at afspejle ændringer i primærenergifaktoren (PEF) for elektricitet og
  afspejle det reelle energimiks i
  den
  pågældende medlemsstat ved hjælp
  af en
  sammenlignelig
  og
  gennemsigtig metode
  . |
| --- | --- |

(16)

Udelukkende med henblik på dette direktiv og som
  følge af de teknologiske fremskridt og den voksende andel af vedvarende energikilder i elproduktionssektoren bør standardkoefficienten for besparelser i kWh elektricitet
  analyseres nøje og eventuelt
  revideres med henblik at afspejle ændringer i primærenergifaktoren (PEF) for elektricitet og
  afspejle det reelle energimiks i
  den
  pågældende medlemsstat ved hjælp
  af en
  sammenlignelig
  og
  gennemsigtig metode
  .

Ændring 38

Forslag til direktiv

Betragtning 16 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16a) | I betragtning af at Det Europæiske Råd i sine konklusioner af 10. juni 2011 om energieffektivitetsplanen understregede, at bygninger tegner sig for 40 % af Unionens primærenergiforbrug, som udgør 50 % af endelig energiforbrug, og for at muliggøre økonomisk vækst og fremme beskæftigelsen i sektorer, der kræver specielle kvalifikationer, såsom i byggesektoren og i sektoren for fremstilling af byggematerialer, såvel som inden for professionel virksomhed som arkitektur og byplanlægning og rådgivningstjenester vedrørende varme- og køleteknologier, bør medlemsstaterne fastlægge en langsigtet strategi på disse områder, der rækker længere end til 2020. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16a)

I betragtning af at Det Europæiske Råd i sine konklusioner af 10. juni 2011 om energieffektivitetsplanen understregede, at bygninger tegner sig for 40 % af Unionens primærenergiforbrug, som udgør 50 % af endelig energiforbrug, og for at muliggøre økonomisk vækst og fremme beskæftigelsen i sektorer, der kræver specielle kvalifikationer, såsom i byggesektoren og i sektoren for fremstilling af byggematerialer, såvel som inden for professionel virksomhed som arkitektur og byplanlægning og rådgivningstjenester vedrørende varme- og køleteknologier, bør medlemsstaterne fastlægge en langsigtet strategi på disse områder, der rækker længere end til 2020.

Ændring 39

Forslag til direktiv

Betragtning 16 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16b) | Primærenergifaktoren (PEF) bør anvendes som et redskab til at mindske forbruget og afhængigheden af fossile brændsler og øge energieffektiviteten samt en yderligere udvidelse af vedvarende energiressourcer. Med dette for øje bør standardkoefficienten for besparelser i kWh elektricitet tilpasses, når den teknologiske, økonomiske eller sociale udvikling viser, at der er behov for en lavere standardkoefficient. Kommissionen bør analysere og, hvis det er relevant, fremlægge et lovgivningsmæssigt forslag om at tilpasse standardkoefficienten for PEF senest i 2024. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16b)

Primærenergifaktoren (PEF) bør anvendes som et redskab til at mindske forbruget og afhængigheden af fossile brændsler og øge energieffektiviteten samt en yderligere udvidelse af vedvarende energiressourcer. Med dette for øje bør standardkoefficienten for besparelser i kWh elektricitet tilpasses, når den teknologiske, økonomiske eller sociale udvikling viser, at der er behov for en lavere standardkoefficient. Kommissionen bør analysere og, hvis det er relevant, fremlægge et lovgivningsmæssigt forslag om at tilpasse standardkoefficienten for PEF senest i 2024.

Ændring 40

Forslag til direktiv

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Med henblik på at sikre, at bilagene til direktivet og de harmoniserede referenceværdier for effektiviteten, som er omhandlet i artikel 14, stk. 10, kan ajourføres, er det nødvendigt at udvide de til Kommissionen delegerede beføjelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Med henblik på at sikre, at bilagene til direktivet og de harmoniserede referenceværdier for effektiviteten, som er omhandlet i artikel 14, stk. 10, kan ajourføres, er det nødvendigt at udvide de til Kommissionen delegerede beføjelser.

udgår

Ændring 41

Forslag til direktiv

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | Med henblik på at kunne evaluere effektiviteten af direktiv 2012/27/EU bør der indføres et krav om en overordnet gennemgang af direktivet og en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet med frist den 28. februar 2024. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

Med henblik på at kunne evaluere effektiviteten af direktiv 2012/27/EU bør der indføres et krav om en overordnet gennemgang af direktivet og en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet med frist den 28. februar 2024.

| (18) | Med henblik på at kunne evaluere effektiviteten af direktiv 2012/27/EU bør der indføres et krav om en overordnet gennemgang af dette direktiv og en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet med frist den 28. februar 2024.
  Denne dato ligger efter UNFCCC's globale statusopgørelse i 2023 med henblik på at muliggøre den nødvendige tilpasning til denne proces, idet der dog også tages hensyn til den økonomiske udvikling og innovation. |
| --- | --- |

(18)

Med henblik på at kunne evaluere effektiviteten af direktiv 2012/27/EU bør der indføres et krav om en overordnet gennemgang af dette direktiv og en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet med frist den 28. februar 2024.
  Denne dato ligger efter UNFCCC's globale statusopgørelse i 2023 med henblik på at muliggøre den nødvendige tilpasning til denne proces, idet der dog også tages hensyn til den økonomiske udvikling og innovation.

Ændring 42

Forslag til direktiv

Betragtning 19 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19a) | Medlemsstater, hvis BNP pr. capita er lavere end Unionens gennemsnitlige BNP pr. capita, bør have mulighed for at øge primærenergiforbruget, forudsat at omdannelsen heraf til endelig energi, den videre transmission og distribution samt nyttige besparelser på forbrugermarkedet tager højde for en betydelig forøgelse af energieffektiviteten i hver enkelt fase af en teknologisk proces bestående i strømmen af frigjorte primærenergistrømme. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19a)

Medlemsstater, hvis BNP pr. capita er lavere end Unionens gennemsnitlige BNP pr. capita, bør have mulighed for at øge primærenergiforbruget, forudsat at omdannelsen heraf til endelig energi, den videre transmission og distribution samt nyttige besparelser på forbrugermarkedet tager højde for en betydelig forøgelse af energieffektiviteten i hver enkelt fase af en teknologisk proces bestående i strømmen af frigjorte primærenergistrømme.

Ændring 43

Forslag til direktiv

Betragtning 19 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19b) | Lokale og regionale myndigheder bør tildeles en ledende rolle i forbindelse med udviklingen og udformningen, gennemførelsen og vurderingen af de foranstaltninger, der er fastsat i direktivet, således at de bliver i stand til at tage hånd om de særlige forhold i deres specifikke klima, kultur og samfund på en ordentlig måde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19b)

Lokale og regionale myndigheder bør tildeles en ledende rolle i forbindelse med udviklingen og udformningen, gennemførelsen og vurderingen af de foranstaltninger, der er fastsat i direktivet, således at de bliver i stand til at tage hånd om de særlige forhold i deres specifikke klima, kultur og samfund på en ordentlig måde.

Ændring 110/rev + 100

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Dette direktiv opstiller en fælles ramme af foranstaltninger til fremme af energieffektivitet i Unionen med henblik på at sikre, at Unionens overordnede mål for energieffektivitet på 20 % i 2020 og bindende overordnede mål på
  30
  % i 2030 nås, og baner desuden vejen for yderligere forbedringer af energieffektiviteten
  derefter
  . Direktivet fastlægger regler beregnet til at fjerne hindringer på energimarkedet og overvinde markedssvigt, som hindrer en effektiv energiforsyning og -anvendelse, og kræver, at der fastsættes vejledende nationale energieffektivitetsmål
  og -bidrag
  for 2020 og 2030. | 1.   Dette direktiv opstiller en fælles ramme af foranstaltninger til fremme af energieffektivitet i Unionen
  og gennemfører princippet om »energieffektivitet først« gennem hele energikæden, herunder for energiproduktion, -transmission, distribution og slutanvendelse,
  med henblik på at sikre, at Unionens overordnede mål for energieffektivitet på 20 % i 2020 og bindende overordnede mål på
  mindst 35
   % i 2030 nås, og baner desuden vejen for yderligere forbedringer af energieffektiviteten
  efter 2030 i overensstemmelse med EU's langsigtede energi- og klimamål for 2050 og Parisaftalen
  . Direktivet fastlægger regler beregnet til at fjerne hindringer på energimarkedet og overvinde markedssvigt, som hindrer en effektiv energiforsyning og -anvendelse, og kræver, at der fastsættes vejledende nationale energieffektivitetsmål for 2020 og
  nationale energieffektivitetsmål for
  2030. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Dette direktiv opstiller en fælles ramme af foranstaltninger til fremme af energieffektivitet i Unionen med henblik på at sikre, at Unionens overordnede mål for energieffektivitet på 20 % i 2020 og bindende overordnede mål på
  30
  % i 2030 nås, og baner desuden vejen for yderligere forbedringer af energieffektiviteten
  derefter
  . Direktivet fastlægger regler beregnet til at fjerne hindringer på energimarkedet og overvinde markedssvigt, som hindrer en effektiv energiforsyning og -anvendelse, og kræver, at der fastsættes vejledende nationale energieffektivitetsmål
  og -bidrag
  for 2020 og 2030.

1.   Dette direktiv opstiller en fælles ramme af foranstaltninger til fremme af energieffektivitet i Unionen
  og gennemfører princippet om »energieffektivitet først« gennem hele energikæden, herunder for energiproduktion, -transmission, distribution og slutanvendelse,
  med henblik på at sikre, at Unionens overordnede mål for energieffektivitet på 20 % i 2020 og bindende overordnede mål på
  mindst 35
   % i 2030 nås, og baner desuden vejen for yderligere forbedringer af energieffektiviteten
  efter 2030 i overensstemmelse med EU's langsigtede energi- og klimamål for 2050 og Parisaftalen
  . Direktivet fastlægger regler beregnet til at fjerne hindringer på energimarkedet og overvinde markedssvigt, som hindrer en effektiv energiforsyning og -anvendelse, og kræver, at der fastsættes vejledende nationale energieffektivitetsmål for 2020 og
  nationale energieffektivitetsmål for
  2030.

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 1 — stk. 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Dette direktiv bidrager til gennemførelsen af princippet om »energieffektivitet først« og sikrer, at energieffektivitet og styring af efterspørgslen kan konkurrere på lige vilkår med produktionskapacitet. Energieffektivitet skal indgå i overvejelserne, når der træffes beslutninger vedrørende planlægning og finansiering, der er relevante for energisystemet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Dette direktiv bidrager til gennemførelsen af princippet om »energieffektivitet først« og sikrer, at energieffektivitet og styring af efterspørgslen kan konkurrere på lige vilkår med produktionskapacitet. Energieffektivitet skal indgå i overvejelserne, når der træffes beslutninger vedrørende planlægning og finansiering, der er relevante for energisystemet.

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 1

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 1 — stk. 1 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  For at mobilisere privat finansiering til energieffektivitetsforanstaltninger og energirenoveringer skal Kommissionen indlede en dialog med både offentlige og private finansielle institutioner med henblik på at kortlægge potentielle politiske mekanismer. I betragtning af det store potentiale for forbedringer af energieffektiviteten i byggesektoren, skal der navnlig overvejes investeringer i denne sektor med primært fokus på beboelsesejendomme med lavindkomsthusstande, der risikerer energifattigdom. Herudover skal Kommissionen med henblik på at gøre investeringer i energieffektivitetsprojekter mere økonomisk interessante og gennemførlige for investorer overveje muligheder for at samle små projekter i større projekter. Kommissionen skal senest den 1. januar 2019 forsyne medlemsstaterne med vejledning i, hvordan de kan frigøre private investeringer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1b.
     
  For at mobilisere privat finansiering til energieffektivitetsforanstaltninger og energirenoveringer skal Kommissionen indlede en dialog med både offentlige og private finansielle institutioner med henblik på at kortlægge potentielle politiske mekanismer. I betragtning af det store potentiale for forbedringer af energieffektiviteten i byggesektoren, skal der navnlig overvejes investeringer i denne sektor med primært fokus på beboelsesejendomme med lavindkomsthusstande, der risikerer energifattigdom. Herudover skal Kommissionen med henblik på at gøre investeringer i energieffektivitetsprojekter mere økonomisk interessante og gennemførlige for investorer overveje muligheder for at samle små projekter i større projekter. Kommissionen skal senest den 1. januar 2019 forsyne medlemsstaterne med vejledning i, hvordan de kan frigøre private investeringer.

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 3 –stk. 1, 2, 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Energieffektivitetsmål | Energieffektivitetsmål |
| 1.   Hver medlemsstat fastsætter et vejledende nationalt energieffektivitetsmål for 2020 på grundlag af enten primærenergiforbrug eller endeligt energiforbrug, primærenergibesparelser eller endelige energibesparelser eller energiintensitet. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om disse mål i overensstemmelse med artikel 24, stk. 1, og bilag XIV, del 1. I forbindelse med underretningen skal de også udtrykke disse mål i form af et absolut tal for primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug i 2020 og redegøre for, hvordan og på grundlag af hvilke data dette er blevet beregnet. | 1.   Hver medlemsstat fastsætter et vejledende nationalt energieffektivitetsmål for 2020 på grundlag af enten primærenergiforbrug eller endeligt energiforbrug, primærenergibesparelser eller endelige energibesparelser eller energiintensitet. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om disse mål i overensstemmelse med artikel 24, stk. 1, og bilag XIV, del 1. I forbindelse med underretningen skal de også udtrykke disse mål i form af et absolut tal for primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug i 2020 og redegøre for, hvordan og på grundlag af hvilke data dette er blevet beregnet. |
| Ved fastsættelsen af disse mål tager medlemsstaterne hensyn til: | Ved fastsættelsen af disse mål tager medlemsstaterne hensyn til: |
| a) | at Unionens energiforbrug i 2020 maksimalt må være 1 483 Mtoe primærenergi eller maksimalt 1 086 Mtoe endelig energi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 3

Artikel 3

Energieffektivitetsmål

Energieffektivitetsmål

1.   Hver medlemsstat fastsætter et vejledende nationalt energieffektivitetsmål for 2020 på grundlag af enten primærenergiforbrug eller endeligt energiforbrug, primærenergibesparelser eller endelige energibesparelser eller energiintensitet. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om disse mål i overensstemmelse med artikel 24, stk. 1, og bilag XIV, del 1. I forbindelse med underretningen skal de også udtrykke disse mål i form af et absolut tal for primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug i 2020 og redegøre for, hvordan og på grundlag af hvilke data dette er blevet beregnet.

1.   Hver medlemsstat fastsætter et vejledende nationalt energieffektivitetsmål for 2020 på grundlag af enten primærenergiforbrug eller endeligt energiforbrug, primærenergibesparelser eller endelige energibesparelser eller energiintensitet. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om disse mål i overensstemmelse med artikel 24, stk. 1, og bilag XIV, del 1. I forbindelse med underretningen skal de også udtrykke disse mål i form af et absolut tal for primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug i 2020 og redegøre for, hvordan og på grundlag af hvilke data dette er blevet beregnet.

Ved fastsættelsen af disse mål tager medlemsstaterne hensyn til:

Ved fastsættelsen af disse mål tager medlemsstaterne hensyn til:

a)

at Unionens energiforbrug i 2020 maksimalt må være 1 483 Mtoe primærenergi eller maksimalt 1 086 Mtoe endelig energi

| a) | at Unionens energiforbrug i 2020 maksimalt må være 1 483 Mtoe primærenergi eller maksimalt 1 086 Mtoe endelig energi |
| --- | --- |

a)

at Unionens energiforbrug i 2020 maksimalt må være 1 483 Mtoe primærenergi eller maksimalt 1 086 Mtoe endelig energi

| b) | de foranstaltninger, der er fastsat i dette direktiv |
| --- | --- |

b)

de foranstaltninger, der er fastsat i dette direktiv

| b) | de foranstaltninger, der er fastsat i dette direktiv |
| --- | --- |

b)

de foranstaltninger, der er fastsat i dette direktiv

| c) | de foranstaltninger, der er vedtaget for at nå de nationale energisparemål vedtaget i henhold til artikel 4, stk. 1, i direktiv 2006/32/EF, og and |
| --- | --- |

c)

de foranstaltninger, der er vedtaget for at nå de nationale energisparemål vedtaget i henhold til artikel 4, stk. 1, i direktiv 2006/32/EF, og and

| c) | de foranstaltninger, der er vedtaget for at nå de nationale energisparemål vedtaget i henhold til artikel 4, stk. 1, i direktiv 2006/32/EF, og |
| --- | --- |

c)

de foranstaltninger, der er vedtaget for at nå de nationale energisparemål vedtaget i henhold til artikel 4, stk. 1, i direktiv 2006/32/EF, og

| d) | andre foranstaltninger til fremme af energieffektivitet i medlemsstaterne og på EU-plan. |
| --- | --- |

d)

andre foranstaltninger til fremme af energieffektivitet i medlemsstaterne og på EU-plan.

| d) | andre foranstaltninger til fremme af energieffektivitet i medlemsstaterne og på EU-plan. |
| --- | --- |

d)

andre foranstaltninger til fremme af energieffektivitet i medlemsstaterne og på EU-plan.

Når medlemsstaterne fastsætter disse mål, kan de endvidere tage hensyn til nationale forhold, der påvirker primærenergiforbruget, herunder:

Når medlemsstaterne fastsætter disse mål, kan de endvidere tage hensyn til nationale forhold, der påvirker primærenergiforbruget, herunder:

| a) | det resterende potentiale for omkostningseffektive energibesparelser |
| --- | --- |

a)

det resterende potentiale for omkostningseffektive energibesparelser

| a) | det resterende potentiale for omkostningseffektive energibesparelser |
| --- | --- |

a)

det resterende potentiale for omkostningseffektive energibesparelser

| b) | udviklingen i og prognoser for BNP |
| --- | --- |

b)

udviklingen i og prognoser for BNP

| b) | udviklingen i og prognoser for BNP |
| --- | --- |

b)

udviklingen i og prognoser for BNP

| c) | ændringer i import og eksport af energi |
| --- | --- |

c)

ændringer i import og eksport af energi

| c) | ændringer i import og eksport af energi |
| --- | --- |

c)

ændringer i import og eksport af energi

| d) | udviklingen inden for alle former for vedvarende energikilder, atomenergi, CO2-opsamling og -lagring og and |
| --- | --- |

d)

udviklingen inden for alle former for vedvarende energikilder, atomenergi, CO2-opsamling og -lagring og and

| d) | udviklingen inden for alle former for vedvarende energikilder, atomenergi, CO2-opsamling og -lagring og |
| --- | --- |

d)

udviklingen inden for alle former for vedvarende energikilder, atomenergi, CO2-opsamling og -lagring og

| e) | tidlige foranstaltninger. |
| --- | --- |

e)

tidlige foranstaltninger.

| e) | tidlige foranstaltninger. |
| --- | --- |

e)

tidlige foranstaltninger.

2.   Senest den 30. juni 2014 vurderer Kommissionen de fremskridt, der er opnået, og om det er sandsynligt, at Unionen kan nå ned på et energiforbrug på maksimalt 1 483 Mtoe primærenergi og/eller maksimalt 1 086 Mtoe endelig energi i 2020.

2.   Senest den 30. juni 2014 vurderer Kommissionen de fremskridt, der er opnået, og om det er sandsynligt, at Unionen kan nå ned på et energiforbrug på maksimalt 1 483 Mtoe primærenergi og/eller maksimalt 1 086 Mtoe endelig energi i 2020.

3.   I forbindelse med den i stk. 2 nævnte gennemgang skal Kommissionen:

3.   I forbindelse med den i stk. 2 nævnte gennemgang skal Kommissionen:

| a) | sammenlægge de nationale vejledende energieffektivitetsmål, som medlemsstaterne har indberettet |
| --- | --- |

a)

sammenlægge de nationale vejledende energieffektivitetsmål, som medlemsstaterne har indberettet

| a) | sammenlægge de nationale vejledende energieffektivitetsmål, som medlemsstaterne har indberettet |
| --- | --- |

a)

sammenlægge de nationale vejledende energieffektivitetsmål, som medlemsstaterne har indberettet

| b) | vurdere, hvorvidt summen af disse mål kan betragtes som en pålidelig rettesnor for, om Unionen som helhed er på rette spor, under hensyntagen til evalueringen af den første årlige rapport i overensstemmelse med artikel 24, stk. 1, og evalueringen af de nationale energieffektivitetshandlingsplaner i overensstemmelse med artikel 24, stk. 2 |
| --- | --- |

b)

vurdere, hvorvidt summen af disse mål kan betragtes som en pålidelig rettesnor for, om Unionen som helhed er på rette spor, under hensyntagen til evalueringen af den første årlige rapport i overensstemmelse med artikel 24, stk. 1, og evalueringen af de nationale energieffektivitetshandlingsplaner i overensstemmelse med artikel 24, stk. 2

| b) | vurdere, hvorvidt summen af disse mål kan betragtes som en pålidelig rettesnor for, om Unionen som helhed er på rette spor, under hensyntagen til evalueringen af den første årlige rapport i overensstemmelse med artikel 24, stk. 1, og evalueringen af de nationale energieffektivitetshandlingsplaner i overensstemmelse med artikel 24, stk. 2 |
| --- | --- |

b)

vurdere, hvorvidt summen af disse mål kan betragtes som en pålidelig rettesnor for, om Unionen som helhed er på rette spor, under hensyntagen til evalueringen af den første årlige rapport i overensstemmelse med artikel 24, stk. 1, og evalueringen af de nationale energieffektivitetshandlingsplaner i overensstemmelse med artikel 24, stk. 2

| c) | tage hensyn til yderligere analyser, der følger af: |
| --- | --- |

c)

tage hensyn til yderligere analyser, der følger af:

| c) | tage hensyn til yderligere analyser, der følger af: |
| --- | --- |

c)

tage hensyn til yderligere analyser, der følger af:

| | i) | en vurdering af fremskridtene med hensyn til energiforbrug og energiforbruget i forhold til den økonomiske aktivitet på EU-plan, herunder fremskridt med hensyn til effektiviteten i energiforsyningen i medlemsstater, der har baseret deres nationale vejledende mål på endeligt energiforbrug eller endelige energibesparelser, bl.a. fremskridt som følge af disse medlemsstaters overholdelse af dette direktivs kapitel III |
| --- | --- | --- |

i)

en vurdering af fremskridtene med hensyn til energiforbrug og energiforbruget i forhold til den økonomiske aktivitet på EU-plan, herunder fremskridt med hensyn til effektiviteten i energiforsyningen i medlemsstater, der har baseret deres nationale vejledende mål på endeligt energiforbrug eller endelige energibesparelser, bl.a. fremskridt som følge af disse medlemsstaters overholdelse af dette direktivs kapitel III

| | i) | en vurdering af fremskridtene med hensyn til energiforbrug og energiforbruget i forhold til den økonomiske aktivitet på EU-plan, herunder fremskridt med hensyn til effektiviteten i energiforsyningen i medlemsstater, der har baseret deres nationale vejledende mål på endeligt energiforbrug eller endelige energibesparelser, bl.a. fremskridt som følge af disse medlemsstaters overholdelse af dette direktivs kapitel III |
| --- | --- | --- |

i)

en vurdering af fremskridtene med hensyn til energiforbrug og energiforbruget i forhold til den økonomiske aktivitet på EU-plan, herunder fremskridt med hensyn til effektiviteten i energiforsyningen i medlemsstater, der har baseret deres nationale vejledende mål på endeligt energiforbrug eller endelige energibesparelser, bl.a. fremskridt som følge af disse medlemsstaters overholdelse af dette direktivs kapitel III

| | ii) | resultater af modelberegninger i forbindelse med fremtidige tendenser for energiforbrug på EU-plan |
| --- | --- | --- |

ii)

resultater af modelberegninger i forbindelse med fremtidige tendenser for energiforbrug på EU-plan

| | ii) | resultater af modelberegninger i forbindelse med fremtidige tendenser for energiforbrug på EU-plan |
| --- | --- | --- |

ii)

resultater af modelberegninger i forbindelse med fremtidige tendenser for energiforbrug på EU-plan

| d) | sammenligne resultaterne i henhold til litra a)-c) med størrelsen af det energiforbrug, der ville være nødvendigt for at nå ned på et energiforbrug på maksimalt 1 483 Mtoe primærenergi og maksimalt 1 086 Mtoe endelig energi i 2020. |
| --- | --- |

d)

sammenligne resultaterne i henhold til litra a)-c) med størrelsen af det energiforbrug, der ville være nødvendigt for at nå ned på et energiforbrug på maksimalt 1 483 Mtoe primærenergi og maksimalt 1 086 Mtoe endelig energi i 2020.

| d) | sammenligne resultaterne i henhold til litra a)-c) med størrelsen af det energiforbrug, der ville være nødvendigt for at nå ned på et energiforbrug på maksimalt 1 483  Mtoe primærenergi og
  /eller
  maksimalt 1 086  Mtoe endelig energi i 2020. |
| --- | --- |

d)

sammenligne resultaterne i henhold til litra a)-c) med størrelsen af det energiforbrug, der ville være nødvendigt for at nå ned på et energiforbrug på maksimalt 1 483  Mtoe primærenergi og
  /eller
  maksimalt 1 086  Mtoe endelig energi i 2020.

/eller

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 2

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 3 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Hver medlemsstat fastsætter vejledende nationale
  energieffektivitetsbidrag
  hen imod Unionens mål for 2030, som er omhandlet i artikel 1, stk. 1, i overensstemmelse med artikel [4] og [6] i forordning (EU) XX/20XX [forvaltning af energiunionen]. Ved fastsættelsen af disse bidrag tager medlemsstaterne hensyn til, at Unionens energiforbrug i 2030 maksimalt må være 1 321 Mtoe primærenergi og maksimalt 987 Mtoe endelig energi. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om disse bidrag som en del af deres integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med proceduren i henhold til artikel [3] og artikel [7]-[11] i forordning (EU) XX/20XX [forvaltning af energiunionen]." | 4.   Hver medlemsstat fastsætter nationale vejledende
  energieffektivitetsmål
  hen imod Unionens mål for 2030, som er omhandlet i artikel 1, stk. 1,
  og
  i overensstemmelse med artikel [4] og [6] i forordning (EU) XX/20XX [forvaltning af energiunionen]. Ved fastsættelsen af disse bidrag tager medlemsstaterne hensyn til, at Unionens energiforbrug i 2030 maksimalt må være 1 321  Mtoe primærenergi og maksimalt 987 Mtoe endelig energi. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om disse bidrag som en del af deres integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med proceduren i henhold til artikel [3] og artikel [7]-[11] i forordning (EU) XX/20XX [forvaltning af energiunionen]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Hver medlemsstat fastsætter vejledende nationale
  energieffektivitetsbidrag
  hen imod Unionens mål for 2030, som er omhandlet i artikel 1, stk. 1, i overensstemmelse med artikel [4] og [6] i forordning (EU) XX/20XX [forvaltning af energiunionen]. Ved fastsættelsen af disse bidrag tager medlemsstaterne hensyn til, at Unionens energiforbrug i 2030 maksimalt må være 1 321 Mtoe primærenergi og maksimalt 987 Mtoe endelig energi. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om disse bidrag som en del af deres integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med proceduren i henhold til artikel [3] og artikel [7]-[11] i forordning (EU) XX/20XX [forvaltning af energiunionen]."

4.   Hver medlemsstat fastsætter nationale vejledende
  energieffektivitetsmål
  hen imod Unionens mål for 2030, som er omhandlet i artikel 1, stk. 1,
  og
  i overensstemmelse med artikel [4] og [6] i forordning (EU) XX/20XX [forvaltning af energiunionen]. Ved fastsættelsen af disse bidrag tager medlemsstaterne hensyn til, at Unionens energiforbrug i 2030 maksimalt må være 1 321  Mtoe primærenergi og maksimalt 987 Mtoe endelig energi. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om disse bidrag som en del af deres integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med proceduren i henhold til artikel [3] og artikel [7]-[11] i forordning (EU) XX/20XX [forvaltning af energiunionen].

Ændring 54 + 105 + 107

Ændring 54 + 105 + 107

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 3

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Energispareforpligtelser | Energispareforpligtelser |
| 1.   Medlemsstaterne skal nå kumulative energibesparelser i slutanvendelserne svarende til mindst: | 1.   Medlemsstaterne skal nå kumulative energibesparelser i slutanvendelserne svarende til mindst: |
| a) | nye besparelser hvert år fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020 på 1,5  % af det årlige energisalg til slutkunder målt i mængder i gennemsnit over den seneste treårsperiode forud for den 1. januar 2013 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 7

Artikel 7

Energispareforpligtelser

Energispareforpligtelser

1.   Medlemsstaterne skal nå kumulative energibesparelser i slutanvendelserne svarende til mindst:

1.   Medlemsstaterne skal nå kumulative energibesparelser i slutanvendelserne svarende til mindst:

a)

nye besparelser hvert år fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020 på 1,5  % af det årlige energisalg til slutkunder målt i mængder i gennemsnit over den seneste treårsperiode forud for den 1. januar 2013

| a) | nye besparelser hvert år fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020 på 1,5  % af det årlige energisalg til slutkunder målt i mængder i gennemsnit over den seneste treårsperiode forud for den 1. januar 2013 |
| --- | --- |

a)

nye besparelser hvert år fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020 på 1,5  % af det årlige energisalg til slutkunder målt i mængder i gennemsnit over den seneste treårsperiode forud for den 1. januar 2013

| b) | nye besparelser hvert år fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2030 på 1,5  % af det årlige energisalg til slutkunder målt i mængder i gennemsnit over den seneste treårsperiode forud for den 1. januar 2019. |
| --- | --- |

b)

nye besparelser hvert år fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2030 på 1,5  % af det årlige energisalg til slutkunder målt i mængder i gennemsnit over den seneste treårsperiode forud for den 1. januar 2019.

| b) | nye besparelser hvert år fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2030 på
  mindst
  1,5  % af det årlige energisalg til slutkunder målt i mængder i gennemsnit over den seneste treårsperiode forud for den 1. januar 2019. |
| --- | --- |

b)

nye besparelser hvert år fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2030 på
  mindst
  1,5  % af det årlige energisalg til slutkunder målt i mængder i gennemsnit over den seneste treårsperiode forud for den 1. januar 2019.

mindst

Medlemsstaterne skal fortsætte med at opnå nye årlige besparelser på 1,5  % for ti år ad gangen efter 2030, medmindre det i Kommissionens gennemgang, som skal finde sted senest i 2027 og hvert tiende år derefter, konkluderes, at dette ikke er nødvendigt for at nå
  EU's
  langsigtede energi- og klimamål for 2050.

EU's

Medlemsstaterne skal fortsætte med at opnå nye årlige besparelser på 1,5  % for ti år ad gangen efter 2030, medmindre det i Kommissionens gennemgang, som skal finde sted senest i 2027 og hvert tiende år derefter, konkluderes, at dette ikke er nødvendigt for at nå
  Unionens
  langsigtede energi- og klimamål for 2050.

Unionens

Besparelser i hver enkelt periode skal bygge kumulativt på omfanget af de besparelser, der skulle opnås i den foregående periode/de foregående perioder. Navnlig skal der, såfremt tidligere politiske foranstaltninger, programmer og/eller individuelle tiltag ikke længere leverer energibesparelser, tages højde for tabet af disse tidligere besparelser ved beregningen af omfanget af de samlede energibesparelser, der skal opnås ved udgangen af hver periode, og tabet skal erstattes af nye besparelser.

Besparelser i hver enkelt periode skal bygge kumulativt på omfanget af de besparelser, der skulle opnås i den foregående periode/de foregående perioder. Navnlig skal der, såfremt tidligere politiske foranstaltninger, programmer og/eller individuelle tiltag ikke længere leverer energibesparelser, tages højde for tabet af disse tidligere besparelser ved beregningen af omfanget af de samlede energibesparelser, der skal opnås ved udgangen af hver periode, og tabet skal erstattes af nye besparelser.

Med henblik på
  litra b) og uden at dette berører anvendelsen af stk. 2 og 3, må medlemsstaterne
  kun
  medregne de energibesparelser, der skyldes nye politiktiltag, som er indført efter den 31. december 2020, eller politiktiltag
  indført i perioden 1. januar 2014 til 31. december 2020
  , hvis det kan påvises, at disse tiltag fører til konkrete foranstaltninger, som iværksættes efter den 31. december 2020 og medfører besparelser.

Med henblik på

kun

indført i perioden 1. januar 2014 til 31. december 2020

Besparelser, som kræves for den periode, der er omhandlet i
  litra b)
  , skal være kumulative og supplerende i forhold til de besparelser, som kræves for den periode, der er omhandlet i litra a). Med dette for øje,
  og uden at dette berører anvendelsen af stk. 2 og 3, må medlemsstaterne medregne de energibesparelser, der skyldes nye politiktiltag, som er indført efter den 31. december 2020 eller
  tidligere
  politiktiltag, hvis det kan påvises, at disse tiltag fører til
  nye
  konkrete foranstaltninger, som iværksættes efter den 31. december 2020 og medfører besparelser.
  Medlemsstaterne kan ligeledes medregne energibesparelser fra individuelle foranstaltninger, der er gennemført i perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020, forudsat at de fortsat giver kontrollerbare energibesparelser efter 2020.

Besparelser, som kræves for den periode, der er omhandlet i

, skal være kumulative og supplerende i forhold til de besparelser, som kræves for den periode, der er omhandlet i litra a). Med dette for øje,

tidligere

nye

Medlemsstaterne kan ligeledes medregne energibesparelser fra individuelle foranstaltninger, der er gennemført i perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020, forudsat at de fortsat giver kontrollerbare energibesparelser efter 2020.

Energisalget målt i mængder, der anvendes til transport,
  kan
  helt eller delvis udelukkes fra disse beregninger.

kan

Udelukkende i forbindelse med den i litra a) omhandlede periode kan
  energisalget målt i mængder, der anvendes til transport, helt eller delvis udelukkes fra disse beregninger.
  Salg af energi, der anvendes i transportsektoren, skal inddrages i fuldt omfang i beregningerne for den i litra b) omhandlede periode og fremefter.

Udelukkende i forbindelse med den i litra a) omhandlede periode kan

Salg af energi, der anvendes i transportsektoren, skal inddrages i fuldt omfang i beregningerne for den i litra b) omhandlede periode og fremefter.

Medlemsstaterne beslutter, hvordan den beregnede mængde af nye besparelser fordeles over de i litra a) og b) omhandlede perioder, så længe de krævede samlede kumulative besparelser er blevet opnået ved slutningen af hver periode.

Medlemsstaterne beslutter, hvordan den beregnede mængde af nye besparelser fordeles over de i litra a) og b) omhandlede perioder, så længe de krævede samlede kumulative besparelser er blevet opnået ved slutningen af hver periode.

2.   Med forbehold af stk. 3 kan hver medlemsstat:

2.   Med forbehold af stk. 3 kan hver medlemsstat:

| a) | udføre den beregning, der kræves i henhold til stk. 1, litra a), under anvendelse af satsen 1 % i 2014 og 2015, 1,25  % i 2016 og 2017, og 1,5  % i 2018, 2019 og 2020 |
| --- | --- |

a)

udføre den beregning, der kræves i henhold til stk. 1, litra a), under anvendelse af satsen 1 % i 2014 og 2015, 1,25  % i 2016 og 2017, og 1,5  % i 2018, 2019 og 2020

| a) | udføre den beregning, der kræves i henhold til stk. 1, litra a), under anvendelse af satsen 1 % i 2014 og 2015, 1,25  % i 2016 og 2017 og 1,5  % i 2018, 2019 og 2020 |
| --- | --- |

a)

udføre den beregning, der kræves i henhold til stk. 1, litra a), under anvendelse af satsen 1 % i 2014 og 2015, 1,25  % i 2016 og 2017 og 1,5  % i 2018, 2019 og 2020

| b) | udelukke hele eller en del af salget målt i mængder af energi, der anvendes i de industrielle aktiviteter, som er opført i bilag I til direktiv 2003/87/EF, fra beregningen |
| --- | --- |

b)

udelukke hele eller en del af salget målt i mængder af energi, der anvendes i de industrielle aktiviteter, som er opført i bilag I til direktiv 2003/87/EF, fra beregningen

| b) | udelukke hele eller en del af salget målt i mængder af energi, der anvendes i de industrielle aktiviteter, som er opført i bilag I til direktiv 2003/87/EF, fra beregningen |
| --- | --- |

b)

udelukke hele eller en del af salget målt i mængder af energi, der anvendes i de industrielle aktiviteter, som er opført i bilag I til direktiv 2003/87/EF, fra beregningen

| c) | tillade, at energibesparelser, som opnås i energiomformningssektoren samt i distributions- og transmissionssektorerne, herunder effektiv fjernvarme- og fjernkøleinfrastruktur, som følge af gennemførelsen af kravene i artikel 14, stk. 4, artikel 14, stk. 5, litra b), og artikel 15, stk. 1-6 og 9, medregnes i den mængde af energibesparelser, der kræves i henhold til stk. 1 |
| --- | --- |

c)

tillade, at energibesparelser, som opnås i energiomformningssektoren samt i distributions- og transmissionssektorerne, herunder effektiv fjernvarme- og fjernkøleinfrastruktur, som følge af gennemførelsen af kravene i artikel 14, stk. 4, artikel 14, stk. 5, litra b), og artikel 15, stk. 1-6 og 9, medregnes i den mængde af energibesparelser, der kræves i henhold til stk. 1

| c) | tillade, at energibesparelser, som opnås i energiomformningssektoren samt i distributions- og transmissionssektorerne, herunder effektiv fjernvarme- og fjernkøleinfrastruktur, som følge af gennemførelsen af kravene i artikel 14, stk. 4, artikel 14, stk. 5, litra b), og artikel 15, stk. 1-6 og 9, medregnes i den mængde af energibesparelser, der kræves i henhold til stk. 1
  , litra a) og b) |
| --- | --- |

c)

tillade, at energibesparelser, som opnås i energiomformningssektoren samt i distributions- og transmissionssektorerne, herunder effektiv fjernvarme- og fjernkøleinfrastruktur, som følge af gennemførelsen af kravene i artikel 14, stk. 4, artikel 14, stk. 5, litra b), og artikel 15, stk. 1-6 og 9, medregnes i den mængde af energibesparelser, der kræves i henhold til stk. 1
  , litra a) og b)

, litra a) og b)

| d) | medregne energibesparelser fra individuelle foranstaltninger gennemført siden den 31. december 2008, der fortsætter med at have en effekt i 2020
  og derefter
  , og som kan måles og verificeres, i den mængde af energibesparelser, der kræves i henhold til stk. 1
  . og |
| --- | --- |

d)

medregne energibesparelser fra individuelle foranstaltninger gennemført siden den 31. december 2008, der fortsætter med at have en effekt i 2020
  og derefter
  , og som kan måles og verificeres, i den mængde af energibesparelser, der kræves i henhold til stk. 1
  . og

og derefter

. og

| d) | medregne energibesparelser fra individuelle foranstaltninger gennemført siden den 31. december 2008, der fortsætter med at have en effekt i 2020, og som kan måles og verificeres, i den mængde af energibesparelser, der kræves i henhold til stk. 1
  , litra a) og b) |
| --- | --- |

d)

medregne energibesparelser fra individuelle foranstaltninger gennemført siden den 31. december 2008, der fortsætter med at have en effekt i 2020, og som kan måles og verificeres, i den mængde af energibesparelser, der kræves i henhold til stk. 1
  , litra a) og b)

, litra a) og b)

| e) | udelukke den kontrollerbare mængde af energi produceret på eller i bygninger til eget brug fra beregningen af energibesparelseskravet, som er omhandlet i stk. 1, når denne mængde er blevet produceret som følge af politiktiltag til fremme af nye installationer af vedvarende energiteknologier. |
| --- | --- |

e)

e)

udelukke den kontrollerbare mængde af energi produceret på eller i bygninger til eget brug fra beregningen af energibesparelseskravet, som er omhandlet i stk. 1, når denne mængde er blevet produceret som følge af politiktiltag til fremme af nye installationer af vedvarende energiteknologier.

udelukke den kontrollerbare mængde af energi produceret på eller i bygninger til eget brug fra beregningen af energibesparelseskravet, som er omhandlet i stk. 1, når denne mængde er blevet produceret som følge af politiktiltag til fremme af nye installationer af vedvarende energiteknologier.

3.   Alle de i stk. 2 valgte muligheder må tilsammen ikke beløbe sig til mere end 25 % af den mængde energibesparelser, som er omhandlet i stk. 1. Medlemsstaterne anvender og beregner virkningen af de valgte muligheder for de perioder, som er omhandlet i stk. 1, litra a) og b), separat:

3.   Alle de i stk. 2 valgte muligheder må tilsammen ikke beløbe sig til mere end 25 % af den mængde energibesparelser, som er omhandlet i stk. 1. Medlemsstaterne anvender og beregner virkningen af de valgte muligheder for de perioder, som er omhandlet i stk. 1, litra a) og b), separat:

| a) | til beregning af den mængde energibesparelser, som kræves i den i stk. 1, litra a), omhandlede periode, kan medlemsstaterne anvende stk. 2, litra a), b), c) og d) |
| --- | --- |

a)

til beregning af den mængde energibesparelser, som kræves i den i stk. 1, litra a), omhandlede periode, kan medlemsstaterne anvende stk. 2, litra a), b), c) og d)

| a) | til beregning af den mængde energibesparelser, som kræves i den i stk. 1, litra a), omhandlede periode, kan medlemsstaterne anvende stk. 2, litra a), b), c) og d) |
| --- | --- |

a)

til beregning af den mængde energibesparelser, som kræves i den i stk. 1, litra a), omhandlede periode, kan medlemsstaterne anvende stk. 2, litra a), b), c) og d)

| b) | til beregning af den mængde energibesparelser, som kræves i den i stk. 1, litra b), omhandlede periode, kan medlemsstaterne anvende stk. 2, litra b), c), d) og e), forudsat at de enkelte foranstaltninger i henhold til litra d) fortsat har en kontrollerbar og målelig virkning efter den 31. december 2020. |
| --- | --- |

b)

til beregning af den mængde energibesparelser, som kræves i den i stk. 1, litra b), omhandlede periode, kan medlemsstaterne anvende stk. 2, litra b), c), d) og e), forudsat at de enkelte foranstaltninger i henhold til litra d) fortsat har en kontrollerbar og målelig virkning efter den 31. december 2020.

| b) | til beregning af den mængde energibesparelser, som kræves i den i stk. 1, litra b), omhandlede periode, kan medlemsstaterne anvende stk. 2, litra b), c), d) og e), forudsat at de enkelte foranstaltninger i henhold til litra d) fortsat har en kontrollerbar og målelig virkning efter den 31. december 2020. |
| --- | --- |

b)

til beregning af den mængde energibesparelser, som kræves i den i stk. 1, litra b), omhandlede periode, kan medlemsstaterne anvende stk. 2, litra b), c), d) og e), forudsat at de enkelte foranstaltninger i henhold til litra d) fortsat har en kontrollerbar og målelig virkning efter den 31. december 2020.

4.   Energibesparelser opnået efter den 31. december 2020 må ikke medregnes med henblik på det kumulative beløb for besparelser, som kræves for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.

4.   Energibesparelser opnået efter den 31. december 2020 må ikke medregnes med henblik på det kumulative beløb for besparelser, som kræves for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.

5.   Medlemsstaterne sikrer, at de besparelser, som er en følge af de i artikel 7a, artikel 7b og artikel 20, stk. 6, omhandlede politiktiltag, beregnes i overensstemmelse med bilag V.

5.   Medlemsstaterne sikrer, at de besparelser, som er en følge af de i artikel 7a, artikel 7b og artikel 20, stk. 6, omhandlede politiktiltag, beregnes i overensstemmelse med bilag V.

6.   Medlemsstaterne opnår den krævede mængde besparelser i henhold til stk. 1 ved enten at indføre en ordning for energispareforpligtelser, jf. artikel 7a, eller ved at vedtage alternative foranstaltninger, jf. artikel 7b. Medlemsstaterne kan kombinere en ordning for energispareforpligtelser med alternative politiktiltag.

6.   Medlemsstaterne opnår den krævede mængde besparelser i henhold til stk. 1 ved enten at indføre en ordning for energispareforpligtelser, jf. artikel 7a, eller ved at vedtage alternative foranstaltninger, jf. artikel 7b. Medlemsstaterne kan kombinere en ordning for energispareforpligtelser med alternative politiktiltag.

7.   Såfremt virkningen af politiktiltag eller individuelle foranstaltninger overlapper, dokumenterer medlemsstaterne, at energibesparelser ikke medregnes to gange."

7.   Såfremt virkningen af politiktiltag eller individuelle foranstaltninger overlapper, dokumenterer medlemsstaterne, at energibesparelser ikke medregnes to gange."

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7a — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Beslutter medlemsstaterne at opfylde deres forpligtelser til at opnå den mængde besparelser, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 1, ved hjælp af en ordning for energispareforpligtelser, sikrer de, at de i stk. 2 omhandlede forpligtede parter, som opererer på hver medlemsstats område, opfylder kravet med hensyn til kumulative besparelser i slutanvendelsen, som er fastsat i artikel 7, stk. 1, uden at dette berører anvendelsen af artikel 7, stk. 2. | 1.   Beslutter medlemsstaterne at opfylde deres forpligtelser til at opnå den mængde besparelser, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 1, ved hjælp af en ordning for energispareforpligtelser, sikrer de, at de i stk. 2 omhandlede forpligtede parter, som opererer på hver medlemsstats område, opfylder kravet med hensyn til kumulative besparelser i slutanvendelsen, som er fastsat i artikel 7, stk. 1, uden at dette berører anvendelsen af artikel 7, stk. 2,
  eller de giver de forpligtede parter mulighed for at yde et årligt bidrag til den nationale energisparefond i overensstemmelse med artikel 20, stk. 6
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Beslutter medlemsstaterne at opfylde deres forpligtelser til at opnå den mængde besparelser, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 1, ved hjælp af en ordning for energispareforpligtelser, sikrer de, at de i stk. 2 omhandlede forpligtede parter, som opererer på hver medlemsstats område, opfylder kravet med hensyn til kumulative besparelser i slutanvendelsen, som er fastsat i artikel 7, stk. 1, uden at dette berører anvendelsen af artikel 7, stk. 2.

1.   Beslutter medlemsstaterne at opfylde deres forpligtelser til at opnå den mængde besparelser, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 1, ved hjælp af en ordning for energispareforpligtelser, sikrer de, at de i stk. 2 omhandlede forpligtede parter, som opererer på hver medlemsstats område, opfylder kravet med hensyn til kumulative besparelser i slutanvendelsen, som er fastsat i artikel 7, stk. 1, uden at dette berører anvendelsen af artikel 7, stk. 2,
  eller de giver de forpligtede parter mulighed for at yde et årligt bidrag til den nationale energisparefond i overensstemmelse med artikel 20, stk. 6
  .

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7a — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterne udpeger på grundlag af objektive og ikkediskriminerende kriterier forpligtede parter blandt de energidistributører
  og/eller
  energileverandører i detailleddet
  , der opererer på deres områder, hvilket kan omfatte
  distributører eller detailforhandlere af brændstof til transport, der opererer på deres område. Den mængde af energibesparelser, der kræves for at opfylde forpligtelsen, skal de forpligtede parter opnå hos slutkunder, som medlemsstaten har udpeget, uafhængigt af beregningen foretaget i medfør af artikel 7, stk. 1, eller, hvis medlemsstaterne beslutter det, ved hjælp af certificerede besparelser fra andre parter som beskrevet i stk. 5, litra b). | 2.   Medlemsstaterne udpeger på grundlag af objektive og ikkediskriminerende kriterier forpligtede parter blandt de energidistributører, energileverandører i detailleddet
  og
  distributører eller detailforhandlere af brændstof til transport, der opererer på deres område. Den mængde af energibesparelser, der kræves for at opfylde forpligtelsen, skal de forpligtede parter opnå hos slutkunder, som medlemsstaten har udpeget, uafhængigt af beregningen foretaget i medfør af artikel 7, stk. 1, eller, hvis medlemsstaterne beslutter det, ved hjælp af certificerede besparelser fra andre parter som beskrevet i stk. 5, litra b). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Medlemsstaterne udpeger på grundlag af objektive og ikkediskriminerende kriterier forpligtede parter blandt de energidistributører
  og/eller
  energileverandører i detailleddet
  , der opererer på deres områder, hvilket kan omfatte
  distributører eller detailforhandlere af brændstof til transport, der opererer på deres område. Den mængde af energibesparelser, der kræves for at opfylde forpligtelsen, skal de forpligtede parter opnå hos slutkunder, som medlemsstaten har udpeget, uafhængigt af beregningen foretaget i medfør af artikel 7, stk. 1, eller, hvis medlemsstaterne beslutter det, ved hjælp af certificerede besparelser fra andre parter som beskrevet i stk. 5, litra b).

2.   Medlemsstaterne udpeger på grundlag af objektive og ikkediskriminerende kriterier forpligtede parter blandt de energidistributører, energileverandører i detailleddet
  og
  distributører eller detailforhandlere af brændstof til transport, der opererer på deres område. Den mængde af energibesparelser, der kræves for at opfylde forpligtelsen, skal de forpligtede parter opnå hos slutkunder, som medlemsstaten har udpeget, uafhængigt af beregningen foretaget i medfør af artikel 7, stk. 1, eller, hvis medlemsstaterne beslutter det, ved hjælp af certificerede besparelser fra andre parter som beskrevet i stk. 5, litra b).

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7a — stk. 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Hvis energileverandører i detailleddet udpeges som forpligtede parter i henhold til stk. 2, skal medlemsstaterne sikre, at energileverandører i detailleddet i forbindelse med opfyldelsen af deres forpligtelse ikke skaber nogen hindringer for forbrugerne med hensyn til at skifte fra én leverandør til en anden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Hvis energileverandører i detailleddet udpeges som forpligtede parter i henhold til stk. 2, skal medlemsstaterne sikre, at energileverandører i detailleddet i forbindelse med opfyldelsen af deres forpligtelse ikke skaber nogen hindringer for forbrugerne med hensyn til at skifte fra én leverandør til en anden.

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7a — stk. 5 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | kan medlemsstaterne tillade de forpligtede parter at medregne certificerede energibesparelser, der er opnået af leverandører af energitjenester eller andre tredjeparter, i opgørelsen over deres opfyldelse af forpligtelsen, bl.a. når de forpligtede parter fremmer foranstaltninger gennem andre organer, som staten har godkendt, eller gennem offentlige myndigheder, som kan omfatte, men ikke behøver at omfatte formelle partnerskaber, og som kan være kombineret med andre finansieringskilder. Tillader medlemsstaterne dette, sikrer de, at der er en godkendelsesproces, der er klar, gennemskuelig og åben for alle markedsaktører, og som sigter mod at minimere omkostningerne ved certificering |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

kan medlemsstaterne tillade de forpligtede parter at medregne certificerede energibesparelser, der er opnået af leverandører af energitjenester eller andre tredjeparter, i opgørelsen over deres opfyldelse af forpligtelsen, bl.a. når de forpligtede parter fremmer foranstaltninger gennem andre organer, som staten har godkendt, eller gennem offentlige myndigheder, som kan omfatte, men ikke behøver at omfatte formelle partnerskaber, og som kan være kombineret med andre finansieringskilder. Tillader medlemsstaterne dette, sikrer de, at der er en godkendelsesproces, der er klar, gennemskuelig og åben for alle markedsaktører, og som sigter mod at minimere omkostningerne ved certificering

| b) | kan medlemsstaterne tillade de forpligtede parter at medregne certificerede energibesparelser, der er opnået af leverandører af energitjenester eller andre tredjeparter, i opgørelsen over deres opfyldelse af forpligtelsen, bl.a. når de forpligtede parter fremmer foranstaltninger gennem andre organer, som staten har godkendt, eller gennem offentlige myndigheder, som kan omfatte, men ikke behøver at omfatte formelle partnerskaber, og som kan være kombineret med andre finansieringskilder. Tillader medlemsstaterne dette, sikrer de, at der er en
  akkrediteret
  godkendelsesproces, der er klar, gennemskuelig
  , deltagelsesbaseret
  og åben for alle markedsaktører, og som sigter mod at minimere omkostningerne ved certificering |
| --- | --- |

b)

kan medlemsstaterne tillade de forpligtede parter at medregne certificerede energibesparelser, der er opnået af leverandører af energitjenester eller andre tredjeparter, i opgørelsen over deres opfyldelse af forpligtelsen, bl.a. når de forpligtede parter fremmer foranstaltninger gennem andre organer, som staten har godkendt, eller gennem offentlige myndigheder, som kan omfatte, men ikke behøver at omfatte formelle partnerskaber, og som kan være kombineret med andre finansieringskilder. Tillader medlemsstaterne dette, sikrer de, at der er en
  akkrediteret
  godkendelsesproces, der er klar, gennemskuelig
  , deltagelsesbaseret
  og åben for alle markedsaktører, og som sigter mod at minimere omkostningerne ved certificering

akkrediteret

, deltagelsesbaseret

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7a — stk. 5 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | tillader medlemsstaterne, at yderligere besparelser, der er opnået gennem anvendelse af mere bæredygtige teknologier inden for fjernvarme- og fjernkølingssystemer i byområder (og som desuden fører til reduktion af forurenende stoffer og partikler), medregnes i de energibesparelser, der kræves i henhold til stk. 1 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

tillader medlemsstaterne, at yderligere besparelser, der er opnået gennem anvendelse af mere bæredygtige teknologier inden for fjernvarme- og fjernkølingssystemer i byområder (og som desuden fører til reduktion af forurenende stoffer og partikler), medregnes i de energibesparelser, der kræves i henhold til stk. 1

tillader medlemsstaterne, at yderligere besparelser, der er opnået gennem anvendelse af mere bæredygtige teknologier inden for fjernvarme- og fjernkølingssystemer i byområder (og som desuden fører til reduktion af forurenende stoffer og partikler), medregnes i de energibesparelser, der kræves i henhold til stk. 1

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7a — stk. 5 — litra c b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cb) | fremmer medlemsstaterne indførelsen af foranstaltninger, der tager hånd om potentialet for energibesparelser i varme- og kølesystemet, og giver muligvis yderligere belønninger for interventioner, der resulterer i modvirkning af forurening |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

cb)

cb)

fremmer medlemsstaterne indførelsen af foranstaltninger, der tager hånd om potentialet for energibesparelser i varme- og kølesystemet, og giver muligvis yderligere belønninger for interventioner, der resulterer i modvirkning af forurening

fremmer medlemsstaterne indførelsen af foranstaltninger, der tager hånd om potentialet for energibesparelser i varme- og kølesystemet, og giver muligvis yderligere belønninger for interventioner, der resulterer i modvirkning af forurening

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7a — stk. 5 — litra c c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cc) | indfører medlemsstaterne instrumenter, der certificerer energibesparelser, som hidrører fra energisyn eller tilsvarende energiledelsessystemer, jf. artikel 8, for at medregne disse besparelser i den mængde energibesparelser, der kræves i henhold til stk. 1 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

cc)

cc)

indfører medlemsstaterne instrumenter, der certificerer energibesparelser, som hidrører fra energisyn eller tilsvarende energiledelsessystemer, jf. artikel 8, for at medregne disse besparelser i den mængde energibesparelser, der kræves i henhold til stk. 1

indfører medlemsstaterne instrumenter, der certificerer energibesparelser, som hidrører fra energisyn eller tilsvarende energiledelsessystemer, jf. artikel 8, for at medregne disse besparelser i den mængde energibesparelser, der kræves i henhold til stk. 1

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7a — stk. 5 — litra c d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cd) | kan medlemsstaterne tillade forpligtede parter i deres forpligtelse at medregne energibesparelser i slutanvendelserne, som er opnået ved anvendelse af effektiv opvarmnings- og kølingsinfrastruktur |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

cd)

cd)

kan medlemsstaterne tillade forpligtede parter i deres forpligtelse at medregne energibesparelser i slutanvendelserne, som er opnået ved anvendelse af effektiv opvarmnings- og kølingsinfrastruktur

kan medlemsstaterne tillade forpligtede parter i deres forpligtelse at medregne energibesparelser i slutanvendelserne, som er opnået ved anvendelse af effektiv opvarmnings- og kølingsinfrastruktur

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7a — stk. 5 — litra c f (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cf) | medlemsstaterne vurderer og træffer foranstaltninger med henblik på at minimere indvirkningen af de direkte og indirekte omkostninger ved sådanne ordninger på konkurrenceevnen for energiintensive industrier, der er udsat for international konkurrence. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

cf)

cf)

medlemsstaterne vurderer og træffer foranstaltninger med henblik på at minimere indvirkningen af de direkte og indirekte omkostninger ved sådanne ordninger på konkurrenceevnen for energiintensive industrier, der er udsat for international konkurrence.

medlemsstaterne vurderer og træffer foranstaltninger med henblik på at minimere indvirkningen af de direkte og indirekte omkostninger ved sådanne ordninger på konkurrenceevnen for energiintensive industrier, der er udsat for international konkurrence.

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7a — stk. 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Medlemsstaterne underretter som led i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner Kommissionen om de politiske foranstaltninger, de påtænker i henhold til artikel 7, stk. 2, litra c). Virkningen af disse foranstaltninger bør beregnes og medtages i planerne. Den beregning, medlemsstaterne anvender, skal være baseret på objektive, ikkediskriminerende kriterier, som udarbejdes i samråd med Kommissionen senest den 1. januar 2019. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6a.
     
  Medlemsstaterne underretter som led i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner Kommissionen om de politiske foranstaltninger, de påtænker i henhold til artikel 7, stk. 2, litra c). Virkningen af disse foranstaltninger bør beregnes og medtages i planerne. Den beregning, medlemsstaterne anvender, skal være baseret på objektive, ikkediskriminerende kriterier, som udarbejdes i samråd med Kommissionen senest den 1. januar 2019.

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7b — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Beslutter medlemsstaterne at opfylde deres forpligtelser til at opnå de besparelser, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 1, ved hjælp af alternative politiktiltag, sikrer de, at de i henhold til artikel 7, stk. 1, krævede energibesparelser opnås hos slutkunderne. | 1.   Beslutter medlemsstaterne at opfylde deres forpligtelser til at opnå de besparelser, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 1, ved hjælp af alternative politiktiltag, sikrer de, at de i henhold til artikel 7, stk. 1, krævede energibesparelser opnås
  fuldt ud
  hos slutkunderne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Beslutter medlemsstaterne at opfylde deres forpligtelser til at opnå de besparelser, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 1, ved hjælp af alternative politiktiltag, sikrer de, at de i henhold til artikel 7, stk. 1, krævede energibesparelser opnås hos slutkunderne.

1.   Beslutter medlemsstaterne at opfylde deres forpligtelser til at opnå de besparelser, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 1, ved hjælp af alternative politiktiltag, sikrer de, at de i henhold til artikel 7, stk. 1, krævede energibesparelser opnås
  fuldt ud
  hos slutkunderne.

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7b — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Desuden skal alle muligheder for at øge energieffektiviteten, herunder ved at anvende mere effektive brændstoffer i transportsektoren, kunne tælle med i opfyldelsen af forpligtelserne til kumulative energibesparelser i slutanvendelserne i medfør af artikel 7, stk. 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Desuden skal alle muligheder for at øge energieffektiviteten, herunder ved at anvende mere effektive brændstoffer i transportsektoren, kunne tælle med i opfyldelsen af forpligtelserne til kumulative energibesparelser i slutanvendelserne i medfør af artikel 7, stk. 1.

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7b — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Ved udformningen af alternative politiktiltag tager medlemsstaterne hensyn til virkningen på husholdninger, der er berørt af energifattigdom. | 2.   Ved udformningen af alternative politiktiltag
  til opnåelse af energibesparelser
  tager medlemsstaterne hensyn til virkningen på
  lavindkomsthusstande, herunder
  husstande, der er berørt af energifattigdom
  , og sikrer, at der som en prioritet gennemføres foranstaltninger i de pågældende husstande og i socialt boligbyggeri
  . |
| | Medlemsstaterne beregner mængden af energibesparelser, der er opnået i disse husstande, i forhold til de samlede besparelser, der er opnået i alle husstande i henhold til denne artikel. |
| | Disse besparelser skal offentliggøres og indgå i de integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter i henhold til artikel 21 forordning (EU) XX/20XX [forvaltning af energiunionen]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Ved udformningen af alternative politiktiltag tager medlemsstaterne hensyn til virkningen på husholdninger, der er berørt af energifattigdom.

2.   Ved udformningen af alternative politiktiltag
  til opnåelse af energibesparelser
  tager medlemsstaterne hensyn til virkningen på
  lavindkomsthusstande, herunder
  husstande, der er berørt af energifattigdom
  , og sikrer, at der som en prioritet gennemføres foranstaltninger i de pågældende husstande og i socialt boligbyggeri
  .

Medlemsstaterne beregner mængden af energibesparelser, der er opnået i disse husstande, i forhold til de samlede besparelser, der er opnået i alle husstande i henhold til denne artikel.

Medlemsstaterne beregner mængden af energibesparelser, der er opnået i disse husstande, i forhold til de samlede besparelser, der er opnået i alle husstande i henhold til denne artikel.

Disse besparelser skal offentliggøres og indgå i de integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter i henhold til artikel 21 forordning (EU) XX/20XX [forvaltning af energiunionen].

Disse besparelser skal offentliggøres og indgå i de integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter i henhold til artikel 21 forordning (EU) XX/20XX [forvaltning af energiunionen].

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4 a (ny)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 4 a (ny)

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a) | Følgende artikel indsættes:




  »Artikel 7c




  Levering af energieffektivitetstjenester




  Kommissionen sikrer i tæt samarbejde med medlemsstaterne, at tjenesteydelser på energieffektivitetsmarkedet leveres inden for konkurrenceorienterede og gennemsigtige rammer for at sikre, at de fordele i form af lavere omkostninger og bedre kvalitet af tjenesterne, som er forbundet med energieffektivitetsforanstaltninger, kommer den endelige forbruger til gode. Med henblik herpå sikrer medlemsstaterne, at virksomheder, navnlig SMV'er, har lige adgang til markedet for energieffektivitetstjenester, så de sættes i stand til at deltage på lige fod med vertikalt integrerede aktører og overvinde de konkurrencemæssige fortrinsstillinger, som distributører eller forhandlere af energi har opbygget. Medlemsstaterne træffer med henblik herpå alle fornødne foranstaltninger for at sikre, at integrerede aktører giver tredjeparter adgang til de samme betingelser og redskaber, som de selv benytter til at levere energieffektivitetstjenester.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a)

4a)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 7c

Levering af energieffektivitetstjenester

Kommissionen sikrer i tæt samarbejde med medlemsstaterne, at tjenesteydelser på energieffektivitetsmarkedet leveres inden for konkurrenceorienterede og gennemsigtige rammer for at sikre, at de fordele i form af lavere omkostninger og bedre kvalitet af tjenesterne, som er forbundet med energieffektivitetsforanstaltninger, kommer den endelige forbruger til gode. Med henblik herpå sikrer medlemsstaterne, at virksomheder, navnlig SMV'er, har lige adgang til markedet for energieffektivitetstjenester, så de sættes i stand til at deltage på lige fod med vertikalt integrerede aktører og overvinde de konkurrencemæssige fortrinsstillinger, som distributører eller forhandlere af energi har opbygget. Medlemsstaterne træffer med henblik herpå alle fornødne foranstaltninger for at sikre, at integrerede aktører giver tredjeparter adgang til de samme betingelser og redskaber, som de selv benytter til at levere energieffektivitetstjenester.«

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra b

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra b

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 9 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne sørger for, at slutkunder i forbindelse med forbrug af naturgas, så vidt det er teknisk muligt og økonomisk fornuftigt og står i et rimeligt forhold til de potentielle energibesparelser, udstyres med individuelle målere til en konkurrencedygtig pris, som nøjagtigt afspejler slutkundens faktiske energiforbrug og angiver det faktiske forbrugstidspunkt. | Medlemsstaterne sørger for, at slutkunder i forbindelse med forbrug af naturgas, så vidt det er teknisk muligt og økonomisk fornuftigt og står i et rimeligt forhold til de potentielle energibesparelser
  i forhold til den valgte teknologi og funktionalitet
  , udstyres med individuelle målere
  og varmestyringsapparater
  til en konkurrencedygtig pris, som nøjagtigt afspejler slutkundens faktiske energiforbrug, og
  som
  angiver det faktiske forbrugstidspunkt
  og andre funktioner i overensstemmelse med bestemmelserne vedrørende elmålesystemer i artikel 19-22 i direktiv (EU) .../... [om fælles regler for det indre marked for elektricitet (omarbejdning)]
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne sørger for, at slutkunder i forbindelse med forbrug af naturgas, så vidt det er teknisk muligt og økonomisk fornuftigt og står i et rimeligt forhold til de potentielle energibesparelser, udstyres med individuelle målere til en konkurrencedygtig pris, som nøjagtigt afspejler slutkundens faktiske energiforbrug og angiver det faktiske forbrugstidspunkt.

Medlemsstaterne sørger for, at slutkunder i forbindelse med forbrug af naturgas, så vidt det er teknisk muligt og økonomisk fornuftigt og står i et rimeligt forhold til de potentielle energibesparelser
  i forhold til den valgte teknologi og funktionalitet
  , udstyres med individuelle målere
  og varmestyringsapparater
  til en konkurrencedygtig pris, som nøjagtigt afspejler slutkundens faktiske energiforbrug, og
  som
  angiver det faktiske forbrugstidspunkt
  og andre funktioner i overensstemmelse med bestemmelserne vedrørende elmålesystemer i artikel 19-22 i direktiv (EU) .../... [om fælles regler for det indre marked for elektricitet (omarbejdning)]
  .

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra c — nr. ii a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra c — nr. ii a (nyt)

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 9 — stk. 2 — afsnit 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Det intelligente målersystem skal give de endelige forbrugere adgang til oplysninger om deres energiforbrug og tidsrækker for afregningsperioderne på markedet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Det intelligente målersystem skal give de endelige forbrugere adgang til oplysninger om deres energiforbrug og tidsrækker for afregningsperioderne på markedet.

Det intelligente målersystem skal give de endelige forbrugere adgang til oplysninger om deres energiforbrug og tidsrækker for afregningsperioderne på markedet.

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra d

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 5 — litra d

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 9 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | stk. 3
  udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

stk. 3
  udgår

udgår

| d) | stk. 3
  affattes således:





  »3.
     
  For så vidt angår dataformat og funktioner skal bestemmelserne tilpasses artikel 18-21 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF

   (1a)

  i det omfang, det er hensigtsmæssigt. Forbrugernes data skal behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679

   (1b)

  . De endelige kunder skal ikke betale noget for at få adgang til deres data i et format, som er brugbart for dem. |
| --- | --- |

d)

stk. 3
  affattes således:

affattes således:

»3.
     
  For så vidt angår dataformat og funktioner skal bestemmelserne tilpasses artikel 18-21 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF

   (1a)

  i det omfang, det er hensigtsmæssigt. Forbrugernes data skal behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679

   (1b)

  . De endelige kunder skal ikke betale noget for at få adgang til deres data i et format, som er brugbart for dem.

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 6

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 9a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 9a | Artikel 9a |
| Måling, fordelingsmåling og omkostningsfordeling for opvarmning og køling og varmt brugsvand | Måling, fordelingsmåling og omkostningsfordeling for opvarmning og køling og varmt brugsvand |
| 1.   Medlemsstaterne sørger for, at slutkunder i forbindelse med forbrug af fjernvarme, fjernkøling og varmt brugsvand udstyres med målere til en konkurrencedygtig pris, som nøjagtigt afspejler slutkundens faktiske energiforbrug. | 1.   Medlemsstaterne sørger for, at slutkunder i forbindelse med forbrug af fjernvarme, fjernkøling og varmt brugsvand udstyres med målere til en konkurrencedygtig pris, som nøjagtigt afspejler slutkundens faktiske energiforbrug. |
| Leveres opvarmning
  og
  køling eller varmt vand til en bygning fra en central kilde, der betjener flere bygninger, eller fra fjernvarme- eller kølingsnet, installeres der
  altid
  en
  varme- eller varmtvandsmåler
  ved varmeveksleren eller på leveringsstedet. | Leveres opvarmning, køling eller varmt vand til en bygning fra en central kilde, der betjener flere bygninger, eller fra
  et
  fjernvarme- eller kølingsnet, installeres der en
  måler
  ved varmeveksleren eller på leveringsstedet. |
| 2.   I ejendomme med flere lejligheder og bygninger til flere formål med en central varme-
  og
  kølekilde eller forsyning fra fjernvarme- eller fjernkølesystemer, skal der installeres individuelle målere til at måle forbruget af varme, køling eller varmt vand for hver enhed i bygningen. | 2.   I ejendomme med flere lejligheder og bygninger til flere formål med en central varme-
  eller
  kølekilde eller forsyning fra fjernvarme- eller fjernkølesystemer, skal der installeres individuelle målere til at måle forbruget af varme, køling eller varmt vand for hver enhed i bygningen
  , hvis det er teknisk gennemførligt og omkostningseffektivt, dvs. står i rimeligt forhold til de potentielle energibesparelser
  . |
| Er det ikke teknisk gennemførligt eller omkostningseffektivt at benytte individuelle målere til at måle opvarmning eller køling i hver bygningsenhed, anvendes der individuelle varmefordelingsmålere til at måle varmeforbruget i hver radiator, medmindre den pågældende medlemsstat godtgør, at installationen af sådanne varmefordelingsmålere ikke vil være omkostningseffektiv. I disse tilfælde kan der overvejes alternative omkostningseffektive metoder til måling af varmeforbruget. Hver enkelt medlemsstat
  fastlægger klare betingelser med hensyn
  til manglende teknisk gennemførlighed og manglende omkostningseffektivitet og offentliggør disse. | Er det ikke teknisk gennemførligt eller omkostningseffektivt at benytte individuelle målere til at måle opvarmning eller køling i hver bygningsenhed, anvendes der individuelle varmefordelingsmålere til at måle varmeforbruget i hver radiator, medmindre den pågældende medlemsstat godtgør, at installationen af sådanne varmefordelingsmålere ikke vil være omkostningseffektiv. I disse tilfælde kan der overvejes alternative omkostningseffektive metoder til måling af varmeforbruget.
  I samråd med Kommissionen fastlægger
  hver enkelt medlemsstat
  de overordnede kriterier, metoder og/eller procedurer
  til
  at fastslå
  manglende teknisk gennemførlighed og manglende omkostningseffektivitet og offentliggør disse. |
| Der skal altid stilles individuelle målere
  til
  rådighed, når
  der
  er tale om nye bygninger af den i første afsnit omhandlede type, eller der foretages større renoveringsarbejder i en sådan bygning, jf. direktiv 2010/31/EU
  . | I nye ejendomme med flere lejligheder og beboelsesdelen af nye bygninger
  til
  flere formål skal
  der
  , når disse har en central varmekilde til varmt vand eller forsynes fra fjernvarmesystemer, uanset første og andet afsnit stilles individuelle varmtvandsmålere til rådighed
  . |
| 3.   Anvender ejendomme med flere lejligheder og bygninger til flere formål fjernvarme eller fjernkøling, eller er egne fælles varme- eller kølesystemer til sådanne ejendomme almindelige, indfører medlemsstaterne for at sikre gennemsigtighed og nøjagtighed i beregningen af det individuelle forbrug gennemsigtige regler for fordelingen af omkostningerne til opvarmning, køling og varmt vand i sådanne ejendomme, herunder forbrug: | 3.   Anvender ejendomme med flere lejligheder og bygninger til flere formål fjernvarme eller fjernkøling, eller er egne fælles varme- eller kølesystemer til sådanne ejendomme almindelige, indfører medlemsstaterne for at sikre gennemsigtighed og nøjagtighed i beregningen af det individuelle forbrug gennemsigtige regler for fordelingen af omkostningerne til opvarmning, køling og varmt vand i sådanne ejendomme, herunder forbrug: |
| a) | af varmt vand til husholdningsbehov |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 9a

Artikel 9a

Måling, fordelingsmåling og omkostningsfordeling for opvarmning og køling og varmt brugsvand

Måling, fordelingsmåling og omkostningsfordeling for opvarmning og køling og varmt brugsvand

1.   Medlemsstaterne sørger for, at slutkunder i forbindelse med forbrug af fjernvarme, fjernkøling og varmt brugsvand udstyres med målere til en konkurrencedygtig pris, som nøjagtigt afspejler slutkundens faktiske energiforbrug.

1.   Medlemsstaterne sørger for, at slutkunder i forbindelse med forbrug af fjernvarme, fjernkøling og varmt brugsvand udstyres med målere til en konkurrencedygtig pris, som nøjagtigt afspejler slutkundens faktiske energiforbrug.

Leveres opvarmning
  og
  køling eller varmt vand til en bygning fra en central kilde, der betjener flere bygninger, eller fra fjernvarme- eller kølingsnet, installeres der
  altid
  en
  varme- eller varmtvandsmåler
  ved varmeveksleren eller på leveringsstedet.

og

altid

varme- eller varmtvandsmåler

Leveres opvarmning, køling eller varmt vand til en bygning fra en central kilde, der betjener flere bygninger, eller fra
  et
  fjernvarme- eller kølingsnet, installeres der en
  måler
  ved varmeveksleren eller på leveringsstedet.

et

måler

2.   I ejendomme med flere lejligheder og bygninger til flere formål med en central varme-
  og
  kølekilde eller forsyning fra fjernvarme- eller fjernkølesystemer, skal der installeres individuelle målere til at måle forbruget af varme, køling eller varmt vand for hver enhed i bygningen.

2.   I ejendomme med flere lejligheder og bygninger til flere formål med en central varme-
  eller
  kølekilde eller forsyning fra fjernvarme- eller fjernkølesystemer, skal der installeres individuelle målere til at måle forbruget af varme, køling eller varmt vand for hver enhed i bygningen
  , hvis det er teknisk gennemførligt og omkostningseffektivt, dvs. står i rimeligt forhold til de potentielle energibesparelser
  .

Er det ikke teknisk gennemførligt eller omkostningseffektivt at benytte individuelle målere til at måle opvarmning eller køling i hver bygningsenhed, anvendes der individuelle varmefordelingsmålere til at måle varmeforbruget i hver radiator, medmindre den pågældende medlemsstat godtgør, at installationen af sådanne varmefordelingsmålere ikke vil være omkostningseffektiv. I disse tilfælde kan der overvejes alternative omkostningseffektive metoder til måling af varmeforbruget. Hver enkelt medlemsstat
  fastlægger klare betingelser med hensyn
  til manglende teknisk gennemførlighed og manglende omkostningseffektivitet og offentliggør disse.

fastlægger klare betingelser med hensyn

Er det ikke teknisk gennemførligt eller omkostningseffektivt at benytte individuelle målere til at måle opvarmning eller køling i hver bygningsenhed, anvendes der individuelle varmefordelingsmålere til at måle varmeforbruget i hver radiator, medmindre den pågældende medlemsstat godtgør, at installationen af sådanne varmefordelingsmålere ikke vil være omkostningseffektiv. I disse tilfælde kan der overvejes alternative omkostningseffektive metoder til måling af varmeforbruget.
  I samråd med Kommissionen fastlægger
  hver enkelt medlemsstat
  de overordnede kriterier, metoder og/eller procedurer
  til
  at fastslå
  manglende teknisk gennemførlighed og manglende omkostningseffektivitet og offentliggør disse.

I samråd med Kommissionen fastlægger

de overordnede kriterier, metoder og/eller procedurer

at fastslå

Der skal altid stilles individuelle målere
  til
  rådighed, når
  der
  er tale om nye bygninger af den i første afsnit omhandlede type, eller der foretages større renoveringsarbejder i en sådan bygning, jf. direktiv 2010/31/EU
  .

Der skal altid stilles individuelle målere

rådighed, når

er tale om nye bygninger af den i første afsnit omhandlede type, eller der foretages større renoveringsarbejder i en sådan bygning, jf. direktiv 2010/31/EU

I nye ejendomme med flere lejligheder og beboelsesdelen af nye bygninger
  til
  flere formål skal
  der
  , når disse har en central varmekilde til varmt vand eller forsynes fra fjernvarmesystemer, uanset første og andet afsnit stilles individuelle varmtvandsmålere til rådighed
  .

I nye ejendomme med flere lejligheder og beboelsesdelen af nye bygninger

flere formål skal

, når disse har en central varmekilde til varmt vand eller forsynes fra fjernvarmesystemer, uanset første og andet afsnit stilles individuelle varmtvandsmålere til rådighed

3.   Anvender ejendomme med flere lejligheder og bygninger til flere formål fjernvarme eller fjernkøling, eller er egne fælles varme- eller kølesystemer til sådanne ejendomme almindelige, indfører medlemsstaterne for at sikre gennemsigtighed og nøjagtighed i beregningen af det individuelle forbrug gennemsigtige regler for fordelingen af omkostningerne til opvarmning, køling og varmt vand i sådanne ejendomme, herunder forbrug:

3.   Anvender ejendomme med flere lejligheder og bygninger til flere formål fjernvarme eller fjernkøling, eller er egne fælles varme- eller kølesystemer til sådanne ejendomme almindelige, indfører medlemsstaterne for at sikre gennemsigtighed og nøjagtighed i beregningen af det individuelle forbrug gennemsigtige regler for fordelingen af omkostningerne til opvarmning, køling og varmt vand i sådanne ejendomme, herunder forbrug:

a)

af varmt vand til husholdningsbehov

| a) | af varmt vand til husholdningsbehov |
| --- | --- |

a)

af varmt vand til husholdningsbehov

| b) | af varme fra ejendommens installation og med henblik på opvarmning af fællesarealer (hvis trapper og gange er udstyret med radiatorer) |
| --- | --- |

b)

af varme fra ejendommens installation og med henblik på opvarmning af fællesarealer (hvis trapper og gange er udstyret med radiatorer)

| b) | af varme fra ejendommens installation og med henblik på opvarmning af fællesarealer (hvis trapper og gange er udstyret med radiatorer) |
| --- | --- |

b)

af varme fra ejendommens installation og med henblik på opvarmning af fællesarealer (hvis trapper og gange er udstyret med radiatorer)

| c) | til opvarmning eller køling af lejligheder. |
| --- | --- |

c)

til opvarmning eller køling af lejligheder.

| c) | til opvarmning eller køling af lejligheder. |
| --- | --- |

c)

til opvarmning eller køling af lejligheder.

4.   Med henblik på denne artikel skal målere og
  fordelingsmålere
  være fjernaflæselige enheder fra den 1. januar 2020.

4.   Med henblik på denne artikel skal
  nyinstallerede
  målere og
  varmefordelingsmålere
  være fjernaflæselige enheder fra den 1. januar 2020.
  Betingelserne vedrørende teknisk gennemførlighed og omkostningseffektivitet, der er fastsat i første og andet afsnit i stk. 2, gælder fortsat.

Målere og
  fordelingsmålere
  , som allerede er blevet installeret, men som ikke kan fjernaflæses, skal udstyres med denne funktion eller udskiftes med fjernaflæselige enheder senest 1. januar 2027, undtagen hvis den pågældende medlemsstat påviser, at det ikke er omkostningseffektivt.

fordelingsmålere

Målere og
  varmefordelingsmålere
  , som allerede er blevet installeret, men som ikke kan fjernaflæses, skal udstyres med denne funktion eller udskiftes med fjernaflæselige enheder senest 1. januar 2027, undtagen hvis den pågældende medlemsstat påviser, at det ikke er omkostningseffektivt.

varmefordelingsmålere

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7 — litra b

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7 — litra b

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 10 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Har slutkunderne ikke intelligente målere som omhandlet i direktiv 2009/73/EF, sikrer medlemsstaterne, hvis det er teknisk muligt og økonomisk begrundet, senest den 31. december 2014, at faktureringsoplysningerne er nøjagtige og bygger på det faktiske forbrug af gas i overensstemmelse med bilag VII, punkt 1.1. | 1.   Har slutkunderne ikke intelligente målere som omhandlet i direktiv 2009/73/EF, sikrer medlemsstaterne, hvis det er teknisk muligt og økonomisk begrundet, senest den 31. december 2014, at faktureringsoplysningerne er
  pålidelige,
  nøjagtige og bygger på det faktiske forbrug af gas i overensstemmelse med bilag VII, punkt 1.1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Har slutkunderne ikke intelligente målere som omhandlet i direktiv 2009/73/EF, sikrer medlemsstaterne, hvis det er teknisk muligt og økonomisk begrundet, senest den 31. december 2014, at faktureringsoplysningerne er nøjagtige og bygger på det faktiske forbrug af gas i overensstemmelse med bilag VII, punkt 1.1.

1.   Har slutkunderne ikke intelligente målere som omhandlet i direktiv 2009/73/EF, sikrer medlemsstaterne, hvis det er teknisk muligt og økonomisk begrundet, senest den 31. december 2014, at faktureringsoplysningerne er
  pålidelige,
  nøjagtige og bygger på det faktiske forbrug af gas i overensstemmelse med bilag VII, punkt 1.1.

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7 — litra c

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 7 — litra c

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 10 — stk. 2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De målere, der installeres i overensstemmelse med direktiv 2009/73/EF, skal
  muliggøre
  nøjagtig fakturering baseret på faktisk forbrug. Medlemsstaterne sikrer, at slutkunderne har mulighed for let adgang til supplerende oplysninger om hidtidigt forbrug, der giver dem mulighed for selv at foretage detaljeret kontrol. | De målere, der installeres i overensstemmelse med direktiv 2009/73/EF, skal
  tilvejebringe
  nøjagtig fakturering baseret på faktisk forbrug. Medlemsstaterne sikrer, at slutkunderne har mulighed for let adgang til supplerende oplysninger om hidtidigt forbrug, der giver dem mulighed for selv at foretage detaljeret kontrol. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De målere, der installeres i overensstemmelse med direktiv 2009/73/EF, skal
  muliggøre
  nøjagtig fakturering baseret på faktisk forbrug. Medlemsstaterne sikrer, at slutkunderne har mulighed for let adgang til supplerende oplysninger om hidtidigt forbrug, der giver dem mulighed for selv at foretage detaljeret kontrol.

muliggøre

De målere, der installeres i overensstemmelse med direktiv 2009/73/EF, skal
  tilvejebringe
  nøjagtig fakturering baseret på faktisk forbrug. Medlemsstaterne sikrer, at slutkunderne har mulighed for let adgang til supplerende oplysninger om hidtidigt forbrug, der giver dem mulighed for selv at foretage detaljeret kontrol.

tilvejebringe

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 8

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 8

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 10a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 10a | Artikel 10a |
| Fakturerings- og forbrugsoplysninger for opvarmning og køling samt varmt brugsvand | Fakturerings- og forbrugsoplysninger for opvarmning og køling samt varmt brugsvand |
| 1.   
  Medlemsstaterne
  sikrer, at fakturerings- og forbrugsoplysninger er nøjagtige og bygger på det faktiske forbrug, jf. bilag VIIa, punkt 1 og 2, for alle slutbrugere,
  hos hvem
  der
  er installeret målere
  eller
  fordelingsmålere
  . | 1.   
  Hvor der er installeret målere eller varmefordelingsmålere,
  sikrer
  medlemsstaterne
  , at fakturerings- og forbrugsoplysninger er
  pålidelige,
  nøjagtige og bygger på det faktiske forbrug
  eller varmefordelingsmåleraflæsninger
  , jf. bilag VIIa, punkt 1 og 2, for alle slutbrugere,
  altså for fysiske eller juridiske personer, der køber opvarmning, køling eller varmt vand til eget brug, eller fysiske eller juridiske personer,
  der
  bor eller har til huse i en enkelt bygning
  eller
  en enhed i en ejendom med flere lejligheder eller en bygning til flere formål med forsyning af varme, køling eller varmt vand fra en central kilde, og som ikke har nogen direkte eller individuel kontrakt med en energileverandør
  . |
| Med undtagelse af forbrug, der måles ved hjælp af fordelingsmåling i henhold til artikel 9a, stk. 2, kan denne forpligtelse opfyldes ved at indføre et system, hvor
  slutkunderne
  selv regelmæssigt foretager aflæsning af
  deres
  måler og
  underretter energileverandøren om
  aflæsningen. Kun i de tilfælde, hvor slutkunden ikke har givet meddelelse om måleraflæsning for en given faktureringsperiode, baseres faktureringen på et anslået forbrug eller en fast takst. | Med undtagelse af forbrug, der måles ved hjælp af fordelingsmåling
  på grundlag af varmefordelingsmålere
  i henhold til artikel 9a, stk. 2, kan denne forpligtelse
  , hvis en medlemsstat giver mulighed herfor,
  opfyldes ved at indføre et system, hvor
  slutkunden eller slutbrugeren
  selv regelmæssigt foretager aflæsning af
  sin
  måler og
  indberetter
  aflæsningen. Kun i de tilfælde, hvor slutkunden
  eller slutbrugeren
  ikke har givet meddelelse om måleraflæsning for en given faktureringsperiode, baseres faktureringen på et anslået forbrug eller en fast takst. |
| 2.   Medlemsstaterne: | 2.   Medlemsstaterne: |
| a) | kræver, såfremt der foreligger oplysninger om slutbrugernes energifakturering og hidtidige forbrug, at disse stilles til rådighed for en leverandør af energitjenester, der er udpeget af slutbrugeren |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 10a

Artikel 10a

Fakturerings- og forbrugsoplysninger for opvarmning og køling samt varmt brugsvand

Fakturerings- og forbrugsoplysninger for opvarmning og køling samt varmt brugsvand

1.   
  Medlemsstaterne
  sikrer, at fakturerings- og forbrugsoplysninger er nøjagtige og bygger på det faktiske forbrug, jf. bilag VIIa, punkt 1 og 2, for alle slutbrugere,
  hos hvem
  der
  er installeret målere
  eller
  fordelingsmålere
  .

1.   
  Hvor der er installeret målere eller varmefordelingsmålere,
  sikrer
  medlemsstaterne
  , at fakturerings- og forbrugsoplysninger er
  pålidelige,
  nøjagtige og bygger på det faktiske forbrug
  eller varmefordelingsmåleraflæsninger
  , jf. bilag VIIa, punkt 1 og 2, for alle slutbrugere,
  altså for fysiske eller juridiske personer, der køber opvarmning, køling eller varmt vand til eget brug, eller fysiske eller juridiske personer,
  der
  bor eller har til huse i en enkelt bygning
  eller
  en enhed i en ejendom med flere lejligheder eller en bygning til flere formål med forsyning af varme, køling eller varmt vand fra en central kilde, og som ikke har nogen direkte eller individuel kontrakt med en energileverandør
  .

Med undtagelse af forbrug, der måles ved hjælp af fordelingsmåling i henhold til artikel 9a, stk. 2, kan denne forpligtelse opfyldes ved at indføre et system, hvor
  slutkunderne
  selv regelmæssigt foretager aflæsning af
  deres
  måler og
  underretter energileverandøren om
  aflæsningen. Kun i de tilfælde, hvor slutkunden ikke har givet meddelelse om måleraflæsning for en given faktureringsperiode, baseres faktureringen på et anslået forbrug eller en fast takst.

slutkunderne

deres

underretter energileverandøren om

Med undtagelse af forbrug, der måles ved hjælp af fordelingsmåling
  på grundlag af varmefordelingsmålere
  i henhold til artikel 9a, stk. 2, kan denne forpligtelse
  , hvis en medlemsstat giver mulighed herfor,
  opfyldes ved at indføre et system, hvor
  slutkunden eller slutbrugeren
  selv regelmæssigt foretager aflæsning af
  sin
  måler og
  indberetter
  aflæsningen. Kun i de tilfælde, hvor slutkunden
  eller slutbrugeren
  ikke har givet meddelelse om måleraflæsning for en given faktureringsperiode, baseres faktureringen på et anslået forbrug eller en fast takst.

på grundlag af varmefordelingsmålere

, hvis en medlemsstat giver mulighed herfor,

slutkunden eller slutbrugeren

sin

indberetter

eller slutbrugeren

2.   Medlemsstaterne:

2.   Medlemsstaterne:

a)

kræver, såfremt der foreligger oplysninger om slutbrugernes energifakturering og hidtidige forbrug, at disse stilles til rådighed for en leverandør af energitjenester, der er udpeget af slutbrugeren

| a) | kræver, såfremt der foreligger oplysninger om slutbrugernes energifakturering og hidtidige forbrug
  eller varmefordelingsmåleraflæsninger
  , at disse
  på slutbrugerens anmodning
  stilles til rådighed for en leverandør af energitjenester, der er udpeget af slutbrugeren |
| --- | --- |

a)

kræver, såfremt der foreligger oplysninger om slutbrugernes energifakturering og hidtidige forbrug
  eller varmefordelingsmåleraflæsninger
  , at disse
  på slutbrugerens anmodning
  stilles til rådighed for en leverandør af energitjenester, der er udpeget af slutbrugeren

eller varmefordelingsmåleraflæsninger

på slutbrugerens anmodning

| b) | sikrer, at slutkunderne får mulighed for at vælge elektroniske faktureringsoplysninger og fakturaer
  , og at de på anmodning modtager en klar og letforståelig redegørelse for, hvordan deres faktura er fremkommet, navnlig hvis fakturaer ikke er baseret på det faktiske forbrug |
| --- | --- |

b)

sikrer, at slutkunderne får mulighed for at vælge elektroniske faktureringsoplysninger og fakturaer
  , og at de på anmodning modtager en klar og letforståelig redegørelse for, hvordan deres faktura er fremkommet, navnlig hvis fakturaer ikke er baseret på det faktiske forbrug

, og at de på anmodning modtager en klar og letforståelig redegørelse for, hvordan deres faktura er fremkommet, navnlig hvis fakturaer ikke er baseret på det faktiske forbrug

| b) | sikrer, at slutkunderne får mulighed for at vælge elektroniske faktureringsoplysninger og fakturaer |
| --- | --- |

b)

sikrer, at slutkunderne får mulighed for at vælge elektroniske faktureringsoplysninger og fakturaer

| c) | sikrer, at der med fakturaen følger
  relevante oplysninger på grundlag af faktisk forbrug
  , som meddeles alle slutbrugere i overensstemmelse med punkt 3 i bilag
  VII |
| --- | --- |

c)

sikrer, at der med fakturaen følger
  relevante oplysninger på grundlag af faktisk forbrug
  , som meddeles alle slutbrugere i overensstemmelse med punkt 3 i bilag
  VII

relevante oplysninger på grundlag af faktisk forbrug

VII

| c) | sikrer, at der med fakturaen følger
  klare og forståelige oplysninger
  , som meddeles alle slutbrugere i overensstemmelse med punkt 3 i bilag
  VIIa |
| --- | --- |

c)

sikrer, at der med fakturaen følger
  klare og forståelige oplysninger
  , som meddeles alle slutbrugere i overensstemmelse med punkt 3 i bilag
  VIIa

klare og forståelige oplysninger

VIIa

| d) | kan fastsætte, at meddelelsen af faktureringsoplysninger på slutkundens anmodning ikke skal anses for at udgøre en betalingsanmodning. I sådanne tilfælde sikrer medlemsstaterne, at der tilbydes fleksible ordninger for faktiske betalinger. |
| --- | --- |

d)

kan fastsætte, at meddelelsen af faktureringsoplysninger på slutkundens anmodning ikke skal anses for at udgøre en betalingsanmodning. I sådanne tilfælde sikrer medlemsstaterne, at der tilbydes fleksible ordninger for faktiske betalinger.

| d) | kan fastsætte, at meddelelsen af faktureringsoplysninger på slutkundens anmodning ikke skal anses for at udgøre en betalingsanmodning. I sådanne tilfælde sikrer medlemsstaterne, at der tilbydes fleksible ordninger for faktiske betalinger |
| --- | --- |

d)

kan fastsætte, at meddelelsen af faktureringsoplysninger på slutkundens anmodning ikke skal anses for at udgøre en betalingsanmodning. I sådanne tilfælde sikrer medlemsstaterne, at der tilbydes fleksible ordninger for faktiske betalinger

| da) | fremmer internetsikkerheden og sikrer beskyttelsen af privatlivets fred og personoplysninger for slutkunderne i overensstemmelse med den relevante EU-ret. |
| --- | --- |

da)

da)

fremmer internetsikkerheden og sikrer beskyttelsen af privatlivets fred og personoplysninger for slutkunderne i overensstemmelse med den relevante EU-ret.

fremmer internetsikkerheden og sikrer beskyttelsen af privatlivets fred og personoplysninger for slutkunderne i overensstemmelse med den relevante EU-ret.

2a.
     
  Medlemsstaterne beslutter, hvem der skal være ansvarlig for at give de i stk. 1 og 2 omhandlede oplysninger til slutbrugere, som ikke har nogen direkte eller individuel kontrakt med en energileverandør.

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 11– litra -a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 11– litra -a (nyt)

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 15 — stk. 4 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -a) | I stk. 4 tilføjes følgende afsnit:



  »Kommissionen skal efter høring af relevante interesserede parter fastlægge en fælles metode med henblik på at tilskynde netværksoperatører til at mindske tab, gennemføre et program til investering i omkostnings-/energieffektiv infrastruktur, samt tage behørigt hensyn til energieffektivitet og fleksibilitet i nettet. Kommissionen skal senest den ... [12 måneder efter datoen for dette direktivs ikrafttræden], vedtage en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 23 for at supplere dette direktiv ved at angive den pågældende metode.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

-a)

-a)

I stk. 4 tilføjes følgende afsnit:

»Kommissionen skal efter høring af relevante interesserede parter fastlægge en fælles metode med henblik på at tilskynde netværksoperatører til at mindske tab, gennemføre et program til investering i omkostnings-/energieffektiv infrastruktur, samt tage behørigt hensyn til energieffektivitet og fleksibilitet i nettet. Kommissionen skal senest den ... [12 måneder efter datoen for dette direktivs ikrafttræden], vedtage en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 23 for at supplere dette direktiv ved at angive den pågældende metode.«

»Kommissionen skal efter høring af relevante interesserede parter fastlægge en fælles metode med henblik på at tilskynde netværksoperatører til at mindske tab, gennemføre et program til investering i omkostnings-/energieffektiv infrastruktur, samt tage behørigt hensyn til energieffektivitet og fleksibilitet i nettet. Kommissionen skal senest den ... [12 måneder efter datoen for dette direktivs ikrafttræden], vedtage en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 23 for at supplere dette direktiv ved at angive den pågældende metode.«

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 11 — litra a — nr. ii

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 11 — litra a — nr. ii

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 15 — stk. 5 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Transmissionssystemoperatører og distributionssystemoperatører skal opfylde kravene i bilag XII. | Transmissionssystemoperatører og distributionssystemoperatører skal
  tage hensyn til behovet for at sikre kontinuitet i varmeforsyningen i forbindelse med tilslutning, garanti for adgang til nettet og levering af højeffektiv kraftvarmeproduktion, og de skal
  opfylde kravene i bilag XII. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Transmissionssystemoperatører og distributionssystemoperatører skal opfylde kravene i bilag XII.

Transmissionssystemoperatører og distributionssystemoperatører skal
  tage hensyn til behovet for at sikre kontinuitet i varmeforsyningen i forbindelse med tilslutning, garanti for adgang til nettet og levering af højeffektiv kraftvarmeproduktion, og de skal
  opfylde kravene i bilag XII.

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 11 a (ny)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 11 a (ny)

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 19 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 11a) | Følgende artikel indsættes:




  »Artikel 19a




  Europæiske bankers finansiering af energieffektivitet




  Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) tilpasser deres politiske mål med henblik på at anerkende energieffektivitet som en selvstændig energikilde og investeringer i energieffektivitet som en del af deres infrastrukturinvesteringsportefølje.




  Sammen med nationale erhvervsfremmende banker skal EIB og EBRD udforme, generere og finansiere programmer og projekter, der skræddersys til energieffektivitetssektoren, herunder for energifattige husstande.




  Medlemsstaterne gør i fuld udstrækning brug af de muligheder og værktøjer, som foreslås i initiativet om intelligent finansiering til intelligente bygninger.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

11a)

11a)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 19a

Europæiske bankers finansiering af energieffektivitet

Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) tilpasser deres politiske mål med henblik på at anerkende energieffektivitet som en selvstændig energikilde og investeringer i energieffektivitet som en del af deres infrastrukturinvesteringsportefølje.

Sammen med nationale erhvervsfremmende banker skal EIB og EBRD udforme, generere og finansiere programmer og projekter, der skræddersys til energieffektivitetssektoren, herunder for energifattige husstande.

Medlemsstaterne gør i fuld udstrækning brug af de muligheder og værktøjer, som foreslås i initiativet om intelligent finansiering til intelligente bygninger.«

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 12 a (ny)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 12 a (ny)

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 23 — stk. 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 12a) | I artikel 23 indsættes følgende stykke:




  »3a.
     
  Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

12a)

12a)

I artikel 23 indsættes følgende stykke:

»3a.
     
  Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.«

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 12 b (ny)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 12 b (ny)

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 24 — stk. 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 12b) | I artikel 24 indsættes følgende stykke:




  »4a.
     
  I forbindelse med rapporten om status over energiunionen, skal Kommissionen aflægge rapport om det europæiske kvotemarkeds funktion i overensstemmelse med artikel 29, stk. 1, og stk. 2, litra c), i forordning (EU) XX/20XX [forvaltning af energiunionen], under hensyntagen til virkningerne af gennemførelsen af dette direktiv.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

12b)

12b)

I artikel 24 indsættes følgende stykke:

»4a.
     
  I forbindelse med rapporten om status over energiunionen, skal Kommissionen aflægge rapport om det europæiske kvotemarkeds funktion i overensstemmelse med artikel 29, stk. 1, og stk. 2, litra c), i forordning (EU) XX/20XX [forvaltning af energiunionen], under hensyntagen til virkningerne af gennemførelsen af dette direktiv.«

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 13

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 13

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 24 — stk. 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 12.   Kommissionen evaluerer dette direktiv senest den 28. februar 2024 og hvert femte år derefter og forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet. Denne rapport ledsages i givet fald af forslag til yderligere foranstaltninger. | 12.   Kommissionen evaluerer dette direktiv senest den 28. februar 2024 og hvert femte år derefter og forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet
  , hvori den evaluerer den generelle effektivitet af dette direktiv og behovet for at justere Unionens politik vedrørende energieffektivitet yderligere i forhold til målene i Parisaftalen, den økonomiske og den innovative udvikling
  . Denne rapport ledsages i givet fald af forslag til yderligere foranstaltninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

12.   Kommissionen evaluerer dette direktiv senest den 28. februar 2024 og hvert femte år derefter og forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet. Denne rapport ledsages i givet fald af forslag til yderligere foranstaltninger.

12.   Kommissionen evaluerer dette direktiv senest den 28. februar 2024 og hvert femte år derefter og forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet
  , hvori den evaluerer den generelle effektivitet af dette direktiv og behovet for at justere Unionens politik vedrørende energieffektivitet yderligere i forhold til målene i Parisaftalen, den økonomiske og den innovative udvikling
  . Denne rapport ledsages i givet fald af forslag til yderligere foranstaltninger.

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 13 a (ny)

Artikel 1 — stk. 1 — nr. 13 a (ny)

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 24 — stk. 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 13a) | I artikel 24 indsættes følgende stykke:




  »12a.
     
  Senest den 31. december 2019 foretager Kommissionen en særlig dybtgående analyse af energieffektivitetspotentialet i forbindelse med:










  a) | omdannelse og transformation af energi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

13a)

13a)

I artikel 24 indsættes følgende stykke:

»12a.
     
  Senest den 31. december 2019 foretager Kommissionen en særlig dybtgående analyse af energieffektivitetspotentialet i forbindelse med:

a)

omdannelse og transformation af energi

| b) | transmission og distribution af energi |
| --- | --- |

b)

transmission og distribution af energi

| c) | produktion og efterfølgende transport af energiforsyninger, eksempelvis energi, der bruges ved udvindingen af fossile brændstoffer, og transporten af denne til anvendelsesstedet |
| --- | --- |

c)

produktion og efterfølgende transport af energiforsyninger, eksempelvis energi, der bruges ved udvindingen af fossile brændstoffer, og transporten af denne til anvendelsesstedet

| d) | energilagring. |
| --- | --- |

d)

energilagring.

Senest den 31. januar 2021 forelægger Kommissionen, hvis det er relevant, på grundlag af resultaterne/analyserne forelægge Europa-Parlamentet og Rådet et lovgivningsforslag herom.«

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — nr. 1 — litra a

Bilag I — nr. 1 — litra a

Direktiv 2012/27/EU

Bilag IV — fodnote 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | i bilag IV affattes fodnote 3 således: »(3) Finder anvendelse, når energibesparelser er opgjort i primærenergi ved hjælp af en bottom-up-tilgang baseret på det endelige energiforbrug. For besparelser i kWh elektricitet
  kan
  medlemsstaterne
  anvende
  en
  standardkoefficient
  på
  2
  ,
  0
  .
  Medlemsstaterne
  kan anvende en anden koefficient, hvis de kan begrunde den.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

i bilag IV affattes fodnote 3 således: »(3) Finder anvendelse, når energibesparelser er opgjort i primærenergi ved hjælp af en bottom-up-tilgang baseret på det endelige energiforbrug. For besparelser i kWh elektricitet
  kan
  medlemsstaterne
  anvende
  en
  standardkoefficient
  på
  2
  ,
  0
  .
  Medlemsstaterne
  kan anvende en anden koefficient, hvis de kan begrunde den.«

kan

anvende

standardkoefficient

2

0

Medlemsstaterne

| a) | i bilag IV affattes fodnote 3 således: "(3) Finder
  kun
  anvendelse
  med henblik på dette direktiv
  ,
  og
  når energibesparelser er opgjort i primærenergi ved hjælp af en bottom-up-tilgang baseret på det endelige energiforbrug. For besparelser i kWh elektricitet
  anvender
  medlemsstaterne
  en koefficient, som fastsættes ved hjælp af
  en
  gennemsigtig metode, der er sammenlignelig medlemsstaterne imellem,
  på
  baggrund af nationale forhold
  ,
  som indvirker på primærenergiforbruget
  .
  Disse forhold skal være behørigt begrundet, kunne måles og verificeres og være baseret på objektive og ikkediskriminerende kriterier. For besparelser i kWh elektricitet
  kan
  medlemsstaterne
  anvende en
  standardkoefficient på 2,3 eller en
  anden koefficient, hvis de kan begrunde den.
  Medlemsstaterne skal i den forbindelse tage hensyn til energimikset i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner, som skal meddeles Kommissionen i overensstemmelse med artikel [3] i forordning (EU) XX/20XX [forvaltning af energiunionen]. Denne standardkoefficient skal revideres hvert femte år på grundlag af faktiske registrerede data. |
| --- | --- |

a)

i bilag IV affattes fodnote 3 således: "(3) Finder
  kun
  anvendelse
  med henblik på dette direktiv
  ,
  og
  når energibesparelser er opgjort i primærenergi ved hjælp af en bottom-up-tilgang baseret på det endelige energiforbrug. For besparelser i kWh elektricitet
  anvender
  medlemsstaterne
  en koefficient, som fastsættes ved hjælp af
  en
  gennemsigtig metode, der er sammenlignelig medlemsstaterne imellem,
  på
  baggrund af nationale forhold
  ,
  som indvirker på primærenergiforbruget
  .
  Disse forhold skal være behørigt begrundet, kunne måles og verificeres og være baseret på objektive og ikkediskriminerende kriterier. For besparelser i kWh elektricitet
  kan
  medlemsstaterne
  anvende en
  standardkoefficient på 2,3 eller en
  anden koefficient, hvis de kan begrunde den.
  Medlemsstaterne skal i den forbindelse tage hensyn til energimikset i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner, som skal meddeles Kommissionen i overensstemmelse med artikel [3] i forordning (EU) XX/20XX [forvaltning af energiunionen]. Denne standardkoefficient skal revideres hvert femte år på grundlag af faktiske registrerede data.

kun

med henblik på dette direktiv

og

anvender

en koefficient, som fastsættes ved hjælp af

gennemsigtig metode, der er sammenlignelig medlemsstaterne imellem,

baggrund af nationale forhold

som indvirker på primærenergiforbruget

Disse forhold skal være behørigt begrundet, kunne måles og verificeres og være baseret på objektive og ikkediskriminerende kriterier. For besparelser i kWh elektricitet

medlemsstaterne

standardkoefficient på 2,3 eller en

Medlemsstaterne skal i den forbindelse tage hensyn til energimikset i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner, som skal meddeles Kommissionen i overensstemmelse med artikel [3] i forordning (EU) XX/20XX [forvaltning af energiunionen]. Denne standardkoefficient skal revideres hvert femte år på grundlag af faktiske registrerede data.

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — nr. 1 — litra b

Bilag I — nr. 1 — litra b

Direktiv 2012/27/EU

Bilag V — afsnit 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | besparelser skal påviseligt være supplerende til dem, som under alle omstændigheder ville have fundet sted uden de forpligtede, deltagende eller bemyndigede parters og/eller gennemførelsesmyndighedernes aktiviteter. Med henblik på at fastslå, hvilke besparelser der kan medregnes som supplerende, skal medlemsstaterne fastlægge et grundscenarie, som beskriver, hvordan energiforbruget ville udvikle sig, hvis det pågældende politiktiltag ikke gennemføres. Grundscenariet skal mindst afspejle følgende faktorer: tendenser med hensyn til energiforbrug, ændringer i forbrugernes adfærd, teknologiske fremskridt og ændringer som følge af andre foranstaltninger, der gennemføres nationalt og på EU-niveau |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

besparelser skal påviseligt være supplerende til dem, som under alle omstændigheder ville have fundet sted uden de forpligtede, deltagende eller bemyndigede parters og/eller gennemførelsesmyndighedernes aktiviteter. Med henblik på at fastslå, hvilke besparelser der kan medregnes som supplerende, skal medlemsstaterne fastlægge et grundscenarie, som beskriver, hvordan energiforbruget ville udvikle sig, hvis det pågældende politiktiltag ikke gennemføres. Grundscenariet skal mindst afspejle følgende faktorer: tendenser med hensyn til energiforbrug, ændringer i forbrugernes adfærd, teknologiske fremskridt og ændringer som følge af andre foranstaltninger, der gennemføres nationalt og på EU-niveau

| a) | besparelser skal påviseligt være supplerende til dem, som under alle omstændigheder ville have fundet sted uden de forpligtede, deltagende eller bemyndigede parters og/eller gennemførelsesmyndighedernes aktiviteter. Med henblik på at fastslå, hvilke besparelser der kan medregnes som supplerende, skal medlemsstaterne fastlægge et grundscenarie, som beskriver, hvordan energiforbruget ville udvikle sig, hvis det pågældende politiktiltag
  og de deraf følgende nye individuelle foranstaltninger
  ikke gennemføres. Grundscenariet skal mindst afspejle følgende faktorer: tendenser med hensyn til energiforbrug, ændringer i forbrugernes adfærd, teknologiske fremskridt og ændringer som følge af andre foranstaltninger, der gennemføres nationalt og på EU-niveau |
| --- | --- |

a)

besparelser skal påviseligt være supplerende til dem, som under alle omstændigheder ville have fundet sted uden de forpligtede, deltagende eller bemyndigede parters og/eller gennemførelsesmyndighedernes aktiviteter. Med henblik på at fastslå, hvilke besparelser der kan medregnes som supplerende, skal medlemsstaterne fastlægge et grundscenarie, som beskriver, hvordan energiforbruget ville udvikle sig, hvis det pågældende politiktiltag
  og de deraf følgende nye individuelle foranstaltninger
  ikke gennemføres. Grundscenariet skal mindst afspejle følgende faktorer: tendenser med hensyn til energiforbrug, ændringer i forbrugernes adfærd, teknologiske fremskridt og ændringer som følge af andre foranstaltninger, der gennemføres nationalt og på EU-niveau

og de deraf følgende nye individuelle foranstaltninger

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — nr. 1 — litra b

Bilag I — nr. 1 — litra b

Direktiv 2012/27/EU

Bilag V — afsnit 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | besparelser som følge af gennemførelse af obligatorisk EU-lovgivning opfattes som besparelser, der under alle omstændigheder ville have fundet sted uden de forpligtede, deltagende eller bemyndigede parters og/eller gennemførelsesmyndighedernes aktiviteter, og kan således ikke medregnes i henhold til artikel 7, stk. 1; dog undtages besparelser i forbindelse med renovering af eksisterende bygninger, forudsat at det kriterium for væsentlighed, der er omhandlet i punkt 3, litra h), er opfyldt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

besparelser som følge af gennemførelse af obligatorisk EU-lovgivning opfattes som besparelser, der under alle omstændigheder ville have fundet sted uden de forpligtede, deltagende eller bemyndigede parters og/eller gennemførelsesmyndighedernes aktiviteter, og kan således ikke medregnes i henhold til artikel 7, stk. 1; dog undtages besparelser i forbindelse med renovering af eksisterende bygninger, forudsat at det kriterium for væsentlighed, der er omhandlet i punkt 3, litra h), er opfyldt

| b) | besparelser som følge af gennemførelse af obligatorisk EU-lovgivning opfattes som besparelser, der under alle omstændigheder ville have fundet sted uden de forpligtede, deltagende eller bemyndigede parters og/eller gennemførelsesmyndighedernes aktiviteter, og kan således ikke medregnes i henhold til artikel 7, stk. 1; dog undtages besparelser i forbindelse med
  foranstaltninger, der fremmer
  renovering af eksisterende bygninger, forudsat at det kriterium for væsentlighed, der er omhandlet i punkt 3, litra h), er opfyldt |
| --- | --- |

b)

besparelser som følge af gennemførelse af obligatorisk EU-lovgivning opfattes som besparelser, der under alle omstændigheder ville have fundet sted uden de forpligtede, deltagende eller bemyndigede parters og/eller gennemførelsesmyndighedernes aktiviteter, og kan således ikke medregnes i henhold til artikel 7, stk. 1; dog undtages besparelser i forbindelse med
  foranstaltninger, der fremmer
  renovering af eksisterende bygninger, forudsat at det kriterium for væsentlighed, der er omhandlet i punkt 3, litra h), er opfyldt

foranstaltninger, der fremmer

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — nr. 1 — litra b

Bilag I — nr. 1 — litra b

Direktiv 2012/27/EU

Bilag V — afsnit 2– litra h

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| h) | beregningen af energibesparelser skal tage hensyn til foranstaltningernes levetid.
  Dette kan gøres
  ved at optælle de besparelser, som hver individuel foranstaltning vil sikre mellem dens gennemførelsesdato og henholdsvis den 31. december 2020 eller den 31. december 2030 alt efter perioden. Alternativt kan medlemsstaterne anvende en anden metode, der skønnes at opnå mindst samme totale mængde besparelser. Ved anvendelse af andre metoder skal medlemsstaterne sikre, at den samlede mængde energibesparelser, der beregnes med disse andre metoder, ikke overstiger den mængde energibesparelser, der ville have været resultatet af beregningen, når man optæller de besparelser, som hver individuel foranstaltning vil sikre mellem dens gennemførelsesdato og den 31. december 2020 eller den 31. december 2030 alt efter perioden. Medlemsstaterne skal i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner under forvaltningen af energiunionen i detaljer beskrive, hvilke andre metoder de har brugt, og hvilke foranstaltninger der er blevet truffet til at sikre, at de overholder dette bindende beregningskrav. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

h)

beregningen af energibesparelser skal tage hensyn til foranstaltningernes levetid.
  Dette kan gøres
  ved at optælle de besparelser, som hver individuel foranstaltning vil sikre mellem dens gennemførelsesdato og henholdsvis den 31. december 2020 eller den 31. december 2030 alt efter perioden. Alternativt kan medlemsstaterne anvende en anden metode, der skønnes at opnå mindst samme totale mængde besparelser. Ved anvendelse af andre metoder skal medlemsstaterne sikre, at den samlede mængde energibesparelser, der beregnes med disse andre metoder, ikke overstiger den mængde energibesparelser, der ville have været resultatet af beregningen, når man optæller de besparelser, som hver individuel foranstaltning vil sikre mellem dens gennemførelsesdato og den 31. december 2020 eller den 31. december 2030 alt efter perioden. Medlemsstaterne skal i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner under forvaltningen af energiunionen i detaljer beskrive, hvilke andre metoder de har brugt, og hvilke foranstaltninger der er blevet truffet til at sikre, at de overholder dette bindende beregningskrav.

Dette kan gøres

| h) | beregningen af energibesparelser skal tage hensyn til foranstaltningernes levetid
  og den hastighed, hvormed sparevirkningen aftager med tiden
  .
  Denne beregning skal foretages
  ved at optælle de besparelser, som hver individuel foranstaltning vil sikre mellem dens gennemførelsesdato og henholdsvis den 31. december 2020 eller den 31. december 2030 alt efter perioden. Alternativt kan medlemsstaterne anvende en anden metode, der skønnes at opnå mindst samme totale mængde besparelser. Ved anvendelse af andre metoder skal medlemsstaterne sikre, at den samlede mængde energibesparelser, der beregnes med disse andre metoder, ikke overstiger den mængde energibesparelser, der ville have været resultatet af beregningen, når man optæller de besparelser, som hver individuel foranstaltning vil sikre mellem dens gennemførelsesdato og den 31. december 2020 eller den 31. december 2030 alt efter perioden. Medlemsstaterne skal i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner under
  forordningen om
  forvaltningen af energiunionen i detaljer beskrive, hvilke andre metoder de har brugt, og hvilke foranstaltninger der er blevet truffet til at sikre, at de overholder dette bindende beregningskrav. |
| --- | --- |

h)

beregningen af energibesparelser skal tage hensyn til foranstaltningernes levetid
  og den hastighed, hvormed sparevirkningen aftager med tiden
  .
  Denne beregning skal foretages
  ved at optælle de besparelser, som hver individuel foranstaltning vil sikre mellem dens gennemførelsesdato og henholdsvis den 31. december 2020 eller den 31. december 2030 alt efter perioden. Alternativt kan medlemsstaterne anvende en anden metode, der skønnes at opnå mindst samme totale mængde besparelser. Ved anvendelse af andre metoder skal medlemsstaterne sikre, at den samlede mængde energibesparelser, der beregnes med disse andre metoder, ikke overstiger den mængde energibesparelser, der ville have været resultatet af beregningen, når man optæller de besparelser, som hver individuel foranstaltning vil sikre mellem dens gennemførelsesdato og den 31. december 2020 eller den 31. december 2030 alt efter perioden. Medlemsstaterne skal i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner under
  forordningen om
  forvaltningen af energiunionen i detaljer beskrive, hvilke andre metoder de har brugt, og hvilke foranstaltninger der er blevet truffet til at sikre, at de overholder dette bindende beregningskrav.

og den hastighed, hvormed sparevirkningen aftager med tiden

Denne beregning skal foretages

forordningen om

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — nr. 1 — litra b

Bilag I — nr. 1 — litra b

Direktiv 2012/27/EU

Bilag V — afsnit 3 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | den mængde energibesparelser, der kræves, eller som skal opnås ved hjælp af politiktiltaget, udtrykkes som
  enten
  endeligt energiforbrug
  eller
  primærenergiforbrug ved hjælp af konverteringsfaktorerne i bilag IV |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

den mængde energibesparelser, der kræves, eller som skal opnås ved hjælp af politiktiltaget, udtrykkes som
  enten
  endeligt energiforbrug
  eller
  primærenergiforbrug ved hjælp af konverteringsfaktorerne i bilag IV

enten

eller

| d) | den mængde energibesparelser, der kræves, eller som skal opnås ved hjælp af politiktiltaget, udtrykkes som endeligt energiforbrug
  og
  primærenergiforbrug ved hjælp af konverteringsfaktorerne i bilag IV |
| --- | --- |

d)

den mængde energibesparelser, der kræves, eller som skal opnås ved hjælp af politiktiltaget, udtrykkes som endeligt energiforbrug
  og
  primærenergiforbrug ved hjælp af konverteringsfaktorerne i bilag IV

og

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — nr. 1 — litra b

Bilag I — nr. 1 — litra b

Direktiv 2012/27/EU

Bilag V — afsnit 3 — underafsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Med hensyn til politiktiltag iværksat i henhold til artikel 7, stk. 2, litra e), kan medlemsstaterne vælge at bruge den beregningsmetode, der er fastlagt i direktiv 2010/31/EU, for så vidt som det er i overensstemmelse med kravene i dette direktivs artikel 7 og dette bilag. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Med hensyn til politiktiltag iværksat i henhold til artikel 7, stk. 2, litra e), kan medlemsstaterne vælge at bruge den beregningsmetode, der er fastlagt i direktiv 2010/31/EU, for så vidt som det er i overensstemmelse med kravene i dette direktivs artikel 7 og dette bilag.

Med hensyn til politiktiltag iværksat i henhold til artikel 7, stk. 2, litra e), kan medlemsstaterne vælge at bruge den beregningsmetode, der er fastlagt i direktiv 2010/31/EU, for så vidt som det er i overensstemmelse med kravene i dette direktivs artikel 7 og dette bilag.

udgår

udgår

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — nr. 2 — litra b

Bilag I — nr. 2 — litra b

Direktiv 2012/27/EU

Bilag VII a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | |
| | |
| 1. | Fakturering baseret på faktisk forbrug |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Fakturering baseret på faktisk forbrug

| 1. | Fakturering baseret på faktisk forbrug
  eller varmefordelingsmåleraflæsninger |
| --- | --- |

1.

Fakturering baseret på faktisk forbrug
  eller varmefordelingsmåleraflæsninger

eller varmefordelingsmåleraflæsninger

For at give slutbrugerne mulighed for at styre deres eget energiforbrug skal faktureringen finde sted mindst en gang årligt på grundlag af det faktiske forbrug.

For at give slutbrugerne mulighed for at styre deres eget energiforbrug skal faktureringen finde sted mindst en gang årligt på grundlag af det faktiske forbrug
  eller varmefordelingsmåleraflæsninger
  .

eller varmefordelingsmåleraflæsninger

| 2. | Mindstehyppigheden af fakturerings- og forbrugsoplysninger |
| --- | --- |

2.

Mindstehyppigheden af fakturerings- og forbrugsoplysninger

| 2. | Mindstehyppigheden af fakturerings- og forbrugsoplysninger |
| --- | --- |

2.

Mindstehyppigheden af fakturerings- og forbrugsoplysninger

Såfremt der er installeret fjernaflæselige målere eller
  fordelingsmålere
  , skal der, når der anmodes derom, eller slutkunderne har valgt at modtage elektroniske fakturaer, fra den [
  Please insert here ... the entry into force] stilles
  fakturerings- eller forbrugsoplysninger til
  rådighed
  mindst hvert kvartal, og ellers skal dette ske to gange årligt.

fordelingsmålere

Please insert here ... the entry into force] stilles

rådighed

Såfremt der er installeret fjernaflæselige målere eller
  varmefordelingsmålere
  , skal der, når der anmodes derom, eller slutkunderne har valgt at modtage elektroniske fakturaer, fra den [
  Indsæt venligst datoen for gennemførelse] meddeles
  fakturerings- eller forbrugsoplysninger
  baseret på faktisk forbrug eller varmefordelingsmåleraflæsninger
  til
  slutbrugerne
  mindst hvert kvartal, og ellers skal dette ske to gange årligt.

varmefordelingsmålere

Indsæt venligst datoen for gennemførelse] meddeles

baseret på faktisk forbrug eller varmefordelingsmåleraflæsninger

slutbrugerne

Fra den 1. januar 2022 skal fakturerings- eller forbrugsoplysninger
  stilles til rådighed
  mindst hver måned, hvis fjernaflæselige målere eller
  fordelingsmålere
  er blevet installeret. Opvarmning og køling kan undtages fra dette krav uden for sæsonen for opvarmning/køling.

stilles til rådighed

fordelingsmålere

Fra den 1. januar 2022 skal fakturerings- eller forbrugsoplysninger
  baseret på faktisk forbrug eller varmefordelingsmåleraflæsninger meddeles alle slutbrugere
  mindst hver måned, hvis fjernaflæselige målere eller
  varmefordelingsmålere
  er blevet installeret.
  De skal også gøres løbende tilgængelige via internettet og opdateres så ofte som det anvendte måleudstyr og de anvendte målesystemer tillader.
  Opvarmning og køling kan undtages fra dette krav uden for sæsonen for opvarmning/køling.

baseret på faktisk forbrug eller varmefordelingsmåleraflæsninger meddeles alle slutbrugere

varmefordelingsmålere

De skal også gøres løbende tilgængelige via internettet og opdateres så ofte som det anvendte måleudstyr og de anvendte målesystemer tillader.

| 3. | Mindstekrav til oplysningerne i fakturaen
  baseret på faktisk forbrug |
| --- | --- |

3.

Mindstekrav til oplysningerne i fakturaen
  baseret på faktisk forbrug

baseret på faktisk forbrug

| 3. | Mindstekrav til oplysningerne i fakturaen |
| --- | --- |

3.

Mindstekrav til oplysningerne i fakturaen

Medlemsstaterne sørger for, at slutbrugerne får klare og letforståelige oplysninger om følgende forhold i eller sammen med deres fakturaer:

Medlemsstaterne sørger for, at slutbrugerne får
  nøjagtige,
  klare og letforståelige oplysninger om følgende forhold i eller sammen med deres fakturaer
  , såfremt disse er baseret på faktisk forbrug eller varmefordelingsmåleraflæsninger
  :

nøjagtige,

, såfremt disse er baseret på faktisk forbrug eller varmefordelingsmåleraflæsninger

| a) | faktiske aktuelle priser og faktisk energiforbrug |
| --- | --- |

a)

faktiske aktuelle priser og faktisk energiforbrug

| a) | faktiske aktuelle priser og faktisk energiforbrug
  eller samlede varmeudgifter og varmefordelingsmåleraflæsninger |
| --- | --- |

a)

faktiske aktuelle priser og faktisk energiforbrug
  eller samlede varmeudgifter og varmefordelingsmåleraflæsninger

eller samlede varmeudgifter og varmefordelingsmåleraflæsninger

| b) | oplysninger om brændselssammensætningen, herunder for slutbrugere, der forsynes via fjernvarme eller fjernkøling |
| --- | --- |

b)

oplysninger om brændselssammensætningen, herunder for slutbrugere, der forsynes via fjernvarme eller fjernkøling

| b) | oplysninger om brændselssammensætningen
  og de hermed forbundne drivhusgasemissioner
  , herunder for slutbrugere, der forsynes via fjernvarme eller fjernkøling
  , og en redegørelse for de forskellige anvendte afgifter, gebyrer og takster |
| --- | --- |

b)

oplysninger om brændselssammensætningen
  og de hermed forbundne drivhusgasemissioner
  , herunder for slutbrugere, der forsynes via fjernvarme eller fjernkøling
  , og en redegørelse for de forskellige anvendte afgifter, gebyrer og takster

og de hermed forbundne drivhusgasemissioner

, og en redegørelse for de forskellige anvendte afgifter, gebyrer og takster

| c) | sammenligning af slutkundernes aktuelle energiforbrug med forbruget i samme periode året før, i en grafisk fremstilling, klimakorrigeret for opvarmning og køling |
| --- | --- |

c)

sammenligning af slutkundernes aktuelle energiforbrug med forbruget i samme periode året før, i en grafisk fremstilling, klimakorrigeret for opvarmning og køling

| c) | sammenligning af slutkundernes aktuelle energiforbrug med forbruget i samme periode året før, i en grafisk fremstilling, klimakorrigeret for opvarmning og køling |
| --- | --- |

c)

sammenligning af slutkundernes aktuelle energiforbrug med forbruget i samme periode året før, i en grafisk fremstilling, klimakorrigeret for opvarmning og køling

| d) | kontaktoplysninger om slutkundeorganisationer, energimyndigheder eller lignende organer, herunder websteder, hvorfra der kan hentes oplysninger om, hvilke foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten der tilbydes, sammenlignende slutbrugerprofiler og objektive tekniske specifikationer for energiforbrugende udstyr. |
| --- | --- |

d)

kontaktoplysninger om slutkundeorganisationer, energimyndigheder eller lignende organer, herunder websteder, hvorfra der kan hentes oplysninger om, hvilke foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten der tilbydes, sammenlignende slutbrugerprofiler og objektive tekniske specifikationer for energiforbrugende udstyr.

| d) | kontaktoplysninger om slutkundeorganisationer, energimyndigheder eller lignende organer, herunder websteder, hvorfra der kan hentes oplysninger om, hvilke foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten der tilbydes, sammenlignende slutbrugerprofiler og objektive tekniske specifikationer for energiforbrugende udstyr. |
| --- | --- |

d)

kontaktoplysninger om slutkundeorganisationer, energimyndigheder eller lignende organer, herunder websteder, hvorfra der kan hentes oplysninger om, hvilke foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten der tilbydes, sammenlignende slutbrugerprofiler og objektive tekniske specifikationer for energiforbrugende udstyr.

| da) | oplysninger om relevante klageprocedurer, ombudsmandstjenester eller alternative tvistbilæggelsesmekanismer |
| --- | --- |

da)

da)

oplysninger om relevante klageprocedurer, ombudsmandstjenester eller alternative tvistbilæggelsesmekanismer

oplysninger om relevante klageprocedurer, ombudsmandstjenester eller alternative tvistbilæggelsesmekanismer

Endvidere sørger medlemsstaterne for, at slutbrugerne får klare og letforståelige oplysninger om
  sammenligninger med en normeret, gennemsnitlig slutbruger eller referenceslutbruger i samme brugerkategori
  – i, sammen med eller som henvisninger i deres fakturaer
  .

Endvidere sørger medlemsstaterne for, at slutbrugerne får klare og letforståelige oplysninger om

– i, sammen med eller som henvisninger i deres fakturaer

| db) | sammenligninger med en normeret, gennemsnitlig slutbruger eller referenceslutbruger i samme brugerkategori. |
| --- | --- |

db)

db)

sammenligninger med en normeret, gennemsnitlig slutbruger eller referenceslutbruger i samme brugerkategori.

Fakturaer, der ikke er baseret på faktisk forbrug eller varmefordelingsmåleraflæsninger, skal indeholde en klar og letforståelig redegørelse for, hvordan det beløb, der er angivet på fakturaen, blev beregnet, og som minimum de oplysninger, der er nævnt i litra d) og da).

Fakturaer, der ikke er baseret på faktisk forbrug eller varmefordelingsmåleraflæsninger, skal indeholde en klar og letforståelig redegørelse for, hvordan det beløb, der er angivet på fakturaen, blev beregnet, og som minimum de oplysninger, der er nævnt i litra d) og da).

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag I — nr. 2 a (nyt)

Bilag I — nr. 2 a (nyt)

Direktiv 2012/27/EU

Bilag IX — del 1 — nr. 4– litra g

| Gældende tekst | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a. | Bilag IX, del 1, fjerde afsnit, affattes således: |

Gældende tekst

Gældende tekst

Ændring

Ændring

2a.

2a.

Bilag IX, del 1, fjerde afsnit, affattes således:

| g) | Økonomisk analyse: opgørelse af virkninger |
| --- | --- |

g)

Økonomisk analyse: opgørelse af virkninger

| »g) | Økonomisk analyse: opgørelse af virkninger |
| --- | --- |

»g)

Økonomisk analyse: opgørelse af virkninger

De økonomiske analyser skal omfatte alle relevante økonomiske virkninger.

De økonomiske analyser skal omfatte alle relevante økonomiske virkninger.

Medlemsstaterne
  kan
  vurdere og i beslutningstagningen tage hensyn til omkostninger og energibesparelser som følge af den øgede fleksibilitet i energiforsyningen og af en mere optimal drift af elnettene, herunder undgåede omkostninger og besparelser som følge af reducerede infrastrukturinvesteringer, i de analyserede scenarier.

kan

Medlemsstaterne
  skal
  vurdere og i beslutningstagningen tage hensyn til omkostninger og energibesparelser som følge af den øgede fleksibilitet i energiforsyningen og af en mere optimal drift af elnettene, herunder undgåede omkostninger og besparelser som følge af reducerede infrastrukturinvesteringer, i de analyserede scenarier.

skal

De omkostninger og fordele, der tages i betragtning, skal omfatte mindst følgende:

De omkostninger og fordele, der tages i betragtning, skal omfatte mindst følgende:

| i) | Fordele |
| --- | --- |

i)

Fordele

| i) | Fordele |
| --- | --- |

i)

Fordele

| | — | værdien af produktionen for forbrugeren (varme og elektricitet) |
| --- | --- | --- |

—

værdien af produktionen for forbrugeren (varme og elektricitet)

| | — | værdien af produktionen for forbrugeren (varme og elektricitet) |
| --- | --- | --- |

—

værdien af produktionen for forbrugeren (varme og elektricitet)

| | — | eksterne fordele såsom
  miljø- og sundhedsfordele i det omfang, det er muligt. |
| --- | --- | --- |

—

eksterne fordele såsom
  miljø- og sundhedsfordele i det omfang, det er muligt.

miljø- og sundhedsfordele i det omfang, det er muligt.

| | — | eksterne fordele såsom
  fordele med hensyn til miljø og drivhusgasemissioner samt sundhed og sikkerhed |
| --- | --- | --- |

—

eksterne fordele såsom
  fordele med hensyn til miljø og drivhusgasemissioner samt sundhed og sikkerhed

fordele med hensyn til miljø og drivhusgasemissioner samt sundhed og sikkerhed

| | — | indvirkning på arbejdsmarkedet, energisikkerheden og konkurrenceevnen |
| --- | --- | --- |

—

indvirkning på arbejdsmarkedet, energisikkerheden og konkurrenceevnen

indvirkning på arbejdsmarkedet, energisikkerheden og konkurrenceevnen

| ii) | Omkostninger |
| --- | --- |

ii)

Omkostninger

| ii) | Omkostninger |
| --- | --- |

ii)

Omkostninger

| | — | kapitalomkostninger ved anlæg og udstyr |
| --- | --- | --- |

—

kapitalomkostninger ved anlæg og udstyr

| | — | kapitalomkostninger ved anlæg og udstyr |
| --- | --- | --- |

—

kapitalomkostninger ved anlæg og udstyr

| | — | kapitalomkostninger ved de tilhørende energinet |
| --- | --- | --- |

—

kapitalomkostninger ved de tilhørende energinet

| | — | kapitalomkostninger ved de tilhørende energinet |
| --- | --- | --- |

—

kapitalomkostninger ved de tilhørende energinet

| | — | variable og faste driftsomkostninger |
| --- | --- | --- |

—

variable og faste driftsomkostninger

| | — | variable og faste driftsomkostninger |
| --- | --- | --- |

—

variable og faste driftsomkostninger

| | — | energiomkostninger |
| --- | --- | --- |

—

energiomkostninger

| | — | energiomkostninger |
| --- | --- | --- |

—

energiomkostninger

| | — | miljø-
  og sundhedsomkostninger i det omfang
  ,
  det er muligt |
| --- | --- | --- |

—

miljø-
  og sundhedsomkostninger i det omfang
  ,
  det er muligt

og sundhedsomkostninger i det omfang

det er muligt

| | — | miljø-,
  sundheds- og sikkerhedsomkostninger |
| --- | --- | --- |

—

miljø-,
  sundheds- og sikkerhedsomkostninger

sundheds- og sikkerhedsomkostninger

| | — | omkostninger relateret til arbejdsmarked, energiforsyning og konkurrenceevne« |
| --- | --- | --- |

—

omkostninger relateret til arbejdsmarked, energiforsyning og konkurrenceevne«

omkostninger relateret til arbejdsmarked, energiforsyning og konkurrenceevne«

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Bilag — nr. 2 b (nyt)

Bilag — nr. 2 b (nyt)

Direktiv 2012/27/EU

Bilag XII — afsnit 1 — litra a

| Gældende tekst | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b. | Bilag XII, litra a), første afsnit, affattes således: |

Gældende tekst

Gældende tekst

Ændring

Ændring

2b.

2b.

Bilag XII, litra a), første afsnit, affattes således:

| "a) | udarbejde og offentliggøre deres standardregler for, hvem der skal bære og dele omkostningerne ved tekniske tilpasninger som f.eks. nettilslutninger og
  netforstærkninger
  , forbedret netdrift og regler for ikkediskriminerende gennemførelse af de netregler, der er nødvendige for at integrere nye producenter, der leverer elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion, i det sammenkoblede elforsyningsnet. |
| --- | --- |

"a)

udarbejde og offentliggøre deres standardregler for, hvem der skal bære og dele omkostningerne ved tekniske tilpasninger som f.eks. nettilslutninger og
  netforstærkninger
  , forbedret netdrift og regler for ikkediskriminerende gennemførelse af de netregler, der er nødvendige for at integrere nye producenter, der leverer elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion, i det sammenkoblede elforsyningsnet.

netforstærkninger

| »a) | udarbejde og offentliggøre deres standardregler for, hvem der skal bære og dele omkostningerne ved tekniske tilpasninger som f.eks. nettilslutninger
  , netforstærkninger
  og
  indførelse af nye net
  , forbedret netdrift og regler for ikkediskriminerende gennemførelse af de netregler, der er nødvendige for at integrere nye producenter, der leverer elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion
  og andre spredte kilder
  , i det sammenkoblede elforsyningsnet.« |
| --- | --- |

»a)

udarbejde og offentliggøre deres standardregler for, hvem der skal bære og dele omkostningerne ved tekniske tilpasninger som f.eks. nettilslutninger
  , netforstærkninger
  og
  indførelse af nye net
  , forbedret netdrift og regler for ikkediskriminerende gennemførelse af de netregler, der er nødvendige for at integrere nye producenter, der leverer elektricitet fra højeffektiv kraftvarmeproduktion
  og andre spredte kilder
  , i det sammenkoblede elforsyningsnet.«

, netforstærkninger

indførelse af nye net

og andre spredte kilder

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0391/2017).

1

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

9

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU af 25. oktober 2012 om energieffektivitet, om ændring af direktiv 2009/125/EF og 2010/30/EU samt om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
  2010/31/EF
  af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne (EUT L 153 af 18.6.2010, s. 13).

10

2010/31/EF

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv
  2010/31/EU
  af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne (EUT L 153 af 18.6.2010, s. 13).

10

2010/31/EU

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 af 14. december 2016 om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer, om ændring af direktiv 2003/35/EF og om ophævelse af direktiv 2001/81/EF (EUT L 344 af 17.12.2016, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2284 af 14. december 2016 om nedbringelse af nationale emissioner af visse luftforurenende stoffer, om ændring af direktiv 2003/35/EF og om ophævelse af direktiv 2001/81/EF (EUT L 344 af 17.12.2016, s. 1).

(1a)  
  World Energy Outlook 2016, Det Internationale Energiagentur, 2016.

1a

World Energy Outlook 2016, Det Internationale Energiagentur, 2016.

(1b)  
  World Energy Outlook 2016, Det Internationale Energiagentur, 2016.

1b

World Energy Outlook 2016, Det Internationale Energiagentur, 2016.

(1a)  
  Ordlyden fra Europa-Parlamentets rapport af 2. juni 2016 om gennemførelsen af direktivet om energieffektivitet (2012/27/EU)-(2015/2232(INI)).

1a

Ordlyden fra Europa-Parlamentets rapport af 2. juni 2016 om gennemførelsen af direktivet om energieffektivitet (2012/27/EU)-(2015/2232(INI)).

(1a)  
  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, »Agriculture and sustainable water management in the EU« af 28. april 2017.

1a

Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, »Agriculture and sustainable water management in the EU« af 28. april 2017.

(1a)  
  Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

1a

Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

---

| 19.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/391 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/391

---

P8_TA(2018)0011

Forvaltning af energiunionen ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 17. januar 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forvaltning af energiunionen, om ændring af direktiv 94/22/EF, direktiv 98/70/EF, direktiv 2009/31/EF, forordning (EF) nr. 663/2009, forordning (EF) nr. 715/2009, direktiv 2009/73/EF, Rådets direktiv 2009/119/EF, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU og Rådets direktiv (EU) 2015/652 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 525/2013 (COM(2016)0759 — C8-0497/2016 — 2016/0375(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 458/17)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Denne forordning fastlægger det nødvendige lovgivningsmæssige grundlag for en pålidelig
  og
  gennemsigtig forvaltning, der sikrer opfyldelsen af målsætningerne og de specifikke mål for energiunionen gennem indbyrdes supplerende, sammenhængende og ambitiøse tiltag fra Unionens og dens medlemsstaters side, samtidig med at
  Unionens principper om bedre regulering fremmes
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Denne forordning fastlægger det nødvendige lovgivningsmæssige grundlag for en pålidelig
  og
  gennemsigtig forvaltning, der sikrer opfyldelsen af målsætningerne og de specifikke mål for energiunionen gennem indbyrdes supplerende, sammenhængende og ambitiøse tiltag fra Unionens og dens medlemsstaters side, samtidig med at
  Unionens principper om bedre regulering fremmes
  .

| (1) | Denne forordning fastlægger det nødvendige lovgivningsmæssige grundlag for en pålidelig
  , inklusiv, omkostningseffektiv,
  gennemsigtig
  og forudsigelig
  forvaltning, der sikrer opfyldelsen af målsætningerne
  for 2030
  og de
  langsigtede målsætninger og
  specifikke mål for energiunionen
  i overensstemmelse med Parisaftalen fra 2015 om klimaændringer efter den 21. partskonference under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (»Parisaftalen«)
  gennem indbyrdes supplerende, sammenhængende og ambitiøse tiltag fra Unionens og dens medlemsstaters side, samtidig med at
  den administrative kompleksitet begrænses
  . |
| --- | --- |

(1)

Denne forordning fastlægger det nødvendige lovgivningsmæssige grundlag for en pålidelig
  , inklusiv, omkostningseffektiv,
  gennemsigtig
  og forudsigelig
  forvaltning, der sikrer opfyldelsen af målsætningerne
  for 2030
  og de
  langsigtede målsætninger og
  specifikke mål for energiunionen
  i overensstemmelse med Parisaftalen fra 2015 om klimaændringer efter den 21. partskonference under De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (»Parisaftalen«)
  gennem indbyrdes supplerende, sammenhængende og ambitiøse tiltag fra Unionens og dens medlemsstaters side, samtidig med at
  den administrative kompleksitet begrænses
  .

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Målet for en modstandsdygtig energiunion med en ambitiøs klimapolitik er at give Unionens forbrugere — husholdninger såvel som virksomheder — sikker, bæredygtig, konkurrencedygtig og billig energi, hvilket kræver en grundlæggende omlægning af energisystemet i Europa. Dette mål kan kun nås gennem en koordineret indsats, der kombinerer lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige tiltag på EU-plan og nationalt plan. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Målet for en modstandsdygtig energiunion med en ambitiøs klimapolitik er at give Unionens forbrugere — husholdninger såvel som virksomheder — sikker, bæredygtig, konkurrencedygtig og billig energi, hvilket kræver en grundlæggende omlægning af energisystemet i Europa. Dette mål kan kun nås gennem en koordineret indsats, der kombinerer lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige tiltag på EU-plan og nationalt plan.

| (3) | Målet for en modstandsdygtig energiunion med en ambitiøs klimapolitik er at give Unionens forbrugere — husholdninger såvel som virksomheder — sikker, bæredygtig, konkurrencedygtig og billig energi
  og at fremme forskning og innovation ved at tiltrække investeringer
  , hvilket kræver en grundlæggende omlægning af energisystemet i Europa. Dette mål kan kun nås gennem en koordineret indsats, der kombinerer lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige tiltag på EU-plan, og
  på makroregionalt, regionalt,
  nationalt
  og lokalt
  plan. |
| --- | --- |

(3)

Målet for en modstandsdygtig energiunion med en ambitiøs klimapolitik er at give Unionens forbrugere — husholdninger såvel som virksomheder — sikker, bæredygtig, konkurrencedygtig og billig energi
  og at fremme forskning og innovation ved at tiltrække investeringer
  , hvilket kræver en grundlæggende omlægning af energisystemet i Europa. Dette mål kan kun nås gennem en koordineret indsats, der kombinerer lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige tiltag på EU-plan, og
  på makroregionalt, regionalt,
  nationalt
  og lokalt
  plan.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3a) | En fuldt funktionsdygtig og modstandsdygtig energiunion vil gøre Unionen til en førende region for innovation, investeringer, vækst samt social og økonomisk udvikling og vil dermed være et godt eksempel på, hvordan forfølgelsen af høje ambitioner med hensyn til modvirkning af klimaændringer flettes sammen med foranstaltninger til fremme af innovation, investeringer og vækst. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3a)

En fuldt funktionsdygtig og modstandsdygtig energiunion vil gøre Unionen til en førende region for innovation, investeringer, vækst samt social og økonomisk udvikling og vil dermed være et godt eksempel på, hvordan forfølgelsen af høje ambitioner med hensyn til modvirkning af klimaændringer flettes sammen med foranstaltninger til fremme af innovation, investeringer og vækst.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Kommissionens forslag er udarbejdet sideløbende med og vedtages sammen med en række sektorspecifikke energipolitiske initiativer, navnlig vedrørende vedvarende energi, energieffektivitet og udformning af energimarkedet. Disse initiativer udgør en pakke, hvis overordnede temaer er »energieffektivitet først«, »Unionen som global leder inden for vedvarende energi« og »fair betingelser for energiforbrugerne«. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Kommissionens forslag er udarbejdet sideløbende med og vedtages sammen med en række sektorspecifikke energipolitiske initiativer, navnlig vedrørende vedvarende energi, energieffektivitet og udformning af energimarkedet. Disse initiativer udgør en pakke, hvis overordnede temaer er »energieffektivitet først«, »Unionen som global leder inden for vedvarende energi« og »fair betingelser for energiforbrugerne«.

| (4) | Kommissionens forslag er udarbejdet sideløbende med og vedtages sammen med en række sektorspecifikke energipolitiske initiativer, navnlig vedrørende vedvarende energi, energieffektivitet
  (herunder bygningers energimæssige ydeevne)
  og udformning af energimarkedet. Disse initiativer udgør en pakke, hvis overordnede temaer er »energieffektivitet først«, »Unionen som global leder inden for vedvarende energi« og »fair betingelser for energiforbrugerne«
  , hvilket også omfatter at gøre noget ved energifattigdom og fremme fair konkurrence på det indre marked
  . |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens forslag er udarbejdet sideløbende med og vedtages sammen med en række sektorspecifikke energipolitiske initiativer, navnlig vedrørende vedvarende energi, energieffektivitet
  (herunder bygningers energimæssige ydeevne)
  og udformning af energimarkedet. Disse initiativer udgør en pakke, hvis overordnede temaer er »energieffektivitet først«, »Unionen som global leder inden for vedvarende energi« og »fair betingelser for energiforbrugerne«
  , hvilket også omfatter at gøre noget ved energifattigdom og fremme fair konkurrence på det indre marked
  .

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Det Europæiske Råd
  nåede
  den 24. oktober 2014
  til enighed om 2030-rammen
  for Unionens klima- og energipolitik, der er baseret på fire centrale mål: en reduktion af drivhusgasemissionerne for hele økonomien på mindst 40 %, en forbedring af energieffektiviteten på mindst 27 %, idet der tilstræbes et niveau på 30 %, en forøgelse af andelen af vedvarende energi, der forbruges i Unionen, til mindst 27 % samt et mål for graden af sammenkobling af elnettet på mindst 15 %. Det Europæiske Råd bestemte, at målet for vedvarende energi er bindende på EU-plan, og at det vil blive opfyldt gennem medlemsstaternes bidrag, der baseres på behovet for i fællesskab at nå EU-målet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Det Europæiske Råd
  nåede
  den 24. oktober 2014
  til enighed om 2030-rammen
  for Unionens klima- og energipolitik, der er baseret på fire centrale mål: en reduktion af drivhusgasemissionerne for hele økonomien på mindst 40 %, en forbedring af energieffektiviteten på mindst 27 %, idet der tilstræbes et niveau på 30 %, en forøgelse af andelen af vedvarende energi, der forbruges i Unionen, til mindst 27 % samt et mål for graden af sammenkobling af elnettet på mindst 15 %. Det Europæiske Råd bestemte, at målet for vedvarende energi er bindende på EU-plan, og at det vil blive opfyldt gennem medlemsstaternes bidrag, der baseres på behovet for i fællesskab at nå EU-målet.

| (5) | Det Europæiske Råd
  foreslog
  den 24. oktober 2014
  en 2030-ramme
  for Unionens klima- og energipolitik, der er baseret på fire centrale mål: en reduktion af drivhusgasemissionerne for hele økonomien på mindst 40 %, en forbedring af energieffektiviteten på mindst 27 %, idet der tilstræbes et niveau på 30 %, en forøgelse af andelen af vedvarende energi, der forbruges i Unionen, til mindst 27 % samt et mål for graden af sammenkobling af elnettet på mindst 15 %. Det Europæiske Råd bestemte, at målet for vedvarende energi er bindende på EU-plan, og at det vil blive opfyldt gennem medlemsstaternes bidrag, der baseres på behovet for i fællesskab at nå EU-målet.
  Denne forordning afspejler imidlertid de mål, der er aftalt i sektorlovgivningen. |
| --- | --- |

(5)

Det Europæiske Råd
  foreslog
  den 24. oktober 2014
  en 2030-ramme
  for Unionens klima- og energipolitik, der er baseret på fire centrale mål: en reduktion af drivhusgasemissionerne for hele økonomien på mindst 40 %, en forbedring af energieffektiviteten på mindst 27 %, idet der tilstræbes et niveau på 30 %, en forøgelse af andelen af vedvarende energi, der forbruges i Unionen, til mindst 27 % samt et mål for graden af sammenkobling af elnettet på mindst 15 %. Det Europæiske Råd bestemte, at målet for vedvarende energi er bindende på EU-plan, og at det vil blive opfyldt gennem medlemsstaternes bidrag, der baseres på behovet for i fællesskab at nå EU-målet.
  Denne forordning afspejler imidlertid de mål, der er aftalt i sektorlovgivningen.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5a) | Det Europæiske Råd nåede den 24. oktober 2014 til enighed om, at Kommissionen, der støttes af medlemsstaterne, vil træffe hasteforanstaltninger med henblik på at sikre opnåelsen af et minimumsmål på 10 % for eksisterende elsammenkoblinger hurtigst muligt og senest i 2020, i det mindste for medlemsstater, der endnu ikke har opnået et minimumsniveau af integration på det indre energimarked. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5a)

Det Europæiske Råd nåede den 24. oktober 2014 til enighed om, at Kommissionen, der støttes af medlemsstaterne, vil træffe hasteforanstaltninger med henblik på at sikre opnåelsen af et minimumsmål på 10 % for eksisterende elsammenkoblinger hurtigst muligt og senest i 2020, i det mindste for medlemsstater, der endnu ikke har opnået et minimumsniveau af integration på det indre energimarked.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | Med Parisaftalen steg det globale ambitionsniveau betragteligt for afbødning af klimaændringer, hvor underskriverne forpligtede sig til at »holde stigningen i den globale gennemsnitstemperatur et godt stykke under 2 oC over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5  oC over det førindustrielle niveau«. Unionen er nødt til at forberede sig på langt mere omfattende og hurtigere nedbringelser af emissioner end tidligere planlagt. Samtidig er sådanne reduktioner mulige til en lavere pris end hidtil antaget som følge af den hastige udvikling og udbredelse af teknologier til vedvarende energi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

Med Parisaftalen steg det globale ambitionsniveau betragteligt for afbødning af klimaændringer, hvor underskriverne forpligtede sig til at »holde stigningen i den globale gennemsnitstemperatur et godt stykke under 2 oC over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5  oC over det førindustrielle niveau«. Unionen er nødt til at forberede sig på langt mere omfattende og hurtigere nedbringelser af emissioner end tidligere planlagt. Samtidig er sådanne reduktioner mulige til en lavere pris end hidtil antaget som følge af den hastige udvikling og udbredelse af teknologier til vedvarende energi.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 6 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6b) | I overensstemmelse med Parisaftalens mål om at nå en balance mellem menneskeskabte emissioner fra forskellige kilder og optag af drivhusgasser gennem dræn i anden halvdel af det 21. århundrede bør Unionen sigte mod på et retfærdigt grundlag at opnå CO2-neutralitet på nationalt niveau senest i 2050, efterfulgt af en periode med negative emissioner. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6b)

I overensstemmelse med Parisaftalens mål om at nå en balance mellem menneskeskabte emissioner fra forskellige kilder og optag af drivhusgasser gennem dræn i anden halvdel af det 21. århundrede bør Unionen sigte mod på et retfærdigt grundlag at opnå CO2-neutralitet på nationalt niveau senest i 2050, efterfulgt af en periode med negative emissioner.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 6 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6c) | For klimasystemet er det de kumulative samlede menneskeskabte emissioner over tid, som er relevante for den samlede koncentration af drivhusgasser i atmosfæren. For at være i overensstemmelse med forpligtelserne i Parisaftalen er det nødvendigt at analysere, hvilket globalt kulstofbudget er foreneligt med at fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5  oC over det førindustrielle niveau, og fastsætte en rimelig EU-andel af det resterende globale kulstofbudget i Unionen. Langsigtede klima- og energistrategier bør være i overensstemmelse med det kulstofbudget. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6c)

For klimasystemet er det de kumulative samlede menneskeskabte emissioner over tid, som er relevante for den samlede koncentration af drivhusgasser i atmosfæren. For at være i overensstemmelse med forpligtelserne i Parisaftalen er det nødvendigt at analysere, hvilket globalt kulstofbudget er foreneligt med at fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5  oC over det førindustrielle niveau, og fastsætte en rimelig EU-andel af det resterende globale kulstofbudget i Unionen. Langsigtede klima- og energistrategier bør være i overensstemmelse med det kulstofbudget.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 6 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6d) | Unionen og medlemsstaterne bør løbende overvåge klima- og energimålene og om nødvendigt revidere målene i opadgående retning for at afspejle flere på hinanden følgende revisioner, der er udført inden for rammerne af UNFCCC-processen, og for at afspejle den seneste videnskabelige dokumentation om klimaændringernes tempo og indvirkninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6d)

Unionen og medlemsstaterne bør løbende overvåge klima- og energimålene og om nødvendigt revidere målene i opadgående retning for at afspejle flere på hinanden følgende revisioner, der er udført inden for rammerne af UNFCCC-processen, og for at afspejle den seneste videnskabelige dokumentation om klimaændringernes tempo og indvirkninger.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 6 e (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6e) | Unionen lovede ganske vist at levere de langt mest ambitiøse nedskæringer i drivhusgasemissioner inden 2030, man den kan ikke bekæmpe truslen fra klimaændringerne alene. Kommissionen og medlemsstaterne bør benytte enhver lejlighed til at overtale især de lande, der drager fordel af international handel med Unionen, til at påtage sig en forholdsmæssig andel af det globale ansvar og hæve deres ambitionsniveau til Unionens niveau. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6e)

Unionen lovede ganske vist at levere de langt mest ambitiøse nedskæringer i drivhusgasemissioner inden 2030, man den kan ikke bekæmpe truslen fra klimaændringerne alene. Kommissionen og medlemsstaterne bør benytte enhver lejlighed til at overtale især de lande, der drager fordel af international handel med Unionen, til at påtage sig en forholdsmæssig andel af det globale ansvar og hæve deres ambitionsniveau til Unionens niveau.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Det Europæiske Råd konkluderede også den 24. oktober 2014 (14), at der bør udvikles et pålideligt og gennemsigtigt forvaltningssystem uden unødige administrative byrder for at bidrage til at sikre, at
  EU
  når sine energipolitiske mål, med
  den nødvendige fleksibilitet for medlemsstaterne og med
  fuld respekt for
  deres
  ret til at fastsætte deres energimiks. Det understregede, at et sådant forvaltningssystem bør udvikles på grundlag af de eksisterende byggesten såsom nationale klimaprogrammer og nationale planer for vedvarende energi og energieffektivitet samt behovet for at strømline og sammenføre separate planlægnings- og rapporteringselementer. Det besluttede også at styrke forbrugernes rolle og rettigheder og gennemsigtigheden og forudsigeligheden for investorer, bl.a. ved systematisk at overvåge nøgleindikatorer for et prismæssigt overkommeligt, sikkert, konkurrencedygtigt, trygt og bæredygtigt energisystem, og at lette koordineringen af de nationale energipolitikker og fremme regionalt samarbejde medlemsstaterne imellem. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Det Europæiske Råd konkluderede også den 24. oktober 2014 (14), at der bør udvikles et pålideligt og gennemsigtigt forvaltningssystem uden unødige administrative byrder for at bidrage til at sikre, at
  EU
  når sine energipolitiske mål, med
  den nødvendige fleksibilitet for medlemsstaterne og med
  fuld respekt for
  deres
  ret til at fastsætte deres energimiks. Det understregede, at et sådant forvaltningssystem bør udvikles på grundlag af de eksisterende byggesten såsom nationale klimaprogrammer og nationale planer for vedvarende energi og energieffektivitet samt behovet for at strømline og sammenføre separate planlægnings- og rapporteringselementer. Det besluttede også at styrke forbrugernes rolle og rettigheder og gennemsigtigheden og forudsigeligheden for investorer, bl.a. ved systematisk at overvåge nøgleindikatorer for et prismæssigt overkommeligt, sikkert, konkurrencedygtigt, trygt og bæredygtigt energisystem, og at lette koordineringen af de nationale energipolitikker og fremme regionalt samarbejde medlemsstaterne imellem.

| (7) | Det Europæiske Råd konkluderede også den 24. oktober 2014 (14), at der bør udvikles et pålideligt og gennemsigtigt forvaltningssystem uden unødige administrative byrder
  og med tilstrækkelig fleksibilitet for medlemsstaterne
  for at bidrage til at sikre, at
  Unionen
  når sine energipolitiske mål, med fuld respekt for
  medlemsstaternes
  ret til at fastsætte deres energimiks. Det understregede, at et sådant forvaltningssystem bør udvikles på grundlag af de eksisterende byggesten såsom nationale klimaprogrammer og nationale planer for vedvarende energi og energieffektivitet samt behovet for at strømline og sammenføre separate planlægnings- og rapporteringselementer. Det besluttede også at styrke forbrugernes rolle og rettigheder og gennemsigtigheden og forudsigeligheden for investorer, bl.a. ved systematisk at overvåge nøgleindikatorer for et prismæssigt overkommeligt, sikkert, konkurrencedygtigt, trygt og bæredygtigt energisystem, og at lette koordineringen af de nationale
  klima- og
  energipolitikker og fremme regionalt samarbejde medlemsstaterne imellem. |
| --- | --- |

(7)

Det Europæiske Råd konkluderede også den 24. oktober 2014 (14), at der bør udvikles et pålideligt og gennemsigtigt forvaltningssystem uden unødige administrative byrder
  og med tilstrækkelig fleksibilitet for medlemsstaterne
  for at bidrage til at sikre, at
  Unionen
  når sine energipolitiske mål, med fuld respekt for
  medlemsstaternes
  ret til at fastsætte deres energimiks. Det understregede, at et sådant forvaltningssystem bør udvikles på grundlag af de eksisterende byggesten såsom nationale klimaprogrammer og nationale planer for vedvarende energi og energieffektivitet samt behovet for at strømline og sammenføre separate planlægnings- og rapporteringselementer. Det besluttede også at styrke forbrugernes rolle og rettigheder og gennemsigtigheden og forudsigeligheden for investorer, bl.a. ved systematisk at overvåge nøgleindikatorer for et prismæssigt overkommeligt, sikkert, konkurrencedygtigt, trygt og bæredygtigt energisystem, og at lette koordineringen af de nationale
  klima- og
  energipolitikker og fremme regionalt samarbejde medlemsstaterne imellem.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Rådet anerkendte i sine konklusioner af 26. november 2015 (16), at forvaltningssystemet for energiunionen vil være et væsentligt redskab til en effektiv opbygning af energiunionen og opnåelsen af målene med den. Det understregede, at forvaltningssystemet bør bygge på principperne om integration af strategisk planlægning og rapportering om gennemførelsen af klima- og energipolitikkerne samt koordinering mellem de aktører, der er ansvarlige for klima- og energipolitikken på EU-plan og på regionalt og nationalt plan. Det understregede også, at forvaltningssystemet bør sikre, at de aftalte energi- og klimamål for 2030 nås, og at
  EU's
  samlede fremskridt henimod opfyldelsen af
  de politiske mål
  inden for de fem dimensioner af energiunionen
  overvåges
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Rådet anerkendte i sine konklusioner af 26. november 2015 (16), at forvaltningssystemet for energiunionen vil være et væsentligt redskab til en effektiv opbygning af energiunionen og opnåelsen af målene med den. Det understregede, at forvaltningssystemet bør bygge på principperne om integration af strategisk planlægning og rapportering om gennemførelsen af klima- og energipolitikkerne samt koordinering mellem de aktører, der er ansvarlige for klima- og energipolitikken på EU-plan og på regionalt og nationalt plan. Det understregede også, at forvaltningssystemet bør sikre, at de aftalte energi- og klimamål for 2030 nås, og at
  EU's
  samlede fremskridt henimod opfyldelsen af
  de politiske mål
  inden for de fem dimensioner af energiunionen
  overvåges
  .

| (10) | Rådet anerkendte i sine konklusioner af 26. november 2015 (16), at forvaltningssystemet for energiunionen vil være et væsentligt redskab til en effektiv opbygning af energiunionen og opnåelsen af målene med den. Det understregede, at forvaltningssystemet bør bygge på principperne om integration af strategisk planlægning og rapportering om gennemførelsen af klima- og energipolitikkerne samt koordinering mellem de aktører, der er ansvarlige for klima- og energipolitikken på EU-plan og på regionalt og nationalt plan. Det understregede også, at forvaltningssystemet bør sikre, at de aftalte energi- og klimamål for 2030 nås, og at
  forvaltningssystemet vil overvåge hver enkelt medlemsstats og Unionens
  samlede fremskridt henimod opfyldelsen af
  specifikke mål og målsætninger
  inden for de fem dimensioner af energiunionen. |
| --- | --- |

(10)

Rådet anerkendte i sine konklusioner af 26. november 2015 (16), at forvaltningssystemet for energiunionen vil være et væsentligt redskab til en effektiv opbygning af energiunionen og opnåelsen af målene med den. Det understregede, at forvaltningssystemet bør bygge på principperne om integration af strategisk planlægning og rapportering om gennemførelsen af klima- og energipolitikkerne samt koordinering mellem de aktører, der er ansvarlige for klima- og energipolitikken på EU-plan og på regionalt og nationalt plan. Det understregede også, at forvaltningssystemet bør sikre, at de aftalte energi- og klimamål for 2030 nås, og at
  forvaltningssystemet vil overvåge hver enkelt medlemsstats og Unionens
  samlede fremskridt henimod opfyldelsen af
  specifikke mål og målsætninger
  inden for de fem dimensioner af energiunionen.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Derfor bør det vigtigste mål for forvaltningen af energiunionen være at gøre det muligt at nå målsætningerne for energiunionen og navnlig målene i 2030-rammen for klima- og energipolitikken. Denne forordning er derfor forbundet med sektorspecifik lovgivning til gennemførelse af 2030-målene for energi og klima. Medlemsstaterne har brug for fleksibilitet, så de kan vælge de politikker, der passer bedst til deres nationale energimiks og præferencer, men denne fleksibilitet bør kunne forenes med en yderligere markedsintegration, øget konkurrence, opfyldelse af klima- og energimålene og en gradvis overgang til en lavemissionsøkonomi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Derfor bør det vigtigste mål for forvaltningen af energiunionen være at gøre det muligt at nå målsætningerne for energiunionen og navnlig målene i 2030-rammen for klima- og energipolitikken. Denne forordning er derfor forbundet med sektorspecifik lovgivning til gennemførelse af 2030-målene for energi og klima. Medlemsstaterne har brug for fleksibilitet, så de kan vælge de politikker, der passer bedst til deres nationale energimiks og præferencer, men denne fleksibilitet bør kunne forenes med en yderligere markedsintegration, øget konkurrence, opfyldelse af klima- og energimålene og en gradvis overgang til en lavemissionsøkonomi.

| (12) | Derfor bør det vigtigste mål for forvaltningen af energiunionen være at gøre det muligt at nå målsætningerne for energiunionen og navnlig målene i 2030-rammen for klima- og energipolitikken
  inden for området nedbringelse af drivhusgasemissioner, vedvarende energikilder og energieffektivitet.
  Denne forordning er derfor forbundet med sektorspecifik lovgivning til gennemførelse af 2030-målene for energi og klima. Medlemsstaterne har brug for fleksibilitet, så de kan vælge de politikker, der passer bedst til deres nationale energimiks og præferencer, men denne fleksibilitet bør kunne forenes med en yderligere markedsintegration, øget konkurrence, opfyldelse af klima- og energimålene og en gradvis overgang til en
  bæredygtig
  lavemissionsøkonomi
  baseret på et energisystem, der er yderst energieffektivt og baseret på vedvarende energi
  .
  Der bør indføres en obligatorisk model for langsigtede klima- og energistrategier for at sikre, at de er af høj kvalitet og kan sammenlignes. |
| --- | --- |

(12)

Derfor bør det vigtigste mål for forvaltningen af energiunionen være at gøre det muligt at nå målsætningerne for energiunionen og navnlig målene i 2030-rammen for klima- og energipolitikken
  inden for området nedbringelse af drivhusgasemissioner, vedvarende energikilder og energieffektivitet.
  Denne forordning er derfor forbundet med sektorspecifik lovgivning til gennemførelse af 2030-målene for energi og klima. Medlemsstaterne har brug for fleksibilitet, så de kan vælge de politikker, der passer bedst til deres nationale energimiks og præferencer, men denne fleksibilitet bør kunne forenes med en yderligere markedsintegration, øget konkurrence, opfyldelse af klima- og energimålene og en gradvis overgang til en
  bæredygtig
  lavemissionsøkonomi
  baseret på et energisystem, der er yderst energieffektivt og baseret på vedvarende energi
  .
  Der bør indføres en obligatorisk model for langsigtede klima- og energistrategier for at sikre, at de er af høj kvalitet og kan sammenlignes.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Overgangen
  til en lavemissionsøkonomi kræver en ændret investeringsadfærd og incitamenter over hele det politiske spektrum. Reduktion af drivhusgasemissionerne kræver øget effektivitet og innovation i den europæiske økonomi; en sådan reduktion burde navnlig også føre til en forbedring af luftkvaliteten. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Overgangen
  til en lavemissionsøkonomi kræver en ændret investeringsadfærd og incitamenter over hele det politiske spektrum. Reduktion af drivhusgasemissionerne kræver øget effektivitet og innovation i den europæiske økonomi; en sådan reduktion burde navnlig også føre til en forbedring af luftkvaliteten.

| (13) | En socialt acceptabel overgang
  til en
  bæredygtig
  lavemissionsøkonomi kræver en
  væsentligt
  ændret investeringsadfærd
  , navnlig for så vidt angår offentlige og private investeringer,
  og incitamenter over hele det politiske spektrum
  , samt regionale markedsreformer
  . Reduktion af drivhusgasemissionerne kræver øget effektivitet og innovation i den europæiske økonomi; en sådan reduktion burde navnlig også
  skabe bæredygtige job og
  føre til en forbedring af luftkvaliteten. |
| --- | --- |

(13)

En socialt acceptabel overgang
  til en
  bæredygtig
  lavemissionsøkonomi kræver en
  væsentligt
  ændret investeringsadfærd
  , navnlig for så vidt angår offentlige og private investeringer,
  og incitamenter over hele det politiske spektrum
  , samt regionale markedsreformer
  . Reduktion af drivhusgasemissionerne kræver øget effektivitet og innovation i den europæiske økonomi; en sådan reduktion burde navnlig også
  skabe bæredygtige job og
  føre til en forbedring af luftkvaliteten.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Unionen og medlemsstaterne bør træffe konkrete foranstaltninger, hvorved subsidier til energi forbydes, i det mindste til fossile brændstoffer, for at leve op til de internationale forpligtelser inden for rammerne af G7 og G20 og i Parisaftalen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Unionen og medlemsstaterne bør træffe konkrete foranstaltninger, hvorved subsidier til energi forbydes, i det mindste til fossile brændstoffer, for at leve op til de internationale forpligtelser inden for rammerne af G7 og G20 og i Parisaftalen.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Da drivhusgasser og luftforurenende stoffer i vid udstrækning stammer fra de samme kilder, kan en politik, der har til formål at nedbringe drivhusgasser, samtidig have fordele for luftkvaliteten, som vil kunne opveje alle eller nogle af de umiddelbare omkostninger ved modvirkning af drivhusgasemissioner. Eftersom data, der indberettes i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/81/EF (18), er vigtige for udarbejdelsen af opgørelsen over drivhusgasser og de nationale planer, bør det anerkendes, at der skal være sammenhæng mellem data, der indsamles og indberettes i forbindelse med henholdsvis det nævnte direktiv og opgørelsen over drivhusgasser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Da drivhusgasser og luftforurenende stoffer i vid udstrækning stammer fra de samme kilder, kan en politik, der har til formål at nedbringe drivhusgasser, samtidig have fordele for luftkvaliteten, som vil kunne opveje alle eller nogle af de umiddelbare omkostninger ved modvirkning af drivhusgasemissioner. Eftersom data, der indberettes i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/81/EF (18), er vigtige for udarbejdelsen af opgørelsen over drivhusgasser og de nationale planer, bør det anerkendes, at der skal være sammenhæng mellem data, der indsamles og indberettes i forbindelse med henholdsvis det nævnte direktiv og opgørelsen over drivhusgasser.

| (14) | Da drivhusgasser og luftforurenende stoffer i vid udstrækning stammer fra de samme kilder, kan en politik, der har til formål at nedbringe drivhusgasser, samtidig have fordele for
  den offentlig sundhed og
  luftkvaliteten,
  især i byområder,
  som vil kunne opveje alle de umiddelbare omkostninger ved modvirkning af drivhusgasemissioner. Eftersom data, der indberettes i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/81/EF (18), er vigtige for udarbejdelsen af opgørelsen over drivhusgasser og de nationale planer, bør det anerkendes, at der skal være sammenhæng mellem data, der indsamles og indberettes i forbindelse med henholdsvis det nævnte direktiv og opgørelsen over drivhusgasser. |
| --- | --- |

(14)

Da drivhusgasser og luftforurenende stoffer i vid udstrækning stammer fra de samme kilder, kan en politik, der har til formål at nedbringe drivhusgasser, samtidig have fordele for
  den offentlig sundhed og
  luftkvaliteten,
  især i byområder,
  som vil kunne opveje alle de umiddelbare omkostninger ved modvirkning af drivhusgasemissioner. Eftersom data, der indberettes i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/81/EF (18), er vigtige for udarbejdelsen af opgørelsen over drivhusgasser og de nationale planer, bør det anerkendes, at der skal være sammenhæng mellem data, der indsamles og indberettes i forbindelse med henholdsvis det nævnte direktiv og opgørelsen over drivhusgasser.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | I overensstemmelse med Kommissionens stærke engagement i bedre regulering bør forvaltningen af energiunionen medføre, at den administrative
  byrde
  for medlemsstaterne, Kommissionen og Unionens andre institutioner nedbringes betydeligt, og den bør medvirke til at sikre, at politikkerne og foranstaltningerne på EU-plan og nationalt plan er sammenhængende og tilstrækkelige til at opfylde målet om omstilling af energisystemet til en lavemissionsøkonomi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

I overensstemmelse med Kommissionens stærke engagement i bedre regulering bør forvaltningen af energiunionen medføre, at den administrative
  byrde
  for medlemsstaterne, Kommissionen og Unionens andre institutioner nedbringes betydeligt, og den bør medvirke til at sikre, at politikkerne og foranstaltningerne på EU-plan og nationalt plan er sammenhængende og tilstrækkelige til at opfylde målet om omstilling af energisystemet til en lavemissionsøkonomi.

| (16) | I overensstemmelse med Kommissionens stærke engagement i bedre regulering
  og i overensstemmelse med en politik for forskning, innovation og investeringer
  bør forvaltningen af energiunionen medføre, at den administrative
  kompleksitet
  for medlemsstaterne
  og relevante aktører
  , Kommissionen og Unionens andre institutioner nedbringes betydeligt, og den bør medvirke til at sikre, at politikkerne og foranstaltningerne på EU-plan og
  makroregionalt, regionalt,
  nationalt
  og lokalt
  plan er sammenhængende og tilstrækkelige til at opfylde målet om omstilling af energisystemet til en
  bæredygtig
  lavemissionsøkonomi. |
| --- | --- |

(16)

I overensstemmelse med Kommissionens stærke engagement i bedre regulering
  og i overensstemmelse med en politik for forskning, innovation og investeringer
  bør forvaltningen af energiunionen medføre, at den administrative
  kompleksitet
  for medlemsstaterne
  og relevante aktører
  , Kommissionen og Unionens andre institutioner nedbringes betydeligt, og den bør medvirke til at sikre, at politikkerne og foranstaltningerne på EU-plan og
  makroregionalt, regionalt,
  nationalt
  og lokalt
  plan er sammenhængende og tilstrækkelige til at opfylde målet om omstilling af energisystemet til en
  bæredygtig
  lavemissionsøkonomi.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Energiunionens målsætninger bør opfyldes ved hjælp af en kombination af EU-initiativer og sammenhængende nationale politikker, der fastlægges i integrerede nationale energi- og klimaplaner. Den sektorspecifikke EU-lovgivning på energi- og klimaområdet indeholder krav om planlægning, der har været nyttige redskaber til at skabe forandring på nationalt plan. Disse krav er imidlertid indført på forskellige tidspunkter, hvilket har ført til overlapning og til, at der ikke er gjort nok for at skabe synergi og samspil mellem forskellige politikområder. Den nuværende særskilte planlægning, rapportering og overvågning på klima- og energiområdet bør derfor så vidt muligt strømlines og integreres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Energiunionens målsætninger bør opfyldes ved hjælp af en kombination af EU-initiativer og sammenhængende nationale politikker, der fastlægges i integrerede nationale energi- og klimaplaner. Den sektorspecifikke EU-lovgivning på energi- og klimaområdet indeholder krav om planlægning, der har været nyttige redskaber til at skabe forandring på nationalt plan. Disse krav er imidlertid indført på forskellige tidspunkter, hvilket har ført til overlapning og til, at der ikke er gjort nok for at skabe synergi og samspil mellem forskellige politikområder. Den nuværende særskilte planlægning, rapportering og overvågning på klima- og energiområdet bør derfor så vidt muligt strømlines og integreres.

| (17) | Energiunionens
  mål og
  målsætninger bør opfyldes ved hjælp af en kombination af EU-initiativer og sammenhængende nationale politikker, der fastlægges i integrerede nationale energi- og klimaplaner. Den sektorspecifikke EU-lovgivning på energi- og klimaområdet indeholder krav om planlægning, der har været nyttige redskaber til at skabe forandring på nationalt plan. Disse krav er imidlertid indført på forskellige tidspunkter, hvilket har ført til overlapning og til, at der ikke er gjort nok for at skabe synergi og samspil mellem forskellige politikområder
  , hvilket er til skade for omkostningseffektiviteten
  . Den nuværende særskilte planlægning, rapportering og overvågning på klima- og energiområdet bør
  , hvor det er relevant,
  strømlines og integreres. |
| --- | --- |

(17)

Energiunionens
  mål og
  målsætninger bør opfyldes ved hjælp af en kombination af EU-initiativer og sammenhængende nationale politikker, der fastlægges i integrerede nationale energi- og klimaplaner. Den sektorspecifikke EU-lovgivning på energi- og klimaområdet indeholder krav om planlægning, der har været nyttige redskaber til at skabe forandring på nationalt plan. Disse krav er imidlertid indført på forskellige tidspunkter, hvilket har ført til overlapning og til, at der ikke er gjort nok for at skabe synergi og samspil mellem forskellige politikområder
  , hvilket er til skade for omkostningseffektiviteten
  . Den nuværende særskilte planlægning, rapportering og overvågning på klima- og energiområdet bør
  , hvor det er relevant,
  strømlines og integreres.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 17 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (17a) | Det er nødvendigt med en vurdering af samspillet mellem eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger med det formål at opnå dekarbonisering, og medlemsstaterne bør udarbejde en kvantitativ og kvalitativ evaluering. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17a)

Det er nødvendigt med en vurdering af samspillet mellem eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger med det formål at opnå dekarbonisering, og medlemsstaterne bør udarbejde en kvantitativ og kvalitativ evaluering.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 17 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (17b) | Medlemsstaterne bør sikre politisk sammenhæng mellem deres nationale energi- og klimaplaner og deres langsigtede lavemissionsstrategier med FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17b)

Medlemsstaterne bør sikre politisk sammenhæng mellem deres nationale energi- og klimaplaner og deres langsigtede lavemissionsstrategier med FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | De integrerede nationale energi- og klimaplaner bør dække tiårige perioder og give et overblik over det aktuelle energisystem og den politiske situation. De bør fastsætte nationale mål for hver af de fem nøgledimensioner af energiunionen samt tilsvarende politikker og foranstaltninger for at opfylde disse mål, og de bør være baseret på et analytisk grundlag. De nationale planer for den første periode fra 2021 til 2030 bør navnlig lægge vægt på 2030-målene for reduktion af drivhusgasemissionerne, vedvarende energi, energieffektivitet og sammenkobling af elnettet. Medlemsstaterne bør tilstræbe at sikre, at de nationale planer er i overensstemmelse med og bidrager til at nå målene for bæredygtig udvikling. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

De integrerede nationale energi- og klimaplaner bør dække tiårige perioder og give et overblik over det aktuelle energisystem og den politiske situation. De bør fastsætte nationale mål for hver af de fem nøgledimensioner af energiunionen samt tilsvarende politikker og foranstaltninger for at opfylde disse mål, og de bør være baseret på et analytisk grundlag. De nationale planer for den første periode fra 2021 til 2030 bør navnlig lægge vægt på 2030-målene for reduktion af drivhusgasemissionerne, vedvarende energi, energieffektivitet og sammenkobling af elnettet. Medlemsstaterne bør tilstræbe at sikre, at de nationale planer er i overensstemmelse med og bidrager til at nå målene for bæredygtig udvikling.

| (18) | De integrerede nationale energi- og klimaplaner bør dække tiårige perioder og give et overblik over det aktuelle energisystem og den politiske situation. De bør fastsætte nationale
  mål eller
  målsætninger for hver af de fem nøgledimensioner af energiunionen samt tilsvarende politikker og foranstaltninger for at opfylde disse mål, og de bør være baseret på et analytisk grundlag. De nationale planer for den første periode fra 2021 til 2030 bør navnlig lægge vægt på 2030-målene for reduktion af drivhusgasemissionerne, vedvarende energi, energieffektivitet og sammenkobling af elnettet. Medlemsstaterne bør tilstræbe at sikre, at de nationale planer er i overensstemmelse med og bidrager til at nå målene for bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

(18)

De integrerede nationale energi- og klimaplaner bør dække tiårige perioder og give et overblik over det aktuelle energisystem og den politiske situation. De bør fastsætte nationale
  mål eller
  målsætninger for hver af de fem nøgledimensioner af energiunionen samt tilsvarende politikker og foranstaltninger for at opfylde disse mål, og de bør være baseret på et analytisk grundlag. De nationale planer for den første periode fra 2021 til 2030 bør navnlig lægge vægt på 2030-målene for reduktion af drivhusgasemissionerne, vedvarende energi, energieffektivitet og sammenkobling af elnettet. Medlemsstaterne bør tilstræbe at sikre, at de nationale planer er i overensstemmelse med og bidrager til at nå målene for bæredygtig udvikling.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 18 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (18a) | Ved udarbejdelsen af deres integrerede nationale energi- og klimaplan bør medlemsstaterne vurdere, hvor mange husstande der lider under energifattigdom, og derved tage de nødvendige nationale energitjenester i betragtning, som er påkrævede for at sikre en basal levestandard i den relevante nationale kontekst, og som disse husstande måske ikke har råd til som følge af en kombination af lav indkomst, høje energiudgifter og ringe energieffektivitet i deres hjem. Medlemsstaterne bør beskrive eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger rettet mod energifattigdom og, hvor det er nødvendigt, opstille et nationalt mål for reduktion af antallet af husstande, der befinder sig i energifattigdom. Kommissionen bør vedtage en fælles metode, ved hjælp af hvilken medlemsstaterne skal definere energifattigdom, og hver medlemsstat bør definere husstande, der lider under energifattigdom, i overensstemmelse med deres specifikke nationale forhold. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18a)

Ved udarbejdelsen af deres integrerede nationale energi- og klimaplan bør medlemsstaterne vurdere, hvor mange husstande der lider under energifattigdom, og derved tage de nødvendige nationale energitjenester i betragtning, som er påkrævede for at sikre en basal levestandard i den relevante nationale kontekst, og som disse husstande måske ikke har råd til som følge af en kombination af lav indkomst, høje energiudgifter og ringe energieffektivitet i deres hjem. Medlemsstaterne bør beskrive eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger rettet mod energifattigdom og, hvor det er nødvendigt, opstille et nationalt mål for reduktion af antallet af husstande, der befinder sig i energifattigdom. Kommissionen bør vedtage en fælles metode, ved hjælp af hvilken medlemsstaterne skal definere energifattigdom, og hver medlemsstat bør definere husstande, der lider under energifattigdom, i overensstemmelse med deres specifikke nationale forhold.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 18 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (18b) | Medlemsstaterne bør sikre, at EU-midler fra den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 indgår i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner. De nationale tildelinger fra den flerårige finansielle ramme efter 2020 bør bidrage aktivt til opfyldelsen af energiunionens mål og målsætninger, navnlig i sektorer med nedbringelse af drivhusgasemissionerne, herunder optag gennem dræn, vedvarende energi og energieffektivitet. Med det for øje bør programmeringsprocessen på nationalt og lokalt plan for den flerårige finansielle ramme efter 2020 finde sted sammen med en vurdering i Kommissionens regi af integrerede nationale energi- og klimaplaner med henblik på at afspejle et højt ambitionsniveau, navnlig i lyset af de langsigtede mål i Parisaftalen om klimaændringer og målene for bæredygtig udvikling. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18b)

Medlemsstaterne bør sikre, at EU-midler fra den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 indgår i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner. De nationale tildelinger fra den flerårige finansielle ramme efter 2020 bør bidrage aktivt til opfyldelsen af energiunionens mål og målsætninger, navnlig i sektorer med nedbringelse af drivhusgasemissionerne, herunder optag gennem dræn, vedvarende energi og energieffektivitet. Med det for øje bør programmeringsprocessen på nationalt og lokalt plan for den flerårige finansielle ramme efter 2020 finde sted sammen med en vurdering i Kommissionens regi af integrerede nationale energi- og klimaplaner med henblik på at afspejle et højt ambitionsniveau, navnlig i lyset af de langsigtede mål i Parisaftalen om klimaændringer og målene for bæredygtig udvikling.

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 19 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19a) | Medlemsstaterne bør oprette en permanent platform for energidialog på flere niveauer, der samler lokale myndigheder, civilsamfundsorganisationer, erhvervslivet, investorer og alle andre relevante aktører for at drøfte de forskellige muligheder for energi- og klimapolitikker. Integrerede nationale energi- og klimaplaner såvel som langsigtede klima- og energistrategier bør drøftes inden for rammerne af denne platform. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19a)

Medlemsstaterne bør oprette en permanent platform for energidialog på flere niveauer, der samler lokale myndigheder, civilsamfundsorganisationer, erhvervslivet, investorer og alle andre relevante aktører for at drøfte de forskellige muligheder for energi- og klimapolitikker. Integrerede nationale energi- og klimaplaner såvel som langsigtede klima- og energistrategier bør drøftes inden for rammerne af denne platform.

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | Gennemførelsen af politikker og foranstaltninger på energi- og klimaområdet indvirker på miljøet. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at offentligheden i en tidlig fase får reel mulighed for at deltage i og blive hørt om udarbejdelsen af de integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse, hvor det er relevant, med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF (24) og UNECE-konventionen (De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa) om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet af 25. juni 1998 (»Århuskonventionen«). Medlemsstaterne bør også sikre, at arbejdsmarkedets parter inddrages i udarbejdelsen af de integrerede nationale energi- og klimaplaner. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Gennemførelsen af politikker og foranstaltninger på energi- og klimaområdet indvirker på miljøet. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at offentligheden i en tidlig fase får reel mulighed for at deltage i og blive hørt om udarbejdelsen af de integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse, hvor det er relevant, med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF (24) og UNECE-konventionen (De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa) om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet af 25. juni 1998 (»Århuskonventionen«). Medlemsstaterne bør også sikre, at arbejdsmarkedets parter inddrages i udarbejdelsen af de integrerede nationale energi- og klimaplaner.

| (20) | Gennemførelsen af politikker og foranstaltninger på energi- og klimaområdet indvirker på miljøet. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at offentligheden i en tidlig fase får reel mulighed for at deltage
  aktivt
  i og blive hørt om udarbejdelsen af de integrerede nationale energi- og klimaplaner
  og de langsigtede klima- og energistrategier
  i overensstemmelse, hvor det er relevant, med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF (24) og UNECE-konventionen (De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa) om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet af 25. juni 1998 (»Århuskonventionen«). Medlemsstaterne bør også sikre, at arbejdsmarkedets parter
  , lokale myndigheder og alle relevante aktører
  inddrages
  fra de tidlige faser af planlægnings- og rapporteringsprocesserne og
  i udarbejdelsen af de integrerede nationale energi- og klimaplaner
  og de langsigtede strategier
  . |
| --- | --- |

(20)

Gennemførelsen af politikker og foranstaltninger på energi- og klimaområdet indvirker på miljøet. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at offentligheden i en tidlig fase får reel mulighed for at deltage
  aktivt
  i og blive hørt om udarbejdelsen af de integrerede nationale energi- og klimaplaner
  og de langsigtede klima- og energistrategier
  i overensstemmelse, hvor det er relevant, med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF (24) og UNECE-konventionen (De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa) om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet af 25. juni 1998 (»Århuskonventionen«). Medlemsstaterne bør også sikre, at arbejdsmarkedets parter
  , lokale myndigheder og alle relevante aktører
  inddrages
  fra de tidlige faser af planlægnings- og rapporteringsprocesserne og
  i udarbejdelsen af de integrerede nationale energi- og klimaplaner
  og de langsigtede strategier
  .

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 21

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (21) | Regionalt
  samarbejde er
  nøglen til
  at
  sikre
  , at
  målene for energiunionen nås i praksis
  . Medlemsstaterne bør have mulighed for at udtale sig om andre medlemsstaters planer, før de færdiggøres, så uoverensstemmelser og potentielle negative virkninger for andre medlemsstater undgås, og det sikres, at de fælles mål opfyldes i fællesskab. Det er afgørende, at der samarbejdes på regionalt plan om udarbejdelsen og færdiggørelsen af nationale planer og om den efterfølgende gennemførelse af planerne for at øge foranstaltningernes virkning og effektivitet og fremme markedsintegration og energisikkerhed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(21)

Regionalt
  samarbejde er
  nøglen til
  at
  sikre
  , at
  målene for energiunionen nås i praksis
  . Medlemsstaterne bør have mulighed for at udtale sig om andre medlemsstaters planer, før de færdiggøres, så uoverensstemmelser og potentielle negative virkninger for andre medlemsstater undgås, og det sikres, at de fælles mål opfyldes i fællesskab. Det er afgørende, at der samarbejdes på regionalt plan om udarbejdelsen og færdiggørelsen af nationale planer og om den efterfølgende gennemførelse af planerne for at øge foranstaltningernes virkning og effektivitet og fremme markedsintegration og energisikkerhed.

| (21) | Makroregionalt og regionalt
  samarbejde er
  nødvendigt for,
  at
  medlemsstaterne i fællesskab kan gennemføre visse politikker og foranstaltninger
  ,
  der bidrager til
  at
  nå fælles mål og målsætninger på en omkostningseffektiv måde. Kommissionen bør lette et sådant samarbejde mellem medlemsstaterne.
  Medlemsstaterne bør
  også
  have mulighed for at udtale sig om andre medlemsstaters planer, før de færdiggøres, så uoverensstemmelser og potentielle negative virkninger for andre medlemsstater undgås, og det sikres, at de fælles mål opfyldes i fællesskab. Det er afgørende, at der samarbejdes på
  makroregionalt og
  regionalt plan om udarbejdelsen og færdiggørelsen af nationale planer og om den efterfølgende gennemførelse af planerne for at øge foranstaltningernes virkning og effektivitet og fremme markedsintegration og energisikkerhed. |
| --- | --- |

(21)

Makroregionalt og regionalt
  samarbejde er
  nødvendigt for,
  at
  medlemsstaterne i fællesskab kan gennemføre visse politikker og foranstaltninger
  ,
  der bidrager til
  at
  nå fælles mål og målsætninger på en omkostningseffektiv måde. Kommissionen bør lette et sådant samarbejde mellem medlemsstaterne.
  Medlemsstaterne bør
  også
  have mulighed for at udtale sig om andre medlemsstaters planer, før de færdiggøres, så uoverensstemmelser og potentielle negative virkninger for andre medlemsstater undgås, og det sikres, at de fælles mål opfyldes i fællesskab. Det er afgørende, at der samarbejdes på
  makroregionalt og
  regionalt plan om udarbejdelsen og færdiggørelsen af nationale planer og om den efterfølgende gennemførelse af planerne for at øge foranstaltningernes virkning og effektivitet og fremme markedsintegration og energisikkerhed.

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (22) | De nationale planer bør være stabile og sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i de nationale politikker og foranstaltninger, så der skabes sikkerhed for
  investorerne
  .
  Planerne bør dog kunne ajourføres én gang i løbet af den tiårige periode
  ,
  de dækker, så
  medlemsstaterne har mulighed for at tilpasse dem til væsentlige ændrede omstændigheder.
  De planer, der dækker perioden fra 2021 til 2030, bør medlemsstaterne have mulighed for at ajourføre senest den 1. januar 2024.
  Målsætninger, specifikke mål
  og bidrag
  bør kun ændres for at afspejle et øget generelt ambitionsniveau, navnlig hvad angår
  2030-målene
  for energi og klima. Som led i 
  ajourføringen
  bør medlemsstaterne bestræbe sig på at modvirke de negative miljøvirkninger, der afdækkes i forbindelse med den integrerede rapportering. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22)

De nationale planer bør være stabile og sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i de nationale politikker og foranstaltninger, så der skabes sikkerhed for
  investorerne
  .
  Planerne bør dog kunne ajourføres én gang i løbet af den tiårige periode
  ,
  de dækker, så
  medlemsstaterne har mulighed for at tilpasse dem til væsentlige ændrede omstændigheder.
  De planer, der dækker perioden fra 2021 til 2030, bør medlemsstaterne have mulighed for at ajourføre senest den 1. januar 2024.
  Målsætninger, specifikke mål
  og bidrag
  bør kun ændres for at afspejle et øget generelt ambitionsniveau, navnlig hvad angår
  2030-målene
  for energi og klima. Som led i 
  ajourføringen
  bør medlemsstaterne bestræbe sig på at modvirke de negative miljøvirkninger, der afdækkes i forbindelse med den integrerede rapportering.

| (22) | De nationale planer bør være stabile og sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i de nationale politikker og foranstaltninger, så der skabes sikkerhed for
  investeringer
  .
  Regelmæssig indsendelse af de nationale planer over rullende perioder på ti år gør
  ,
  at
  medlemsstaterne har mulighed for at tilpasse dem til væsentlige ændrede omstændigheder. Målsætninger
  og
  specifikke mål bør kun ændres for at afspejle et øget generelt ambitionsniveau, navnlig hvad angår
  målene
  for energi og klima. Som led i 
  disse planer
  bør medlemsstaterne bestræbe sig på at modvirke de negative miljøvirkninger, der afdækkes i forbindelse med den integrerede rapportering. |
| --- | --- |

(22)

De nationale planer bør være stabile og sikre gennemsigtighed og forudsigelighed i de nationale politikker og foranstaltninger, så der skabes sikkerhed for
  investeringer
  .
  Regelmæssig indsendelse af de nationale planer over rullende perioder på ti år gør
  ,
  at
  medlemsstaterne har mulighed for at tilpasse dem til væsentlige ændrede omstændigheder. Målsætninger
  og
  specifikke mål bør kun ændres for at afspejle et øget generelt ambitionsniveau, navnlig hvad angår
  målene
  for energi og klima. Som led i 
  disse planer
  bør medlemsstaterne bestræbe sig på at modvirke de negative miljøvirkninger, der afdækkes i forbindelse med den integrerede rapportering.

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (23) | Stabile langsigtede
  lavemissionsstrategier
  er afgørende for at bidrage til økonomisk omstilling, beskæftigelse og vækst samt opfyldelsen af mere overordnede mål om bæredygtig udvikling såvel som for at nå Parisaftalens langsigtede mål på en retfærdig og omkostningseffektiv måde. Desuden opfordres parterne i Parisaftalen til inden 2020 at fremlægge deres langsigtede lavemissionsudviklingsstrategier for perioden frem til midten af dette århundrede. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

Stabile langsigtede
  lavemissionsstrategier
  er afgørende for at bidrage til økonomisk omstilling, beskæftigelse og vækst samt opfyldelsen af mere overordnede mål om bæredygtig udvikling såvel som for at nå Parisaftalens langsigtede mål på en retfærdig og omkostningseffektiv måde. Desuden opfordres parterne i Parisaftalen til inden 2020 at fremlægge deres langsigtede lavemissionsudviklingsstrategier for perioden frem til midten af dette århundrede.

| (23) | Stabile langsigtede
  klima- og energistrategier
  er afgørende for at bidrage til økonomisk omstilling, beskæftigelse og vækst samt opfyldelsen af mere overordnede mål om bæredygtig udvikling såvel som for at nå Parisaftalens langsigtede mål på en retfærdig og omkostningseffektiv måde. Desuden opfordres parterne i Parisaftalen til inden 2020 at fremlægge deres langsigtede lavemissionsudviklingsstrategier for perioden frem til midten af dette århundrede. |
| --- | --- |

(23)

Stabile langsigtede
  klima- og energistrategier
  er afgørende for at bidrage til økonomisk omstilling, beskæftigelse og vækst samt opfyldelsen af mere overordnede mål om bæredygtig udvikling såvel som for at nå Parisaftalens langsigtede mål på en retfærdig og omkostningseffektiv måde. Desuden opfordres parterne i Parisaftalen til inden 2020 at fremlægge deres langsigtede lavemissionsudviklingsstrategier for perioden frem til midten af dette århundrede.

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 23 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (23a) | Medlemsstaterne bør udvikle langsigtede klima- og energistrategier for 2050 og derefter, hvor de udpeger de nødvendige forandringer i forskellige sektorer, som er nødvendige for omstillingen til vedvarende energisystemer og opnåelsen af de mål, der er fastsat i Parisaftalen. Strategierne bør være i overensstemmelse med Unionens rimelige andel af det resterende globale kulstofbudget, og de bør udarbejdes på en åben og gennemsigtig måde og med fuld inddragelse af relevante aktører. De integrerede nationale energi- og klimaplaner bør baseres på de langsigtede klima- og energistrategier og være i overensstemmelse med dem. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23a)

Medlemsstaterne bør udvikle langsigtede klima- og energistrategier for 2050 og derefter, hvor de udpeger de nødvendige forandringer i forskellige sektorer, som er nødvendige for omstillingen til vedvarende energisystemer og opnåelsen af de mål, der er fastsat i Parisaftalen. Strategierne bør være i overensstemmelse med Unionens rimelige andel af det resterende globale kulstofbudget, og de bør udarbejdes på en åben og gennemsigtig måde og med fuld inddragelse af relevante aktører. De integrerede nationale energi- og klimaplaner bør baseres på de langsigtede klima- og energistrategier og være i overensstemmelse med dem.

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 23 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (23b) | Sektoren med arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF-sektoren) er meget udsat og meget sårbar over for klimaændringer. Samtidig har sektoren et enormt potentiale til at tilvejebringe langsigtede klimafordele og bidrage væsentligt til opfyldelsen af Unionens og de internationale langsigtede klimamål. Den kan bidrage til afbødning af klimaændringerne på flere forskellige måder, navnlig ved at reducere emissioner, bevare og forbedre dræn og kulstoflagre og levere biomaterialer, der kan erstatte fossile eller kulstofintensive materialer. For at foranstaltninger, der navnlig sigter mod at øge kulstofbindingen, kan være effektive, er den bæredygtige ressourceforvaltning af kulstofpuljer og deres langsigtede stabilitet og tilpasningsevne af afgørende betydning. Langsigtede strategier er væsentlige for at muliggøre bæredygtige investeringer på lang sigt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23b)

Sektoren med arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF-sektoren) er meget udsat og meget sårbar over for klimaændringer. Samtidig har sektoren et enormt potentiale til at tilvejebringe langsigtede klimafordele og bidrage væsentligt til opfyldelsen af Unionens og de internationale langsigtede klimamål. Den kan bidrage til afbødning af klimaændringerne på flere forskellige måder, navnlig ved at reducere emissioner, bevare og forbedre dræn og kulstoflagre og levere biomaterialer, der kan erstatte fossile eller kulstofintensive materialer. For at foranstaltninger, der navnlig sigter mod at øge kulstofbindingen, kan være effektive, er den bæredygtige ressourceforvaltning af kulstofpuljer og deres langsigtede stabilitet og tilpasningsevne af afgørende betydning. Langsigtede strategier er væsentlige for at muliggøre bæredygtige investeringer på lang sigt.

Ændring 34

Forslag til forordning

Betragtning 23 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (23c) | I forbindelse med udviklingen af yderligere sammenkoblinger er det vigtigt at foretage en fuldstændig vurdering af omkostningerne og fordelene derved, herunder af samtlige tekniske, socioøkonomiske og miljømæssige virkninger, som krævet i TEN-E-forordningen, og at tage hensyn til de positive eksterne virkninger af sammenkoblinger såsom integration af vedvarende energi, forsyningssikkerhed og den øgede konkurrence på det indre marked. |

Kommissionens forslag

Ændring

(23c)

I forbindelse med udviklingen af yderligere sammenkoblinger er det vigtigt at foretage en fuldstændig vurdering af omkostningerne og fordelene derved, herunder af samtlige tekniske, socioøkonomiske og miljømæssige virkninger, som krævet i TEN-E-forordningen, og at tage hensyn til de positive eksterne virkninger af sammenkoblinger såsom integration af vedvarende energi, forsyningssikkerhed og den øgede konkurrence på det indre marked.

Ændring 35

Forslag til forordning

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (24) | Ligesom det er tilfældet i forbindelse med planlægning, fastsætter den sektorspecifikke EU-lovgivning på energi- og klimaområdet krav om rapportering, hvoraf mange har været nyttige redskaber til at skabe forandring på nationalt niveau; disse krav er imidlertid blevet indført på forskellige tidspunkter, hvilket har ført til overlapning og til, at der ikke er gjort nok for at skabe synergi og samspil mellem forskellige politikområder som f.eks. modvirkning af drivhusgasemissioner, vedvarende energi, energieffektivitet og markedsintegration. For at skabe den rette balance mellem behovet for at sikre en passende opfølgning af gennemførelsen af de nationale planer og behovet for at nedbringe den administrative
  byrde
  bør medlemsstaterne hvert andet år udarbejde statusrapporter om gennemførelsen af planerne og andre fremskridt i energisystemet. I nogle tilfælde, især i forbindelse med de rapporteringskrav på klimaområdet, der følger af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (»klimakonventionen«) og Unionens forskrifter, vil det dog stadig være nødvendigt at aflægge rapport på årsbasis. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24)

Ligesom det er tilfældet i forbindelse med planlægning, fastsætter den sektorspecifikke EU-lovgivning på energi- og klimaområdet krav om rapportering, hvoraf mange har været nyttige redskaber til at skabe forandring på nationalt niveau; disse krav er imidlertid blevet indført på forskellige tidspunkter, hvilket har ført til overlapning og til, at der ikke er gjort nok for at skabe synergi og samspil mellem forskellige politikområder som f.eks. modvirkning af drivhusgasemissioner, vedvarende energi, energieffektivitet og markedsintegration. For at skabe den rette balance mellem behovet for at sikre en passende opfølgning af gennemførelsen af de nationale planer og behovet for at nedbringe den administrative
  byrde
  bør medlemsstaterne hvert andet år udarbejde statusrapporter om gennemførelsen af planerne og andre fremskridt i energisystemet. I nogle tilfælde, især i forbindelse med de rapporteringskrav på klimaområdet, der følger af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (»klimakonventionen«) og Unionens forskrifter, vil det dog stadig være nødvendigt at aflægge rapport på årsbasis.

| (24) | Ligesom det er tilfældet i forbindelse med planlægning, fastsætter den sektorspecifikke EU-lovgivning på energi- og klimaområdet krav om rapportering, hvoraf mange har været nyttige redskaber til at skabe forandring på nationalt niveau
  som supplement til markedsreformer
  ; disse krav er imidlertid blevet indført på forskellige tidspunkter, hvilket har ført til overlapning og
  omkostningsineffektivitet samt
  til, at der ikke er gjort nok for at skabe synergi og samspil mellem forskellige politikområder som f.eks. modvirkning af drivhusgasemissioner, vedvarende energi, energieffektivitet og markedsintegration. For at skabe den rette balance mellem behovet for at sikre en passende opfølgning af gennemførelsen af de nationale planer og behovet for at nedbringe den administrative
  kompleksitet
  bør medlemsstaterne hvert andet år udarbejde statusrapporter om gennemførelsen af planerne og andre fremskridt i energisystemet. I nogle tilfælde, især i forbindelse med de rapporteringskrav på klimaområdet, der følger af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (»klimakonventionen«) og Unionens forskrifter, vil det dog stadig være nødvendigt at aflægge rapport på årsbasis. |
| --- | --- |

(24)

Ligesom det er tilfældet i forbindelse med planlægning, fastsætter den sektorspecifikke EU-lovgivning på energi- og klimaområdet krav om rapportering, hvoraf mange har været nyttige redskaber til at skabe forandring på nationalt niveau
  som supplement til markedsreformer
  ; disse krav er imidlertid blevet indført på forskellige tidspunkter, hvilket har ført til overlapning og
  omkostningsineffektivitet samt
  til, at der ikke er gjort nok for at skabe synergi og samspil mellem forskellige politikområder som f.eks. modvirkning af drivhusgasemissioner, vedvarende energi, energieffektivitet og markedsintegration. For at skabe den rette balance mellem behovet for at sikre en passende opfølgning af gennemførelsen af de nationale planer og behovet for at nedbringe den administrative
  kompleksitet
  bør medlemsstaterne hvert andet år udarbejde statusrapporter om gennemførelsen af planerne og andre fremskridt i energisystemet. I nogle tilfælde, især i forbindelse med de rapporteringskrav på klimaområdet, der følger af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (»klimakonventionen«) og Unionens forskrifter, vil det dog stadig være nødvendigt at aflægge rapport på årsbasis.

Ændring 36

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | Medlemsstaternes integrerede statusrapporter bør afspejle de elementer, der er anført i modellen for de nationale planer. I betragtning af de integrerede statusrapporters tekniske karakter og den omstændighed, at de første rapporter skal foreligge i 2021, bør der fastlægges en model for disse rapporter i en eller flere senere gennemførelsesretsakter. Statusrapporterne bør udarbejdes for at sikre åbenhed over for Unionen, de øvrige medlemsstater og markedsaktørerne, herunder forbrugerne. De bør dække de fem dimensioner af energiunionen og for den første periode samtidig lægge vægt på områder, der er omfattet af målene i klima- og energirammen for 2030. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

Medlemsstaternes integrerede statusrapporter bør afspejle de elementer, der er anført i modellen for de nationale planer. I betragtning af de integrerede statusrapporters tekniske karakter og den omstændighed, at de første rapporter skal foreligge i 2021, bør der fastlægges en model for disse rapporter i en eller flere senere gennemførelsesretsakter. Statusrapporterne bør udarbejdes for at sikre åbenhed over for Unionen, de øvrige medlemsstater og markedsaktørerne, herunder forbrugerne. De bør dække de fem dimensioner af energiunionen og for den første periode samtidig lægge vægt på områder, der er omfattet af målene i klima- og energirammen for 2030.

| (25) | Medlemsstaternes integrerede statusrapporter bør afspejle de elementer, der er anført i modellen for de nationale planer. I betragtning af de integrerede statusrapporters tekniske karakter og den omstændighed, at de første rapporter skal foreligge i 2021, bør der fastlægges en model for disse rapporter i en eller flere senere gennemførelsesretsakter. Statusrapporterne bør udarbejdes for at sikre åbenhed over for Unionen, de øvrige medlemsstater
  , regionale
  og
  lokale myndigheder,
  markedsaktørerne, herunder forbrugerne
  , og alle andre relevante aktører og den brede offentlighed
  . De bør dække de fem dimensioner af energiunionen og for den første periode samtidig lægge vægt på områder, der er omfattet af målene i klima- og energirammen for 2030. |
| --- | --- |

(25)

Medlemsstaternes integrerede statusrapporter bør afspejle de elementer, der er anført i modellen for de nationale planer. I betragtning af de integrerede statusrapporters tekniske karakter og den omstændighed, at de første rapporter skal foreligge i 2021, bør der fastlægges en model for disse rapporter i en eller flere senere gennemførelsesretsakter. Statusrapporterne bør udarbejdes for at sikre åbenhed over for Unionen, de øvrige medlemsstater
  , regionale
  og
  lokale myndigheder,
  markedsaktørerne, herunder forbrugerne
  , og alle andre relevante aktører og den brede offentlighed
  . De bør dække de fem dimensioner af energiunionen og for den første periode samtidig lægge vægt på områder, der er omfattet af målene i klima- og energirammen for 2030.

Ændring 37

Forslag til forordning

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (28) | Erfaringerne fra gennemførelsen af forordning (EU) nr. 525/2013 har vist, hvor vigtigt det er at råde over gennemsigtige, nøjagtige, sammenhængende, fuldstændige og sammenligne oplysninger. På grundlag af denne erfaring bør forordningen sikre, at medlemsstaterne aflægger rapport om deres politikker, foranstaltninger og fremskrivninger som et centralt element i statusrapporterne. Oplysningerne i disse rapporter bør være afgørende for at påvise en rettidig gennemførelse af forpligtelserne i medfør af forordning [] [ESR]. Brug og løbende forbedring af systemerne på EU- og medlemsstatsniveau kombineret med bedre vejledning om rapporteringen burde bidrage væsentligt til en vedvarende forbedring af de oplysninger, der er nødvendige for at overvåge fremskridtene inden for dekarbonisering. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28)

Erfaringerne fra gennemførelsen af forordning (EU) nr. 525/2013 har vist, hvor vigtigt det er at råde over gennemsigtige, nøjagtige, sammenhængende, fuldstændige og sammenligne oplysninger. På grundlag af denne erfaring bør forordningen sikre, at medlemsstaterne aflægger rapport om deres politikker, foranstaltninger og fremskrivninger som et centralt element i statusrapporterne. Oplysningerne i disse rapporter bør være afgørende for at påvise en rettidig gennemførelse af forpligtelserne i medfør af forordning [] [ESR]. Brug og løbende forbedring af systemerne på EU- og medlemsstatsniveau kombineret med bedre vejledning om rapporteringen burde bidrage væsentligt til en vedvarende forbedring af de oplysninger, der er nødvendige for at overvåge fremskridtene inden for dekarbonisering.

| (28) | Erfaringerne fra gennemførelsen af forordning (EU) nr. 525/2013 har vist, hvor vigtigt det er at råde over gennemsigtige, nøjagtige, sammenhængende, fuldstændige og sammenligne oplysninger. På grundlag af denne erfaring bør forordningen sikre, at medlemsstaterne
  anvender troværdige og konsekvente data og antagelser for de fem dimensioner og offentliggør data, der anvendes ved fremstillingen af scenarier og modellering, og at de
  aflægger rapport om deres politikker, foranstaltninger og fremskrivninger som et centralt element i statusrapporterne. Oplysningerne i disse rapporter bør være afgørende for at påvise en rettidig gennemførelse af forpligtelserne i medfør af forordning [] [ESR]. Brug og løbende forbedring af systemerne på EU- og medlemsstatsniveau kombineret med bedre vejledning om rapporteringen burde bidrage væsentligt til en vedvarende forbedring af de oplysninger, der er nødvendige for at overvåge fremskridtene inden for dekarbonisering. |
| --- | --- |

(28)

Erfaringerne fra gennemførelsen af forordning (EU) nr. 525/2013 har vist, hvor vigtigt det er at råde over gennemsigtige, nøjagtige, sammenhængende, fuldstændige og sammenligne oplysninger. På grundlag af denne erfaring bør forordningen sikre, at medlemsstaterne
  anvender troværdige og konsekvente data og antagelser for de fem dimensioner og offentliggør data, der anvendes ved fremstillingen af scenarier og modellering, og at de
  aflægger rapport om deres politikker, foranstaltninger og fremskrivninger som et centralt element i statusrapporterne. Oplysningerne i disse rapporter bør være afgørende for at påvise en rettidig gennemførelse af forpligtelserne i medfør af forordning [] [ESR]. Brug og løbende forbedring af systemerne på EU- og medlemsstatsniveau kombineret med bedre vejledning om rapporteringen burde bidrage væsentligt til en vedvarende forbedring af de oplysninger, der er nødvendige for at overvåge fremskridtene inden for dekarbonisering.

Ændring 38

Forslag til forordning

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (30) | Med henblik på at begrænse den administrative
  byrde
  for medlemsstaterne og Kommissionen bør sidstnævnte oprette en
  onlineplatform til rapportering
  for at lette kommunikationen og
  fremme
  samarbejdet. Dette bør sikre en rettidig indsendelse af rapporter og forbedre gennemsigtigheden i den nationale rapportering.
  E-rapporteringsplatformen
  bør supplere, bygge videre på og drage nytte af de eksisterende rapporteringsprocesser, databaser og elektroniske værktøjer, herunder dem, der forvaltes af Det Europæiske Miljøagentur, Eurostat og Det Fælles Forskningscenter, samt erfaringerne fra Unionens ordning for miljøledelse og miljørevision. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30)

Med henblik på at begrænse den administrative
  byrde
  for medlemsstaterne og Kommissionen bør sidstnævnte oprette en
  onlineplatform til rapportering
  for at lette kommunikationen og
  fremme
  samarbejdet. Dette bør sikre en rettidig indsendelse af rapporter og forbedre gennemsigtigheden i den nationale rapportering.
  E-rapporteringsplatformen
  bør supplere, bygge videre på og drage nytte af de eksisterende rapporteringsprocesser, databaser og elektroniske værktøjer, herunder dem, der forvaltes af Det Europæiske Miljøagentur, Eurostat og Det Fælles Forskningscenter, samt erfaringerne fra Unionens ordning for miljøledelse og miljørevision.

| (30) | Med henblik på at
  øge gennemsigtigheden i udformningen af energi- og klimapolitikker og for at
  begrænse den administrative
  kompleksitet
  for medlemsstaterne og Kommissionen bør sidstnævnte oprette en
  offentlig onlineplatform
  for at lette
  offentlighedens adgang til information,
  kommunikationen
  mellem Kommissionen
  og
  medlemsstaterne såvel som
  samarbejdet
  mellem medlemsstaterne
  . Dette bør sikre en rettidig indsendelse af rapporter og forbedre gennemsigtigheden i den nationale rapportering.
  E-platformen
  bør supplere, bygge videre på og drage nytte af de eksisterende rapporteringsprocesser, databaser og elektroniske værktøjer, herunder dem, der forvaltes af Det Europæiske Miljøagentur, Eurostat og Det Fælles Forskningscenter, samt erfaringerne fra Unionens ordning for miljøledelse og miljørevision. |
| --- | --- |

(30)

Med henblik på at
  øge gennemsigtigheden i udformningen af energi- og klimapolitikker og for at
  begrænse den administrative
  kompleksitet
  for medlemsstaterne og Kommissionen bør sidstnævnte oprette en
  offentlig onlineplatform
  for at lette
  offentlighedens adgang til information,
  kommunikationen
  mellem Kommissionen
  og
  medlemsstaterne såvel som
  samarbejdet
  mellem medlemsstaterne
  . Dette bør sikre en rettidig indsendelse af rapporter og forbedre gennemsigtigheden i den nationale rapportering.
  E-platformen
  bør supplere, bygge videre på og drage nytte af de eksisterende rapporteringsprocesser, databaser og elektroniske værktøjer, herunder dem, der forvaltes af Det Europæiske Miljøagentur, Eurostat og Det Fælles Forskningscenter, samt erfaringerne fra Unionens ordning for miljøledelse og miljørevision.

Ændring 39

Forslag til forordning

Betragtning 31

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (31) | Data, som medlemsstaterne skal indberette til Kommissionen som led i den nationale planlægning og rapportering, bør ikke overlappe data og statistikker, der allerede er stillet til rådighed via Eurostat i forbindelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 (27) i samme form som den, der kræves i henhold til planlægnings- og rapporteringsforpligtelserne i nærværende forordning, og stadig er til rådighed hos Eurostat med samme værdier. Hvor sådanne data foreligger og er tidsmæssigt relevante, bør de indberettede data og fremskrivninger i de nationale energi- og klimaplaner bygge på og være sammenhængende med Eurostats data og den anvendte metode til rapportering af europæiske statistikker i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 223/2009. |

Kommissionens forslag

Ændring

(31)

Data, som medlemsstaterne skal indberette til Kommissionen som led i den nationale planlægning og rapportering, bør ikke overlappe data og statistikker, der allerede er stillet til rådighed via Eurostat i forbindelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 (27) i samme form som den, der kræves i henhold til planlægnings- og rapporteringsforpligtelserne i nærværende forordning, og stadig er til rådighed hos Eurostat med samme værdier. Hvor sådanne data foreligger og er tidsmæssigt relevante, bør de indberettede data og fremskrivninger i de nationale energi- og klimaplaner bygge på og være sammenhængende med Eurostats data og den anvendte metode til rapportering af europæiske statistikker i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 223/2009.

| (31) | For at undgå forsinket handling på EU-plan bør Kommissionen anvende skøn over årlige drivhusgasemissioner, vedvarende energi og energieffektivitet fra Det Europæiske Miljøagentur til at vurdere fremskridt hen imod 2030-målene.
  Data, som medlemsstaterne skal indberette til Kommissionen som led i den nationale planlægning og rapportering, bør ikke overlappe data og statistikker, der allerede er stillet til rådighed via Eurostat i forbindelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 (27) i samme form som den, der kræves i henhold til planlægnings- og rapporteringsforpligtelserne i nærværende forordning, og stadig er til rådighed hos Eurostat med samme værdier. Hvor sådanne data foreligger og er tidsmæssigt relevante, bør de indberettede data og fremskrivninger i de nationale energi- og klimaplaner bygge på og være sammenhængende med Eurostats data og den anvendte metode til rapportering af europæiske statistikker i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 223/2009. |
| --- | --- |

(31)

For at undgå forsinket handling på EU-plan bør Kommissionen anvende skøn over årlige drivhusgasemissioner, vedvarende energi og energieffektivitet fra Det Europæiske Miljøagentur til at vurdere fremskridt hen imod 2030-målene.
  Data, som medlemsstaterne skal indberette til Kommissionen som led i den nationale planlægning og rapportering, bør ikke overlappe data og statistikker, der allerede er stillet til rådighed via Eurostat i forbindelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 (27) i samme form som den, der kræves i henhold til planlægnings- og rapporteringsforpligtelserne i nærværende forordning, og stadig er til rådighed hos Eurostat med samme værdier. Hvor sådanne data foreligger og er tidsmæssigt relevante, bør de indberettede data og fremskrivninger i de nationale energi- og klimaplaner bygge på og være sammenhængende med Eurostats data og den anvendte metode til rapportering af europæiske statistikker i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 223/2009.

Ændring 40

Forslag til forordning

Betragtning 32

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (32) | Med den fælles opfyldelse af målene i strategien for energiunionen for øje vil det være afgørende for Kommissionen at vurdere de nationale planer
  og disses
  gennemførelse
  på grundlag
  af statusrapporter
  . For den første tiårige periode vedrører
  dette navnlig
  opfyldelsen af
  Unionens 2030-mål for energi og klima
  og de nationale bidrag til disse mål
  . Denne vurdering bør foretages hvert andet år, og
  kun
  om nødvendigt hvert år, og bør konsolideres i Kommissionens rapporter om status over energiunionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(32)

Med den fælles opfyldelse af målene i strategien for energiunionen for øje vil det være afgørende for Kommissionen at vurdere de nationale planer
  og disses
  gennemførelse
  på grundlag
  af statusrapporter
  . For den første tiårige periode vedrører
  dette navnlig
  opfyldelsen af
  Unionens 2030-mål for energi og klima
  og de nationale bidrag til disse mål
  . Denne vurdering bør foretages hvert andet år, og
  kun
  om nødvendigt hvert år, og bør konsolideres i Kommissionens rapporter om status over energiunionen.

| (32) | Med den fælles opfyldelse af målene
  for de fem dimensioner
  i strategien for energiunionen for øje
  , især skabelsen af en fuldt funktionel og robust energiunion,
  vil det være afgørende for Kommissionen at vurdere
  udkast til
  de nationale planer
  såvel som
  gennemførelse af
  de indberettede nationale planer ved hjælp af
  statusrapporter. Dette
  gælder
  navnlig
  for så vidt angår
  Unionens 2030-mål for energi og klima
  i den første tiårsperiode
  . Denne vurdering bør foretages hvert andet år, og om nødvendigt hvert år, og bør konsolideres i Kommissionens rapporter om status over energiunionen. |
| --- | --- |

(32)

Med den fælles opfyldelse af målene
  for de fem dimensioner
  i strategien for energiunionen for øje
  , især skabelsen af en fuldt funktionel og robust energiunion,
  vil det være afgørende for Kommissionen at vurdere
  udkast til
  de nationale planer
  såvel som
  gennemførelse af
  de indberettede nationale planer ved hjælp af
  statusrapporter. Dette
  gælder
  navnlig
  for så vidt angår
  Unionens 2030-mål for energi og klima
  i den første tiårsperiode
  . Denne vurdering bør foretages hvert andet år, og om nødvendigt hvert år, og bør konsolideres i Kommissionens rapporter om status over energiunionen.

Ændring 41

Forslag til forordning

Betragtning 33

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (33) | Luftfarten påvirker det globale klima som følge af udledninger af CO2 samt gennem andre emissioner og mekanismer, herunder emissioner af kvælstofoxider og mekanismer såsom forstærkninger af cirrusskyer. I lyset af den hastige udvikling i den videnskabelige forståelse af disse virkninger blev det allerede fastsat i forordning (EU) nr. 525/2013, at der regelmæssigt skal foretages ajourførte vurderinger af luftfartens ikke-CO2-relaterede virkninger for det globale klima. Den modellering, der anvendes i denne forbindelse, bør tilpasses den videnskabelige udvikling. Kommissionen
  kan
  på grundlag af sine vurderinger af disse virkninger overveje relevante politiske løsningsmodeller. |

Kommissionens forslag

Ændring

(33)

Luftfarten påvirker det globale klima som følge af udledninger af CO2 samt gennem andre emissioner og mekanismer, herunder emissioner af kvælstofoxider og mekanismer såsom forstærkninger af cirrusskyer. I lyset af den hastige udvikling i den videnskabelige forståelse af disse virkninger blev det allerede fastsat i forordning (EU) nr. 525/2013, at der regelmæssigt skal foretages ajourførte vurderinger af luftfartens ikke-CO2-relaterede virkninger for det globale klima. Den modellering, der anvendes i denne forbindelse, bør tilpasses den videnskabelige udvikling. Kommissionen
  kan
  på grundlag af sine vurderinger af disse virkninger overveje relevante politiske løsningsmodeller.

| (33) | Luftfarten påvirker det globale klima som følge af udledninger af CO2 samt gennem andre emissioner og mekanismer, herunder emissioner af kvælstofoxider og mekanismer såsom forstærkninger af cirrusskyer. I lyset af den hastige udvikling i den videnskabelige forståelse af disse virkninger blev det allerede fastsat i forordning (EU) nr. 525/2013, at der regelmæssigt skal foretages ajourførte vurderinger af luftfartens ikke-CO2-relaterede virkninger for det globale klima. Den modellering, der anvendes i denne forbindelse, bør tilpasses den videnskabelige udvikling. Kommissionen
  bør inden den 1. marts 2020
  på grundlag af sine vurderinger af disse virkninger overveje relevante politiske løsningsmodeller
  til håndtering heraf og om nødvendigt fremsætte et lovforslag
  . |
| --- | --- |

(33)

Luftfarten påvirker det globale klima som følge af udledninger af CO2 samt gennem andre emissioner og mekanismer, herunder emissioner af kvælstofoxider og mekanismer såsom forstærkninger af cirrusskyer. I lyset af den hastige udvikling i den videnskabelige forståelse af disse virkninger blev det allerede fastsat i forordning (EU) nr. 525/2013, at der regelmæssigt skal foretages ajourførte vurderinger af luftfartens ikke-CO2-relaterede virkninger for det globale klima. Den modellering, der anvendes i denne forbindelse, bør tilpasses den videnskabelige udvikling. Kommissionen
  bør inden den 1. marts 2020
  på grundlag af sine vurderinger af disse virkninger overveje relevante politiske løsningsmodeller
  til håndtering heraf og om nødvendigt fremsætte et lovforslag
  .

Ændring 42

Forslag til forordning

Betragtning 33 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (33a) | I overensstemmelse med UNFCCC's nuværende retningslinjer for rapportering af drivhusgasser baseres beregning og rapportering af metanemissioner på globale opvarmningspotentialer med en tidshorisont på 100 år. I betragtning af metans høje globale opvarmningspotentiale og relativt korte levetid i atmosfæren, der medfører en betragtelig indvirkning på klimaet på kort og mellemlang sigt, bør Kommissionen undersøge, hvilke konsekvenser det vil have for politikker og foranstaltninger, at der vedtages en tidshorisont på 20 år for metan. Kommissionen bør på basis af sin analyse overveje relevante politiske løsningsmuligheder for hurtigt at håndtere metanemissionerne ved hjælp af en strategi for metan i Unionen, hvor energi og affaldsrelaterede metanemissioner prioriteres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(33a)

I overensstemmelse med UNFCCC's nuværende retningslinjer for rapportering af drivhusgasser baseres beregning og rapportering af metanemissioner på globale opvarmningspotentialer med en tidshorisont på 100 år. I betragtning af metans høje globale opvarmningspotentiale og relativt korte levetid i atmosfæren, der medfører en betragtelig indvirkning på klimaet på kort og mellemlang sigt, bør Kommissionen undersøge, hvilke konsekvenser det vil have for politikker og foranstaltninger, at der vedtages en tidshorisont på 20 år for metan. Kommissionen bør på basis af sin analyse overveje relevante politiske løsningsmuligheder for hurtigt at håndtere metanemissionerne ved hjælp af en strategi for metan i Unionen, hvor energi og affaldsrelaterede metanemissioner prioriteres.

Ændring 43

Forslag til forordning

Betragtning 34

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (34) | For at bidrage til at sikre sammenhæng mellem de nationale politikker, Unionens politikker og målsætningerne for energiunionen bør der være en løbende dialog mellem Kommissionen og medlemsstaterne
  . Hvor
  det er hensigtsmæssigt,
  bør
  Kommissionen rette henstillinger til medlemsstaterne, herunder om ambitionsniveauet i udkastene til nationale planer, om den efterfølgende gennemførelse af politikkerne og foranstaltningerne i de nationale planer og om andre nationale politikker og foranstaltninger af betydning for gennemførelsen af energiunionen. Medlemsstaterne bør tage
  størst muligt
  hensyn til sådanne henstillinger og i efterfølgende statusrapporter gøre rede for, hvordan de er blevet fulgt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(34)

For at bidrage til at sikre sammenhæng mellem de nationale politikker, Unionens politikker og målsætningerne for energiunionen bør der være en løbende dialog mellem Kommissionen og medlemsstaterne
  . Hvor
  det er hensigtsmæssigt,
  bør
  Kommissionen rette henstillinger til medlemsstaterne, herunder om ambitionsniveauet i udkastene til nationale planer, om den efterfølgende gennemførelse af politikkerne og foranstaltningerne i de nationale planer og om andre nationale politikker og foranstaltninger af betydning for gennemførelsen af energiunionen. Medlemsstaterne bør tage
  størst muligt
  hensyn til sådanne henstillinger og i efterfølgende statusrapporter gøre rede for, hvordan de er blevet fulgt.

| (34) | For at bidrage til at sikre sammenhæng mellem de nationale politikker, Unionens politikker og målsætningerne for energiunionen bør der være en løbende dialog mellem Kommissionen og medlemsstaterne
  og, når
  det er hensigtsmæssigt,
  mellem medlemsstaterne.
  Kommissionen
  bør
  rette henstillinger til medlemsstaterne, herunder om ambitionsniveauet i udkastene til nationale planer, om den efterfølgende gennemførelse af politikkerne og foranstaltningerne i de nationale planer og om andre nationale politikker og foranstaltninger af betydning for gennemførelsen af energiunionen. Medlemsstaterne bør tage hensyn til sådanne henstillinger og i efterfølgende statusrapporter gøre rede for, hvordan de er blevet fulgt. |
| --- | --- |

(34)

For at bidrage til at sikre sammenhæng mellem de nationale politikker, Unionens politikker og målsætningerne for energiunionen bør der være en løbende dialog mellem Kommissionen og medlemsstaterne
  og, når
  det er hensigtsmæssigt,
  mellem medlemsstaterne.
  Kommissionen
  bør
  rette henstillinger til medlemsstaterne, herunder om ambitionsniveauet i udkastene til nationale planer, om den efterfølgende gennemførelse af politikkerne og foranstaltningerne i de nationale planer og om andre nationale politikker og foranstaltninger af betydning for gennemførelsen af energiunionen. Medlemsstaterne bør tage hensyn til sådanne henstillinger og i efterfølgende statusrapporter gøre rede for, hvordan de er blevet fulgt.

Ændring 44

Forslag til forordning

Betragtning 35

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (35) | Hvis ambitionsniveauet i de integrerede nationale energi- og klimaplaner eller ajourførte udgaver heraf er
  utilstrækkeligt
  til at sikre en fælles opfyldelse af energiunionens målsætninger og, for den første periode, navnlig 2030-målene for vedvarende energi og energieffektivitet, bør Kommissionen træffe foranstaltninger på EU-plan for at sikre, at disse målsætninger og specifikke mål nås i fællesskab (og dermed indhente et eventuelt efterslæb i forhold til ambitionerne). Hvis Unionens fremskridt i retning af disse målsætninger og specifikke mål er utilstrækkelige til, at de ønskede resultater nås, bør Kommissionen ud over at fremsætte henstillinger træffe foranstaltninger på EU-plan, eller også bør medlemsstaterne træffe yderligere foranstaltninger for at sikre opfyldelsen af disse målsætninger og de specifikke mål (og dermed indhente et eventuelt efterslæb i forhold til målopfyldelsen). Når indsatsen med henblik på en fælles opfyldelse af målene fordeles som led i de nævnte foranstaltninger, bør ambitiøse
  bidrag
  , som medlemsstaterne i forvejen måtte have
  ydet
  til 2030-målene for vedvarende energi og energieffektivitet, tages med i betragtning. Hvad angår vedvarende energi, kan sådanne foranstaltninger også omfatte finansielle bidrag fra medlemsstaterne til en finansieringsplatform, der forvaltes af Kommissionen, og hvorfra der ydes bidrag til projekter for vedvarende energi i hele Unionen. Medlemsstaternes nationale mål for vedvarende energi for 2020 bør tjene som referenceværdi for andelen af vedvarende energi fra 2021 og fremefter. Med hensyn til energieffektivitet kan supplerende foranstaltninger navnlig tage sigte på at forbedre energieffektiviteten for produkter, bygninger og transport. |

Kommissionens forslag

Ændring

(35)

Hvis ambitionsniveauet i de integrerede nationale energi- og klimaplaner eller ajourførte udgaver heraf er
  utilstrækkeligt
  til at sikre en fælles opfyldelse af energiunionens målsætninger og, for den første periode, navnlig 2030-målene for vedvarende energi og energieffektivitet, bør Kommissionen træffe foranstaltninger på EU-plan for at sikre, at disse målsætninger og specifikke mål nås i fællesskab (og dermed indhente et eventuelt efterslæb i forhold til ambitionerne). Hvis Unionens fremskridt i retning af disse målsætninger og specifikke mål er utilstrækkelige til, at de ønskede resultater nås, bør Kommissionen ud over at fremsætte henstillinger træffe foranstaltninger på EU-plan, eller også bør medlemsstaterne træffe yderligere foranstaltninger for at sikre opfyldelsen af disse målsætninger og de specifikke mål (og dermed indhente et eventuelt efterslæb i forhold til målopfyldelsen). Når indsatsen med henblik på en fælles opfyldelse af målene fordeles som led i de nævnte foranstaltninger, bør ambitiøse
  bidrag
  , som medlemsstaterne i forvejen måtte have
  ydet
  til 2030-målene for vedvarende energi og energieffektivitet, tages med i betragtning. Hvad angår vedvarende energi, kan sådanne foranstaltninger også omfatte finansielle bidrag fra medlemsstaterne til en finansieringsplatform, der forvaltes af Kommissionen, og hvorfra der ydes bidrag til projekter for vedvarende energi i hele Unionen. Medlemsstaternes nationale mål for vedvarende energi for 2020 bør tjene som referenceværdi for andelen af vedvarende energi fra 2021 og fremefter. Med hensyn til energieffektivitet kan supplerende foranstaltninger navnlig tage sigte på at forbedre energieffektiviteten for produkter, bygninger og transport.

| (35) | Hvis ambitionsniveauet
  og de specifikke mål, politikkerne og foranstaltningerne
  i de integrerede nationale energi- og klimaplaner eller ajourførte udgaver heraf er
  utilstrækkelige
  til at sikre en fælles opfyldelse af energiunionens målsætninger og, for den første periode, navnlig 2030-målene for vedvarende energi og energieffektivitet, bør Kommissionen træffe foranstaltninger på EU-plan for at sikre, at disse målsætninger og specifikke mål nås i fællesskab
  , og bør medlemsstaterne revidere deres nationale mål på området vedvarende energikilder opad inden den 31. december 2020
  (og dermed indhente et eventuelt efterslæb i forhold til ambitionerne). Hvis Unionens fremskridt i retning af disse målsætninger og specifikke mål er utilstrækkelige til, at de ønskede resultater nås, bør Kommissionen ud over at fremsætte henstillinger træffe foranstaltninger på EU-plan, eller også bør medlemsstaterne træffe yderligere foranstaltninger for at sikre opfyldelsen af disse målsætninger og de specifikke mål (og dermed indhente et eventuelt efterslæb i forhold til målopfyldelsen). Når indsatsen med henblik på en fælles opfyldelse af målene fordeles som led i de nævnte foranstaltninger, bør ambitiøse
  tiltag
  , som medlemsstaterne i forvejen måtte have
  bidraget med
  til 2030-målene for vedvarende energi og energieffektivitet, tages med i betragtning. Hvad angår vedvarende energi, kan sådanne foranstaltninger også omfatte
  frivillige
  finansielle bidrag fra medlemsstaterne til en finansieringsplatform, der forvaltes af Kommissionen, og hvorfra der ydes bidrag til projekter for vedvarende energi i hele Unionen
  , herunder projekter af interesse for energiunionen
  . Medlemsstaternes nationale mål for vedvarende energi for 2020 bør tjene som referenceværdi for andelen af vedvarende energi fra 2021 og fremefter
  og bør opretholdes i hele perioden
  . Med hensyn til energieffektivitet kan supplerende foranstaltninger navnlig tage sigte på at forbedre energieffektiviteten for produkter, bygninger og transport. |
| --- | --- |

(35)

Hvis ambitionsniveauet
  og de specifikke mål, politikkerne og foranstaltningerne
  i de integrerede nationale energi- og klimaplaner eller ajourførte udgaver heraf er
  utilstrækkelige
  til at sikre en fælles opfyldelse af energiunionens målsætninger og, for den første periode, navnlig 2030-målene for vedvarende energi og energieffektivitet, bør Kommissionen træffe foranstaltninger på EU-plan for at sikre, at disse målsætninger og specifikke mål nås i fællesskab
  , og bør medlemsstaterne revidere deres nationale mål på området vedvarende energikilder opad inden den 31. december 2020
  (og dermed indhente et eventuelt efterslæb i forhold til ambitionerne). Hvis Unionens fremskridt i retning af disse målsætninger og specifikke mål er utilstrækkelige til, at de ønskede resultater nås, bør Kommissionen ud over at fremsætte henstillinger træffe foranstaltninger på EU-plan, eller også bør medlemsstaterne træffe yderligere foranstaltninger for at sikre opfyldelsen af disse målsætninger og de specifikke mål (og dermed indhente et eventuelt efterslæb i forhold til målopfyldelsen). Når indsatsen med henblik på en fælles opfyldelse af målene fordeles som led i de nævnte foranstaltninger, bør ambitiøse
  tiltag
  , som medlemsstaterne i forvejen måtte have
  bidraget med
  til 2030-målene for vedvarende energi og energieffektivitet, tages med i betragtning. Hvad angår vedvarende energi, kan sådanne foranstaltninger også omfatte
  frivillige
  finansielle bidrag fra medlemsstaterne til en finansieringsplatform, der forvaltes af Kommissionen, og hvorfra der ydes bidrag til projekter for vedvarende energi i hele Unionen
  , herunder projekter af interesse for energiunionen
  . Medlemsstaternes nationale mål for vedvarende energi for 2020 bør tjene som referenceværdi for andelen af vedvarende energi fra 2021 og fremefter
  og bør opretholdes i hele perioden
  . Med hensyn til energieffektivitet kan supplerende foranstaltninger navnlig tage sigte på at forbedre energieffektiviteten for produkter, bygninger og transport.

Ændring 45

Forslag til forordning

Betragtning 38

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (38) | Medlemsstaterne og Kommissionen bør sikre et tæt samarbejde om alle spørgsmål vedrørende gennemførelsen af energiunionen og denne forordning, med tæt inddragelse af Europa-Parlamentet. Kommissionen bør
  , hvor det er hensigtsmæssigt,
  bistå medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning, især med udarbejdelsen af de nationale
  planer
  og den tilhørende kapacitetsopbygning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(38)

Medlemsstaterne og Kommissionen bør sikre et tæt samarbejde om alle spørgsmål vedrørende gennemførelsen af energiunionen og denne forordning, med tæt inddragelse af Europa-Parlamentet. Kommissionen bør
  , hvor det er hensigtsmæssigt,
  bistå medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning, især med udarbejdelsen af de nationale
  planer
  og den tilhørende kapacitetsopbygning.

| (38) | Medlemsstaterne og Kommissionen bør sikre et tæt samarbejde om alle spørgsmål vedrørende gennemførelsen af energiunionen og denne forordning, med tæt inddragelse af Europa-Parlamentet. Kommissionen bør bistå medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning, især med
  hensyn til
  udarbejdelsen
  , gennemførelsen og overvågningen
  af de
  integrerede
  nationale
  energi- og klimaplaner
  og den
  langsigtede klima- og energistrategi og
  tilhørende kapacitetsopbygning
  , ved at mobilisere interne ressourcer fra Det Europæiske Miljøagentur, Det Fælles Forskningscenter, den interne modelleringskapacitet og, hvor det er relevant, ekstern ekspertise
  . |
| --- | --- |

(38)

Medlemsstaterne og Kommissionen bør sikre et tæt samarbejde om alle spørgsmål vedrørende gennemførelsen af energiunionen og denne forordning, med tæt inddragelse af Europa-Parlamentet. Kommissionen bør bistå medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning, især med
  hensyn til
  udarbejdelsen
  , gennemførelsen og overvågningen
  af de
  integrerede
  nationale
  energi- og klimaplaner
  og den
  langsigtede klima- og energistrategi og
  tilhørende kapacitetsopbygning
  , ved at mobilisere interne ressourcer fra Det Europæiske Miljøagentur, Det Fælles Forskningscenter, den interne modelleringskapacitet og, hvor det er relevant, ekstern ekspertise
  .

Ændring 46

Forslag til forordning

Betragtning 41 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (41a) | Denne forordning indeholder bestemmelser, der vedrører behandling af energieffektivitet som en infrastrukturmæssig prioritering i anerkendelse af, at energieffektivitet opfylder den definition på infrastruktur, som anvendes af IMF og andre økonomiske institutioner, og gør den til et afgørende element og en prioriteret overvejelse i fremtidige investeringsbeslutninger vedrørende Europas energiinfrastruktur

   (1a)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(41a)

Denne forordning indeholder bestemmelser, der vedrører behandling af energieffektivitet som en infrastrukturmæssig prioritering i anerkendelse af, at energieffektivitet opfylder den definition på infrastruktur, som anvendes af IMF og andre økonomiske institutioner, og gør den til et afgørende element og en prioriteret overvejelse i fremtidige investeringsbeslutninger vedrørende Europas energiinfrastruktur

   (1a)

  .

Ændring 47

Forslag til forordning

Betragtning 43

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (43) | Kommissionen bør under udførelsen af sine opgaver i henhold til denne forordning, herunder udarbejdelsen af gennemførelsesretsakter, bistås af et
  udvalg vedrørende energiunionen
  . Dette udvalg bør erstatte og overtage opgaverne fra Udvalget for Klimaændringer og, hvor det er hensigtsmæssigt, andre udvalg. |

Kommissionens forslag

Ændring

(43)

Kommissionen bør under udførelsen af sine opgaver i henhold til denne forordning, herunder udarbejdelsen af gennemførelsesretsakter, bistås af et
  udvalg vedrørende energiunionen
  . Dette udvalg bør erstatte og overtage opgaverne fra Udvalget for Klimaændringer og, hvor det er hensigtsmæssigt, andre udvalg.

| (43) | Kommissionen bør under udførelsen af sine opgaver i henhold til denne forordning, herunder udarbejdelsen af gennemførelsesretsakter, bistås af et
  energi- og klimaudvalg. For så vidt angår spørgsmål vedrørende gennemførelsen af bestemmelser, der specifikt vedrører klimaet, bør Kommissionen bistås af det udvalg for klimaændringer, der er nedsat ved forordning (EU) nr. 525/2013. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen bør under udførelsen af sine opgaver i henhold til denne forordning, herunder udarbejdelsen af gennemførelsesretsakter, bistås af et
  energi- og klimaudvalg. For så vidt angår spørgsmål vedrørende gennemførelsen af bestemmelser, der specifikt vedrører klimaet, bør Kommissionen bistås af det udvalg for klimaændringer, der er nedsat ved forordning (EU) nr. 525/2013.

Ændring 48

Forslag til forordning

Betragtning 44 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (44a) | Som forberedelse til en fremtidig revision af denne forordning og inden for rammerne af Unionens strategi for cybersikkerhed bør Kommissionen i tæt samarbejde med medlemsstaterne vurdere, om det måske vil blive nødvendigt at tilføje yderligere ensartede planlægnings- og rapporteringskrav til medlemsstaternes bestræbelser på at forbedre beskyttelsen af kritisk infrastruktur i Unionens energisystem mod enhver form for cybertrusler, især i betragtning af det stigende antal potentielt kritiske cyberangreb i løbet af det sidste årti, for at sikre energisikkerhed under alle omstændigheder. En sådan forbedret koordinering inden for Unionen bør dog ikke påvirke medlemsstaternes nationale sikkerhedsinteresser ved at afsløre følsomme oplysninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(44a)

Som forberedelse til en fremtidig revision af denne forordning og inden for rammerne af Unionens strategi for cybersikkerhed bør Kommissionen i tæt samarbejde med medlemsstaterne vurdere, om det måske vil blive nødvendigt at tilføje yderligere ensartede planlægnings- og rapporteringskrav til medlemsstaternes bestræbelser på at forbedre beskyttelsen af kritisk infrastruktur i Unionens energisystem mod enhver form for cybertrusler, især i betragtning af det stigende antal potentielt kritiske cyberangreb i løbet af det sidste årti, for at sikre energisikkerhed under alle omstændigheder. En sådan forbedret koordinering inden for Unionen bør dog ikke påvirke medlemsstaternes nationale sikkerhedsinteresser ved at afsløre følsomme oplysninger.

Ændring 49

Forslag til forordning

Artikel 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Genstand og anvendelsesområde | Genstand og anvendelsesområde |
| 1.   Ved denne forordning fastlægges et forvaltningssystem til: | 1.   Ved denne forordning fastlægges et forvaltningssystem til: |
| | -a) | gennemførelse af langsigtede klima- og energistrategier og foranstaltninger, der har til formål at opfylde Unionens forpligtelser for drivhusgasemissioner i overensstemmelse med Parisaftalen |

Kommissionens forslag

Ændring

Artikel 1

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

Genstand og anvendelsesområde

1.   Ved denne forordning fastlægges et forvaltningssystem til:

1.   Ved denne forordning fastlægges et forvaltningssystem til:

-a)

-a)

gennemførelse af langsigtede klima- og energistrategier og foranstaltninger, der har til formål at opfylde Unionens forpligtelser for drivhusgasemissioner i overensstemmelse med Parisaftalen

| a) | gennemførelse af strategier og foranstaltninger med det formål at nå målsætningerne og de specifikke mål for energiunionen samt, for den første tiårige periode fra 2021 til 2030, særlig Unionens 2030-mål for energi og klima |
| --- | --- |

a)

gennemførelse af strategier og foranstaltninger med det formål at nå målsætningerne og de specifikke mål for energiunionen samt, for den første tiårige periode fra 2021 til 2030, særlig Unionens 2030-mål for energi og klima

| a) | gennemførelse af strategier og foranstaltninger med det formål at nå målsætningerne og de specifikke mål for energiunionen samt, for den første tiårige periode fra 2021 til 2030, særlig Unionens 2030-mål for energi og klima |
| --- | --- |

a)

gennemførelse af strategier og foranstaltninger med det formål at nå målsætningerne og de specifikke mål for energiunionen samt, for den første tiårige periode fra 2021 til 2030, særlig Unionens 2030-mål for energi og klima

| aa) | strukturering af partnerskaber og samarbejde mellem medlemsstaterne på makroregionalt og regionalt plan, der har til formål at nå energiunionens mål, målsætninger og forpligtelser |
| --- | --- |

aa)

aa)

strukturering af partnerskaber og samarbejde mellem medlemsstaterne på makroregionalt og regionalt plan, der har til formål at nå energiunionens mål, målsætninger og forpligtelser

strukturering af partnerskaber og samarbejde mellem medlemsstaterne på makroregionalt og regionalt plan, der har til formål at nå energiunionens mål, målsætninger og forpligtelser

| b) | sikring af, at Unionens og medlemsstaternes rapportering til sekretariatet for klimakonventionen og Parisaftalen sker rettidigt fog er gennemsigtig, nøjagtig, sammenhængende, sammenlignelig og fuldstændig. |
| --- | --- |

b)

sikring af, at Unionens og medlemsstaternes rapportering til sekretariatet for klimakonventionen og Parisaftalen sker rettidigt fog er gennemsigtig, nøjagtig, sammenhængende, sammenlignelig og fuldstændig.

| b) | sikring af, at Unionens og medlemsstaternes rapportering til sekretariatet for klimakonventionen og Parisaftalen sker rettidigt og er gennemsigtig, nøjagtig, sammenhængende, sammenlignelig og fuldstændig |
| --- | --- |

b)

sikring af, at Unionens og medlemsstaternes rapportering til sekretariatet for klimakonventionen og Parisaftalen sker rettidigt og er gennemsigtig, nøjagtig, sammenhængende, sammenlignelig og fuldstændig

| ba) | medvirken til større reguleringsmæssig sikkerhed såvel som til større sikkerhed for investorer og ydelse af hjælp til at udnytte nye muligheder for økonomisk udvikling, stimulering af investeringer, jobskabelse og social samhørighed til fulde |
| --- | --- |

ba)

ba)

medvirken til større reguleringsmæssig sikkerhed såvel som til større sikkerhed for investorer og ydelse af hjælp til at udnytte nye muligheder for økonomisk udvikling, stimulering af investeringer, jobskabelse og social samhørighed til fulde

medvirken til større reguleringsmæssig sikkerhed såvel som til større sikkerhed for investorer og ydelse af hjælp til at udnytte nye muligheder for økonomisk udvikling, stimulering af investeringer, jobskabelse og social samhørighed til fulde

| bc) | understøttelse af en retfærdig overgang for borgere og regioner, som kan blive negativt påvirket af overgangen til en kulstoffattig økonomi. |
| --- | --- |

bc)

bc)

understøttelse af en retfærdig overgang for borgere og regioner, som kan blive negativt påvirket af overgangen til en kulstoffattig økonomi.

understøttelse af en retfærdig overgang for borgere og regioner, som kan blive negativt påvirket af overgangen til en kulstoffattig økonomi.

Forvaltningssystemet bygger på integrerede nationale energi- og klimaplaner for tiårige perioder, hvoraf den første løber fra 2021-2030, tilsvarende integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter fra medlemsstaterne og integrerede overvågningsordninger iværksat af Europa-Kommissionen. Det fastlægger en struktureret, iterativ proces mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik på færdiggørelsen af de nationale planer og deres efterfølgende gennemførelse, herunder med hensyn til regionalt samarbejde, og tilsvarende handling fra Kommissionens side.

Forvaltningssystemet bygger på integrerede nationale energi- og klimaplaner for tiårige perioder, hvoraf den første løber fra 2021-2030, tilsvarende integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter fra medlemsstaterne og integrerede overvågningsordninger iværksat af Europa-Kommissionen. Det fastlægger en struktureret,
  gennemsigtig,
  iterativ proces mellem Kommissionen og medlemsstaterne
  , der sikrer fuld deltagelse af den brede offentlighed og lokale myndigheder,
  med henblik på færdiggørelsen af de nationale planer og deres efterfølgende gennemførelse, herunder med hensyn til
  makroregionalt og
  regionalt samarbejde, og tilsvarende handling fra Kommissionens side.

gennemsigtig,

, der sikrer fuld deltagelse af den brede offentlighed og lokale myndigheder,

makroregionalt og

2.   Denne forordning finder anvendelse på følgende fem dimensioner af energiunionen:

2.   Denne forordning finder anvendelse på følgende fem dimensioner af energiunionen:

| a) | energisikkerhed |
| --- | --- |

a)

energisikkerhed

| a) | energisikkerhed |
| --- | --- |

a)

energisikkerhed

| b) | energimarkedet |
| --- | --- |

b)

energimarkedet

energimarkedet

| b) | det indre energimarked |
| --- | --- |

b)

det indre energimarked

det indre energimarked

| c) | energieffektivitet |
| --- | --- |

c)

energieffektivitet

| c) | energieffektivitet |
| --- | --- |

c)

energieffektivitet

| d) | dekarbonisering og |
| --- | --- |

d)

dekarbonisering og

| d) | dekarbonisering og |
| --- | --- |

d)

dekarbonisering og

| e) | forskning, innovation og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

e)

forskning, innovation og konkurrenceevne.

| e) | forskning, innovation og konkurrenceevne. |
| --- | --- |

e)

forskning, innovation og konkurrenceevne.

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1

Artikel 2 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| I forbindelse med denne forordning gælder definitionerne i [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF som foreslået i COM(2016)0767], direktiv 2010/31/EU og direktiv 2012/27/EU.
  Endvidere forstås ved: | I forbindelse med denne forordning gælder definitionerne i [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF som foreslået i COM(2016)0767],
  [omarbejdning af direktiv 2009/72/EF som foreslået i COM(2016)XXXX],
  direktiv 2010/31/EU og direktiv 2012/27/EU. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

I forbindelse med denne forordning gælder definitionerne i [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF som foreslået i COM(2016)0767], direktiv 2010/31/EU og direktiv 2012/27/EU.
  Endvidere forstås ved:

Endvidere forstås ved:

I forbindelse med denne forordning gælder definitionerne i [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF som foreslået i COM(2016)0767],
  [omarbejdning af direktiv 2009/72/EF som foreslået i COM(2016)XXXX],
  direktiv 2010/31/EU og direktiv 2012/27/EU.

[omarbejdning af direktiv 2009/72/EF som foreslået i COM(2016)XXXX],

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — nr. 3

Artikel 2 — stk. 2 — nr. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3) | »vedtagne politikker og foranstaltninger«: politikker og foranstaltninger, for hvilke der på datoen for forelæggelsen af den nationale plan eller statusrapport er truffet en officiel beslutning på regeringsplan, og for hvilke der er en klar forpligtelse til at gå videre med gennemførelsen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3)

»vedtagne politikker og foranstaltninger«: politikker og foranstaltninger, for hvilke der på datoen for forelæggelsen af den nationale plan eller statusrapport er truffet en officiel beslutning på regeringsplan, og for hvilke der er en klar forpligtelse til at gå videre med gennemførelsen

| 3) | »vedtagne politikker og foranstaltninger«: politikker og foranstaltninger, for hvilke der på datoen for forelæggelsen af den nationale plan eller statusrapport er truffet en officiel
  central eller subnational
  beslutning på regeringsplan, og for hvilke der er en klar forpligtelse til at gå videre med gennemførelsen |
| --- | --- |

3)

»vedtagne politikker og foranstaltninger«: politikker og foranstaltninger, for hvilke der på datoen for forelæggelsen af den nationale plan eller statusrapport er truffet en officiel
  central eller subnational
  beslutning på regeringsplan, og for hvilke der er en klar forpligtelse til at gå videre med gennemførelsen

central eller subnational

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — nr. 9

Artikel 2 — stk. 2 — nr. 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9) | »Unionens 2030-mål for energi og klima«: det EU-dækkende bindende specifikke mål, der skal nås senest i 2030, om en reduktion i Unionens egne drivhusgasemissioner for hele økonomien på mindst 40 % i forhold til 1990, det bindende mål på EU-plan om, at andelen af vedvarende energi, der forbruges i Unionen, i 2030 skal være mindst 27 %, målet på EU-plan om, at energieffektiviteten i 2030 skal være forbedret med mindst 27 %, hvilket skal tages op til revision senest i 2020, idet der tilstræbes et mål på EU-plan på 30 %, og målet om, at 15 % af elnettet skal være sammenkoblet i 2030, samt eventuelle andre mål i denne henseende for 2030, der vedtages senere af Det Europæiske Råd eller Rådet og Parlamentet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9)

9)

»Unionens 2030-mål for energi og klima«: det EU-dækkende bindende specifikke mål, der skal nås senest i 2030, om en reduktion i Unionens egne drivhusgasemissioner for hele økonomien på mindst 40 % i forhold til 1990, det bindende mål på EU-plan om, at andelen af vedvarende energi, der forbruges i Unionen, i 2030 skal være mindst 27 %, målet på EU-plan om, at energieffektiviteten i 2030 skal være forbedret med mindst 27 %, hvilket skal tages op til revision senest i 2020, idet der tilstræbes et mål på EU-plan på 30 %, og målet om, at 15 % af elnettet skal være sammenkoblet i 2030, samt eventuelle andre mål i denne henseende for 2030, der vedtages senere af Det Europæiske Råd eller Rådet og Parlamentet.

udgår

udgår

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — nr. 11 a (nyt)

Artikel 2 — stk. 2 — nr. 11 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 11a) | »tidlig indsats«: tidlige fremskridt i en medlemsstat, der gøres fra og med 2021 hen imod dens mål for vedvarende energi som omhandlet i artikel 3 i [omarbejdning af direktivet om vedvarende energi] og dens mål for forbedring af energieffektiviteten som omhandlet i artikel 1, stk. 1, og artikel 3, stk. 4, i direktiv 2012/27/EU |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

11a)

11a)

»tidlig indsats«: tidlige fremskridt i en medlemsstat, der gøres fra og med 2021 hen imod dens mål for vedvarende energi som omhandlet i artikel 3 i [omarbejdning af direktivet om vedvarende energi] og dens mål for forbedring af energieffektiviteten som omhandlet i artikel 1, stk. 1, og artikel 3, stk. 4, i direktiv 2012/27/EU

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 2 — nr. 17 a (nyt)

Artikel 2 — stk. 2 — nr. 17 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 17a) | »energieffektivitet først«: prioritering i alle beslutninger om energiplanlægning, energipolitik og energiinvestering af foranstaltninger, der gør energiefterspørgsel og energiudbud mere effektiv ved hjælp af omkostningsoptimale energibesparelser på slutanvendelsesniveau, initiativer på området prisfleksibelt forbrug og mere effektiv omdannelse, transmission og distribution af energi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

17a)

17a)

»energieffektivitet først«: prioritering i alle beslutninger om energiplanlægning, energipolitik og energiinvestering af foranstaltninger, der gør energiefterspørgsel og energiudbud mere effektiv ved hjælp af omkostningsoptimale energibesparelser på slutanvendelsesniveau, initiativer på området prisfleksibelt forbrug og mere effektiv omdannelse, transmission og distribution af energi

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3

Artikel 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Integrerede nationale energi- og klimaplaner | Integrerede nationale energi- og klimaplaner |
| 1.   Senest den 1. januar 2019 og hvert tiende år derefter meddeler hver medlemsstat Kommissionen en integreret national energi- og klimaplan. Planerne skal indeholde de elementer, der er anført i stk. 2 og i bilag I. Den første plan skal omfatte perioden 2021 til 2030. De efterfølgende planer dækker den tiårige periode, som følger umiddelbart efter udløbet af den periode, som dækkes af den foregående plan. | 1.   Senest den 1. januar 2019 og hvert tiende år derefter meddeler hver medlemsstat Kommissionen en integreret national energi- og klimaplan. Planerne skal indeholde de elementer, der er anført i stk. 2 og i bilag I. Den første plan skal omfatte perioden 2021 til 2030. De efterfølgende planer dækker den tiårige periode, som følger umiddelbart efter udløbet af den periode, som dækkes af den foregående plan. |
| 2.   De integrerede nationale energi- og klimaplaner skal indeholde følgende hovedafsnit: | 2.   De integrerede nationale energi- og klimaplaner skal indeholde følgende hovedafsnit: |
| a) | en oversigt over processen, efter hvilken den integrerede nationale energi- og klimaplan er opstillet, bestående af et resumé, en redegørelse for høringen og inddragelsen af
  interesserede
  parter og resultaterne heraf
  samt
  en redegørelse for regionalt samarbejde med andre medlemsstater om udarbejdelsen af planen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 3

Artikel 3

Integrerede nationale energi- og klimaplaner

Integrerede nationale energi- og klimaplaner

1.   Senest den 1. januar 2019 og hvert tiende år derefter meddeler hver medlemsstat Kommissionen en integreret national energi- og klimaplan. Planerne skal indeholde de elementer, der er anført i stk. 2 og i bilag I. Den første plan skal omfatte perioden 2021 til 2030. De efterfølgende planer dækker den tiårige periode, som følger umiddelbart efter udløbet af den periode, som dækkes af den foregående plan.

1.   Senest den 1. januar 2019 og hvert tiende år derefter meddeler hver medlemsstat Kommissionen en integreret national energi- og klimaplan. Planerne skal indeholde de elementer, der er anført i stk. 2 og i bilag I. Den første plan skal omfatte perioden 2021 til 2030. De efterfølgende planer dækker den tiårige periode, som følger umiddelbart efter udløbet af den periode, som dækkes af den foregående plan.

2.   De integrerede nationale energi- og klimaplaner skal indeholde følgende hovedafsnit:

2.   De integrerede nationale energi- og klimaplaner skal indeholde følgende hovedafsnit:

a)

en oversigt over processen, efter hvilken den integrerede nationale energi- og klimaplan er opstillet, bestående af et resumé, en redegørelse for høringen og inddragelsen af
  interesserede
  parter og resultaterne heraf
  samt
  en redegørelse for regionalt samarbejde med andre medlemsstater om udarbejdelsen af planen

interesserede

samt

| a) | en oversigt over processen, efter hvilken den integrerede nationale energi- og klimaplan er opstillet, bestående af: |
| --- | --- |

a)

en oversigt over processen, efter hvilken den integrerede nationale energi- og klimaplan er opstillet, bestående af:

| | 1) | et resumé |
| --- | --- | --- |

1)

1)

et resumé

| | 2) | en redegørelse for høringen og inddragelsen af
  lokale myndigheder, civilsamfundet, erhvervslivet, arbejdsmarkedets
  parter
  og borgere og for
  resultaterne heraf |
| --- | --- | --- |

2)

2)

en redegørelse for høringen og inddragelsen af
  lokale myndigheder, civilsamfundet, erhvervslivet, arbejdsmarkedets
  parter
  og borgere og for
  resultaterne heraf

lokale myndigheder, civilsamfundet, erhvervslivet, arbejdsmarkedets

og borgere og for

| | 3) | en redegørelse for
  makroregionalt og
  regionalt samarbejde med andre medlemsstater om udarbejdelsen af planen |
| --- | --- | --- |

3)

3)

en redegørelse for
  makroregionalt og
  regionalt samarbejde med andre medlemsstater om udarbejdelsen af planen

makroregionalt og

| b) | en redegørelse for de nationale målsætninger, specifikke mål
  og bidrag
  for hver af energiunionens fem dimensioner |
| --- | --- |

b)

en redegørelse for de nationale målsætninger, specifikke mål
  og bidrag
  for hver af energiunionens fem dimensioner

og bidrag

| b) | en redegørelse for de nationale målsætninger
  og
  specifikke mål for hver af energiunionens fem dimensioner |
| --- | --- |

b)

en redegørelse for de nationale målsætninger
  og
  specifikke mål for hver af energiunionens fem dimensioner

og

| c) | en redegørelse for de politikker og
  foranstaltninger
  , der påtænkes indført for at opfylde disse målsætninger, specifikke mål
  og bidrag
  , der er fastsat i litra b) |
| --- | --- |

c)

en redegørelse for de politikker og
  foranstaltninger
  , der påtænkes indført for at opfylde disse målsætninger, specifikke mål
  og bidrag
  , der er fastsat i litra b)

foranstaltninger

og bidrag

| c) | en redegørelse for de
  planlagte
  politikker
  , foranstaltninger
  og
  investeringsstrategier
  , der påtænkes indført for at opfylde disse målsætninger
  og
  specifikke mål, der er fastsat i litra b) |
| --- | --- |

c)

en redegørelse for de
  planlagte
  politikker
  , foranstaltninger
  og
  investeringsstrategier
  , der påtænkes indført for at opfylde disse målsætninger
  og
  specifikke mål, der er fastsat i litra b)

planlagte

, foranstaltninger

investeringsstrategier

og

| d) | en redegørelse for den aktuelle situation i energiunionens fem dimensioner, bl.a. for energisystemet og drivhusgasemissioner og -optag tillige med fremskrivninger i forhold til de målsætninger, der er nævnt i litra b), med allerede eksisterende (gennemførte og vedtagne) politikker og foranstaltninger |
| --- | --- |

d)

en redegørelse for den aktuelle situation i energiunionens fem dimensioner, bl.a. for energisystemet og drivhusgasemissioner og -optag tillige med fremskrivninger i forhold til de målsætninger, der er nævnt i litra b), med allerede eksisterende (gennemførte og vedtagne) politikker og foranstaltninger

| d) | en redegørelse for den aktuelle situation i energiunionens fem dimensioner, bl.a. for energisystemet og drivhusgasemissioner og -optag tillige med fremskrivninger i forhold til de målsætninger
  og specifikke mål
  , der er nævnt i litra b), med allerede eksisterende (gennemførte og vedtagne) politikker og foranstaltninger
  samt en redegørelse for de reguleringsmæssige og ikkereguleringsmæssige barrierer og hindringer, der er for at opfylde målsætningerne og nå de specifikke mål |
| --- | --- |

d)

en redegørelse for den aktuelle situation i energiunionens fem dimensioner, bl.a. for energisystemet og drivhusgasemissioner og -optag tillige med fremskrivninger i forhold til de målsætninger
  og specifikke mål
  , der er nævnt i litra b), med allerede eksisterende (gennemførte og vedtagne) politikker og foranstaltninger
  samt en redegørelse for de reguleringsmæssige og ikkereguleringsmæssige barrierer og hindringer, der er for at opfylde målsætningerne og nå de specifikke mål

og specifikke mål

samt en redegørelse for de reguleringsmæssige og ikkereguleringsmæssige barrierer og hindringer, der er for at opfylde målsætningerne og nå de specifikke mål

| e) | en vurdering af virkningerne af de planlagte politikker og foranstaltninger med hensyn til at opfylde de i 
  litra b) nævnte
  målsætninger |
| --- | --- |

e)

en vurdering af virkningerne af de planlagte politikker og foranstaltninger med hensyn til at opfylde de i 
  litra b) nævnte
  målsætninger

litra b) nævnte

| e) | en vurdering af virkningerne af de
  enkelte og samlede
  planlagte politikker og foranstaltninger med hensyn til at opfylde de
  specifikke mål og
  målsætninger
  , der er omhandlet
  i 
  artikel 1, 4, 13a og 14, og af virkningerne på miljømæssige forhold, herunder luftkvalitet og naturbeskyttelse, sundhed samt makroøkonomiske og sociale forhold |
| --- | --- |

e)

en vurdering af virkningerne af de
  enkelte og samlede
  planlagte politikker og foranstaltninger med hensyn til at opfylde de
  specifikke mål og
  målsætninger
  , der er omhandlet
  i 
  artikel 1, 4, 13a og 14, og af virkningerne på miljømæssige forhold, herunder luftkvalitet og naturbeskyttelse, sundhed samt makroøkonomiske og sociale forhold

enkelte og samlede

specifikke mål og

, der er omhandlet

artikel 1, 4, 13a og 14, og af virkningerne på miljømæssige forhold, herunder luftkvalitet og naturbeskyttelse, sundhed samt makroøkonomiske og sociale forhold

| ea) | en vurdering af virkningerne af de planlagte politikker og foranstaltninger på konkurrenceevne for så vidt angår energiunionens fem dimensioner |
| --- | --- |

ea)

ea)

en vurdering af virkningerne af de planlagte politikker og foranstaltninger på konkurrenceevne for så vidt angår energiunionens fem dimensioner

en vurdering af virkningerne af de planlagte politikker og foranstaltninger på konkurrenceevne for så vidt angår energiunionens fem dimensioner

| eb) | en vurdering af de potentielle virkninger af klimaet i medlemsstaten, herunder direkte og indirekte virkninger, og strategier for modstandsdygtighed til håndtering af klimaændringer, f.eks. nationale tilpasningsplaner |
| --- | --- |

eb)

eb)

en vurdering af de potentielle virkninger af klimaet i medlemsstaten, herunder direkte og indirekte virkninger, og strategier for modstandsdygtighed til håndtering af klimaændringer, f.eks. nationale tilpasningsplaner

en vurdering af de potentielle virkninger af klimaet i medlemsstaten, herunder direkte og indirekte virkninger, og strategier for modstandsdygtighed til håndtering af klimaændringer, f.eks. nationale tilpasningsplaner

| ec) | efter udarbejdelsen af en investeringsstrategi, en vurdering af offentlige og private investeringer, der er nødvendige for at gennemføre de planlagte politikker og foranstaltninger |
| --- | --- |

ec)

ec)

efter udarbejdelsen af en investeringsstrategi, en vurdering af offentlige og private investeringer, der er nødvendige for at gennemføre de planlagte politikker og foranstaltninger

efter udarbejdelsen af en investeringsstrategi, en vurdering af offentlige og private investeringer, der er nødvendige for at gennemføre de planlagte politikker og foranstaltninger

| f) | et bilag, der opstilles ifølge kravene og strukturen i bilag II til denne forordning og angiver medlemsstaternes metoder og politiske foranstaltninger for at opfylde kravet om energibesparelser i overensstemmelse med artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761] og dettes bilag V. |
| --- | --- |

f)

et bilag, der opstilles ifølge kravene og strukturen i bilag II til denne forordning og angiver medlemsstaternes metoder og politiske foranstaltninger for at opfylde kravet om energibesparelser i overensstemmelse med artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761] og dettes bilag V.

| f) | et bilag, der opstilles ifølge kravene og strukturen i bilag II til denne forordning og angiver medlemsstaternes metoder og politiske foranstaltninger for at opfylde kravet om energibesparelser i overensstemmelse med artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761] og dettes bilag V. |
| --- | --- |

f)

et bilag, der opstilles ifølge kravene og strukturen i bilag II til denne forordning og angiver medlemsstaternes metoder og politiske foranstaltninger for at opfylde kravet om energibesparelser i overensstemmelse med artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761] og dettes bilag V.

3.   Medlemsstaterne skal ved udarbejdelsen af de nationale planer, der er omhandlet i stk. 1, tage hensyn til indbyrdes sammenhænge mellem energiunionens fem dimensioner
  , og de skal
  benytte overensstemmende data og antagelser i de fem dimensioner, når dette er relevant.

3.   Medlemsstaterne skal ved udarbejdelsen af de nationale planer, der er omhandlet i stk. 1:

| a) | begrænse den administrative kompleksitet og omkostningerne for alle relevante aktører |
| --- | --- |

a)

a)

begrænse den administrative kompleksitet og omkostningerne for alle relevante aktører

begrænse den administrative kompleksitet og omkostningerne for alle relevante aktører

| b) | tage hensyn til indbyrdes sammenhænge mellem energiunionens fem dimensioner
  , navnlig princippet om »energieffektivitet først« |
| --- | --- |

b)

b)

tage hensyn til indbyrdes sammenhænge mellem energiunionens fem dimensioner
  , navnlig princippet om »energieffektivitet først«

, navnlig princippet om »energieffektivitet først«

| c) | benytte
  troværdige og
  overensstemmende data og antagelser i de fem dimensioner, hvor dette er relevant,
  og gøre de oplysninger, der er anvendt til modelberegninger, offentligt tilgængelige |
| --- | --- |

c)

c)

benytte
  troværdige og
  overensstemmende data og antagelser i de fem dimensioner, hvor dette er relevant,
  og gøre de oplysninger, der er anvendt til modelberegninger, offentligt tilgængelige

troværdige og

og gøre de oplysninger, der er anvendt til modelberegninger, offentligt tilgængelige

| d) | sikre overensstemmelse med de målsætninger, der er fastlagt i artikel 1, og med de nationale langsigtede klima- og energistrategier som omhandlet i artikel 14 |
| --- | --- |

d)

d)

sikre overensstemmelse med de målsætninger, der er fastlagt i artikel 1, og med de nationale langsigtede klima- og energistrategier som omhandlet i artikel 14

sikre overensstemmelse med de målsætninger, der er fastlagt i artikel 1, og med de nationale langsigtede klima- og energistrategier som omhandlet i artikel 14

| e) | vurdere antallet af husstande, der befinder sig i energifattigdom, under hensyntagen til de nationale energitjenester, der er nødvendige for at sikre basale levestandarder i den pågældende nationale kontekst, og skitsere eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger til afhjælpning af energifattigdom, herunder socialpolitiske foranstaltninger og andre relevante nationale programmer.



  I tilfælde af at en medlemsstat har et betydeligt antal husstande, der befinder sig i energifattigdom — som underbygget af vurderingen baseret på verificerbare data og foretaget under anvendelse af indikatorer for geografisk spredning — bør den i sin plan medtage en vejledende national målsætning om at mindske energifattigdommen |
| --- | --- |

e)

e)

vurdere antallet af husstande, der befinder sig i energifattigdom, under hensyntagen til de nationale energitjenester, der er nødvendige for at sikre basale levestandarder i den pågældende nationale kontekst, og skitsere eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger til afhjælpning af energifattigdom, herunder socialpolitiske foranstaltninger og andre relevante nationale programmer.

vurdere antallet af husstande, der befinder sig i energifattigdom, under hensyntagen til de nationale energitjenester, der er nødvendige for at sikre basale levestandarder i den pågældende nationale kontekst, og skitsere eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger til afhjælpning af energifattigdom, herunder socialpolitiske foranstaltninger og andre relevante nationale programmer.

I tilfælde af at en medlemsstat har et betydeligt antal husstande, der befinder sig i energifattigdom — som underbygget af vurderingen baseret på verificerbare data og foretaget under anvendelse af indikatorer for geografisk spredning — bør den i sin plan medtage en vejledende national målsætning om at mindske energifattigdommen

| f) | medtage bestemmelser med sigte på at undgå, modvirke eller — hvis projektet er af offentlig interesse og der ikke er nogen alternativer — kompensere for eventuelle miljøskadelige virkninger, der afdækkes i forbindelse med den integrerede rapportering som omhandlet i artikel 15-22 |
| --- | --- |

f)

f)

medtage bestemmelser med sigte på at undgå, modvirke eller — hvis projektet er af offentlig interesse og der ikke er nogen alternativer — kompensere for eventuelle miljøskadelige virkninger, der afdækkes i forbindelse med den integrerede rapportering som omhandlet i artikel 15-22

medtage bestemmelser med sigte på at undgå, modvirke eller — hvis projektet er af offentlig interesse og der ikke er nogen alternativer — kompensere for eventuelle miljøskadelige virkninger, der afdækkes i forbindelse med den integrerede rapportering som omhandlet i artikel 15-22

| g) | tage hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger, der er udstedt i forbindelse med det europæiske semester. |
| --- | --- |

g)

g)

tage hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger, der er udstedt i forbindelse med det europæiske semester.

tage hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger, der er udstedt i forbindelse med det europæiske semester.

3a.
     
  Medlemsstaten sikrer, at der efter dens første integrerede nationale energi- og klimaplan i hver af dens efterfølgende planer, som er forelagt Kommissionen i overensstemmelse med stk. 1, foretages ændringer af dens specifikke mål og nationale målsætninger som omhandlet i artikel 4 for at afspejle en højnelse af ambitionsniveauet i forhold til det, der var blevet fastsat i dens tidligere integrerede nationale energi- og klimaplan.

3b.
     
  Medlemsstaterne offentliggør de planer, der indgives til Kommissionen i henhold til denne artikel.

4.   Kommissionen tillægges beføjelser til i overensstemmelse med artikel 36 at vedtage delegerede retsakter for at ændre bilag I med henblik på at tilpasse det til ændringer af Unionens energi- og klimapolitiske ramme, udviklingen på energimarkedet samt nye krav hidrørende fra klimakonventionen og Parisaftalen.

4.   Kommissionen tillægges beføjelser til i overensstemmelse med artikel 36 at vedtage delegerede retsakter for at ændre bilag I med henblik på at tilpasse det til ændringer af Unionens energi- og klimapolitiske ramme, udviklingen på energimarkedet samt nye krav hidrørende fra klimakonventionen og Parisaftalen.

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — overskrift

Artikel 4 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Nationale målsætninger,
  specifikke mål og
  bidrag
  for hver af energiunionens fem dimensioner | Specifikke mål og
  målsætninger
  for hver af energiunionens fem dimensioner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Nationale målsætninger,
  specifikke mål og
  bidrag
  for hver af energiunionens fem dimensioner

Nationale målsætninger,

bidrag

Specifikke mål og
  målsætninger
  for hver af energiunionens fem dimensioner

målsætninger

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1

Artikel 4 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne fastlægger følgende hovedmålsætninger, specifikke mål
  og bidrag
  i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner, jf. afdeling A.2 i bilag I: | Medlemsstaterne fastlægger følgende hovedmålsætninger
  og
  specifikke mål i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner, jf. afdeling A.2 i bilag I: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne fastlægger følgende hovedmålsætninger, specifikke mål
  og bidrag
  i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner, jf. afdeling A.2 i bilag I:

og bidrag

Medlemsstaterne fastlægger følgende hovedmålsætninger
  og
  specifikke mål i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner, jf. afdeling A.2 i bilag I:

og

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra a — punkt 1 — nr. ii a (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — litra a — punkt 1 — nr. ii a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iia. | forløbskurver, som medlemsstaten planlægger for at opretholde og forbedre kulstofoptag gennem dræn i overensstemmelse med de langsigtede klima- og energistrategier som omhandlet i artikel 14 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iia.

iia.

forløbskurver, som medlemsstaten planlægger for at opretholde og forbedre kulstofoptag gennem dræn i overensstemmelse med de langsigtede klima- og energistrategier som omhandlet i artikel 14

forløbskurver, som medlemsstaten planlægger for at opretholde og forbedre kulstofoptag gennem dræn i overensstemmelse med de langsigtede klima- og energistrategier som omhandlet i artikel 14

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra a — punkt 1 — nr. iii

Artikel 4 — stk. 1 — litra a — punkt 1 — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii. | i givet fald
  andre nationale målsætninger og specifikke mål i overensstemmelse med
  eksisterende
  langsigtede
  lavemissionsstrategier |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii.

i givet fald
  andre nationale målsætninger og specifikke mål i overensstemmelse med
  eksisterende
  langsigtede
  lavemissionsstrategier

i givet fald

eksisterende

lavemissionsstrategier

| iii. | andre nationale målsætninger og specifikke mål
  , der er
  i overensstemmelse med
  Parisaftalen og de
  langsigtede
  klima- og energistrategier |
| --- | --- |

iii.

andre nationale målsætninger og specifikke mål
  , der er
  i overensstemmelse med
  Parisaftalen og de
  langsigtede
  klima- og energistrategier

, der er

Parisaftalen og de

klima- og energistrategier

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra a — punkt 2 — nr. i

Artikel 4 — stk. 1 — litra a — punkt 2 — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i. | med henblik på at nå Unionens bindende minimumsmål på
  27
   % for vedvarende energi i 2030 som omhandlet i artikel 3 i [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF jf. forslaget i COM(2016)0767]
  , et bidrag til opfyldelsen af dette specifikke mål i form af medlemsstatens andel af energi fra vedvarende energikilder i det udvidede endelige energiforbrug i 2030 med et lineært forløb for bidraget fra og med 2021 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i.

med henblik på at nå Unionens bindende minimumsmål på
  27
   % for vedvarende energi i 2030 som omhandlet i artikel 3 i [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF jf. forslaget i COM(2016)0767]
  , et bidrag til opfyldelsen af dette specifikke mål i form af medlemsstatens andel af energi fra vedvarende energikilder i det udvidede endelige energiforbrug i 2030 med et lineært forløb for bidraget fra og med 2021

27

, et bidrag til opfyldelsen af dette specifikke mål i form af medlemsstatens andel af energi fra vedvarende energikilder i det udvidede endelige energiforbrug i 2030 med et lineært forløb for bidraget fra og med 2021

| i. | med henblik på at nå Unionens bindende minimumsmål på
  35
   % for vedvarende energi i 2030 som omhandlet i artikel 3 i [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF jf. forslaget i COM(2016)0767] |
| --- | --- |

i.

med henblik på at nå Unionens bindende minimumsmål på
  35
   % for vedvarende energi i 2030 som omhandlet i artikel 3 i [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF jf. forslaget i COM(2016)0767]

35

Ændring 291

Ændring 291

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra a — punkt 2 — nr. i a (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — litra a — punkt 2 — nr. i a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ia. | medlemsstatens nationale mål for energi fra vedvarende energikilder i det endelige bruttoenergiforbrug i 2030 som fastsat i overensstemmelse med artikel 3 og bilag Ia til direktiv (EU) .../... [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF som foreslået ved COM(2016)0767] med et gradvis forløb, der sikrer en regelmæssig udnyttelse af vedvarende energi fra 2021 og frem som fastsat i bilag Ia til nærværende forordning; |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ia.

ia.

medlemsstatens nationale mål for energi fra vedvarende energikilder i det endelige bruttoenergiforbrug i 2030 som fastsat i overensstemmelse med artikel 3 og bilag Ia til direktiv (EU) .../... [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF som foreslået ved COM(2016)0767] med et gradvis forløb, der sikrer en regelmæssig udnyttelse af vedvarende energi fra 2021 og frem som fastsat i bilag Ia til nærværende forordning;

medlemsstatens nationale mål for energi fra vedvarende energikilder i det endelige bruttoenergiforbrug i 2030 som fastsat i overensstemmelse med artikel 3 og bilag Ia til direktiv (EU) .../... [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF som foreslået ved COM(2016)0767] med et gradvis forløb, der sikrer en regelmæssig udnyttelse af vedvarende energi fra 2021 og frem som fastsat i bilag Ia til nærværende forordning;

Ændring 292

Ændring 292

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra a — punkt 2 — nr. i b (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — litra a — punkt 2 — nr. i b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ib. | det i nr. ia nævnte forløb skal: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ib.

ib.

det i nr. ia nævnte forløb skal:

det i nr. ia nævnte forløb skal:

| i) | begynde med andelen af energi fra vedvarende energikilder i 2020 som anført i tredje kolonne i tabellen i del A i bilag I til direktiv (EU) .../... [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF som foreslået ved COM(2016)0767]; hvis en medlemsstat overgår sit bindende nationale mål for 2020, kan dens forløb begynde på det niveau, som er opnået i 2020 |
| --- | --- |

i)

i)

begynde med andelen af energi fra vedvarende energikilder i 2020 som anført i tredje kolonne i tabellen i del A i bilag I til direktiv (EU) .../... [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF som foreslået ved COM(2016)0767]; hvis en medlemsstat overgår sit bindende nationale mål for 2020, kan dens forløb begynde på det niveau, som er opnået i 2020

begynde med andelen af energi fra vedvarende energikilder i 2020 som anført i tredje kolonne i tabellen i del A i bilag I til direktiv (EU) .../... [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF som foreslået ved COM(2016)0767]; hvis en medlemsstat overgår sit bindende nationale mål for 2020, kan dens forløb begynde på det niveau, som er opnået i 2020

| ii) | bestå af mindst tre referencepunkter beregnet som et gennemsnit af de to eller tre foregående år som fastsat i bilag Ia |
| --- | --- |

ii)

ii)

bestå af mindst tre referencepunkter beregnet som et gennemsnit af de to eller tre foregående år som fastsat i bilag Ia

bestå af mindst tre referencepunkter beregnet som et gennemsnit af de to eller tre foregående år som fastsat i bilag Ia

| iii) | mindst opfylde det nationale mål for 2030 |
| --- | --- |

iii)

iii)

mindst opfylde det nationale mål for 2030

mindst opfylde det nationale mål for 2030

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra a — punkt 2 — nr. i c (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — litra a — punkt 2 — nr. i c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ic. | medlemsstatens forløb som omhandlet i nummer ia) og ib) skal tilsammen bidrage til Unionens bindende lineære forløb og skal opfylde Unionens bindende mål på mindst 35 % energi fra vedvarende energikilder af det endelige bruttoenergiforbrug i 2030 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ic.

ic.

medlemsstatens forløb som omhandlet i nummer ia) og ib) skal tilsammen bidrage til Unionens bindende lineære forløb og skal opfylde Unionens bindende mål på mindst 35 % energi fra vedvarende energikilder af det endelige bruttoenergiforbrug i 2030

medlemsstatens forløb som omhandlet i nummer ia) og ib) skal tilsammen bidrage til Unionens bindende lineære forløb og skal opfylde Unionens bindende mål på mindst 35 % energi fra vedvarende energikilder af det endelige bruttoenergiforbrug i 2030

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra a — punkt 2 — nr. i d (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — litra a — punkt 2 — nr. i d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | id. | medlemsstatens lineære forløbskurve for den vedvarende energis samlede andel af det endelige energiforbrug fra 2031 og frem skal være i overensstemmelse med de langsigtede energi- og klimastrategier |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

id.

id.

medlemsstatens lineære forløbskurve for den vedvarende energis samlede andel af det endelige energiforbrug fra 2031 og frem skal være i overensstemmelse med de langsigtede energi- og klimastrategier

medlemsstatens lineære forløbskurve for den vedvarende energis samlede andel af det endelige energiforbrug fra 2031 og frem skal være i overensstemmelse med de langsigtede energi- og klimastrategier

Ændring 69 + 287

Ændring 69 + 287

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra a — punkt 2 — nr. ii

Artikel 4 — stk. 1 — litra a — punkt 2 — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii. | forløbskurver opdelt på hver sektors andel af vedvarende energi i det endelige energiforbrug fra 2021 til 2030 inden for opvarmning og køling, elektricitet og transport |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii.

forløbskurver opdelt på hver sektors andel af vedvarende energi i det endelige energiforbrug fra 2021 til 2030 inden for opvarmning og køling, elektricitet og transport

| ii. | medlemsstatens vejledende
  forløbskurver opdelt på hver sektors andel af vedvarende energi i det endelige energiforbrug fra 2021 til 2030 inden for opvarmning og køling, elektricitet og transport |
| --- | --- |

ii.

medlemsstatens vejledende
  forløbskurver opdelt på hver sektors andel af vedvarende energi i det endelige energiforbrug fra 2021 til 2030 inden for opvarmning og køling, elektricitet og transport

medlemsstatens vejledende

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra a — punkt 2 — nr. iii

Artikel 4 — stk. 1 — litra a — punkt 2 — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii. | forløbskurver opdelt på vedvarende energi-teknologier, som medlemsstaten har til hensigt at bruge til at virkeliggøre det overordnede henholdsvis de sektorspecifikke udviklingsforløb for vedvarende energi fra 2021 til 2030 og herunder det samlede forventede udvidede endelige energiforbrug i Mtoe for hver teknologi og sektor,
  og
  den samlede planlagte installerede mærkeeffekt i MW for hver teknologi og sektor. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii.

forløbskurver opdelt på vedvarende energi-teknologier, som medlemsstaten har til hensigt at bruge til at virkeliggøre det overordnede henholdsvis de sektorspecifikke udviklingsforløb for vedvarende energi fra 2021 til 2030 og herunder det samlede forventede udvidede endelige energiforbrug i Mtoe for hver teknologi og sektor,
  og
  den samlede planlagte installerede mærkeeffekt i MW for hver teknologi og sektor.

og

| iii. | vejledende
  forløbskurver opdelt på vedvarende energi-teknologier, som medlemsstaten har til hensigt at bruge til at virkeliggøre det overordnede henholdsvis de sektorspecifikke udviklingsforløb for vedvarende energi fra 2021 til 2030 og herunder det samlede forventede udvidede endelige energiforbrug i Mtoe for hver teknologi og sektor, den samlede planlagte installerede mærkeeffekt i MW for hver teknologi og sektor
  , herunder opgradering i MW, |
| --- | --- |

iii.

vejledende
  forløbskurver opdelt på vedvarende energi-teknologier, som medlemsstaten har til hensigt at bruge til at virkeliggøre det overordnede henholdsvis de sektorspecifikke udviklingsforløb for vedvarende energi fra 2021 til 2030 og herunder det samlede forventede udvidede endelige energiforbrug i Mtoe for hver teknologi og sektor, den samlede planlagte installerede mærkeeffekt i MW for hver teknologi og sektor
  , herunder opgradering i MW,

vejledende

, herunder opgradering i MW,

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra a — punkt 2 — nr. iii a (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — litra a — punkt 2 — nr. iii a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iiia. | medlemsstatens andel af og målsætninger og forløbskurver for vedvarende energi produceret af byer, vedvarende energifællesskaber og egenforbrugere fra 2021 til 2030, herunder det forventede udvidede endelige energiforbrug i Mtoe |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iiia.

iiia.

medlemsstatens andel af og målsætninger og forløbskurver for vedvarende energi produceret af byer, vedvarende energifællesskaber og egenforbrugere fra 2021 til 2030, herunder det forventede udvidede endelige energiforbrug i Mtoe

medlemsstatens andel af og målsætninger og forløbskurver for vedvarende energi produceret af byer, vedvarende energifællesskaber og egenforbrugere fra 2021 til 2030, herunder det forventede udvidede endelige energiforbrug i Mtoe

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra b — punkt 1

Artikel 4 — stk. 1 — litra b — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1)   Det
  vejledende
  nationale
  energieffektivitetsbidrag
  til opfyldelsen af Unionens bindende specifikke mål om energieffektivitet på
  30
   % i 2030, jf. artikel 1, stk. 1, og artikel 3, stk. 4, i direktiv 2012/27/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761], baseret på enten primærenergiforbrug eller endeligt energiforbrug, primærenergibesparelser eller endelige energibesparelser eller energiintensitet. | 1)   Det
  bindende
  nationale
  mål for energieffektivitet
  til opfyldelsen af Unionens bindende specifikke mål om energieffektivitet på
  40
   % i 2030, jf. artikel 1, stk. 1, og artikel 3, stk. 4, i direktiv 2012/27/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761], baseret på enten primærenergiforbrug eller endeligt energiforbrug, primærenergibesparelser eller endelige energibesparelser eller energiintensitet
  , med et lineært forløb for dette mål fra og med 2021
  . |
| Medlemsstaterne skal angive deres
  bidrag
  i form af et absolut niveau for primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug i 2020 og 2030
  med et lineært forløb
  for
  dette bidrag fra
  og med
  2021;
  de skal gøre rede for den anvendte metode og de anvendte konverteringsfaktorer. | Medlemsstaterne skal angive deres
  mål for energieffektivitet
  i form af et absolut niveau for primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug i 2020 og 2030. De skal gøre rede for den anvendte metode og de anvendte konverteringsfaktorer
  i overensstemmelse med bilag IV og VI til ... [i versionen som ændret i overensstemmelse med forslag COM(2016)0761]
  . |
| | De i første afsnit omhandlede forløb skal bestå af delmål, der fastsættes for toårige perioder begyndende i 2022 og derefter hvert andet år. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1)   Det
  vejledende
  nationale
  energieffektivitetsbidrag
  til opfyldelsen af Unionens bindende specifikke mål om energieffektivitet på
  30
   % i 2030, jf. artikel 1, stk. 1, og artikel 3, stk. 4, i direktiv 2012/27/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761], baseret på enten primærenergiforbrug eller endeligt energiforbrug, primærenergibesparelser eller endelige energibesparelser eller energiintensitet.

1)   Det
  bindende
  nationale
  mål for energieffektivitet
  til opfyldelsen af Unionens bindende specifikke mål om energieffektivitet på
  40
   % i 2030, jf. artikel 1, stk. 1, og artikel 3, stk. 4, i direktiv 2012/27/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761], baseret på enten primærenergiforbrug eller endeligt energiforbrug, primærenergibesparelser eller endelige energibesparelser eller energiintensitet
  , med et lineært forløb for dette mål fra og med 2021
  .

Medlemsstaterne skal angive deres
  bidrag
  i form af et absolut niveau for primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug i 2020 og 2030
  med et lineært forløb
  for
  dette bidrag fra
  og med
  2021;
  de skal gøre rede for den anvendte metode og de anvendte konverteringsfaktorer.

bidrag

med et lineært forløb

dette bidrag fra

2021;

Medlemsstaterne skal angive deres
  mål for energieffektivitet
  i form af et absolut niveau for primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug i 2020 og 2030. De skal gøre rede for den anvendte metode og de anvendte konverteringsfaktorer
  i overensstemmelse med bilag IV og VI til ... [i versionen som ændret i overensstemmelse med forslag COM(2016)0761]
  .

mål for energieffektivitet

i overensstemmelse med bilag IV og VI til ... [i versionen som ændret i overensstemmelse med forslag COM(2016)0761]

De i første afsnit omhandlede forløb skal bestå af delmål, der fastsættes for toårige perioder begyndende i 2022 og derefter hvert andet år.

De i første afsnit omhandlede forløb skal bestå af delmål, der fastsættes for toårige perioder begyndende i 2022 og derefter hvert andet år.

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra b — punkt 2

Artikel 4 — stk. 1 — litra b — punkt 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2)   Den kumulerede mængde energibesparelser, der skal opnås i perioden 2021-2030 i henhold til artikel 7 om energibesparelsesforpligtelser i direktiv 2012/27/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761]. | 2)   Den kumulerede mængde
  yderligere
  energibesparelser, der skal opnås i perioden 2021-2030
  og derefter
  i henhold til artikel 7 om energibesparelsesforpligtelser i direktiv 2012/27/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2)   Den kumulerede mængde energibesparelser, der skal opnås i perioden 2021-2030 i henhold til artikel 7 om energibesparelsesforpligtelser i direktiv 2012/27/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761].

2)   Den kumulerede mængde
  yderligere
  energibesparelser, der skal opnås i perioden 2021-2030
  og derefter
  i henhold til artikel 7 om energibesparelsesforpligtelser i direktiv 2012/27/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761].

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra b — punkt 3

Artikel 4 — stk. 1 — litra b — punkt 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3)   
  Målsætningerne
  for
  den
  langsigtede renovering af den nationale masse af (både offentlige og private
  ) beboelses-
  og
  erhvervsejendomme
  . | 3)   
  Baseret på en analyse af den eksisterende bygningsmasse, milepælene for 2030 og 2040
  for
  de
  langsigtede
  strategier for
  renovering af den nationale masse af både offentlige og private
  ejendomme til hhv. beboelse
  og
  andre formål end beboelse, i hvilken forbindelse fremskridtene mod målet for 2050 måles i overensstemmelse med artikel 2a i direktiv 2010/31/EU [som ændret ved forslag COM(2016)0765]
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3)   
  Målsætningerne
  for
  den
  langsigtede renovering af den nationale masse af (både offentlige og private
  ) beboelses-
  og
  erhvervsejendomme
  .

3)   
  Baseret på en analyse af den eksisterende bygningsmasse, milepælene for 2030 og 2040
  for
  de
  langsigtede
  strategier for
  renovering af den nationale masse af både offentlige og private
  ejendomme til hhv. beboelse
  og
  andre formål end beboelse, i hvilken forbindelse fremskridtene mod målet for 2050 måles i overensstemmelse med artikel 2a i direktiv 2010/31/EU [som ændret ved forslag COM(2016)0765]
  .

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra b — punkt 3 a (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — litra b — punkt 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a)
     
  De planlagte politikker og tiltag såvel som fremskridt mod omdannelsen af den nationale bygningsmasse til en yderst energieffektiv og dekarboniseret bygningsmasse, herunder et evidensbaseret skøn over forventede energibesparelser og andre fordele, som skal nås fra 2020 til 2030. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a)
     
  De planlagte politikker og tiltag såvel som fremskridt mod omdannelsen af den nationale bygningsmasse til en yderst energieffektiv og dekarboniseret bygningsmasse, herunder et evidensbaseret skøn over forventede energibesparelser og andre fordele, som skal nås fra 2020 til 2030.

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra b — punkt 4

Artikel 4 — stk. 1 — litra b — punkt 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4)   Det samlede etageareal, der skal renoveres, eller tilsvarende årlige energibesparelser, der skal opnås fra 2020 til 2030 i medfør af i direktiv 2012/27/EU
  , artikel 5 om offentlige organers bygninger som forbillede
  . | 4)   Det samlede etageareal, der skal renoveres,
  og dertil svarende energibesparelser, der er opnået gennem renovering
  , eller tilsvarende årlige energibesparelser,
  som følger af den alternative tilgang,
  der skal opnås fra 2020 til 2030 i medfør af
  artikel 5
  i direktiv 2012/27/EU
  [som ændret ved forslag COM(2016)0761]
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4)   Det samlede etageareal, der skal renoveres, eller tilsvarende årlige energibesparelser, der skal opnås fra 2020 til 2030 i medfør af i direktiv 2012/27/EU
  , artikel 5 om offentlige organers bygninger som forbillede
  .

4)   Det samlede etageareal, der skal renoveres,
  og dertil svarende energibesparelser, der er opnået gennem renovering
  , eller tilsvarende årlige energibesparelser,
  som følger af den alternative tilgang,
  der skal opnås fra 2020 til 2030 i medfør af
  artikel 5
  i direktiv 2012/27/EU
  [som ændret ved forslag COM(2016)0761]
  .

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra b — punkt 4 a (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — litra b — punkt 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a)
     
  Det identificerede potentiale for energibesparelser i forbindelse med opvarmning og køling, herunder resultatet af den omfattende vurdering af potentialet for anvendelse af højeffektiv kraftvarmeproduktion og effektiv fjernvarme og -køling. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a)
     
  Det identificerede potentiale for energibesparelser i forbindelse med opvarmning og køling, herunder resultatet af den omfattende vurdering af potentialet for anvendelse af højeffektiv kraftvarmeproduktion og effektiv fjernvarme og -køling.

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra b — punkt 5

Artikel 4 — stk. 1 — litra b — punkt 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5)   Andre nationale energieffektivitetsmålsætninger, herunder langsigtede specifikke mål eller strategier samt sektorspecifikke mål på områder såsom transport,
  opvarmning
  og
  køling
  . | 5)   Andre nationale energieffektivitetsmålsætninger, herunder langsigtede specifikke mål eller strategier samt sektorspecifikke mål på områder såsom transport,
  fremstillingsindustrien og vand
  og
  spildevand eller fra politikker om sammenkobling af sektorer; tillige med effektivitet i andre sektorer med et højt energieffektivitetspotentiale gennem hele energikæden fra primærenergi til slutbrugere, f.eks. datacentre
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5)   Andre nationale energieffektivitetsmålsætninger, herunder langsigtede specifikke mål eller strategier samt sektorspecifikke mål på områder såsom transport,
  opvarmning
  og
  køling
  .

5)   Andre nationale energieffektivitetsmålsætninger, herunder langsigtede specifikke mål eller strategier samt sektorspecifikke mål på områder såsom transport,
  fremstillingsindustrien og vand
  og
  spildevand eller fra politikker om sammenkobling af sektorer; tillige med effektivitet i andre sektorer med et højt energieffektivitetspotentiale gennem hele energikæden fra primærenergi til slutbrugere, f.eks. datacentre
  .

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra c — punkt 1

Artikel 4 — stk. 1 — litra c — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1)   Nationale målsætninger med hensyn til diversificering af energikilder og forsyning fra tredjelande. | 1)   Nationale målsætninger med hensyn til diversificering af energikilder og forsyning fra tredjelande
  med henblik på at styrke nationale, makroregionale og regionale energisystemers modstandskraft. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1)   Nationale målsætninger med hensyn til diversificering af energikilder og forsyning fra tredjelande.

1)   Nationale målsætninger med hensyn til diversificering af energikilder og forsyning fra tredjelande
  med henblik på at styrke nationale, makroregionale og regionale energisystemers modstandskraft.

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra c — punkt 2

Artikel 4 — stk. 1 — litra c — punkt 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2)   Nationale målsætninger med hensyn til nedbringelse af afhængigheden af energiimport fra tredjelande. | 2)   Nationale målsætninger med hensyn til nedbringelse af afhængigheden af energiimport fra tredjelande
  med henblik på at styrke makroregionale, nationale og regionale energisystemers modstandskraft. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2)   Nationale målsætninger med hensyn til nedbringelse af afhængigheden af energiimport fra tredjelande.

2)   Nationale målsætninger med hensyn til nedbringelse af afhængigheden af energiimport fra tredjelande
  med henblik på at styrke makroregionale, nationale og regionale energisystemers modstandskraft.

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra c — punkt 4

Artikel 4 — stk. 1 — litra c — punkt 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4)   Nationale målsætninger for ibrugtagning af indenlandske energikilder
  (navnlig vedvarende energi)
  . | 4)   Nationale vejledende målsætninger for
  forbedring af fleksibiliteten i det nationale energisystem, navnlig ved hjælp af iværksættelse af energieffektivitetsforanstaltninger,
  ibrugtagning af indenlandske
  og regionale vedvarende
  energikilder
  , prisfleksibelt forbrug og lagring
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4)   Nationale målsætninger for ibrugtagning af indenlandske energikilder
  (navnlig vedvarende energi)
  .

4)   Nationale vejledende målsætninger for
  forbedring af fleksibiliteten i det nationale energisystem, navnlig ved hjælp af iværksættelse af energieffektivitetsforanstaltninger,
  ibrugtagning af indenlandske
  og regionale vedvarende
  energikilder
  , prisfleksibelt forbrug og lagring
  .

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra d — punkt 1

Artikel 4 — stk. 1 — litra d — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1)   Den grad af sammenkobling af elnettet, som medlemsstaten stræber efter at opnå i 2030 i lyset af det specifikke mål om en grad af sammenkobling af elnettet inden 2030 på mindst 15 %; medlemsstaterne skal gøre rede for den anvendte metode. | 1)   Den grad af sammenkobling af elnettet, som medlemsstaten stræber efter at opnå i 2030 i lyset af det
  vejledende
  specifikke mål om en grad af sammenkobling af elnettet inden 2030 på mindst 15 %
  og under hensyntagen til målet for en grad af sammenkobling inden 2020 på 10 %, de nationale og regionale markedsbetingelser og det nationale og regionale markedspotentiale, alle aspekter af cost-benefit-analyser, det reelt opnåede gennemførselsniveau for projekter af fælles interesse samt foranstaltninger til at øge den omsættelige kapacitet i eksisterende sammenkoblinger
  ; medlemsstaterne skal gøre rede for den anvendte metode
  og tage hensyn til den af Kommissionen foreslåede metode
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1)   Den grad af sammenkobling af elnettet, som medlemsstaten stræber efter at opnå i 2030 i lyset af det specifikke mål om en grad af sammenkobling af elnettet inden 2030 på mindst 15 %; medlemsstaterne skal gøre rede for den anvendte metode.

1)   Den grad af sammenkobling af elnettet, som medlemsstaten stræber efter at opnå i 2030 i lyset af det
  vejledende
  specifikke mål om en grad af sammenkobling af elnettet inden 2030 på mindst 15 %
  og under hensyntagen til målet for en grad af sammenkobling inden 2020 på 10 %, de nationale og regionale markedsbetingelser og det nationale og regionale markedspotentiale, alle aspekter af cost-benefit-analyser, det reelt opnåede gennemførselsniveau for projekter af fælles interesse samt foranstaltninger til at øge den omsættelige kapacitet i eksisterende sammenkoblinger
  ; medlemsstaterne skal gøre rede for den anvendte metode
  og tage hensyn til den af Kommissionen foreslåede metode
  .

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra d — punkt 2

Artikel 4 — stk. 1 — litra d — punkt 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2)   Centrale nationale målsætninger for el- og
  gastransmissionsinfrastruktur
  , der er nødvendige for at opfylde målsætninger og specifikke mål i henhold til en eller flere af de fem dimensioner i strategien for energiunionen. | 2)   Centrale nationale målsætninger for el- og
  gastransmissions- og distributionsinfrastruktur samt modernisering heraf
  , der er nødvendige for at opfylde målsætninger og specifikke mål i henhold til en eller flere af de fem dimensioner i strategien for energiunionen.
  For ethvert planlagt større infrastrukturprojekt: en foreløbig vurdering af dets forenelighed med og bidrag til de fem dimensioner i energiunionen, navnlig med hensyn til forsyningssikkerhed og konkurrence. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2)   Centrale nationale målsætninger for el- og
  gastransmissionsinfrastruktur
  , der er nødvendige for at opfylde målsætninger og specifikke mål i henhold til en eller flere af de fem dimensioner i strategien for energiunionen.

2)   Centrale nationale målsætninger for el- og
  gastransmissions- og distributionsinfrastruktur samt modernisering heraf
  , der er nødvendige for at opfylde målsætninger og specifikke mål i henhold til en eller flere af de fem dimensioner i strategien for energiunionen.
  For ethvert planlagt større infrastrukturprojekt: en foreløbig vurdering af dets forenelighed med og bidrag til de fem dimensioner i energiunionen, navnlig med hensyn til forsyningssikkerhed og konkurrence.

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra d — punkt 3

Artikel 4 — stk. 1 — litra d — punkt 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3)   Nationale målsætninger vedrørende andre aspekter af det indre energimarked
  såsom
  markedsintegration og
  -kobling
  , herunder en tidsplan for, hvornår målsætningerne bør være opfyldt. | 3)   Nationale målsætninger vedrørende andre aspekter af det indre energimarked
  som f.eks. forøgelse af systemfleksibilitet, navnlig gennem fjernelse af hindringer for fri prisdannelse,
  markedsintegration og
  -sammenkobling, intelligente net, aggregering, prisfleksibelt forbrug, lagring, distribueret produktion, mekanismer for forsendelse, genudførsel og indskrænkning, prissignaler i realtid
  , herunder en tidsplan for, hvornår målsætningerne bør være opfyldt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3)   Nationale målsætninger vedrørende andre aspekter af det indre energimarked
  såsom
  markedsintegration og
  -kobling
  , herunder en tidsplan for, hvornår målsætningerne bør være opfyldt.

3)   Nationale målsætninger vedrørende andre aspekter af det indre energimarked
  som f.eks. forøgelse af systemfleksibilitet, navnlig gennem fjernelse af hindringer for fri prisdannelse,
  markedsintegration og
  -sammenkobling, intelligente net, aggregering, prisfleksibelt forbrug, lagring, distribueret produktion, mekanismer for forsendelse, genudførsel og indskrænkning, prissignaler i realtid
  , herunder en tidsplan for, hvornår målsætningerne bør være opfyldt.

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra d — punkt 3 a (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — litra d — punkt 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a)
     
  Nationale målsætninger vedrørende ikke-diskriminerende deltagelse af vedvarende energi, prisfleksibelt forbrug og lagring, herunder via aggregering på alle energimarkeder, herunder en tidsplan for, hvornår målsætningerne bør være opfyldt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a)
     
  Nationale målsætninger vedrørende ikke-diskriminerende deltagelse af vedvarende energi, prisfleksibelt forbrug og lagring, herunder via aggregering på alle energimarkeder, herunder en tidsplan for, hvornår målsætningerne bør være opfyldt.

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra d — punkt 3 b (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 — litra d — punkt 3 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3b)
     
  Nationale målsætninger med hensyn til at sikre, at forbrugerne deltager i energisystemet og nyder godt af egenproduktion og nye teknologier, herunder intelligente målere. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3b)
     
  Nationale målsætninger med hensyn til at sikre, at forbrugerne deltager i energisystemet og nyder godt af egenproduktion og nye teknologier, herunder intelligente målere.

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra d — punkt 4

Artikel 4 — stk. 1 — litra d — punkt 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4)   Nationale målsætninger med
  henblik på
  at sikre elsystemets tilstrækkelighed og
  energisystemets fleksibilitet med
  hensyn til
  produktion af vedvarende energi
  , herunder en tidsplan for, hvornår målsætningerne bør være opfyldt. | 4)   Nationale målsætninger med
  hensyn til
  at sikre elsystemets tilstrækkelighed og
  i den forbindelse sikre, at ingen kapacitetsmekanismer gennemføres, eller hvis de gennemføres af
  hensyn til
  forsyningssikkerheden, at de begrænses i det omfang, det er muligt
  , herunder en tidsplan for, hvornår målsætningerne bør være opfyldt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4)   Nationale målsætninger med
  henblik på
  at sikre elsystemets tilstrækkelighed og
  energisystemets fleksibilitet med
  hensyn til
  produktion af vedvarende energi
  , herunder en tidsplan for, hvornår målsætningerne bør være opfyldt.

4)   Nationale målsætninger med
  hensyn til
  at sikre elsystemets tilstrækkelighed og
  i den forbindelse sikre, at ingen kapacitetsmekanismer gennemføres, eller hvis de gennemføres af
  hensyn til
  forsyningssikkerheden, at de begrænses i det omfang, det er muligt
  , herunder en tidsplan for, hvornår målsætningerne bør være opfyldt.

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra e — punkt 1

Artikel 4 — stk. 1 — litra e — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1)   Nationale målsætninger og finansieringsmål for offentlig
  og privat
  forskning og innovation vedrørende energiunionen, i givet fald med en tidsplan for, hvornår målsætningerne bør være opfyldt; sådanne målsætninger og specifikke mål bør hænge sammen med dem, der er fastlagt i strategien for energiunionen og SET-planen. | 1)   Nationale målsætninger og finansieringsmål for offentlig
  støtte til
  forskning og innovation vedrørende energiunionen
  og dens forventede løftestangseffekt på private initiativer
  , i givet fald med en tidsplan for, hvornår målsætningerne bør være opfyldt; sådanne målsætninger og specifikke mål bør hænge sammen med dem, der er fastlagt i strategien for energiunionen og SET-planen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1)   Nationale målsætninger og finansieringsmål for offentlig
  og privat
  forskning og innovation vedrørende energiunionen, i givet fald med en tidsplan for, hvornår målsætningerne bør være opfyldt; sådanne målsætninger og specifikke mål bør hænge sammen med dem, der er fastlagt i strategien for energiunionen og SET-planen.

1)   Nationale målsætninger og finansieringsmål for offentlig
  støtte til
  forskning og innovation vedrørende energiunionen
  og dens forventede løftestangseffekt på private initiativer
  , i givet fald med en tidsplan for, hvornår målsætningerne bør være opfyldt; sådanne målsætninger og specifikke mål bør hænge sammen med dem, der er fastlagt i strategien for energiunionen og SET-planen.

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra e — punkt 2

Artikel 4 — stk. 1 — litra e — punkt 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2)   Nationale målsætninger for 2050
  om ibrugtagning af lavemissionsteknologier
  . | 2)   Nationale målsætninger for 2050
  vedrørende fremme af bæredygtige teknologier. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2)   Nationale målsætninger for 2050
  om ibrugtagning af lavemissionsteknologier
  .

2)   Nationale målsætninger for 2050
  vedrørende fremme af bæredygtige teknologier.

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1 — litra e — punkt 3

Artikel 4 — stk. 1 — litra e — punkt 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3)
     
  Nationale målsætninger angående konkurrenceevne. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3)
     
  Nationale målsætninger angående konkurrenceevne.

udgår

udgår

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — overskrift

Artikel 5 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaternes proces til fastsættelse af
  bidraget
  på området vedvarende energi | Medlemsstaternes proces til fastsættelse af
  specifikke mål
  på området vedvarende energi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaternes proces til fastsættelse af
  bidraget
  på området vedvarende energi

bidraget

Medlemsstaternes proces til fastsættelse af
  specifikke mål
  på området vedvarende energi

specifikke mål

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1

Artikel 5 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne skal tage hensyn til følgende ved fastsættelsen af deres
  bidrag til
  deres andel af energi fra vedvarende energikilder i det udvidede endelige forbrug i 2030 og det sidste år i den periode, der er omfattet af de efterfølgende nationale planer i henhold til artikel 4, litra a), nr. 2), i): | 1.   Medlemsstaterne skal tage hensyn til følgende ved fastsættelsen af deres
  specifikke mål for
  deres andel af energi fra vedvarende energikilder i det udvidede endelige forbrug i 2030 og det sidste år i den periode, der er omfattet af de efterfølgende nationale planer i henhold til artikel 4, litra a), nr. 2), nr. i): |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Medlemsstaterne skal tage hensyn til følgende ved fastsættelsen af deres
  bidrag til
  deres andel af energi fra vedvarende energikilder i det udvidede endelige forbrug i 2030 og det sidste år i den periode, der er omfattet af de efterfølgende nationale planer i henhold til artikel 4, litra a), nr. 2), i):

1.   Medlemsstaterne skal tage hensyn til følgende ved fastsættelsen af deres
  specifikke mål for
  deres andel af energi fra vedvarende energikilder i det udvidede endelige forbrug i 2030 og det sidste år i den periode, der er omfattet af de efterfølgende nationale planer i henhold til artikel 4, litra a), nr. 2), nr. i):

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra d — nr. i

Artikel 5 — stk. 1 — litra d — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | en rimelig fordeling af udbredelsen i Den Europæiske Union |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

en rimelig fordeling af udbredelsen i Den Europæiske Union

| i) | en rimelig
  og omkostningseffektiv
  fordeling af udbredelsen i Den Europæiske Union |
| --- | --- |

i)

en rimelig
  og omkostningseffektiv
  fordeling af udbredelsen i Den Europæiske Union

og omkostningseffektiv

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — litra d a (nyt)

Artikel 5 — stk. 1 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | referenceandelen af energi fra vedvarende kilder i sit udvidede endelige energiforbrug som fastsat i artikel 3, stk. 3, i direktiv (EU) .../... [det omarbejdede direktiv 2009/28/EF]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

referenceandelen af energi fra vedvarende kilder i sit udvidede endelige energiforbrug som fastsat i artikel 3, stk. 3, i direktiv (EU) .../... [det omarbejdede direktiv 2009/28/EF].

referenceandelen af energi fra vedvarende kilder i sit udvidede endelige energiforbrug som fastsat i artikel 3, stk. 3, i direktiv (EU) .../... [det omarbejdede direktiv 2009/28/EF].

Ændring 96

Ændring 96

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2

Artikel 5 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterne skal i fællesskab sikre, at deres kumulerede
  bidrag
  udgør mindst
  27
   %
  energi
  fra vedvarende
  kilder
  i det udvidede endelige energiforbrug på EU-plan senest i 2030. | 2.   Medlemsstaterne skal i fællesskab sikre, at deres kumulerede
  specifikke mål
  udgør
  en lineær forløbskurve, der
  mindst
  når 35
   % fra vedvarende
  energikilder
  i det udvidede endelige energiforbrug på EU-plan senest i 2030. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Medlemsstaterne skal i fællesskab sikre, at deres kumulerede
  bidrag
  udgør mindst
  27
   %
  energi
  fra vedvarende
  kilder
  i det udvidede endelige energiforbrug på EU-plan senest i 2030.

2.   Medlemsstaterne skal i fællesskab sikre, at deres kumulerede
  specifikke mål
  udgør
  en lineær forløbskurve, der
  mindst
  når 35
   % fra vedvarende
  energikilder
  i det udvidede endelige energiforbrug på EU-plan senest i 2030.

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — overskrift

Artikel 6 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaternes proces til fastsættelse af
  bidraget
  på området energieffektivitet | Medlemsstaternes proces til fastsættelse af
  bindende mål
  på området energieffektivitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaternes proces til fastsættelse af
  bidraget
  på området energieffektivitet

bidraget

Medlemsstaternes proces til fastsættelse af
  bindende mål
  på området energieffektivitet

bindende mål

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — indledning

Artikel 6 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne skal tage hensyn til følgende ved fastsættelsen af deres
  vejledende
  nationale
  energieffektivitetsbidrag
  i 2030 og det sidste år i den periode, der er omfattet af de efterfølgende nationale planer i henhold til artikel 4, litra b), nr. 1): | 1.   Medlemsstaterne skal tage hensyn til følgende ved fastsættelsen af deres
  bindende
  nationale
  energieffektivitetsmål
  i 2030 og det sidste år i den periode, der er omfattet af de efterfølgende nationale planer i henhold til artikel 4, litra b), nr. 1): |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Medlemsstaterne skal tage hensyn til følgende ved fastsættelsen af deres
  vejledende
  nationale
  energieffektivitetsbidrag
  i 2030 og det sidste år i den periode, der er omfattet af de efterfølgende nationale planer i henhold til artikel 4, litra b), nr. 1):

1.   Medlemsstaterne skal tage hensyn til følgende ved fastsættelsen af deres
  bindende
  nationale
  energieffektivitetsmål
  i 2030 og det sidste år i den periode, der er omfattet af de efterfølgende nationale planer i henhold til artikel 4, litra b), nr. 1):

Ændring 99

Ændring 99

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1 — litra a

Artikel 6 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | Unionens energiforbrug i 2020 er højst 1 483 Mtoe primærenergi og højst 1 086  Mtoe endelig energi; Unionens energiforbrug i 2030 er højst
  1 321
  Mtoe primærenergi og højst
  987
  Mtoe endelig energi for den første tiårsperiode |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

Unionens energiforbrug i 2020 er højst 1 483 Mtoe primærenergi og højst 1 086  Mtoe endelig energi; Unionens energiforbrug i 2030 er højst
  1 321
  Mtoe primærenergi og højst
  987
  Mtoe endelig energi for den første tiårsperiode

1 321

987

| a) | Unionens energiforbrug i 2020 er højst 1 483 Mtoe primærenergi og højst 1 086  Mtoe endelig energi; Unionens energiforbrug i 2030 er højst
  1 132
  Mtoe primærenergi og højst
  849
  Mtoe endelig energi for den første tiårsperiode |
| --- | --- |

a)

Unionens energiforbrug i 2020 er højst 1 483 Mtoe primærenergi og højst 1 086  Mtoe endelig energi; Unionens energiforbrug i 2030 er højst
  1 132
  Mtoe primærenergi og højst
  849
  Mtoe endelig energi for den første tiårsperiode

1 132

849

Ændring 100

Ændring 100

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2 — indledning

Artikel 6 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterne kan ved fastsættelsen af deres
  bidrag
  som omhandlet i stk. 1 tage hensyn til omstændigheder, der påvirker primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug, såsom: | 2.   Medlemsstaterne kan ved fastsættelsen af deres
  mål
  som omhandlet i stk. 1 tage hensyn til omstændigheder, der påvirker primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug, såsom: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Medlemsstaterne kan ved fastsættelsen af deres
  bidrag
  som omhandlet i stk. 1 tage hensyn til omstændigheder, der påvirker primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug, såsom:

2.   Medlemsstaterne kan ved fastsættelsen af deres
  mål
  som omhandlet i stk. 1 tage hensyn til omstændigheder, der påvirker primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug, såsom:

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7

Artikel 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Nationale politikker
  og
  foranstaltninger for hver af energiunionens fem dimensioner | Nationale politikker, foranstaltninger
  og investeringsstrategier
  for hver af energiunionens fem dimensioner |
| I overensstemmelse med bilag I skal medlemsstaterne i deres integrerede nationale energi- og klimaplan gøre rede for de væsentligste eksisterende (gennemførte og vedtagne) og planlagte politikker og foranstaltninger til bl.a. at opfylde målsætningerne i den nationale plan og herunder foranstaltninger til at sikre regionalt samarbejde og passende finansiering på nationalt og regionalt niveau. | I overensstemmelse med bilag I skal medlemsstaterne i deres integrerede nationale energi- og klimaplan gøre rede for de væsentligste eksisterende (gennemførte og vedtagne) og planlagte politikker og foranstaltninger til bl.a. at opfylde målsætningerne i den nationale plan og herunder foranstaltninger til at sikre regionalt samarbejde og passende finansiering på nationalt, regionalt og lokalt niveau, herunder mobilisering af EU-programmer og instrumenter. |
| | Redegørelsen for de væsentligste eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger til at opnå de mål, der er opstillet i de nationale planer, skal ledsages af en generel oversigt over de investeringer, der skal til for at nå disse mål. |
| | Medlemsstaterne skal behandle energieffektivitet som en infrastrukturprioritet. De skal medtage energieffektivitetsprogrammer som en del af deres infrastrukturplanlægning og gøre renovering af bygninger til en prioritetsinvestering. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 7

Artikel 7

Nationale politikker
  og
  foranstaltninger for hver af energiunionens fem dimensioner

og

Nationale politikker, foranstaltninger
  og investeringsstrategier
  for hver af energiunionens fem dimensioner

og investeringsstrategier

I overensstemmelse med bilag I skal medlemsstaterne i deres integrerede nationale energi- og klimaplan gøre rede for de væsentligste eksisterende (gennemførte og vedtagne) og planlagte politikker og foranstaltninger til bl.a. at opfylde målsætningerne i den nationale plan og herunder foranstaltninger til at sikre regionalt samarbejde og passende finansiering på nationalt og regionalt niveau.

I overensstemmelse med bilag I skal medlemsstaterne i deres integrerede nationale energi- og klimaplan gøre rede for de væsentligste eksisterende (gennemførte og vedtagne) og planlagte politikker og foranstaltninger til bl.a. at opfylde målsætningerne i den nationale plan og herunder foranstaltninger til at sikre regionalt samarbejde og passende finansiering på nationalt, regionalt og lokalt niveau, herunder mobilisering af EU-programmer og instrumenter.

Redegørelsen for de væsentligste eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger til at opnå de mål, der er opstillet i de nationale planer, skal ledsages af en generel oversigt over de investeringer, der skal til for at nå disse mål.

Redegørelsen for de væsentligste eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger til at opnå de mål, der er opstillet i de nationale planer, skal ledsages af en generel oversigt over de investeringer, der skal til for at nå disse mål.

Medlemsstaterne skal behandle energieffektivitet som en infrastrukturprioritet. De skal medtage energieffektivitetsprogrammer som en del af deres infrastrukturplanlægning og gøre renovering af bygninger til en prioritetsinvestering.

Medlemsstaterne skal behandle energieffektivitet som en infrastrukturprioritet. De skal medtage energieffektivitetsprogrammer som en del af deres infrastrukturplanlægning og gøre renovering af bygninger til en prioritetsinvestering.

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1

Artikel 8 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne skal i henhold til den struktur og det format, der angives i bilag I, gøre rede for den nuværende situation for hver af energiunionens fem dimensioner, herunder for energisystemet og drivhusgasemissioner og -optag på tidspunktet for forelæggelsen af den nationale plan eller på grundlag af de nyeste tilgængelige oplysninger. Medlemsstaterne skal også fastsætte og gøre rede for fremskrivninger for hver af energiunionens fem dimensioner for den første tiårsperiode og mindst frem til
  2040
  (herunder for 2030), som forventes at følge af eksisterende (gennemførte og vedtagne) politikker og foranstaltninger. | 1.   Medlemsstaterne skal i henhold til den struktur og det format, der angives i bilag I, gøre rede for den nuværende situation for hver af energiunionens fem dimensioner, herunder for energisystemet og drivhusgasemissioner og -optag på tidspunktet for forelæggelsen af den nationale plan eller på grundlag af de nyeste tilgængelige oplysninger. Medlemsstaterne skal også fastsætte og gøre rede for fremskrivninger for hver af energiunionens fem dimensioner for den første tiårsperiode og mindst frem til
  2030
  (herunder for 2030), som forventes at følge af eksisterende (gennemførte og vedtagne) politikker og foranstaltninger.
  Medlemsstaterne skal offentliggøre de antagelser, parametre og metoder, der benyttes til prognoser og scenarier. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Medlemsstaterne skal i henhold til den struktur og det format, der angives i bilag I, gøre rede for den nuværende situation for hver af energiunionens fem dimensioner, herunder for energisystemet og drivhusgasemissioner og -optag på tidspunktet for forelæggelsen af den nationale plan eller på grundlag af de nyeste tilgængelige oplysninger. Medlemsstaterne skal også fastsætte og gøre rede for fremskrivninger for hver af energiunionens fem dimensioner for den første tiårsperiode og mindst frem til
  2040
  (herunder for 2030), som forventes at følge af eksisterende (gennemførte og vedtagne) politikker og foranstaltninger.

1.   Medlemsstaterne skal i henhold til den struktur og det format, der angives i bilag I, gøre rede for den nuværende situation for hver af energiunionens fem dimensioner, herunder for energisystemet og drivhusgasemissioner og -optag på tidspunktet for forelæggelsen af den nationale plan eller på grundlag af de nyeste tilgængelige oplysninger. Medlemsstaterne skal også fastsætte og gøre rede for fremskrivninger for hver af energiunionens fem dimensioner for den første tiårsperiode og mindst frem til
  2030
  (herunder for 2030), som forventes at følge af eksisterende (gennemførte og vedtagne) politikker og foranstaltninger.
  Medlemsstaterne skal offentliggøre de antagelser, parametre og metoder, der benyttes til prognoser og scenarier.

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2 — litra a

Artikel 8 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | indvirkningen af de planlagte politikker og foranstaltninger på udviklingen af energisystemet og drivhusgasemissioner og -optag for den første tiårsperiode og mindst frem til 2040 (herunder for 2030), og denne sammenholdes med fremskrivningerne baseret på eksisterende (gennemførte og vedtagne) politikker og foranstaltninger, jf. stk. 1 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

indvirkningen af de planlagte politikker og foranstaltninger på udviklingen af energisystemet og drivhusgasemissioner og -optag for den første tiårsperiode og mindst frem til 2040 (herunder for 2030), og denne sammenholdes med fremskrivningerne baseret på eksisterende (gennemførte og vedtagne) politikker og foranstaltninger, jf. stk. 1

| a) | indvirkningen af de planlagte politikker og foranstaltninger på udviklingen af energisystemet og drivhusgasemissioner og -optag for den første tiårsperiode og mindst frem til 2040 (herunder for 2030), og denne sammenholdes med fremskrivningerne baseret på eksisterende (gennemførte og vedtagne) politikker og foranstaltninger, jf. stk. 1
  . Dette bør omfatte en vurdering af synergierne mellem sammenkobling af sektorer, digitalisering og forbedret udformning af markedet samt af fordelene med hensyn til luftkvalitet og forsyningssikkerhed |
| --- | --- |

a)

indvirkningen af de planlagte politikker og foranstaltninger på udviklingen af energisystemet og drivhusgasemissioner og -optag for den første tiårsperiode og mindst frem til 2040 (herunder for 2030), og denne sammenholdes med fremskrivningerne baseret på eksisterende (gennemførte og vedtagne) politikker og foranstaltninger, jf. stk. 1
  . Dette bør omfatte en vurdering af synergierne mellem sammenkobling af sektorer, digitalisering og forbedret udformning af markedet samt af fordelene med hensyn til luftkvalitet og forsyningssikkerhed

. Dette bør omfatte en vurdering af synergierne mellem sammenkobling af sektorer, digitalisering og forbedret udformning af markedet samt af fordelene med hensyn til luftkvalitet og forsyningssikkerhed

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2 — litra b

Artikel 8 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | indvirkningen i makroøkonomisk, miljømæssig, kompetencemæssig og samfundsmæssig henseende af de planlagte politikker og foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 7 og nærmere angivet i bilag I, for den første tiårsperiode og mindst frem til 2030, og denne sammenholdes med fremskrivningerne
  baseret på
  eksisterende (gennemførte og vedtagne) politikker og foranstaltninger, jf. stk. 1 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

indvirkningen i makroøkonomisk, miljømæssig, kompetencemæssig og samfundsmæssig henseende af de planlagte politikker og foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 7 og nærmere angivet i bilag I, for den første tiårsperiode og mindst frem til 2030, og denne sammenholdes med fremskrivningerne
  baseret på
  eksisterende (gennemførte og vedtagne) politikker og foranstaltninger, jf. stk. 1

baseret på

| b) | indvirkningen i makroøkonomisk,
  sundhedsmæssig,
  miljømæssig, kompetencemæssig og samfundsmæssig henseende af de
  individuelle og samlede
  planlagte politikker og foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 7 og nærmere angivet i bilag I, for den første tiårsperiode og mindst frem til 2030, og denne sammenholdes med fremskrivningerne
  af
  eksisterende (gennemførte og vedtagne) politikker og foranstaltninger, jf. stk. 1
  ; den metode, der anvendes til at vurdere disse virkninger, skal offentliggøres, og brugen af cost-benefit-analyser skal fremmes |
| --- | --- |

b)

indvirkningen i makroøkonomisk,
  sundhedsmæssig,
  miljømæssig, kompetencemæssig og samfundsmæssig henseende af de
  individuelle og samlede
  planlagte politikker og foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 7 og nærmere angivet i bilag I, for den første tiårsperiode og mindst frem til 2030, og denne sammenholdes med fremskrivningerne
  af
  eksisterende (gennemførte og vedtagne) politikker og foranstaltninger, jf. stk. 1
  ; den metode, der anvendes til at vurdere disse virkninger, skal offentliggøres, og brugen af cost-benefit-analyser skal fremmes

sundhedsmæssig,

individuelle og samlede

af

; den metode, der anvendes til at vurdere disse virkninger, skal offentliggøres, og brugen af cost-benefit-analyser skal fremmes

Ændring 105

Ændring 105

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2 — litra c

Artikel 8 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | samspillet mellem de eksisterende (gennemførte og vedtagne) og planlagte politikker og foranstaltninger inden for en politisk dimension og mellem de eksisterende (gennemførte og vedtagne) og planlagte politikker og foranstaltninger inden for forskellige dimensioner i den første tiårsperiode mindst indtil 2030. Fremskrivninger om forsyningssikkerhed, infrastruktur og markedsintegration skal knyttes til robuste energieffektivitetsscenarier. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

samspillet mellem de eksisterende (gennemførte og vedtagne) og planlagte politikker og foranstaltninger inden for en politisk dimension og mellem de eksisterende (gennemførte og vedtagne) og planlagte politikker og foranstaltninger inden for forskellige dimensioner i den første tiårsperiode mindst indtil 2030. Fremskrivninger om forsyningssikkerhed, infrastruktur og markedsintegration skal knyttes til robuste energieffektivitetsscenarier.

| c) | samspillet mellem de eksisterende (gennemførte og vedtagne) og planlagte politikker og foranstaltninger inden for en politisk dimension og mellem de eksisterende (gennemførte og vedtagne) og planlagte politikker og foranstaltninger inden for forskellige dimensioner i den første tiårsperiode mindst indtil 2030.
  Vurderingen skal omfatte en kvantitativ eller kvalitativ evaluering af dokumenteret samspil mellem nationale politikker og foranstaltninger og Unionens klima- og energipolitiske foranstaltninger.
  Fremskrivninger om forsyningssikkerhed, infrastruktur og markedsintegration skal knyttes til robuste energieffektivitetsscenarier. |
| --- | --- |

c)

samspillet mellem de eksisterende (gennemførte og vedtagne) og planlagte politikker og foranstaltninger inden for en politisk dimension og mellem de eksisterende (gennemførte og vedtagne) og planlagte politikker og foranstaltninger inden for forskellige dimensioner i den første tiårsperiode mindst indtil 2030.
  Vurderingen skal omfatte en kvantitativ eller kvalitativ evaluering af dokumenteret samspil mellem nationale politikker og foranstaltninger og Unionens klima- og energipolitiske foranstaltninger.
  Fremskrivninger om forsyningssikkerhed, infrastruktur og markedsintegration skal knyttes til robuste energieffektivitetsscenarier.

Vurderingen skal omfatte en kvantitativ eller kvalitativ evaluering af dokumenteret samspil mellem nationale politikker og foranstaltninger og Unionens klima- og energipolitiske foranstaltninger.

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2 — litra c a (ny)

Artikel 8 — stk. 2 — litra c a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | hvordan individuelle og aggregerede eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger vil tiltrække private investeringer sideløbende med offentlige midler, der er nødvendige for deres gennemførelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

hvordan individuelle og aggregerede eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger vil tiltrække private investeringer sideløbende med offentlige midler, der er nødvendige for deres gennemførelse.

hvordan individuelle og aggregerede eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger vil tiltrække private investeringer sideløbende med offentlige midler, der er nødvendige for deres gennemførelse.

Ændring 107

Ændring 107

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9

Artikel 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 9 | Artikel 9 |
| Udkast til integrerede nationale energi- og klimaplaner | Udkast til integrerede nationale energi- og klimaplaner |
| 1.   Senest den 1.
  januar
  2018
  og hvert tiende år derefter
  udarbejder og forelægger
  medlemsstaterne
  Kommissionen et udkast til
  den
  integrerede nationale energi- og klimaplan
  , der er
  omhandlet i artikel 3, stk. 1. | 1.   Senest den 1.
  juni
  2018 udarbejder og forelægger
  hver enkelt medlemsstat
  Kommissionen et udkast til
  sin første
  integrerede nationale energi- og klimaplan
  som
  omhandlet i artikel 3, stk. 1.
  Hver enkelt medlemsstat udarbejder og forelægger Kommissionen et udkast til sin anden plan senest den 1. januar 2023 såvel som udkast til sine efterfølgende planer hvert femte år derefter. |
| 2.   Kommissionen
  kan udstede henstillinger vedrørende udkastene til planer
  til medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 28. I 
  disse henstillinger fastsættes navnlig
  : | 2.   Kommissionen
  vurderer udkastene til planerne og udsteder landespecifikke henstillinger
  til medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 28
  senest tre måneder før tidsfristen for indsendelse af planen som omhandlet
  i 
  artikel 3, stk. 1, med henblik på at
  : |
| a) | ambitionsniveauet for målsætninger, specifikke mål og bidrag med henblik på i fællesskab at opfylde
  energiunionens målsætninger og
  navnlig Unionens 2030-mål
  for
  vedvarende energi og energieffektivitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 9

Artikel 9

Udkast til integrerede nationale energi- og klimaplaner

Udkast til integrerede nationale energi- og klimaplaner

1.   Senest den 1.
  januar
  2018
  og hvert tiende år derefter
  udarbejder og forelægger
  medlemsstaterne
  Kommissionen et udkast til
  den
  integrerede nationale energi- og klimaplan
  , der er
  omhandlet i artikel 3, stk. 1.

1.   Senest den 1.
  juni
  2018 udarbejder og forelægger
  hver enkelt medlemsstat
  Kommissionen et udkast til
  sin første
  integrerede nationale energi- og klimaplan
  som
  omhandlet i artikel 3, stk. 1.
  Hver enkelt medlemsstat udarbejder og forelægger Kommissionen et udkast til sin anden plan senest den 1. januar 2023 såvel som udkast til sine efterfølgende planer hvert femte år derefter.

2.   Kommissionen
  kan udstede henstillinger vedrørende udkastene til planer
  til medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 28. I 
  disse henstillinger fastsættes navnlig
  :

2.   Kommissionen
  vurderer udkastene til planerne og udsteder landespecifikke henstillinger
  til medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 28
  senest tre måneder før tidsfristen for indsendelse af planen som omhandlet
  i 
  artikel 3, stk. 1, med henblik på at
  :

a)

ambitionsniveauet for målsætninger, specifikke mål og bidrag med henblik på i fællesskab at opfylde
  energiunionens målsætninger og
  navnlig Unionens 2030-mål
  for
  vedvarende energi og energieffektivitet

ambitionsniveauet for målsætninger, specifikke mål og bidrag med henblik på i fællesskab at opfylde

navnlig Unionens 2030-mål

vedvarende energi og energieffektivitet

| a) | sikre medlemsstaternes kollektive opfyldelse af
  energiunionens målsætninger og
  specifikke mål
  for
  alle dimensioner af energiunionen |
| --- | --- |

a)

sikre medlemsstaternes kollektive opfyldelse af
  energiunionens målsætninger og
  specifikke mål
  for
  alle dimensioner af energiunionen

sikre medlemsstaternes kollektive opfyldelse af

specifikke mål

alle dimensioner af energiunionen

| aa) | sikre opfyldelsen i medlemsstaterne af de nationale specifikke mål og målsætninger |
| --- | --- |

aa)

aa)

sikre opfyldelsen i medlemsstaterne af de nationale specifikke mål og målsætninger

sikre opfyldelsen i medlemsstaterne af de nationale specifikke mål og målsætninger

| b) | politikker og foranstaltninger i relation til medlemsstaternes
  og
  Unionens målsætninger og andre
  politikker og foranstaltninger med potentielle grænseoverskridende konsekvenser |
| --- | --- |

b)

politikker og foranstaltninger i relation til medlemsstaternes
  og
  Unionens målsætninger og andre
  politikker og foranstaltninger med potentielle grænseoverskridende konsekvenser

politikker og foranstaltninger i relation til medlemsstaternes

Unionens målsætninger og andre

| b) | forbedre individuelle eksisterende og planlagte
  politikker og foranstaltninger
  , der indgår i nationale energi-
  og
  klimaplaner, herunder dem
  med potentielle grænseoverskridende konsekvenser |
| --- | --- |

b)

forbedre individuelle eksisterende og planlagte
  politikker og foranstaltninger
  , der indgår i nationale energi-
  og
  klimaplaner, herunder dem
  med potentielle grænseoverskridende konsekvenser

forbedre individuelle eksisterende og planlagte

, der indgår i nationale energi-

klimaplaner, herunder dem

| ba) | foreslå vedtagelse af supplerende politikker og foranstaltninger i nationale energi- og klimaplaner |
| --- | --- |

ba)

ba)

foreslå vedtagelse af supplerende politikker og foranstaltninger i nationale energi- og klimaplaner

foreslå vedtagelse af supplerende politikker og foranstaltninger i nationale energi- og klimaplaner

| c) | samspillet mellem og
  konsekvens i de eksisterende (gennemførte og vedtagne) og planlagte politikker og foranstaltninger i den integrerede nationale energi- og klimaplan inden for én dimension og mellem energiunionens forskellige dimensioner. |
| --- | --- |

c)

samspillet mellem og
  konsekvens i de eksisterende (gennemførte og vedtagne) og planlagte politikker og foranstaltninger i den integrerede nationale energi- og klimaplan inden for én dimension og mellem energiunionens forskellige dimensioner.

samspillet mellem og

| c) | sikre
  konsekvens i de eksisterende (gennemførte og vedtagne) og planlagte politikker og foranstaltninger i den integrerede nationale energi- og klimaplan inden for én dimension og mellem energiunionens forskellige dimensioner |
| --- | --- |

c)

sikre
  konsekvens i de eksisterende (gennemførte og vedtagne) og planlagte politikker og foranstaltninger i den integrerede nationale energi- og klimaplan inden for én dimension og mellem energiunionens forskellige dimensioner

sikre

| ca) | sikre konsekvens i investeringsstrategier og instrumenterne i forhold til medlemsstaternes politikker og foranstaltninger, som er indført for at opfylde de tilsvarende specifikke mål og målsætninger |
| --- | --- |

ca)

ca)

sikre konsekvens i investeringsstrategier og instrumenterne i forhold til medlemsstaternes politikker og foranstaltninger, som er indført for at opfylde de tilsvarende specifikke mål og målsætninger

sikre konsekvens i investeringsstrategier og instrumenterne i forhold til medlemsstaternes politikker og foranstaltninger, som er indført for at opfylde de tilsvarende specifikke mål og målsætninger

3.   Medlemsstaterne skal tage størst muligt hensyn til Kommissionens eventuelle henstillinger i forbindelse med færdiggørelsen af deres integrerede nationale energi- og klimaplan.

3.   Medlemsstaterne skal tage størst muligt hensyn til Kommissionens eventuelle henstillinger i forbindelse med færdiggørelsen af deres integrerede nationale energi- og klimaplan.
  Når en medlemsstats holdning afviger fra Kommissionens henstilling, fremlægger og offentliggør den pågældende medlemsstat grundene til sin holdning.

3a.
     
  Medlemsstaterne skal offentliggøre de udkast til planer, der er nævnt i stk. 1.

Ændring 108

Ændring 108

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1

Artikel 10 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Uden at dette berører andre EU-retlige krav, skal medlemsstaterne sørge for, at offentligheden tidligt får reel lejlighed til at deltage i udarbejdelsen af udkast til planer,
  jf. artikel 9, og vedlægge et resumé af offentlighedens synspunkter
  ,
  når
  de
  forelægger Kommissionen deres udkast til integreret national energi- og klimaplan. I det omfang
  ,
  at bestemmelserne i direktiv 2001/42/EF finder anvendelse
  ,
  skal høringer foretaget i henhold til dette direktiv anses for også at opfylde høringsforpligtelsen i henhold til denne forordning
  . | Uden at dette berører andre EU-retlige krav, skal medlemsstaterne sørge for, at offentligheden tidligt får reel lejlighed til at deltage i udarbejdelsen af
  de
  udkast til planer,
  der er omhandlet i artikel 9
  ,
  og
  de
  langsigtede strategier, der er omhandlet i artikel 14, på et tidspunkt
  ,
  hvor alle muligheder er åbne
  ,
  og reel offentlig høring kan finde sted
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Uden at dette berører andre EU-retlige krav, skal medlemsstaterne sørge for, at offentligheden tidligt får reel lejlighed til at deltage i udarbejdelsen af udkast til planer,
  jf. artikel 9, og vedlægge et resumé af offentlighedens synspunkter
  ,
  når
  de
  forelægger Kommissionen deres udkast til integreret national energi- og klimaplan. I det omfang
  ,
  at bestemmelserne i direktiv 2001/42/EF finder anvendelse
  ,
  skal høringer foretaget i henhold til dette direktiv anses for også at opfylde høringsforpligtelsen i henhold til denne forordning
  .

jf. artikel 9, og vedlægge et resumé af offentlighedens synspunkter

når

forelægger Kommissionen deres udkast til integreret national energi- og klimaplan. I det omfang

at bestemmelserne i direktiv 2001/42/EF finder anvendelse

skal høringer foretaget i henhold til dette direktiv anses for også at opfylde høringsforpligtelsen i henhold til denne forordning

Uden at dette berører andre EU-retlige krav, skal medlemsstaterne sørge for, at offentligheden tidligt får reel lejlighed til at deltage i udarbejdelsen af
  de
  udkast til planer,
  der er omhandlet i artikel 9
  ,
  og
  de
  langsigtede strategier, der er omhandlet i artikel 14, på et tidspunkt
  ,
  hvor alle muligheder er åbne
  ,
  og reel offentlig høring kan finde sted
  .

de

der er omhandlet i artikel 9

og

langsigtede strategier, der er omhandlet i artikel 14, på et tidspunkt

hvor alle muligheder er åbne

og reel offentlig høring kan finde sted

Ændring 109

Ændring 109

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 a (ny)

Artikel 10 — stk. 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Medlemsstaterne skal opstille rimelige tidsfrister, der giver offentligheden tilstrækkelig tid til at informere sig og forberede sig og til reelt at deltage i de forskellige stadier af planlægningsprocessen. Medlemsstaterne skal tage behørigt hensyn til lige deltagelse og sikre, at offentligheden informeres ved offentlige opslag eller andre egnede midler såsom elektroniske medier, hvor sådanne er til rådighed, om alle praktiske forhold vedrørende borgernes deltagelse, og at de har adgang til alle relevante dokumenter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Medlemsstaterne skal opstille rimelige tidsfrister, der giver offentligheden tilstrækkelig tid til at informere sig og forberede sig og til reelt at deltage i de forskellige stadier af planlægningsprocessen. Medlemsstaterne skal tage behørigt hensyn til lige deltagelse og sikre, at offentligheden informeres ved offentlige opslag eller andre egnede midler såsom elektroniske medier, hvor sådanne er til rådighed, om alle praktiske forhold vedrørende borgernes deltagelse, og at de har adgang til alle relevante dokumenter.

Ændring 110

Ændring 110

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 b (ny)

Artikel 10 — stk. 1 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Medlemsstaterne skal ved fremsendelsen af deres udkast til såvel som deres færdige endelige integrerede nationale energi- og klimaplan og deres langsigtede strategier til Kommissionen også sende et resumé af offentlighedens synspunkter, og hvordan der er taget højde for dem. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1b.
     
  Medlemsstaterne skal ved fremsendelsen af deres udkast til såvel som deres færdige endelige integrerede nationale energi- og klimaplan og deres langsigtede strategier til Kommissionen også sende et resumé af offentlighedens synspunkter, og hvordan der er taget højde for dem.

Ændring 111

Ændring 111

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 c (ny)

Artikel 10 — stk. 1 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  I det omfang, bestemmelserne i direktiv 2001/42/EF finder anvendelse, skal høringer foretaget i henhold til dette direktiv anses for også at opfylde høringsforpligtelsen i henhold til nærværende forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1c.
     
  I det omfang, bestemmelserne i direktiv 2001/42/EF finder anvendelse, skal høringer foretaget i henhold til dette direktiv anses for også at opfylde høringsforpligtelsen i henhold til nærværende forordning.

Ændring 112

Ændring 112

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 1 d (ny)

Artikel 10 — stk. 1 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  Medlemsstaterne skal begrænse den administrative kompleksitet i forbindelse med gennemførelsen af denne artikel. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1d.
     
  Medlemsstaterne skal begrænse den administrative kompleksitet i forbindelse med gennemførelsen af denne artikel.

Ændring 113

Ændring 113

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 a (ny)

Artikel 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 10a |
| | Platform for klima- og energidialog på flere niveauer |
| | 1.
     
  Medlemsstaterne etablerer i en ånd af partnerskab en permanent platform for klima- og energidialog på flere niveauer med det formål at støtte aktiv inddragelse af lokale myndigheder, civilsamfundsorganisationer, erhvervslivet, investorer, andre relevante aktører og den brede offentlighed i forvaltningen af energiomlægningen. |
| | 2.
     
  Medlemsstaterne fremlægger på deres platforme for klima- og energidialog forskellige valgmuligheder og scenarier for deres kort-, mellem- og langsigtede energi- og klimapolitikker samt en fuldstændig cost-benefit-analyse for hver mulighed. Platformene for klima- og energidialog skal være fora for drøftelse og udarbejdelse af planer, strategier og rapporter som omhandlet i artikel 10. |
| | 3.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at platformene for klima- og energidialog kan nyde godt af tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer, og at de fungerer på en gennemsigtig måde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 10a

Artikel 10a

Platform for klima- og energidialog på flere niveauer

Platform for klima- og energidialog på flere niveauer

1.
     
  Medlemsstaterne etablerer i en ånd af partnerskab en permanent platform for klima- og energidialog på flere niveauer med det formål at støtte aktiv inddragelse af lokale myndigheder, civilsamfundsorganisationer, erhvervslivet, investorer, andre relevante aktører og den brede offentlighed i forvaltningen af energiomlægningen.

2.
     
  Medlemsstaterne fremlægger på deres platforme for klima- og energidialog forskellige valgmuligheder og scenarier for deres kort-, mellem- og langsigtede energi- og klimapolitikker samt en fuldstændig cost-benefit-analyse for hver mulighed. Platformene for klima- og energidialog skal være fora for drøftelse og udarbejdelse af planer, strategier og rapporter som omhandlet i artikel 10.

3.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at platformene for klima- og energidialog kan nyde godt af tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer, og at de fungerer på en gennemsigtig måde.

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11

Artikel 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 11 | Artikel 11 |
| Regionalt samarbejde | Makroregionalt og
  regionalt samarbejde |
| 1.   Medlemsstaterne skal samarbejde indbyrdes på regionalt plan for på effektiv vis at nå de specifikke mål
  , målsætninger
  og
  bidrag
  , der er fastsat i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner. | 1.   Medlemsstaterne skal samarbejde indbyrdes på
  makroregionalt og
  regionalt plan
  og i den forbindelse tage størst muligt hensyn til alle eksisterende og potentielle former for samarbejde
  for på effektiv vis at nå de specifikke mål og
  målsætninger
  , der er fastsat i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner. |
| 2.   Medlemsstaterne skal i god tid forud for forelæggelsen af deres udkast til integreret national energi- og klimaplan for Kommissionen i medfør af artikel 9, stk. 1, kortlægge mulighederne for regionalt samarbejde og høre nabomedlemsstater og andre medlemsstater, som tilkendegiver interesse herfor. Medlemsstaterne angiver i deres udkast til integreret energi- og klimaplan resultaterne af en sådan regional høring, bl.a. hvordan bemærkninger i givet fald er taget i betragtning. | 2.   Medlemsstaterne skal i god tid forud for forelæggelsen af deres udkast til integreret national energi- og klimaplan for Kommissionen i medfør af artikel 9, stk. 1, kortlægge mulighederne for
  makroregionalt og
  regionalt samarbejde
  under hensyntagen til eksisterende makroregionalt samarbejde, navnlig om planen for sammenkobling af det baltiske energimarked (BEMIP), gassammenkobling i Central- og Sydøsteuropa (CESEC), det central-vest regionale energimarked (CWREM), North Seas Countries' Offshore Grid Initiative (NSCOGI) og Euro-Middelhavs-Partnerskabet,
  og høre nabomedlemsstater og andre medlemsstater, som tilkendegiver interesse herfor
  , i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU og Espookonventionen
  . Medlemsstaterne angiver i deres udkast til integreret energi- og klimaplan resultaterne af en sådan regional høring, bl.a. hvordan bemærkninger i givet fald er taget i betragtning.
  Når de indgår i et makroregionalt samarbejde, skal medlemsstaterne enes om en styringsstruktur, der giver mulighed for at mødes på ministerplan mindst en gang om året. |
| | 2a.
     
  Kommissionen faciliterer efter anmodning fra to eller flere medlemsstater den fælles udarbejdelse af dele af deres integrerede nationale energi- og klimaplaner, bl.a. ved at etablere en ramme, der muliggør det. Når en medlemsstat indgår i et makroregionalt eller regionalt samarbejde, skal den beskrive resultaterne i sit udkast til den integrerede nationale energi- og klimaplan og fremsende dem til Kommissionen. Resultatet af et sådant makroregionalt eller regionalt samarbejde kan erstatte de tilsvarende dele af den relevante integrerede nationale energi- og klimaplan. |
| | 2b.
     
  Kommissionen udpeger med henblik på at fremme markedsintegration og omkostningseffektive politikker muligheder for makroregionalt eller regionalt samarbejde om en eller flere af energiunionens fem dimensioner og, jf. nærværende artikel, med en langsigtet vision baseret på eksisterende markedsvilkår. I lyset af sådanne muligheder kan Kommissionen udstede henstillinger til medlemsstaterne i henhold til artikel 28 for at fremme effektivt samarbejde, partnerskaber og høringer. |
| 3.   Kommissionen letter samarbejde og høring mellem medlemsstaterne om udkastene til planer, som den har fået forelagt i henhold til artikel 9, med henblik på deres færdiggørelse. | 3.   Kommissionen letter samarbejde og høring mellem medlemsstaterne om udkastene til planer, som den har fået forelagt i henhold til artikel 9, med henblik på deres færdiggørelse. |
| 4.   Medlemsstaterne skal tage andre medlemsstaters bemærkninger i henhold til stk. 2 og 3 i betragtning i deres endelige integrerede nationale energi- og klimaplan og gøre rede for, hvordan bemærkningerne er taget i betragtning. | 4.   Medlemsstaterne skal tage andre medlemsstaters bemærkninger i henhold til stk. 2 og 3 i betragtning i deres endelige integrerede nationale energi- og klimaplan og gøre rede for, hvordan bemærkningerne er taget i betragtning. |
| 5.   Medlemsstaterne skal med henblik på stk. 1 fortsat samarbejde på
  regionalt
  plan under gennemførelsen af politikker og foranstaltninger inden for rammerne af deres planer. | 5.   Medlemsstaterne skal med henblik på stk. 1 fortsat samarbejde på
  makroregionalt
  plan under gennemførelsen af politikker og foranstaltninger inden for rammerne af deres planer. |
| | 5a.
     
  Medlemsstaterne skal også planlægge samarbejde med medlemmer af Energifællesskabet og med tredjelande, som er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 11

Artikel 11

Regionalt samarbejde

Makroregionalt og
  regionalt samarbejde

Makroregionalt og

1.   Medlemsstaterne skal samarbejde indbyrdes på regionalt plan for på effektiv vis at nå de specifikke mål
  , målsætninger
  og
  bidrag
  , der er fastsat i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner.

1.   Medlemsstaterne skal samarbejde indbyrdes på
  makroregionalt og
  regionalt plan
  og i den forbindelse tage størst muligt hensyn til alle eksisterende og potentielle former for samarbejde
  for på effektiv vis at nå de specifikke mål og
  målsætninger
  , der er fastsat i deres integrerede nationale energi- og klimaplaner.

2.   Medlemsstaterne skal i god tid forud for forelæggelsen af deres udkast til integreret national energi- og klimaplan for Kommissionen i medfør af artikel 9, stk. 1, kortlægge mulighederne for regionalt samarbejde og høre nabomedlemsstater og andre medlemsstater, som tilkendegiver interesse herfor. Medlemsstaterne angiver i deres udkast til integreret energi- og klimaplan resultaterne af en sådan regional høring, bl.a. hvordan bemærkninger i givet fald er taget i betragtning.

2.   Medlemsstaterne skal i god tid forud for forelæggelsen af deres udkast til integreret national energi- og klimaplan for Kommissionen i medfør af artikel 9, stk. 1, kortlægge mulighederne for
  makroregionalt og
  regionalt samarbejde
  under hensyntagen til eksisterende makroregionalt samarbejde, navnlig om planen for sammenkobling af det baltiske energimarked (BEMIP), gassammenkobling i Central- og Sydøsteuropa (CESEC), det central-vest regionale energimarked (CWREM), North Seas Countries' Offshore Grid Initiative (NSCOGI) og Euro-Middelhavs-Partnerskabet,
  og høre nabomedlemsstater og andre medlemsstater, som tilkendegiver interesse herfor
  , i overensstemmelse med direktiv 2011/92/EU og Espookonventionen
  . Medlemsstaterne angiver i deres udkast til integreret energi- og klimaplan resultaterne af en sådan regional høring, bl.a. hvordan bemærkninger i givet fald er taget i betragtning.
  Når de indgår i et makroregionalt samarbejde, skal medlemsstaterne enes om en styringsstruktur, der giver mulighed for at mødes på ministerplan mindst en gang om året.

2a.
     
  Kommissionen faciliterer efter anmodning fra to eller flere medlemsstater den fælles udarbejdelse af dele af deres integrerede nationale energi- og klimaplaner, bl.a. ved at etablere en ramme, der muliggør det. Når en medlemsstat indgår i et makroregionalt eller regionalt samarbejde, skal den beskrive resultaterne i sit udkast til den integrerede nationale energi- og klimaplan og fremsende dem til Kommissionen. Resultatet af et sådant makroregionalt eller regionalt samarbejde kan erstatte de tilsvarende dele af den relevante integrerede nationale energi- og klimaplan.

2b.
     
  Kommissionen udpeger med henblik på at fremme markedsintegration og omkostningseffektive politikker muligheder for makroregionalt eller regionalt samarbejde om en eller flere af energiunionens fem dimensioner og, jf. nærværende artikel, med en langsigtet vision baseret på eksisterende markedsvilkår. I lyset af sådanne muligheder kan Kommissionen udstede henstillinger til medlemsstaterne i henhold til artikel 28 for at fremme effektivt samarbejde, partnerskaber og høringer.

3.   Kommissionen letter samarbejde og høring mellem medlemsstaterne om udkastene til planer, som den har fået forelagt i henhold til artikel 9, med henblik på deres færdiggørelse.

3.   Kommissionen letter samarbejde og høring mellem medlemsstaterne om udkastene til planer, som den har fået forelagt i henhold til artikel 9, med henblik på deres færdiggørelse.

4.   Medlemsstaterne skal tage andre medlemsstaters bemærkninger i henhold til stk. 2 og 3 i betragtning i deres endelige integrerede nationale energi- og klimaplan og gøre rede for, hvordan bemærkningerne er taget i betragtning.

4.   Medlemsstaterne skal tage andre medlemsstaters bemærkninger i henhold til stk. 2 og 3 i betragtning i deres endelige integrerede nationale energi- og klimaplan og gøre rede for, hvordan bemærkningerne er taget i betragtning.

5.   Medlemsstaterne skal med henblik på stk. 1 fortsat samarbejde på
  regionalt
  plan under gennemførelsen af politikker og foranstaltninger inden for rammerne af deres planer.

5.   Medlemsstaterne skal med henblik på stk. 1 fortsat samarbejde på
  makroregionalt
  plan under gennemførelsen af politikker og foranstaltninger inden for rammerne af deres planer.

5a.
     
  Medlemsstaterne skal også planlægge samarbejde med medlemmer af Energifællesskabet og med tredjelande, som er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

Ændring 116

Ændring 116

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — indledning

Artikel 12 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen skal vurdere de integrerede nationale energi- og klimaplaner
  og ajourføringer heraf
  som meddelt i medfør af artikel 3
  og 13
  . Den skal navnlig vurdere, om: | Kommissionen skal vurdere de integrerede nationale energi- og klimaplaner som meddelt i medfør af artikel 3. Den skal navnlig vurdere, om: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen skal vurdere de integrerede nationale energi- og klimaplaner
  og ajourføringer heraf
  som meddelt i medfør af artikel 3
  og 13
  . Den skal navnlig vurdere, om:

og ajourføringer heraf

og 13

Kommissionen skal vurdere de integrerede nationale energi- og klimaplaner som meddelt i medfør af artikel 3. Den skal navnlig vurdere, om:

Ændring 117

Ændring 117

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — litra a

Artikel 12 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | de specifikke mål, målsætningerne og
  bidragene
  er tilstrækkelige til i fællesskab at nå energiunionens målsætninger for den første tiårsperiode, særlig de specifikke mål for Unionens klima- og energiramme for 2030 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

de specifikke mål, målsætningerne og
  bidragene
  er tilstrækkelige til i fællesskab at nå energiunionens målsætninger for den første tiårsperiode, særlig de specifikke mål for Unionens klima- og energiramme for 2030

bidragene

| a) | de specifikke mål
  og
  målsætningerne er tilstrækkelige til i fællesskab at nå energiunionens målsætninger for den første tiårsperiode, særlig de specifikke mål for Unionens klima- og energiramme for 2030 |
| --- | --- |

a)

de specifikke mål
  og
  målsætningerne er tilstrækkelige til i fællesskab at nå energiunionens målsætninger for den første tiårsperiode, særlig de specifikke mål for Unionens klima- og energiramme for 2030

og

Ændring 118

Ændring 118

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — litra a a (ny)

Artikel 12 — stk. 1 — litra a a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | de eksisterende politikker og de politikker, der er planlagt, samt foranstaltninger og investeringsstrategier i denne forbindelse er tilstrækkelige til opfyldelsen af de nationale mål, der er omhandlet i artikel 4 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

de eksisterende politikker og de politikker, der er planlagt, samt foranstaltninger og investeringsstrategier i denne forbindelse er tilstrækkelige til opfyldelsen af de nationale mål, der er omhandlet i artikel 4

de eksisterende politikker og de politikker, der er planlagt, samt foranstaltninger og investeringsstrategier i denne forbindelse er tilstrækkelige til opfyldelsen af de nationale mål, der er omhandlet i artikel 4

Ændring 120

Ændring 120

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13

Artikel 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 13 | udgår |
| Ajourføring af den integrerede nationale energi- og klimaplan | |
| 1.
     
  Senest den 1. januar 2023 og hvert tiende år derefter forelægger medlemsstaterne Kommissionen et udkast til ajourføring af den senest meddelte integrerede nationale energi- og klimaplan, jf. artikel 3, eller bekræfter planens fortsatte gyldighed over for Kommissionen. | |
| 2.
     
  Senest den 1. januar 2024 og hvert tiende år derefter meddeler medlemsstaterne Kommissionen en ajourføring af den senest meddelte integrerede nationale energi- og klimaplan, jf. artikel 3, medmindre de har bekræftet planens fortsatte gyldighed over for Kommissionen i medfør af denne artikels stk. 1. | |
| 3.
     
  Medlemsstaterne ændrer alene specifikke mål, målsætninger og bidrag i den ajourførte plan, jf. stk. 2, for at afspejle øgede ambitioner sammenholdt med dem, som var fastsat i den senest meddelte integrerede nationale energi- og klimaplan. | |
| 4.
     
  Medlemsstaterne gør en indsats for i den ajourførte plan at modvirke miljøskadelige virkninger, der afdækkes i forbindelse med den integrerede rapportering i henhold til artikel 15-22. | |
| 5.
     
  Ved udarbejdelsen af den ajourføring, der er omhandlet i stk. 2, tager medlemsstaterne hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger i forbindelse med det europæiske semester. | |
| 6.
     
  De procedurer, der er fastsat i artikel 9, stk. 2, og artikel 11, finder anvendelse i forbindelse med udarbejdelsen og vurderingen af de ajourførte integrerede nationale energi- og klimaplaner. | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 13

Artikel 13

udgår

udgår

Ajourføring af den integrerede nationale energi- og klimaplan

Ajourføring af den integrerede nationale energi- og klimaplan

1.
     
  Senest den 1. januar 2023 og hvert tiende år derefter forelægger medlemsstaterne Kommissionen et udkast til ajourføring af den senest meddelte integrerede nationale energi- og klimaplan, jf. artikel 3, eller bekræfter planens fortsatte gyldighed over for Kommissionen.

2.
     
  Senest den 1. januar 2024 og hvert tiende år derefter meddeler medlemsstaterne Kommissionen en ajourføring af den senest meddelte integrerede nationale energi- og klimaplan, jf. artikel 3, medmindre de har bekræftet planens fortsatte gyldighed over for Kommissionen i medfør af denne artikels stk. 1.

3.
     
  Medlemsstaterne ændrer alene specifikke mål, målsætninger og bidrag i den ajourførte plan, jf. stk. 2, for at afspejle øgede ambitioner sammenholdt med dem, som var fastsat i den senest meddelte integrerede nationale energi- og klimaplan.

4.
     
  Medlemsstaterne gør en indsats for i den ajourførte plan at modvirke miljøskadelige virkninger, der afdækkes i forbindelse med den integrerede rapportering i henhold til artikel 15-22.

5.
     
  Ved udarbejdelsen af den ajourføring, der er omhandlet i stk. 2, tager medlemsstaterne hensyn til de seneste landespecifikke henstillinger i forbindelse med det europæiske semester.

6.
     
  De procedurer, der er fastsat i artikel 9, stk. 2, og artikel 11, finder anvendelse i forbindelse med udarbejdelsen og vurderingen af de ajourførte integrerede nationale energi- og klimaplaner.

Ændring 121

Ændring 121

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Kapitel 3 — overskrift

Kapitel 3 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ændring 122

Ændring 122

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 a (ny)

Artikel 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 13a




  Sammenhæng med de overordnede klimamål




  Kommissionen aflægger senest den 1. juli 2018 rapport om det resterende globale kulstofbudget, der er i tråd med målet om at fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til et godt stykke under 2 oC, i særdeleshed 1,5  oC, over det førindustrielle niveau, og fremlægger en analyse af Unionens rimelige andel for 2050 og 2100. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 13a

Sammenhæng med de overordnede klimamål

Kommissionen aflægger senest den 1. juli 2018 rapport om det resterende globale kulstofbudget, der er i tråd med målet om at fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til et godt stykke under 2 oC, i særdeleshed 1,5  oC, over det førindustrielle niveau, og fremlægger en analyse af Unionens rimelige andel for 2050 og 2100.

Ændring 123

Ændring 123

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14

Artikel 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 14 | Artikel 14 |
| Langsigtede
  lavemissionsstrategier | Langsigtede
  klima- og energistrategier |
| 1.   Senest den 1. januar
  2020
  og hvert
  tiende
  år derefter
  opstiller
  medlemsstaterne
  deres langsigtede lavemissionsstrategier med en 50-årig horisont
  og
  rapporterer denne til Kommissionen
  for derigennem at bidrage til at: | 1.   Senest den 1. januar
  2019
  og hvert
  femte
  år derefter
  vedtager
  medlemsstaterne
  og Kommissionen på vegne af Unionen langsigtede klima-
  og
  energistrategier med en 30-årig horisont
  for derigennem at bidrage til at: |
| a) | opfylde Unionens og medlemsstaternes forpligtelser i henhold til klimakonventionen og Parisaftalen med henblik på at reducere menneskeskabte drivhusgasemissioner og øge optaget gennem dræn |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 14

Artikel 14

Langsigtede
  lavemissionsstrategier

lavemissionsstrategier

Langsigtede
  klima- og energistrategier

klima- og energistrategier

1.   Senest den 1. januar
  2020
  og hvert
  tiende
  år derefter
  opstiller
  medlemsstaterne
  deres langsigtede lavemissionsstrategier med en 50-årig horisont
  og
  rapporterer denne til Kommissionen
  for derigennem at bidrage til at:

1.   Senest den 1. januar
  2019
  og hvert
  femte
  år derefter
  vedtager
  medlemsstaterne
  og Kommissionen på vegne af Unionen langsigtede klima-
  og
  energistrategier med en 30-årig horisont
  for derigennem at bidrage til at:

a)

opfylde Unionens og medlemsstaternes forpligtelser i henhold til klimakonventionen og Parisaftalen med henblik på at reducere menneskeskabte drivhusgasemissioner og øge optaget gennem dræn

| a) | opfylde Unionens og medlemsstaternes forpligtelser i henhold til klimakonventionen og Parisaftalen med henblik på at reducere menneskeskabte drivhusgasemissioner og øge optaget gennem dræn
  i etaper på 10 år |
| --- | --- |

a)

opfylde Unionens og medlemsstaternes forpligtelser i henhold til klimakonventionen og Parisaftalen med henblik på at reducere menneskeskabte drivhusgasemissioner og øge optaget gennem dræn
  i etaper på 10 år

i etaper på 10 år

| b) | opfylde målsætningen om at holde stigningen i den globale gennemsnitstemperatur et godt stykke under 2 oC over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5  oC over det førindustrielle niveau |
| --- | --- |

b)

opfylde målsætningen om at holde stigningen i den globale gennemsnitstemperatur et godt stykke under 2 oC over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5  oC over det førindustrielle niveau

o

o

| b) | opfylde målsætningen om at holde stigningen i den globale gennemsnitstemperatur et godt stykke under 2 oC over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5  oC over det førindustrielle niveau
  ved at begrænse Unionens drivhusgasemissioner til under dens rimelige andel af det resterende globale kulstofbudget |
| --- | --- |

b)

opfylde målsætningen om at holde stigningen i den globale gennemsnitstemperatur et godt stykke under 2 oC over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5  oC over det førindustrielle niveau
  ved at begrænse Unionens drivhusgasemissioner til under dens rimelige andel af det resterende globale kulstofbudget

o

o

ved at begrænse Unionens drivhusgasemissioner til under dens rimelige andel af det resterende globale kulstofbudget

| c) | opnå langsigtede reduktioner af drivhusgasemissionerne og forbedret optag gennem dræn inden for alle sektorer i tråd med Unionens målsætning om — i forbindelse med de nødvendige reduktioner
  , som
  ifølge IPCC
  skal foretages af de udviklede lande i fællesskab — på en omkostningseffektiv måde
  at
  reducere emissionerne med 80 til 95 % frem til
  2050
  sammenholdt med 1990-niveauet. |
| --- | --- |

c)

opnå langsigtede reduktioner af drivhusgasemissionerne og forbedret optag gennem dræn inden for alle sektorer i tråd med Unionens målsætning om — i forbindelse med de nødvendige reduktioner
  , som
  ifølge IPCC
  skal foretages af de udviklede lande i fællesskab — på en omkostningseffektiv måde
  at
  reducere emissionerne med 80 til 95 % frem til
  2050
  sammenholdt med 1990-niveauet.

, som

skal foretages af de udviklede lande i fællesskab — på en omkostningseffektiv måde

reducere emissionerne med 80 til 95 % frem til

sammenholdt med 1990-niveauet.

| c) | opnå langsigtede reduktioner af drivhusgasemissionerne og forbedret optag gennem dræn inden for alle sektorer i tråd med Unionens målsætning om — i forbindelse med de nødvendige reduktioner ifølge IPCC
  – på en omkostningseffektiv måde at reducere Unionens drivhusgasemissioner og øge optaget gennem dræn i bestræbelserne på
  at
  nå temperaturmålene i Parisaftalen og således senest i
  2050
  opnå nettodrivhusgasemissioner på nul og kort tid derefter have negative emissioner |
| --- | --- |

c)

opnå langsigtede reduktioner af drivhusgasemissionerne og forbedret optag gennem dræn inden for alle sektorer i tråd med Unionens målsætning om — i forbindelse med de nødvendige reduktioner ifølge IPCC
  – på en omkostningseffektiv måde at reducere Unionens drivhusgasemissioner og øge optaget gennem dræn i bestræbelserne på
  at
  nå temperaturmålene i Parisaftalen og således senest i
  2050
  opnå nettodrivhusgasemissioner på nul og kort tid derefter have negative emissioner

– på en omkostningseffektiv måde at reducere Unionens drivhusgasemissioner og øge optaget gennem dræn i bestræbelserne på

nå temperaturmålene i Parisaftalen og således senest i

opnå nettodrivhusgasemissioner på nul og kort tid derefter have negative emissioner

| ca) | allersenest i 2050 have et yderst energieffektivt energisystem, der er baseret fuldt ud på vedvarende energi, i Unionen. |
| --- | --- |

ca)

ca)

allersenest i 2050 have et yderst energieffektivt energisystem, der er baseret fuldt ud på vedvarende energi, i Unionen.

allersenest i 2050 have et yderst energieffektivt energisystem, der er baseret fuldt ud på vedvarende energi, i Unionen.

2.   De langsigtede
  lavemissionsstrategier
  skal omfatte:

2.   De langsigtede
  klima- og energiemissionsstrategier
  skal
  indeholde de elementer, der er beskrevet i bilag IIa, og
  omfatte:

| a) | de samlede reduktioner af drivhusgasemissionerne og
  forbedrede
  optag gennem dræn |
| --- | --- |

a)

de samlede reduktioner af drivhusgasemissionerne og
  forbedrede
  optag gennem dræn

forbedrede

| a) | de samlede reduktioner af drivhusgasemissionerne og
  forbedringerne af optag gennem dræn med et separat mål for forøgelse af
  optag gennem dræn
  , som er i overensstemmelse med bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen som omhandlet i Parisaftalen |
| --- | --- |

a)

de samlede reduktioner af drivhusgasemissionerne og
  forbedringerne af optag gennem dræn med et separat mål for forøgelse af
  optag gennem dræn
  , som er i overensstemmelse med bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen som omhandlet i Parisaftalen

forbedringerne af optag gennem dræn med et separat mål for forøgelse af

, som er i overensstemmelse med bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen som omhandlet i Parisaftalen

| b) | emissionsreduktioner
  og forbedret optag i individuelle sektorer, herunder elproduktion, industri, transport, bygninger (bolig- og tertiærsektoren), landbrug og arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) |
| --- | --- |

b)

emissionsreduktioner
  og forbedret optag i individuelle sektorer, herunder elproduktion, industri, transport, bygninger (bolig- og tertiærsektoren), landbrug og arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF)

emissionsreduktioner

| b) | med henblik på dekarbonisering, drivhusgasemissionsreduktioner
  og forbedret optag i individuelle sektorer, herunder elproduktion, industri, transport,
  opvarmning og køling samt
  bygninger (bolig- og tertiærsektoren), landbrug og arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) |
| --- | --- |

b)

med henblik på dekarbonisering, drivhusgasemissionsreduktioner
  og forbedret optag i individuelle sektorer, herunder elproduktion, industri, transport,
  opvarmning og køling samt
  bygninger (bolig- og tertiærsektoren), landbrug og arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF)

med henblik på dekarbonisering, drivhusgasemissionsreduktioner

opvarmning og køling samt

| c) | forventede fremskridt mht. overgangen til en økonomi med lave drivhusgasemissioner og herunder drivhusgasintensitet, BNP's CO2-intensitet og strategier for forskning, udvikling og innovation på området |
| --- | --- |

c)

forventede fremskridt mht. overgangen til en økonomi med lave drivhusgasemissioner og herunder drivhusgasintensitet, BNP's CO2-intensitet og strategier for forskning, udvikling og innovation på området

2

| c) | forventede fremskridt mht. overgangen til en økonomi med lave drivhusgasemissioner og herunder drivhusgasintensitet, BNP's CO2-intensitet og strategier for
  langsigtede investeringer,
  forskning, udvikling og innovation på området |
| --- | --- |

c)

forventede fremskridt mht. overgangen til en økonomi med lave drivhusgasemissioner og herunder drivhusgasintensitet, BNP's CO2-intensitet og strategier for
  langsigtede investeringer,
  forskning, udvikling og innovation på området

2

langsigtede investeringer,

| ca) | forventede fremskridt mht. energiomstillingen, herunder energibesparelser, den samlede andel af vedvarende energi og den planlagte installerede mærkeeffekt for vedvarende energi |
| --- | --- |

ca)

ca)

forventede fremskridt mht. energiomstillingen, herunder energibesparelser, den samlede andel af vedvarende energi og den planlagte installerede mærkeeffekt for vedvarende energi

forventede fremskridt mht. energiomstillingen, herunder energibesparelser, den samlede andel af vedvarende energi og den planlagte installerede mærkeeffekt for vedvarende energi

| cb) | forventede bidrag fra den gennemgribende dekarbonisering af økonomien til den makroøkonomiske udvikling, og den sociale udvikling og sundhedsmæssige risici og fordele samt miljøbeskyttelse |
| --- | --- |

cb)

cb)

forventede bidrag fra den gennemgribende dekarbonisering af økonomien til den makroøkonomiske udvikling, og den sociale udvikling og sundhedsmæssige risici og fordele samt miljøbeskyttelse

forventede bidrag fra den gennemgribende dekarbonisering af økonomien til den makroøkonomiske udvikling, og den sociale udvikling og sundhedsmæssige risici og fordele samt miljøbeskyttelse

| d) | forbindelser til
  anden national
  ,
  langsigtet planlægning
  . |
| --- | --- |

d)

forbindelser til
  anden national
  ,
  langsigtet planlægning
  .

anden national

langsigtet planlægning

| d) | forbindelser til
  andre nationale langsigtede målsætninger
  ,
  planer og andre politikker og foranstaltninger og investeringer
  . |
| --- | --- |

d)

forbindelser til
  andre nationale langsigtede målsætninger
  ,
  planer og andre politikker og foranstaltninger og investeringer
  .

andre nationale langsigtede målsætninger

planer og andre politikker og foranstaltninger og investeringer

2a.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til i overensstemmelse med artikel 36 at vedtage delegerede retsakter for at ændre bilag IIa med henblik på at tilpasse det til ændringer af Unionens energi- og klimapolitiske ramme, udviklingen på energimarkedet samt nye krav hidrørende fra klimakonventionen og Parisaftalen.

3.   
  Der bør være indbyrdes overensstemmelse mellem de langsigtede lavemissionsstrategier og de
  integrerede nationale energi- og klimaplaner, der er omhandlet i artikel 3.

3.   
  De
  integrerede nationale energi- og klimaplaner, der er omhandlet i artikel 3
  , skal være i overensstemmelse med de langsigtede klima- og energistrategier
  .

4.   Medlemsstaterne
  giver straks
  offentligheden
  adgang til deres respektive
  langsigtede
  lavemissionsstrategier
  og
  ajourføringer heraf
  .

4.   Medlemsstaterne
  og Kommissionen skal udvikle deres strategier åbent og gennemsigtigt og sikre, at
  offentligheden
  , arbejdsmarkedets parter, virksomheder, investorer, civilsamfundet og andre aktører tidligt og reelt får mulighed for at deltage i udarbejdelsen af de
  langsigtede
  klima- og energistrategier,
  og
  offentliggøre strategierne og alle understøttende analyser og data, herunder gennem e-platformen som omhandlet i artikel 24
  .

4a.
     
  Kommissionen støtter medlemsstaterne i deres udarbejdelse af langsigtede strategier ved at tilvejebringe oplysninger om tilstanden af den underliggende videnskabelige viden og teknologiske udvikling, der er relevant for at nå de mål, der er omhandlet i artikel 1. Kommissionen skaber også muligheder for medlemsstaterne og andre interessenter til at tilvejebringe yderligere oplysninger og drøfte deres perspektiver, og den udarbejder bedste praksis og retningslinjer for medlemsstaterne til brug i forbindelse med udviklingen og gennemførelsen af deres strategier.

4b.
     
  Kommissionen vurderer, hvorvidt de nationale langsigtede strategier er tilstrækkelige for den fælles opfyldelse af de EU-målsætninger, der er fastsat i artikel 1. Kommissionen kan udstede henstillinger til medlemsstaterne for at fremme opfyldelsen og for at bistå medlemsstaterne i deres bestræbelser på at udarbejde og gennemføre deres langsigtede strategier.

Ændring 124

Ændring 124

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 2 — litra a

Artikel 15 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | oplysninger om de fremskridt, der er gjort for at nå de specifikke mål, målsætninger og
  bidrag
  , der er fastsat i den integrerede nationale energi- og klimaplan, og mht. gennemførelsen af de dertil fornødne politikker og foranstaltninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

oplysninger om de fremskridt, der er gjort for at nå de specifikke mål, målsætninger og
  bidrag
  , der er fastsat i den integrerede nationale energi- og klimaplan, og mht. gennemførelsen af de dertil fornødne politikker og foranstaltninger

bidrag

| a) | oplysninger om de fremskridt, der er gjort for at nå de specifikke mål og målsætninger, der er fastsat i den integrerede nationale energi- og klimaplan, og mht.
  finansieringen og
  gennemførelsen af de dertil fornødne politikker og foranstaltninger |
| --- | --- |

a)

oplysninger om de fremskridt, der er gjort for at nå de specifikke mål og målsætninger, der er fastsat i den integrerede nationale energi- og klimaplan, og mht.
  finansieringen og
  gennemførelsen af de dertil fornødne politikker og foranstaltninger

finansieringen og

Ændring 125

Ændring 125

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 2 — litra a a (nyt)

Artikel 15 — stk. 2 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | resultaterne af de offentlige høringer, der afholdes i overensstemmelse med artikel 10 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

resultaterne af de offentlige høringer, der afholdes i overensstemmelse med artikel 10

resultaterne af de offentlige høringer, der afholdes i overensstemmelse med artikel 10

Ændring 126

Ændring 126

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 2 — litra a b (nyt)

Artikel 15 — stk. 2 — litra a b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ab) | oplysninger om de fremskridt, der er gjort med hensyn til at støtte aktiv inddragelse i overensstemmelse med artikel 10a |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ab)

ab)

oplysninger om de fremskridt, der er gjort med hensyn til at støtte aktiv inddragelse i overensstemmelse med artikel 10a

oplysninger om de fremskridt, der er gjort med hensyn til at støtte aktiv inddragelse i overensstemmelse med artikel 10a

Ændring 127

Ændring 127

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 2 — litra a c (nyt)

Artikel 15 — stk. 2 — litra a c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ac) | de nævnte oplysninger og de fremskridt, der er gjort i retning af at nå de mål, målsætninger og forpligtelser, der er fastsat i de langsigtede energi- og klimastrategier i artikel 14 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ac)

ac)

de nævnte oplysninger og de fremskridt, der er gjort i retning af at nå de mål, målsætninger og forpligtelser, der er fastsat i de langsigtede energi- og klimastrategier i artikel 14

de nævnte oplysninger og de fremskridt, der er gjort i retning af at nå de mål, målsætninger og forpligtelser, der er fastsat i de langsigtede energi- og klimastrategier i artikel 14

Ændring 128

Ændring 128

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 5

Artikel 15 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Har Kommissionen udstedt henstillinger i henhold til artikel 27, stk. 2 eller 3, skal den pågældende medlemsstat i sin rapport, jf. denne artikels stk. 1, angive oplysninger om de politikker og foranstaltninger, der er eller påtænkes vedtaget og gennemført for at tage højde for disse henstillinger. Disse oplysninger skal vedlægges en udførlig tidsplan for gennemførelsen. | 5.   Har Kommissionen udstedt henstillinger i henhold til artikel 27, stk. 2 eller 3, skal den pågældende medlemsstat i sin rapport, jf. denne artikels stk. 1, angive oplysninger om de politikker og foranstaltninger, der er eller påtænkes vedtaget og gennemført for at tage højde for disse henstillinger. Disse oplysninger skal vedlægges en udførlig tidsplan for gennemførelsen.
  Såfremt den pågældende medlemsstat afviger fra de udstedte henstillinger, skal den give og offentliggøre en velunderbygget begrundelse, der er baseret på troværdige data og objektive kriterier. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Har Kommissionen udstedt henstillinger i henhold til artikel 27, stk. 2 eller 3, skal den pågældende medlemsstat i sin rapport, jf. denne artikels stk. 1, angive oplysninger om de politikker og foranstaltninger, der er eller påtænkes vedtaget og gennemført for at tage højde for disse henstillinger. Disse oplysninger skal vedlægges en udførlig tidsplan for gennemførelsen.

5.   Har Kommissionen udstedt henstillinger i henhold til artikel 27, stk. 2 eller 3, skal den pågældende medlemsstat i sin rapport, jf. denne artikels stk. 1, angive oplysninger om de politikker og foranstaltninger, der er eller påtænkes vedtaget og gennemført for at tage højde for disse henstillinger. Disse oplysninger skal vedlægges en udførlig tidsplan for gennemførelsen.
  Såfremt den pågældende medlemsstat afviger fra de udstedte henstillinger, skal den give og offentliggøre en velunderbygget begrundelse, der er baseret på troværdige data og objektive kriterier.

Ændring 129

Ændring 129

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 5 a (nyt)

Artikel 15 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Medlemsstaterne offentliggør de rapporter, der forelægges Kommissionen i henhold til denne artikel. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  Medlemsstaterne offentliggør de rapporter, der forelægges Kommissionen i henhold til denne artikel.

Ændring 130

Ændring 130

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 1 — litra a — nr. 4

Artikel 18 — stk. 1 — litra a — nr. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4) | forløbskurver for efterspørgsel efter bioenergi opdelt efter varme, elektricitet og transport såvel som for forsyningen med biomasse opdelt på råprodukter og oprindelse (idet der skelnes mellem indenlandsk produktion og import). For så vidt angår skovbiomasse, en vurdering af dens kilde og indvirkning på LULUCF-drænet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4)

forløbskurver for efterspørgsel efter bioenergi opdelt efter varme, elektricitet og transport såvel som for forsyningen med biomasse opdelt på råprodukter og oprindelse (idet der skelnes mellem indenlandsk produktion og import). For så vidt angår skovbiomasse, en vurdering af dens kilde og indvirkning på LULUCF-drænet

| 4) | forløbskurver for efterspørgsel efter bioenergi opdelt efter varme, elektricitet og transport
  , herunder andelen af biobrændstoffer, andelen af avancerede biobrændstoffer, andelen af biobrændstoffer fremstillet af afgrøder fra landbrugsjord,
  såvel som for forsyningen med biomasse opdelt på råprodukter og oprindelse (idet der skelnes mellem indenlandsk produktion og import). For så vidt angår skovbiomasse, en vurdering af dens kilde og indvirkning på LULUCF-drænet |
| --- | --- |

4)

forløbskurver for efterspørgsel efter bioenergi opdelt efter varme, elektricitet og transport
  , herunder andelen af biobrændstoffer, andelen af avancerede biobrændstoffer, andelen af biobrændstoffer fremstillet af afgrøder fra landbrugsjord,
  såvel som for forsyningen med biomasse opdelt på råprodukter og oprindelse (idet der skelnes mellem indenlandsk produktion og import). For så vidt angår skovbiomasse, en vurdering af dens kilde og indvirkning på LULUCF-drænet

, herunder andelen af biobrændstoffer, andelen af avancerede biobrændstoffer, andelen af biobrændstoffer fremstillet af afgrøder fra landbrugsjord,

Ændring 131

Ændring 131

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 1 — litra a — nr. 4 a (nyt)

Artikel 18 — stk. 1 — litra a — nr. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a) | målsætninger og forløbskurver for vedvarende energi, der produceres af regioner, byer, energifællesskaber og egenforbrugere |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a)

4a)

målsætninger og forløbskurver for vedvarende energi, der produceres af regioner, byer, energifællesskaber og egenforbrugere

Ændring 132

Ændring 132

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 1 — litra a — nr. 5

Artikel 18 — stk. 1 — litra a — nr. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5) | i givet fald andre nationale forløbskurver og målsætninger, herunder langsigtede og sektorspecifikke forløbskurver (f.eks. andelen af
  biobrændstoffer, andelen af avancerede biobrændstoffer, andelen af biobrændstoffer fremstillet på grundlag af hovedafgrøder fra landbrugsjord, andelen af
  elektricitet produceret af biomasse uden udnyttelse af overskudsvarme, andelen af vedvarende energi inden for fjernvarme, brugen af vedvarende energi i bygninger,
  vedvarende
  energi
  produceret af byer
  ,
  energifællesskaber og egenforbrugere) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5)

i givet fald andre nationale forløbskurver og målsætninger, herunder langsigtede og sektorspecifikke forløbskurver (f.eks. andelen af
  biobrændstoffer, andelen af avancerede biobrændstoffer, andelen af biobrændstoffer fremstillet på grundlag af hovedafgrøder fra landbrugsjord, andelen af
  elektricitet produceret af biomasse uden udnyttelse af overskudsvarme, andelen af vedvarende energi inden for fjernvarme, brugen af vedvarende energi i bygninger,
  vedvarende
  energi
  produceret af byer
  ,
  energifællesskaber og egenforbrugere)

biobrændstoffer, andelen af avancerede biobrændstoffer, andelen af biobrændstoffer fremstillet på grundlag af hovedafgrøder fra landbrugsjord, andelen af

vedvarende

produceret af byer

energifællesskaber og egenforbrugere)

| 5) | i givet fald andre nationale forløbskurver og målsætninger, herunder langsigtede og sektorspecifikke forløbskurver (f.eks. andelen af elektricitet produceret af biomasse uden udnyttelse af overskudsvarme, andelen af vedvarende energi inden for fjernvarme, brugen af vedvarende energi i bygninger, energi
  udvundet fra slam
  ,
  der opsamles ved behandling af spildevand |
| --- | --- |

5)

i givet fald andre nationale forløbskurver og målsætninger, herunder langsigtede og sektorspecifikke forløbskurver (f.eks. andelen af elektricitet produceret af biomasse uden udnyttelse af overskudsvarme, andelen af vedvarende energi inden for fjernvarme, brugen af vedvarende energi i bygninger, energi
  udvundet fra slam
  ,
  der opsamles ved behandling af spildevand

udvundet fra slam

der opsamles ved behandling af spildevand

Ændring 133

Ændring 133

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 1 — litra b — nr. i

Artikel 18 — stk. 1 — litra b — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1) | gennemførte, vedtagne og planlagte politikker og foranstaltninger med henblik på at
  opnå det
  nationale
  bidrag til
  det bindende 2030-mål for vedvarende energi på EU-plan som angivet i artikel 4, litra a), nr. 2), i), herunder sektor- og teknologispecifikke foranstaltninger, med en særlig gennemgang af gennemførelsen af de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 23, 24 og 25 i [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF som foreslået i COM(2016)0767] |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1)

gennemførte, vedtagne og planlagte politikker og foranstaltninger med henblik på at
  opnå det
  nationale
  bidrag til
  det bindende 2030-mål for vedvarende energi på EU-plan som angivet i artikel 4, litra a), nr. 2), i), herunder sektor- og teknologispecifikke foranstaltninger, med en særlig gennemgang af gennemførelsen af de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 23, 24 og 25 i [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF som foreslået i COM(2016)0767]

opnå det

bidrag til

| 1) | gennemførte, vedtagne og planlagte politikker og foranstaltninger med henblik på at
  nå de
  nationale
  mål for at opfylde
  det bindende 2030-mål for vedvarende energi på EU-plan som angivet i artikel 4, litra a), nr. 2), i), herunder sektor- og teknologispecifikke foranstaltninger, med en særlig gennemgang af gennemførelsen af de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 23, 24 og 25 i [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF som foreslået i COM(2016)0767] |
| --- | --- |

1)

gennemførte, vedtagne og planlagte politikker og foranstaltninger med henblik på at
  nå de
  nationale
  mål for at opfylde
  det bindende 2030-mål for vedvarende energi på EU-plan som angivet i artikel 4, litra a), nr. 2), i), herunder sektor- og teknologispecifikke foranstaltninger, med en særlig gennemgang af gennemførelsen af de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 23, 24 og 25 i [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF som foreslået i COM(2016)0767]

nå de

mål for at opfylde

Ændring 134

Ændring 134

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 1 — litra b — nr. 4 a (nyt)

Artikel 18 — stk. 1 — litra b — nr. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a) | særlige foranstaltninger til at vurdere, gennemskueliggøre og reducere nødvendigheden af »must run«-kapacitet, som kan føre til indskrænkning af vedvarende energikilder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a)

4a)

særlige foranstaltninger til at vurdere, gennemskueliggøre og reducere nødvendigheden af »must run«-kapacitet, som kan føre til indskrænkning af vedvarende energikilder

Ændring 135

Ændring 135

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1 — litra a — nr. 1

Artikel 19 — stk. 1 — litra a — nr. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1) | forløbskurven for primærenergiforbrug og endeligt energiforbrug fra 2020 til 2030, som illustrerer de
  nationale energibesparelsers bidrag til
  opfyldelsen af Unionens 2030-mål, og herunder den underliggende metode |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1)

forløbskurven for primærenergiforbrug og endeligt energiforbrug fra 2020 til 2030, som illustrerer de
  nationale energibesparelsers bidrag til
  opfyldelsen af Unionens 2030-mål, og herunder den underliggende metode

nationale energibesparelsers bidrag til

| 1) | forløbskurven for primærenergiforbrug og endeligt energiforbrug fra 2020 til 2030, som illustrerer de
  bindende mål for nationale energibesparelser med henblik på
  opfyldelsen af Unionens 2030-mål, og herunder den underliggende metode |
| --- | --- |

1)

forløbskurven for primærenergiforbrug og endeligt energiforbrug fra 2020 til 2030, som illustrerer de
  bindende mål for nationale energibesparelser med henblik på
  opfyldelsen af Unionens 2030-mål, og herunder den underliggende metode

bindende mål for nationale energibesparelser med henblik på

Ændring 136

Ændring 136

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1 — litra a — nr. 2

Artikel 19 — stk. 1 — litra a — nr. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2) | målsætninger
  for
  den langsigtede renovering af den nationale masse af
  (både
  offentlige og private
  ) beboelses- og erhvervsejendomme |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2)

målsætninger
  for
  den langsigtede renovering af den nationale masse af
  (både
  offentlige og private
  ) beboelses- og erhvervsejendomme

for

(både

) beboelses- og erhvervsejendomme

| 2) | målsætninger
  i
  den langsigtede
  strategi for
  renovering af den nationale masse af
  beboelsesejendomme og
  offentlige og private
  ejendomme, der benyttes til andet end beboelse |
| --- | --- |

2)

målsætninger
  i
  den langsigtede
  strategi for
  renovering af den nationale masse af
  beboelsesejendomme og
  offentlige og private
  ejendomme, der benyttes til andet end beboelse

i

strategi for

beboelsesejendomme og

ejendomme, der benyttes til andet end beboelse

Ændring 137

Ændring 137

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1 — litra b — nr. 1

Artikel 19 — stk. 1 — litra b — nr. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1) | gennemførte, vedtagne og planlagte politikker, foranstaltninger og programmer med henblik på at opnå det
  vejledende
  nationale
  energieffektivitetsbidrag i
  2030 samt andre målsætninger, der opstilles i artikel 6, herunder planlagte foranstaltninger og instrumenter (også af økonomisk art) til fremme af bygningers energimæssige ydeevne, foranstaltninger til at udnytte gas- og elinfrastrukturs energieffektiviseringspotentiale og andre foranstaltninger til fremme af energieffektivitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1)

gennemførte, vedtagne og planlagte politikker, foranstaltninger og programmer med henblik på at opnå det
  vejledende
  nationale
  energieffektivitetsbidrag i
  2030 samt andre målsætninger, der opstilles i artikel 6, herunder planlagte foranstaltninger og instrumenter (også af økonomisk art) til fremme af bygningers energimæssige ydeevne, foranstaltninger til at udnytte gas- og elinfrastrukturs energieffektiviseringspotentiale og andre foranstaltninger til fremme af energieffektivitet

vejledende

energieffektivitetsbidrag i

| 1) | gennemførte, vedtagne og planlagte politikker, foranstaltninger og programmer med henblik på at opnå det
  bindende
  nationale
  energieffektivitetsmål for
  2030 samt andre målsætninger, der opstilles i artikel 6, herunder planlagte foranstaltninger og instrumenter (også af økonomisk art) til fremme af bygningers energimæssige ydeevne, foranstaltninger til at udnytte gas- og elinfrastrukturs energieffektiviseringspotentiale og andre foranstaltninger til fremme af energieffektivitet |
| --- | --- |

1)

gennemførte, vedtagne og planlagte politikker, foranstaltninger og programmer med henblik på at opnå det
  bindende
  nationale
  energieffektivitetsmål for
  2030 samt andre målsætninger, der opstilles i artikel 6, herunder planlagte foranstaltninger og instrumenter (også af økonomisk art) til fremme af bygningers energimæssige ydeevne, foranstaltninger til at udnytte gas- og elinfrastrukturs energieffektiviseringspotentiale og andre foranstaltninger til fremme af energieffektivitet

bindende

energieffektivitetsmål for

Ændring 138

Ændring 138

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1 — litra b — nr. 3

Artikel 19 — stk. 1 — litra b — nr. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3) | den nationale ordning for energispareforpligtelser og alternative foranstaltninger i henhold til artikel 7a og 7b i direktiv 2012/27/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761] i henhold til bilag II til denne forordning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3)

den nationale ordning for energispareforpligtelser og alternative foranstaltninger i henhold til artikel 7a og 7b i direktiv 2012/27/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761] i henhold til bilag II til denne forordning

| 3) | den nationale ordning for energispareforpligtelser og alternative foranstaltninger i henhold til artikel 7a og 7b i direktiv 2012/27/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761] i henhold til bilag II til denne forordning
  , herunder de energibesparelser, der opnås med de nationale energieffektivitetsforpligtelser og/eller alternative foranstaltninger, der er indført i henhold til artikel 7a og 7b og artikel 20, stk. 6, i direktiv 2012/27/EU [som ændret ved forslag COM(2016)0761], og indvirkningen på forbrugernes regninger og inklusive krav med et socialt sigte |
| --- | --- |

3)

den nationale ordning for energispareforpligtelser og alternative foranstaltninger i henhold til artikel 7a og 7b i direktiv 2012/27/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761] i henhold til bilag II til denne forordning
  , herunder de energibesparelser, der opnås med de nationale energieffektivitetsforpligtelser og/eller alternative foranstaltninger, der er indført i henhold til artikel 7a og 7b og artikel 20, stk. 6, i direktiv 2012/27/EU [som ændret ved forslag COM(2016)0761], og indvirkningen på forbrugernes regninger og inklusive krav med et socialt sigte

, herunder de energibesparelser, der opnås med de nationale energieffektivitetsforpligtelser og/eller alternative foranstaltninger, der er indført i henhold til artikel 7a og 7b og artikel 20, stk. 6, i direktiv 2012/27/EU [som ændret ved forslag COM(2016)0761], og indvirkningen på forbrugernes regninger og inklusive krav med et socialt sigte

Ændring 139

Ændring 139

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1 — litra b — nr. 4

Artikel 19 — stk. 1 — litra b — nr. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4) | en langsigtet strategi for renovering af den nationale masse af både offentlige og private
  beboelses-
  og
  erhvervsejendomme
  , herunder politikker og foranstaltninger til fremme
  af
  omkostningseffektiv, gennemgribende og etapevis gennemgribende renovering |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4)

en langsigtet strategi for renovering af den nationale masse af både offentlige og private
  beboelses-
  og
  erhvervsejendomme
  , herunder politikker og foranstaltninger til fremme
  af
  omkostningseffektiv, gennemgribende og etapevis gennemgribende renovering

beboelses-

erhvervsejendomme

af

| 4) | en langsigtet strategi for renovering af den nationale masse af både offentlige og private
  ejendomme til hhv. beboelse
  og
  andre formål end beboelse
  , herunder politikker og foranstaltninger til
  at guide investeringer til at
  fremme omkostningseffektiv, gennemgribende og etapevis gennemgribende renovering
  , i hvilken forbindelse der tages særligt hensyn til et evidensbaseret skøn over forventede energibesparelser og mere generelle fordele i overensstemmelse med artikel 2a i direktiv (EU) .../... [direktivet om bygningers energimæssige ydeevne 2016/0381(COD)] |
| --- | --- |

4)

en langsigtet strategi for renovering af den nationale masse af både offentlige og private
  ejendomme til hhv. beboelse
  og
  andre formål end beboelse
  , herunder politikker og foranstaltninger til
  at guide investeringer til at
  fremme omkostningseffektiv, gennemgribende og etapevis gennemgribende renovering
  , i hvilken forbindelse der tages særligt hensyn til et evidensbaseret skøn over forventede energibesparelser og mere generelle fordele i overensstemmelse med artikel 2a i direktiv (EU) .../... [direktivet om bygningers energimæssige ydeevne 2016/0381(COD)]

ejendomme til hhv. beboelse

andre formål end beboelse

at guide investeringer til at

, i hvilken forbindelse der tages særligt hensyn til et evidensbaseret skøn over forventede energibesparelser og mere generelle fordele i overensstemmelse med artikel 2a i direktiv (EU) .../... [direktivet om bygningers energimæssige ydeevne 2016/0381(COD)]

Ændring 140

Ændring 140

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1 — litra b — nr. 5 a (nyt)

Artikel 19 — stk. 1 — litra b — nr. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a) | politikker og foranstaltninger til at udvikle det økonomiske potentiale i højeffektiv kraftvarmeproduktion samt effektive opvarmnings- og kølingssystemer i overensstemmelse med artikel 14, stk. 2, i direktiv (EU) .../... [direktiv 2012/27/EU som ændret ved forslag COM(2016)0761] |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a)

5a)

politikker og foranstaltninger til at udvikle det økonomiske potentiale i højeffektiv kraftvarmeproduktion samt effektive opvarmnings- og kølingssystemer i overensstemmelse med artikel 14, stk. 2, i direktiv (EU) .../... [direktiv 2012/27/EU som ændret ved forslag COM(2016)0761]

Ændring 141

Ændring 141

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1 — litra b — nr. 5 b (nyt)

Artikel 19 — stk. 1 — litra b — nr. 5 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5b) | hvis det er relevant, fremskridt inden for andre gennemførte, vedtagne og planlagte politikker, foranstaltninger og tiltag, der er et resultat af de langsigtede renoveringsstrategier i overensstemmelse med artikel 2a i direktiv (EU) .../... [direktivet om bygningers energimæssige ydeevne 2016/0381(COD)], herunder de politikker, der er målrettet mod delene af den nationale bygningsmasse med den værste ydeevne, og inden for adgang til oplysninger og finansiering |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5b)

5b)

hvis det er relevant, fremskridt inden for andre gennemførte, vedtagne og planlagte politikker, foranstaltninger og tiltag, der er et resultat af de langsigtede renoveringsstrategier i overensstemmelse med artikel 2a i direktiv (EU) .../... [direktivet om bygningers energimæssige ydeevne 2016/0381(COD)], herunder de politikker, der er målrettet mod delene af den nationale bygningsmasse med den værste ydeevne, og inden for adgang til oplysninger og finansiering

Ændring 142

Ændring 142

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 1 — litra a

Artikel 20 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | nationale målsætninger med henblik på
  at øge diversificeringen af
  energikilder og
  leverandørlande
  , lagringen og prisfleksibelt elforbrug |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

a)

nationale målsætninger med henblik på
  at øge diversificeringen af
  energikilder og
  leverandørlande
  , lagringen og prisfleksibelt elforbrug

at øge diversificeringen af

leverandørlande

| a) | nationale målsætninger med henblik på
  forbedret energieffektivitet og vedvarende
  energikilder og
  en diversificering af leverandører
  ,
  leverandørruter og -lande,
  lagringen og prisfleksibelt elforbrug |
| --- | --- |

a)

nationale målsætninger med henblik på
  forbedret energieffektivitet og vedvarende
  energikilder og
  en diversificering af leverandører
  ,
  leverandørruter og -lande,
  lagringen og prisfleksibelt elforbrug

forbedret energieffektivitet og vedvarende

en diversificering af leverandører

leverandørruter og -lande,

Ændring 143

Ændring 143

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 1 — litra b

Artikel 20 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | nationale målsætninger med hensyn til nedbringelse af afhængigheden af energiimport fra tredjelande |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

nationale målsætninger med hensyn til nedbringelse af afhængigheden af energiimport fra tredjelande

| b) | nationale målsætninger
  og foranstaltninger
  med hensyn til nedbringelse af afhængigheden af energiimport fra tredjelande
  og som ikke skaber hindringer for en vellykket gennemførelse af energiunionen |
| --- | --- |

b)

nationale målsætninger
  og foranstaltninger
  med hensyn til nedbringelse af afhængigheden af energiimport fra tredjelande
  og som ikke skaber hindringer for en vellykket gennemførelse af energiunionen

og foranstaltninger

og som ikke skaber hindringer for en vellykket gennemførelse af energiunionen

Ændring 144

Ændring 144

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 1 — litra c a (nyt)

Artikel 20 — stk. 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | nationale målsætninger med hensyn til forbedring af fleksibiliteten i det nationale energisystem, navnlig ved hjælp af iværksættelse af energieffektivitetsforanstaltninger, ibrugtagning af indenlandske vedvarende energikilder, prisfleksibelt forbrug og lagring |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

nationale målsætninger med hensyn til forbedring af fleksibiliteten i det nationale energisystem, navnlig ved hjælp af iværksættelse af energieffektivitetsforanstaltninger, ibrugtagning af indenlandske vedvarende energikilder, prisfleksibelt forbrug og lagring

nationale målsætninger med hensyn til forbedring af fleksibiliteten i det nationale energisystem, navnlig ved hjælp af iværksættelse af energieffektivitetsforanstaltninger, ibrugtagning af indenlandske vedvarende energikilder, prisfleksibelt forbrug og lagring

Ændring 145

Ændring 145

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 1 — litra a

Artikel 21 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | graden af sammenkobling af elnettet, som medlemsstaten stræber efter at opnå i 2030 i forhold til elsammenkoblingsmålet på 15 % |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

a)

graden af sammenkobling af elnettet, som medlemsstaten stræber efter at opnå i 2030 i forhold til elsammenkoblingsmålet på 15 %

| a) | graden af sammenkobling af elnettet, som medlemsstaten stræber efter at opnå i 2030 i forhold til
  det vejledende
  elsammenkoblingsmål på
  mindst
  15 % |
| --- | --- |

a)

graden af sammenkobling af elnettet, som medlemsstaten stræber efter at opnå i 2030 i forhold til
  det vejledende
  elsammenkoblingsmål på
  mindst
  15 %

det vejledende

mindst

Ændring 146

Ændring 146

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 1 — litra b

Artikel 21 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | centrale nationale målsætninger for
  el- og gastransmissionsinfrastruktur
  , der er nødvendige for at opfylde målsætninger og specifikke mål i henhold til enhver af energiunionens fem dimensioner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

centrale nationale målsætninger for
  el- og gastransmissionsinfrastruktur
  , der er nødvendige for at opfylde målsætninger og specifikke mål i henhold til enhver af energiunionens fem dimensioner

el- og gastransmissionsinfrastruktur

| b) | centrale nationale målsætninger for
  transmissions- og distributionsinfrastruktur til el og gas samt modernisering heraf
  , der er nødvendige for at opfylde målsætninger og specifikke mål i henhold til enhver af energiunionens fem dimensioner |
| --- | --- |

b)

centrale nationale målsætninger for
  transmissions- og distributionsinfrastruktur til el og gas samt modernisering heraf
  , der er nødvendige for at opfylde målsætninger og specifikke mål i henhold til enhver af energiunionens fem dimensioner

transmissions- og distributionsinfrastruktur til el og gas samt modernisering heraf

Ændring 147

Ændring 147

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 1 — litra d

Artikel 21 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | nationale målsætninger vedrørende
  andre aspekter
  af
  det indre energimarked såsom
  markedsintegration og
  -kobling
  ,
  hvor det er relevant |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

nationale målsætninger vedrørende
  andre aspekter
  af
  det indre energimarked såsom
  markedsintegration og
  -kobling
  ,
  hvor det er relevant

andre aspekter

det indre energimarked såsom

-kobling

hvor det er relevant

| d) | nationale målsætninger
  og foranstaltninger
  vedrørende
  systemfleksibilitet, navnlig gennem fjernelse
  af
  hindringer for fri prisdannelse,
  markedsintegration og
  -sammenkobling, intelligente net, aggregering, prisfleksibelt forbrug, lagring, distribueret produktion, mekanismer for forsendelse
  ,
  genudførsel og indskrænkning, prissignaler i realtid |
| --- | --- |

d)

nationale målsætninger
  og foranstaltninger
  vedrørende
  systemfleksibilitet, navnlig gennem fjernelse
  af
  hindringer for fri prisdannelse,
  markedsintegration og
  -sammenkobling, intelligente net, aggregering, prisfleksibelt forbrug, lagring, distribueret produktion, mekanismer for forsendelse
  ,
  genudførsel og indskrænkning, prissignaler i realtid

og foranstaltninger

systemfleksibilitet, navnlig gennem fjernelse

hindringer for fri prisdannelse,

-sammenkobling, intelligente net, aggregering, prisfleksibelt forbrug, lagring, distribueret produktion, mekanismer for forsendelse

genudførsel og indskrænkning, prissignaler i realtid

Ændring 148

Ændring 148

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 1 — litra e

Artikel 21 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | nationale målsætninger vedrørende energifattigdom og herunder antallet af husstande, som befinder sig i energifattigdom |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

e)

nationale målsætninger vedrørende energifattigdom og herunder antallet af husstande, som befinder sig i energifattigdom

nationale målsætninger vedrørende energifattigdom og herunder antallet af husstande, som befinder sig i energifattigdom

udgår

udgår

Ændring 149

Ændring 149

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 1 — litra e a (nyt)

Artikel 21 — stk. 1 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | nationale målsætninger og foranstaltninger vedrørende ikke-diskriminerende deltagelse af vedvarende energi, prisfleksibelt forbrug og lagring, herunder via aggregering, på alle energimarkeder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

nationale målsætninger og foranstaltninger vedrørende ikke-diskriminerende deltagelse af vedvarende energi, prisfleksibelt forbrug og lagring, herunder via aggregering, på alle energimarkeder

nationale målsætninger og foranstaltninger vedrørende ikke-diskriminerende deltagelse af vedvarende energi, prisfleksibelt forbrug og lagring, herunder via aggregering, på alle energimarkeder

Ændring 150

Ændring 150

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 1 — litra e b (ny)

Artikel 21 — stk. 1 — litra e b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | eb) | nationale målsætninger og foranstaltninger med henblik på sikring af, at forbrugerne deltager i energisystemet og nyder godt af egenproduktion og nye teknologier, herunder intelligente målere |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

eb)

eb)

nationale målsætninger og foranstaltninger med henblik på sikring af, at forbrugerne deltager i energisystemet og nyder godt af egenproduktion og nye teknologier, herunder intelligente målere

nationale målsætninger og foranstaltninger med henblik på sikring af, at forbrugerne deltager i energisystemet og nyder godt af egenproduktion og nye teknologier, herunder intelligente målere

Ændring 151

Ændring 151

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 1 — litra f

Artikel 21 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | nationale målsætninger med hensyn til at sikre elsystemets tilstrækkelighed,
  hvor
  det er
  relevant |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

nationale målsætninger med hensyn til at sikre elsystemets tilstrækkelighed,
  hvor
  det er
  relevant

hvor

relevant

| f) | nationale målsætninger med hensyn til at sikre elsystemets tilstrækkelighed
  og i den forbindelse sikre
  ,
  at ingen kapacitetsmekanismer implementeres, eller hvis de implementeres af hensyn til forsyningssikkerheden, at de begrænses i det omfang,
  det er
  muligt |
| --- | --- |

f)

nationale målsætninger med hensyn til at sikre elsystemets tilstrækkelighed
  og i den forbindelse sikre
  ,
  at ingen kapacitetsmekanismer implementeres, eller hvis de implementeres af hensyn til forsyningssikkerheden, at de begrænses i det omfang,
  det er
  muligt

og i den forbindelse sikre

at ingen kapacitetsmekanismer implementeres, eller hvis de implementeres af hensyn til forsyningssikkerheden, at de begrænses i det omfang,

muligt

Ændring 152

Ændring 152

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 1 — litra f a (ny)

Artikel 21 — stk. 1 — litra f a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | nationale foranstaltninger til etablering eller revidering af budområder for således at gøre noget ved strukturelle kapacitetsbegrænsninger, maksimere den økonomiske effektivitet og grænseoverskridende handelsmuligheder og sikre forsyningssikkerheden |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fa)

fa)

nationale foranstaltninger til etablering eller revidering af budområder for således at gøre noget ved strukturelle kapacitetsbegrænsninger, maksimere den økonomiske effektivitet og grænseoverskridende handelsmuligheder og sikre forsyningssikkerheden

nationale foranstaltninger til etablering eller revidering af budområder for således at gøre noget ved strukturelle kapacitetsbegrænsninger, maksimere den økonomiske effektivitet og grænseoverskridende handelsmuligheder og sikre forsyningssikkerheden

Ændring 153

Ændring 153

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 1 — litra g

Artikel 21 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | gennemførte, vedtagne og planlagte politikker og foranstaltninger med henblik på at nå målsætningerne, der er nævnt i litra a) —
  f) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

gennemførte, vedtagne og planlagte politikker og foranstaltninger med henblik på at nå målsætningerne, der er nævnt i litra a) —
  f)

f)

| g) | gennemførte, vedtagne og planlagte politikker og foranstaltninger med henblik på at nå målsætningerne, der er nævnt i litra a) —
  fa)
  . |
| --- | --- |

g)

gennemførte, vedtagne og planlagte politikker og foranstaltninger med henblik på at nå målsætningerne, der er nævnt i litra a) —
  fa)
  .

fa)

Ændring 154

Ændring 154

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 a (ny)

Artikel 21 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 21a |
| | Integreret rapportering om energifattigdom |
| | Hvor det er relevant, skal medlemsstaterne i den integrerede nationale energi- og klimastatusrapport medtage kvantitative oplysninger om antallet af husstande, som befinder sig i energifattigdom, såvel som oplysninger om politikker og foranstaltninger til afhjælpning af energifattigdom, jf. artikel 3, stk. 3, nr. v). |
| | Hvor artikel 3, stk. 3, nr. v), andet afsnit, finder anvendelse, skal den pågældende medlemsstat i den integrerede nationale energi- og klimastatusrapport medtage oplysninger om gennemførelsen af den nationale vejledende målsætning om at mindske antallet af husstande, som befinder sig i energifattigdom. |
| | Kommissionen videregiver oplysninger, som medlemsstaterne har meddelt den i medfør af denne artikel, til Det Europæiske Observatorium for Energifattigdom. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 21a

Artikel 21a

Integreret rapportering om energifattigdom

Integreret rapportering om energifattigdom

Hvor det er relevant, skal medlemsstaterne i den integrerede nationale energi- og klimastatusrapport medtage kvantitative oplysninger om antallet af husstande, som befinder sig i energifattigdom, såvel som oplysninger om politikker og foranstaltninger til afhjælpning af energifattigdom, jf. artikel 3, stk. 3, nr. v).

Hvor det er relevant, skal medlemsstaterne i den integrerede nationale energi- og klimastatusrapport medtage kvantitative oplysninger om antallet af husstande, som befinder sig i energifattigdom, såvel som oplysninger om politikker og foranstaltninger til afhjælpning af energifattigdom, jf. artikel 3, stk. 3, nr. v).

Hvor artikel 3, stk. 3, nr. v), andet afsnit, finder anvendelse, skal den pågældende medlemsstat i den integrerede nationale energi- og klimastatusrapport medtage oplysninger om gennemførelsen af den nationale vejledende målsætning om at mindske antallet af husstande, som befinder sig i energifattigdom.

Hvor artikel 3, stk. 3, nr. v), andet afsnit, finder anvendelse, skal den pågældende medlemsstat i den integrerede nationale energi- og klimastatusrapport medtage oplysninger om gennemførelsen af den nationale vejledende målsætning om at mindske antallet af husstande, som befinder sig i energifattigdom.

Kommissionen videregiver oplysninger, som medlemsstaterne har meddelt den i medfør af denne artikel, til Det Europæiske Observatorium for Energifattigdom.

Kommissionen videregiver oplysninger, som medlemsstaterne har meddelt den i medfør af denne artikel, til Det Europæiske Observatorium for Energifattigdom.

Ændring 155

Ændring 155

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 1 — litra b

Artikel 22 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | nationale målsætninger angående de samlede (offentlige og private) udgifter til forskning og innovation inden for renere energiteknologier tillige med teknologiomkostninger og resultatudvikling |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

nationale målsætninger angående de samlede (offentlige og private) udgifter til forskning og innovation inden for renere energiteknologier tillige med teknologiomkostninger og resultatudvikling

| b) | nationale målsætninger angående de samlede offentlige og
  , hvor de er til rådighed,
  private udgifter til forskning og innovation inden for renere energiteknologier tillige med teknologiomkostninger og resultatudvikling |
| --- | --- |

b)

nationale målsætninger angående de samlede offentlige og
  , hvor de er til rådighed,
  private udgifter til forskning og innovation inden for renere energiteknologier tillige med teknologiomkostninger og resultatudvikling

, hvor de er til rådighed,

Ændring 156

Ændring 156

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 1 — litra d

Artikel 22 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | nationale målsætninger med henblik på at udfase energisubsidier |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

d)

nationale målsætninger med henblik på at udfase energisubsidier

nationale målsætninger med henblik på at udfase energisubsidier

| d) | nationale målsætninger med henblik på at udfase energisubsidier, navnlig for fossile brændstoffer |
| --- | --- |

d)

d)

nationale målsætninger med henblik på at udfase energisubsidier, navnlig for fossile brændstoffer

nationale målsætninger med henblik på at udfase energisubsidier, navnlig for fossile brændstoffer

Ændring 157

Ændring 157

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 1 — litra g

Artikel 22 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | finansieringsforanstaltninger, herunder EU-støtte og anvendelse af EU-midler, inden for dette område på nationalt plan, hvor det er relevant. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

finansieringsforanstaltninger, herunder EU-støtte og anvendelse af EU-midler, inden for dette område på nationalt plan, hvor det er relevant.

| g) | finansieringsforanstaltninger, herunder EU-støtte og anvendelse af EU-midler, inden for dette område på nationalt plan, hvor det er relevant.
  Anvendelse af enhver form for finansielt bidrag fra Kommissionen til finansieringsinstrumenter, hvortil medlemsstaterne i fællesskab forpligter nationale ressourcer, skal offentliggøres. |
| --- | --- |

g)

finansieringsforanstaltninger, herunder EU-støtte og anvendelse af EU-midler, inden for dette område på nationalt plan, hvor det er relevant.
  Anvendelse af enhver form for finansielt bidrag fra Kommissionen til finansieringsinstrumenter, hvortil medlemsstaterne i fællesskab forpligter nationale ressourcer, skal offentliggøres.

Anvendelse af enhver form for finansielt bidrag fra Kommissionen til finansieringsinstrumenter, hvortil medlemsstaterne i fællesskab forpligter nationale ressourcer, skal offentliggøres.

Ændring 158

Ændring 158

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 1 — litra a

Artikel 23 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | deres tilnærmede drivhusgasopgørelser for år X-1 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

a)

deres tilnærmede drivhusgasopgørelser for år X-1

deres tilnærmede drivhusgasopgørelser for år X-1

udgår

udgår

Ændring 159

Ændring 159

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 1 — litra c a (nyt)

Artikel 23 — stk. 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | deres tilnærmede endelige bruttoforbrug af energi fra vedvarende kilder og deres tilnærmede primærenergiforbrug og endelige energiforbrug for år X-1 i bruttotal. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

deres tilnærmede endelige bruttoforbrug af energi fra vedvarende kilder og deres tilnærmede primærenergiforbrug og endelige energiforbrug for år X-1 i bruttotal.

deres tilnærmede endelige bruttoforbrug af energi fra vedvarende kilder og deres tilnærmede primærenergiforbrug og endelige energiforbrug for år X-1 i bruttotal.

Ændring 160

Ændring 160

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 1 — afsnit 2

Artikel 23 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Med
  litra a)
  for øje skal Kommissionen på grundlag af medlemsstaternes tilnærmede drivhusgasopgørelser, eller på grundlag af sine egne estimater, hvis en medlemsstat ikke har meddelt sine tilnærmede opgørelser inden denne dato, hvert år kompilere en tilnærmet drivhusgasopgørelse for Unionen. Kommissionen stiller disse oplysninger til rådighed for offentligheden senest den 30. september hvert år. | Med
  dette
  for øje skal Kommissionen på grundlag af medlemsstaternes tilnærmede drivhusgasopgørelser, eller på grundlag af sine egne estimater, hvis en medlemsstat ikke har meddelt sine tilnærmede opgørelser inden denne dato, hvert år kompilere en tilnærmet drivhusgasopgørelse for Unionen. Kommissionen stiller disse oplysninger til rådighed for offentligheden senest den 30. september hvert år. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Med
  litra a)
  for øje skal Kommissionen på grundlag af medlemsstaternes tilnærmede drivhusgasopgørelser, eller på grundlag af sine egne estimater, hvis en medlemsstat ikke har meddelt sine tilnærmede opgørelser inden denne dato, hvert år kompilere en tilnærmet drivhusgasopgørelse for Unionen. Kommissionen stiller disse oplysninger til rådighed for offentligheden senest den 30. september hvert år.

litra a)

Med
  dette
  for øje skal Kommissionen på grundlag af medlemsstaternes tilnærmede drivhusgasopgørelser, eller på grundlag af sine egne estimater, hvis en medlemsstat ikke har meddelt sine tilnærmede opgørelser inden denne dato, hvert år kompilere en tilnærmet drivhusgasopgørelse for Unionen. Kommissionen stiller disse oplysninger til rådighed for offentligheden senest den 30. september hvert år.

dette

Ændring 161

Ændring 161

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 23 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Senest den 31. juli 2021 og derefter hvert år (år X) tilsender medlemsstaterne Kommissionen deres tilnærmede drivhusgasopgørelser for året X-1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Senest den 31. juli 2021 og derefter hvert år (år X) tilsender medlemsstaterne Kommissionen deres tilnærmede drivhusgasopgørelser for året X-1.

Ændring 162

Ændring 162

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24

Artikel 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 24 | Artikel 24 |
| e-rapporteringsplatform | e-platform |
| 1.   
  Kommissionen
  opretter en
  online rapporteringsplatform
  for at lette kommunikationen mellem Kommissionen og medlemsstaterne
  og
  fremme samarbejde blandt medlemsstaterne. | 1.   
  Som et middel til sikring af omkostningseffektivitet
  opretter
  Kommissionen
  en
  offentlig onlineplatform
  for at lette kommunikationen mellem Kommissionen og medlemsstaterne, fremme samarbejde blandt medlemsstaterne
  og gøre det lettere at få offentlig adgang til information
  . |
| 2.   Så snart onlineplatformen er driftsklar, anvender medlemsstaterne den til at sende Kommissionen de rapporter, der er omhandlet i dette kapitel. | 2.   Så snart onlineplatformen er driftsklar, anvender medlemsstaterne den til at sende Kommissionen de rapporter, der er omhandlet i dette kapitel.
  Medlemsstaterne gør disse rapporter offentligt tilgængelige. |
| | 2a.
     
  Kommissionen benytter e-platformen til at gøre det lettere at få offentlig adgang til udkast til og endelige integrerede nationale energi- og klimaplaner og de nationale langsigtede klima- og energiplaner som omhandlet i artikel 3, 9 og 14. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 24

Artikel 24

e-rapporteringsplatform

e-rapporteringsplatform

e-platform

e-platform

1.   
  Kommissionen
  opretter en
  online rapporteringsplatform
  for at lette kommunikationen mellem Kommissionen og medlemsstaterne
  og
  fremme samarbejde blandt medlemsstaterne.

1.   
  Som et middel til sikring af omkostningseffektivitet
  opretter
  Kommissionen
  en
  offentlig onlineplatform
  for at lette kommunikationen mellem Kommissionen og medlemsstaterne, fremme samarbejde blandt medlemsstaterne
  og gøre det lettere at få offentlig adgang til information
  .

2.   Så snart onlineplatformen er driftsklar, anvender medlemsstaterne den til at sende Kommissionen de rapporter, der er omhandlet i dette kapitel.

2.   Så snart onlineplatformen er driftsklar, anvender medlemsstaterne den til at sende Kommissionen de rapporter, der er omhandlet i dette kapitel.
  Medlemsstaterne gør disse rapporter offentligt tilgængelige.

2a.
     
  Kommissionen benytter e-platformen til at gøre det lettere at få offentlig adgang til udkast til og endelige integrerede nationale energi- og klimaplaner og de nationale langsigtede klima- og energiplaner som omhandlet i artikel 3, 9 og 14.

Ændring 163

Ændring 163

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1 — indledning

Artikel 25 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Senest den 31. oktober 2021 og hvert andet år derefter vurderer Kommissionen navnlig på grundlag af de integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter, andre oplysninger, som rapporteres i henhold til denne forordning, samt indikatorer og europæiske statistikker, når sådanne foreligger: | 1.   Senest den 31. oktober 2021 og hvert andet år derefter vurderer Kommissionen, navnlig på grundlag af de integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter, andre oplysninger, som rapporteres i henhold til denne forordning,
  data fra Det Europæiske Miljøagentur
  samt indikatorer og europæiske statistikker, når sådanne foreligger
  , følgende
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Senest den 31. oktober 2021 og hvert andet år derefter vurderer Kommissionen navnlig på grundlag af de integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter, andre oplysninger, som rapporteres i henhold til denne forordning, samt indikatorer og europæiske statistikker, når sådanne foreligger:

1.   Senest den 31. oktober 2021 og hvert andet år derefter vurderer Kommissionen, navnlig på grundlag af de integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter, andre oplysninger, som rapporteres i henhold til denne forordning,
  data fra Det Europæiske Miljøagentur
  samt indikatorer og europæiske statistikker, når sådanne foreligger
  , følgende
  :

Ændring 164

Ændring 164

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1 — litra a

Artikel 25 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | opnåede fremskridt på EU-niveau mht. at opfylde energiunionens målsætninger, herunder for den første tiårsperiodes vedkommende Unionens 2030-mål for energi og klima, særlig med henblik på at undgå underopfyldelse i forhold til Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

opnåede fremskridt på EU-niveau mht. at opfylde energiunionens målsætninger, herunder for den første tiårsperiodes vedkommende Unionens 2030-mål for energi og klima, særlig med henblik på at undgå underopfyldelse i forhold til Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet

| a) | opnåede fremskridt på EU-niveau mht. at opfylde energiunionens målsætninger, herunder for den første tiårsperiodes vedkommende Unionens 2030-mål for energi og klima, særlig med henblik på at undgå underopfyldelse i forhold til Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet
  og med henblik på en eventuel revision af Unionens klima- og energiindsats som omhandlet i artikel 38 |
| --- | --- |

a)

opnåede fremskridt på EU-niveau mht. at opfylde energiunionens målsætninger, herunder for den første tiårsperiodes vedkommende Unionens 2030-mål for energi og klima, særlig med henblik på at undgå underopfyldelse i forhold til Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet
  og med henblik på en eventuel revision af Unionens klima- og energiindsats som omhandlet i artikel 38

og med henblik på en eventuel revision af Unionens klima- og energiindsats som omhandlet i artikel 38

Ændring 165

Ændring 165

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1 — litra a a (nyt)

Artikel 25 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | de opnåede fremskridt på EU-niveau med hensyn til at diversificere Unionens energikilder og -leverandører, der bidrager til en fuldt ud fungerende og modstandsdygtig energiunion baseret på forsyningssikkerhed, solidaritet og tillid |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

de opnåede fremskridt på EU-niveau med hensyn til at diversificere Unionens energikilder og -leverandører, der bidrager til en fuldt ud fungerende og modstandsdygtig energiunion baseret på forsyningssikkerhed, solidaritet og tillid

de opnåede fremskridt på EU-niveau med hensyn til at diversificere Unionens energikilder og -leverandører, der bidrager til en fuldt ud fungerende og modstandsdygtig energiunion baseret på forsyningssikkerhed, solidaritet og tillid

Ændring 166

Ændring 166

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1 — litra b

Artikel 25 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | hver medlemsstats fremskridt med at opfylde sine specifikke mål, målsætninger og
  bidrag
  samt
  gennemførelsen af
  politikker og foranstaltninger, der er opstillet i dennes integrerede nationale energi- og klimaplan |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

hver medlemsstats fremskridt med at opfylde sine specifikke mål, målsætninger og
  bidrag
  samt
  gennemførelsen af
  politikker og foranstaltninger, der er opstillet i dennes integrerede nationale energi- og klimaplan

bidrag

gennemførelsen af

| b) | hver medlemsstats fremskridt med
  hensyn til
  at opfylde sine specifikke mål og målsætninger samt
  gennemføre
  politikker og foranstaltninger, der er opstillet i dennes integrerede nationale energi- og klimaplan |
| --- | --- |

b)

hver medlemsstats fremskridt med
  hensyn til
  at opfylde sine specifikke mål og målsætninger samt
  gennemføre
  politikker og foranstaltninger, der er opstillet i dennes integrerede nationale energi- og klimaplan

hensyn til

gennemføre

Ændring 167

Ændring 167

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1 — litra c a (nyt)

Artikel 25 — stk. 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | den samlede virkning af politikker og foranstaltninger i de integrerede nationale planer på implementeringen af Unionens klima- og energipolitiske foranstaltninger med henblik på at revidere Unionens nationalt fastlagte bidrag og øge ambitionerne i tråd med forpligtelserne i Parisaftalen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

den samlede virkning af politikker og foranstaltninger i de integrerede nationale planer på implementeringen af Unionens klima- og energipolitiske foranstaltninger med henblik på at revidere Unionens nationalt fastlagte bidrag og øge ambitionerne i tråd med forpligtelserne i Parisaftalen

den samlede virkning af politikker og foranstaltninger i de integrerede nationale planer på implementeringen af Unionens klima- og energipolitiske foranstaltninger med henblik på at revidere Unionens nationalt fastlagte bidrag og øge ambitionerne i tråd med forpligtelserne i Parisaftalen

Ændring 168

Ændring 168

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1 — litra c b (nyt)

Artikel 25 — stk. 1 — litra c b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cb) | den samlede virkning af politikkerne og foranstaltningerne i de integrerede nationale planer på EU-emissionshandelssystemets funktionsmåde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

cb)

cb)

den samlede virkning af politikkerne og foranstaltningerne i de integrerede nationale planer på EU-emissionshandelssystemets funktionsmåde

den samlede virkning af politikkerne og foranstaltningerne i de integrerede nationale planer på EU-emissionshandelssystemets funktionsmåde

Ændring 169

Ændring 169

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1 — litra c c (nyt)

Artikel 25 — stk. 1 — litra c c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cc) | nøjagtigheden af medlemsstaternes skøn over den virkning, som politikker og foranstaltninger, der overlapper hinanden på nationalt plan, har på balancen mellem udbud og efterspørgsel i EU's emissionshandelssystem, og i mangel af sådanne skøn foretager Kommissionen sin egen vurdering af denne samme virkning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

cc)

cc)

nøjagtigheden af medlemsstaternes skøn over den virkning, som politikker og foranstaltninger, der overlapper hinanden på nationalt plan, har på balancen mellem udbud og efterspørgsel i EU's emissionshandelssystem, og i mangel af sådanne skøn foretager Kommissionen sin egen vurdering af denne samme virkning

nøjagtigheden af medlemsstaternes skøn over den virkning, som politikker og foranstaltninger, der overlapper hinanden på nationalt plan, har på balancen mellem udbud og efterspørgsel i EU's emissionshandelssystem, og i mangel af sådanne skøn foretager Kommissionen sin egen vurdering af denne samme virkning

Ændring 170

Ændring 170

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 25 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen meddeler på forhånd de indikatorer, som den agter at anvende ved udførelsen af sådanne vurderinger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Kommissionen meddeler på forhånd de indikatorer, som den agter at anvende ved udførelsen af sådanne vurderinger.

Ændring 171

Ændring 171

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 2

Artikel 25 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvad angår vedvarende energi, skal Kommissionen som led i sin vurdering, jf. stk. 1, vurdere de opnåede fremskridt mht. andelen af energi fra vedvarende energikilder i Unionens udvidede endelige energiforbrug i 2030 på grundlag af en lineær forløbskurve, der tager udgangspunkt i 20 % i 2020 og når mindst
  27
   % i 2030, jf. artikel 4, litra a), nr. 2)
  i
  ). | 2.   Hvad angår vedvarende energi, skal Kommissionen som led i sin vurdering, jf. stk. 1, vurdere de opnåede fremskridt mht. andelen af energi fra vedvarende energikilder i Unionens udvidede endelige energiforbrug i 2030 på grundlag af en
  bindende
  lineær forløbskurve, der tager udgangspunkt i 20 % i 2020 og når mindst
  35
   % i 2030, jf. artikel 4, litra a), nr. 2)
  , nr. ic
  ). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvad angår vedvarende energi, skal Kommissionen som led i sin vurdering, jf. stk. 1, vurdere de opnåede fremskridt mht. andelen af energi fra vedvarende energikilder i Unionens udvidede endelige energiforbrug i 2030 på grundlag af en lineær forløbskurve, der tager udgangspunkt i 20 % i 2020 og når mindst
  27
   % i 2030, jf. artikel 4, litra a), nr. 2)
  i
  ).

2.   Hvad angår vedvarende energi, skal Kommissionen som led i sin vurdering, jf. stk. 1, vurdere de opnåede fremskridt mht. andelen af energi fra vedvarende energikilder i Unionens udvidede endelige energiforbrug i 2030 på grundlag af en
  bindende
  lineær forløbskurve, der tager udgangspunkt i 20 % i 2020 og når mindst
  35
   % i 2030, jf. artikel 4, litra a), nr. 2)
  , nr. ic
  ).

Ændring 172

Ændring 172

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 3 — afsnit 1

Artikel 25 — stk. 3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvad angår energieffektivitet, skal Kommissionen som led i sin vurdering, jf. stk. 1, vurdere fremskridt med hensyn til i fællesskab at nå et maksimalt energiforbrug på EU-plan på
  1 321
  Mtoe primærenergiforbrug og
  987
  Mtoe endeligt energiforbrug i 2030, jf. artikel 6, stk. 1, litra a). | Hvad angår energieffektivitet, skal Kommissionen som led i sin vurdering, jf. stk. 1, vurdere fremskridt med hensyn til i fællesskab at nå et maksimalt energiforbrug på EU-plan på
  1 132
  Mtoe primærenergiforbrug og
  849
  Mtoe endeligt energiforbrug i 2030, jf. artikel 6, stk. 1, litra a). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvad angår energieffektivitet, skal Kommissionen som led i sin vurdering, jf. stk. 1, vurdere fremskridt med hensyn til i fællesskab at nå et maksimalt energiforbrug på EU-plan på
  1 321
  Mtoe primærenergiforbrug og
  987
  Mtoe endeligt energiforbrug i 2030, jf. artikel 6, stk. 1, litra a).

1 321

987

Hvad angår energieffektivitet, skal Kommissionen som led i sin vurdering, jf. stk. 1, vurdere fremskridt med hensyn til i fællesskab at nå et maksimalt energiforbrug på EU-plan på
  1 132
  Mtoe primærenergiforbrug og
  849
  Mtoe endeligt energiforbrug i 2030, jf. artikel 6, stk. 1, litra a).

1 132

849

Ændring 173

Ændring 173

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 3 — afsnit 2 — litra a

Artikel 25 — stk. 3 — afsnit 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | fastslå
  , hvorvidt Unionens
  delmål
  på ikke over 1 483 Mtoe primærenergiforbrug og 1 086 Mtoe endeligt energiforbrug i 2020 opfyldes |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

fastslå
  , hvorvidt Unionens
  delmål
  på ikke over 1 483 Mtoe primærenergiforbrug og 1 086 Mtoe endeligt energiforbrug i 2020 opfyldes

fastslå

delmål

| a) | vurdere, hvorvidt de enkelte medlemsstater er på rette vej til at nå deres nationale bindende mål
  ,
  og
  hvorvidt Unionens
  mål
  på ikke over 1 483 Mtoe primærenergiforbrug og 1 086 Mtoe endeligt energiforbrug i 2020 opfyldes |
| --- | --- |

a)

vurdere, hvorvidt de enkelte medlemsstater er på rette vej til at nå deres nationale bindende mål
  ,
  og
  hvorvidt Unionens
  mål
  på ikke over 1 483 Mtoe primærenergiforbrug og 1 086 Mtoe endeligt energiforbrug i 2020 opfyldes

vurdere, hvorvidt de enkelte medlemsstater er på rette vej til at nå deres nationale bindende mål

og

mål

Ændring 174

Ændring 174

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 5

Artikel 25 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.
     
  Senest den 31. oktober 2019 og hvert fjerde år derefter vurderer Kommissionen gennemførelsen af direktiv 2009/31/EF. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.
     
  Senest den 31. oktober 2019 og hvert fjerde år derefter vurderer Kommissionen gennemførelsen af direktiv 2009/31/EF.

udgår

udgår

Ændring 175 + 307

Ændring 175 + 307

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26

Artikel 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 26 | Artikel 26 |
| Opfølgning i tilfælde af uoverensstemmelser med de overordnede målsætninger for energiunionen hhv. målene i forordningen om indsatsfordeling | Opfølgning i tilfælde af uoverensstemmelser med de overordnede målsætninger for energiunionen hhv. målene i forordningen om indsatsfordeling |
| 1.   På grundlag af vurderingen i henhold til artikel 25 skal Kommissionen udstede henstillinger til en medlemsstat i medfør af artikel 28, hvis den politiske udvikling i denne medlemsstat viser uoverensstemmelser med de overordnede målsætninger for energiunionen. | 1.   På grundlag af vurderingen i henhold til artikel 25 skal Kommissionen udstede henstillinger til en medlemsstat i medfør af artikel 28, hvis den politiske udvikling i denne medlemsstat viser uoverensstemmelser med de overordnede målsætninger for energiunionen
  og med Unionens langsigtede mål for drivhusgasreduktioner
  . |
| | 1a.
     
  En medlemsstat, der agter at gøre brug af fleksibiliteten i henhold til artikel 7 i forordning (EU) .../... [indsatsfordeling] skal i planen som omhandlet i artikel 3 i nærværende forordning medtage niveauet for den påtænkte brug og de planlagte politikker og foranstaltninger, som den vil benytte for at overskride kravene i artikel 4 i forordning (EU) .../... [LULUCF] i perioden fra 2021 til 2030 op til det nødvendige niveau. |
| 2.   Kommissionen kan afgive udtalelser om de handlingsplaner, der forelægges af medlemsstaterne i henhold til artikel 8, stk. 1, i forordning [] [ESR]. | 2.   Kommissionen kan afgive udtalelser om de handlingsplaner, der forelægges af medlemsstaterne i henhold til artikel
  7 og artikel
  8, stk. 1, i forordning [] [ESR]. |
| | 2a.
     
  Kommissionen kan midlertidigt ophæve en medlemsstats mulighed for at overføre årlige emissionstildelinger til andre medlemsstater. |
| | 2b.
     
  I betragtning af metans høje globale opvarmningspotentiale og relativt korte levetid i atmosfæren skal Kommissionen undersøge, hvilke konsekvenser der vil være for politikker og foranstaltninger, såfremt der vedtages en tidshorisont på 20 år for metan. Kommissionen skal overveje politiske løsninger for hurtigt at håndtere metanemissioner og fremlægge en EU-strategi for metan under hensyntagen til målene for den cirkulære økonomi, hvor det er relevant, og idet energi- og affaldsrelaterede metanemissioner prioriteres. |
| | 2c.
     
  Kommissionen skal i 2027 aflægge rapport for perioden 2021-2025 og i 2032 for perioden 2026-2030 om Unionens samlede emissioner og optag af drivhusgasser for hver af de arealopgørelseskategorier, der er omhandlet i artikel 2 i forordning (EU) .../... [LULUCF], beregnet som de samlede emissioner og optag for den relevante periode minus den værdi, der fås ved at gange Unionens gennemsnitlige rapporterede årlige emissioner og optag i perioden 2000-2009 med fem. På grundlag af rapportens konklusioner fremsætter Kommissionen efter behov forslag om at sikre integriteten af Unionens samlede 2030-drivhusgasemissionsreduktionsmål og dens bidrag til Parisaftalens mål. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 26

Artikel 26

Opfølgning i tilfælde af uoverensstemmelser med de overordnede målsætninger for energiunionen hhv. målene i forordningen om indsatsfordeling

Opfølgning i tilfælde af uoverensstemmelser med de overordnede målsætninger for energiunionen hhv. målene i forordningen om indsatsfordeling

1.   På grundlag af vurderingen i henhold til artikel 25 skal Kommissionen udstede henstillinger til en medlemsstat i medfør af artikel 28, hvis den politiske udvikling i denne medlemsstat viser uoverensstemmelser med de overordnede målsætninger for energiunionen.

1.   På grundlag af vurderingen i henhold til artikel 25 skal Kommissionen udstede henstillinger til en medlemsstat i medfør af artikel 28, hvis den politiske udvikling i denne medlemsstat viser uoverensstemmelser med de overordnede målsætninger for energiunionen
  og med Unionens langsigtede mål for drivhusgasreduktioner
  .

1a.
     
  En medlemsstat, der agter at gøre brug af fleksibiliteten i henhold til artikel 7 i forordning (EU) .../... [indsatsfordeling] skal i planen som omhandlet i artikel 3 i nærværende forordning medtage niveauet for den påtænkte brug og de planlagte politikker og foranstaltninger, som den vil benytte for at overskride kravene i artikel 4 i forordning (EU) .../... [LULUCF] i perioden fra 2021 til 2030 op til det nødvendige niveau.

2.   Kommissionen kan afgive udtalelser om de handlingsplaner, der forelægges af medlemsstaterne i henhold til artikel 8, stk. 1, i forordning [] [ESR].

2.   Kommissionen kan afgive udtalelser om de handlingsplaner, der forelægges af medlemsstaterne i henhold til artikel
  7 og artikel
  8, stk. 1, i forordning [] [ESR].

2a.
     
  Kommissionen kan midlertidigt ophæve en medlemsstats mulighed for at overføre årlige emissionstildelinger til andre medlemsstater.

2b.
     
  I betragtning af metans høje globale opvarmningspotentiale og relativt korte levetid i atmosfæren skal Kommissionen undersøge, hvilke konsekvenser der vil være for politikker og foranstaltninger, såfremt der vedtages en tidshorisont på 20 år for metan. Kommissionen skal overveje politiske løsninger for hurtigt at håndtere metanemissioner og fremlægge en EU-strategi for metan under hensyntagen til målene for den cirkulære økonomi, hvor det er relevant, og idet energi- og affaldsrelaterede metanemissioner prioriteres.

2c.
     
  Kommissionen skal i 2027 aflægge rapport for perioden 2021-2025 og i 2032 for perioden 2026-2030 om Unionens samlede emissioner og optag af drivhusgasser for hver af de arealopgørelseskategorier, der er omhandlet i artikel 2 i forordning (EU) .../... [LULUCF], beregnet som de samlede emissioner og optag for den relevante periode minus den værdi, der fås ved at gange Unionens gennemsnitlige rapporterede årlige emissioner og optag i perioden 2000-2009 med fem. På grundlag af rapportens konklusioner fremsætter Kommissionen efter behov forslag om at sikre integriteten af Unionens samlede 2030-drivhusgasemissionsreduktionsmål og dens bidrag til Parisaftalens mål.

Ændring 309

Ændring 309

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. - 1 (nyt)

Artikel 27 — stk. - 1 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Konkluderer Kommissionen på grundlag af sin vurdering af udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner i henhold til artikel 9, at medlemsstaternes mål er utilstrækkelige til i fællesskab at virkeliggøre Unionens overordnede bindende 2030-mål for vedvarende energikilder og energieffektivitet, kan den anmode de medlemsstater, hvis mål den anser for utilstrækkelige, til at hæve deres ambitionsniveau for at sikre det relevante fælles ambitionsniveau. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

-1.
     
  Konkluderer Kommissionen på grundlag af sin vurdering af udkastene til de integrerede nationale energi- og klimaplaner i henhold til artikel 9, at medlemsstaternes mål er utilstrækkelige til i fællesskab at virkeliggøre Unionens overordnede bindende 2030-mål for vedvarende energikilder og energieffektivitet, kan den anmode de medlemsstater, hvis mål den anser for utilstrækkelige, til at hæve deres ambitionsniveau for at sikre det relevante fælles ambitionsniveau.

Ændring 310

Ændring 310

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. - 1 a (nyt)

Artikel 27 — stk. - 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -1a.
     
  I henseende til vedvarende energi anvender Kommissionen de omstændigheder, der er anført i artikel 5, stk. 1, som de objektive kriterier for sin vurdering, jf. artikel 12. Medlemsstater med et mål, der ligger under det mål, som fremkommer ved anvendelse af formlen i bilag Ia, hæver deres mål tilsvarende. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

-1a.
     
  I henseende til vedvarende energi anvender Kommissionen de omstændigheder, der er anført i artikel 5, stk. 1, som de objektive kriterier for sin vurdering, jf. artikel 12. Medlemsstater med et mål, der ligger under det mål, som fremkommer ved anvendelse af formlen i bilag Ia, hæver deres mål tilsvarende.

Ændring 176

Ændring 176

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 1

Artikel 27 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Konkluderer Kommissionen på grundlag af sin vurdering af de integrerede nationale energi- og klimaplaner
  og ajourføringer heraf
  i henhold til artikel 12, at de specifikke mål
  , målsætningerne
  og
  bidragene
  i de nationale planer
  og ajourføringer heraf
  er utilstrækkelige
  til i fællesskab at virkeliggøre energiunionens målsætninger og navnlig Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet for den første tiårsperiode
  , træffer den foranstaltninger på EU-plan for at sikre, at disse målsætninger og specifikke mål opfyldes
  i fællesskab.
  Hvad angår vedvarende energi, skal
  sådanne foranstaltninger tage hensyn til ambitionsniveauet for medlemsstaternes bidrag til Unionens 2030-mål som fastsat i de nationale planer og ajourføringer heraf
  . | 1.   Konkluderer Kommissionen på grundlag af sin vurdering af de integrerede nationale energi- og klimaplaner i henhold til artikel 12, at de specifikke mål og
  målsætningerne
  i de nationale planer er utilstrækkelige, træffer den foranstaltninger på EU-plan for at sikre, at disse målsætninger og specifikke mål opfyldes. |
| | Hvad angår vedvarende energi skal
  medlemsstaternes nationale mål for 2030, uden at det berører andre foranstaltninger, revideres i henhold til artikel 3, stk. 2, i og bilag Ia til direktiv (EU) .../... [omarbejdning af direktivet om fremme af vedvarende energi] inden den 31. december 2020. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Konkluderer Kommissionen på grundlag af sin vurdering af de integrerede nationale energi- og klimaplaner
  og ajourføringer heraf
  i henhold til artikel 12, at de specifikke mål
  , målsætningerne
  og
  bidragene
  i de nationale planer
  og ajourføringer heraf
  er utilstrækkelige
  til i fællesskab at virkeliggøre energiunionens målsætninger og navnlig Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet for den første tiårsperiode
  , træffer den foranstaltninger på EU-plan for at sikre, at disse målsætninger og specifikke mål opfyldes
  i fællesskab.
  Hvad angår vedvarende energi, skal
  sådanne foranstaltninger tage hensyn til ambitionsniveauet for medlemsstaternes bidrag til Unionens 2030-mål som fastsat i de nationale planer og ajourføringer heraf
  .

1.   Konkluderer Kommissionen på grundlag af sin vurdering af de integrerede nationale energi- og klimaplaner i henhold til artikel 12, at de specifikke mål og
  målsætningerne
  i de nationale planer er utilstrækkelige, træffer den foranstaltninger på EU-plan for at sikre, at disse målsætninger og specifikke mål opfyldes.

Hvad angår vedvarende energi skal
  medlemsstaternes nationale mål for 2030, uden at det berører andre foranstaltninger, revideres i henhold til artikel 3, stk. 2, i og bilag Ia til direktiv (EU) .../... [omarbejdning af direktivet om fremme af vedvarende energi] inden den 31. december 2020.

medlemsstaternes nationale mål for 2030, uden at det berører andre foranstaltninger, revideres i henhold til artikel 3, stk. 2, i og bilag Ia til direktiv (EU) .../... [omarbejdning af direktivet om fremme af vedvarende energi] inden den 31. december 2020.

Ændring 177

Ændring 177

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2

Artikel 27 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Konkluderer Kommissionen ud fra sin vurdering i henhold til artikel 25, stk. 1, litra b), at en medlemsstat har gjort utilstrækkelige fremskridt mht. opfyldelsen af
  de
  specifikke mål
  , målsætningerne
  og
  bidragene
  eller gennemførelsen af de politikker og foranstaltninger, der er fastlagt i medlemsstatens integrerede nationale klima- og energiplan, skal den udstede henstillinger til den pågældende medlemsstat i medfør af artikel 28.
  Ved udstedelsen af disse henstillinger tager Kommissionen hensyn til medlemsstaters ambitiøse tidlige indsats for at bidrage til opfyldelsen af Unionens 2030-mål for vedvarende energi. | 2.   Konkluderer Kommissionen ud fra sin vurdering i henhold til artikel 25, stk. 1, litra b), at en medlemsstat har gjort utilstrækkelige fremskridt mht. opfyldelsen af
  dens forløbskurver,
  specifikke mål og
  målsætninger
  eller gennemførelsen af de politikker og foranstaltninger, der er fastlagt i medlemsstatens integrerede nationale klima- og energiplan, skal den udstede henstillinger til den pågældende medlemsstat i medfør af artikel 28. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Konkluderer Kommissionen ud fra sin vurdering i henhold til artikel 25, stk. 1, litra b), at en medlemsstat har gjort utilstrækkelige fremskridt mht. opfyldelsen af
  de
  specifikke mål
  , målsætningerne
  og
  bidragene
  eller gennemførelsen af de politikker og foranstaltninger, der er fastlagt i medlemsstatens integrerede nationale klima- og energiplan, skal den udstede henstillinger til den pågældende medlemsstat i medfør af artikel 28.
  Ved udstedelsen af disse henstillinger tager Kommissionen hensyn til medlemsstaters ambitiøse tidlige indsats for at bidrage til opfyldelsen af Unionens 2030-mål for vedvarende energi.

2.   Konkluderer Kommissionen ud fra sin vurdering i henhold til artikel 25, stk. 1, litra b), at en medlemsstat har gjort utilstrækkelige fremskridt mht. opfyldelsen af
  dens forløbskurver,
  specifikke mål og
  målsætninger
  eller gennemførelsen af de politikker og foranstaltninger, der er fastlagt i medlemsstatens integrerede nationale klima- og energiplan, skal den udstede henstillinger til den pågældende medlemsstat i medfør af artikel 28.

Ændring 178

Ændring 178

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 3

Artikel 27 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Konkluderer Kommissionen på grundlag af
  den samlede
  vurdering af medlemsstaternes integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter i henhold til artikel 25
  , stk. 1, litra a)
  , i givet fald underbygget af andre kilder til oplysninger, at Unionen risikerer ikke at kunne opfylde energiunionens målsætninger og navnlig de specifikke mål i Unionens klima- og energiramme for 2030 for den første tiårsperiode,
  kan
  den
  udstede
  henstillinger til samtlige medlemsstater i henhold til artikel 28 for at afbøde sådanne risici. Kommissionen træffer i givet fald foranstaltninger på EU-plan ud over disse henstillinger for navnlig at sikre, at Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet opfyldes.
  Hvad angår vedvarende energi,
  skal
  sådanne foranstaltninger
  tage hensyn til medlemsstaters ambitiøse tidlige indsats for at bidrage til opfyldelsen af Unionens 2030-mål. | 3.   Konkluderer Kommissionen på grundlag af
  sin
  vurdering af medlemsstaternes integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter i henhold til artikel 25, i givet fald underbygget af andre kilder til oplysninger, at Unionen risikerer ikke at kunne opfylde energiunionens målsætninger og navnlig de specifikke mål i Unionens klima- og energiramme for 2030 for den første tiårsperiode,
  udsteder
  den henstillinger til samtlige medlemsstater i henhold til artikel 28 for at afbøde sådanne risici.
  Ved udstedelsen af sådanne henstillinger tager Kommissionen hensyn til medlemsstaternes ambitionsniveauer med hensyn til at bidrage til opfyldelsen af Unionens 2030-mål.
  Kommissionen træffer i givet fald foranstaltninger på EU-plan ud over disse henstillinger for navnlig at sikre, at Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet opfyldes.
  Sådanne foranstaltninger
  skal tage hensyn til medlemsstaters ambitiøse tidlige indsats
  , især fra 2021 og frem,
  for at bidrage til opfyldelsen af Unionens 2030-mål
  , medlemsstatens grad af opfyldelse af nationale mål og opfyldelse af forløbskurver samt ethvert bidrag til finansieringsplatformen i henhold til stk. 4, litra c). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Konkluderer Kommissionen på grundlag af
  den samlede
  vurdering af medlemsstaternes integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter i henhold til artikel 25
  , stk. 1, litra a)
  , i givet fald underbygget af andre kilder til oplysninger, at Unionen risikerer ikke at kunne opfylde energiunionens målsætninger og navnlig de specifikke mål i Unionens klima- og energiramme for 2030 for den første tiårsperiode,
  kan
  den
  udstede
  henstillinger til samtlige medlemsstater i henhold til artikel 28 for at afbøde sådanne risici. Kommissionen træffer i givet fald foranstaltninger på EU-plan ud over disse henstillinger for navnlig at sikre, at Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet opfyldes.
  Hvad angår vedvarende energi,
  skal
  sådanne foranstaltninger
  tage hensyn til medlemsstaters ambitiøse tidlige indsats for at bidrage til opfyldelsen af Unionens 2030-mål.

3.   Konkluderer Kommissionen på grundlag af
  sin
  vurdering af medlemsstaternes integrerede nationale energi- og klimastatusrapporter i henhold til artikel 25, i givet fald underbygget af andre kilder til oplysninger, at Unionen risikerer ikke at kunne opfylde energiunionens målsætninger og navnlig de specifikke mål i Unionens klima- og energiramme for 2030 for den første tiårsperiode,
  udsteder
  den henstillinger til samtlige medlemsstater i henhold til artikel 28 for at afbøde sådanne risici.
  Ved udstedelsen af sådanne henstillinger tager Kommissionen hensyn til medlemsstaternes ambitionsniveauer med hensyn til at bidrage til opfyldelsen af Unionens 2030-mål.
  Kommissionen træffer i givet fald foranstaltninger på EU-plan ud over disse henstillinger for navnlig at sikre, at Unionens 2030-mål for vedvarende energi og energieffektivitet opfyldes.
  Sådanne foranstaltninger
  skal tage hensyn til medlemsstaters ambitiøse tidlige indsats
  , især fra 2021 og frem,
  for at bidrage til opfyldelsen af Unionens 2030-mål
  , medlemsstatens grad af opfyldelse af nationale mål og opfyldelse af forløbskurver samt ethvert bidrag til finansieringsplatformen i henhold til stk. 4, litra c).

Ændring 179

Ændring 179

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 3 — afsnit 1 a (ny)

Artikel 27 — stk. 3 — afsnit 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | På området energieffektivitet kan sådanne yderligere foranstaltninger navnlig forbedre energieffektivitetsmål for: |
| | a) | produkter, jf. direktiv 2009/125/EF og direktiv 2010/30/EU |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

På området energieffektivitet kan sådanne yderligere foranstaltninger navnlig forbedre energieffektivitetsmål for:

På området energieffektivitet kan sådanne yderligere foranstaltninger navnlig forbedre energieffektivitetsmål for:

a)

a)

produkter, jf. direktiv 2009/125/EF og direktiv 2010/30/EU

produkter, jf. direktiv 2009/125/EF og direktiv 2010/30/EU

| b) | bygninger, jf. direktiv 2010/31/EU og direktiv 2012/27/EU og |
| --- | --- |

b)

b)

bygninger, jf. direktiv 2010/31/EU og direktiv 2012/27/EU og

bygninger, jf. direktiv 2010/31/EU og direktiv 2012/27/EU og

| c) | transport. |
| --- | --- |

c)

c)

transport.

transport.

Ændring 180

Ændring 180

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 3 a (ny)

Artikel 27 — stk. 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Konkluderer Kommissionen på grundlag af sin vurdering i henhold til artikel 25, stk. 1, litra a), at et infrastrukturprojekt potentielt er til hinder for udviklingen af en modstandsdygtig energiunion, afgiver Kommissionen en foreløbig vurdering af projektets forenelighed med de langsigtede mål for det indre energimarked, hvor den navnlig tager det langsigtede mål i betragtning, og inkluderer henstillinger til den pågældende medlemsstat, jf. artikel 28. Kommissionen kan, inden den afgiver en sådan vurdering, rådføre sig med andre medlemsstater. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Konkluderer Kommissionen på grundlag af sin vurdering i henhold til artikel 25, stk. 1, litra a), at et infrastrukturprojekt potentielt er til hinder for udviklingen af en modstandsdygtig energiunion, afgiver Kommissionen en foreløbig vurdering af projektets forenelighed med de langsigtede mål for det indre energimarked, hvor den navnlig tager det langsigtede mål i betragtning, og inkluderer henstillinger til den pågældende medlemsstat, jf. artikel 28. Kommissionen kan, inden den afgiver en sådan vurdering, rådføre sig med andre medlemsstater.

Ændring 293

Ændring 293

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 4 — indledning

Artikel 27 — stk. 4 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Uden at dette berører de i stk. 3 nævnte foranstaltninger på EU-plan, gælder det, at hvis Kommissionen i henseende til vedvarende energi på grundlag af sin vurdering i henhold til artikel 25, stk. 1 og 2,
  i 2023 konkluderer,
  at
  Unionens lineære forløbskurve, jf. artikel 25
  ,
  stk. 2,
  ikke
  nås
  i 
  fællesskab
  ,
  skal medlemsstaterne senest
  i 
  2024
  sikre, at der
  tages
  højde for eventuelle opståede afvigelser
  med
  supplerende foranstaltninger såsom: | Uden at dette berører de i stk. 3 nævnte foranstaltninger på EU-plan, gælder det, at hvis Kommissionen i henseende til vedvarende energi på grundlag af sin vurdering i henhold til artikel 25, stk. 1 og 2,
  konkluderer, at en medlemsstat ikke gør tilstrækkelige fremskridt for
  at
  opfylde sit nationale mål for 2030
  ,
  især ved
  ikke
  at følge sin forløbskurve
  i 
  2022
  ,
  2025 og 2027 som fastsat
  i 
  bilag 1a, skal den pågældende medlemsstat
  sikre, at der
  inden for ét år er taget
  højde for eventuelle opståede afvigelser
  fra dens forløb ved hjælp af
  supplerende foranstaltninger såsom: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Uden at dette berører de i stk. 3 nævnte foranstaltninger på EU-plan, gælder det, at hvis Kommissionen i henseende til vedvarende energi på grundlag af sin vurdering i henhold til artikel 25, stk. 1 og 2,
  i 2023 konkluderer,
  at
  Unionens lineære forløbskurve, jf. artikel 25
  ,
  stk. 2,
  ikke
  nås
  i 
  fællesskab
  ,
  skal medlemsstaterne senest
  i 
  2024
  sikre, at der
  tages
  højde for eventuelle opståede afvigelser
  med
  supplerende foranstaltninger såsom:

i 2023 konkluderer,

Unionens lineære forløbskurve, jf. artikel 25

stk. 2,

nås

fællesskab

skal medlemsstaterne senest

2024

tages

med

Uden at dette berører de i stk. 3 nævnte foranstaltninger på EU-plan, gælder det, at hvis Kommissionen i henseende til vedvarende energi på grundlag af sin vurdering i henhold til artikel 25, stk. 1 og 2,
  konkluderer, at en medlemsstat ikke gør tilstrækkelige fremskridt for
  at
  opfylde sit nationale mål for 2030
  ,
  især ved
  ikke
  at følge sin forløbskurve
  i 
  2022
  ,
  2025 og 2027 som fastsat
  i 
  bilag 1a, skal den pågældende medlemsstat
  sikre, at der
  inden for ét år er taget
  højde for eventuelle opståede afvigelser
  fra dens forløb ved hjælp af
  supplerende foranstaltninger såsom:

konkluderer, at en medlemsstat ikke gør tilstrækkelige fremskridt for

opfylde sit nationale mål for 2030

især ved

at følge sin forløbskurve

2022

2025 og 2027 som fastsat

bilag 1a, skal den pågældende medlemsstat

inden for ét år er taget

fra dens forløb ved hjælp af

Ændring 182

Ændring 182

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 4 — litra b a (nyt)

Artikel 27 — stk. 4 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | en indsats for at fremme en højere andel af elektricitet produceret fra vedvarende energi på grundlag af kriterierne i artikel 4 i direktiv (EU) .../... [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF] |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

en indsats for at fremme en højere andel af elektricitet produceret fra vedvarende energi på grundlag af kriterierne i artikel 4 i direktiv (EU) .../... [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF]

en indsats for at fremme en højere andel af elektricitet produceret fra vedvarende energi på grundlag af kriterierne i artikel 4 i direktiv (EU) .../... [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF]

Ændring 183

Ændring 183

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 4 — litra c

Artikel 27 — stk. 4 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | indbetaling af et finansielt bidrag til en finansieringsplatform, som oprettes på EU-plan, som bidrager til vedvarende
  energi-projekter
  , og som forvaltes direkte eller indirekte af Kommissionen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

indbetaling af et finansielt bidrag til en finansieringsplatform, som oprettes på EU-plan, som bidrager til vedvarende
  energi-projekter
  , og som forvaltes direkte eller indirekte af Kommissionen

energi-projekter

| c) | indbetaling af et
  frivilligt
  finansielt bidrag til en finansieringsplatform, som oprettes på EU-plan, som bidrager til
  projekter for
  vedvarende
  energi, navnlig projekter af interesse for energiunionen
  , og som forvaltes direkte eller indirekte af Kommissionen. |
| --- | --- |

c)

indbetaling af et
  frivilligt
  finansielt bidrag til en finansieringsplatform, som oprettes på EU-plan, som bidrager til
  projekter for
  vedvarende
  energi, navnlig projekter af interesse for energiunionen
  , og som forvaltes direkte eller indirekte af Kommissionen.

frivilligt

projekter for

energi, navnlig projekter af interesse for energiunionen

Ændring 184

Ændring 184

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 4 — litra c a (nyt)

Artikel 27 — stk. 4 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | anvendelse af samarbejdsmekanismer som fastlagt i direktiv (EU) .../... [omarbejdning af direktivet om fremme af vedvarende energi] |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

anvendelse af samarbejdsmekanismer som fastlagt i direktiv (EU) .../... [omarbejdning af direktivet om fremme af vedvarende energi]

anvendelse af samarbejdsmekanismer som fastlagt i direktiv (EU) .../... [omarbejdning af direktivet om fremme af vedvarende energi]

Ændring 185

Ændring 185

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 4 — afsnit 2

Artikel 27 — stk. 4 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Sådanne foranstaltningerne skal tage hensyn til den berørte medlemsstats
  ambitionsniveau for så vidt angår en tidlig indsats med henblik på at bidrage til opfyldelsen af Unionens 2030-mål
  for vedvarende energi. | Sådanne foranstaltningerne skal tage hensyn til den berørte medlemsstats
  grad af overholdelse af dens nationale mål og forløbskurver
  for vedvarende energi. |
| | Kommissionen træffer i givet fald foranstaltninger på EU-plan ud over foranstaltninger på nationalt plan for at sikre, at Unionens bindende lineære forløbskurve og dens bindende 2030-mål for vedvarende energi opfyldes. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Sådanne foranstaltningerne skal tage hensyn til den berørte medlemsstats
  ambitionsniveau for så vidt angår en tidlig indsats med henblik på at bidrage til opfyldelsen af Unionens 2030-mål
  for vedvarende energi.

ambitionsniveau for så vidt angår en tidlig indsats med henblik på at bidrage til opfyldelsen af Unionens 2030-mål

Sådanne foranstaltningerne skal tage hensyn til den berørte medlemsstats
  grad af overholdelse af dens nationale mål og forløbskurver
  for vedvarende energi.

grad af overholdelse af dens nationale mål og forløbskurver

Kommissionen træffer i givet fald foranstaltninger på EU-plan ud over foranstaltninger på nationalt plan for at sikre, at Unionens bindende lineære forløbskurve og dens bindende 2030-mål for vedvarende energi opfyldes.

Kommissionen træffer i givet fald foranstaltninger på EU-plan ud over foranstaltninger på nationalt plan for at sikre, at Unionens bindende lineære forløbskurve og dens bindende 2030-mål for vedvarende energi opfyldes.

Ændring 186

Ændring 186

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 5

Artikel 27 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Uden at dette berører de i stk. 3 nævnte
  andre
  foranstaltninger på EU-plan, gælder det, at hvis Kommissionen i henseende til energieffektivitet på grundlag af sin vurdering i henhold til artikel 25, stk. 1 og 3, i 2023
  konkluderer, at fremskridtene mht. i fællesskab at nå Unionens energieffektivitetsmål
  ,
  der er nævnt i artikel 25, stk. 3, første afsnit, er utilstrækkelige, træffer den foranstaltninger senest i år 2024 sideløbende med de foranstaltninger
  ,
  der er fastsat i direktiv 2010/31/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0765]
  og
  direktiv 2012/27/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761]
  for
  at sikre, at Unionens bindende energieffektivitetsmål for 2030 opfyldes
  . | 5.   Uden at dette berører de i stk. 3 nævnte foranstaltninger på EU-plan, gælder det, at hvis Kommissionen i henseende til energieffektivitet på grundlag af sin vurdering i henhold til artikel 25, stk. 1 og 3, i 2023
  og derefter hvert andet år konkluderer
  ,
  at en medlemsstat ikke gør tilstrækkelige fremskridt for at opfylde sine nationale bindende mål og forløbskurver for 2030
  ,
  skal den pågældende medlemsstat inden udgangen af 2024
  og
  derefter hvert andet år sikre, at der inden for ét år er taget højde
  for
  eventuelle opståede afvigelser fra dens forløbskurve ved hjælp af supplerende foranstaltninger
  . |
| a) | produkter, jf. direktiv 2010/30/EU og direktiv 2009/125/EF |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Uden at dette berører de i stk. 3 nævnte
  andre
  foranstaltninger på EU-plan, gælder det, at hvis Kommissionen i henseende til energieffektivitet på grundlag af sin vurdering i henhold til artikel 25, stk. 1 og 3, i 2023
  konkluderer, at fremskridtene mht. i fællesskab at nå Unionens energieffektivitetsmål
  ,
  der er nævnt i artikel 25, stk. 3, første afsnit, er utilstrækkelige, træffer den foranstaltninger senest i år 2024 sideløbende med de foranstaltninger
  ,
  der er fastsat i direktiv 2010/31/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0765]
  og
  direktiv 2012/27/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761]
  for
  at sikre, at Unionens bindende energieffektivitetsmål for 2030 opfyldes
  .

5.   Uden at dette berører de i stk. 3 nævnte foranstaltninger på EU-plan, gælder det, at hvis Kommissionen i henseende til energieffektivitet på grundlag af sin vurdering i henhold til artikel 25, stk. 1 og 3, i 2023
  og derefter hvert andet år konkluderer
  ,
  at en medlemsstat ikke gør tilstrækkelige fremskridt for at opfylde sine nationale bindende mål og forløbskurver for 2030
  ,
  skal den pågældende medlemsstat inden udgangen af 2024
  og
  derefter hvert andet år sikre, at der inden for ét år er taget højde
  for
  eventuelle opståede afvigelser fra dens forløbskurve ved hjælp af supplerende foranstaltninger
  .

a)

a)

produkter, jf. direktiv 2010/30/EU og direktiv 2009/125/EF

produkter, jf. direktiv 2010/30/EU og direktiv 2009/125/EF

| b) | bygninger, jf. direktiv 2010/31/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0765] og direktiv 2012/27/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761] |
| --- | --- |

b)

b)

bygninger, jf. direktiv 2010/31/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0765] og direktiv 2012/27/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761]

bygninger, jf. direktiv 2010/31/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0765] og direktiv 2012/27/EU [i udgaven som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761]

| c) | transport. |
| --- | --- |

c)

c)

transport.

transport.

Ændring 187

Ændring 187

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 5 a (ny)

Artikel 27 — stk. 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Hver berørt medlemsstat som omhandlet i stk. 4 og 5 skal udarbejde en detaljeret beskrivelse af de supplerende gennemførte, vedtagne og planlagte foranstaltninger med henblik på at afhjælpe afvigelserne for at opfylde sine nationale mål og forløbskurver for 2030 som en del af dens efterfølgende statusrapport som omhandlet i artikel 15. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  Hver berørt medlemsstat som omhandlet i stk. 4 og 5 skal udarbejde en detaljeret beskrivelse af de supplerende gennemførte, vedtagne og planlagte foranstaltninger med henblik på at afhjælpe afvigelserne for at opfylde sine nationale mål og forløbskurver for 2030 som en del af dens efterfølgende statusrapport som omhandlet i artikel 15.

Ændring 188

Ændring 188

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 2 — litra b

Artikel 28 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | medlemsstaten angiver i sin integrerede nationale energi- og klimastatusrapport, der udarbejdes i det år, som efterfølger udstedelsen af henstillingen, på hvilken måde den har taget videst muligt hensyn til henstillingen, og hvordan den har gennemført eller har til hensigt at gennemføre henstillingen; den skal
  begrunde
  eventuelle afvigelser fra henstillingen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

medlemsstaten angiver i sin integrerede nationale energi- og klimastatusrapport, der udarbejdes i det år, som efterfølger udstedelsen af henstillingen, på hvilken måde den har taget videst muligt hensyn til henstillingen, og hvordan den har gennemført eller har til hensigt at gennemføre henstillingen; den skal
  begrunde
  eventuelle afvigelser fra henstillingen

begrunde

| b) | medlemsstaten angiver i sin integrerede nationale energi- og klimastatusrapport, der udarbejdes i det år, som efterfølger udstedelsen af henstillingen, på hvilken måde den har taget videst muligt hensyn til henstillingen, og hvordan den har gennemført eller har til hensigt at gennemføre henstillingen; den skal
  angive årsagerne til
  eventuelle afvigelser fra henstillingen |
| --- | --- |

b)

medlemsstaten angiver i sin integrerede nationale energi- og klimastatusrapport, der udarbejdes i det år, som efterfølger udstedelsen af henstillingen, på hvilken måde den har taget videst muligt hensyn til henstillingen, og hvordan den har gennemført eller har til hensigt at gennemføre henstillingen; den skal
  angive årsagerne til
  eventuelle afvigelser fra henstillingen

angive årsagerne til

Ændring 189

Ændring 189

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 2 — litra c

Artikel 28 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | henstillingerne bør supplere de seneste landespecifikke henstillinger, der er udstedt i forbindelse med det europæiske semester. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

henstillingerne bør supplere de seneste landespecifikke henstillinger, der er udstedt i forbindelse med det europæiske semester.

| c) | henstillingerne bør supplere de seneste landespecifikke henstillinger, der er udstedt i 
  overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, og i
  forbindelse med det europæiske semester. |
| --- | --- |

c)

henstillingerne bør supplere de seneste landespecifikke henstillinger, der er udstedt i 
  overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, og i
  forbindelse med det europæiske semester.

overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, og i

Ændring 190

Ændring 190

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 28 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen offentliggør straks henstillingerne til alle medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Kommissionen offentliggør straks henstillingerne til alle medlemsstaterne.

Ændring 191

Ændring 191

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 2 — litra j a (nyt)

Artikel 29 — stk. 2 — litra j a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ja) | en samlet vurdering af fremskridtet hen imod fuld integration af princippet om »energieffektivitet først« og fair behandling af energiforbrugere |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ja)

ja)

en samlet vurdering af fremskridtet hen imod fuld integration af princippet om »energieffektivitet først« og fair behandling af energiforbrugere

en samlet vurdering af fremskridtet hen imod fuld integration af princippet om »energieffektivitet først« og fair behandling af energiforbrugere

Ændring 192

Ændring 192

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 2 — litra j b (nyt)

Artikel 29 — stk. 2 — litra j b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | jb) | en fremskridtsrapport om konkurrenceevne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

jb)

jb)

en fremskridtsrapport om konkurrenceevne

en fremskridtsrapport om konkurrenceevne

Ændring 193

Ændring 193

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 2 — litra j c (nyt)

Artikel 29 — stk. 2 — litra j c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | jc) | medlemsstaternes fremskridt hen imod udfasning af direkte og indirekte subsidier til fossile brændstoffer inden 2020 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

jc)

jc)

medlemsstaternes fremskridt hen imod udfasning af direkte og indirekte subsidier til fossile brændstoffer inden 2020

medlemsstaternes fremskridt hen imod udfasning af direkte og indirekte subsidier til fossile brændstoffer inden 2020

Ændring 194

Ændring 194

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 — stk. 2 — litra k a (nyt)

Artikel 29 — stk. 2 — litra k a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ka) | en finansiel vurdering af de omkostninger, som den endelige forbruger af elektricitet dækker, på grundlag af indikatorer til overvågning af de faktiske udgifter til energiunionens fem dimensioner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ka)

ka)

en finansiel vurdering af de omkostninger, som den endelige forbruger af elektricitet dækker, på grundlag af indikatorer til overvågning af de faktiske udgifter til energiunionens fem dimensioner

en finansiel vurdering af de omkostninger, som den endelige forbruger af elektricitet dækker, på grundlag af indikatorer til overvågning af de faktiske udgifter til energiunionens fem dimensioner

Ændring 195

Ændring 195

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 1

Artikel 30 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Senest den 1. januar 2021 skal medlemsstaterne indføre, drive og søge løbende at forbedre nationale opgørelsessystemer i overensstemmelse med
  klimakonventionens krav
  til nationale systemer for at estimere menneskeskabte emissioner fra kilder og optag gennem dræn af de drivhusgasser, der er opført i del 2 på listen i bilag III til denne forordning, og for at sikre rettidighed, gennemsigtighed, nøjagtighed, ensartethed, sammenlignelighed og fuldstændighed i deres drivhusgasopgørelser. | 1.   Senest den 1. januar 2021 skal medlemsstaterne indføre, drive og søge løbende at forbedre nationale opgørelsessystemer i overensstemmelse med
  UNFCCC-kravene (FN's rammekonvention om klimaændringer)
  til nationale systemer for at estimere menneskeskabte emissioner fra kilder og optag gennem dræn af de drivhusgasser, der er opført i del 2 på listen i bilag III til denne forordning, og for at sikre rettidighed, gennemsigtighed, nøjagtighed, ensartethed, sammenlignelighed og fuldstændighed i deres drivhusgasopgørelser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Senest den 1. januar 2021 skal medlemsstaterne indføre, drive og søge løbende at forbedre nationale opgørelsessystemer i overensstemmelse med
  klimakonventionens krav
  til nationale systemer for at estimere menneskeskabte emissioner fra kilder og optag gennem dræn af de drivhusgasser, der er opført i del 2 på listen i bilag III til denne forordning, og for at sikre rettidighed, gennemsigtighed, nøjagtighed, ensartethed, sammenlignelighed og fuldstændighed i deres drivhusgasopgørelser.

1.   Senest den 1. januar 2021 skal medlemsstaterne indføre, drive og søge løbende at forbedre nationale opgørelsessystemer i overensstemmelse med
  UNFCCC-kravene (FN's rammekonvention om klimaændringer)
  til nationale systemer for at estimere menneskeskabte emissioner fra kilder og optag gennem dræn af de drivhusgasser, der er opført i del 2 på listen i bilag III til denne forordning, og for at sikre rettidighed, gennemsigtighed, nøjagtighed, ensartethed, sammenlignelighed og fuldstændighed i deres drivhusgasopgørelser.

Ændring 196

Ændring 196

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 1

Artikel 31 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  I 2027 og 2032
  foretager
  Kommissionen
  en samlet revision af dataene i de nationale opgørelser, som medlemsstaterne indsender i henhold til artikel 23, stk. 3, i denne forordning, for at overvåge medlemsstaternes reduktioner eller begrænsninger af drivhusgasemissioner i henhold til artikel 4, 9 og 10 i forordning [] [ESR] og deres reduktioner af emissioner eller forbedring af optag gennem dræn i henhold til artikel 4 og 12 i forordning [] [LULUCF] og eventuelle andre specifikke mål for reduktioner eller begrænsninger af drivhusgasemissioner i henhold til EU-lovgivningen. Medlemsstaterne skal deltage fuldt ud i denne proces. | 1.   
  Kommissionen
  foretager en samlet revision af dataene i de nationale opgørelser, som medlemsstaterne indsender i henhold til artikel 23, stk. 3, i denne forordning, for at overvåge medlemsstaternes reduktioner eller begrænsninger af drivhusgasemissioner i henhold til artikel 4, 9 og 10 i forordning [] [ESR] og deres reduktioner af emissioner eller forbedring af optag gennem dræn i henhold til artikel 4 og 12 i forordning [] [LULUCF] og eventuelle andre specifikke mål for reduktioner eller begrænsninger af drivhusgasemissioner i henhold til EU-lovgivningen. Medlemsstaterne skal deltage fuldt ud i denne proces. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   
  I 2027 og 2032
  foretager
  Kommissionen
  en samlet revision af dataene i de nationale opgørelser, som medlemsstaterne indsender i henhold til artikel 23, stk. 3, i denne forordning, for at overvåge medlemsstaternes reduktioner eller begrænsninger af drivhusgasemissioner i henhold til artikel 4, 9 og 10 i forordning [] [ESR] og deres reduktioner af emissioner eller forbedring af optag gennem dræn i henhold til artikel 4 og 12 i forordning [] [LULUCF] og eventuelle andre specifikke mål for reduktioner eller begrænsninger af drivhusgasemissioner i henhold til EU-lovgivningen. Medlemsstaterne skal deltage fuldt ud i denne proces.

1.   
  Kommissionen
  foretager en samlet revision af dataene i de nationale opgørelser, som medlemsstaterne indsender i henhold til artikel 23, stk. 3, i denne forordning, for at overvåge medlemsstaternes reduktioner eller begrænsninger af drivhusgasemissioner i henhold til artikel 4, 9 og 10 i forordning [] [ESR] og deres reduktioner af emissioner eller forbedring af optag gennem dræn i henhold til artikel 4 og 12 i forordning [] [LULUCF] og eventuelle andre specifikke mål for reduktioner eller begrænsninger af drivhusgasemissioner i henhold til EU-lovgivningen. Medlemsstaterne skal deltage fuldt ud i denne proces.

Ændring 197

Ændring 197

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 6

Artikel 31 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Dataene for de enkelte medlemsstater, der findes i de registre, der er oprettet i henhold til artikel 11 i forordning [] [ESR] en måned efter datoen for kontrol af overensstemmelse med forordning [] [LULUCF] som nævnt i denne artikels stk. 5, skal anvendes til kontrol af overensstemmelsen i henhold til artikel 9 i forordning [] [ESR]
  i 2021 og 2026
  . Kontrollen af overensstemmelsen i henhold til artikel 9 i forordning [] [ESR] for hvert af
  årene 2022
  til
  2025 og 2027 til 2030
  skal foretages på en dato, der ligger én måned efter datoen for kontrollen med overensstemmelse for det foregående år. Denne kontrol skal omfatte ændringer af disse data som følge af, at den pågældende medlemsstat udnytter fleksibiliteten i henhold til artikel 5, 6 og 7 i forordning [] [ESR]. | 6.   Dataene for de enkelte medlemsstater, der findes i de registre, der er oprettet i henhold til artikel 11 i forordning [] [ESR] en måned efter datoen for kontrol af overensstemmelse med forordning [] [LULUCF] som nævnt i denne artikels stk. 5, skal anvendes til kontrol af overensstemmelsen i henhold til artikel 9 i forordning [] [ESR]. Kontrollen af overensstemmelsen i henhold til artikel 9 i forordning [] [ESR] for hvert af
  [årene svarende
  til
  overholdelsescyklussen i artikel 9 i forordning (EU) .../... [ESR]
  skal foretages på en dato, der ligger én måned efter datoen for kontrollen med overensstemmelse for det foregående år. Denne kontrol skal omfatte ændringer af disse data som følge af, at den pågældende medlemsstat udnytter fleksibiliteten i henhold til artikel 5, 6 og 7 i forordning [] [ESR]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Dataene for de enkelte medlemsstater, der findes i de registre, der er oprettet i henhold til artikel 11 i forordning [] [ESR] en måned efter datoen for kontrol af overensstemmelse med forordning [] [LULUCF] som nævnt i denne artikels stk. 5, skal anvendes til kontrol af overensstemmelsen i henhold til artikel 9 i forordning [] [ESR]
  i 2021 og 2026
  . Kontrollen af overensstemmelsen i henhold til artikel 9 i forordning [] [ESR] for hvert af
  årene 2022
  til
  2025 og 2027 til 2030
  skal foretages på en dato, der ligger én måned efter datoen for kontrollen med overensstemmelse for det foregående år. Denne kontrol skal omfatte ændringer af disse data som følge af, at den pågældende medlemsstat udnytter fleksibiliteten i henhold til artikel 5, 6 og 7 i forordning [] [ESR].

6.   Dataene for de enkelte medlemsstater, der findes i de registre, der er oprettet i henhold til artikel 11 i forordning [] [ESR] en måned efter datoen for kontrol af overensstemmelse med forordning [] [LULUCF] som nævnt i denne artikels stk. 5, skal anvendes til kontrol af overensstemmelsen i henhold til artikel 9 i forordning [] [ESR]. Kontrollen af overensstemmelsen i henhold til artikel 9 i forordning [] [ESR] for hvert af
  [årene svarende
  til
  overholdelsescyklussen i artikel 9 i forordning (EU) .../... [ESR]
  skal foretages på en dato, der ligger én måned efter datoen for kontrollen med overensstemmelse for det foregående år. Denne kontrol skal omfatte ændringer af disse data som følge af, at den pågældende medlemsstat udnytter fleksibiliteten i henhold til artikel 5, 6 og 7 i forordning [] [ESR].

Ændring 198

Ændring 198

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 6 a (nyt)

Artikel 31 — stk. 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Den sidste kontrol af overensstemmelse som nævnt i denne artikels stk. 6, en kontrol af kravene i henhold til [artikel 9a; Den tidlige indsatsreserve] [ESR], foretager Kommissionen efter en anmodning fra en medlemsstat om at gøre brug af reserven. Den kontrol kan følges op af ændringer af data for hver berettiget medlemsstat, hvis kravene i henhold til [artikel 9a; den tidlige indsatsreserve] [ESR] er opfyldt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6a.
     
  Den sidste kontrol af overensstemmelse som nævnt i denne artikels stk. 6, en kontrol af kravene i henhold til [artikel 9a; Den tidlige indsatsreserve] [ESR], foretager Kommissionen efter en anmodning fra en medlemsstat om at gøre brug af reserven. Den kontrol kan følges op af ændringer af data for hver berettiget medlemsstat, hvis kravene i henhold til [artikel 9a; den tidlige indsatsreserve] [ESR] er opfyldt.

Ændring 199

Ændring 199

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 35 — stk. 1 — indledning

Artikel 35 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Det Europæiske Miljøagentur bistår Kommissionen i dens arbejde med dimensionerne dekarbonisering og energieffektivitet for at efterkomme artikel 14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 og 34 i overensstemmelse med dets årlige arbejdsprogram. Dette omfatter fornøden bistand til: | Det Europæiske Miljøagentur bistår Kommissionen i dens arbejde med dimensionerne dekarbonisering og energieffektivitet for at efterkomme artikel
  13a,
  14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 og 34 i overensstemmelse med dets årlige arbejdsprogram. Dette omfatter fornøden bistand til: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Det Europæiske Miljøagentur bistår Kommissionen i dens arbejde med dimensionerne dekarbonisering og energieffektivitet for at efterkomme artikel 14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 og 34 i overensstemmelse med dets årlige arbejdsprogram. Dette omfatter fornøden bistand til:

Det Europæiske Miljøagentur bistår Kommissionen i dens arbejde med dimensionerne dekarbonisering og energieffektivitet for at efterkomme artikel
  13a,
  14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 og 34 i overensstemmelse med dets årlige arbejdsprogram. Dette omfatter fornøden bistand til:

13a,

Ændring 200

Ændring 200

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 35 — stk. 1 — litra j a (nyt)

Artikel 35 — stk. 1 — litra j a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ja) | kompilering af Unionens tilnærmede andel af vedvarende energikilder i det endelige energiforbrug og tilnærmede primærenergiforbrug og endeligt energiforbrug. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ja)

ja)

kompilering af Unionens tilnærmede andel af vedvarende energikilder i det endelige energiforbrug og tilnærmede primærenergiforbrug og endeligt energiforbrug.

kompilering af Unionens tilnærmede andel af vedvarende energikilder i det endelige energiforbrug og tilnærmede primærenergiforbrug og endeligt energiforbrug.

Ændring 201

Ændring 201

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37 — overskrift

Artikel 37 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ændring 202

Ændring 202

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 1

Artikel 37 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen bistås af et udvalg om
  energiunionen
  . Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011
  , og det skal fungere i de respektive sektorspecifikke sammensætninger af relevans for nærværende forordning
  . | 1.   Kommissionen bistås
  for så vidt angår gennemførelsen af denne forordning
  af et udvalg om
  energi og klima
  . Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen bistås af et udvalg om
  energiunionen
  . Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011
  , og det skal fungere i de respektive sektorspecifikke sammensætninger af relevans for nærværende forordning
  .

1.   Kommissionen bistås
  for så vidt angår gennemførelsen af denne forordning
  af et udvalg om
  energi og klima
  . Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

Ændring 203

Ændring 203

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 2

Artikel 37 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Dette udvalg afløser det udvalg, der er nedsat ved artikel 8 i beslutning 93/389/EØF, artikel 9 i beslutning 280/2004/EF og artikel 26 i forordning (EU) nr. 525/2013.
  Henvisninger til det udvalg, der er nedsat i medfør af disse retsakter, gælder som henvisninger til det udvalg, der nedsættes ved nærværende forordning. | 2.   
  Uanset stk. 1 i denne artikel, bistås Kommissionen for så vidt angår gennemførelsen af artiklerne 15, 17, 23, 31 og 32 i nærværende forordning af Udvalget for Klimaændringer, der er nedsat ved artikel 26 i forordning (EU) nr. 525/2013. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Dette udvalg afløser det udvalg, der er nedsat ved artikel 8 i beslutning 93/389/EØF, artikel 9 i beslutning 280/2004/EF og artikel 26 i forordning (EU) nr. 525/2013.
  Henvisninger til det udvalg, der er nedsat i medfør af disse retsakter, gælder som henvisninger til det udvalg, der nedsættes ved nærværende forordning.

2.   
  Uanset stk. 1 i denne artikel, bistås Kommissionen for så vidt angår gennemførelsen af artiklerne 15, 17, 23, 31 og 32 i nærværende forordning af Udvalget for Klimaændringer, der er nedsat ved artikel 26 i forordning (EU) nr. 525/2013.

Ændring 204

Ændring 204

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 38 — stk. 1

Artikel 38 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen aflægger
  senest den
  28. februar 2026
  og
  derefter hvert femte år
  rapport
  til
  Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af denne forordning, dens bidrag til
  forvaltning
  af energiunionen, og hvorvidt dens bestemmelser om planlægning, rapportering og overvågning stemmer overens med anden EU-lovgivning eller fremtidige beslutninger i relation til
  klimakonventionen eller
  Parisaftalen.
  Kommissionen
  kan
  fremsætte
  forslag,
  når det
  er
  hensigtsmæssigt
  . | Senest seks måneder efter den forberedende dialog, der skal indkaldes til under UNFCCC i 2018 for at gøre status over den kollektive indsats fra parterne hvad angår fremskridt mod det globale langsigtede mål, og
  senest
  seks måneder efter
  den
  globale statusopgørelse i 2023
  og
  efterfølgende globale statusopgørelser, forelægger Kommissionen en
  rapport
  for
  Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen
  og gennemførelsen
  af denne forordning, dens bidrag til
  forvaltningen
  af energiunionen og hvorvidt dens bestemmelser om planlægning, rapportering og overvågning stemmer overens med anden EU-lovgivning eller fremtidige beslutninger i relation til
  UNFCCC og tilstrækkeligheden af dens bidrag til målene i
  Parisaftalen.
  Rapporterne
  kan
  eventuelt ledsages af
  forslag
  til styrkelse af Unionens klima- og energiforanstaltninger
  ,
  alt efter hvad der
  er
  relevant
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen aflægger
  senest den
  28. februar 2026
  og
  derefter hvert femte år
  rapport
  til
  Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af denne forordning, dens bidrag til
  forvaltning
  af energiunionen, og hvorvidt dens bestemmelser om planlægning, rapportering og overvågning stemmer overens med anden EU-lovgivning eller fremtidige beslutninger i relation til
  klimakonventionen eller
  Parisaftalen.
  Kommissionen
  kan
  fremsætte
  forslag,
  når det
  er
  hensigtsmæssigt
  .

Kommissionen aflægger

28. februar 2026

derefter hvert femte år

til

forvaltning

klimakonventionen eller

Kommissionen

fremsætte

når det

hensigtsmæssigt

Senest seks måneder efter den forberedende dialog, der skal indkaldes til under UNFCCC i 2018 for at gøre status over den kollektive indsats fra parterne hvad angår fremskridt mod det globale langsigtede mål, og
  senest
  seks måneder efter
  den
  globale statusopgørelse i 2023
  og
  efterfølgende globale statusopgørelser, forelægger Kommissionen en
  rapport
  for
  Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen
  og gennemførelsen
  af denne forordning, dens bidrag til
  forvaltningen
  af energiunionen og hvorvidt dens bestemmelser om planlægning, rapportering og overvågning stemmer overens med anden EU-lovgivning eller fremtidige beslutninger i relation til
  UNFCCC og tilstrækkeligheden af dens bidrag til målene i
  Parisaftalen.
  Rapporterne
  kan
  eventuelt ledsages af
  forslag
  til styrkelse af Unionens klima- og energiforanstaltninger
  ,
  alt efter hvad der
  er
  relevant
  .

Senest seks måneder efter den forberedende dialog, der skal indkaldes til under UNFCCC i 2018 for at gøre status over den kollektive indsats fra parterne hvad angår fremskridt mod det globale langsigtede mål, og

seks måneder efter

globale statusopgørelse i 2023

efterfølgende globale statusopgørelser, forelægger Kommissionen en

for

og gennemførelsen

forvaltningen

UNFCCC og tilstrækkeligheden af dens bidrag til målene i

Rapporterne

eventuelt ledsages af

til styrkelse af Unionens klima- og energiforanstaltninger

alt efter hvad der

relevant

Ændring 205

Ændring 205

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 38 — stk. 1 a (ny)

Artikel 38 — stk. 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Senest seks måneder efter, at Unionen forelægger et nyt eller revideret nationalt bestemt bidrag i henhold til Parisaftalen, fremsætter Kommissionen efter behov de nødvendige lovgivningsmæssige forslag til ændring af relevant EU-lovgivning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Senest seks måneder efter, at Unionen forelægger et nyt eller revideret nationalt bestemt bidrag i henhold til Parisaftalen, fremsætter Kommissionen efter behov de nødvendige lovgivningsmæssige forslag til ændring af relevant EU-lovgivning.

Senest seks måneder efter, at Unionen forelægger et nyt eller revideret nationalt bestemt bidrag i henhold til Parisaftalen, fremsætter Kommissionen efter behov de nødvendige lovgivningsmæssige forslag til ændring af relevant EU-lovgivning.

Ændring 206

Ændring 206

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 40 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 40 — stk. 1 — nr. 2

Direktiv 98/70/EF

Artikel 7a — stk. 1 — afsnit 3 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2) | Artikel 7a, stk. 1, litra a), affattes således:



  »den samlede mængde af hver type brændstof eller energi, der er blevet leveret, og« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2)

2)

Artikel 7a, stk. 1, litra a), affattes således:

»den samlede mængde af hver type brændstof eller energi, der er blevet leveret, og«

»den samlede mængde af hver type brændstof eller energi, der er blevet leveret, og«

udgår

udgår

Ændring 207

Ændring 207

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 47 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 47 — stk. 1 — nr. 2

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 18 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2) | Artikel 18, stk. 1, litra e), udgår. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2)

2)

Artikel 18, stk. 1, litra e), udgår.

udgår

udgår

Ændring 208

Ændring 208

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 49 — stk. 1 — nr. 1

Artikel 49 — stk. 1 — nr. 1

Direktiv (EU) 2015/652

Bilag I — del 2 — nr. 2, 3, 4 og 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1) | Bilag I, del 2, punkt
  2, 3,
  4 og 7, udgår. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1)

Bilag I, del 2, punkt
  2, 3,
  4 og 7, udgår.

2, 3,

| 1) | Bilag I, del 2, punkt 4 og 7, udgår. |
| --- | --- |

1)

Bilag I, del 2, punkt 4 og 7, udgår.

Ændring 209

Ændring 209

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 49 — stk. 1 — afsnit 2 — litra a

Artikel 49 — stk. 1 — afsnit 2 — litra a

Direktiv (EU) 2015/652

Bilag III — nr. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | »Medlemsstaterne indberetter de data, der er anført i punkt 3. Disse data indberettes for alle brændstoffer og al energi, som er markedsført i medlemsstaten. Hvis flere biobrændstoffer blandes med fossile brændstoffer, skal der angives data for hvert biobrændstof.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

»Medlemsstaterne indberetter de data, der er anført i punkt 3. Disse data indberettes for alle brændstoffer og al energi, som er markedsført i medlemsstaten. Hvis flere biobrændstoffer blandes med fossile brændstoffer, skal der angives data for hvert biobrændstof.«

| 1. | »Medlemsstaterne indberetter
  årligt
  de data, der er anført i punkt 3. Disse data indberettes for alle brændstoffer og al energi, som er markedsført i medlemsstaten. Hvis flere biobrændstoffer blandes med fossile brændstoffer, skal der angives data for hvert biobrændstof.« |
| --- | --- |

1.

»Medlemsstaterne indberetter
  årligt
  de data, der er anført i punkt 3. Disse data indberettes for alle brændstoffer og al energi, som er markedsført i medlemsstaten. Hvis flere biobrændstoffer blandes med fossile brændstoffer, skal der angives data for hvert biobrændstof.«

årligt

Ændring 210

Ændring 210

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 49 — stk. 1 — afsnit 2 — litra b

Artikel 49 — stk. 1 — afsnit 2 — litra b

Direktiv (EU) 2015/652

Bilag III — nr. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Punkt 3, litra e) og f), udgår. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

b)

Punkt 3, litra e) og f), udgår.

Punkt 3, litra e) og f), udgår.

udgår

udgår

Ændring 211

Ændring 211

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 49 a (ny)

Artikel 49 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 49a |
| | EØS |
| | 1.
     
  Senest den ... [seks måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] forelægger Kommissionen et udkast til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse for Det Blandede EØS-Udvalg i tilknytning til denne forordning med henblik på at give EØS-EFTA-landene mulighed for fuldt ud at gennemføre bestemmelserne i denne forordning og derved bidrage til energiunionens mål. |
| | 2.
     
  Når de er indarbejdet i EØS-EFTA efter en afgørelse fra Det Blandede EØS-Udvalg, skal medlemsstaternes forpligtelser over for andre medlemsstater i henhold til denne forordning også udvides til de EØS-EFTA-lande, der har gennemført forordningen på deres område. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 49a

Artikel 49a

EØS

EØS

1.
     
  Senest den ... [seks måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] forelægger Kommissionen et udkast til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse for Det Blandede EØS-Udvalg i tilknytning til denne forordning med henblik på at give EØS-EFTA-landene mulighed for fuldt ud at gennemføre bestemmelserne i denne forordning og derved bidrage til energiunionens mål.

2.
     
  Når de er indarbejdet i EØS-EFTA efter en afgørelse fra Det Blandede EØS-Udvalg, skal medlemsstaternes forpligtelser over for andre medlemsstater i henhold til denne forordning også udvides til de EØS-EFTA-lande, der har gennemført forordningen på deres område.

Ændring 212

Ændring 212

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 50 a (ny)

Artikel 50 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 50a (ny)




  Energifællesskab




  Senest den ... [seks måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] foreslår Kommissionen, at den indarbejdes i energiunionen i henhold til artikel 79 i traktaten om oprettelse af energifællesskabet. Når den er indarbejdet ved en afgørelse fra Energifællesskabets Ministerråd og med forbehold for ændringer i henhold til artikel 24 i traktaten om oprettelse af energifællesskabet, skal medlemsstaternes forpligtelser over for andre medlemsstater i henhold til denne forordning også udvides til de kontraherende parter i energifællesskabet, der har gennemført forordningen på deres område. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 50a (ny)

Energifællesskab

Senest den ... [seks måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] foreslår Kommissionen, at den indarbejdes i energiunionen i henhold til artikel 79 i traktaten om oprettelse af energifællesskabet. Når den er indarbejdet ved en afgørelse fra Energifællesskabets Ministerråd og med forbehold for ændringer i henhold til artikel 24 i traktaten om oprettelse af energifællesskabet, skal medlemsstaternes forpligtelser over for andre medlemsstater i henhold til denne forordning også udvides til de kontraherende parter i energifællesskabet, der har gennemført forordningen på deres område.

Ændring 213

Ændring 213

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 51

Artikel 51

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 51 | Artikel 51 |
| Overgangsbestemmelser | Overgangsbestemmelser |
| Uanset denne forordnings artikel 50 finder artikel 7 og artikel 17, stk. 1, litra a) og d), i forordning (EU) nr. 525/2013 fortsat anvendelse på rapporter indeholdende data, som kræves i henhold til disse artikler for årene 2018, 2019 og 2020. | Uanset denne forordnings artikel 50 finder artikel 7 og artikel 17, stk. 1, litra a) og d), i forordning (EU) nr. 525/2013 fortsat anvendelse på rapporter indeholdende data, som kræves i henhold til disse artikler for årene 2018, 2019 og 2020. |
| | Artikel 11, stk. 3, i forordning (EU) nr. 525/2013 finder fortsat anvendelse for så vidt angår den anden forpligtelsesperiode i henhold til Kyotoprotokollen. |
| Artikel 19 i forordning (EU) nr. 525/2013 finder fortsat anvendelse på revisionen af opgørelsesdata over drivhusgasser for årene 2018, 2019 og 2020. | Artikel 19 i forordning (EU) nr. 525/2013 finder fortsat anvendelse på revisionen af opgørelsesdata over drivhusgasser for årene 2018, 2019 og 2020. |
| Artikel 22 i forordning (EU) nr. 525/2013 finder fortsat anvendelse på forelæggelsen af den rapport, som kræves i henhold til denne artikel. | Artikel 22 i forordning (EU) nr. 525/2013 finder fortsat anvendelse på forelæggelsen af den rapport, som kræves i henhold til denne artikel. |
| | Artikel 26, stk. 1, i forordning (EU) nr. 525/2013 finder fortsat anvendelse i forbindelse med gennemførelsen af artikel 15, 17, 23, 31 og 32 i denne forordning, samt hvor der er henvist til den i andre EU-retsakter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 51

Artikel 51

Overgangsbestemmelser

Overgangsbestemmelser

Uanset denne forordnings artikel 50 finder artikel 7 og artikel 17, stk. 1, litra a) og d), i forordning (EU) nr. 525/2013 fortsat anvendelse på rapporter indeholdende data, som kræves i henhold til disse artikler for årene 2018, 2019 og 2020.

Uanset denne forordnings artikel 50 finder artikel 7 og artikel 17, stk. 1, litra a) og d), i forordning (EU) nr. 525/2013 fortsat anvendelse på rapporter indeholdende data, som kræves i henhold til disse artikler for årene 2018, 2019 og 2020.

Artikel 11, stk. 3, i forordning (EU) nr. 525/2013 finder fortsat anvendelse for så vidt angår den anden forpligtelsesperiode i henhold til Kyotoprotokollen.

Artikel 11, stk. 3, i forordning (EU) nr. 525/2013 finder fortsat anvendelse for så vidt angår den anden forpligtelsesperiode i henhold til Kyotoprotokollen.

Artikel 19 i forordning (EU) nr. 525/2013 finder fortsat anvendelse på revisionen af opgørelsesdata over drivhusgasser for årene 2018, 2019 og 2020.

Artikel 19 i forordning (EU) nr. 525/2013 finder fortsat anvendelse på revisionen af opgørelsesdata over drivhusgasser for årene 2018, 2019 og 2020.

Artikel 22 i forordning (EU) nr. 525/2013 finder fortsat anvendelse på forelæggelsen af den rapport, som kræves i henhold til denne artikel.

Artikel 22 i forordning (EU) nr. 525/2013 finder fortsat anvendelse på forelæggelsen af den rapport, som kræves i henhold til denne artikel.

Artikel 26, stk. 1, i forordning (EU) nr. 525/2013 finder fortsat anvendelse i forbindelse med gennemførelsen af artikel 15, 17, 23, 31 og 32 i denne forordning, samt hvor der er henvist til den i andre EU-retsakter.

Artikel 26, stk. 1, i forordning (EU) nr. 525/2013 finder fortsat anvendelse i forbindelse med gennemførelsen af artikel 15, 17, 23, 31 og 32 i denne forordning, samt hvor der er henvist til den i andre EU-retsakter.

Ændring 214

Ændring 214

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 1 — underpunkt 1.3 — nr. iii

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 1 — underpunkt 1.3 — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii. | Høring af interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter, og inddragelse af civilsamfundet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii.

Høring af interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter, og inddragelse af civilsamfundet

| iii. | Høring af interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter, og inddragelse af civilsamfundet
  og den brede offentlighed |
| --- | --- |

iii.

Høring af interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter, og inddragelse af civilsamfundet
  og den brede offentlighed

og den brede offentlighed

Ændring 215

Ændring 215

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 1 — underpunkt 1.4 — overskrift

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 1 — underpunkt 1.4 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.4. | Regionalt
  samarbejde i forbindelse med udarbejdelsen af planen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.4.

Regionalt
  samarbejde i forbindelse med udarbejdelsen af planen

Regionalt

| 1.4. | Makroregionalt og regionalt
  samarbejde i forbindelse med udarbejdelsen af planen |
| --- | --- |

1.4.

Makroregionalt og regionalt
  samarbejde i forbindelse med udarbejdelsen af planen

Makroregionalt og regionalt

Ændring 216

Ændring 216

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 1 — underpunkt 1.4 — nr. ii

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 1 — underpunkt 1.4 — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii. | Redegørelse for, hvordan der i planen er taget hensyn til regionalt samarbejde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii.

Redegørelse for, hvordan der i planen er taget hensyn til regionalt samarbejde

| ii. | Redegørelse for, hvordan der i planen er taget hensyn til
  makroregionalt og
  regionalt samarbejde |
| --- | --- |

ii.

Redegørelse for, hvordan der i planen er taget hensyn til
  makroregionalt og
  regionalt samarbejde

makroregionalt og

Ændring 217

Ændring 217

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.1 — underpunkt 2.1.1 — overskrift

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.1 — underpunkt 2.1.1 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.1.1. | Drivhusgasemissioner og -optag
  (for den plan, der omfatter perioden 2021-2030, 2030-målet om at reducere de nationale drivhusgasemissioner for hele økonomien med mindst 40 % i forhold til 1990)

   (1) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.1.1.

Drivhusgasemissioner og -optag
  (for den plan, der omfatter perioden 2021-2030, 2030-målet om at reducere de nationale drivhusgasemissioner for hele økonomien med mindst 40 % i forhold til 1990)

   (1)

(for den plan, der omfatter perioden 2021-2030, 2030-målet om at reducere de nationale drivhusgasemissioner for hele økonomien med mindst 40 % i forhold til 1990)

1

| 2.1.1. | Drivhusgasemissioner og -optag (1) |
| --- | --- |

2.1.1.

Drivhusgasemissioner og -optag (1)

1

Ændring 218

Ændring 218

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.1 — underpunkt 2.1.1 — nr. i a (nyt)

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.1 — underpunkt 2.1.1 — nr. i a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ia. | Medlemsstatens nationale forløbskurver fra 2021 og fremefter for opretholdelse og styrkelse af kulstofoptag gennem dræn i overensstemmelse med Parisaftalen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ia.

ia.

Medlemsstatens nationale forløbskurver fra 2021 og fremefter for opretholdelse og styrkelse af kulstofoptag gennem dræn i overensstemmelse med Parisaftalen

Medlemsstatens nationale forløbskurver fra 2021 og fremefter for opretholdelse og styrkelse af kulstofoptag gennem dræn i overensstemmelse med Parisaftalen

Ændring 219

Ændring 219

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.1 — underpunkt 2.1.1 — nr. ii

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.1 — underpunkt 2.1.1 — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii. | I givet fald andre
  nationale målsætninger og specifikke mål, der er i overensstemmelse med
  eksisterende
  langsigtede
  lavemissionsstrategier
  . I givet fald andre målsætninger og specifikke mål, herunder sektormål og tilpasningsmål |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii.

I givet fald andre
  nationale målsætninger og specifikke mål, der er i overensstemmelse med
  eksisterende
  langsigtede
  lavemissionsstrategier
  . I givet fald andre målsætninger og specifikke mål, herunder sektormål og tilpasningsmål

I givet fald andre

eksisterende

lavemissionsstrategier

| ii. | Andre
  nationale målsætninger og specifikke mål, der er i overensstemmelse med
  Parisaftalen og de
  langsigtede
  klima- og energistrategier
  . I givet fald andre målsætninger og specifikke mål, herunder sektormål og tilpasningsmål |
| --- | --- |

ii.

Andre
  nationale målsætninger og specifikke mål, der er i overensstemmelse med
  Parisaftalen og de
  langsigtede
  klima- og energistrategier
  . I givet fald andre målsætninger og specifikke mål, herunder sektormål og tilpasningsmål

Andre

Parisaftalen og de

klima- og energistrategier

Ændring 220

Ændring 220

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.1 — underpunkt 2.1.2 — nr. i

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.1 — underpunkt 2.1.2 — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i. | Medlemsstatens
  planlagte andel af
  energi fra vedvarende energikilder i det
  udvidede
  endelige
  energiforbrug i 2030 som nationalt bidrag til opfyldelse af de bindende EU-mål på mindst 27 %
  i 2030 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i.

Medlemsstatens
  planlagte andel af
  energi fra vedvarende energikilder i det
  udvidede
  endelige
  energiforbrug i 2030 som nationalt bidrag til opfyldelse af de bindende EU-mål på mindst 27 %
  i 2030

planlagte andel af

udvidede

energiforbrug i 2030 som nationalt bidrag til opfyldelse af de bindende EU-mål på mindst 27 %

| i. | Medlemsstatens
  nationale mål for
  energi fra vedvarende energikilder i det endelige
  bruttoenergiforbrug
  i 2030 |
| --- | --- |

i.

Medlemsstatens
  nationale mål for
  energi fra vedvarende energikilder i det endelige
  bruttoenergiforbrug
  i 2030

nationale mål for

bruttoenergiforbrug

Ændring 221

Ændring 221

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.1 — underpunkt 2.1.2 — nr. iii

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.1 — underpunkt 2.1.2 — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii. | Forløbskurver
  opdelt på hver sektors andel af vedvarende energi i det endelige energiforbrug fra 2021 til 2030 inden for elektricitet, opvarmning og afkøling og transport |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii.

Forløbskurver
  opdelt på hver sektors andel af vedvarende energi i det endelige energiforbrug fra 2021 til 2030 inden for elektricitet, opvarmning og afkøling og transport

Forløbskurver

| iii. | Medlemsstaternes forløbskurver
  opdelt på hver sektors andel af vedvarende energi i det endelige energiforbrug fra 2021 til 2030 inden for elektricitet, opvarmning og afkøling og transport
  (opdelt på vej-, bane- og lufttransport) |
| --- | --- |

iii.

Medlemsstaternes forløbskurver
  opdelt på hver sektors andel af vedvarende energi i det endelige energiforbrug fra 2021 til 2030 inden for elektricitet, opvarmning og afkøling og transport
  (opdelt på vej-, bane- og lufttransport)

Medlemsstaternes forløbskurver

(opdelt på vej-, bane- og lufttransport)

Ændring 222

Ændring 222

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.1 — underpunkt 2.1.2 — nr. iv

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.1 — underpunkt 2.1.2 — nr. iv

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iv. | Forløbskurver opdelt på vedvarende energi-teknologier, som medlemsstaten forventer at bruge til at virkeliggøre det overordnede og sektorspecifikke udviklingsforløb for vedvarende energi fra 2021 til 2030, herunder det samlede forventede udvidede endelige energiforbrug i Mtoe for hver teknologi og sektor samt den samlede planlagte installerede
  mærkeeffekt
  i MW (opdelt på ny mærkeeffekt og opgradering) for hver teknologi og sektor |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iv.

Forløbskurver opdelt på vedvarende energi-teknologier, som medlemsstaten forventer at bruge til at virkeliggøre det overordnede og sektorspecifikke udviklingsforløb for vedvarende energi fra 2021 til 2030, herunder det samlede forventede udvidede endelige energiforbrug i Mtoe for hver teknologi og sektor samt den samlede planlagte installerede
  mærkeeffekt
  i MW (opdelt på ny mærkeeffekt og opgradering) for hver teknologi og sektor

mærkeeffekt

| iv. | Forløbskurver opdelt på vedvarende energi-teknologier, som medlemsstaten forventer at bruge til at virkeliggøre det overordnede og sektorspecifikke udviklingsforløb for vedvarende energi fra 2021 til 2030, herunder det samlede forventede udvidede endelige energiforbrug i Mtoe for hver teknologi og sektor samt den samlede planlagte installerede
  nettomærkeeffekt
  i MW (opdelt på ny mærkeeffekt og opgradering) for hver teknologi og sektor |
| --- | --- |

iv.

Forløbskurver opdelt på vedvarende energi-teknologier, som medlemsstaten forventer at bruge til at virkeliggøre det overordnede og sektorspecifikke udviklingsforløb for vedvarende energi fra 2021 til 2030, herunder det samlede forventede udvidede endelige energiforbrug i Mtoe for hver teknologi og sektor samt den samlede planlagte installerede
  nettomærkeeffekt
  i MW (opdelt på ny mærkeeffekt og opgradering) for hver teknologi og sektor

nettomærkeeffekt

Ændring 223

Ændring 223

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.1 — underpunkt 2.1.2 — nr. v

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.1 — underpunkt 2.1.2 — nr. v

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| v. | Forløbskurver
  for efterspørgsel efter bioenergi opdelt efter varme, elektricitet og transport såvel som for forsyningen med biomasse opdelt på råmaterialer
  og oprindelse
  (idet der skelnes mellem indenlandsk produktion og import). For så vidt angår skovbiomasse en vurdering af dens oprindelse og indvirkning på LULUCF-drænet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

v.

Forløbskurver
  for efterspørgsel efter bioenergi opdelt efter varme, elektricitet og transport såvel som for forsyningen med biomasse opdelt på råmaterialer
  og oprindelse
  (idet der skelnes mellem indenlandsk produktion og import). For så vidt angår skovbiomasse en vurdering af dens oprindelse og indvirkning på LULUCF-drænet

Forløbskurver

og oprindelse

| v. | Medlemsstaternes forløbskurver
  for efterspørgsel efter bioenergi opdelt efter varme, elektricitet og transport såvel som for forsyningen med biomasse opdelt på råmaterialer (idet der skelnes mellem indenlandsk produktion og import). For så vidt angår skovbiomasse en vurdering af dens oprindelse og indvirkning på LULUCF-drænet |
| --- | --- |

v.

Medlemsstaternes forløbskurver
  for efterspørgsel efter bioenergi opdelt efter varme, elektricitet og transport såvel som for forsyningen med biomasse opdelt på råmaterialer (idet der skelnes mellem indenlandsk produktion og import). For så vidt angår skovbiomasse en vurdering af dens oprindelse og indvirkning på LULUCF-drænet

Medlemsstaternes forløbskurver

Ændring 224

Ændring 224

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.1 — underpunkt 2.1.2 — nr. v a (nyt)

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.1 — underpunkt 2.1.2 — nr. v a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | va. | Medlemsstatens andel af samt forløbskurver og målsætninger for energi fra vedvarende kilder produceret af byer, energifællesskaber og egenforbrugere i 2030 og forløbskurver for vedvarende energi fra 2021 til 2030, herunder det forventede samlede endelige bruttoenergiforbrug |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

va.

va.

Medlemsstatens andel af samt forløbskurver og målsætninger for energi fra vedvarende kilder produceret af byer, energifællesskaber og egenforbrugere i 2030 og forløbskurver for vedvarende energi fra 2021 til 2030, herunder det forventede samlede endelige bruttoenergiforbrug

Medlemsstatens andel af samt forløbskurver og målsætninger for energi fra vedvarende kilder produceret af byer, energifællesskaber og egenforbrugere i 2030 og forløbskurver for vedvarende energi fra 2021 til 2030, herunder det forventede samlede endelige bruttoenergiforbrug

Ændring 225

Ændring 225

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.1 — underpunkt 2.1.2 — nr. vi

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.1 — underpunkt 2.1.2 — nr. vi

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| vi. | I givet fald andre nationale forløbskurver og målsætninger, herunder langsigtede eller sektorspecifikke forløbskurver og målsætninger (f.eks. andel af
  avancerede biobrændstoffer, andel af
  vedvarende energi inden for fjernvarme, brug af vedvarende energi i bygninger,
  vedvarende
  energi
  produceret af byer
  ,
  energifællesskaber og egenforbrugere
  ) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

vi.

I givet fald andre nationale forløbskurver og målsætninger, herunder langsigtede eller sektorspecifikke forløbskurver og målsætninger (f.eks. andel af
  avancerede biobrændstoffer, andel af
  vedvarende energi inden for fjernvarme, brug af vedvarende energi i bygninger,
  vedvarende
  energi
  produceret af byer
  ,
  energifællesskaber og egenforbrugere
  )

avancerede biobrændstoffer, andel af

vedvarende

produceret af byer

energifællesskaber og egenforbrugere

| vi. | I givet fald andre nationale forløbskurver og målsætninger, herunder langsigtede eller sektorspecifikke forløbskurver og målsætninger (f.eks. andel af vedvarende energi inden for fjernvarme, brug af vedvarende energi i bygninger, energi
  indvundet fra slam
  ,
  der opsamles gennem behandling af spildevand
  ) |
| --- | --- |

vi.

I givet fald andre nationale forløbskurver og målsætninger, herunder langsigtede eller sektorspecifikke forløbskurver og målsætninger (f.eks. andel af vedvarende energi inden for fjernvarme, brug af vedvarende energi i bygninger, energi
  indvundet fra slam
  ,
  der opsamles gennem behandling af spildevand
  )

indvundet fra slam

der opsamles gennem behandling af spildevand

Ændring 226

Ændring 226

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.2 — nr. i

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.2 — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i. | Det vejledende nationale energieffektivitetsbidrag til opfyldelse af Unionens
  bindende
  mål om
  energieffektivitet
  på 30 %
  i 2030, jf. artikel 1, stk. 1, og artikel 3, stk. 4, i direktiv 2012/27/EU [udgave som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761],
  baseret på enten primærenergiforbrug eller endeligt energiforbrug, primærenergibesparelser eller endelige energibesparelser eller energiintensitet,
  udtrykt i form af et absolut niveau for primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug i 2020 og 2030, med et lineært forløb for
  dette bidrag
  fra og med 2021, herunder den underliggende metode og de anvendte konverteringsfaktorer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i.

Det vejledende nationale energieffektivitetsbidrag til opfyldelse af Unionens
  bindende
  mål om
  energieffektivitet
  på 30 %
  i 2030, jf. artikel 1, stk. 1, og artikel 3, stk. 4, i direktiv 2012/27/EU [udgave som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761],
  baseret på enten primærenergiforbrug eller endeligt energiforbrug, primærenergibesparelser eller endelige energibesparelser eller energiintensitet,
  udtrykt i form af et absolut niveau for primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug i 2020 og 2030, med et lineært forløb for
  dette bidrag
  fra og med 2021, herunder den underliggende metode og de anvendte konverteringsfaktorer

Det vejledende nationale energieffektivitetsbidrag til opfyldelse af Unionens

mål om

på 30 %

baseret på enten primærenergiforbrug eller endeligt energiforbrug, primærenergibesparelser eller endelige energibesparelser eller energiintensitet,

dette bidrag

| i. | Medlemsstatens
  bindende
  målsætninger for
  energieffektivitet i 2030, jf. artikel 1, stk. 1, og artikel 3, stk. 4, i direktiv 2012/27/EU [udgave som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761], udtrykt i form af et absolut niveau for primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug i 2020 og 2030, med et lineært forløb for
  denne målsætning
  fra og med 2021, herunder den underliggende metode og de anvendte konverteringsfaktorer |
| --- | --- |

i.

Medlemsstatens
  bindende
  målsætninger for
  energieffektivitet i 2030, jf. artikel 1, stk. 1, og artikel 3, stk. 4, i direktiv 2012/27/EU [udgave som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761], udtrykt i form af et absolut niveau for primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug i 2020 og 2030, med et lineært forløb for
  denne målsætning
  fra og med 2021, herunder den underliggende metode og de anvendte konverteringsfaktorer

Medlemsstatens

målsætninger for

denne målsætning

Ændring 227

Ændring 227

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.2 — nr. ii

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.2 — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii. | Den kumulative mængde energibesparelser, der skal opnås i perioden 2021-2030, jf. artikel 7 om energispareforpligtelser i direktiv 2012/27/EU [udgave som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761] |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii.

Den kumulative mængde energibesparelser, der skal opnås i perioden 2021-2030, jf. artikel 7 om energispareforpligtelser i direktiv 2012/27/EU [udgave som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761]

| ii. | Den kumulative mængde
  yderligere
  energibesparelser, der skal opnås i perioden 2021-2030
  og efterfølgende perioder
  , jf. artikel 7 om energispareforpligtelser i direktiv 2012/27/EU [udgave som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761] |
| --- | --- |

ii.

Den kumulative mængde
  yderligere
  energibesparelser, der skal opnås i perioden 2021-2030
  og efterfølgende perioder
  , jf. artikel 7 om energispareforpligtelser i direktiv 2012/27/EU [udgave som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761]

yderligere

og efterfølgende perioder

Ændring 228

Ændring 228

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.2 — nr. iii

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.2 — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii. | Målsætninger for den langsigtede renovering af den nationale masse af (både offentlige og private) beboelses- og erhvervsejendomme |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii.

Målsætninger for den langsigtede renovering af den nationale masse af (både offentlige og private) beboelses- og erhvervsejendomme

| iii. | Målsætninger for
  2030 og 2040 for
  den langsigtede renovering af den nationale masse af (både offentlige og private) beboelses- og erhvervsejendomme
  på linje med målet om en næsten energineutral og dekarboniseret bygningsmasse i 2050 |
| --- | --- |

iii.

Målsætninger for
  2030 og 2040 for
  den langsigtede renovering af den nationale masse af (både offentlige og private) beboelses- og erhvervsejendomme
  på linje med målet om en næsten energineutral og dekarboniseret bygningsmasse i 2050

2030 og 2040 for

på linje med målet om en næsten energineutral og dekarboniseret bygningsmasse i 2050

Ændring 229

Ændring 229

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.2 — nr. iv

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.2 — nr. iv

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iv. | Det samlede etageareal, der skal renoveres, eller tilsvarende årlige energibesparelser, der skal opnås fra 2021 til 2030, jf. artikel 5 om offentlige organers bygninger som forbillede i direktiv 2012/27/EU |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iv.

Det samlede etageareal, der skal renoveres, eller tilsvarende årlige energibesparelser, der skal opnås fra 2021 til 2030, jf. artikel 5 om offentlige organers bygninger som forbillede i direktiv 2012/27/EU

| iv. | Det samlede etageareal, der skal renoveres,
  og de hermed forbundne energibesparelser,
  eller tilsvarende årlige energibesparelser, der skal opnås fra 2021 til 2030, jf. artikel 5 om offentlige organers bygninger som forbillede i direktiv 2012/27/EU |
| --- | --- |

iv.

Det samlede etageareal, der skal renoveres,
  og de hermed forbundne energibesparelser,
  eller tilsvarende årlige energibesparelser, der skal opnås fra 2021 til 2030, jf. artikel 5 om offentlige organers bygninger som forbillede i direktiv 2012/27/EU

og de hermed forbundne energibesparelser,

Ændring 230

Ændring 230

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.3 — nr. i

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.3 — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i. | Nationale målsætninger med henblik på at øge diversificeringen af energikilder og forsyningen fra tredjelande, lagringen og efterspørgselsreaktionen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i.

Nationale målsætninger med henblik på at øge diversificeringen af energikilder og forsyningen fra tredjelande, lagringen og efterspørgselsreaktionen

| i. | Nationale målsætninger med henblik på at øge diversificeringen af energikilder og forsyningen fra tredjelande,
  udbredelsen af energispareforanstaltninger,
  lagringen og efterspørgselsreaktionen |
| --- | --- |

i.

Nationale målsætninger med henblik på at øge diversificeringen af energikilder og forsyningen fra tredjelande,
  udbredelsen af energispareforanstaltninger,
  lagringen og efterspørgselsreaktionen

udbredelsen af energispareforanstaltninger,

Ændring 231

Ændring 231

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.3 — nr. ii

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.3 — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii. | Nationale målsætninger med hensyn til nedbringelse af afhængigheden af energiimport fra tredjelande |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii.

Nationale målsætninger med hensyn til nedbringelse af afhængigheden af energiimport fra tredjelande

| ii. | Nationale målsætninger med hensyn til nedbringelse af afhængigheden af energiimport
  af fossile brændstoffer (olie, kul og gas) og, i givet fald, andre brændstoffer
  fra tredjelande |
| --- | --- |

ii.

Nationale målsætninger med hensyn til nedbringelse af afhængigheden af energiimport
  af fossile brændstoffer (olie, kul og gas) og, i givet fald, andre brændstoffer
  fra tredjelande

af fossile brændstoffer (olie, kul og gas) og, i givet fald, andre brændstoffer

Ændring 232

Ændring 232

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.3 — nr. iv

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.3 — nr. iv

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iv. | Nationale målsætninger
  for ibrugtagning af indenlandske energikilder (navnlig vedvarende energi) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iv.

Nationale målsætninger
  for ibrugtagning af indenlandske energikilder (navnlig vedvarende energi)

for ibrugtagning af indenlandske energikilder (navnlig vedvarende energi)

| iv. | Nationale målsætninger
  med hensyn til at forbedre fleksibiliteten i det nationale energisystem |
| --- | --- |

iv.

Nationale målsætninger
  med hensyn til at forbedre fleksibiliteten i det nationale energisystem

med hensyn til at forbedre fleksibiliteten i det nationale energisystem

Ændring 233

Ændring 233

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.4 — underpunkt 2.4.1 — nr. i

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.4 — underpunkt 2.4.1 — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i. | Den grad af sammenkobling af elnettet, som medlemsstaten stræber efter at opnå i 2030
  i forhold til Det Europæiske Råds målsætning fra oktober 2014 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i.

Den grad af sammenkobling af elnettet, som medlemsstaten stræber efter at opnå i 2030
  i forhold til Det Europæiske Råds målsætning fra oktober 2014

i forhold til Det Europæiske Råds målsætning fra oktober 2014

| i. | Den grad af sammenkobling af elnettet, som medlemsstaten stræber efter at opnå i 2030
  på mindst 15 %, under hensyntagen til målet for en grad af sammenkobling inden 2020 på 10 % |
| --- | --- |

i.

Den grad af sammenkobling af elnettet, som medlemsstaten stræber efter at opnå i 2030
  på mindst 15 %, under hensyntagen til målet for en grad af sammenkobling inden 2020 på 10 %

på mindst 15 %, under hensyntagen til målet for en grad af sammenkobling inden 2020 på 10 %

Ændring 234

Ændring 234

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.4 — underpunkt 2.4.2 — nr. i

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.4 — underpunkt 2.4.2 — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i. | Centrale nationale målsætninger for el- og
  gastransmissionsinfrastrukturen
  , der er nødvendige for at opfylde målsætninger og specifikke mål i henhold til enhver af dimensionerne i 
  strategien for energiunionen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i.

Centrale nationale målsætninger for el- og
  gastransmissionsinfrastrukturen
  , der er nødvendige for at opfylde målsætninger og specifikke mål i henhold til enhver af dimensionerne i 
  strategien for energiunionen

gastransmissionsinfrastrukturen

strategien for energiunionen

| i. | Centrale nationale målsætninger for el- og
  gastransmissions- og distributionsinfrastruktur samt modernisering heraf
  , der er nødvendige for at opfylde målsætninger og specifikke mål i henhold til enhver af dimensionerne i 
  energiunionen, der er opført under punkt 2 |
| --- | --- |

i.

Centrale nationale målsætninger for el- og
  gastransmissions- og distributionsinfrastruktur samt modernisering heraf
  , der er nødvendige for at opfylde målsætninger og specifikke mål i henhold til enhver af dimensionerne i 
  energiunionen, der er opført under punkt 2

gastransmissions- og distributionsinfrastruktur samt modernisering heraf

energiunionen, der er opført under punkt 2

Ændring 235

Ændring 235

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.4 — underpunkt 2.4.3 — nr. i

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.4 — underpunkt 2.4.3 — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i. | Nationale målsætninger vedrørende andre aspekter af det indre energimarked såsom markedsintegration og -kobling, herunder en tidsplan for, hvornår målsætningerne skal være opfyldt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i.

Nationale målsætninger vedrørende andre aspekter af det indre energimarked såsom markedsintegration og -kobling, herunder en tidsplan for, hvornår målsætningerne skal være opfyldt

| i. | Nationale målsætninger vedrørende andre aspekter af det indre energimarked såsom
  forøgelse af systemfleksibilitet,
  markedsintegration og -kobling,
  intelligente net, aggregering, prisfleksibelt forbrug, lagring, distribueret produktion, mekanismer for forsendelse, genudførsel og indskrænkning, øjeblikkelige prissignaler,
  herunder en tidsplan for, hvornår målsætningerne skal være opfyldt |
| --- | --- |

i.

Nationale målsætninger vedrørende andre aspekter af det indre energimarked såsom
  forøgelse af systemfleksibilitet,
  markedsintegration og -kobling,
  intelligente net, aggregering, prisfleksibelt forbrug, lagring, distribueret produktion, mekanismer for forsendelse, genudførsel og indskrænkning, øjeblikkelige prissignaler,
  herunder en tidsplan for, hvornår målsætningerne skal være opfyldt

forøgelse af systemfleksibilitet,

intelligente net, aggregering, prisfleksibelt forbrug, lagring, distribueret produktion, mekanismer for forsendelse, genudførsel og indskrænkning, øjeblikkelige prissignaler,

Ændring 236

Ændring 236

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.4 — underpunkt 2.4.3 — nr. i a (nyt)

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.4 — underpunkt 2.4.3 — nr. i a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ia. | Nationale målsætninger vedrørende ikke-diskriminerende deltagelse af vedvarende energi, prisfleksibelt forbrug og lagring, herunder via aggregering, på alle energimarkeder, herunder en tidsplan for, hvornår målsætningerne bør være opfyldt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ia.

ia.

Nationale målsætninger vedrørende ikke-diskriminerende deltagelse af vedvarende energi, prisfleksibelt forbrug og lagring, herunder via aggregering, på alle energimarkeder, herunder en tidsplan for, hvornår målsætningerne bør være opfyldt

Nationale målsætninger vedrørende ikke-diskriminerende deltagelse af vedvarende energi, prisfleksibelt forbrug og lagring, herunder via aggregering, på alle energimarkeder, herunder en tidsplan for, hvornår målsætningerne bør være opfyldt

Ændring 237

Ændring 237

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.4 — underpunkt 2.4.3 — nr. i b (nyt)

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.4 — underpunkt 2.4.3 — nr. i b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ib. | Nationale målsætninger med hensyn til at sikre, at forbrugerne deltager i energisystemet og nyder godt af egenproduktion og nye teknologier, herunder intelligente målere |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ib.

ib.

Nationale målsætninger med hensyn til at sikre, at forbrugerne deltager i energisystemet og nyder godt af egenproduktion og nye teknologier, herunder intelligente målere

Nationale målsætninger med hensyn til at sikre, at forbrugerne deltager i energisystemet og nyder godt af egenproduktion og nye teknologier, herunder intelligente målere

Ændring 238

Ændring 238

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.4 — underpunkt 2.4.3 — nr. iii

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.4 — underpunkt 2.4.3 — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii. | Nationale målsætninger til beskyttelse af energiforbrugerne og til forbedring af detailenergimarkedets konkurrenceevne |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii.

Nationale målsætninger til beskyttelse af energiforbrugerne og til forbedring af detailenergimarkedets konkurrenceevne

| iii. | Nationale målsætninger til beskyttelse af energiforbrugerne
  , forøgelse af gennemsigtigheden, tilskyndelse til leverandørskift
  og til forbedring af detailenergimarkedets konkurrenceevne |
| --- | --- |

iii.

Nationale målsætninger til beskyttelse af energiforbrugerne
  , forøgelse af gennemsigtigheden, tilskyndelse til leverandørskift
  og til forbedring af detailenergimarkedets konkurrenceevne

, forøgelse af gennemsigtigheden, tilskyndelse til leverandørskift

Ændring 240

Ændring 240

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.5 — nr. i

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.5 — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i. | Nationale målsætninger og finansieringsmål for
  så vidt angår
  offentlig
  og privat
  forskning og innovation i forbindelse med energiunionen, herunder i givet fald en tidsplan for, hvornår målsætningerne skal være opfyldt, i overensstemmelse med prioriteterne i strategien for energiunionen og SET-planen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i.

Nationale målsætninger og finansieringsmål for
  så vidt angår
  offentlig
  og privat
  forskning og innovation i forbindelse med energiunionen, herunder i givet fald en tidsplan for, hvornår målsætningerne skal være opfyldt, i overensstemmelse med prioriteterne i strategien for energiunionen og SET-planen

så vidt angår

og privat

| i. | Nationale målsætninger og finansieringsmål for offentlig
  støtte til
  forskning og innovation i forbindelse med energiunionen
  og dens forventede løftestangseffekt på privat forskning
  , herunder i givet fald en tidsplan for, hvornår målsætningerne skal være opfyldt, i overensstemmelse med prioriteterne i strategien for energiunionen og SET-planen |
| --- | --- |

i.

Nationale målsætninger og finansieringsmål for offentlig
  støtte til
  forskning og innovation i forbindelse med energiunionen
  og dens forventede løftestangseffekt på privat forskning
  , herunder i givet fald en tidsplan for, hvornår målsætningerne skal være opfyldt, i overensstemmelse med prioriteterne i strategien for energiunionen og SET-planen

støtte til

og dens forventede løftestangseffekt på privat forskning

Ændring 241

Ændring 241

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.5 — nr. ii

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 2 — underpunkt 2.5 — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii. | I givet fald nationale
  målsætninger
  , der omfatter langsigtede mål (
  2050
  ) for ibrugtagning
  af
  lavemissionsteknologier, herunder for dekarbonisering af energi- og kulstofintensive industrisektorer og om nødvendigt dermed forbundet infrastruktur til transport og lagring af kulstof |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii.

I givet fald nationale
  målsætninger
  , der omfatter langsigtede mål (
  2050
  ) for ibrugtagning
  af
  lavemissionsteknologier, herunder for dekarbonisering af energi- og kulstofintensive industrisektorer og om nødvendigt dermed forbundet infrastruktur til transport og lagring af kulstof

I givet fald nationale

, der omfatter langsigtede mål (

) for ibrugtagning

lavemissionsteknologier, herunder for dekarbonisering af energi- og kulstofintensive industrisektorer og om nødvendigt dermed forbundet infrastruktur til transport og lagring af kulstof

| ii. | Nationale
  målsætninger
  for
  2050
  vedrørende fremme
  af
  bæredygtige teknologier |
| --- | --- |

ii.

Nationale
  målsætninger
  for
  2050
  vedrørende fremme
  af
  bæredygtige teknologier

Nationale

for

vedrørende fremme

bæredygtige teknologier

Ændring 242

Ændring 242

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.1 — underpunkt 3.1.1

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.1 — underpunkt 3.1.1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.1.1 | Drivhusgasemissioner og -optag
  (for den plan, der omfatter perioden 2021-2030, 2030-målet) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.1.1

3.1.1

Drivhusgasemissioner og -optag
  (for den plan, der omfatter perioden 2021-2030, 2030-målet)

(for den plan, der omfatter perioden 2021-2030, 2030-målet)

| 3.1.1 | Drivhusgasemissioner og -optag |
| --- | --- |

3.1.1

Drivhusgasemissioner og -optag

| i. | Politikker og foranstaltninger til opfyldelse af det specifikke mål, der er fastsat i forordning [] [ESR],
  og
  som er omhandlet i punkt 2.1.1, samt politikker og foranstaltninger til overholdelse af forordning [] [LULUCF], der omfatter alle centrale udledende sektorer og sektorer til forøgelse af optag, med et perspektiv på den langsigtede vision og målet om
  omstilling til en lavemissionsøkonomi inden for 50 år samt opnåelse en balance mellem emissioner og optag
  i overensstemmelse med Parisaftalen |
| --- | --- |

i.

Politikker og foranstaltninger til opfyldelse af det specifikke mål, der er fastsat i forordning [] [ESR],
  og
  som er omhandlet i punkt 2.1.1, samt politikker og foranstaltninger til overholdelse af forordning [] [LULUCF], der omfatter alle centrale udledende sektorer og sektorer til forøgelse af optag, med et perspektiv på den langsigtede vision og målet om
  omstilling til en lavemissionsøkonomi inden for 50 år samt opnåelse en balance mellem emissioner og optag
  i overensstemmelse med Parisaftalen

og

omstilling til en lavemissionsøkonomi inden for 50 år samt opnåelse en balance mellem emissioner og optag

| i. | Politikker og foranstaltninger til opfyldelse af det specifikke mål, der er fastsat i forordning [] [ESR], som er omhandlet i punkt 2.1.1, samt politikker og foranstaltninger til overholdelse af forordning [] [LULUCF],
  og forløbskurverne for opretholdelse og styrkelse af kulstofoptag gennem dræn, som omhandlet i punkt 2.1.1,
  der omfatter alle centrale udledende sektorer og sektorer til forøgelse af optag, med et perspektiv på den langsigtede vision og målet om
  at opnå nettodrivhusgasemissioner på nul i Unionen senest i 2050 og hurtigt derefter at opnå negative emissioner
  i overensstemmelse med Parisaftalen |
| --- | --- |

i.

Politikker og foranstaltninger til opfyldelse af det specifikke mål, der er fastsat i forordning [] [ESR], som er omhandlet i punkt 2.1.1, samt politikker og foranstaltninger til overholdelse af forordning [] [LULUCF],
  og forløbskurverne for opretholdelse og styrkelse af kulstofoptag gennem dræn, som omhandlet i punkt 2.1.1,
  der omfatter alle centrale udledende sektorer og sektorer til forøgelse af optag, med et perspektiv på den langsigtede vision og målet om
  at opnå nettodrivhusgasemissioner på nul i Unionen senest i 2050 og hurtigt derefter at opnå negative emissioner
  i overensstemmelse med Parisaftalen

og forløbskurverne for opretholdelse og styrkelse af kulstofoptag gennem dræn, som omhandlet i punkt 2.1.1,

at opnå nettodrivhusgasemissioner på nul i Unionen senest i 2050 og hurtigt derefter at opnå negative emissioner

| ii. | Regionalt samarbejde på dette område |
| --- | --- |

ii.

Regionalt samarbejde på dette område

| ii. | Regionalt samarbejde på dette område |
| --- | --- |

ii.

Regionalt samarbejde på dette område

| iii. | I givet fald
  finansieringsforanstaltninger, herunder EU-støtte og anvendelse af EU-midler, inden for dette område på nationalt plan,
  uden at dette berører anvendelsen af statsstøttereglerne |
| --- | --- |

iii.

I givet fald
  finansieringsforanstaltninger, herunder EU-støtte og anvendelse af EU-midler, inden for dette område på nationalt plan,
  uden at dette berører anvendelsen af statsstøttereglerne

I givet fald

uden at dette berører anvendelsen af statsstøttereglerne

| iii. | Uden at dette berører anvendelsen af statsstøttereglerne,
  finansieringsforanstaltninger, herunder EU-støtte og anvendelse af EU-midler, inden for dette område på nationalt plan,
  hvor det er relevant |
| --- | --- |

iii.

Uden at dette berører anvendelsen af statsstøttereglerne,
  finansieringsforanstaltninger, herunder EU-støtte og anvendelse af EU-midler, inden for dette område på nationalt plan,
  hvor det er relevant

Uden at dette berører anvendelsen af statsstøttereglerne,

hvor det er relevant

Ændring 243

Ændring 243

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.1 — underpunkt 3.1.2 — nr. i

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.1 — underpunkt 3.1.2 — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i. | Politikker og foranstaltninger til opfyldelse af det nationale
  bidrag til
  EU's bindende 2030-mål for vedvarende energi samt forløbskurver, jf. punkt 2.1.2, herunder sektor- og teknologispecifikke foranstaltninger (6) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i.

Politikker og foranstaltninger til opfyldelse af det nationale
  bidrag til
  EU's bindende 2030-mål for vedvarende energi samt forløbskurver, jf. punkt 2.1.2, herunder sektor- og teknologispecifikke foranstaltninger (6)

bidrag til

6

| i. | Politikker og foranstaltninger til opfyldelse af det nationale
  mål for 2030 og
  EU's bindende 2030-mål for vedvarende energi samt forløbskurver, jf. punkt 2.1.2, herunder sektor- og teknologispecifikke foranstaltninger (6) |
| --- | --- |

i.

Politikker og foranstaltninger til opfyldelse af det nationale
  mål for 2030 og
  EU's bindende 2030-mål for vedvarende energi samt forløbskurver, jf. punkt 2.1.2, herunder sektor- og teknologispecifikke foranstaltninger (6)

mål for 2030 og

6

Ændring 244

Ændring 244

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.1 — underpunkt 3.1.2 — nr. iii

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.1 — underpunkt 3.1.2 — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii. | Særlige foranstaltninger vedrørende finansiel støtte, herunder EU-støtte og anvendelse af EU-midler, til fremme af produktionen og anvendelsen af energi fra vedvarende kilder til elektricitet, opvarmning og køling og transport |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii.

Særlige foranstaltninger vedrørende finansiel støtte, herunder EU-støtte og anvendelse af EU-midler, til fremme af produktionen og anvendelsen af energi fra vedvarende kilder til elektricitet, opvarmning og køling og transport

| iii. | Særlige
  nationale
  foranstaltninger vedrørende finansiel støtte
  samt finanspolitiske tiltag
  , herunder EU-støtte og anvendelse af EU-midler, til fremme af produktionen og anvendelsen af energi fra vedvarende kilder til elektricitet, opvarmning og køling og transport |
| --- | --- |

iii.

Særlige
  nationale
  foranstaltninger vedrørende finansiel støtte
  samt finanspolitiske tiltag
  , herunder EU-støtte og anvendelse af EU-midler, til fremme af produktionen og anvendelsen af energi fra vedvarende kilder til elektricitet, opvarmning og køling og transport

nationale

samt finanspolitiske tiltag

Ændring 245

Ændring 245

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.1 — underpunkt 3.1.2 — nr. iv

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.1 — underpunkt 3.1.2 — nr. iv

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iv. | Særlige foranstaltninger til indførelse af en one-stop-shop, strømlining af administrative procedurer, levering af oplysninger og uddannelse
  og styrkelse af egenforbrugere og energifællesskaber inden for vedvarende energi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iv.

Særlige foranstaltninger til indførelse af en one-stop-shop, strømlining af administrative procedurer, levering af oplysninger og uddannelse
  og styrkelse af egenforbrugere og energifællesskaber inden for vedvarende energi

og styrkelse af egenforbrugere og energifællesskaber inden for vedvarende energi

| iv. | Særlige foranstaltninger til
  fjernelse af overdrevent byrdefulde omkostninger og hindringer for vedvarende energi,
  indførelse af en one-stop-shop, strømlining af administrative procedurer, levering af oplysninger og uddannelse
  . Forventede resultater i form af ny produktionskapacitet for vedvarende energi |
| --- | --- |

iv.

Særlige foranstaltninger til
  fjernelse af overdrevent byrdefulde omkostninger og hindringer for vedvarende energi,
  indførelse af en one-stop-shop, strømlining af administrative procedurer, levering af oplysninger og uddannelse
  . Forventede resultater i form af ny produktionskapacitet for vedvarende energi

fjernelse af overdrevent byrdefulde omkostninger og hindringer for vedvarende energi,

. Forventede resultater i form af ny produktionskapacitet for vedvarende energi

Ændring 246

Ændring 246

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.1 — underpunkt 3.1.2 — nr. iv a (nyt)

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.1 — underpunkt 3.1.2 — nr. iv a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iva. | Særlige foranstaltninger med henblik på at give alle forbrugere ret til og tilskynde dem til individuelt eller kollektivt at blive egenforbrugere af vedvarende energi, herunder producere, lagre, sælge og selv forbruge deres vedvarende energi, samt forventede resultater i form af ny produktionskapacitet for vedvarende energi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iva.

iva.

Særlige foranstaltninger med henblik på at give alle forbrugere ret til og tilskynde dem til individuelt eller kollektivt at blive egenforbrugere af vedvarende energi, herunder producere, lagre, sælge og selv forbruge deres vedvarende energi, samt forventede resultater i form af ny produktionskapacitet for vedvarende energi

Særlige foranstaltninger med henblik på at give alle forbrugere ret til og tilskynde dem til individuelt eller kollektivt at blive egenforbrugere af vedvarende energi, herunder producere, lagre, sælge og selv forbruge deres vedvarende energi, samt forventede resultater i form af ny produktionskapacitet for vedvarende energi

Ændring 247

Ændring 247

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.1 — underpunkt 3.1.2 — nr. vi a (nyt)

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.1 — underpunkt 3.1.2 — nr. vi a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | via. | Andre planlagte eller vedtagne foranstaltninger til fremme af vedvarende energi, navnlig, men ikke begrænset til, følgende:










  a) | foranstaltninger, som har til formål at sikre, at alle offentlige myndigheder (nationale, regionale eller lokale) integrerer forbruget af vedvarende energi i deres aktiviteter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

via.

via.

Andre planlagte eller vedtagne foranstaltninger til fremme af vedvarende energi, navnlig, men ikke begrænset til, følgende:

Andre planlagte eller vedtagne foranstaltninger til fremme af vedvarende energi, navnlig, men ikke begrænset til, følgende:

a)

a)

foranstaltninger, som har til formål at sikre, at alle offentlige myndigheder (nationale, regionale eller lokale) integrerer forbruget af vedvarende energi i deres aktiviteter

foranstaltninger, som har til formål at sikre, at alle offentlige myndigheder (nationale, regionale eller lokale) integrerer forbruget af vedvarende energi i deres aktiviteter

| b) | bestemmelser i lovgivningen om offentlige indkøb med henblik på at sikre, at de offentlige myndigheder (nationale, regionale og lokale) inkorporerer grønne tildelingskriterier ved offentlige udbud for at fremme anvendelsen af vedvarende energikilder i retlige enheder, der ønsker at indgå aftaler med dem, uanset hvilken vare eller tjenesteydelse, der skal leveres |
| --- | --- |

b)

b)

bestemmelser i lovgivningen om offentlige indkøb med henblik på at sikre, at de offentlige myndigheder (nationale, regionale og lokale) inkorporerer grønne tildelingskriterier ved offentlige udbud for at fremme anvendelsen af vedvarende energikilder i retlige enheder, der ønsker at indgå aftaler med dem, uanset hvilken vare eller tjenesteydelse, der skal leveres

bestemmelser i lovgivningen om offentlige indkøb med henblik på at sikre, at de offentlige myndigheder (nationale, regionale og lokale) inkorporerer grønne tildelingskriterier ved offentlige udbud for at fremme anvendelsen af vedvarende energikilder i retlige enheder, der ønsker at indgå aftaler med dem, uanset hvilken vare eller tjenesteydelse, der skal leveres

| c) | hvor det er relevant, bestemmelser om anvendelse af vedvarende energikilder som en forudsætning for ydelse af offentligt tilskud eller støtte |
| --- | --- |

c)

c)

hvor det er relevant, bestemmelser om anvendelse af vedvarende energikilder som en forudsætning for ydelse af offentligt tilskud eller støtte

hvor det er relevant, bestemmelser om anvendelse af vedvarende energikilder som en forudsætning for ydelse af offentligt tilskud eller støtte

Ændring 248

Ændring 248

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.1 — underpunkt 3.1.3 — nr. iv a (nyt)

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.1 — underpunkt 3.1.3 — nr. iv a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iva. | Nationale politikker, tidsplaner og foranstaltninger for udfasning af direkte og indirekte støtte til fossilt brændstof inden 2020 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iva.

iva.

Nationale politikker, tidsplaner og foranstaltninger for udfasning af direkte og indirekte støtte til fossilt brændstof inden 2020

Nationale politikker, tidsplaner og foranstaltninger for udfasning af direkte og indirekte støtte til fossilt brændstof inden 2020

Ændring 249

Ændring 249

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.2 — indledning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Planlagte politikker, foranstaltninger og programmer til opfyldelse af det
  vejledende
  nationale energieffektivitetsmål i 2030 samt andre målsætninger nævnt i punkt 2.2, herunder planlagte foranstaltninger og instrumenter (også af økonomisk art) til fremme af bygningers energimæssige ydeevne, navnlig for så vidt angår følgende: | Planlagte politikker, foranstaltninger og programmer til opfyldelse af det
  bindende
  nationale energieffektivitetsmål i 2030 samt andre målsætninger nævnt i punkt 2.2, herunder planlagte foranstaltninger og instrumenter (også af økonomisk art) til fremme af bygningers energimæssige ydeevne, navnlig for så vidt angår følgende: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Planlagte politikker, foranstaltninger og programmer til opfyldelse af det
  vejledende
  nationale energieffektivitetsmål i 2030 samt andre målsætninger nævnt i punkt 2.2, herunder planlagte foranstaltninger og instrumenter (også af økonomisk art) til fremme af bygningers energimæssige ydeevne, navnlig for så vidt angår følgende:

vejledende

Planlagte politikker, foranstaltninger og programmer til opfyldelse af det
  bindende
  nationale energieffektivitetsmål i 2030 samt andre målsætninger nævnt i punkt 2.2, herunder planlagte foranstaltninger og instrumenter (også af økonomisk art) til fremme af bygningers energimæssige ydeevne, navnlig for så vidt angår følgende:

bindende

Ændring 250

Ændring 250

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.2 — nr. ii

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.2 — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii. | Langsigtede strategier for renovering af den nationale masse af (både offentlige og private)
  beboelses-
  og
  erhvervsejendomme

   (7), herunder politikker
  og
  foranstaltninger til fremme af omkostningseffektiv, gennemgribende og etapevis gennemgribende renovering |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii.

Langsigtede strategier for renovering af den nationale masse af (både offentlige og private)
  beboelses-
  og
  erhvervsejendomme

   (7), herunder politikker
  og
  foranstaltninger til fremme af omkostningseffektiv, gennemgribende og etapevis gennemgribende renovering

beboelses-

erhvervsejendomme

7

og

| ii. | Langsigtede strategier for renovering af den nationale masse af (både offentlige og private)
  ejendomme til hhv. beboelse
  og
  andre formål end beboelse

   (7), herunder politikker
  for energieffektivitet/energibesparelser,
  foranstaltninger
  og tiltag
  til fremme af omkostningseffektiv, gennemgribende og etapevis gennemgribende renovering
  såvel som dem, der er rettet mod den byggemasse, der har den dårligste ydeevne, og husstande, der lider under energifattigdom |
| --- | --- |

ii.

Langsigtede strategier for renovering af den nationale masse af (både offentlige og private)
  ejendomme til hhv. beboelse
  og
  andre formål end beboelse

   (7), herunder politikker
  for energieffektivitet/energibesparelser,
  foranstaltninger
  og tiltag
  til fremme af omkostningseffektiv, gennemgribende og etapevis gennemgribende renovering
  såvel som dem, der er rettet mod den byggemasse, der har den dårligste ydeevne, og husstande, der lider under energifattigdom

ejendomme til hhv. beboelse

andre formål end beboelse

7

for energieffektivitet/energibesparelser,

og tiltag

såvel som dem, der er rettet mod den byggemasse, der har den dårligste ydeevne, og husstande, der lider under energifattigdom

Ændring 251

Ændring 251

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.2 — nr. iv

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.2 — nr. iv

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iv. | Andre planlagte politikker, foranstaltninger og programmer med henblik på at nå det
  vejledende
  nationale energieffektivitetsmål i 2030 samt andre målsætninger nævnt i punkt 2.2 (f.eks. foranstaltninger til fremme af offentlige organers bygninger som forbillede og energieffektive offentlig indkøb, foranstaltninger til fremme af energisyn og energiledelsessystemer (9), foranstaltninger til forbrugeroplysning og -uddannelse (10) og andre foranstaltninger til fremme af energieffektivitet) (11) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iv.

Andre planlagte politikker, foranstaltninger og programmer med henblik på at nå det
  vejledende
  nationale energieffektivitetsmål i 2030 samt andre målsætninger nævnt i punkt 2.2 (f.eks. foranstaltninger til fremme af offentlige organers bygninger som forbillede og energieffektive offentlig indkøb, foranstaltninger til fremme af energisyn og energiledelsessystemer (9), foranstaltninger til forbrugeroplysning og -uddannelse (10) og andre foranstaltninger til fremme af energieffektivitet) (11)

vejledende

9

10

11

| iv. | Andre planlagte politikker, foranstaltninger og programmer med henblik på at nå det
  bindende
  nationale energieffektivitetsmål i 2030 samt andre målsætninger nævnt i punkt 2.2 (f.eks. foranstaltninger til fremme af offentlige organers bygninger som forbillede og energieffektive offentlig indkøb, foranstaltninger til fremme af energisyn og energiledelsessystemer (9), foranstaltninger til forbrugeroplysning og -uddannelse (10) og andre foranstaltninger til fremme af energieffektivitet) (11) |
| --- | --- |

iv.

Andre planlagte politikker, foranstaltninger og programmer med henblik på at nå det
  bindende
  nationale energieffektivitetsmål i 2030 samt andre målsætninger nævnt i punkt 2.2 (f.eks. foranstaltninger til fremme af offentlige organers bygninger som forbillede og energieffektive offentlig indkøb, foranstaltninger til fremme af energisyn og energiledelsessystemer (9), foranstaltninger til forbrugeroplysning og -uddannelse (10) og andre foranstaltninger til fremme af energieffektivitet) (11)

bindende

9

10

11

Ændring 252

Ændring 252

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.2 — nr. iv a (nyt)

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.2 — nr. iv a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iva. | Beskrivelse af politikker og foranstaltninger til fremme af lokale energifællesskabers rolle i gennemførelsen af de i punkt i, ii, iii og iv nævnte politikker og foranstaltninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iva.

iva.

Beskrivelse af politikker og foranstaltninger til fremme af lokale energifællesskabers rolle i gennemførelsen af de i punkt i, ii, iii og iv nævnte politikker og foranstaltninger

Beskrivelse af politikker og foranstaltninger til fremme af lokale energifællesskabers rolle i gennemførelsen af de i punkt i, ii, iii og iv nævnte politikker og foranstaltninger

Ændring 253

Ændring 253

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.4 — underpunkt 3.4.3 — nr. ii

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.4 — underpunkt 3.4.3 — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii. | Foranstaltninger til at øge energisystemets fleksibilitet
  med hensyn til produktion
  af
  vedvarende energi
  ,
  herunder udrulning
  af
  intradagsmarkedssammenkobling og grænseoverskridende balanceringsmarkeder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii.

Foranstaltninger til at øge energisystemets fleksibilitet
  med hensyn til produktion
  af
  vedvarende energi
  ,
  herunder udrulning
  af
  intradagsmarkedssammenkobling og grænseoverskridende balanceringsmarkeder

med hensyn til produktion

vedvarende energi

herunder udrulning

intradagsmarkedssammenkobling og grænseoverskridende balanceringsmarkeder

| ii. | Foranstaltninger til at øge energisystemets fleksibilitet
  , herunder udrulning af intradagsmarkedssammenkobling og grænseoverskridende balanceringsmarkeder, udbygning
  af
  intelligente net og energilagring
  ,
  forøgelse af efterspørgselsreaktion og distribueret produktion såvel som tilpasning
  af
  prisdannelsen, herunder gennem øjeblikkelige prissignaler |
| --- | --- |

ii.

Foranstaltninger til at øge energisystemets fleksibilitet
  , herunder udrulning af intradagsmarkedssammenkobling og grænseoverskridende balanceringsmarkeder, udbygning
  af
  intelligente net og energilagring
  ,
  forøgelse af efterspørgselsreaktion og distribueret produktion såvel som tilpasning
  af
  prisdannelsen, herunder gennem øjeblikkelige prissignaler

, herunder udrulning af intradagsmarkedssammenkobling og grænseoverskridende balanceringsmarkeder, udbygning

intelligente net og energilagring

forøgelse af efterspørgselsreaktion og distribueret produktion såvel som tilpasning

prisdannelsen, herunder gennem øjeblikkelige prissignaler

Ændring 254

Ændring 254

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.4 — underpunkt 3.4.3 — nr. ii a (nyt)

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.4 — underpunkt 3.4.3 — nr. ii a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iia. | Foranstaltninger til sikring af ikke-diskriminerende deltagelse af vedvarende energi, efterspørgselsreaktion og lagring, herunder via aggregering, på alle energimarkeder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iia.

iia.

Foranstaltninger til sikring af ikke-diskriminerende deltagelse af vedvarende energi, efterspørgselsreaktion og lagring, herunder via aggregering, på alle energimarkeder

Foranstaltninger til sikring af ikke-diskriminerende deltagelse af vedvarende energi, efterspørgselsreaktion og lagring, herunder via aggregering, på alle energimarkeder

Ændring 255

Ændring 255

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.4 — underpunkt 3.4.3 — nr. iii

Bilag I — del 1 — afdeling A — punkt 3 — underpunkt 3.4 — underpunkt 3.4.3 — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii. | Foranstaltninger til sikring af prioriteret adgang til og lastfordeling af elektricitet fra vedvarende energikilder eller højeffektiv kraftvarmeproduktion og til forebyggelse af nedskæring eller intern specialregulering af denne elektricitet (18) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii.

Foranstaltninger til sikring af prioriteret adgang til og lastfordeling af elektricitet fra vedvarende energikilder eller højeffektiv kraftvarmeproduktion og til forebyggelse af nedskæring eller intern specialregulering af denne elektricitet (18)

18

| iii. | Foranstaltninger
  vedrørende tilpasning
  af
  regler og praksis for systemdrift med henblik på at forbedre systemets fleksibilitet; foranstaltninger vedrørende anvendelsen af fordelingsregler, der tjener opfyldelsen af de specifikke nationale mål for vedvarende energi og drivhusgasemissionsreduktion; foranstaltninger vedrørende anvendelsen af regler, som minimerer og kompenserer for lastomfordeling og nedskæring af vedvarende energi; foranstaltninger til fremme
  af
  aggregering

   (18) |
| --- | --- |

iii.

Foranstaltninger
  vedrørende tilpasning
  af
  regler og praksis for systemdrift med henblik på at forbedre systemets fleksibilitet; foranstaltninger vedrørende anvendelsen af fordelingsregler, der tjener opfyldelsen af de specifikke nationale mål for vedvarende energi og drivhusgasemissionsreduktion; foranstaltninger vedrørende anvendelsen af regler, som minimerer og kompenserer for lastomfordeling og nedskæring af vedvarende energi; foranstaltninger til fremme
  af
  aggregering

   (18)

vedrørende tilpasning

regler og praksis for systemdrift med henblik på at forbedre systemets fleksibilitet; foranstaltninger vedrørende anvendelsen af fordelingsregler, der tjener opfyldelsen af de specifikke nationale mål for vedvarende energi og drivhusgasemissionsreduktion; foranstaltninger vedrørende anvendelsen af regler, som minimerer og kompenserer for lastomfordeling og nedskæring af vedvarende energi; foranstaltninger til fremme

aggregering

18

Ændring 256

Ændring 256

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling A — nr. 3 — punkt 3.5 a (nyt)

Bilag I — del 1 — afdeling A — nr. 3 — punkt 3.5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3.5a. | Princippet om »energieffektivitet først«



  Beskrivelse af, hvordan dimensioner, politikker og foranstaltninger tager hensyn til princippet om »energieffektivitet først« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.5a.

3.5a.

Princippet om »energieffektivitet først«

Beskrivelse af, hvordan dimensioner, politikker og foranstaltninger tager hensyn til princippet om »energieffektivitet først«

Beskrivelse af, hvordan dimensioner, politikker og foranstaltninger tager hensyn til princippet om »energieffektivitet først«

Ændring 257

Ændring 257

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 4 — underpunkt 4.4 — nr. i

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 4 — underpunkt 4.4 — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i. | Nuværende energimix, indenlandske energikilder og importafhængighed, herunder relevante risici |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i.

Nuværende energimix, indenlandske energikilder og importafhængighed, herunder relevante risici

| i. | Nuværende energimix, indenlandske energikilder
  , herunder efterspørgselsreaktion,
  og importafhængighed, herunder relevante risici |
| --- | --- |

i.

Nuværende energimix, indenlandske energikilder
  , herunder efterspørgselsreaktion,
  og importafhængighed, herunder relevante risici

, herunder efterspørgselsreaktion,

Ændring 258

Ændring 258

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 4 — underpunkt 4.6 — nr. iii a (nyt)

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 4 — underpunkt 4.6 — nr. iii a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iiia. | Det nuværende niveau af national støtte til fossilt brændstof |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iiia.

iiia.

Det nuværende niveau af national støtte til fossilt brændstof

Det nuværende niveau af national støtte til fossilt brændstof

Ændring 259

Ændring 259

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 4 — underpunkt 4.6 — nr. iv

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 4 — underpunkt 4.6 — nr. iv

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iv. | Fremskrivninger af udviklingen (nr. i.
  -iii
  .) med eksisterende politikker og foranstaltninger, som minimum frem til 2040 (herunder for 2030) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iv.

Fremskrivninger af udviklingen (nr. i.
  -iii
  .) med eksisterende politikker og foranstaltninger, som minimum frem til 2040 (herunder for 2030)

-iii

| iv. | Fremskrivninger af udviklingen (nr. i.
  -iiia
  .) med eksisterende politikker og foranstaltninger, som minimum frem til 2040 (herunder for 2030) |
| --- | --- |

iv.

Fremskrivninger af udviklingen (nr. i.
  -iiia
  .) med eksisterende politikker og foranstaltninger, som minimum frem til 2040 (herunder for 2030)

-iiia

Ændring 260

Ændring 260

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 4 — underpunkt 4.6 a (nyt)

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 4 — underpunkt 4.6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4.6a. | Princippet om »energieffektivitet først«



  Beskrivelse af, hvordan dimensioner, politikker og foranstaltninger tager hensyn til princippet om »energieffektivitet først« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.6a.

4.6a.

Princippet om »energieffektivitet først«

Beskrivelse af, hvordan dimensioner, politikker og foranstaltninger tager hensyn til princippet om »energieffektivitet først«

Beskrivelse af, hvordan dimensioner, politikker og foranstaltninger tager hensyn til princippet om »energieffektivitet først«

Ændring 261

Ændring 261

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 5 — overskrift

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 5 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5. | KONSEKVENSANALYSE AF PLANLAGTE POLITIKKER OG
  FORANSTALTNINGER

   (29) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.

KONSEKVENSANALYSE AF PLANLAGTE POLITIKKER OG
  FORANSTALTNINGER

   (29)

FORANSTALTNINGER

29

| 5. | KONSEKVENSANALYSE AF PLANLAGTE POLITIKKER
  , FORANSTALTNINGER
  OG
  INVESTERINGSSTRATEGIER

   (29) |
| --- | --- |

5.

KONSEKVENSANALYSE AF PLANLAGTE POLITIKKER
  , FORANSTALTNINGER
  OG
  INVESTERINGSSTRATEGIER

   (29)

, FORANSTALTNINGER

INVESTERINGSSTRATEGIER

29

Ændring 262

Ændring 262

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 5 — underpunkt 5.1

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 5 — underpunkt 5.1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.1. | Indvirkningen af de planlagte politikker og
  foranstaltninger
  , der er omhandlet i punkt 3, på energisystemet og drivhusgasemissioner og -optag, herunder i forhold til fremskrivninger med eksisterende politikker og foranstaltninger (jf. punkt 4). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.1.

Indvirkningen af de planlagte politikker og
  foranstaltninger
  , der er omhandlet i punkt 3, på energisystemet og drivhusgasemissioner og -optag, herunder i forhold til fremskrivninger med eksisterende politikker og foranstaltninger (jf. punkt 4).

foranstaltninger

| 5.1. | Indvirkningen af de planlagte politikker
  , foranstaltninger
  og
  investeringsstrategier
  , der er omhandlet i punkt 3, på energisystemet og drivhusgasemissioner og -optag, herunder i forhold til fremskrivninger med eksisterende politikker og foranstaltninger (jf. punkt 4). |
| --- | --- |

5.1.

Indvirkningen af de planlagte politikker
  , foranstaltninger
  og
  investeringsstrategier
  , der er omhandlet i punkt 3, på energisystemet og drivhusgasemissioner og -optag, herunder i forhold til fremskrivninger med eksisterende politikker og foranstaltninger (jf. punkt 4).

, foranstaltninger

investeringsstrategier

Ændring 263

Ændring 263

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 5 — underpunkt 5.1 — nr. ii

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 5 — underpunkt 5.1 — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii. | Vurdering af politiske samspil (mellem eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger inden for en politisk dimension og mellem eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger inden for forskellige dimensioner), som minimum frem til det sidste år i den periode, der er omfattet af planen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii.

Vurdering af politiske samspil (mellem eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger inden for en politisk dimension og mellem eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger inden for forskellige dimensioner), som minimum frem til det sidste år i den periode, der er omfattet af planen

| ii. | Vurdering af politiske samspil (mellem eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger inden for en politisk dimension og mellem eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger inden for forskellige dimensioner), som minimum frem til det sidste år i den periode, der er omfattet af planen
  , navnlig for at opnå en solid forståelse af energieffektivitets-/energisparepolitikkers indvirkning på dimensionering af energisystemet og mindske risikoen for strandede investeringer i energiforsyning |
| --- | --- |

ii.

Vurdering af politiske samspil (mellem eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger inden for en politisk dimension og mellem eksisterende og planlagte politikker og foranstaltninger inden for forskellige dimensioner), som minimum frem til det sidste år i den periode, der er omfattet af planen
  , navnlig for at opnå en solid forståelse af energieffektivitets-/energisparepolitikkers indvirkning på dimensionering af energisystemet og mindske risikoen for strandede investeringer i energiforsyning

, navnlig for at opnå en solid forståelse af energieffektivitets-/energisparepolitikkers indvirkning på dimensionering af energisystemet og mindske risikoen for strandede investeringer i energiforsyning

Ændring 264

Ændring 264

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 5 — underpunkt 5.1 — nr. ii a (nyt)

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 5 — underpunkt 5.1 — nr. ii a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | iia. | Vurdering af samspil mellem eksisterende og planlagte nationale politikker og foranstaltninger og Unionens klima- og energipolitiske foranstaltninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iia.

iia.

Vurdering af samspil mellem eksisterende og planlagte nationale politikker og foranstaltninger og Unionens klima- og energipolitiske foranstaltninger

Vurdering af samspil mellem eksisterende og planlagte nationale politikker og foranstaltninger og Unionens klima- og energipolitiske foranstaltninger

Ændring 265

Ændring 265

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 5 — underpunkt 5.2a (nyt)

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 5 — underpunkt 5.2a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5.2a. | Sundhed og velfærd









  i. | Indvirkninger på luftkvalitet og hermed forbundne sundhedsvirkninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.2a.

5.2a.

Sundhed og velfærd

i.

i.

Indvirkninger på luftkvalitet og hermed forbundne sundhedsvirkninger

Indvirkninger på luftkvalitet og hermed forbundne sundhedsvirkninger

| ii. | Andre sundheds- og velfærdsvirkninger (f.eks. vand, støj og anden forurening, øget transport til fods og på cykel, pendling eller andre transportmæssige ændringer osv.) |
| --- | --- |

ii.

ii.

Andre sundheds- og velfærdsvirkninger (f.eks. vand, støj og anden forurening, øget transport til fods og på cykel, pendling eller andre transportmæssige ændringer osv.)

Andre sundheds- og velfærdsvirkninger (f.eks. vand, støj og anden forurening, øget transport til fods og på cykel, pendling eller andre transportmæssige ændringer osv.)

Ændring 266

Ændring 266

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 5 — underpunkt 5.2b (nyt)

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 5 — underpunkt 5.2b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5.2b. | Miljømæssige indvirkninger









  i. | Oplysninger om eventuelle strategiske miljøvurderinger eller miljøkonsekvensanalyser i forbindelse med strategien eller de nationale planer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.2b.

5.2b.

Miljømæssige indvirkninger

i.

i.

Oplysninger om eventuelle strategiske miljøvurderinger eller miljøkonsekvensanalyser i forbindelse med strategien eller de nationale planer

Oplysninger om eventuelle strategiske miljøvurderinger eller miljøkonsekvensanalyser i forbindelse med strategien eller de nationale planer

| ii. | Vandrelaterede aspekter såsom efterspørgsel efter eller udvinding af vand (under hensyntagen til potentielle fremtidige klimaændringer), belastning af vandmiljøet eller marine habitater i forbindelse med vandkraft, herunder tidevandsenergi osv. |
| --- | --- |

ii.

ii.

Vandrelaterede aspekter såsom efterspørgsel efter eller udvinding af vand (under hensyntagen til potentielle fremtidige klimaændringer), belastning af vandmiljøet eller marine habitater i forbindelse med vandkraft, herunder tidevandsenergi osv.

Vandrelaterede aspekter såsom efterspørgsel efter eller udvinding af vand (under hensyntagen til potentielle fremtidige klimaændringer), belastning af vandmiljøet eller marine habitater i forbindelse med vandkraft, herunder tidevandsenergi osv.

| iii. | Miljømæssige (og klimamæssige) konsekvenser af øget anvendelse af bioenergi (afgrødebaserede biobrændstoffer skovbiomasse osv.) og sammenhængen med strategier for kulstofoptag i arealanvendelsessektoren |
| --- | --- |

iii.

iii.

Miljømæssige (og klimamæssige) konsekvenser af øget anvendelse af bioenergi (afgrødebaserede biobrændstoffer skovbiomasse osv.) og sammenhængen med strategier for kulstofoptag i arealanvendelsessektoren

Miljømæssige (og klimamæssige) konsekvenser af øget anvendelse af bioenergi (afgrødebaserede biobrændstoffer skovbiomasse osv.) og sammenhængen med strategier for kulstofoptag i arealanvendelsessektoren

Ændring 267

Ændring 267

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 5 — underpunkt 5.2c (nyt)

Bilag I — del 1 — afdeling B — punkt 5 — underpunkt 5.2c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5.2c. | Investeringsmæssige indvirkninger









  i. | Eksisterende investeringsstrømme |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.2c.

5.2c.

Investeringsmæssige indvirkninger

i.

i.

Eksisterende investeringsstrømme

Eksisterende investeringsstrømme

| ii. | Forventede fremtidige investeringer knyttet til hver af de planlagte politikker og foranstaltninger, herunder de planlagte politikkers og foranstaltningers risikoprofil |
| --- | --- |

ii.

ii.

Forventede fremtidige investeringer knyttet til hver af de planlagte politikker og foranstaltninger, herunder de planlagte politikkers og foranstaltningers risikoprofil

Forventede fremtidige investeringer knyttet til hver af de planlagte politikker og foranstaltninger, herunder de planlagte politikkers og foranstaltningers risikoprofil

| iii. | Sektor- eller markedsrelaterede risikofaktorer eller hindringer i den nationale (eller makroregionale) kontekst |
| --- | --- |

iii.

iii.

Sektor- eller markedsrelaterede risikofaktorer eller hindringer i den nationale (eller makroregionale) kontekst

Sektor- eller markedsrelaterede risikofaktorer eller hindringer i den nationale (eller makroregionale) kontekst

| iv. | Analyse af supplerende offentlig finansiel støtte eller ressourcer til at afhjælpe de mangler, der er konstateret under nr. iii |
| --- | --- |

iv.

iv.

Analyse af supplerende offentlig finansiel støtte eller ressourcer til at afhjælpe de mangler, der er konstateret under nr. iii

Analyse af supplerende offentlig finansiel støtte eller ressourcer til at afhjælpe de mangler, der er konstateret under nr. iii

| v. | Kvalitativ vurdering af investortillid, herunder af en projektpipelines synlighed og af investeringsmuligheders gennemførlighed og tiltrækningskraft |
| --- | --- |

v.

v.

Kvalitativ vurdering af investortillid, herunder af en projektpipelines synlighed og af investeringsmuligheders gennemførlighed og tiltrækningskraft

Kvalitativ vurdering af investortillid, herunder af en projektpipelines synlighed og af investeringsmuligheders gennemførlighed og tiltrækningskraft

| vi. | Evalueringen af det foregående år i forhold til antagelser, fremtidsudsigter, herunder væsentlige faktorer, som investorer står over for |
| --- | --- |

vi.

vi.

Evalueringen af det foregående år i forhold til antagelser, fremtidsudsigter, herunder væsentlige faktorer, som investorer står over for

Evalueringen af det foregående år i forhold til antagelser, fremtidsudsigter, herunder væsentlige faktorer, som investorer står over for

Ændring 294/rev

Ændring 294/rev

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I a (nyt)

Bilag I a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | |
| | Det forløb, som er omhandlet i artikel 4, litra a), punkt 2, andet afsnit, skal bestå af følgende referencepunkter: |
| | S2020 +0,20 (S2030 — S2020), som gennemsnit for perioden 2021-2022 |
| | S2020 +0,45 (S2030 — S2020), som gennemsnit for perioden 2023-2025, og |
| | S2020 +0,70 (S2030 — S2020), som gennemsnit for perioden 2025-2027, |
| | hvor: |
| | S2020 = målet for den pågældende medlemsstat i 2020 i henhold til artikel 3 og bilag I, del A, i direktiv .../...[omarbejdning af direktiv 2009/28/EF som foreslået i COM(2016)0767], |
| | og |
| | S2030 = målet for den pågældende medlemsstat i 2030. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Det forløb, som er omhandlet i artikel 4, litra a), punkt 2, andet afsnit, skal bestå af følgende referencepunkter:

Det forløb, som er omhandlet i artikel 4, litra a), punkt 2, andet afsnit, skal bestå af følgende referencepunkter:

S2020 +0,20 (S2030 — S2020), som gennemsnit for perioden 2021-2022

S2020 +0,20 (S2030 — S2020), som gennemsnit for perioden 2021-2022

S2020 +0,45 (S2030 — S2020), som gennemsnit for perioden 2023-2025, og

S2020 +0,45 (S2030 — S2020), som gennemsnit for perioden 2023-2025, og

S2020 +0,70 (S2030 — S2020), som gennemsnit for perioden 2025-2027,

S2020 +0,70 (S2030 — S2020), som gennemsnit for perioden 2025-2027,

hvor:

hvor:

S2020 = målet for den pågældende medlemsstat i 2020 i henhold til artikel 3 og bilag I, del A, i direktiv .../...[omarbejdning af direktiv 2009/28/EF som foreslået i COM(2016)0767],

S2020 = målet for den pågældende medlemsstat i 2020 i henhold til artikel 3 og bilag I, del A, i direktiv .../...[omarbejdning af direktiv 2009/28/EF som foreslået i COM(2016)0767],

og

og

S2030 = målet for den pågældende medlemsstat i 2030.

S2030 = målet for den pågældende medlemsstat i 2030.

Ændring 270

Ændring 270

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — nr. 1 — litra b

Bilag II — nr. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | mængden af solgt energi, der anvendes til transport, og som udelukkes fra beregningen [i ktoe] |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

mængden af solgt energi, der anvendes til transport, og som udelukkes fra beregningen [i ktoe]

| b) | mængden af solgt energi, der anvendes til transport, og som udelukkes fra beregningen
  , hvis en sådan forekommer,
  [i ktoe] |
| --- | --- |

b)

mængden af solgt energi, der anvendes til transport, og som udelukkes fra beregningen
  , hvis en sådan forekommer,
  [i ktoe]

, hvis en sådan forekommer,

Ændring 271

Ændring 271

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — nr. 1 — litra c

Bilag II — nr. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | mængden af energi, der produceres til eget brug, og som udelukkes fra beregningen [i ktoe] |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

mængden af energi, der produceres til eget brug, og som udelukkes fra beregningen [i ktoe]

| c) | mængden af energi, der produceres til eget brug, og som udelukkes fra beregningen
  , hvis en sådan forekommer,
  [i ktoe] |
| --- | --- |

c)

mængden af energi, der produceres til eget brug, og som udelukkes fra beregningen
  , hvis en sådan forekommer,
  [i ktoe]

, hvis en sådan forekommer,

Ændring 272

Ændring 272

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — nr. 1 — litra f — indledning

Bilag II — nr. 1 — litra f — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | anvendelse af de i litra b)-e) nævnte undtagelser, jf. artikel 7, stk. 2 og 3, i direktiv 2012/27/EU: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

anvendelse af de i litra b)-e) nævnte undtagelser, jf. artikel 7, stk. 2 og 3, i direktiv 2012/27/EU:

anvendelse af de i litra b)-e) nævnte undtagelser, jf. artikel 7, stk. 2 og 3, i direktiv 2012/27/EU:

| f) | mængden af solgt energi eller mængden af energibesparelser [i ktoe], der er fritaget i henhold til artikel 7, stk. 2 og 3, i direktiv 2012/27/EU |
| --- | --- |

f)

mængden af solgt energi eller mængden af energibesparelser [i ktoe], der er fritaget i henhold til artikel 7, stk. 2 og 3, i direktiv 2012/27/EU

mængden af solgt energi eller mængden af energibesparelser [i ktoe], der er fritaget i henhold til artikel 7, stk. 2 og 3, i direktiv 2012/27/EU

Ændring 274

Ændring 274

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — stk. 1 — litra f — nr. ii

Bilag II — stk. 1 — litra f — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | mængden af energibesparelser [i ktoe], der er opnået i energiomdannelsessektoren samt i distributions- og transmissionssektorerne, jf. litra c) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

ii)

mængden af energibesparelser [i ktoe], der er opnået i energiomdannelsessektoren samt i distributions- og transmissionssektorerne, jf. litra c)

mængden af energibesparelser [i ktoe], der er opnået i energiomdannelsessektoren samt i distributions- og transmissionssektorerne, jf. litra c)

udgår

udgår

Ændring 275

Ændring 275

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — stk. 1 — litra f — nr. iii

Bilag II — stk. 1 — litra f — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | mængden af energibesparelser [i ktoe] fra individuelle foranstaltninger gennemført siden den 31. december 2008, der fortsat har virkninger i 2020 og derefter, jf. litra d) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii)

iii)

mængden af energibesparelser [i ktoe] fra individuelle foranstaltninger gennemført siden den 31. december 2008, der fortsat har virkninger i 2020 og derefter, jf. litra d)

mængden af energibesparelser [i ktoe] fra individuelle foranstaltninger gennemført siden den 31. december 2008, der fortsat har virkninger i 2020 og derefter, jf. litra d)

udgår

udgår

Ændring 276

Ændring 276

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — stk. 1 — litra f — nr. iv

Bilag II — stk. 1 — litra f — nr. iv

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iv) | mængden af energi produceret på eller i bygninger til eget brug som følge af politiktiltag til fremme af nye installationer af vedvarende energi-teknologier, jf. litra e), [i ktoe] |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iv)

iv)

mængden af energi produceret på eller i bygninger til eget brug som følge af politiktiltag til fremme af nye installationer af vedvarende energi-teknologier, jf. litra e), [i ktoe]

mængden af energi produceret på eller i bygninger til eget brug som følge af politiktiltag til fremme af nye installationer af vedvarende energi-teknologier, jf. litra e), [i ktoe]

udgår

udgår

Ændring 277

Ændring 277

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II a (nyt)

Bilag II a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | OVERSIGT OG PROCEDURE FOR UDARBEJDELSEN AF STRATEGIERNE |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

1.

OVERSIGT OG PROCEDURE FOR UDARBEJDELSEN AF STRATEGIERNE

| 1.1. | Resumé |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Resumé

| 1.2. | Baggrund |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Baggrund

| 1.2.1. | Den politiske kontekst for den langsigtede strategi på nationalt, europæisk og internationalt plan |
| --- | --- |

1.2.1.

1.2.1.

Den politiske kontekst for den langsigtede strategi på nationalt, europæisk og internationalt plan

| 1.2.2. | Den retlige ramme |
| --- | --- |

1.2.2.

1.2.2.

Den retlige ramme

| 1.3. | Høringer |
| --- | --- |

1.3.

1.3.

Høringer

| 1.3.1. | Høring af offentligheden og interessenter (nationale parlamenter, lokale, regionale, offentlig og andre berørte interessenter) |
| --- | --- |

1.3.1.

1.3.1.

Høring af offentligheden og interessenter (nationale parlamenter, lokale, regionale, offentlig og andre berørte interessenter)

| 1.3.2. | Konsultationer med andre medlemsstater, tredjelande og EU-institutionerne |
| --- | --- |

1.3.2.

1.3.2.

Konsultationer med andre medlemsstater, tredjelande og EU-institutionerne

| 2. | NATIONALE LANGSIGTEDE KLIMA- OG ENERGISTRATEGIER |
| --- | --- |

2.

2.

NATIONALE LANGSIGTEDE KLIMA- OG ENERGISTRATEGIER

| 2.1. | SAMLEDE REDUKTIONER AF DRIVHUSGASEMISSIONER OG FORBEDRING AF OPTAG GENNEM DRÆN |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

SAMLEDE REDUKTIONER AF DRIVHUSGASEMISSIONER OG FORBEDRING AF OPTAG GENNEM DRÆN

| 2.1.1. | Kulstofbudget frem til 2100 i overensstemmelse med Parisaftalen |
| --- | --- |

2.1.1.

2.1.1.

Kulstofbudget frem til 2100 i overensstemmelse med Parisaftalen

| 2.1.2. | Forløbskurve for en omkostningseffektiv nedbringelse af drivhusgasemissionerne til nul — senest i 2050 og kort tid derefter negative emissioner |
| --- | --- |

2.1.2.

2.1.2.

Forløbskurve for en omkostningseffektiv nedbringelse af drivhusgasemissionerne til nul — senest i 2050 og kort tid derefter negative emissioner

| 2.1.3. | Nationale mål for 2030 og delmål for i det mindste 2040 og 2050 i overensstemmelse med den forløbskurve, der er omhandlet i 2.1.2. |
| --- | --- |

2.1.3.

2.1.3.

Nationale mål for 2030 og delmål for i det mindste 2040 og 2050 i overensstemmelse med den forløbskurve, der er omhandlet i 2.1.2.

| 2.1.4. | Den internationale dimension |
| --- | --- |

2.1.4.

2.1.4.

Den internationale dimension

| 2.1.5. | Langsigtet tilpasning af mål |
| --- | --- |

2.1.5.

2.1.5.

Langsigtet tilpasning af mål

| 2.2. | VEDVARENDE ENERGI |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

VEDVARENDE ENERGI

| 2.2.1. | Forløbskurve for opnåelse af et energisystem baseret på vedvarende energi i det endelige bruttoenergiforbrug — senest i 2050 |
| --- | --- |

2.2.1.

2.2.1.

Forløbskurve for opnåelse af et energisystem baseret på vedvarende energi i det endelige bruttoenergiforbrug — senest i 2050

| 2.2.2. | Nationalt mål for andelen af energi fra vedvarende energikilder i det endelige bruttoenergiforbrug i 2030 og delmålene for i det mindste 2035, 2040 og 2045 i overensstemmelse med den forløbskurve, der er omhandlet i 2.2.2. |
| --- | --- |

2.2.2.

2.2.2.

Nationalt mål for andelen af energi fra vedvarende energikilder i det endelige bruttoenergiforbrug i 2030 og delmålene for i det mindste 2035, 2040 og 2045 i overensstemmelse med den forløbskurve, der er omhandlet i 2.2.2.

| 2.3. | ENERGIEFFEKTIVITET |
| --- | --- |

2.3.

2.3.

ENERGIEFFEKTIVITET

| 2.3.1. | Forløbskurve for opnåelse af den mest energieffektive økonomi inden 2050 i overensstemmelse med de mål, der er omhandlet i punkt 2.1.2 og 2.2.1 |
| --- | --- |

2.3.1.

2.3.1.

Forløbskurve for opnåelse af den mest energieffektive økonomi inden 2050 i overensstemmelse med de mål, der er omhandlet i punkt 2.1.2 og 2.2.1

| 2.3.2. | Nationalt energieffektivitetsmål udtrykt som et absolut tal for primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug i 2030, og delmål for i det mindste 2035, 2040 og 2045 |
| --- | --- |

2.3.2.

2.3.2.

Nationalt energieffektivitetsmål udtrykt som et absolut tal for primærenergiforbruget og det endelige energiforbrug i 2030, og delmål for i det mindste 2035, 2040 og 2045

| 3. | SEKTORSTRATEGIER |
| --- | --- |

3.

3.

SEKTORSTRATEGIER

| 3.1. | Energisystem |
| --- | --- |

3.1.

3.1.

Energisystem

| 3.1.1. | Forventet fremtidig efterspørgsel opdelt på energibærer |
| --- | --- |

3.1.1.

3.1.1.

Forventet fremtidig efterspørgsel opdelt på energibærer

| 3.1.2. | Forventet fremtidig produktionskapacitet, herunder central og decentral oplagring, opdelt på teknologi |
| --- | --- |

3.1.2.

3.1.2.

Forventet fremtidig produktionskapacitet, herunder central og decentral oplagring, opdelt på teknologi

| 3.1.3. | Planlagt eller forventet fremtidig forløbskurve eller interval for emissioner |
| --- | --- |

3.1.3.

3.1.3.

Planlagt eller forventet fremtidig forløbskurve eller interval for emissioner

| 3.1.4. | Beskrivelse af de vigtigste drivkræfter for energieffektivitet, fleksibilitet på efterspørgselssiden og energiforbrug og deres udvikling fra 2021 og derefter |
| --- | --- |

3.1.4.

3.1.4.

Beskrivelse af de vigtigste drivkræfter for energieffektivitet, fleksibilitet på efterspørgselssiden og energiforbrug og deres udvikling fra 2021 og derefter

| 3.1.5. | Oversigt over politikker og foranstaltninger, der skal gøre det muligt at opnå et energisystem baseret på vedvarende energi som omhandlet i 2.2.1 i det endelige bruttoenergiforbrug og den mest energieffektive og fleksible økonomi inden 2050, herunder udviklingsforløb for hver teknologi |
| --- | --- |

3.1.5.

3.1.5.

Oversigt over politikker og foranstaltninger, der skal gøre det muligt at opnå et energisystem baseret på vedvarende energi som omhandlet i 2.2.1 i det endelige bruttoenergiforbrug og den mest energieffektive og fleksible økonomi inden 2050, herunder udviklingsforløb for hver teknologi

| 3.2. | Industrisektoren |
| --- | --- |

3.2.

3.2.

Industrisektoren

| 3.2.1. | Forventede forløbskurver for emissioner opdelt på sektor og energiforsyningskilde |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

Forventede forløbskurver for emissioner opdelt på sektor og energiforsyningskilde

| 3.2.2. | Valgmuligheder eller politiske tilgange for dekarbonisering og eventuelle eksisterende mål, planer eller strategier, herunder elektrificering, alternative brændstoffer, energieffektivitetsforanstaltninger osv. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.2.2.

Valgmuligheder eller politiske tilgange for dekarbonisering og eventuelle eksisterende mål, planer eller strategier, herunder elektrificering, alternative brændstoffer, energieffektivitetsforanstaltninger osv.

| 3.3. | Bygninger |
| --- | --- |

3.3.

3.3.

Bygninger

| 3.3.1. | Forventet energiefterspørgsel i bygninger opdelt på bygningskategori, herunder erhvervs- og beboelsesejendomme samt offentlige ejendomme |
| --- | --- |

3.3.1.

3.3.1.

Forventet energiefterspørgsel i bygninger opdelt på bygningskategori, herunder erhvervs- og beboelsesejendomme samt offentlige ejendomme

| 3.3.2. | Fremtidig energiforsyningskilde |
| --- | --- |

3.3.2.

3.3.2.

Fremtidig energiforsyningskilde

| 3.3.3. | Potentialet for at nedbringe energiefterspørgslen gennem renovering af eksisterende bygninger og de hermed forbundne samfundsmæssige, økonomiske og miljømæssige fordele |
| --- | --- |

3.3.3.

3.3.3.

Potentialet for at nedbringe energiefterspørgslen gennem renovering af eksisterende bygninger og de hermed forbundne samfundsmæssige, økonomiske og miljømæssige fordele

| 3.3.4. | Politiske foranstaltninger til fremme af renoveringen af den eksisterende bygningsmasse |
| --- | --- |

3.3.4.

3.3.4.

Politiske foranstaltninger til fremme af renoveringen af den eksisterende bygningsmasse

| 3.4. | Transport |
| --- | --- |

3.4.

3.4.

Transport

| 3.4.1. | Forventede emissioner og energikilder opdelt på transportform (f.eks. biler og varevogne, tung vejtransport, skibsfart, luftfart, jernbanetransport) |
| --- | --- |

3.4.1.

3.4.1.

Forventede emissioner og energikilder opdelt på transportform (f.eks. biler og varevogne, tung vejtransport, skibsfart, luftfart, jernbanetransport)

| 3.4.2. | Valgmuligheder eller politiske tilgange for dekarbonisering |
| --- | --- |

3.4.2.

3.4.2.

Valgmuligheder eller politiske tilgange for dekarbonisering

| 3.5. | Landbrug og arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) |
| --- | --- |

3.5.

3.5.

Landbrug og arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF)

| 3.5.1. | Nuværende emissioner opdelt på alle kilder og på hver enkelt drivhusgas |
| --- | --- |

3.5.1.

3.5.1.

Nuværende emissioner opdelt på alle kilder og på hver enkelt drivhusgas

| 3.5.2. | Valgmuligheder og politikforanstaltninger for reduktion af emissioner med henblik på at opretholde og forbedre dræn, herunder nationale målsætninger eller mål |
| --- | --- |

3.5.2.

3.5.2.

Valgmuligheder og politikforanstaltninger for reduktion af emissioner med henblik på at opretholde og forbedre dræn, herunder nationale målsætninger eller mål

| 3.5.3. | Sammenhæng med politikker for udvikling af landbrug og landdistrikter |
| --- | --- |

3.5.3.

3.5.3.

Sammenhæng med politikker for udvikling af landbrug og landdistrikter

| 3.6. | Tværsektorielle strategielementer og andre relevante sektorer |
| --- | --- |

3.6.

3.6.

Tværsektorielle strategielementer og andre relevante sektorer

| 4. | FINANSIERING |
| --- | --- |

4.

4.

FINANSIERING

| 4.1. | Vurdering af behovet for investeringer |
| --- | --- |

4.1.

4.1.

Vurdering af behovet for investeringer

| 4.2. | Politikker og foranstaltninger vedrørende brug af offentlig finansiering og fremme af private investeringer |
| --- | --- |

4.2.

4.2.

Politikker og foranstaltninger vedrørende brug af offentlig finansiering og fremme af private investeringer

| 4.3. | Strategier for relateret forskning, udvikling og innovation |
| --- | --- |

4.3.

4.3.

Strategier for relateret forskning, udvikling og innovation

| 5. | ANALYTISK GRUNDLAG OG SOCIOØKONOMISKE VIRKNINGER |
| --- | --- |

5.

5.

ANALYTISK GRUNDLAG OG SOCIOØKONOMISKE VIRKNINGER

| 5.1. | Modellering, scenarier eller analyser, som er anvendt i forbindelse med udviklingen af strategien |
| --- | --- |

5.1.

5.1.

Modellering, scenarier eller analyser, som er anvendt i forbindelse med udviklingen af strategien

| 5.2. | Indvirkninger på konkurrenceevne og økonomi |
| --- | --- |

5.2.

5.2.

Indvirkninger på konkurrenceevne og økonomi

| 5.3. | Sundheds-, miljø- og samfundsmæssige indvirkninger |
| --- | --- |

5.3.

5.3.

Sundheds-, miljø- og samfundsmæssige indvirkninger

| 5.4. | Strategi til sikring af modstandsdygtighed på lang sigt i sektorerne i del 3 |
| --- | --- |

5.4.

5.4.

Strategi til sikring af modstandsdygtighed på lang sigt i sektorerne i del 3

| 6. | Bilag (efter behov) |
| --- | --- |

6.

6.

Bilag (efter behov)

| 6.1. | Understøttende analyser |
| --- | --- |

6.1.

6.1.

Understøttende analyser

| 6.1.1. | Oplysninger om eventuelle 2050-modeller (inklusive antagelser) og/eller andre kvantitative analyser, indikatorer osv. |
| --- | --- |

6.1.1.

6.1.1.

Oplysninger om eventuelle 2050-modeller (inklusive antagelser) og/eller andre kvantitative analyser, indikatorer osv.

| 6.1.2. | Datatabeller eller andre tekniske bilag |
| --- | --- |

6.1.2.

6.1.2.

Datatabeller eller andre tekniske bilag

| 6.2. | Andre kilder |
| --- | --- |

6.2.

6.2.

Andre kilder

Ændring 278

Ændring 278

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 1 –litra n

Bilag III — del 1 –litra n

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| n) | oplysninger om medlemsstatens intentioner om at gøre brug af de fleksible bestemmelser i artikel 5, stk. 4 og 5, i forordning [] [ESR]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

n)

oplysninger om medlemsstatens intentioner om at gøre brug af de fleksible bestemmelser i artikel 5, stk. 4 og 5, i forordning [] [ESR].

| n) | oplysninger om medlemsstatens intentioner om at gøre brug af de fleksible bestemmelser i artikel 5, stk. 4 og 5,
  7 og anvendelse af indtægter under artikel 5, stk. 5a,
  i forordning [] [ESR]. |
| --- | --- |

n)

oplysninger om medlemsstatens intentioner om at gøre brug af de fleksible bestemmelser i artikel 5, stk. 4 og 5,
  7 og anvendelse af indtægter under artikel 5, stk. 5a,
  i forordning [] [ESR].

7 og anvendelse af indtægter under artikel 5, stk. 5a,

Ændring 279

Ændring 279

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VII — del 1 — punkt m — nr. 1 — litra a

Bilag VII — del 1 — punkt m — nr. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | Primær biomasse, som stammer direkte fra skovbrug, til energiproduktion |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

Primær biomasse, som stammer direkte fra skovbrug, til energiproduktion

| a) | Primær biomasse, som stammer direkte fra skovbrug, til energiproduktion
  eller fremstilling af forarbejdet, træbaseret brændstof |
| --- | --- |

a)

Primær biomasse, som stammer direkte fra skovbrug, til energiproduktion
  eller fremstilling af forarbejdet, træbaseret brændstof

eller fremstilling af forarbejdet, træbaseret brændstof

Ændring 280

Ændring 280

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VII — del 1 — punkt m — nr. 1 — litra a — nr. iii

Bilag VII — del 1 — punkt m — nr. 1 — litra a — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | rundtømmer (opdelt i industrielt rundtømmer og brændetræ) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii)

rundtømmer (opdelt i industrielt rundtømmer og brændetræ)

| iii) | rundtømmer (opdelt i industrielt rundtømmer
  , prækommerciel tynding
  og brændetræ) |
| --- | --- |

iii)

rundtømmer (opdelt i industrielt rundtømmer
  , prækommerciel tynding
  og brændetræ)

, prækommerciel tynding

Ændring 281

Ændring 281

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VII — del 1 — punkt m — nr. 2 — litra b a (nyt)

Bilag VII — del 1 — punkt m — nr. 2 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | naturgødning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

naturgødning

naturgødning

Ændring 282

Ændring 282

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VII — del 2 — punkt b

Bilag VII — del 2 — punkt b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | energibesparelser
  opnået gennem artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [udgave som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761] i årene X-3 og X-2 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

energibesparelser
  opnået gennem artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [udgave som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761] i årene X-3 og X-2

energibesparelser

| b) | den kumulative mængde energibesparelser
  opnået gennem artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [udgave som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761] i årene X-3 og X-2
  , samt: |
| --- | --- |

b)

den kumulative mængde energibesparelser
  opnået gennem artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [udgave som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0761] i årene X-3 og X-2
  , samt:

den kumulative mængde energibesparelser

, samt:

| | i) | den mængde besparelser, der er opnået ved hver enkelt politik, foranstaltning og individuel indsats |
| --- | --- | --- |

i)

i)

den mængde besparelser, der er opnået ved hver enkelt politik, foranstaltning og individuel indsats

den mængde besparelser, der er opnået ved hver enkelt politik, foranstaltning og individuel indsats

| | ii) | en redegørelse for, hvordan og på grundlag af hvilke data disse besparelser er beregnet |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

en redegørelse for, hvordan og på grundlag af hvilke data disse besparelser er beregnet

en redegørelse for, hvordan og på grundlag af hvilke data disse besparelser er beregnet

| | iii) | en redegørelse for, hvorvidt medlemsstaten er på vej til at nå det samlede mængde besparelser, der kræves ved udgangen af den periode, der er omhandlet i artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [som ændret ved forslag COM(2016)0761]. Hvis dette ikke er tilfældet, skal medlemsstaten fremlægge en yderligere redegørelse for de afhjælpende foranstaltninger, som den agter at træffe for at opnå de pågældende besparelser |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

en redegørelse for, hvorvidt medlemsstaten er på vej til at nå det samlede mængde besparelser, der kræves ved udgangen af den periode, der er omhandlet i artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [som ændret ved forslag COM(2016)0761]. Hvis dette ikke er tilfældet, skal medlemsstaten fremlægge en yderligere redegørelse for de afhjælpende foranstaltninger, som den agter at træffe for at opnå de pågældende besparelser

en redegørelse for, hvorvidt medlemsstaten er på vej til at nå det samlede mængde besparelser, der kræves ved udgangen af den periode, der er omhandlet i artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [som ændret ved forslag COM(2016)0761]. Hvis dette ikke er tilfældet, skal medlemsstaten fremlægge en yderligere redegørelse for de afhjælpende foranstaltninger, som den agter at træffe for at opnå de pågældende besparelser

| | iv) | såfremt foranstaltningerne i statusrapporten afviger fra foranstaltningerne i medlemsstatens underretning, en begrundelse herfor |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

såfremt foranstaltningerne i statusrapporten afviger fra foranstaltningerne i medlemsstatens underretning, en begrundelse herfor

såfremt foranstaltningerne i statusrapporten afviger fra foranstaltningerne i medlemsstatens underretning, en begrundelse herfor

Ændring 283

Ændring 283

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VIII — punkt b

Bilag VIII — punkt b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | indvirkningen af biomasseproduktionen og -anvendelsen på bæredygtigheden i Unionen og i tredjelande, herunder indvirkningen på biodiversiteten |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

indvirkningen af biomasseproduktionen og -anvendelsen på bæredygtigheden i Unionen og i tredjelande, herunder indvirkningen på biodiversiteten

| b) | indvirkningen af biomasseproduktionen og -anvendelsen på bæredygtigheden i Unionen og i tredjelande, herunder indvirkningen på biodiversiteten
  , vand- og luftkvaliteten og brugsrettigheder til jord, under behørig hensyntagen til det affaldshierarki, der er fastsat i direktiv 2008/98/EF |
| --- | --- |

b)

indvirkningen af biomasseproduktionen og -anvendelsen på bæredygtigheden i Unionen og i tredjelande, herunder indvirkningen på biodiversiteten
  , vand- og luftkvaliteten og brugsrettigheder til jord, under behørig hensyntagen til det affaldshierarki, der er fastsat i direktiv 2008/98/EF

, vand- og luftkvaliteten og brugsrettigheder til jord, under behørig hensyntagen til det affaldshierarki, der er fastsat i direktiv 2008/98/EF

Ændring 284

Ændring 284

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VIII — punkt f

Bilag VIII — punkt f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | for så vidt angår både tredjelande og medlemsstater, der er en
  væsentlig kilde
  til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsel, der forbruges inden for Unionen, oplysninger om nationale foranstaltninger, der er truffet for at overholde de kriterier for bæredygtighed og drivhusgasbesparelser, der er fastsat i artikel 26, stk. 2-7, i [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF som foreslået i COM(2016)0767] til beskyttelse af jord, vand og luft. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

for så vidt angår både tredjelande og medlemsstater, der er en
  væsentlig kilde
  til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsel, der forbruges inden for Unionen, oplysninger om nationale foranstaltninger, der er truffet for at overholde de kriterier for bæredygtighed og drivhusgasbesparelser, der er fastsat i artikel 26, stk. 2-7, i [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF som foreslået i COM(2016)0767] til beskyttelse af jord, vand og luft.

væsentlig kilde

| f) | for så vidt angår både tredjelande og medlemsstater, der er en
  kilde til råmaterialer
  til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsel, der forbruges inden for Unionen, oplysninger om nationale foranstaltninger, der er truffet for at overholde de kriterier for bæredygtighed og drivhusgasbesparelser, der er fastsat i artikel 26, stk. 2-7, i [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF som foreslået i COM(2016)0767] til beskyttelse af jord, vand og luft. |
| --- | --- |

f)

for så vidt angår både tredjelande og medlemsstater, der er en
  kilde til råmaterialer
  til biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsel, der forbruges inden for Unionen, oplysninger om nationale foranstaltninger, der er truffet for at overholde de kriterier for bæredygtighed og drivhusgasbesparelser, der er fastsat i artikel 26, stk. 2-7, i [omarbejdning af direktiv 2009/28/EF som foreslået i COM(2016)0767] til beskyttelse af jord, vand og luft.

kilde til råmaterialer

Ændring 285

Ændring 285

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VIII — punkt f a (nyt)

Bilag VIII — punkt f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | en evaluering af effektiviteten af bæredygtighedskriterier for bioenergi, som fastlagt i direktiv (EU) .../... [direktivet om vedvarende energi], med hensyn til at tilvejebringe drivhusgasbesparelser, beskytte kulstofdræn, biodiversitet, fødevaresikkerheden og folks rettigheder til jord. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fa)

fa)

en evaluering af effektiviteten af bæredygtighedskriterier for bioenergi, som fastlagt i direktiv (EU) .../... [direktivet om vedvarende energi], med hensyn til at tilvejebringe drivhusgasbesparelser, beskytte kulstofdræn, biodiversitet, fødevaresikkerheden og folks rettigheder til jord.

en evaluering af effektiviteten af bæredygtighedskriterier for bioenergi, som fastlagt i direktiv (EU) .../... [direktivet om vedvarende energi], med hensyn til at tilvejebringe drivhusgasbesparelser, beskytte kulstofdræn, biodiversitet, fødevaresikkerheden og folks rettigheder til jord.

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0402/2017).

1

(14)  Det Europæiske Råds konklusioner af 23.-24. oktober 2014 (EUCO 169/14).

14

(14)  Det Europæiske Råds konklusioner af 23.-24. oktober 2014 (EUCO 169/14).

14

(16)  Rådets konklusioner af 26. november 2015 (14632/15).

16

(16)  Rådets konklusioner af 26. november 2015 (14632/15).

16

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/81/EF om nationale emissionslofter for visse luftforurenende stoffer (EFT L 309 af 27.11.2001, s. 22).

18

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/81/EF om nationale emissionslofter for visse luftforurenende stoffer (EFT L 309 af 27.11.2001, s. 22).

18

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF af 27. juni 2001 om vurdering af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet, EFT L 197 af 21.7.2001, s. 30.

24

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF af 27. juni 2001 om vurdering af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet (EFT L 197 af 21.7.2001, s. 30).

24

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 af 11. marts 2009 om europæiske statistikker og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1101/2008 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor, Rådets forordning (EF) nr. 322/97 om EF-statistikker og Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom om nedsættelse af et udvalg for De Europæiske Fællesskabers statistiske program (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 164).

27

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 af 11. marts 2009 om europæiske statistikker og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1101/2008 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor, Rådets forordning (EF) nr. 322/97 om EF-statistikker og Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom om nedsættelse af et udvalg for De Europæiske Fællesskabers statistiske program (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 164).

27

(1a)  
  Europa-Parlamentets rapport af 2. juni 2016 om gennemførelsen af direktivet om energieffektivitet (2012/27/EU)-(2015/2232(INI)).

1a

Europa-Parlamentets rapport af 2. juni 2016 om gennemførelsen af direktivet om energieffektivitet (2012/27/EU)-(2015/2232(INI)).

(1)  Der skal sikres overensstemmelse med langsigtede lavemissionsstrategier, jf. artikel 14.

1

(1)  Der skal sikres overensstemmelse med langsigtede lavemissionsstrategier, jf. artikel 14.

1

(6)  I forbindelse med planlægningen af disse foranstaltninger tager medlemsstaterne hensyn til udtjente eksisterende anlæg og potentialet for opgradering.

6

(6)  I forbindelse med planlægningen af disse foranstaltninger tager medlemsstaterne hensyn til udtjente eksisterende anlæg og potentialet for opgradering.

6

(7)  I overensstemmelse med artikel 2a i direktiv 2010/31/EU [udgave som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0765].

7

(7)  I overensstemmelse med artikel 2a i direktiv 2010/31/EU [udgave som ændret i henhold til forslaget i COM(2016)0765].

7

(9)  I overensstemmelse med artikel 8 i direktiv 2012/27/EU.

9

(10)  I overensstemmelse med artikel 12 og 17 i direktiv 2012/27/EU.

10

(11)  I overensstemmelse med artikel 19 i direktiv 2012/27/EU.

11

(9)  I overensstemmelse med artikel 8 i direktiv 2012/27/EU.

9

(10)  I overensstemmelse med artikel 12 og 17 i direktiv 2012/27/EU.

10

(11)  I overensstemmelse med artikel 19 i direktiv 2012/27/EU.

11

(18)  I overensstemmelse med [omarbejdning af direktiv 2009/72/EF som foreslået i COM(2016)0864 og omarbejdning af forordning (EF) nr. 714/2009 som foreslået i COM(2016)0861].

18

(18)  I overensstemmelse med [omarbejdning af direktiv 2009/72/EF som foreslået i COM(2016)0864 og omarbejdning af forordning (EF) nr. 714/2009 som foreslået i COM(2016)0861].

18

(29)  Ved planlagte politikker og foranstaltninger forstås handlemuligheder, der er til debat, og som har en realistisk mulighed for at blive godkendt og ført ud i livet efter datoen for forelæggelsen af den nationale plan. De i punkt 5.1, nr. i, omhandlede fremskrivninger skal derfor ikke kun omfatte gennemførte og vedtagne politikker og foranstaltninger (fremskrivninger med eksisterende politikker og foranstaltninger), men også planlagte politikker og foranstaltninger.

29

(29)  Ved planlagte politikker og foranstaltninger forstås handlemuligheder, der er til debat, og som har en realistisk mulighed for at blive godkendt og ført ud i livet efter datoen for forelæggelsen af den nationale plan. De i punkt 5.1, nr. i, omhandlede fremskrivninger skal derfor ikke kun omfatte gennemførte og vedtagne politikker og foranstaltninger (fremskrivninger med eksisterende politikker og foranstaltninger), men også planlagte politikker og foranstaltninger.

29

---

Torsdag den 18. januar 2018

| 19.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/498 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/498

---

P8_TA(2018)0016

Marrakeshtraktaten om fremme af adgang til offentliggjorte værker for personer, der er blinde, synshæmmede eller på anden måde har et læsehandicap ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. januar 2018 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af Marrakeshtraktaten om fremme af adgang til offentliggjorte værker for personer, der er blinde eller synshæmmede eller på anden måde har et læsehandicap (12629/2017 — C8-0375/2017 — 2014/0297(NLE))

(Godkendelse)

(2018/C 458/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (12629/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (12629/2017),

| — | der henviser til Marrakeshtraktaten om fremme af adgang til offentliggjorte værker for personer, der er blinde eller synshæmmede eller på anden måde har et læsehandicap (5905/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Marrakeshtraktaten om fremme af adgang til offentliggjorte værker for personer, der er blinde eller synshæmmede eller på anden måde har et læsehandicap (5905/2015),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 114 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0375/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 114 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0375/2017),

| — | der henviser til udtalelse fra Domstolen af 14. februar 2017 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Domstolen af 14. februar 2017 (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og stk. 4, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og stk. 4, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Retsudvalget (A8-0400/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Retsudvalget (A8-0400/2017),

| 1. | godkender indgåelsen af Marrakeshtraktaten; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO). |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens udtalelse af 14. februar 2017, 3/15, ECLI:EU:C:2017:114.

---

| 19.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 458/499 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 458/499

---

P8_TA(2018)0017

Kompetence, anerkendelse og fuldbyrdelse af afgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældreansvar samt internationale barnebortførelser *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 18. januar 2018 om forslag til Rådets forordning om kompetence, anerkendelse og fuldbyrdelse af afgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældreansvar, og om internationale barnebortførelser (omarbejdning) (COM(2016)0411 — C8-0322/2016 — 2016/0190(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — høring — omarbejdning)

(2018/C 458/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2016)0411), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2016)0411),

| — | der henviser til artikel 81, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0322/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 81, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0322/2016),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 104 og 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 104 og 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Udvalget for Andragender (A8-0388/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Udvalget for Andragender (A8-0388/2017),

| A. | der henviser til, at forslaget ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer;

| 1. | godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og som ændret i det nedenstående; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Rådets forordning (EF) nr. 2201/2003 (34) er blevet ændret væsentligt (35). Da der skal foretages yderligere ændringer, bør forordningen af klarhedshensyn omarbejdes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Rådets forordning (EF) nr. 2201/2003 (34) er blevet ændret væsentligt (35). Da der skal foretages yderligere ændringer, bør forordningen af klarhedshensyn omarbejdes.

| (1) | Rådets forordning (EF) nr. 2201/2003 (34) er blevet ændret væsentligt (35). Da der skal foretages yderligere
  , uundværlige
  ændringer, bør forordningen af klarhedshensyn omarbejdes.
  Disse ændringer af forordningen vil bidrage til at styrke retssikkerheden og øge fleksibiliteten, vil bidrage til at sikre, at adgangen til retssager bliver forbedret, og at sådanne sager gøres mere effektive. Samtidig vil ændringerne af denne forordning bidrage til at sikre, at medlemsstaterne bevarer fuld suverænitet inden for de materielle regler om forældreansvar. |
| --- | --- |

(1)

Rådets forordning (EF) nr. 2201/2003 (34) er blevet ændret væsentligt (35). Da der skal foretages yderligere
  , uundværlige
  ændringer, bør forordningen af klarhedshensyn omarbejdes.
  Disse ændringer af forordningen vil bidrage til at styrke retssikkerheden og øge fleksibiliteten, vil bidrage til at sikre, at adgangen til retssager bliver forbedret, og at sådanne sager gøres mere effektive. Samtidig vil ændringerne af denne forordning bidrage til at sikre, at medlemsstaterne bevarer fuld suverænitet inden for de materielle regler om forældreansvar.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Det er afgørende for Unionen, at den har et retligt område, der fungerer smidigt og korrekt, med respekt for medlemsstaternes forskellige retssystemer og traditioner. I den forbindelse bør den gensidige tillid til hverandres retssystemer fremmes yderligere. Unionen har sat sig som mål at skabe, bevare og udbygge et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, hvor der er fri bevægelighed for personer og adgang til domstolsprøvelse. For at nå disse mål
  bør
  personers, især børns, rettigheder i retssager styrkes med henblik på at lette samarbejdet mellem retlige og administrative myndigheder og fuldbyrdelsen af afgørelser i familieretlige spørgsmål med virkninger på tværs af grænser. Gensidig anerkendelse af afgørelser på det civilretlige område bør fremmes, adgangen til retlig prøvelse bør forenkles, og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaternes myndigheder bør forbedres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Det er afgørende for Unionen, at den har et retligt område, der fungerer smidigt og korrekt, med respekt for medlemsstaternes forskellige retssystemer og traditioner. I den forbindelse bør den gensidige tillid til hverandres retssystemer fremmes yderligere. Unionen har sat sig som mål at skabe, bevare og udbygge et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, hvor der er fri bevægelighed for personer og adgang til domstolsprøvelse. For at nå disse mål
  bør
  personers, især børns, rettigheder i retssager styrkes med henblik på at lette samarbejdet mellem retlige og administrative myndigheder og fuldbyrdelsen af afgørelser i familieretlige spørgsmål med virkninger på tværs af grænser. Gensidig anerkendelse af afgørelser på det civilretlige område bør fremmes, adgangen til retlig prøvelse bør forenkles, og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaternes myndigheder bør forbedres.

| (3) | Det er afgørende for Unionen, at den har et retligt område, der fungerer smidigt og korrekt, med respekt for medlemsstaternes forskellige retssystemer og traditioner. I den forbindelse bør den gensidige tillid til hverandres retssystemer fremmes yderligere. Unionen har sat sig som mål at skabe, bevare og udbygge et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, hvor der er fri bevægelighed for personer og adgang til domstolsprøvelse. For at nå disse mål
  er det afgørende, at
  personers, især børns, rettigheder i retssager styrkes med henblik på at lette samarbejdet mellem retlige og administrative myndigheder og fuldbyrdelsen af afgørelser i familieretlige spørgsmål med virkninger på tværs af grænser. Gensidig anerkendelse af afgørelser på det civilretlige område bør fremmes, adgangen til retlig prøvelse bør forenkles, og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaternes myndigheder bør forbedres
  , og der bør derfor sikres en omhyggelig kontrol af den ikke-diskriminerende karakter af de procedurer og den praksis, der anvendes af de kompetente myndigheder i medlemsstaterne til at beskytte barnets bedste og de relevante grundlæggende rettigheder
  . |
| --- | --- |

(3)

Det er afgørende for Unionen, at den har et retligt område, der fungerer smidigt og korrekt, med respekt for medlemsstaternes forskellige retssystemer og traditioner. I den forbindelse bør den gensidige tillid til hverandres retssystemer fremmes yderligere. Unionen har sat sig som mål at skabe, bevare og udbygge et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, hvor der er fri bevægelighed for personer og adgang til domstolsprøvelse. For at nå disse mål
  er det afgørende, at
  personers, især børns, rettigheder i retssager styrkes med henblik på at lette samarbejdet mellem retlige og administrative myndigheder og fuldbyrdelsen af afgørelser i familieretlige spørgsmål med virkninger på tværs af grænser. Gensidig anerkendelse af afgørelser på det civilretlige område bør fremmes, adgangen til retlig prøvelse bør forenkles, og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaternes myndigheder bør forbedres
  , og der bør derfor sikres en omhyggelig kontrol af den ikke-diskriminerende karakter af de procedurer og den praksis, der anvendes af de kompetente myndigheder i medlemsstaterne til at beskytte barnets bedste og de relevante grundlæggende rettigheder
  .

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Med henblik herpå skal Unionen bl.a. vedtage de foranstaltninger vedrørende samarbejde om civilretlige spørgsmål med virkninger på tværs af grænser, især hvis de er nødvendige for det indre markeds funktion. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Med henblik herpå skal Unionen bl.a. vedtage de foranstaltninger vedrørende samarbejde om civilretlige spørgsmål med virkninger på tværs af grænser, især hvis de er nødvendige for det indre markeds funktion.

| (4) | Med henblik herpå skal Unionen bl.a. vedtage de foranstaltninger vedrørende samarbejde om civilretlige spørgsmål med virkninger på tværs af grænser, især hvis de er nødvendige
  af hensyn til den frie bevægelighed for personer og
  for det indre markeds funktion. |
| --- | --- |

(4)

Med henblik herpå skal Unionen bl.a. vedtage de foranstaltninger vedrørende samarbejde om civilretlige spørgsmål med virkninger på tværs af grænser, især hvis de er nødvendige
  af hensyn til den frie bevægelighed for personer og
  for det indre markeds funktion.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4a) | Med henblik på at styrke det retlige samarbejde om civilretlige spørgsmål med grænseoverskridende virkninger er der behov for juridisk uddannelse, navnlig i grænseoverskridende familieret. Der er behov for uddannelsesaktiviteter, f.eks. seminarer og udveksling, både på EU-plan og nationalt plan, for at øge kendskabet til nærværende forordning, dens indhold og implikationer og for at opbygge gensidig tillid mellem medlemsstaterne hvad angår deres retssystemer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4a)

Med henblik på at styrke det retlige samarbejde om civilretlige spørgsmål med grænseoverskridende virkninger er der behov for juridisk uddannelse, navnlig i grænseoverskridende familieret. Der er behov for uddannelsesaktiviteter, f.eks. seminarer og udveksling, både på EU-plan og nationalt plan, for at øge kendskabet til nærværende forordning, dens indhold og implikationer og for at opbygge gensidig tillid mellem medlemsstaterne hvad angår deres retssystemer.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | For at sikre en ensartet behandling af alle børn bør denne forordning dække alle afgørelser om forældreansvar, herunder også foranstaltninger til beskyttelse af børn, uanset om sådanne afgørelser træffes i forbindelse med en ægteskabssag 
  eller andre sager
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

For at sikre en ensartet behandling af alle børn bør denne forordning dække alle afgørelser om forældreansvar, herunder også foranstaltninger til beskyttelse af børn, uanset om sådanne afgørelser træffes i forbindelse med en ægteskabssag 
  eller andre sager
  .

| (6) | For at sikre en ensartet behandling af alle børn bør denne forordning dække alle afgørelser om forældreansvar, herunder også foranstaltninger til beskyttelse af børn, uanset om sådanne afgørelser træffes i forbindelse med en ægteskabssag. |
| --- | --- |

(6)

For at sikre en ensartet behandling af alle børn bør denne forordning dække alle afgørelser om forældreansvar, herunder også foranstaltninger til beskyttelse af børn, uanset om sådanne afgørelser træffes i forbindelse med en ægteskabssag.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | I henhold til denne forordning bør kompetencereglerne også gælde for alle børn, der befinder sig på Unionens område, og hvis sædvanlige opholdssted ikke kan fastslås med sikkerhed. Disse reglers anvendelsesområde bør omfatte flygtningebørn og børn, der er blevet fordrevet internationalt enten af samfundsøkonomiske årsager eller på grund af uroligheder i deres land. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

I henhold til denne forordning bør kompetencereglerne også gælde for alle børn, der befinder sig på Unionens område, og hvis sædvanlige opholdssted ikke kan fastslås med sikkerhed. Disse reglers anvendelsesområde bør omfatte flygtningebørn og børn, der er blevet fordrevet internationalt enten af samfundsøkonomiske årsager eller på grund af uroligheder i deres land.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (12a) | Denne forordning bør fuldt ud overholde alle rettigheder fastlagt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«) og særligt retten til effektive retsmidler og til en upartisk domstol, jf. chartrets artikel 47, samt retten til respekt for privatliv og familieliv, jf. chartrets artikel 7, og børns rettigheder, jf. chartrets artikel 24. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12a)

Denne forordning bør fuldt ud overholde alle rettigheder fastlagt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«) og særligt retten til effektive retsmidler og til en upartisk domstol, jf. chartrets artikel 47, samt retten til respekt for privatliv og familieliv, jf. chartrets artikel 7, og børns rettigheder, jf. chartrets artikel 24.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Kompetencereglerne for sager vedrørende forældreansvar
  er
  udformet under hensyntagen til barnets bedste og bør anvendes
  i overensstemmelse hermed.
  Alle henvisninger til barnets bedste bør fortolkes i lyset af artikel 24 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og FN's konvention om barnets rettigheder af 20. november 1989. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Kompetencereglerne for sager vedrørende forældreansvar
  er
  udformet under hensyntagen til barnets bedste og bør anvendes
  i overensstemmelse hermed.
  Alle henvisninger til barnets bedste bør fortolkes i lyset af artikel 24 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og FN's konvention om barnets rettigheder af 20. november 1989.

| (13) | Kompetencereglerne for sager vedrørende forældreansvar
  bør altid være
  udformet under hensyntagen til barnets tarv og bør anvendes
  med dette for øje
  . Alle henvisninger til barnets bedste bør fortolkes i lyset af artikel 
  7, 14, 22 og
  24 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og FN's konvention om barnets rettigheder af 20. november 1989.
  Det er afgørende, at den medlemsstat, hvis myndigheder i henhold til denne forordning har kompetence hvad angår realiteten i en sag vedrørende forældreansvar, efter vedtagelsen af en endelig afgørelse om tilbagegivelse af barnet sikrer, at barnets bedste og dets grundlæggende interesser beskyttes, når det er blevet tilbagegivet, navnlig når det har kontakt med begge forældre. |
| --- | --- |

(13)

Kompetencereglerne for sager vedrørende forældreansvar
  bør altid være
  udformet under hensyntagen til barnets tarv og bør anvendes
  med dette for øje
  . Alle henvisninger til barnets bedste bør fortolkes i lyset af artikel 
  7, 14, 22 og
  24 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og FN's konvention om barnets rettigheder af 20. november 1989.
  Det er afgørende, at den medlemsstat, hvis myndigheder i henhold til denne forordning har kompetence hvad angår realiteten i en sag vedrørende forældreansvar, efter vedtagelsen af en endelig afgørelse om tilbagegivelse af barnet sikrer, at barnets bedste og dets grundlæggende interesser beskyttes, når det er blevet tilbagegivet, navnlig når det har kontakt med begge forældre.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 14 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (14a) | Betydningen af begrebet »sædvanligt opholdssted« bør fortolkes på grundlag af myndighedernes definitioner fra sag til sag i lyset af sagens særlige omstændigheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14a)

Betydningen af begrebet »sædvanligt opholdssted« bør fortolkes på grundlag af myndighedernes definitioner fra sag til sag i lyset af sagens særlige omstændigheder.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Hvis barnets sædvanlige opholdssted ændres som følge af en lovlig flytning, bør kompetencen følge barnet for at bevare nærheden.
  Dette bør finde sted, hvis der endnu ikke findes udestående sager, samt ved udestående sager.
  I forbindelse med udestående sager kan parterne imidlertid af hensyn til retssystemernes effektivitet aftale, at retterne i den medlemsstat, hvor der er udestående sager, bevarer kompetencen, indtil der er truffet en endelig afgørelse, forudsat at dette er til barnets bedste.
  Denne mulighed er særligt vigtig, hvis sagerne nærmer sig deres afslutning, og
  en
  forælder ønsker
  at
  flytte med barnet
  til en
  anden medlemsstat
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Hvis barnets sædvanlige opholdssted ændres som følge af en lovlig flytning, bør kompetencen følge barnet for at bevare nærheden.
  Dette bør finde sted, hvis der endnu ikke findes udestående sager, samt ved udestående sager.
  I forbindelse med udestående sager kan parterne imidlertid af hensyn til retssystemernes effektivitet aftale, at retterne i den medlemsstat, hvor der er udestående sager, bevarer kompetencen, indtil der er truffet en endelig afgørelse, forudsat at dette er til barnets bedste.
  Denne mulighed er særligt vigtig, hvis sagerne nærmer sig deres afslutning, og
  en
  forælder ønsker
  at
  flytte med barnet
  til en
  anden medlemsstat
  .

| (15) | Hvis barnets sædvanlige opholdssted ændres som følge af en lovlig flytning, bør kompetencen følge barnet for at bevare nærheden. I forbindelse med udestående sager kan parterne imidlertid af hensyn til retssystemernes effektivitet aftale, at retterne i den medlemsstat, hvor der er udestående sager, bevarer kompetencen, indtil der er truffet en endelig afgørelse, forudsat at dette er til barnets bedste.
  Udestående sager, hvis genstand angår forældremyndighed og samværsret, bør derimod afsluttes ved
  en
  endelig afgørelse, således
  at
  indehavere af forældremyndighed ikke af den grund bringer et barn
  til
  et andet land for på denne måde at unddrage sig
  en
  myndigheds negative afgørelse, medmindre parterne aftaler, at den udestående sag skal føres til ende
  . |
| --- | --- |

(15)

Hvis barnets sædvanlige opholdssted ændres som følge af en lovlig flytning, bør kompetencen følge barnet for at bevare nærheden. I forbindelse med udestående sager kan parterne imidlertid af hensyn til retssystemernes effektivitet aftale, at retterne i den medlemsstat, hvor der er udestående sager, bevarer kompetencen, indtil der er truffet en endelig afgørelse, forudsat at dette er til barnets bedste.
  Udestående sager, hvis genstand angår forældremyndighed og samværsret, bør derimod afsluttes ved
  en
  endelig afgørelse, således
  at
  indehavere af forældremyndighed ikke af den grund bringer et barn
  til
  et andet land for på denne måde at unddrage sig
  en
  myndigheds negative afgørelse, medmindre parterne aftaler, at den udestående sag skal føres til ende
  .

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Denne forordning bør ikke være til hinder for, at myndighederne i en medlemsstat, der ikke har kompetence over sagens realitet, i hastetilfælde kan anvende foreløbige, herunder sikrende, foranstaltninger over for barnets person eller aktiver, der befinder sig i denne medlemsstat. Disse foranstaltninger bør anerkendes og fuldbyrdes i alle andre medlemsstater, herunder i de medlemsstater, der har kompetence i henhold til denne forordning, indtil den kompetente myndighed i en sådan medlemsstat har anvendt de foranstaltninger, den finder hensigtsmæssige. Foranstaltninger anvendt af en ret i én medlemsstat bør imidlertid kun ændres eller erstattes af foranstaltninger, der også er truffet af en ret i den medlemsstat, der har kompetence over sagens realitet. En myndighed, der kun har kompetence over foreløbige, herunder sikrende, foranstaltninger, bør, hvis den får forelagt en anmodning vedrørende sagens realitet, af egen fri drift erklære sig inkompetent. I det omfang beskyttelsen af barnets bedste kræver det, bør myndigheden direkte eller gennem centralmyndigheden meddele myndigheden i den medlemsstat, som har kompetence over sagens realitet i henhold til denne forordning, hvilke foranstaltninger der er blevet truffet. Hvis dette ikke meddeles til myndigheden i en anden medlemsstat, bør det imidlertid ikke i sig selv være grund til ikke at anerkende foranstaltningen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Denne forordning bør ikke være til hinder for, at myndighederne i en medlemsstat, der ikke har kompetence over sagens realitet, i hastetilfælde kan anvende foreløbige, herunder sikrende, foranstaltninger over for barnets person eller aktiver, der befinder sig i denne medlemsstat. Disse foranstaltninger bør anerkendes og fuldbyrdes i alle andre medlemsstater, herunder i de medlemsstater, der har kompetence i henhold til denne forordning, indtil den kompetente myndighed i en sådan medlemsstat har anvendt de foranstaltninger, den finder hensigtsmæssige. Foranstaltninger anvendt af en ret i én medlemsstat bør imidlertid kun ændres eller erstattes af foranstaltninger, der også er truffet af en ret i den medlemsstat, der har kompetence over sagens realitet. En myndighed, der kun har kompetence over foreløbige, herunder sikrende, foranstaltninger, bør, hvis den får forelagt en anmodning vedrørende sagens realitet, af egen fri drift erklære sig inkompetent. I det omfang beskyttelsen af barnets bedste kræver det, bør myndigheden direkte eller gennem centralmyndigheden meddele myndigheden i den medlemsstat, som har kompetence over sagens realitet i henhold til denne forordning, hvilke foranstaltninger der er blevet truffet. Hvis dette ikke meddeles til myndigheden i en anden medlemsstat, bør det imidlertid ikke i sig selv være grund til ikke at anerkende foranstaltningen.

| (17) | Denne forordning bør ikke være til hinder for, at myndighederne i en medlemsstat, der ikke har kompetence over sagens realitet, i hastetilfælde
  , f.eks. i tilfælde af vold i hjemmet eller kønsspecifik vold,
  kan anvende foreløbige, herunder sikrende, foranstaltninger over for barnets person eller aktiver, der befinder sig i denne medlemsstat. Disse foranstaltninger bør anerkendes og fuldbyrdes i alle andre medlemsstater, herunder i de medlemsstater, der har kompetence i henhold til denne forordning, indtil den kompetente myndighed i en sådan medlemsstat har anvendt de foranstaltninger, den finder hensigtsmæssige. Foranstaltninger anvendt af en ret i én medlemsstat bør imidlertid kun ændres eller erstattes af foranstaltninger, der også er truffet af en ret i den medlemsstat, der har kompetence over sagens realitet. En myndighed, der kun har kompetence over foreløbige, herunder sikrende, foranstaltninger, bør, hvis den får forelagt en anmodning vedrørende sagens realitet, af egen fri drift erklære sig inkompetent. I det omfang beskyttelsen af barnets bedste kræver det, bør myndigheden direkte eller gennem centralmyndigheden
  og uden unødig forsinkelse
  meddele myndigheden i den medlemsstat, som har kompetence over sagens realitet i henhold til denne forordning, hvilke foranstaltninger der er blevet truffet. Hvis dette ikke meddeles til myndigheden i en anden medlemsstat, bør det imidlertid ikke i sig selv være grund til ikke at anerkende foranstaltningen. |
| --- | --- |

(17)

Denne forordning bør ikke være til hinder for, at myndighederne i en medlemsstat, der ikke har kompetence over sagens realitet, i hastetilfælde
  , f.eks. i tilfælde af vold i hjemmet eller kønsspecifik vold,
  kan anvende foreløbige, herunder sikrende, foranstaltninger over for barnets person eller aktiver, der befinder sig i denne medlemsstat. Disse foranstaltninger bør anerkendes og fuldbyrdes i alle andre medlemsstater, herunder i de medlemsstater, der har kompetence i henhold til denne forordning, indtil den kompetente myndighed i en sådan medlemsstat har anvendt de foranstaltninger, den finder hensigtsmæssige. Foranstaltninger anvendt af en ret i én medlemsstat bør imidlertid kun ændres eller erstattes af foranstaltninger, der også er truffet af en ret i den medlemsstat, der har kompetence over sagens realitet. En myndighed, der kun har kompetence over foreløbige, herunder sikrende, foranstaltninger, bør, hvis den får forelagt en anmodning vedrørende sagens realitet, af egen fri drift erklære sig inkompetent. I det omfang beskyttelsen af barnets bedste kræver det, bør myndigheden direkte eller gennem centralmyndigheden
  og uden unødig forsinkelse
  meddele myndigheden i den medlemsstat, som har kompetence over sagens realitet i henhold til denne forordning, hvilke foranstaltninger der er blevet truffet. Hvis dette ikke meddeles til myndigheden i en anden medlemsstat, bør det imidlertid ikke i sig selv være grund til ikke at anerkende foranstaltningen.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | I
  særlige tilfælde er myndighederne i den medlemsstat, hvor barnet har sit sædvanlige opholdssted, ikke de mest hensigtsmæssige myndigheder til at afgøre sagen.
  Af hensyn til barnets bedste
   kan den kompetente myndighed undtagelsesvis og på visse betingelser henvise en sag til en myndighed i en anden medlemsstat, hvis denne anden myndighed er bedre egnet til at behandle sagen. Dog bør denne anden myndighed
  ikke
  i sådanne tilfælde
  kunne
   overføre kompetencen til en tredje myndighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

I
  særlige tilfælde er myndighederne i den medlemsstat, hvor barnet har sit sædvanlige opholdssted, ikke de mest hensigtsmæssige myndigheder til at afgøre sagen.
  Af hensyn til barnets bedste
   kan den kompetente myndighed undtagelsesvis og på visse betingelser henvise en sag til en myndighed i en anden medlemsstat, hvis denne anden myndighed er bedre egnet til at behandle sagen. Dog bør denne anden myndighed
  ikke
  i sådanne tilfælde
  kunne
   overføre kompetencen til en tredje myndighed.

| (18) | Det bør understreges, at i
  særlige tilfælde
  , f.eks. tilfælde af vold i hjemmet eller kønsbaseret vold,
  er myndighederne i den medlemsstat, hvor barnet har sit sædvanlige opholdssted, ikke de mest hensigtsmæssige myndigheder til at afgøre sagen. Den kompetente myndighed kan undtagelsesvis og på visse betingelser henvise en sag til en myndighed i en anden medlemsstat, hvis denne anden myndighed er bedre egnet til at behandle sagen. Dog bør
  der
  i sådanne tilfælde
  først indhentes samtykke fra
  denne anden myndighed
  , da denne, når først den har accepteret at behandle sagen, ikke kan
  overføre kompetencen til en tredje myndighed.
  Før enhver kompetenceoverførsel er det afgørende, at det nøje undersøges og overvejes, hvad der er i barnets bedste interesse
  . |
| --- | --- |

(18)

Det bør understreges, at i
  særlige tilfælde
  , f.eks. tilfælde af vold i hjemmet eller kønsbaseret vold,
  er myndighederne i den medlemsstat, hvor barnet har sit sædvanlige opholdssted, ikke de mest hensigtsmæssige myndigheder til at afgøre sagen. Den kompetente myndighed kan undtagelsesvis og på visse betingelser henvise en sag til en myndighed i en anden medlemsstat, hvis denne anden myndighed er bedre egnet til at behandle sagen. Dog bør
  der
  i sådanne tilfælde
  først indhentes samtykke fra
  denne anden myndighed
  , da denne, når først den har accepteret at behandle sagen, ikke kan
  overføre kompetencen til en tredje myndighed.
  Før enhver kompetenceoverførsel er det afgørende, at det nøje undersøges og overvejes, hvad der er i barnets bedste interesse
  .

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 23

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (23) | Sager om forældreansvar, der er omfattet af denne forordning, og om tilbagegivelse efter Haagerkonventionen fra 1980 bør respektere barnets ret til frit at udtrykke sit synspunkt, og når barnets bedste vurderes, bør der lægges vægt på dette synspunkt. Ved anvendelsen af denne forordning spiller en høring af barnet i overensstemmelse med artikel 24, stk. 1, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  og
  artikel 12 i FN's konvention om barnets rettigheder en vigtig rolle. Forordningen tager imidlertid ikke sigte på at fastsætte
  , hvordan
  barnet
  skal høres, om barnet f.eks. høres personligt af en dommer eller af en specialuddannet ekspert, som efterfølgende rapporterer til retten, eller om barnet høres i retssalen eller et andet sted
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(23)

Sager om forældreansvar, der er omfattet af denne forordning, og om tilbagegivelse efter Haagerkonventionen fra 1980 bør respektere barnets ret til frit at udtrykke sit synspunkt, og når barnets bedste vurderes, bør der lægges vægt på dette synspunkt. Ved anvendelsen af denne forordning spiller en høring af barnet i overensstemmelse med artikel 24, stk. 1, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder
  og
  artikel 12 i FN's konvention om barnets rettigheder en vigtig rolle. Forordningen tager imidlertid ikke sigte på at fastsætte
  , hvordan
  barnet
  skal høres, om barnet f.eks. høres personligt af en dommer eller af en specialuddannet ekspert, som efterfølgende rapporterer til retten, eller om barnet høres i retssalen eller et andet sted
  .

| (23) | Sager om forældreansvar, der er omfattet af denne forordning, og om tilbagegivelse efter Haagerkonventionen fra 1980 bør respektere barnets ret til frit at udtrykke sit synspunkt, og når barnets bedste vurderes, bør der lægges vægt på dette synspunkt. Ved anvendelsen af denne forordning spiller en høring af barnet i overensstemmelse med artikel 24, stk. 1, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, artikel 12 i FN's konvention om barnets rettigheder
  og Europarådets rekommandation om inddragelse af børn og unge under 18 år

   (1a) en vigtig rolle. Forordningen tager imidlertid ikke sigte på at fastsætte
  fælles minimumsstandarder vedrørende proceduren for høring af
  barnet
  , der fortsat reguleres af medlemsstaternes nationale bestemmelser
  . |
| --- | --- |

(23)

Sager om forældreansvar, der er omfattet af denne forordning, og om tilbagegivelse efter Haagerkonventionen fra 1980 bør respektere barnets ret til frit at udtrykke sit synspunkt, og når barnets bedste vurderes, bør der lægges vægt på dette synspunkt. Ved anvendelsen af denne forordning spiller en høring af barnet i overensstemmelse med artikel 24, stk. 1, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, artikel 12 i FN's konvention om barnets rettigheder
  og Europarådets rekommandation om inddragelse af børn og unge under 18 år

   (1a) en vigtig rolle. Forordningen tager imidlertid ikke sigte på at fastsætte
  fælles minimumsstandarder vedrørende proceduren for høring af
  barnet
  , der fortsat reguleres af medlemsstaternes nationale bestemmelser
  .

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (26) | For at afslutte tilbagegivelsesproceduren efter Haagerkonventionen fra 1980 hurtigst muligt bør medlemsstaten samle kompetencen for sådanne sager på
  en eller flere
  retter eventuelt under hensyntagen til deres interne retsplejestruktur. Samlingen af kompetencen på et begrænset antal retter i en medlemsstat er et væsentligt og effektivt værktøj til at fremskynde behandlingen af sager om barnebortførelsessager i flere medlemsstater, fordi de dommere, som behandler et stort antal af disse sager, udvikler specialiseret ekspertviden. Afhængigt af retssystemets struktur kan kompetencen for barnebortførelsessager samles på
  én ret for hele landet eller på
  et begrænset antal retter ved at anvende for eksempel appelretterne som udgangspunkt og samle kompetencen for internationale barnebortførelsessager på én førsteinstansret inden for hver appelrets distrikt. Alle instanser bør træffe deres afgørelser senest seks uger efter en sag eller appel er blevet indbragt for den. Medlemsstaterne bør begrænse antallet af appelmuligheder for en afgørelse, der godkender eller afviser tilbagegivelse af et barn i henhold til Haagerkonventionen fra 1980 om børnebortførelser, til én. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26)

For at afslutte tilbagegivelsesproceduren efter Haagerkonventionen fra 1980 hurtigst muligt bør medlemsstaten samle kompetencen for sådanne sager på
  en eller flere
  retter eventuelt under hensyntagen til deres interne retsplejestruktur. Samlingen af kompetencen på et begrænset antal retter i en medlemsstat er et væsentligt og effektivt værktøj til at fremskynde behandlingen af sager om barnebortførelsessager i flere medlemsstater, fordi de dommere, som behandler et stort antal af disse sager, udvikler specialiseret ekspertviden. Afhængigt af retssystemets struktur kan kompetencen for barnebortførelsessager samles på
  én ret for hele landet eller på
  et begrænset antal retter ved at anvende for eksempel appelretterne som udgangspunkt og samle kompetencen for internationale barnebortførelsessager på én førsteinstansret inden for hver appelrets distrikt. Alle instanser bør træffe deres afgørelser senest seks uger efter en sag eller appel er blevet indbragt for den. Medlemsstaterne bør begrænse antallet af appelmuligheder for en afgørelse, der godkender eller afviser tilbagegivelse af et barn i henhold til Haagerkonventionen fra 1980 om børnebortførelser, til én.

| (26) | For at afslutte tilbagegivelsesproceduren efter Haagerkonventionen fra 1980 hurtigst muligt bør medlemsstaten samle kompetencen for sådanne sager på
  et begrænset antal
  retter eventuelt under hensyntagen til deres interne retsplejestruktur. Samlingen af kompetencen på et begrænset antal retter i en medlemsstat er et væsentligt og effektivt værktøj til at fremskynde behandlingen af sager om barnebortførelsessager i flere medlemsstater, fordi de dommere, som behandler et stort antal af disse sager, udvikler specialiseret ekspertviden. Afhængigt af retssystemets struktur kan kompetencen for barnebortførelsessager samles på et begrænset antal retter ved at anvende for eksempel appelretterne som udgangspunkt og samle kompetencen for internationale barnebortførelsessager på én førsteinstansret inden for hver appelrets distrikt
  , uden dog at undergrave parternes ret til adgang til domstolsprøvelse og rettidigheden af tilbagegivelsesproceduren
  . Alle instanser bør træffe deres afgørelser senest seks uger efter en sag eller appel er blevet indbragt for den. Medlemsstaterne bør begrænse antallet af appelmuligheder for en afgørelse, der godkender eller afviser tilbagegivelse af et barn i henhold til Haagerkonventionen fra 1980 om børnebortførelser, til én.
  Der bør også træffes foranstaltninger til at sikre, at retsafgørelser, der er truffet i en medlemsstat, anerkendes i en anden medlemsstat. Når en retsafgørelse er truffet, er det afgørende, at den også anerkendes i hele Den Europæiske Union, især af hensyn til børnenes tarv. |
| --- | --- |

(26)

For at afslutte tilbagegivelsesproceduren efter Haagerkonventionen fra 1980 hurtigst muligt bør medlemsstaten samle kompetencen for sådanne sager på
  et begrænset antal
  retter eventuelt under hensyntagen til deres interne retsplejestruktur. Samlingen af kompetencen på et begrænset antal retter i en medlemsstat er et væsentligt og effektivt værktøj til at fremskynde behandlingen af sager om barnebortførelsessager i flere medlemsstater, fordi de dommere, som behandler et stort antal af disse sager, udvikler specialiseret ekspertviden. Afhængigt af retssystemets struktur kan kompetencen for barnebortførelsessager samles på et begrænset antal retter ved at anvende for eksempel appelretterne som udgangspunkt og samle kompetencen for internationale barnebortførelsessager på én førsteinstansret inden for hver appelrets distrikt
  , uden dog at undergrave parternes ret til adgang til domstolsprøvelse og rettidigheden af tilbagegivelsesproceduren
  . Alle instanser bør træffe deres afgørelser senest seks uger efter en sag eller appel er blevet indbragt for den. Medlemsstaterne bør begrænse antallet af appelmuligheder for en afgørelse, der godkender eller afviser tilbagegivelse af et barn i henhold til Haagerkonventionen fra 1980 om børnebortførelser, til én.
  Der bør også træffes foranstaltninger til at sikre, at retsafgørelser, der er truffet i en medlemsstat, anerkendes i en anden medlemsstat. Når en retsafgørelse er truffet, er det afgørende, at den også anerkendes i hele Den Europæiske Union, især af hensyn til børnenes tarv.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 28

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (28) | I
  alle sager om børn, og
  navnlig
  i sager om internationale barnebortførelser,
  bør retlige og administrative myndigheder overveje muligheden for at nå en mindelig løsning gennem
  mægling
  og andre egnede midler
  bistået om nødvendigt af eksisterende netværk og støttestrukturer for mægling i tvister om forældreansvar på tværs af grænser. Denne indsat bør imidlertid ikke unødigt forlænge tilbagegivelsesproceduren i henhold til Haagerkonventionen fra 1980. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28)

I
  alle sager om børn, og
  navnlig
  i sager om internationale barnebortførelser,
  bør retlige og administrative myndigheder overveje muligheden for at nå en mindelig løsning gennem
  mægling
  og andre egnede midler
  bistået om nødvendigt af eksisterende netværk og støttestrukturer for mægling i tvister om forældreansvar på tværs af grænser. Denne indsat bør imidlertid ikke unødigt forlænge tilbagegivelsesproceduren i henhold til Haagerkonventionen fra 1980.

| (28) | Gennemførelse af mægling kan i
  alle sager om børn og
  især i forbindelse med grænseoverskridende konflikter mellem forældrene om forældremyndighed og samværsret for et barn og
  i sager om internationale barnebortførelser
  få stor betydning for
  ,
  at konflikten kan afsluttes. På baggrund af det stigende antal grænseoverskridende tvister om forældremyndighed i Den Europæiske Union, hvor der ikke findes nogen internationale regler, som følge af de seneste migrationsstrømme, er mægling endvidere ofte det eneste retsmiddel til at hjælpe familier med at nå frem til en mindelig og hurtig løsning på familietvister. Med henblik på at fremme
  mægling
  i sådanne tilfælde bør de retlige og administrative myndigheder,
  bistået om nødvendigt af eksisterende netværk og støttestrukturer for mægling i tvister om forældreansvar på tværs af grænser
  , før eller under den retslige procedure bistå parterne i forbindelse med valget af egnede mæglere samt i forbindelse med organiseringen af mæglingen. Der bør ydes parterne økonomisk støtte til gennemførelse af mægling i mindst det omfang, de har eller ville have fået bevilget fri proces
  . Denne indsats bør imidlertid ikke unødigt forlænge tilbagegivelsesproceduren i henhold til Haagerkonventionen fra 1980
  og bør ikke resultere i obligatorisk deltagelse af ofre for enhver form for vold, herunder vold i hjemmet, i mæglingssager
  . |
| --- | --- |

(28)

Gennemførelse af mægling kan i
  alle sager om børn og
  især i forbindelse med grænseoverskridende konflikter mellem forældrene om forældremyndighed og samværsret for et barn og
  i sager om internationale barnebortførelser
  få stor betydning for
  ,
  at konflikten kan afsluttes. På baggrund af det stigende antal grænseoverskridende tvister om forældremyndighed i Den Europæiske Union, hvor der ikke findes nogen internationale regler, som følge af de seneste migrationsstrømme, er mægling endvidere ofte det eneste retsmiddel til at hjælpe familier med at nå frem til en mindelig og hurtig løsning på familietvister. Med henblik på at fremme
  mægling
  i sådanne tilfælde bør de retlige og administrative myndigheder,
  bistået om nødvendigt af eksisterende netværk og støttestrukturer for mægling i tvister om forældreansvar på tværs af grænser
  , før eller under den retslige procedure bistå parterne i forbindelse med valget af egnede mæglere samt i forbindelse med organiseringen af mæglingen. Der bør ydes parterne økonomisk støtte til gennemførelse af mægling i mindst det omfang, de har eller ville have fået bevilget fri proces
  . Denne indsats bør imidlertid ikke unødigt forlænge tilbagegivelsesproceduren i henhold til Haagerkonventionen fra 1980
  og bør ikke resultere i obligatorisk deltagelse af ofre for enhver form for vold, herunder vold i hjemmet, i mæglingssager
  .

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 28 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (28a) | For at kunne tilbyde et effektivt alternativ til retssager i nationale eller internationale sager vedrørende familietvister, er det afgørende, at de involverede mæglere har gennemgået en passende specialuddannelse. Uddannelsen bør især dække de retlige bestemmelser om grænseoverskridende familietvister, tværkulturel kompetence og værktøjer til håndtering af konfliktfyldte situationer, altid med primært fokus på barnets tarv. Uddannelse for dommere, som er en potentiel vigtig kilde til henvisninger til mægling, bør også omfatte redskaber til, hvordan man tilskynder parterne til at deltage i mægling så tidligt som muligt, samt hvordan mægling kan indarbejdes i retssager og den fastlagte tidsramme for sager om børnebortførelser i henhold til Haagerkonventionen uden at foranledige unødige forsinkelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(28a)

For at kunne tilbyde et effektivt alternativ til retssager i nationale eller internationale sager vedrørende familietvister, er det afgørende, at de involverede mæglere har gennemgået en passende specialuddannelse. Uddannelsen bør især dække de retlige bestemmelser om grænseoverskridende familietvister, tværkulturel kompetence og værktøjer til håndtering af konfliktfyldte situationer, altid med primært fokus på barnets tarv. Uddannelse for dommere, som er en potentiel vigtig kilde til henvisninger til mægling, bør også omfatte redskaber til, hvordan man tilskynder parterne til at deltage i mægling så tidligt som muligt, samt hvordan mægling kan indarbejdes i retssager og den fastlagte tidsramme for sager om børnebortførelser i henhold til Haagerkonventionen uden at foranledige unødige forsinkelser.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (30) | Hvis retten i den medlemsstat, som barnet ulovligt er blevet fjernet til, eller hvor barnet ulovligt tilbageholdes, beslutter at afvise at tilbagegive barnet i henhold til Haagerkonventionen fra 1980, bør den i sin afgørelse henvise udtrykkeligt til de relevante artikler i Haagerkonventionen fra 1980, som afvisningen lægger til grund. En sådan afgørelse kan dog erstattes af en senere afgørelse truffet i sager om forældremyndighed efter en grundig undersøgelse af barnets bedste af retten i den medlemsstat, hvor barnet havde sit sædvanlige opholdssted før den ulovlige fjernelse eller tilbageholdelse. Indebærer sidstnævnte afgørelse, at barnet skal gives tilbage, skal dette ske, uden at der må kræves nogen særlig procedure for anerkendelse og fuldbyrdelse af afgørelsen i den medlemsstat, hvor det fjernede eller tilbageholdte barn befinder sig. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30)

Hvis retten i den medlemsstat, som barnet ulovligt er blevet fjernet til, eller hvor barnet ulovligt tilbageholdes, beslutter at afvise at tilbagegive barnet i henhold til Haagerkonventionen fra 1980, bør den i sin afgørelse henvise udtrykkeligt til de relevante artikler i Haagerkonventionen fra 1980, som afvisningen lægger til grund. En sådan afgørelse kan dog erstattes af en senere afgørelse truffet i sager om forældremyndighed efter en grundig undersøgelse af barnets bedste af retten i den medlemsstat, hvor barnet havde sit sædvanlige opholdssted før den ulovlige fjernelse eller tilbageholdelse. Indebærer sidstnævnte afgørelse, at barnet skal gives tilbage, skal dette ske, uden at der må kræves nogen særlig procedure for anerkendelse og fuldbyrdelse af afgørelsen i den medlemsstat, hvor det fjernede eller tilbageholdte barn befinder sig.

| (30) | Hvis retten i den medlemsstat, som barnet ulovligt er blevet fjernet til, eller hvor barnet ulovligt tilbageholdes, beslutter at afvise at tilbagegive barnet i henhold til Haagerkonventionen fra 1980, bør den i sin afgørelse henvise udtrykkeligt til de relevante artikler i Haagerkonventionen fra 1980, som afvisningen lægger til grund
  , samt angive begrundelsen herfor
  . En sådan afgørelse kan dog erstattes af en senere afgørelse truffet i sager om forældremyndighed efter en grundig undersøgelse af barnets bedste af retten i den medlemsstat, hvor barnet havde sit sædvanlige opholdssted før den ulovlige fjernelse eller tilbageholdelse. Indebærer sidstnævnte afgørelse, at barnet skal gives tilbage, skal dette ske, uden at der må kræves nogen særlig procedure for anerkendelse og fuldbyrdelse af afgørelsen i den medlemsstat, hvor det fjernede eller tilbageholdte barn befinder sig. |
| --- | --- |

(30)

Hvis retten i den medlemsstat, som barnet ulovligt er blevet fjernet til, eller hvor barnet ulovligt tilbageholdes, beslutter at afvise at tilbagegive barnet i henhold til Haagerkonventionen fra 1980, bør den i sin afgørelse henvise udtrykkeligt til de relevante artikler i Haagerkonventionen fra 1980, som afvisningen lægger til grund
  , samt angive begrundelsen herfor
  . En sådan afgørelse kan dog erstattes af en senere afgørelse truffet i sager om forældremyndighed efter en grundig undersøgelse af barnets bedste af retten i den medlemsstat, hvor barnet havde sit sædvanlige opholdssted før den ulovlige fjernelse eller tilbageholdelse. Indebærer sidstnævnte afgørelse, at barnet skal gives tilbage, skal dette ske, uden at der må kræves nogen særlig procedure for anerkendelse og fuldbyrdelse af afgørelsen i den medlemsstat, hvor det fjernede eller tilbageholdte barn befinder sig.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 33

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (33) | Ydermere retfærdiggør målet om at
  gøre sager på tværs af grænser, som vedrører børn, mindre tidskrævende og dyre
  , at det afskaffes, at afgørelser kan erklæres eksigible forud for fuldbyrdelsen i fuldbyrdelsesstaten, hvilket gælder for alle afgørelser vedrørende forældreansvar. Mens forordning (EF) nr. 2201/2003 kun afskaffede dette krav for afgørelser om samværsret og visse afgørelser om tilbagegivelse af barnet, fastsætter nærværende forordning nu en enkelt procedure for fuldbyrdelse af alle afgørelser på tværs af grænser i sager vedrørende forældreansvar. Som følge heraf og i overensstemmelse med bestemmelserne i nærværende forordning, bør afgørelser truffet af myndighederne i en medlemsstat behandles, som var de blevet truffet i fuldbyrdelsesstaten. |

Kommissionens forslag

Ændring

(33)

Ydermere retfærdiggør målet om at
  gøre sager på tværs af grænser, som vedrører børn, mindre tidskrævende og dyre
  , at det afskaffes, at afgørelser kan erklæres eksigible forud for fuldbyrdelsen i fuldbyrdelsesstaten, hvilket gælder for alle afgørelser vedrørende forældreansvar. Mens forordning (EF) nr. 2201/2003 kun afskaffede dette krav for afgørelser om samværsret og visse afgørelser om tilbagegivelse af barnet, fastsætter nærværende forordning nu en enkelt procedure for fuldbyrdelse af alle afgørelser på tværs af grænser i sager vedrørende forældreansvar. Som følge heraf og i overensstemmelse med bestemmelserne i nærværende forordning, bør afgørelser truffet af myndighederne i en medlemsstat behandles, som var de blevet truffet i fuldbyrdelsesstaten.

| (33) | Ydermere retfærdiggør målet om at
  fremme de europæiske borgeres frie bevægelighed
  , at det afskaffes, at afgørelser kan erklæres eksigible forud for fuldbyrdelsen i fuldbyrdelsesstaten, hvilket gælder for alle afgørelser vedrørende forældreansvar
  , der falder ind under nærværende forordnings anvendelsesområde. Dette vil navnlig medføre, at varigheden af og omkostningerne ved grænseoverskridende tvister vedrørende børn mindskes.
  Mens forordning (EF) nr. 2201/2003 kun afskaffede dette krav for afgørelser om samværsret og visse afgørelser om tilbagegivelse af barnet, fastsætter nærværende forordning nu en enkelt procedure for fuldbyrdelse af alle afgørelser på tværs af grænser i sager vedrørende forældreansvar
  , der falder under nærværende forordnings anvendelsesområde
  . Som følge heraf og i overensstemmelse med bestemmelserne i nærværende forordning, bør afgørelser truffet af myndighederne i en medlemsstat behandles, som var de blevet truffet i fuldbyrdelsesstaten. |
| --- | --- |

(33)

Ydermere retfærdiggør målet om at
  fremme de europæiske borgeres frie bevægelighed
  , at det afskaffes, at afgørelser kan erklæres eksigible forud for fuldbyrdelsen i fuldbyrdelsesstaten, hvilket gælder for alle afgørelser vedrørende forældreansvar
  , der falder ind under nærværende forordnings anvendelsesområde. Dette vil navnlig medføre, at varigheden af og omkostningerne ved grænseoverskridende tvister vedrørende børn mindskes.
  Mens forordning (EF) nr. 2201/2003 kun afskaffede dette krav for afgørelser om samværsret og visse afgørelser om tilbagegivelse af barnet, fastsætter nærværende forordning nu en enkelt procedure for fuldbyrdelse af alle afgørelser på tværs af grænser i sager vedrørende forældreansvar
  , der falder under nærværende forordnings anvendelsesområde
  . Som følge heraf og i overensstemmelse med bestemmelserne i nærværende forordning, bør afgørelser truffet af myndighederne i en medlemsstat behandles, som var de blevet truffet i fuldbyrdelsesstaten.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 37 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (37a) | Enhver afvisning af at anerkende en afgørelse i henhold til denne forordning, fordi det er åbenbart, at det ville stride mod grundlæggende retsprincipper i den pågældende medlemsstat, bør være i overensstemmelse med artikel 21 i chartret. |

Kommissionens forslag

Ændring

(37a)

Enhver afvisning af at anerkende en afgørelse i henhold til denne forordning, fordi det er åbenbart, at det ville stride mod grundlæggende retsprincipper i den pågældende medlemsstat, bør være i overensstemmelse med artikel 21 i chartret.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 42

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (42) | I specifikke sager om forældreansvar, der er omfattet af denne forordning, bør centralmyndighederne samarbejde med hinanden om at bistå de nationale myndigheder samt indehavere af forældreansvar. Denne bistand bør navnlig omfatte lokalisering af barnet, enten direkte eller via andre kompetente myndigheder, hvis dette er nødvendigt for at gennemføre en anmodning i henhold til denne forordning, og de oplysninger om barnet, der er nødvendige for sagen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(42)

I specifikke sager om forældreansvar, der er omfattet af denne forordning, bør centralmyndighederne samarbejde med hinanden om at bistå de nationale myndigheder samt indehavere af forældreansvar. Denne bistand bør navnlig omfatte lokalisering af barnet, enten direkte eller via andre kompetente myndigheder, hvis dette er nødvendigt for at gennemføre en anmodning i henhold til denne forordning, og de oplysninger om barnet, der er nødvendige for sagen.

| (42) | I specifikke sager om forældreansvar, der er omfattet af denne forordning, bør centralmyndighederne samarbejde med hinanden om at bistå de nationale myndigheder samt indehavere af forældreansvar. Denne bistand bør navnlig omfatte lokalisering af barnet, enten direkte eller via andre kompetente myndigheder, hvis dette er nødvendigt for at gennemføre en anmodning i henhold til denne forordning, og de oplysninger om barnet, der er nødvendige for sagen.
  I tilfælde, hvor kompetencen hører under en medlemsstat, som ikke er den medlemsstat, hvor barnet er statsborger, underretter de centrale myndigheder i den kompetente medlemsstat uden unødig forsinkelse de centrale myndigheder i den medlemsstat, hvor barnet er statsborger. |
| --- | --- |

(42)

I specifikke sager om forældreansvar, der er omfattet af denne forordning, bør centralmyndighederne samarbejde med hinanden om at bistå de nationale myndigheder samt indehavere af forældreansvar. Denne bistand bør navnlig omfatte lokalisering af barnet, enten direkte eller via andre kompetente myndigheder, hvis dette er nødvendigt for at gennemføre en anmodning i henhold til denne forordning, og de oplysninger om barnet, der er nødvendige for sagen.
  I tilfælde, hvor kompetencen hører under en medlemsstat, som ikke er den medlemsstat, hvor barnet er statsborger, underretter de centrale myndigheder i den kompetente medlemsstat uden unødig forsinkelse de centrale myndigheder i den medlemsstat, hvor barnet er statsborger.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 44

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (44) | Med forbehold for eventuelle krav i de nationale retsplejeregler, bør en anmodende myndighed have skønsbeføjelse til frit at vælge mellem de forskellige kanaler til dens rådighed for at fremskaffe de nødvendige oplysninger, ved f.eks. i retter at anvende Rådets forordning (EF) nr. 1206/2001, ved at anvende det europæiske retlige netværk på det civil- og handelsretlige område, herunder navnlig de centralmyndigheder, der er fastsat i denne forordning, netværk af dommere og kontaktpunkter, eller for retlige og administrative myndigheder ved at anmode om oplysninger gennem en specialiseret ikkestatslig organisation på området. |

Kommissionens forslag

Ændring

(44)

Med forbehold for eventuelle krav i de nationale retsplejeregler, bør en anmodende myndighed have skønsbeføjelse til frit at vælge mellem de forskellige kanaler til dens rådighed for at fremskaffe de nødvendige oplysninger, ved f.eks. i retter at anvende Rådets forordning (EF) nr. 1206/2001, ved at anvende det europæiske retlige netværk på det civil- og handelsretlige område, herunder navnlig de centralmyndigheder, der er fastsat i denne forordning, netværk af dommere og kontaktpunkter, eller for retlige og administrative myndigheder ved at anmode om oplysninger gennem en specialiseret ikkestatslig organisation på området.

| (44) | Med forbehold for eventuelle krav i de nationale retsplejeregler, bør en anmodende myndighed have skønsbeføjelse til frit at vælge mellem de forskellige kanaler til dens rådighed for at fremskaffe de nødvendige oplysninger, ved f.eks. i retter at anvende Rådets forordning (EF) nr. 1206/2001, ved at anvende det europæiske retlige netværk på det civil- og handelsretlige område, herunder navnlig de centralmyndigheder, der er fastsat i denne forordning, netværk af dommere og kontaktpunkter, eller for retlige og administrative myndigheder ved at anmode om oplysninger gennem en specialiseret ikkestatslig organisation på området.
  Internationalt retligt samarbejde og kommunikation bør igangsættes og/eller fremmes gennem særligt udpegede netværks- eller forbindelsesdommere i de enkelte medlemsstater. Det Europæiske Retlige Netværks rolle bør adskilles fra centrale myndigheders rolle. |
| --- | --- |

(44)

Med forbehold for eventuelle krav i de nationale retsplejeregler, bør en anmodende myndighed have skønsbeføjelse til frit at vælge mellem de forskellige kanaler til dens rådighed for at fremskaffe de nødvendige oplysninger, ved f.eks. i retter at anvende Rådets forordning (EF) nr. 1206/2001, ved at anvende det europæiske retlige netværk på det civil- og handelsretlige område, herunder navnlig de centralmyndigheder, der er fastsat i denne forordning, netværk af dommere og kontaktpunkter, eller for retlige og administrative myndigheder ved at anmode om oplysninger gennem en specialiseret ikkestatslig organisation på området.
  Internationalt retligt samarbejde og kommunikation bør igangsættes og/eller fremmes gennem særligt udpegede netværks- eller forbindelsesdommere i de enkelte medlemsstater. Det Europæiske Retlige Netværks rolle bør adskilles fra centrale myndigheders rolle.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 46

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (46) | En myndighed i en medlemsstat, der overvejer at træffe en afgørelse vedrørende forældreansvar, bør have
  mulighed for
  at
  anmode
  myndighederne i en anden medlemsstat
  om
  en meddelelse af oplysninger, der er relevante for at beskytte barnet, hvis barnets bedste kræver det. Afhængig af omstændighederne kan disse oplysninger omfatte oplysninger om sager og afgørelser vedrørende en forælder eller barnets søskende eller om en forælders mulighed for at tage sig af barnet eller have adgang til barnet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(46)

En myndighed i en medlemsstat, der overvejer at træffe en afgørelse vedrørende forældreansvar, bør have
  mulighed for
  at
  anmode
  myndighederne i en anden medlemsstat
  om
  en meddelelse af oplysninger, der er relevante for at beskytte barnet, hvis barnets bedste kræver det. Afhængig af omstændighederne kan disse oplysninger omfatte oplysninger om sager og afgørelser vedrørende en forælder eller barnets søskende eller om en forælders mulighed for at tage sig af barnet eller have adgang til barnet.

| (46) | En myndighed i en medlemsstat, der overvejer at træffe en afgørelse vedrørende forældreansvar, bør have
  pligt til
  at
  afkræve
  myndighederne i en anden medlemsstat en meddelelse af oplysninger, der er relevante for at beskytte barnet, hvis barnets bedste kræver det. Afhængig af omstændighederne kan disse oplysninger omfatte oplysninger om sager og afgørelser vedrørende en forælder eller barnets søskende eller om en forælders
  eller families
  mulighed for at tage sig af barnet eller have adgang til barnet.
  En forælders nationalitet, økonomiske og sociale situation samt kulturelle og religiøse baggrund bør ikke betragtes som afgørende elementer ved vurderingen af vedkommendes mulighed for at tage sig af barnet. |
| --- | --- |

(46)

En myndighed i en medlemsstat, der overvejer at træffe en afgørelse vedrørende forældreansvar, bør have
  pligt til
  at
  afkræve
  myndighederne i en anden medlemsstat en meddelelse af oplysninger, der er relevante for at beskytte barnet, hvis barnets bedste kræver det. Afhængig af omstændighederne kan disse oplysninger omfatte oplysninger om sager og afgørelser vedrørende en forælder eller barnets søskende eller om en forælders
  eller families
  mulighed for at tage sig af barnet eller have adgang til barnet.
  En forælders nationalitet, økonomiske og sociale situation samt kulturelle og religiøse baggrund bør ikke betragtes som afgørende elementer ved vurderingen af vedkommendes mulighed for at tage sig af barnet.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 46 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (46a) | Kommunikationen mellem dommere, offentlige myndigheder, centrale myndigheder, fagfolk, der assisterer forældrene, og mellem forældrene selv bør lettes med alle midler, hvorved det bl.a. bør tages i betragtning, at en afgørelse om, at barnet ikke skal tilbagegives, kan udgøre en krænkelse af barnets grundlæggende rettigheder i samme omfang som en afgørelse om tilbagegivelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(46a)

Kommunikationen mellem dommere, offentlige myndigheder, centrale myndigheder, fagfolk, der assisterer forældrene, og mellem forældrene selv bør lettes med alle midler, hvorved det bl.a. bør tages i betragtning, at en afgørelse om, at barnet ikke skal tilbagegives, kan udgøre en krænkelse af barnets grundlæggende rettigheder i samme omfang som en afgørelse om tilbagegivelse.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 48 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (48a) | Hvor barnets tarv kræver det, bør dommerne kommunikere direkte med de centrale myndigheder eller kompetente domstole i andre medlemsstater. |

Kommissionens forslag

Ændring

(48a)

Hvor barnets tarv kræver det, bør dommerne kommunikere direkte med de centrale myndigheder eller kompetente domstole i andre medlemsstater.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 49

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (49) | Hvis en myndighed i en medlemsstat allerede har truffet en afgørelse i forældreansvarssager eller påtænker en sådan afgørelse, og gennemførelsen skal finde sted i en anden medlemsstat,
  kan
  myndigheden anmode myndighederne i sidstnævnte medlemsstat om at bistå med gennemførelsen af afgørelsen. Dette bør f.eks. gælde afgørelser, der giver ret til overvåget samvær i en anden medlemsstat end den, hvor de myndigheder, der har truffet afgørelsen, befinder sig, eller afgørelser der omfatter eventuelle andre ledsagende foranstaltninger fra de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor afgørelsen skal gennemføres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(49)

Hvis en myndighed i en medlemsstat allerede har truffet en afgørelse i forældreansvarssager eller påtænker en sådan afgørelse, og gennemførelsen skal finde sted i en anden medlemsstat,
  kan
  myndigheden anmode myndighederne i sidstnævnte medlemsstat om at bistå med gennemførelsen af afgørelsen. Dette bør f.eks. gælde afgørelser, der giver ret til overvåget samvær i en anden medlemsstat end den, hvor de myndigheder, der har truffet afgørelsen, befinder sig, eller afgørelser der omfatter eventuelle andre ledsagende foranstaltninger fra de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor afgørelsen skal gennemføres.

| (49) | Hvis en myndighed i en medlemsstat allerede har truffet en afgørelse i forældreansvarssager eller påtænker en sådan afgørelse, og gennemførelsen skal finde sted i en anden medlemsstat,
  bør
  myndigheden anmode myndighederne i sidstnævnte medlemsstat om at bistå med gennemførelsen af afgørelsen. Dette bør f.eks. gælde afgørelser, der giver ret til overvåget samvær i en anden medlemsstat end den, hvor de myndigheder, der har truffet afgørelsen, befinder sig, eller afgørelser der omfatter eventuelle andre ledsagende foranstaltninger fra de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor afgørelsen skal gennemføres. |
| --- | --- |

(49)

Hvis en myndighed i en medlemsstat allerede har truffet en afgørelse i forældreansvarssager eller påtænker en sådan afgørelse, og gennemførelsen skal finde sted i en anden medlemsstat,
  bør
  myndigheden anmode myndighederne i sidstnævnte medlemsstat om at bistå med gennemførelsen af afgørelsen. Dette bør f.eks. gælde afgørelser, der giver ret til overvåget samvær i en anden medlemsstat end den, hvor de myndigheder, der har truffet afgørelsen, befinder sig, eller afgørelser der omfatter eventuelle andre ledsagende foranstaltninger fra de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor afgørelsen skal gennemføres.

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 50

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (50) | Hvis en myndighed i en medlemsstat påtænker at anbringe et barn i en plejefamilie eller på en institution i en anden medlemsstat, bør der gennemføres en høring gennem centralmyndighederne i begge de berørte medlemsstater forud for anbringelsen. Den myndighed, der påtænker at foretage anbringelsen, bør indhente samtykke fra den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor barnet skal anbringes, inden den træffer afgørelse om anbringelsen. Eftersom anbringelser i de fleste tilfælde er hasteforanstaltninger, som skal fjerne barnet fra en situation, hvor dets bedste er truet, er det afgørende, at sådanne afgørelser træffes hurtigt. For at fremskynde høringsproceduren fastsætter forordningen derfor i omfattende grad krav til anbringelsesanmodningen og en svarfrist for den medlemsstat, hvor barnet skal anbringes. Betingelserne for at godkende eller afvise samtykke reguleres imidlertid stadig af national lovgivning i den anmodede medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Ændring

(50)

Hvis en myndighed i en medlemsstat påtænker at anbringe et barn i en plejefamilie eller på en institution i en anden medlemsstat, bør der gennemføres en høring gennem centralmyndighederne i begge de berørte medlemsstater forud for anbringelsen. Den myndighed, der påtænker at foretage anbringelsen, bør indhente samtykke fra den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor barnet skal anbringes, inden den træffer afgørelse om anbringelsen. Eftersom anbringelser i de fleste tilfælde er hasteforanstaltninger, som skal fjerne barnet fra en situation, hvor dets bedste er truet, er det afgørende, at sådanne afgørelser træffes hurtigt. For at fremskynde høringsproceduren fastsætter forordningen derfor i omfattende grad krav til anbringelsesanmodningen og en svarfrist for den medlemsstat, hvor barnet skal anbringes. Betingelserne for at godkende eller afvise samtykke reguleres imidlertid stadig af national lovgivning i den anmodede medlemsstat.

| (50) | Hvis en myndighed i en medlemsstat påtænker at anbringe et barn
  hos familiemedlemmer,
  i en plejefamilie eller på en institution i en anden medlemsstat, bør der gennemføres en høring gennem centralmyndighederne i begge de berørte medlemsstater forud for anbringelsen. Den myndighed, der påtænker at foretage anbringelsen, bør indhente samtykke fra den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor barnet skal anbringes, inden den træffer afgørelse om anbringelsen. Eftersom anbringelser i de fleste tilfælde er hasteforanstaltninger, som skal fjerne barnet fra en situation, hvor dets bedste er truet, er det afgørende, at sådanne afgørelser træffes hurtigt. For at fremskynde høringsproceduren fastsætter forordningen derfor i omfattende grad krav til anbringelsesanmodningen og en svarfrist for den medlemsstat, hvor barnet skal anbringes. Betingelserne for at godkende eller afvise samtykke reguleres imidlertid stadig af national lovgivning i den anmodede medlemsstat. |
| --- | --- |

(50)

Hvis en myndighed i en medlemsstat påtænker at anbringe et barn
  hos familiemedlemmer,
  i en plejefamilie eller på en institution i en anden medlemsstat, bør der gennemføres en høring gennem centralmyndighederne i begge de berørte medlemsstater forud for anbringelsen. Den myndighed, der påtænker at foretage anbringelsen, bør indhente samtykke fra den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor barnet skal anbringes, inden den træffer afgørelse om anbringelsen. Eftersom anbringelser i de fleste tilfælde er hasteforanstaltninger, som skal fjerne barnet fra en situation, hvor dets bedste er truet, er det afgørende, at sådanne afgørelser træffes hurtigt. For at fremskynde høringsproceduren fastsætter forordningen derfor i omfattende grad krav til anbringelsesanmodningen og en svarfrist for den medlemsstat, hvor barnet skal anbringes. Betingelserne for at godkende eller afvise samtykke reguleres imidlertid stadig af national lovgivning i den anmodede medlemsstat.

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 51

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (51) | Langvarige
  anbringelser af et barn
  i udlandet
  bør
  foretages
  i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i EU's charter om grundlæggende rettigheder (retten til at have personlig kontakt med forældre) og med bestemmelserne i FN's konvention om barnets rettigheder, især artikel 8, 9 og 20. Når forskellige løsninger vurderes, bør der især tages behørigt hensyn til det ønskværdige i kontinuitet i barnets opdragelse og barnets etniske, religiøse, kulturelle og sproglige baggrund. |

Kommissionens forslag

Ændring

(51)

Langvarige
  anbringelser af et barn
  i udlandet
  bør
  foretages
  i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i EU's charter om grundlæggende rettigheder (retten til at have personlig kontakt med forældre) og med bestemmelserne i FN's konvention om barnets rettigheder, især artikel 8, 9 og 20. Når forskellige løsninger vurderes, bør der især tages behørigt hensyn til det ønskværdige i kontinuitet i barnets opdragelse og barnets etniske, religiøse, kulturelle og sproglige baggrund.

| (51) | Statslige myndigheder, der overvejer
  anbringelser af et barn, bør
  handle
  i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i EU's charter om grundlæggende rettigheder (retten til at have personlig kontakt med forældre) og med bestemmelserne i FN's konvention om barnets rettigheder, især artikel 8, 9 og 20. Når forskellige løsninger vurderes, bør der især tages behørigt hensyn til
  muligheden for at anbringe søskende i samme værtsfamilie eller på samme institution og til
  det ønskværdige i 
  at have
  kontinuitet i barnets opdragelse og barnets etniske, religiøse, kulturelle og sproglige baggrund.
  Navnlig i tilfælde af langvarige anbringelser af et barn i udlandet bør de relevante myndigheder altid overveje muligheden for at anbringe barnet hos slægtninge, der bor i et andet land, hvis barnet har et forhold til disse familiemedlemmer, og efter en individuel vurdering af barnets tarv. Disse langvarige anbringelser bør være genstand for regelmæssig revurdering under hensyntagen til barnets behov og tarv. |
| --- | --- |

(51)

Statslige myndigheder, der overvejer
  anbringelser af et barn, bør
  handle
  i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i EU's charter om grundlæggende rettigheder (retten til at have personlig kontakt med forældre) og med bestemmelserne i FN's konvention om barnets rettigheder, især artikel 8, 9 og 20. Når forskellige løsninger vurderes, bør der især tages behørigt hensyn til
  muligheden for at anbringe søskende i samme værtsfamilie eller på samme institution og til
  det ønskværdige i 
  at have
  kontinuitet i barnets opdragelse og barnets etniske, religiøse, kulturelle og sproglige baggrund.
  Navnlig i tilfælde af langvarige anbringelser af et barn i udlandet bør de relevante myndigheder altid overveje muligheden for at anbringe barnet hos slægtninge, der bor i et andet land, hvis barnet har et forhold til disse familiemedlemmer, og efter en individuel vurdering af barnets tarv. Disse langvarige anbringelser bør være genstand for regelmæssig revurdering under hensyntagen til barnets behov og tarv.

Ændring 28

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Denne forordning finder anvendelse på det civilretlige område, uanset 
  den
  retslige eller
  administrative myndigheds art
  , for spørgsmål vedrørende: | 1.   Denne forordning finder anvendelse på det civilretlige område, uanset 
  arten af de
  retslige
  , administrative
  eller
  andre myndigheder med kompetence i spørgsmål, der falder ind under denne forordnings anvendelsesområde
  , for spørgsmål vedrørende: |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Denne forordning finder anvendelse på det civilretlige område, uanset 
  den
  retslige eller
  administrative myndigheds art
  , for spørgsmål vedrørende:

1.   Denne forordning finder anvendelse på det civilretlige område, uanset 
  arten af de
  retslige
  , administrative
  eller
  andre myndigheder med kompetence i spørgsmål, der falder ind under denne forordnings anvendelsesområde
  , for spørgsmål vedrørende:

Ændring 29

Ændring 29

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — litra b a (nyt)

Artikel 1 — stk. 1 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | internationale barnebortførelser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

internationale barnebortførelser

internationale barnebortførelser

Ændring 30

Ændring 30

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 2 — litra d

Artikel 1 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | anbringelse af barnet hos en plejefamilie eller på en institution |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

anbringelse af barnet hos en plejefamilie eller på en institution

| d) | anbringelse af barnet hos
  familiemedlemmer, hos
  en plejefamilie eller på en
  sikker
  institution
  i udlandet |
| --- | --- |

d)

anbringelse af barnet hos
  familiemedlemmer, hos
  en plejefamilie eller på en
  sikker
  institution
  i udlandet

familiemedlemmer, hos

sikker

i udlandet

Ændring 31

Ændring 31

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 1

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | »myndighed«: alle retslige eller administrative myndigheder i medlemsstaterne med kompetence i spørgsmål, der falder ind under denne forordnings anvendelsesområde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

»myndighed«: alle retslige eller administrative myndigheder i medlemsstaterne med kompetence i spørgsmål, der falder ind under denne forordnings anvendelsesområde

| 1. | »myndighed«: alle retslige, administrative eller
  andre
  myndigheder i medlemsstaterne med kompetence i spørgsmål, der falder ind under denne forordnings anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

»myndighed«: alle retslige, administrative eller
  andre
  myndigheder i medlemsstaterne med kompetence i spørgsmål, der falder ind under denne forordnings anvendelsesområde

andre

Ændring 32

Ændring 32

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 3

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3. | »medlemsstat«: alle medlemsstater med undtagelse af Danmark |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.

»medlemsstat«: alle medlemsstater med undtagelse af Danmark

| 3. | »medlemsstat«: alle
  Den Europæiske Unions
  medlemsstater med undtagelse af Danmark |
| --- | --- |

3.

»medlemsstat«: alle
  Den Europæiske Unions
  medlemsstater med undtagelse af Danmark

Den Europæiske Unions

Ændring 33

Ændring 33

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 4

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4. | »afgørelse«: en kendelse eller dom afgivet af en myndighed i en medlemsstat om skilsmisse, separation
  eller
  omstødelse af ægteskab |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.

»afgørelse«: en kendelse eller dom afgivet af en myndighed i en medlemsstat om skilsmisse, separation
  eller
  omstødelse af ægteskab

eller

| 4. | »afgørelse«: en kendelse eller dom afgivet af en myndighed i en medlemsstat
  , eller et officielt bekræftet dokument, der er eksigibelt i en medlemsstat, eller en aftale mellem parterne, som er eksigibel i den medlemsstat, hvor den er indgået,
  om skilsmisse, separation, omstødelse af ægteskab
  eller forældreansvar |
| --- | --- |

4.

»afgørelse«: en kendelse eller dom afgivet af en myndighed i en medlemsstat
  , eller et officielt bekræftet dokument, der er eksigibelt i en medlemsstat, eller en aftale mellem parterne, som er eksigibel i den medlemsstat, hvor den er indgået,
  om skilsmisse, separation, omstødelse af ægteskab
  eller forældreansvar

, eller et officielt bekræftet dokument, der er eksigibelt i en medlemsstat, eller en aftale mellem parterne, som er eksigibel i den medlemsstat, hvor den er indgået,

eller forældreansvar

Ændring 34

Ændring 34

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 12 — indledning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 12 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 12. | »ulovlig fjernelse eller tilbageholdelse af et barn«
  : et barns fjernelse eller tilbageholdelse: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

12.

»ulovlig fjernelse eller tilbageholdelse af et barn«
  : et barns fjernelse eller tilbageholdelse:

»ulovlig fjernelse eller tilbageholdelse af et barn«

| 12. | »international barnebortførelse«
  : et barns fjernelse eller tilbageholdelse: |
| --- | --- |

12.

»international barnebortførelse«
  : et barns fjernelse eller tilbageholdelse:

»international barnebortførelse«

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1

Artikel 7 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kompetencen til at træffe afgørelse om spørgsmål vedrørende forældreansvar over for et barn ligger hos myndighederne i den medlemsstat, hvor barnet har sit sædvanlige opholdssted. Når et barn lovligt flytter fra én medlemsstat til en anden og får nyt sædvanligt opholdssted dér, er det myndighederne i den medlemsstat, hvor barnet har sit nye sædvanlige opholdssted, der får kompetencen. | 1.   Kompetencen til at træffe afgørelse om spørgsmål vedrørende forældreansvar over for et barn ligger hos myndighederne i den medlemsstat, hvor barnet har sit sædvanlige opholdssted. Når et barn lovligt flytter fra én medlemsstat til en anden og får nyt sædvanligt opholdssted dér, er det myndighederne i den medlemsstat, hvor barnet har sit nye sædvanlige opholdssted, der får kompetencen
  , medmindre parterne før flytningen samtykker i, at kompetencen forbliver hos myndigheden i den medlemsstat, hvor barnet har haft sit hidtidige sædvanlige opholdssted
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kompetencen til at træffe afgørelse om spørgsmål vedrørende forældreansvar over for et barn ligger hos myndighederne i den medlemsstat, hvor barnet har sit sædvanlige opholdssted. Når et barn lovligt flytter fra én medlemsstat til en anden og får nyt sædvanligt opholdssted dér, er det myndighederne i den medlemsstat, hvor barnet har sit nye sædvanlige opholdssted, der får kompetencen.

1.   Kompetencen til at træffe afgørelse om spørgsmål vedrørende forældreansvar over for et barn ligger hos myndighederne i den medlemsstat, hvor barnet har sit sædvanlige opholdssted. Når et barn lovligt flytter fra én medlemsstat til en anden og får nyt sædvanligt opholdssted dér, er det myndighederne i den medlemsstat, hvor barnet har sit nye sædvanlige opholdssted, der får kompetencen
  , medmindre parterne før flytningen samtykker i, at kompetencen forbliver hos myndigheden i den medlemsstat, hvor barnet har haft sit hidtidige sædvanlige opholdssted
  .

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 7 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Hvis der verserer en sag om forældremyndighed og samværsret, bevarer myndigheden i domsstaten kompetencen, indtil sagen er afsluttet, medmindre parterne aftaler, at sagen skal føres til ende. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Hvis der verserer en sag om forældremyndighed og samværsret, bevarer myndigheden i domsstaten kompetencen, indtil sagen er afsluttet, medmindre parterne aftaler, at sagen skal føres til ende.

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2

Artikel 8 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Stk. 1 finder ikke anvendelse, hvis den i stk. 1 omhandlede person har accepteret kompetencen for myndighederne i den medlemsstat, hvor barnet har fået sit nye sædvanlige opholdssted, ved at give møde for disse myndigheder uden at bestride deres kompetence. | 2.   Stk. 1 finder ikke anvendelse, hvis den i stk. 1 omhandlede person
  , efter at være blevet underrettet af tidligere sædvanlige opholdssteds myndigheder om de juridiske konsekvenser,
  har accepteret kompetencen for myndighederne i den medlemsstat, hvor barnet har fået sit nye sædvanlige opholdssted, ved
  på trods af denne underretning
  at give møde for disse myndigheder uden at bestride deres kompetence. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Stk. 1 finder ikke anvendelse, hvis den i stk. 1 omhandlede person har accepteret kompetencen for myndighederne i den medlemsstat, hvor barnet har fået sit nye sædvanlige opholdssted, ved at give møde for disse myndigheder uden at bestride deres kompetence.

2.   Stk. 1 finder ikke anvendelse, hvis den i stk. 1 omhandlede person
  , efter at være blevet underrettet af tidligere sædvanlige opholdssteds myndigheder om de juridiske konsekvenser,
  har accepteret kompetencen for myndighederne i den medlemsstat, hvor barnet har fået sit nye sædvanlige opholdssted, ved
  på trods af denne underretning
  at give møde for disse myndigheder uden at bestride deres kompetence.

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — litra b — nr. i

Artikel 9 — stk. 1 — litra b — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | der er ikke inden et år efter, at indehaveren af forældremyndigheden har fået eller burde have fået kendskab til barnets opholdssted, fremsat nogen anmodning om tilbagegivelse over for de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvortil barnet er fjernet, eller hvor det tilbageholdes |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

der er ikke inden et år efter, at indehaveren af forældremyndigheden har fået eller burde have fået kendskab til barnets opholdssted, fremsat nogen anmodning om tilbagegivelse over for de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvortil barnet er fjernet, eller hvor det tilbageholdes

| i) | der er ikke inden et år efter, at indehaveren af forældremyndigheden har fået eller burde have fået kendskab til barnets opholdssted,
  og selv om han eller hun er blevet underrettet af myndighederne om kravet om at fremsætte en
  anmodning om tilbagegivelse, fremsat nogen
  sådan anmodning
  over for de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvortil barnet er fjernet, eller hvor det tilbageholdes |
| --- | --- |

i)

der er ikke inden et år efter, at indehaveren af forældremyndigheden har fået eller burde have fået kendskab til barnets opholdssted,
  og selv om han eller hun er blevet underrettet af myndighederne om kravet om at fremsætte en
  anmodning om tilbagegivelse, fremsat nogen
  sådan anmodning
  over for de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvortil barnet er fjernet, eller hvor det tilbageholdes

og selv om han eller hun er blevet underrettet af myndighederne om kravet om at fremsætte en

sådan anmodning

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 5 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 10 — stk. 5 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | De udpegede dommere skal være aktivt praktiserende og erfarne familiedommere, navnlig med erfaring i sager med spørgsmål om grænseoverskridende kompetence. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De udpegede dommere skal være aktivt praktiserende og erfarne familiedommere, navnlig med erfaring i sager med spørgsmål om grænseoverskridende kompetence.

De udpegede dommere skal være aktivt praktiserende og erfarne familiedommere, navnlig med erfaring i sager med spørgsmål om grænseoverskridende kompetence.

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — afsnit 1

Artikel 12 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Myndighederne i en medlemsstat, på hvis område barnet befinder sig eller har formue, har i hastetilfælde kompetence til at anvende foreløbige, herunder sikrende foranstaltninger, over for dette barn eller dets formue. | Myndighederne i en medlemsstat, på hvis område barnet befinder sig eller har formue, har i hastetilfælde kompetence til at anvende foreløbige, herunder sikrende foranstaltninger, over for dette barn eller dets formue.
  Sådanne foranstaltninger må ikke unødigt forsinke sagen og endelige afgørelser om forældremyndighed og samværsret. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Myndighederne i en medlemsstat, på hvis område barnet befinder sig eller har formue, har i hastetilfælde kompetence til at anvende foreløbige, herunder sikrende foranstaltninger, over for dette barn eller dets formue.

Myndighederne i en medlemsstat, på hvis område barnet befinder sig eller har formue, har i hastetilfælde kompetence til at anvende foreløbige, herunder sikrende foranstaltninger, over for dette barn eller dets formue.
  Sådanne foranstaltninger må ikke unødigt forsinke sagen og endelige afgørelser om forældremyndighed og samværsret.

Sådanne foranstaltninger må ikke unødigt forsinke sagen og endelige afgørelser om forældremyndighed og samværsret.

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — afsnit 2

Artikel 12 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis hensynet til barnets bedste kræver det, skal den myndighed, som anvender de sikrende foranstaltninger, enten direkte eller gennem centralmyndigheden udpeget i henhold til artikel 60 underrette den medlemsstat, som i medfør af denne forordning er kompetent til at påkende sagens realitet. | Hvis hensynet til barnets bedste kræver det, skal den myndighed, som anvender de sikrende foranstaltninger, enten direkte eller gennem centralmyndigheden udpeget i henhold til artikel 60 underrette den medlemsstat, som i medfør af denne forordning er kompetent til at påkende sagens realitet.
  Denne myndighed skal sikre, at de i sagen involverede forældre behandles lige, og at de rettidigt informeres grundigt om alle de pågældende foranstaltninger på et sprog, som de forstår til fulde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis hensynet til barnets bedste kræver det, skal den myndighed, som anvender de sikrende foranstaltninger, enten direkte eller gennem centralmyndigheden udpeget i henhold til artikel 60 underrette den medlemsstat, som i medfør af denne forordning er kompetent til at påkende sagens realitet.

Hvis hensynet til barnets bedste kræver det, skal den myndighed, som anvender de sikrende foranstaltninger, enten direkte eller gennem centralmyndigheden udpeget i henhold til artikel 60 underrette den medlemsstat, som i medfør af denne forordning er kompetent til at påkende sagens realitet.
  Denne myndighed skal sikre, at de i sagen involverede forældre behandles lige, og at de rettidigt informeres grundigt om alle de pågældende foranstaltninger på et sprog, som de forstår til fulde.

Denne myndighed skal sikre, at de i sagen involverede forældre behandles lige, og at de rettidigt informeres grundigt om alle de pågældende foranstaltninger på et sprog, som de forstår til fulde.

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 2

Artikel 12 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Foranstaltninger, der er bragt i anvendelse i medfør af stk. 1, ophører med at gælde, så snart den myndighed i en medlemsstat, der i medfør af denne forordning har kompetence til at påkende sagens realitet, har truffet de foranstaltninger, den finder relevante. | 2.   Foranstaltninger, der er bragt i anvendelse i medfør af stk. 1, ophører med at gælde, så snart den myndighed i en medlemsstat, der i medfør af denne forordning har kompetence til at påkende sagens realitet, har truffet de foranstaltninger, den finder relevante
  , og fra det tidspunkt, hvor den meddeler disse foranstaltninger til myndigheden i den medlemsstat, hvor der blev truffet midlertidige foranstaltninger
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Foranstaltninger, der er bragt i anvendelse i medfør af stk. 1, ophører med at gælde, så snart den myndighed i en medlemsstat, der i medfør af denne forordning har kompetence til at påkende sagens realitet, har truffet de foranstaltninger, den finder relevante.

2.   Foranstaltninger, der er bragt i anvendelse i medfør af stk. 1, ophører med at gælde, så snart den myndighed i en medlemsstat, der i medfør af denne forordning har kompetence til at påkende sagens realitet, har truffet de foranstaltninger, den finder relevante
  , og fra det tidspunkt, hvor den meddeler disse foranstaltninger til myndigheden i den medlemsstat, hvor der blev truffet midlertidige foranstaltninger
  .

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 19 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  I de tilfælde, der er omhandlet i stk. 1 og 2, på anmodning af en myndighed, som sagen er indbragt for, underretter enhver anden myndighed, ved hvilken sagen er anlagt, straks den anmodende myndighed om datoen for, hvornår sagen blev indbragt for den i overensstemmelse med artikel 15. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  I de tilfælde, der er omhandlet i stk. 1 og 2, på anmodning af en myndighed, som sagen er indbragt for, underretter enhver anden myndighed, ved hvilken sagen er anlagt, straks den anmodende myndighed om datoen for, hvornår sagen blev indbragt for den i overensstemmelse med artikel 15.

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20

Artikel 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 20 | Artikel 20 |
| Barnets ret til at give udtryk for sine synspunkter | Barnets ret til at give udtryk for sine synspunkter |
| Myndighederne i medlemsstaterne skal, når de udøver deres kompetence i henhold til afdeling 2 i dette kapitel, sikre, at et barn, der er i stand til at udforme sine egne synspunkter, får en reel og faktisk mulighed for at udtrykke disse synspunkter under sagen. | Myndighederne i medlemsstaterne skal, når de udøver deres kompetence i henhold til afdeling 2 i dette kapitel, sikre, at et barn, der er i stand til at udforme sine egne synspunkter, får en reel og faktisk mulighed for at udtrykke disse synspunkter under sagen
  , i overensstemmelse med de relevante nationale procedureregler, artikel 24, stk. 1, i chartret, artikel 12 i FN's konvention om barnets rettigheder og Europarådets rekommandation til medlemsstaterne om inddragelse af børn og unge under 18 år (1a).


  Myndighederne skal dokumentere deres overvejelser i denne henseende i afgørelsen. |
| | Høringen af et barn, som udøver sin ret til at udtrykke sine synspunkter, skal foretages af en dommer eller af en specialuddannet ekspert i overensstemmelse med de nationale bestemmelser, uden nogen form for pres, herunder fra forældrene, i omgivelser, der er egnede set i forhold til barnets alder og i forhold til sprog og indhold, og der skal gives alle de garantier, der gør det muligt at beskytte barnets følelsesmæssige integritet og tarv. |
| | Høringen af barnet må ikke foretages under tilstedeværelse af sagens parter eller disses retlige repræsentanter, men skal optages og føjes til dokumentationen, så parterne og deres retlige repræsentanter kan få mulighed for at se optagelsen af høringen. |
| Myndigheden tillægger barnets synspunkter passende vægt i overensstemmelse med vedkommendes alder og modenhed og dokumenterer sine overvejelser i afgørelsen. | Myndigheden tillægger barnets synspunkter passende vægt i overensstemmelse med vedkommendes alder og modenhed
  under hensyntagen til barnets tarv
  og dokumenterer sine overvejelser i afgørelsen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 20

Artikel 20

Barnets ret til at give udtryk for sine synspunkter

Barnets ret til at give udtryk for sine synspunkter

Myndighederne i medlemsstaterne skal, når de udøver deres kompetence i henhold til afdeling 2 i dette kapitel, sikre, at et barn, der er i stand til at udforme sine egne synspunkter, får en reel og faktisk mulighed for at udtrykke disse synspunkter under sagen.

Myndighederne i medlemsstaterne skal, når de udøver deres kompetence i henhold til afdeling 2 i dette kapitel, sikre, at et barn, der er i stand til at udforme sine egne synspunkter, får en reel og faktisk mulighed for at udtrykke disse synspunkter under sagen
  , i overensstemmelse med de relevante nationale procedureregler, artikel 24, stk. 1, i chartret, artikel 12 i FN's konvention om barnets rettigheder og Europarådets rekommandation til medlemsstaterne om inddragelse af børn og unge under 18 år (1a).


  Myndighederne skal dokumentere deres overvejelser i denne henseende i afgørelsen.

, i overensstemmelse med de relevante nationale procedureregler, artikel 24, stk. 1, i chartret, artikel 12 i FN's konvention om barnets rettigheder og Europarådets rekommandation til medlemsstaterne om inddragelse af børn og unge under 18 år (1a

Myndighederne skal dokumentere deres overvejelser i denne henseende i afgørelsen.

Høringen af et barn, som udøver sin ret til at udtrykke sine synspunkter, skal foretages af en dommer eller af en specialuddannet ekspert i overensstemmelse med de nationale bestemmelser, uden nogen form for pres, herunder fra forældrene, i omgivelser, der er egnede set i forhold til barnets alder og i forhold til sprog og indhold, og der skal gives alle de garantier, der gør det muligt at beskytte barnets følelsesmæssige integritet og tarv.

Høringen af et barn, som udøver sin ret til at udtrykke sine synspunkter, skal foretages af en dommer eller af en specialuddannet ekspert i overensstemmelse med de nationale bestemmelser, uden nogen form for pres, herunder fra forældrene, i omgivelser, der er egnede set i forhold til barnets alder og i forhold til sprog og indhold, og der skal gives alle de garantier, der gør det muligt at beskytte barnets følelsesmæssige integritet og tarv.

Høringen af barnet må ikke foretages under tilstedeværelse af sagens parter eller disses retlige repræsentanter, men skal optages og føjes til dokumentationen, så parterne og deres retlige repræsentanter kan få mulighed for at se optagelsen af høringen.

Høringen af barnet må ikke foretages under tilstedeværelse af sagens parter eller disses retlige repræsentanter, men skal optages og føjes til dokumentationen, så parterne og deres retlige repræsentanter kan få mulighed for at se optagelsen af høringen.

Myndigheden tillægger barnets synspunkter passende vægt i overensstemmelse med vedkommendes alder og modenhed og dokumenterer sine overvejelser i afgørelsen.

Myndigheden tillægger barnets synspunkter passende vægt i overensstemmelse med vedkommendes alder og modenhed
  under hensyntagen til barnets tarv
  og dokumenterer sine overvejelser i afgørelsen.

under hensyntagen til barnets tarv

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 2

Artikel 23 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Retten undersøger, så hurtigt som muligt under sagen, hvorvidt parterne er villige til at deltage i mægling med henblik på, til barnets bedste, at nå frem til en acceptabel løsning, forudsat at det ikke forsinker sagen unødigt. | 2.   Retten undersøger, så hurtigt som muligt under sagen, hvorvidt parterne er villige til at deltage i mægling med henblik på, til barnets bedste, at nå frem til en acceptabel løsning, forudsat at det ikke forsinker sagen unødigt.
  I dette tilfælde anmoder retten parterne om at benytte mægling. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Retten undersøger, så hurtigt som muligt under sagen, hvorvidt parterne er villige til at deltage i mægling med henblik på, til barnets bedste, at nå frem til en acceptabel løsning, forudsat at det ikke forsinker sagen unødigt.

2.   Retten undersøger, så hurtigt som muligt under sagen, hvorvidt parterne er villige til at deltage i mægling med henblik på, til barnets bedste, at nå frem til en acceptabel løsning, forudsat at det ikke forsinker sagen unødigt.
  I dette tilfælde anmoder retten parterne om at benytte mægling.

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 3

Artikel 25 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Retten kan erklære afgørelsen om tilbagegivelse af barnet foreløbigt eksigibel uanset en eventuel appel, også selv om national lov ikke giver hjemmel til foreløbig eksigibilitet. | 3.   Retten kan erklære afgørelsen om tilbagegivelse af barnet foreløbigt eksigibel uanset en eventuel appel, også selv om national lov ikke giver hjemmel til foreløbig eksigibilitet
  , under hensyntagen til barnets tarv
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Retten kan erklære afgørelsen om tilbagegivelse af barnet foreløbigt eksigibel uanset en eventuel appel, også selv om national lov ikke giver hjemmel til foreløbig eksigibilitet.

3.   Retten kan erklære afgørelsen om tilbagegivelse af barnet foreløbigt eksigibel uanset en eventuel appel, også selv om national lov ikke giver hjemmel til foreløbig eksigibilitet
  , under hensyntagen til barnets tarv
  .

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 5 a (nyt)

Artikel 25 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Når en judiciel myndighed har truffet afgørelse om tilbagegivelse af barnet, underretter den centralmyndigheden i den medlemsstat, hvor barnet havde sit sædvanlige opholdssted før den ulovlige fjernelse, om en sådan afgørelse og datoen for afgørelsens virkning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  Når en judiciel myndighed har truffet afgørelse om tilbagegivelse af barnet, underretter den centralmyndigheden i den medlemsstat, hvor barnet havde sit sædvanlige opholdssted før den ulovlige fjernelse, om en sådan afgørelse og datoen for afgørelsens virkning.

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 32 — stk. 4

Artikel 32 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Hvis afgørelsen ikke bliver fuldbyrdet inden for seks uger fra det tidspunkt, hvor fuldbyrdelsesprocedurerne blev indledt, skal retten i fuldbyrdelsesstaten underrette den anmodende centralmyndighed i domsstaten eller ansøgeren, hvis sagen er indledt uden centralmyndighedens bistand, om denne kendsgerning og årsagerne hertil. | 4.   Hvis afgørelsen ikke bliver fuldbyrdet inden for seks uger fra det tidspunkt, hvor fuldbyrdelsesprocedurerne blev indledt, skal retten i fuldbyrdelsesstaten
  på behørig vis
  underrette den anmodende centralmyndighed i domsstaten eller ansøgeren, hvis sagen er indledt uden centralmyndighedens bistand, om denne kendsgerning og årsagerne hertil
  samt et anslået tidspunkt for fuldbyrdelsen
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Hvis afgørelsen ikke bliver fuldbyrdet inden for seks uger fra det tidspunkt, hvor fuldbyrdelsesprocedurerne blev indledt, skal retten i fuldbyrdelsesstaten underrette den anmodende centralmyndighed i domsstaten eller ansøgeren, hvis sagen er indledt uden centralmyndighedens bistand, om denne kendsgerning og årsagerne hertil.

4.   Hvis afgørelsen ikke bliver fuldbyrdet inden for seks uger fra det tidspunkt, hvor fuldbyrdelsesprocedurerne blev indledt, skal retten i fuldbyrdelsesstaten
  på behørig vis
  underrette den anmodende centralmyndighed i domsstaten eller ansøgeren, hvis sagen er indledt uden centralmyndighedens bistand, om denne kendsgerning og årsagerne hertil
  samt et anslået tidspunkt for fuldbyrdelsen
  .

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 1 — litra a

Artikel 37 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | såfremt en anerkendelse åbenbart vil stride mod grundlæggende retsprincipper i den medlemsstat, som anmodningen rettes til, eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

såfremt en anerkendelse åbenbart vil stride mod grundlæggende retsprincipper i den medlemsstat, som anmodningen rettes til, eller

| a) | såfremt en anerkendelse åbenbart vil stride mod grundlæggende retsprincipper i den medlemsstat, som anmodningen rettes til,
  uden at denne afvisning kan føre til forskelsbehandling i strid med artikel 21 i chartret,
  eller |
| --- | --- |

a)

såfremt en anerkendelse åbenbart vil stride mod grundlæggende retsprincipper i den medlemsstat, som anmodningen rettes til,
  uden at denne afvisning kan føre til forskelsbehandling i strid med artikel 21 i chartret,
  eller

uden at denne afvisning kan føre til forskelsbehandling i strid med artikel 21 i chartret,

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 38 — stk. 1 — indledning

Artikel 38 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   På begæring af en berettiget part kan
  anerkendelsen af
  en afgørelse om forældreansvar
  afvises
  : | 1.   På begæring af en berettiget part kan en afgørelse om forældreansvar
  ikke anerkendes
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   På begæring af en berettiget part kan
  anerkendelsen af
  en afgørelse om forældreansvar
  afvises
  :

1.   På begæring af en berettiget part kan en afgørelse om forældreansvar
  ikke anerkendes
  :

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 38 — stk. 1 — litra b

Artikel 38 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | såfremt en person er dømt som udebleven, og det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument ikke er blevet forkyndt for den pågældende i så god tid og på en sådan måde, at denne har kunnet varetage sine interesser under sagen, medmindre det fastslås, at vedkommende utvetydigt har accepteret afgørelsen, eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

såfremt en person er dømt som udebleven, og det indledende processkrift i sagen eller et tilsvarende dokument ikke er blevet forkyndt for den pågældende i så god tid og på en sådan måde, at denne har kunnet varetage sine interesser under sagen, medmindre det fastslås, at vedkommende utvetydigt har accepteret afgørelsen, eller

(Vedrører ikke den danske tekst)

(Vedrører ikke den danske tekst)

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 58 — stk. 1

Artikel 58 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Har den, som fremsætter anmodningen, i domsstaten helt eller delvis haft fri proces eller været fritaget for gebyrer og sagsomkostninger, skal den pågældende under den i artikel 27, stk. 3, og artikel 32, 39 og 42 fastlagte procedure meddeles fri proces eller fritages for gebyrer og sagsomkostninger i videst muligt omfang efter lovgivningen i fuldbyrdelsesstaten. | Har den, som fremsætter anmodningen, i domsstaten helt eller delvis haft fri proces
  , modtaget støtte til dækning af omkostninger i forbindelse med mægling
  eller været fritaget for gebyrer og sagsomkostninger, skal den pågældende under den i artikel 27, stk. 3, og artikel 32, 39 og 42 fastlagte procedure meddeles fri proces eller fritages for gebyrer og sagsomkostninger i videst muligt omfang efter lovgivningen i fuldbyrdelsesstaten. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Har den, som fremsætter anmodningen, i domsstaten helt eller delvis haft fri proces eller været fritaget for gebyrer og sagsomkostninger, skal den pågældende under den i artikel 27, stk. 3, og artikel 32, 39 og 42 fastlagte procedure meddeles fri proces eller fritages for gebyrer og sagsomkostninger i videst muligt omfang efter lovgivningen i fuldbyrdelsesstaten.

Har den, som fremsætter anmodningen, i domsstaten helt eller delvis haft fri proces
  , modtaget støtte til dækning af omkostninger i forbindelse med mægling
  eller været fritaget for gebyrer og sagsomkostninger, skal den pågældende under den i artikel 27, stk. 3, og artikel 32, 39 og 42 fastlagte procedure meddeles fri proces eller fritages for gebyrer og sagsomkostninger i videst muligt omfang efter lovgivningen i fuldbyrdelsesstaten.

, modtaget støtte til dækning af omkostninger i forbindelse med mægling

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 63 — stk. 1 — litra a

Artikel 63 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | yde bistand på anmodning fra centralmyndigheden i en anden medlemsstat ved opklaringen af, hvor et barn befinder sig, når der er tegn på, at barnet befinder sig på den anmodede medlemsstats område, og denne opklaring er nødvendig for
  at opfylde en anmodning i henhold til
  denne forordning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

yde bistand på anmodning fra centralmyndigheden i en anden medlemsstat ved opklaringen af, hvor et barn befinder sig, når der er tegn på, at barnet befinder sig på den anmodede medlemsstats område, og denne opklaring er nødvendig for
  at opfylde en anmodning i henhold til
  denne forordning

at opfylde en anmodning i henhold til

| a) | yde bistand på anmodning fra centralmyndigheden i en anden medlemsstat ved opklaringen af, hvor et barn befinder sig, når der er tegn på, at barnet befinder sig på den anmodede medlemsstats område, og denne opklaring er nødvendig for
  anvendelsen af
  denne forordning |
| --- | --- |

a)

yde bistand på anmodning fra centralmyndigheden i en anden medlemsstat ved opklaringen af, hvor et barn befinder sig, når der er tegn på, at barnet befinder sig på den anmodede medlemsstats område, og denne opklaring er nødvendig for
  anvendelsen af
  denne forordning

anvendelsen af

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 63 — stk. 1 — litra d

Artikel 63 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | fremme kommunikationen 
  myndighederne
  imellem, navnlig i forbindelse med gennemførelsen af artikel 14, artikel 25, stk. 1, litra a), artikel 26, stk. 2, og artikel 26, stk. 4, andet afsnit. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

fremme kommunikationen 
  myndighederne
  imellem, navnlig i forbindelse med gennemførelsen af artikel 14, artikel 25, stk. 1, litra a), artikel 26, stk. 2, og artikel 26, stk. 4, andet afsnit.

myndighederne

| d) | fremme kommunikationen 
  domsmyndighederne
  imellem, navnlig i forbindelse med gennemførelsen af artikel 14
  og 19
  , artikel 25, stk. 1, litra a), artikel 26, stk. 2, og artikel 26, stk. 4, andet afsnit. |
| --- | --- |

d)

fremme kommunikationen 
  domsmyndighederne
  imellem, navnlig i forbindelse med gennemførelsen af artikel 14
  og 19
  , artikel 25, stk. 1, litra a), artikel 26, stk. 2, og artikel 26, stk. 4, andet afsnit.

domsmyndighederne

og 19

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 63 — stk. 1 — litra e a (nyt)

Artikel 63 — stk. 1 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | underrette indehaverne af forældreansvar om retshjælp og bistand, f.eks. bistand fra tosprogede specialiserede advokater, med henblik på at undgå, at indehaverne af forældreansvar giver deres samtykke uden at have forstået rækkevidden af dette samtykke. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

underrette indehaverne af forældreansvar om retshjælp og bistand, f.eks. bistand fra tosprogede specialiserede advokater, med henblik på at undgå, at indehaverne af forældreansvar giver deres samtykke uden at have forstået rækkevidden af dette samtykke.

underrette indehaverne af forældreansvar om retshjælp og bistand, f.eks. bistand fra tosprogede specialiserede advokater, med henblik på at undgå, at indehaverne af forældreansvar giver deres samtykke uden at have forstået rækkevidden af dette samtykke.

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 63 — stk. 1 — litra g

Artikel 63 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | sørge for, når de anlægger eller letter anlæggelsen af en retssag om tilbagegivelse af børn under Haagerkonventionen af 1980, at det dossier, der er forberedt i forbindelse med sådanne sager, færdiggøres inden for seks uger, medmindre særlige omstændigheder gør det umuligt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

sørge for, når de anlægger eller letter anlæggelsen af en retssag om tilbagegivelse af børn under Haagerkonventionen af 1980, at det dossier, der er forberedt i forbindelse med sådanne sager, færdiggøres inden for seks uger, medmindre særlige omstændigheder gør det umuligt

| g) | sørge for, når de anlægger eller letter anlæggelsen af en retssag om tilbagegivelse af børn under Haagerkonventionen af 1980, at det dossier, der er forberedt i forbindelse med sådanne sager, færdiggøres
  og forelægges retten eller andre kompetente myndigheder
  inden for seks uger, medmindre særlige omstændigheder gør det umuligt |
| --- | --- |

g)

sørge for, når de anlægger eller letter anlæggelsen af en retssag om tilbagegivelse af børn under Haagerkonventionen af 1980, at det dossier, der er forberedt i forbindelse med sådanne sager, færdiggøres
  og forelægges retten eller andre kompetente myndigheder
  inden for seks uger, medmindre særlige omstændigheder gør det umuligt

og forelægges retten eller andre kompetente myndigheder

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 64 — stk. 1 — indledning

Artikel 64 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Efter en begrundet anmodning fra centralmyndigheden eller en myndighed i en medlemsstat, som barnet har en væsentlig tilknytning til,
  kan
  centralmyndigheden i den medlemsstat, hvor barnet har sit sædvanlige opholdssted og befinder sig, direkte eller gennem offentlige myndigheder eller andre organer: | 1.   Efter en begrundet anmodning fra centralmyndigheden eller en myndighed i en medlemsstat, som barnet har en væsentlig tilknytning til,
  skal
  centralmyndigheden i den medlemsstat, hvor barnet har sit sædvanlige opholdssted og befinder sig, direkte eller gennem offentlige myndigheder eller andre organer: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Efter en begrundet anmodning fra centralmyndigheden eller en myndighed i en medlemsstat, som barnet har en væsentlig tilknytning til,
  kan
  centralmyndigheden i den medlemsstat, hvor barnet har sit sædvanlige opholdssted og befinder sig, direkte eller gennem offentlige myndigheder eller andre organer:

1.   Efter en begrundet anmodning fra centralmyndigheden eller en myndighed i en medlemsstat, som barnet har en væsentlig tilknytning til,
  skal
  centralmyndigheden i den medlemsstat, hvor barnet har sit sædvanlige opholdssted og befinder sig, direkte eller gennem offentlige myndigheder eller andre organer:

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 64 — stk. 2

Artikel 64 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis en afgørelse i sager om forældreansvar påtænkes truffet,
  kan
  en myndighed i medlemsstaten, hvis barnets situation tilsiger det, anmode enhver myndighed i en anden medlemsstat, der ligger inde med oplysninger af betydning for beskyttelsen af barnet, om at fremsende disse oplysninger. | 2.   Hvis en afgørelse i sager om forældreansvar påtænkes truffet,
  skal
  en myndighed i medlemsstaten, hvis barnets situation tilsiger det, anmode enhver myndighed i en anden medlemsstat, der ligger inde med oplysninger af betydning for beskyttelsen af barnet, om at fremsende disse oplysninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis en afgørelse i sager om forældreansvar påtænkes truffet,
  kan
  en myndighed i medlemsstaten, hvis barnets situation tilsiger det, anmode enhver myndighed i en anden medlemsstat, der ligger inde med oplysninger af betydning for beskyttelsen af barnet, om at fremsende disse oplysninger.

2.   Hvis en afgørelse i sager om forældreansvar påtænkes truffet,
  skal
  en myndighed i medlemsstaten, hvis barnets situation tilsiger det, anmode enhver myndighed i en anden medlemsstat, der ligger inde med oplysninger af betydning for beskyttelsen af barnet, om at fremsende disse oplysninger.

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 64 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 64 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2а.
     
  Ved behandlingen af sager vedrørende forældreansvar skal centralmyndigheden i den medlemsstat, hvor barnet har sit sædvanlige opholdssted, uden unødig forsinkelse meddele centralmyndigheden i den medlemsstat, hvor barnet eller en af barnets forældre er statsborger, at der er en udestående sag. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2а.
     
  Ved behandlingen af sager vedrørende forældreansvar skal centralmyndigheden i den medlemsstat, hvor barnet har sit sædvanlige opholdssted, uden unødig forsinkelse meddele centralmyndigheden i den medlemsstat, hvor barnet eller en af barnets forældre er statsborger, at der er en udestående sag.

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 64 — stk. 3

Artikel 64 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   En myndighed i en medlemsstat
  kan
  anmode myndigheder i en anden medlemsstat om bistand med gennemførelsen af afgørelser i sager om forældreansvar, der er truffet efter denne forordning, navnlig foranstaltninger, der skal sikre den faktiske udøvelse af samvær samt retten til at bevare en regelmæssig direkte kontakt. | 3.   En myndighed i en medlemsstat
  skal
  anmode myndigheder i en anden medlemsstat om bistand med gennemførelsen af afgørelser i sager om forældreansvar, der er truffet efter denne forordning, navnlig foranstaltninger, der skal sikre den faktiske udøvelse af samvær samt retten til at bevare en regelmæssig direkte kontakt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   En myndighed i en medlemsstat
  kan
  anmode myndigheder i en anden medlemsstat om bistand med gennemførelsen af afgørelser i sager om forældreansvar, der er truffet efter denne forordning, navnlig foranstaltninger, der skal sikre den faktiske udøvelse af samvær samt retten til at bevare en regelmæssig direkte kontakt.

3.   En myndighed i en medlemsstat
  skal
  anmode myndigheder i en anden medlemsstat om bistand med gennemførelsen af afgørelser i sager om forældreansvar, der er truffet efter denne forordning, navnlig foranstaltninger, der skal sikre den faktiske udøvelse af samvær samt retten til at bevare en regelmæssig direkte kontakt.

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 64 — stk. 5

Artikel 64 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Myndighederne i en medlemsstat, hvor barnet ikke har sit sædvanlige opholdssted, kan efter anmodning fra en
  person
  med bopæl i denne medlemsstat, som søger at opnå eller bevare samvær med barnet, eller på anmodning fra en centralmyndighed i en anden medlemsstat, indsamle oplysninger eller bevismateriale og udtale sig om
  den
  pågældendes egnethed til at have samvær og om vilkårene for udøvelsen af samvær. | 5.   Myndighederne i en medlemsstat, hvor barnet ikke har sit sædvanlige opholdssted, kan efter anmodning fra en
  forælder eller familiemedlemmer
  med bopæl i denne medlemsstat, som søger at opnå eller bevare samvær med barnet, eller på anmodning fra en centralmyndighed i en anden medlemsstat, indsamle oplysninger eller bevismateriale og udtale sig om
  de
  pågældendes egnethed til at have samvær og om vilkårene for udøvelsen af samvær. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Myndighederne i en medlemsstat, hvor barnet ikke har sit sædvanlige opholdssted, kan efter anmodning fra en
  person
  med bopæl i denne medlemsstat, som søger at opnå eller bevare samvær med barnet, eller på anmodning fra en centralmyndighed i en anden medlemsstat, indsamle oplysninger eller bevismateriale og udtale sig om
  den
  pågældendes egnethed til at have samvær og om vilkårene for udøvelsen af samvær.

5.   Myndighederne i en medlemsstat, hvor barnet ikke har sit sædvanlige opholdssted, kan efter anmodning fra en
  forælder eller familiemedlemmer
  med bopæl i denne medlemsstat, som søger at opnå eller bevare samvær med barnet, eller på anmodning fra en centralmyndighed i en anden medlemsstat, indsamle oplysninger eller bevismateriale og udtale sig om
  de
  pågældendes egnethed til at have samvær og om vilkårene for udøvelsen af samvær.

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 64 — stk. 5 a (nyt)

Artikel 64 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  En myndighed i en medlemsstat kan anmode centralmyndigheden i en anden medlemsstat om at give oplysninger om den nationale lovgivning i den pågældende medlemsstat vedrørende spørgsmål, der falder ind under denne forordning, og som er relevante for behandlingen af en sag i henhold til denne forordning. Myndigheden i den anmodede medlemsstat skal svare hurtigst muligt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  En myndighed i en medlemsstat kan anmode centralmyndigheden i en anden medlemsstat om at give oplysninger om den nationale lovgivning i den pågældende medlemsstat vedrørende spørgsmål, der falder ind under denne forordning, og som er relevante for behandlingen af en sag i henhold til denne forordning. Myndigheden i den anmodede medlemsstat skal svare hurtigst muligt.

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 65 — stk. 1

Artikel 65 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Når den myndighed, der er kompetent i medfør af denne forordning, påtænker at anbringe barnet
  på en institution eller hos
  en plejefamilie
  i
  en
  anden medlemsstat
  , indhenter den først samtykke hos den kompetente myndighed i denne anden medlemsstat. Den fremsender i dette øjemed via centralmyndigheden i sin egen medlemsstat en anmodning om samtykke til centralmyndigheden i den medlemsstat, hvor barnet skal anbringes, ledsaget af en rapport om barnet med en begrundelse for den påtænkte anbringelse eller det påtænkte plejeforhold. | 1.   Når den myndighed, der er kompetent i medfør af denne forordning, påtænker at anbringe barnet
  hos familiemedlemmer, i
  en plejefamilie
  eller på
  en
  sikker institution
  , indhenter den først samtykke hos den kompetente myndighed i denne anden medlemsstat. Den fremsender i dette øjemed via centralmyndigheden i sin egen medlemsstat en anmodning om samtykke til centralmyndigheden i den medlemsstat, hvor barnet skal anbringes, ledsaget af en rapport om barnet med en begrundelse for den påtænkte anbringelse eller det påtænkte plejeforhold.
  Medlemsstaterne sikrer, at barnets forældre og slægtninge kan få regelmæssig personlig kontakt, uanset deres bopæl, medmindre dette ikke tjener barnets trivsel. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Når den myndighed, der er kompetent i medfør af denne forordning, påtænker at anbringe barnet
  på en institution eller hos
  en plejefamilie
  i
  en
  anden medlemsstat
  , indhenter den først samtykke hos den kompetente myndighed i denne anden medlemsstat. Den fremsender i dette øjemed via centralmyndigheden i sin egen medlemsstat en anmodning om samtykke til centralmyndigheden i den medlemsstat, hvor barnet skal anbringes, ledsaget af en rapport om barnet med en begrundelse for den påtænkte anbringelse eller det påtænkte plejeforhold.

1.   Når den myndighed, der er kompetent i medfør af denne forordning, påtænker at anbringe barnet
  hos familiemedlemmer, i
  en plejefamilie
  eller på
  en
  sikker institution
  , indhenter den først samtykke hos den kompetente myndighed i denne anden medlemsstat. Den fremsender i dette øjemed via centralmyndigheden i sin egen medlemsstat en anmodning om samtykke til centralmyndigheden i den medlemsstat, hvor barnet skal anbringes, ledsaget af en rapport om barnet med en begrundelse for den påtænkte anbringelse eller det påtænkte plejeforhold.
  Medlemsstaterne sikrer, at barnets forældre og slægtninge kan få regelmæssig personlig kontakt, uanset deres bopæl, medmindre dette ikke tjener barnets trivsel.

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 65 — stk. 4 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 65 — stk. 4 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Såfremt den kompetente myndighed agter at sende socialarbejdere til en anden medlemsstat for at afgøre, om en anbringelse dér er forenelig med barnets trivsel, underretter den den pågældende medlemsstat herom. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Såfremt den kompetente myndighed agter at sende socialarbejdere til en anden medlemsstat for at afgøre, om en anbringelse dér er forenelig med barnets trivsel, underretter den den pågældende medlemsstat herom.

Såfremt den kompetente myndighed agter at sende socialarbejdere til en anden medlemsstat for at afgøre, om en anbringelse dér er forenelig med barnets trivsel, underretter den den pågældende medlemsstat herom.

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 66 — stk. 4

Artikel 66 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Hver centralmyndighed afholder sine egne omkostninger. | 4.   
  Medmindre andet er aftalt mellem den anmodende medlemsstat og den anmodede medlemsstat,
  afholder hver centralmyndighed sine egne omkostninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Hver centralmyndighed afholder sine egne omkostninger.

4.   
  Medmindre andet er aftalt mellem den anmodende medlemsstat og den anmodede medlemsstat,
  afholder hver centralmyndighed sine egne omkostninger.

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 79 — stk. 1

Artikel 79 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Inden [
  10
  år efter anvendelsesdatoen] forelægger Kommissionen understøttet af oplysninger, som fremsendes af medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, en rapport om efterfølgende evaluering af denne forordning, om nødvendigt ledsaget af lovforslag. | Inden
  [fem
  år efter anvendelsesdatoen] forelægger Kommissionen understøttet af oplysninger, som fremsendes af medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, en rapport om efterfølgende evaluering af denne forordning, om nødvendigt ledsaget af lovforslag. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Inden [
  10
  år efter anvendelsesdatoen] forelægger Kommissionen understøttet af oplysninger, som fremsendes af medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, en rapport om efterfølgende evaluering af denne forordning, om nødvendigt ledsaget af lovforslag.

10

Inden
  [fem
  år efter anvendelsesdatoen] forelægger Kommissionen understøttet af oplysninger, som fremsendes af medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, en rapport om efterfølgende evaluering af denne forordning, om nødvendigt ledsaget af lovforslag.

[fem

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 79 — stk. 2 — litra a a (nyt)

Artikel 79 — stk. 2 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | antallet af sager og afgørelser i mæglingssager vedrørende forældreansvar |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

antallet af sager og afgørelser i mæglingssager vedrørende forældreansvar

antallet af sager og afgørelser i mæglingssager vedrørende forældreansvar

---

(1)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

1

(34)  Rådets forordning (EF) nr. 2201/2003 af 27. november 2003 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældreansvar og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1347/2000 (EUT L 338 af 23.12.2003, s. 1).

34

(35)  Se bilag V.

35

(34)  Rådets forordning (EF) nr. 2201/2003 af 27. november 2003 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældreansvar og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1347/2000 (EUT L 338 af 23.12.2003, s. 1).

34

(35)  Se bilag V.

35

(1a)  
  CM/Rec(2012)2 af 28. marts 2012.

1a

CM/Rec(2012)2 af 28. marts 2012.

(1a)  
  CM/Rec(2012)2 af 28. marts 2012.

1a

CM/Rec(2012)2 af 28. marts 2012.

---