# Europos Sąjungos C 415/2018

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 415 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 61 metai2018m. lapkričio 15d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 415

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

61 metai2018m. lapkričio 15d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių Jungtinė parlamentinė asamblėja |
| | 35-oji sesija – Briuselis (Belgija), 2018 m. birželio 18–20 d. |
| 2018/C 415/01 | Rezoliucija. AKR ir ES santykiai baigus galioti Kotonu susitarimui: tvirtas parlamentinis aspektas | 1 |
| 2018/C 415/02 | Rezoliucija. Poveikis, kurį neteisėta prekyba fitosanitarijos produktais, sėklomis ir kitais žemės ūkio ištekliais daro AKR šalių ekonomikai | 6 |
| 2018/C 415/03 | Rezoliucija. Socialiniai ir aplinkosauginiai urbanizacijos padariniai, ypač geras pramoninių ir buitinių atliekų tvarkymas AKR valstybėse | 11 |
| 2018/C 415/04 | Rezoliucija. Skubios naujos kovos su tarptautiniu terorizmu priemonės | 18 |
| 2018/C 415/05 | Rezoliucija. Humanitarinė krizė Pietų Sudane | 22 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių Jungtinė parlamentinė asamblėja

35-oji sesija – Briuselis (Belgija), 2018 m. birželio 18–20 d.

35-oji sesija – Briuselis (Belgija), 2018 m. birželio 18–20 d.

2018/C 415/01

Rezoliucija. AKR ir ES santykiai baigus galioti Kotonu susitarimui: tvirtas parlamentinis aspektas

1

2018/C 415/02

Rezoliucija. Poveikis, kurį neteisėta prekyba fitosanitarijos produktais, sėklomis ir kitais žemės ūkio ištekliais daro AKR šalių ekonomikai

6

2018/C 415/03

Rezoliucija. Socialiniai ir aplinkosauginiai urbanizacijos padariniai, ypač geras pramoninių ir buitinių atliekų tvarkymas AKR valstybėse

11

2018/C 415/04

Rezoliucija. Skubios naujos kovos su tarptautiniu terorizmu priemonės

18

2018/C 415/05

Rezoliucija. Humanitarinė krizė Pietų Sudane

22

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių Jungtinė parlamentinė asamblėja |
| | 35-oji sesija – Briuselis (Belgija), 2018 m. birželio 18–20 d. |
| 2018/C 415/06 | Komisijos atsakymai į raštu pateiktus klausimus | 26 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių Jungtinė parlamentinė asamblėja

35-oji sesija – Briuselis (Belgija), 2018 m. birželio 18–20 d.

35-oji sesija – Briuselis (Belgija), 2018 m. birželio 18–20 d.

2018/C 415/06

Komisijos atsakymai į raštu pateiktus klausimus

26

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių Jungtinė parlamentinė asamblėja

35-oji sesija – Briuselis (Belgija), 2018 m. birželio 18–20 d.

| 15.11.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 415/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 415/1

---

REZOLIUCIJA (1)

AKR ir ES santykiai baigus galioti Kotonu susitarimui: tvirtas parlamentinis aspektas

(2018/C 415/01)

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | posėdžiavusi 2018 m. birželio 18–20 d. Briuselyje (Belgija), |
| --- | --- |

—

posėdžiavusi 2018 m. birželio 18–20 d. Briuselyje (Belgija),

| — | atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno valstybių grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (toliau – Kotonu susitarimas) (2), taip pat į 2005 m. ir 2010 m. atliktą jo persvarstymą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno valstybių grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (toliau – Kotonu susitarimas) (2), taip pat į 2005 m. ir 2010 m. atliktą jo persvarstymą (3),

| — | atsižvelgdama į 1975 m. Džordžtauno susitarimą, kuriuo įsteigta AKR grupė, ir į 1992 m. atliktą jo persvarstymą (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1975 m. Džordžtauno susitarimą, kuriuo įsteigta AKR grupė, ir į 1992 m. atliktą jo persvarstymą (4),

| — | atsižvelgdama į Bendrą Afrikos ir ES strategiją, priimtą 2007 m. gruodžio 9 d. ES ir Afrikos valstybių ir vyriausybių vadovų Lisabonos aukščiausiojo lygio susitikime (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Bendrą Afrikos ir ES strategiją, priimtą 2007 m. gruodžio 9 d. ES ir Afrikos valstybių ir vyriausybių vadovų Lisabonos aukščiausiojo lygio susitikime (5),

| — | atsižvelgdama į 7-ąjį AKR valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimą, vykusį 2011 m. gruodžio 13–14 d. Malabe, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 7-ąjį AKR valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimą, vykusį 2011 m. gruodžio 13–14 d. Malabe,

| — | atsižvelgdama į savo 2015 m. gruodžio 9 d. rezoliuciją „Keturiasdešimt partnerystės metų: poveikio prekybai ir plėtrai AKR valstybėse vertinimas ir AKR valstybių ir Europos Sąjungos ilgalaikių santykių perspektyvos“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 2015 m. gruodžio 9 d. rezoliuciją „Keturiasdešimt partnerystės metų: poveikio prekybai ir plėtrai AKR valstybėse vertinimas ir AKR valstybių ir Europos Sąjungos ilgalaikių santykių perspektyvos“ (6),

| — | atsižvelgdama į savo rezoliucijas dėl AKR ir ES santykių, ypač į 2015 m. vasario 11 d. rezoliuciją dėl AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos (JPA) darbo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo rezoliucijas dėl AKR ir ES santykių, ypač į 2015 m. vasario 11 d. rezoliuciją dėl AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos (JPA) darbo (7),

| — | atsižvelgdama į savo 2016 m. gruodžio 21 d. deklaraciją dėl AKR ir ES santykių nustojus galioti Kotonu susitarimui parlamentinio aspekto (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 2016 m. gruodžio 21 d. deklaraciją dėl AKR ir ES santykių nustojus galioti Kotonu susitarimui parlamentinio aspekto (8),

| — | atsižvelgdama į 2015 m. gruodžio 9 d. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkų bendrą pareiškimą dėl AKR ir ES santykių ateities (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. gruodžio 9 d. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkų bendrą pareiškimą dėl AKR ir ES santykių ateities (9),

| — | atsižvelgdama į 103-iąjį ir 105-ąjį jungtinės AKR ir ES ministrų tarybos susitikimus, vykusius atitinkamai 2016 m. balandžio 26–27 d. Dakare ir 2017 m. gegužės 3–4 d. Briuselyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 103-iąjį ir 105-ąjį jungtinės AKR ir ES ministrų tarybos susitikimus, vykusius atitinkamai 2016 m. balandžio 26–27 d. Dakare ir 2017 m. gegužės 3–4 d. Briuselyje,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. spalio 4 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl AKR ir ES santykių po 2020 m. (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. spalio 4 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl AKR ir ES santykių po 2020 m. (10),

| — | atsižvelgdama į 2017 m. birželio 7 d. Briuselyje priimtą Europos konsensusą dėl vystymosi (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. birželio 7 d. Briuselyje priimtą Europos konsensusą dėl vystymosi (11),

| — | atsižvelgdama į 2017 m. gruodžio 12 d. Europos Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės partnerystės susitarimo (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. gruodžio 12 d. Europos Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės partnerystės susitarimo (12),

| — | atsižvelgdama į 2016 m. lapkričio 22 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pranešimą Europos Parlamentui ir Tarybai „Atnaujinta partnerystė su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. lapkričio 22 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pranešimą Europos Parlamentui ir Tarybai „Atnaujinta partnerystė su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis“ (13),

| — | atsižvelgdama į 2015 m. spalio 6 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai konsultacijų dokumentą „Nauja Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų bei Ramiojo vandenyno šalių partnerystė po 2020 m.“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. spalio 6 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai konsultacijų dokumentą „Nauja Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų bei Ramiojo vandenyno šalių partnerystė po 2020 m.“ (14),

| — | atsižvelgdama į 2016 m. gegužės 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl ES santykių su AKR valstybių grupe ateities (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. gegužės 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl ES santykių su AKR valstybių grupe ateities (15),

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimą darnaus vystymosi klausimais ir į 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą baigiamąjį dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimą darnaus vystymosi klausimais ir į 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą baigiamąjį dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ (16),

| — | atsižvelgdama į 2015 m. balandžio mėn. Afrikos Sąjungos komisijos patvirtintą Darbotvarkę iki 2063 m. (17), atsižvelgdama į komunikatą, priimtą per 20-ąjį CARCOM Užsienio ir bendrijos ryšių tarybos (COFCOR) susitikimą, vykusį 2017 m. gegužės 18–19 d. Bridžtaune (Barbadosas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. balandžio mėn. Afrikos Sąjungos komisijos patvirtintą Darbotvarkę iki 2063 m. (17), atsižvelgdama į komunikatą, priimtą per 20-ąjį CARCOM Užsienio ir bendrijos ryšių tarybos (COFCOR) susitikimą, vykusį 2017 m. gegužės 18–19 d. Bridžtaune (Barbadosas),

| — | atsižvelgdama į 2018 m. gegužės 29 d. vykusios107-osios AKR ministrų tarybos sesijos ir 2018 m. birželio 1 d. Lomėje (Togas) vykusios 43-osios AKR ir ES ministrų tarybos sesijos rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2018 m. gegužės 29 d. vykusios107-osios AKR ministrų tarybos sesijos ir 2018 m. birželio 1 d. Lomėje (Togas) vykusios 43-osios AKR ir ES ministrų tarybos sesijos rezultatus,

| — | atsižvelgdama į Waigani komunikatą dėl AKR valstybių grupės ateities perspektyvų, priimtą per 8-ąjį AKR valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Waigani komunikatą dėl AKR valstybių grupės ateities perspektyvų, priimtą per 8-ąjį AKR valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą (AKR-ES/102.400/galut.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą (AKR-ES/102.400/galut.),

| A. | kadangi Kotonu partnerystės susitarimu (KPS) sėkmingai sukurta teisiškai įpareigojanti abipusiškumo principu grindžiama ES ir AKR valstybių grupės partnerystė; |
| --- | --- |

A.

kadangi Kotonu partnerystės susitarimu (KPS) sėkmingai sukurta teisiškai įpareigojanti abipusiškumo principu grindžiama ES ir AKR valstybių grupės partnerystė;

| B. | kadangi JPA vaidmuo, kaip nustatyta KPS – skatinti didesnį ES ir AKR valstybių tautų tarpusavio supratimą, didinti visuomenės informuotumą įvairiais klausimais, skatinti demokratinius procesus plėtojant dialogą ir konsultuojantis, užtikrinti nuoseklią KPS įgyvendinimo stebėseną ir remti AKR valstybių nacionalinių parlamentų įgalėjimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi JPA vaidmuo, kaip nustatyta KPS – skatinti didesnį ES ir AKR valstybių tautų tarpusavio supratimą, didinti visuomenės informuotumą įvairiais klausimais, skatinti demokratinius procesus plėtojant dialogą ir konsultuojantis, užtikrinti nuoseklią KPS įgyvendinimo stebėseną ir remti AKR valstybių nacionalinių parlamentų įgalėjimą;

| C. | kadangi JPA dėka sukurta tarpvalstybinė struktūra, skirta plataus masto parlamentinėms diskusijoms, ir kadangi ši struktūra, nepaisant jos netobulumų, yra vertingas turtas vis labiau tarpusavyje susijusiame ir priklausomame pasaulyje; |
| --- | --- |

C.

kadangi JPA dėka sukurta tarpvalstybinė struktūra, skirta plataus masto parlamentinėms diskusijoms, ir kadangi ši struktūra, nepaisant jos netobulumų, yra vertingas turtas vis labiau tarpusavyje susijusiame ir priklausomame pasaulyje;

| D. | kadangi būsimomis derybomis dėl AKR ir ES santykių turi būti pasinaudota kaip galimybe sukurti viziją ir suteikti santykiams politinį aspektą; |
| --- | --- |

D.

kadangi būsimomis derybomis dėl AKR ir ES santykių turi būti pasinaudota kaip galimybe sukurti viziją ir suteikti santykiams politinį aspektą;

| E. | kadangi 1975 m. birželio 7 d. Džordžtauno susitarimą reikia persvarstyti, siekiant išplėsti ir sustiprinti AKR valstybių grupės pagrindą, kad būtų reaguojama į 21-ojo amžiaus iššūkius ir geopolitinius poslinkius bei didinamas daugiašališkumas; |
| --- | --- |

E.

kadangi 1975 m. birželio 7 d. Džordžtauno susitarimą reikia persvarstyti, siekiant išplėsti ir sustiprinti AKR valstybių grupės pagrindą, kad būtų reaguojama į 21-ojo amžiaus iššūkius ir geopolitinius poslinkius bei didinamas daugiašališkumas;

| F. | kadangi KPS įgyvendinimo rezultatai, pasiekti vadovaujantis vadinamuoju trijų ramsčių požiūriu, yra nevienodi – vystymosi srityje pasiekta neabejotinai sėkmingų rezultatų ir akivaizdžiai prisidėta įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus, tačiau politinio bendradarbiavimo srityje dar yra daug galimybių pagerinti padėtį; |
| --- | --- |

F.

kadangi KPS įgyvendinimo rezultatai, pasiekti vadovaujantis vadinamuoju trijų ramsčių požiūriu, yra nevienodi – vystymosi srityje pasiekta neabejotinai sėkmingų rezultatų ir akivaizdžiai prisidėta įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus, tačiau politinio bendradarbiavimo srityje dar yra daug galimybių pagerinti padėtį;

| G. | kadangi būsimu susitarimu turi būti siekiama stiprinti partnerystę ir didinti integraciją; |
| --- | --- |

G.

kadangi būsimu susitarimu turi būti siekiama stiprinti partnerystę ir didinti integraciją;

| H. | kadangi nuo KPS ratifikavimo ir ES, ir AKR valstybių grupėje įvyko didelių politinių ir ekonominių permainų, visų pirma padaugėjo skirtumų AKR grupėje; |
| --- | --- |

H.

kadangi nuo KPS ratifikavimo ir ES, ir AKR valstybių grupėje įvyko didelių politinių ir ekonominių permainų, visų pirma padaugėjo skirtumų AKR grupėje;

| I. | kadangi ES ir AKR valstybių grupės susitarimas, kuris bus sudarytas baigus galioti Kotonu susitarimui, turės papildyti platesnio masto ES ir AKR strategijas, tokias kaip Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija, Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m. ir Darbotvarkė iki 2063 m.; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES ir AKR valstybių grupės susitarimas, kuris bus sudarytas baigus galioti Kotonu susitarimui, turės papildyti platesnio masto ES ir AKR strategijas, tokias kaip Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija, Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m. ir Darbotvarkė iki 2063 m.;

| J. | kadangi pirmiausia reikia susitarti dėl naujos partnerystės finansavimo, įskaitant klausimą dėl Europos plėtros fondo įtraukimo į ES biudžetą; |
| --- | --- |

J.

kadangi pirmiausia reikia susitarti dėl naujos partnerystės finansavimo, įskaitant klausimą dėl Europos plėtros fondo įtraukimo į ES biudžetą;

| K. | kadangi ES ir AKR valstybių grupės santykių parlamentinio aspekto stiprinimas ir jo pagrindinio vaidmens sprendimų priėmimo procese skatinimas turėtų būti vienas iš svarbiausių naujos AKR ir ES partnerystės elementų; |
| --- | --- |

K.

kadangi ES ir AKR valstybių grupės santykių parlamentinio aspekto stiprinimas ir jo pagrindinio vaidmens sprendimų priėmimo procese skatinimas turėtų būti vienas iš svarbiausių naujos AKR ir ES partnerystės elementų;

| L. | kadangi dažni ir įvairūs AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdžiai suteikia galimybę palaikyti nuolatinį EP ir AKR narių dialogą, taip didinant jo teisėtumą ir stiprinant parlamentinę diplomatiją, ir kadangi įvairiuose politiniuose forumuose jungtine parlamentine asamblėja naudojamasi kaip parlamentinės diplomatijos modeliu; |
| --- | --- |

L.

kadangi dažni ir įvairūs AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdžiai suteikia galimybę palaikyti nuolatinį EP ir AKR narių dialogą, taip didinant jo teisėtumą ir stiprinant parlamentinę diplomatiją, ir kadangi įvairiuose politiniuose forumuose jungtine parlamentine asamblėja naudojamasi kaip parlamentinės diplomatijos modeliu;

| M. | kadangi JPA faktų nustatymo ir bendros rinkimų stebėjimo misijos kartais laikomos politiškai naudingomis, nes jomis pariteto principu skatinamas atviras, veiksmingas ir tiesioginis partnerių dialogas įvairiais klausimais, įskaitant demokratiją, teisinės valstybės principus, gerą valdymą ir žmogaus teises; |
| --- | --- |

M.

kadangi JPA faktų nustatymo ir bendros rinkimų stebėjimo misijos kartais laikomos politiškai naudingomis, nes jomis pariteto principu skatinamas atviras, veiksmingas ir tiesioginis partnerių dialogas įvairiais klausimais, įskaitant demokratiją, teisinės valstybės principus, gerą valdymą ir žmogaus teises;

| N. | kadangi JPA turėtų siekti pritraukti visuomenės susidomėjimą ir kadangi JPA, kaip partnerystės parlamentinis organas, turėtų tapti ne valstybių ar geografinių regionų tarpusavio konfliktų, o konstruktyvaus, skaidraus, atskaitingumo principu grindžiamo ir veiksmingo bendradarbiavimo forumu, ypač atsižvelgiant į tai, kad daugelį iššūkių daugiau nebėra visada tinkamiausia spręsti valstybių ar geografinių regionų lygmeniu, tad reikia didinti JPA sprendimų įgyvendinimo veiksmingumą; |
| --- | --- |

N.

kadangi JPA turėtų siekti pritraukti visuomenės susidomėjimą ir kadangi JPA, kaip partnerystės parlamentinis organas, turėtų tapti ne valstybių ar geografinių regionų tarpusavio konfliktų, o konstruktyvaus, skaidraus, atskaitingumo principu grindžiamo ir veiksmingo bendradarbiavimo forumu, ypač atsižvelgiant į tai, kad daugelį iššūkių daugiau nebėra visada tinkamiausia spręsti valstybių ar geografinių regionų lygmeniu, tad reikia didinti JPA sprendimų įgyvendinimo veiksmingumą;

| O. | kadangi kai kurie EP nariai nepakankamai dažnai ir uoliai dalyvauja JPA Briuselyje vykstančiuose JPA posėdžiuose ir dėl to susilpnėjo JPA darbo tęstinumas ir net keliamas klausimas dėl jo reikalingumo, o tai turėtų itin neigiamą poveikį; |
| --- | --- |

O.

kadangi kai kurie EP nariai nepakankamai dažnai ir uoliai dalyvauja JPA Briuselyje vykstančiuose JPA posėdžiuose ir dėl to susilpnėjo JPA darbo tęstinumas ir net keliamas klausimas dėl jo reikalingumo, o tai turėtų itin neigiamą poveikį;

| P. | kadangi JPA yra labai menka lyčių pusiausvyra ir akivaizdžiai trūksta jaunesnio amžiaus narių; |
| --- | --- |

P.

kadangi JPA yra labai menka lyčių pusiausvyra ir akivaizdžiai trūksta jaunesnio amžiaus narių;

| Q. | kadangi AKR sekretoriatui trūksta žmogiškųjų ir finansinių išteklių, palyginti su EP sekretoriatu, ir kadangi nariai iš AKR valstybių skundžiasi dėl juntamos nepakankamos įtakos bei išreiškė norą prasmingiau prisidėti prie dokumentų rengimo proceso; |
| --- | --- |

Q.

kadangi AKR sekretoriatui trūksta žmogiškųjų ir finansinių išteklių, palyginti su EP sekretoriatu, ir kadangi nariai iš AKR valstybių skundžiasi dėl juntamos nepakankamos įtakos bei išreiškė norą prasmingiau prisidėti prie dokumentų rengimo proceso;

| 1. | ragina sukurti visa apimančią teisiškai privalomą AKR ir ES susitarimo sistemą, kad būsima partnerystė galėtų būti grindžiama ankstesniais laimėjimais, Jungtinių Tautų darbotvarke iki 2030 m. ir privalomomis sąžiningos ir teisingos prekybos gairėmis, sykiu užtikrinant didelę pažangą toliau skatinant tvarų AKR valstybių ekonominį vystymąsi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad būsimoje partnerystėje, kuri apims visus tris, t. y. Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno salų, regionus, esama AKR sistema turėtų būti išlaikyta „sunkio jėgos centru“, kartu stiprinant kiekvieno regiono vaidmenį ir atsižvelgiant į jų augimo ypatumus pasiūlytais teisiškai privalomais regioniniais susitarimais; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pakartoja, kaip svarbu stiprinti būsimo susitarimo parlamentinį aspektą, užtikrinant, kad būsima visa apimanti JPA turėtų realią patariamąją galią; prašo užtikrinti asamblėjos teisinį ir veiklos autonomiškumą; reikalauja, kad asamblėja aktyviai dalyvautų įgyvendinant susitarimą ir kad su ja būtų nuolat konsultuojamasi visais svarbiais partnerystės klausimais; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad viena iš būtinųjų naujos partnerystės sudarymo sąlygų turėtų būti KPS politinio aspekto stiprinimas, be kita ko, vykdant griežtesnę parlamentinę kontrolę ir skiriant pakankamą finansavimą, kad būtų galima tinkamai vykdyti parlamentinę veiklą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m., darnaus vystymosi tikslai ir Europos konsensusas dėl vystymosi ir Darbotvarkė 2063 turi būti atnaujintos AKR ir ES partnerystės pagrindai ir kad jų įgyvendinimas turėtų būti JPA veiklos siekis; mano, kad JPA turėtų reguliariai teikti pažangos įgyvendinant DVT ataskaitas ir sukurti dalijimosi geriausia patirtimi mechanizmą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripažįsta, kad regioninių organizacijų ir subregioninės integracijos AKR grupėje svarba išaugo, ir mano, kad tai turėtų būti atspindėta partnerystės, kuri bus sukurta pasibaigus galioti Kotonu susitarimui, struktūroje; atsižvelgdama į tai, ragina dažniau rengti JPA regioninius susitikimus su konkrečiais regionais susijusiems klausimams spręsti, stiprinti dialogą su regioninėmis ir subregioninėmis institucijomis ir skirti didesnį dėmesį kiekvieno regioninio bloko ypatumams ir opiems klausimams; vis dėlto pabrėžia, kad reikia užtikrinti subregioninių, regioninių ir pasaulinių strategijų suderinamumą ir papildomumą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prašo, kad ES ir AKR valstybių parlamentų narių susitikimai regioninių susitarimų lygmeniu kiekviename regione būtų rengiami ne rečiau kaip kartą per metus ir būtų papildyti forumu, kuriame dalyvautų moterys ir jaunimas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad JPA turėtų būti visapusiškai įtraukta į derybas dėl sustiprintos politinės AKR ir ES partnerystės po 2020 m. ir kad JPA pagrindinis vaidmuo ir prerogatyvos turėtų būti iš naujo apibrėžti, siekiant kuo labiau padidinti jos veiksmingumą ir užtikrinti jos teisinį ir veiklos autonomiškumą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad JPA turi būti nedelsiant ir išsamiai informuojama visais derybų procedūros etapais; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina stiprinti parlamentinę diplomatiją, visų pirma rengiant JPA faktų nustatymo ir rinkimų stebėjimo misijas bei bendras saugumo padėties stebėjimo misijas, nes tai yra vienos iš pagrindinių demokratinio pajėgumo stiprinimo priemonių, ir ragina JPA geriau išnaudoti savo erdvę dialogui ir deryboms, kad būtų sudarytos sąlygos vykdyti bendrus veiksmus ir kurti veiksmingas AKR ir ES koalicijas tarptautinėje arenoje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina užtikrinti, kad dėl būsimo susitarimo derėtųsi vienas bendras subjektas, kurį sudaro Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybės; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad parlamentinį aspektą būtų galima sustiprinti priimant stažuotojus dirbti AKR ir ES JPA narių iš EP kabinetuose; |
| --- | --- |

12.

| 13. | dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą laikytis subsidiarumo principo, kuriuo skatinama priimti sprendimus kuo arčiau piliečių ir tinkamiausiu atsakomybės lygmeniu, ar tai būtų nacionalinis, regiono, žemyno, ar visos AKR valstybių grupės lygmuo; pabrėžia, kad daugelyje sričių atsakomybė turi būti prisiimama visais lygmenimis – nuo paties aukščiausio pasaulinio, kad būtų užtikrintos veiksmingos ir vienodos sąlygos, iki paties žemiausio vietos lygmens, kad tikslus būtų galima realiai įgyvendinti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | skatina gerinti ES ir AKR valstybių grupės ir kiekvienos jos narės tarpusavio komunikavimą ir sinchronizavimą, visų pirma užtikrinant, kad abiem partneriams tinkamai talkintų paskirtas sekretoriatas; pabrėžia, kad konkrečiais sekretoriatais naudojamasi dėl praktinių priežasčių, o ne dėl to, kad ES ir AKR valstybių grupė turėtų iš esmės skirtingus interesus, dėl kurių būtų reikalingas administracinis atskyrimas; vis dėl to ragina užtikrinti glaudesnį ir sąžiningesnį sekretoriatų ir parlamentų narių tarpusavio bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | todėl prašo, kad naujame susitarime būtų numatyta, jog jungtinė plenarinė sesija du kartus per metus renkasi į plenarinę sesiją, rengiamą pakaitomis Europos Sąjungoje ir kurioje nors AKR valstybėje, nepriklausomai nuo šaukiamų Tarybos susitikimų; |
| --- | --- |

15.

| 16. | skatina reformas, kuriomis didinamas JPA skaidrumas ir viešumas, siekiant užtikrinti, kad ji būtų atskaitinga įvairių valstybių narių piliečiams; |
| --- | --- |

16.

| 17. | yra įsitikinusi, kad AKR ir ES lygmeniu turi būti rengiami reguliarūs susitikimai, siekiant užtikrinti partnerystės tęstinumą ir stabilumą ir sudaryti sąlygas reguliariai teikti ataskaitas bei atlikti tarpusavio vertinimus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primygtinai ragina visas AKR ir ES valstybes nares siekti užtikrinti savo delegacijų JPA lyčių pusiausvyrą ir skatina įtraukti į jas daugiau jaunesnių nei 40 metų delegatų; primygtinai ragina delegacijas užtikrinti tinkamą atstovavimą opozicinėms partijoms, siekiant skatinti tikrą tarppartinį parlamentinį dialogą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prašo EP narių dalyvauti JPA posėdžiuose ir aktyviai įsitraukti į visą JPA veiklą; ragina nustatyti griežtas taisykles, kuriomis užtikrinamas jų dalyvavimas visuose JPA posėdžiuose ir balsavimuose; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina JPA valstybes nares užtikrinti nuoseklų ir prognozuojamą AKR parlamentinės asamblėjos ir bendro sekretoriato finansavimą, siekiant padidinti bendrą JPA pajėgumą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina užtikrinti, kad nevalstybiniai subjektai, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas ir vietos bei regioninį privatųjį sektorių, būtų aktyviau įtraukti į AKR ir ES sprendimų priėmimo procesą; primygtinai reikalauja į naują JPA struktūrą įtraukti oficialų pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą regioniniu bei AKR ir ES lygmenimis; pabrėžia, kad, laikantis visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimu grindžiamo požiūrio, šie subjektai turėtų būti įtraukti į visą AKR ir ES sprendimų priėmimo procesą ir veiklą; atsižvelgdama į tai, primena, kad reikia užtikrinti, jog atitinkamose organizacijose būtų laikomasi skaidrumo ir demokratijos principų; ragina JPA įtraukti reguliarius renginius, konkrečiai skirtus moterims ir jaunimui; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad tai, jog EP pirmininkų sueiga turi teisę pareikšti prieštaravimą dėl EP atstovų JPA posėdžiuose misijų, nors jis gali būti pagrįstas dėl biudžetinių suvaržymų ar saugumo priežasčių, gali riboti JPA teisinį ir veiklos autonomiškumą; ragina užtikrinti JPA teisinį autonomiškumą ir peržiūrėti su visa oficialia JPA veikla susijusių sprendimų priėmimo procesą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina rotacijos principu ES Tarybai pirmininkaujančias ES valstybes nares aktyviau dalyvauti ruošiantis JPA sesijoms, jas organizuojant ir rengiant, kaip numatyta dabartiniame KPS, be to, pabrėžia pridėtinę vertę, kurią suteikia JPA sesijų rengimas rotacijos principu ES Tarybai pirmininkaujančioje ES valstybėje narėje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Afrikos Sąjungai, regioninėms AKR valstybių organizacijoms ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos patvirtinta 2018 m. birželio 20 d. Briuselyje (Belgija).

(2)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

(3)  OL L 287, 2010 11 4, p. 3.

(4)  http://www.epg.acp.int/fileadmin/user_upload/Georgetown_1992.pdf.

(5)  http://www.africa-eu-partnership.org/sites/default/files/documents/eas2007_joint_strategy_en.pdf.

(6)  OL C 179, 2016 5 18, p. 29.

(7)  OL C 310, 2016 8 25, p. 19.

(8)  OL C 170, 2017 5 30, p. 36.

(9)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2015_acp2/pdf/1081264en.pdf.

(10)  OL C 314, 2017 9 21, p. 38.

(11)  Tarybos dokumentas Nr. 9459/2017.

(12)  COM(2017) 763 final.

(13)  JOIN(2016) 52 final.

(14)  JOIN(2015) 0033.

(15)  http://www.eesc.europa.eu/our-work/opinions-information-reports/opinions/future-eus-relations-acp-group-countries-green-paper.

(16)  JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/70/1.

(17)  http://www.un.org/en/africa/osaa/pdf/au/agenda2063.pdf.

---

| 15.11.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 415/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 415/6

---

REZOLIUCIJA (1)

Poveikis, kurį neteisėta prekyba fitosanitarijos produktais, sėklomis ir kitais žemės ūkio ištekliais daro AKR šalių ekonomikai

(2018/C 415/02)

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | posėdžiavusi 2018 m. gruodžio 18-20 d. Briuselyje (Belgija), |
| --- | --- |

—

posėdžiavusi 2018 m. gruodžio 18-20 d. Briuselyje (Belgija),

| — | atsižvelgdama į savo Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno valstybių grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (toliau – Kotonu susitarimas) (2), iš dalies pakeistą 2005 m. ir 2010 m. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno valstybių grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (toliau – Kotonu susitarimas) (2), iš dalies pakeistą 2005 m. ir 2010 m. (3),

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimą darnaus vystymosi klausimais ir 2015 m. rugsėjo 25 d. Generalinės Asamblėjos priimtą baigiamąjį dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, ypač ten išdėstytą darnaus vystymosi tikslą Nr. 2 – panaikinti badą, užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą bei geresnę mitybą ir skatinti tvarų žemės ūkį (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimą darnaus vystymosi klausimais ir 2015 m. rugsėjo 25 d. Generalinės Asamblėjos priimtą baigiamąjį dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, ypač ten išdėstytą darnaus vystymosi tikslą Nr. 2 – panaikinti badą, užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą bei geresnę mitybą ir skatinti tvarų žemės ūkį (4),

| — | atsižvelgdama į 2011 m. rugsėjo 8 d. JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais pranešimą „Agroekologija ir teisė į maistą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. rugsėjo 8 d. JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais pranešimą „Agroekologija ir teisė į maistą“,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. gruodžio 21 d. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl iššūkių šeimos ūkiams ir mažos apimties žemės ūkio produktų gamybai AKR šalyse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. gruodžio 21 d. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl iššūkių šeimos ūkiams ir mažos apimties žemės ūkio produktų gamybai AKR šalyse,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl nedidelės rizikos biologinės kilmės pesticidų (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl nedidelės rizikos biologinės kilmės pesticidų (5),

| — | atsižvelgdama į 2017 m. birželio 30 d. Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendro pareiškimo dėl naujojo Europos konsensuso dėl vystymosi „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“ (6) 56 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. birželio 30 d. Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendro pareiškimo dėl naujojo Europos konsensuso dėl vystymosi „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“ (6) 56 dalį,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/2031 dėl apsaugos priemonių nuo augalų kenkėjų (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/2031 dėl apsaugos priemonių nuo augalų kenkėjų (7),

| — | atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (8) ir 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/414/EEB dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (8) ir 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką (9),

| — | atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (10),

| — | atsižvelgdama į 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (11),

| — | atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantį Europos cheminių medžiagų agentūrą (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantį Europos cheminių medžiagų agentūrą (12),

| — | atsižvelgdama į 2017 m. gruodžio 5–6 d. vykusioje 106-ojoje AKR ministrų tarybos sesijoje priimtus sprendimus (13), rezoliucijas ir deklaracijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. gruodžio 5–6 d. vykusioje 106-ojoje AKR ministrų tarybos sesijoje priimtus sprendimus (13), rezoliucijas ir deklaracijas,

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją, 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą rezoliuciją Nr. 70/1 ir į aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais priimtą baigiamąjį dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, ypač į darnaus vystymosi tikslą Nr. 2, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją, 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą rezoliuciją Nr. 70/1 ir į aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais priimtą baigiamąjį dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, ypač į darnaus vystymosi tikslą Nr. 2,

| — | atsižvelgdama į JT Žemės ūkio ir maisto organizacijos (FAO) Tarptautinę augalų apsaugos konvenciją, priimtą 1952 m. siekiant užkirsti kelią augalų kenkėjų įvežimui ir plitimui (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT Žemės ūkio ir maisto organizacijos (FAO) Tarptautinę augalų apsaugos konvenciją, priimtą 1952 m. siekiant užkirsti kelią augalų kenkėjų įvežimui ir plitimui (14),

| — | atsižvelgdama į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas dėl saugos ir sveikatos žemės ūkyje, ypač Konvenciją Nr. 170 dėl saugumo darbe naudojant chemines medžiagas (15) ir Konvenciją Nr. 184 dėl saugos ir sveikatos žemės ūkyje (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas dėl saugos ir sveikatos žemės ūkyje, ypač Konvenciją Nr. 170 dėl saugumo darbe naudojant chemines medžiagas (15) ir Konvenciją Nr. 184 dėl saugos ir sveikatos žemės ūkyje (16),

| — | atsižvelgdama į 2017 m. sausio 24 d. JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais pranešimą A/HRC/34/48 (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. sausio 24 d. JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais pranešimą A/HRC/34/48 (17),

| — | atsižvelgdama į JT FAO ir Pasaulio sveikatos organizacijos Tarptautinį elgesio kodeksą pesticidų tvarkymo srityje. Gairės dėl labai pavojingų pesticidų (2016 m. kovo mėn., Roma), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT FAO ir Pasaulio sveikatos organizacijos Tarptautinį elgesio kodeksą pesticidų tvarkymo srityje. Gairės dėl labai pavojingų pesticidų (2016 m. kovo mėn., Roma),

| — | atsižvelgdama į 1995 m. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Sutartį dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo (18) ir Tarptautinį elgesio kodeksą fitosanitarijos produktų, pesticidų, sėklų ir kitų išteklių (FPPSI) tvarkymo srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1995 m. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Sutartį dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo (18) ir Tarptautinį elgesio kodeksą fitosanitarijos produktų, pesticidų, sėklų ir kitų išteklių (FPPSI) tvarkymo srityje,

| — | atsižvelgdama į deklaraciją dėl viešųjų atsargų kaupimo aprūpinimo maistu tikslais, priimtą per 2013 m. gruodžio 3–6 d. Balyje vykusią 9-ąją PPO Ministrų konferenciją (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į deklaraciją dėl viešųjų atsargų kaupimo aprūpinimo maistu tikslais, priimtą per 2013 m. gruodžio 3–6 d. Balyje vykusią 9-ąją PPO Ministrų konferenciją (19),

| — | atsižvelgdama į 2009 m. Tarptautinio vystymuisi skirto žemės ūkio žinių, mokslo ir technologijų vertinimo ataskaitą „Žemės ūkis kryžkelėje“ (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. Tarptautinio vystymuisi skirto žemės ūkio žinių, mokslo ir technologijų vertinimo ataskaitą „Žemės ūkis kryžkelėje“ (20),

| — | atsižvelgdama į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Kovos su neteisėta prekyba pesticidais tinklą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Kovos su neteisėta prekyba pesticidais tinklą,

| — | atsižvelgdama į Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komiteto ataskaitą (AKR-ES/xxxxxx), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komiteto ataskaitą (AKR-ES/xxxxxx),

| A. | kadangi žemės ūkiui tenka labai svarbus vaidmuo skatinant darnų vystymąsi, mažinant skurdą ir naikinant badą AKR valstybėse; |
| --- | --- |

A.

kadangi žemės ūkiui tenka labai svarbus vaidmuo skatinant darnų vystymąsi, mažinant skurdą ir naikinant badą AKR valstybėse;

| B. | kadangi rekomendacijos, kurias pateikė JT specialusis pranešėjas teisės į maistą klausimais savo 2011 m. pranešime „Agroekologija ir teisė į maistą“, rodo, kad agroekologija gali padėti per 10 metų padvigubinti maisto gamybą ir kartu mažinti klimato kaitą ir biologinės įvairovės praradimą bei skurdą kaime; |
| --- | --- |

B.

kadangi rekomendacijos, kurias pateikė JT specialusis pranešėjas teisės į maistą klausimais savo 2011 m. pranešime „Agroekologija ir teisė į maistą“, rodo, kad agroekologija gali padėti per 10 metų padvigubinti maisto gamybą ir kartu mažinti klimato kaitą ir biologinės įvairovės praradimą bei skurdą kaime;

| C. | kadangi intensyvios žemdirbystės plėtra priklauso nuo mokslinių tyrimų, kurių didžiąją dalį kontroliuoja žemės ūkyje naudojamų cheminių medžiagų ir vaistų gamybos pramonės šakos, ir nuo cheminių medžiagų, tokių kaip fitosanitarijos produktai ar pesticidai, sėklos ir kiti žemės ūkio ištekliai, naudojimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi intensyvios žemdirbystės plėtra priklauso nuo mokslinių tyrimų, kurių didžiąją dalį kontroliuoja žemės ūkyje naudojamų cheminių medžiagų ir vaistų gamybos pramonės šakos, ir nuo cheminių medžiagų, tokių kaip fitosanitarijos produktai ar pesticidai, sėklos ir kiti žemės ūkio ištekliai, naudojimo;

| D. | kadangi tarptautinė bendruomenė yra priėmusi teisėkūros priemonių, kuriomis nustatomas tarptautinis konsensusas dėl prekybai, maisto saugai ir žmonių sveikatai reikalingų FPPSI; kadangi neteisėtų produktų, visų pirma neteisėtų pesticidų, naudojimo maiste mastas pasaulyje vis dėl to didėja ir yra susijęs su labai sudėtingais nusikalstamais tinklais bei organizuotu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

D.

kadangi tarptautinė bendruomenė yra priėmusi teisėkūros priemonių, kuriomis nustatomas tarptautinis konsensusas dėl prekybai, maisto saugai ir žmonių sveikatai reikalingų FPPSI; kadangi neteisėtų produktų, visų pirma neteisėtų pesticidų, naudojimo maiste mastas pasaulyje vis dėl to didėja ir yra susijęs su labai sudėtingais nusikalstamais tinklais bei organizuotu nusikalstamumu;

| E. | kadangi FAO ir PSO nustatė, kad daugiau kaip 30 proc. kasmet besivystančiose šalyse parduodamų pesticidų neatitinka tarptautinių standartų ir dažnai yra neteisingai ženklinami arba yra nenustatytos tapatybės; |
| --- | --- |

E.

kadangi FAO ir PSO nustatė, kad daugiau kaip 30 proc. kasmet besivystančiose šalyse parduodamų pesticidų neatitinka tarptautinių standartų ir dažnai yra neteisingai ženklinami arba yra nenustatytos tapatybės;

| F. | kadangi rinkoje esama įvairių neteisėtų produktų, įskaitant vietos valdžios institucijų nepatvirtintas chemines medžiagas ir suklastotus produktus, produktus, kurių galiojimo laikas pasibaigęs, ar suklastotus produktus, kurių pakuotės ar ženklinimo etiketės yra falsifikuotos; |
| --- | --- |

F.

kadangi rinkoje esama įvairių neteisėtų produktų, įskaitant vietos valdžios institucijų nepatvirtintas chemines medžiagas ir suklastotus produktus, produktus, kurių galiojimo laikas pasibaigęs, ar suklastotus produktus, kurių pakuotės ar ženklinimo etiketės yra falsifikuotos;

| G. | kadangi nekontroliuojamas FPPSI naudojimas turi žalingą poveikį atitinkamų šalių aplinkai, žmonių sveikatai ir ekonomikai; |
| --- | --- |

G.

kadangi nekontroliuojamas FPPSI naudojimas turi žalingą poveikį atitinkamų šalių aplinkai, žmonių sveikatai ir ekonomikai;

| H. | kadangi akivaizdžiausi rizikos veiksniai yra susiję su žmonių sveikata, visų pirma kvėpavimo takų ligomis ir ligomis, paveikiančiomis odą, plaučius, virškinimo sistemą, taip pat onkologinėmis ligomis, kuriomis dažniausiai suserga jaunimas ir moterys, o daugiausia sergančiųjų yra maisto gamybos sektoriaus srityse, kuriose naudojami FPPSI; |
| --- | --- |

H.

kadangi akivaizdžiausi rizikos veiksniai yra susiję su žmonių sveikata, visų pirma kvėpavimo takų ligomis ir ligomis, paveikiančiomis odą, plaučius, virškinimo sistemą, taip pat onkologinėmis ligomis, kuriomis dažniausiai suserga jaunimas ir moterys, o daugiausia sergančiųjų yra maisto gamybos sektoriaus srityse, kuriose naudojami FPPSI;

| I. | kadangi, remiantis JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais pranešimu, dėl ūmaus apsinuodijimo FPPSI kasmet miršta apytikriai 200 000 žmonių, o 99 proc. tokių atvejų įvyksta besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

I.

kadangi, remiantis JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais pranešimu, dėl ūmaus apsinuodijimo FPPSI kasmet miršta apytikriai 200 000 žmonių, o 99 proc. tokių atvejų įvyksta besivystančiose šalyse;

| J. | kadangi dėl tarptautinių standartų neatitinkančių pesticidų naudojimo taip pat mažėja pasitikėjimas žemės ūkio produktais, taigi ir tolesnės eksporto plėtros galimybės; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl tarptautinių standartų neatitinkančių pesticidų naudojimo taip pat mažėja pasitikėjimas žemės ūkio produktais, taigi ir tolesnės eksporto plėtros galimybės;

| K. | kadangi teisėtos agrocheminės medžiagos, įskaitant pesticidus, kelia pavojų saugai ir sveikatai visais jų gyvavimo ciklais, o sunkiausių neigiamų padarinių gali kilti jų sandėliavimo, vežimo ir paskirstymo, naudojimo ir šalinimo etapais; kadangi AKR valstybių vyriausybės, stengdamosi sukurti veiksmingą FPPSI reglamentavimo sistemą, patiria didelių suvaržymų, tokių kaip duomenų, biudžeto lėšų ir žmogiškųjų išteklių trūkumas ir netinkamas įstatymų įgyvendinimas, kurie lemia didelio masto neteisėtą prekybą FPPSI; |
| --- | --- |

K.

kadangi teisėtos agrocheminės medžiagos, įskaitant pesticidus, kelia pavojų saugai ir sveikatai visais jų gyvavimo ciklais, o sunkiausių neigiamų padarinių gali kilti jų sandėliavimo, vežimo ir paskirstymo, naudojimo ir šalinimo etapais; kadangi AKR valstybių vyriausybės, stengdamosi sukurti veiksmingą FPPSI reglamentavimo sistemą, patiria didelių suvaržymų, tokių kaip duomenų, biudžeto lėšų ir žmogiškųjų išteklių trūkumas ir netinkamas įstatymų įgyvendinimas, kurie lemia didelio masto neteisėtą prekybą FPPSI;

| L. | kadangi dėl neteisėtos prekybos mažėja galimos mokestinės pajamos, varžoma pinigų srautų kontrolė ir silpnėja pasitikėjimas viešojo sektoriaus institucijomis, o šie veiksniai lemia nepakankamą užsienio kapitalo prieinamumą, didesnius rizikos priedus investicijų į nacionalinį turtą atveju ir lėtesnę ekonominę plėtrą; |
| --- | --- |

L.

kadangi dėl neteisėtos prekybos mažėja galimos mokestinės pajamos, varžoma pinigų srautų kontrolė ir silpnėja pasitikėjimas viešojo sektoriaus institucijomis, o šie veiksniai lemia nepakankamą užsienio kapitalo prieinamumą, didesnius rizikos priedus investicijų į nacionalinį turtą atveju ir lėtesnę ekonominę plėtrą;

| M. | kadangi dauguma AKR valstybių neturi teisės aktų, kuriais reglamentuojami FPPSI, o tos šalys, kuriose tokie teisės aktai priimti, nesugebėjo nustatyti tinkamų griežtų taisyklių, kuriomis atgrasoma nuo prekybos šiais produktais; |
| --- | --- |

M.

kadangi dauguma AKR valstybių neturi teisės aktų, kuriais reglamentuojami FPPSI, o tos šalys, kuriose tokie teisės aktai priimti, nesugebėjo nustatyti tinkamų griežtų taisyklių, kuriomis atgrasoma nuo prekybos šiais produktais;

| N. | kadangi daugelis FPPSI naudotojų nėra baigę reikiamų mokymo kursų ar įgiję reikiamo išsilavinimo, kad suprastų šių produktų technines charakteristikas, taigi nežino apie jų žalingą poveikį sveikatai, ekonomikai ir aplinkai; |
| --- | --- |

N.

kadangi daugelis FPPSI naudotojų nėra baigę reikiamų mokymo kursų ar įgiję reikiamo išsilavinimo, kad suprastų šių produktų technines charakteristikas, taigi nežino apie jų žalingą poveikį sveikatai, ekonomikai ir aplinkai;

| O. | kadangi visuotinis žemės ūkio rinkų liberalizavimas, žemos neteisėtų FPPSI kainos, nepakankamas naudotojų mokymas ir žinių trūkumas, taip pat netinkami teisės aktai ir netinkama AKR valstybių vykdoma priežiūra tam tikru mastu paaiškina, kodėl šių neteisėtų produktų AKR valstybių rinkose daugėja; |
| --- | --- |

O.

kadangi visuotinis žemės ūkio rinkų liberalizavimas, žemos neteisėtų FPPSI kainos, nepakankamas naudotojų mokymas ir žinių trūkumas, taip pat netinkami teisės aktai ir netinkama AKR valstybių vykdoma priežiūra tam tikru mastu paaiškina, kodėl šių neteisėtų produktų AKR valstybių rinkose daugėja;

| 1. | laikosi nuomonės, kad būtina parengti aiškią kovos su neteisėta prekyba FPPSI strategiją ir skatinti apsirūpinimą maistu, remiant technologinius sprendimus, kurie suteikia galimybę plėtoti vietines sėklas, atitinkančias konkrečią klimato ar geografinę zoną, ir gaminti organinius FPPSI; priduria, kad ši strategija turėtų būti grindžiama parama agroekologijai ir šeimos ūkininkavimui, kuriais paisoma aplinkos ir padedama kurti socialinę solidarumu grindžiamą ekonomiką; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primygtinai ragina ES ir valstybes nares laikytis Europos konsensusu dėl vystymosi prisiimto įsipareigojimo remti agroekologiją, be kita ko, įgyvendinant Europos investicijų plano ir Europos darnaus vystymosi fondo žemės ūkio investicijų liniją ir įtraukiant šį įsipareigojimą į kito laikotarpio daugiametę finansinę programą, siekiant įgyvendinti Darbotvarkės iki 2030 m. ir Paryžiaus klimato susitarimo tikslus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad norėdamos pasinaudoti FPPSI teikiamomis galimybėmis plėtoti žemės ūkį, AKR valstybės turėtų:






  a) | susipažinti su FPPSI taikomomis tarptautinėmis ir nacionalinėmis reglamentavimo sistemomis; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

susipažinti su FPPSI taikomomis tarptautinėmis ir nacionalinėmis reglamentavimo sistemomis;

| b) | išspręsti struktūrines problemas, trukdančias teisėtai ir veiksmingai skatinti šiuos produktus; |
| --- | --- |

b)

išspręsti struktūrines problemas, trukdančias teisėtai ir veiksmingai skatinti šiuos produktus;

| c) | nustatyti su FPPSI susijusius rizikos veiksnius, siekiant užkirsti kelią neteisėtai prekybai FPPSI, valdyti jos poveikį savo ekonomikai ir galiausiai ją panaikinti; |
| --- | --- |

c)

nustatyti su FPPSI susijusius rizikos veiksnius, siekiant užkirsti kelią neteisėtai prekybai FPPSI, valdyti jos poveikį savo ekonomikai ir galiausiai ją panaikinti;

| d) | uždrausti fumigaciją ir nustatyti griežtas vandens išteklių ir biologinės įvairovės apsaugos taisykles; |
| --- | --- |

d)

uždrausti fumigaciją ir nustatyti griežtas vandens išteklių ir biologinės įvairovės apsaugos taisykles;

| e) | nustatyti griežtas taisykles, siekiant apsaugoti sąlytį su FPPSI turinčių darbuotojų sveikatą, ypatingą dėmesį skiriant moterims, ir siekiant mokyti medicinos darbuotojus su FPPSI poveikiu sveikatai susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

e)

nustatyti griežtas taisykles, siekiant apsaugoti sąlytį su FPPSI turinčių darbuotojų sveikatą, ypatingą dėmesį skiriant moterims, ir siekiant mokyti medicinos darbuotojus su FPPSI poveikiu sveikatai susijusiais klausimais;

| 4. | ragina skatinti naudoti organines trąšas ir diegti žemės ūkio praktiką, kurią taikant naudojamas priimtinas teisėtų FPPSI kiekis; taip pat ragina AKR valstybes apsvarstyti klausimą dėl cheminių medžiagų, kurios, nors yra teisėtos, kaip paaiškėjo, turi žalingą poveikį aplinkai, biologinei įvairovei ir žmonių sveikatai, naudojimo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad reikia sutelkti viešojo sektoriaus mokslines ir technologines žinias, kurios yra nepriklausomos nuo įmonių, siekiant nustatyti su neteisėta prekyba FPPSI susijusius subjektus ir organizuotas nusikalstamas grupes bei tinklus ir imtis konkrečių neteisėtų pesticidų importo, prekybos jais ir jų naudojimo prevencijos ir kovos su jais veiksmų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad turi būti vykdoma vyriausybinė netinkamo FPPSI naudojimo sukeltų išorės padarinių kontrolė; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina uždrausti visus FPPSI, kurie yra kenksmingi bitėms ir apdulkintojams; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad reikia nuodugniai peržiūrėti FPPSI taikomus rinkodaros leidimo suteikimo kriterijus ir užtikrinti, kad leidimo suteikimo tvarka būtų grindžiama duomenimis ir moksliniais įrodymais, kurie yra nepriklausomi nuo pramonės, ir kad visais atvejais pirmiausia būtų laikomasi atsargumo principo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad reikia sukurti priemones, kuriomis užtikrinama, kad įmonių ir administracijų darbuotojai, atsakingi už duomenų slėpimą ar manipuliavimą jais rinkodaros leidimo gavimo tikslais, būtų baudžiami; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina imtis prasmingų veiksmų, kuriais būtų sprendžiamos neteisėtos prekybos ir maisto stygiaus problemos, teikiant techninę pagalbą ir finansinę paramą, taip pat ES valstybėms narėms įgyvendinant kovos su FPPSI falsifikatų eksportu ar jų vežimu tranzitu per jų teritoriją veiksmus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pakartoja, kad būtina didinti ūkininkų, smulkių gamintojų ir prekiautojų informuotumą ir juos mokyti, kad jie žinotų apie neteisėtų FPPSI problemą, jų neveiksmingumą ir keliamą pavojų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad svarbu skleisti informaciją apie FPPSI, kad gamintojai, naudotojai ir vartotojai galėtų nustatyti ir taikyti apdairią saugos praktiką; laikosi nuomonės, kad šiuo atžvilgiu informuotumo didinimo veikla turėtų būti nukreipta į kolektyvinį tikslą, o ne apsiriboti atitinkamų specialistų tiksline grupe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad AKR valstybių vyriausybės turi imtis priemonių, kuriomis būtų skatinama ir stiprinama teisėkūra, visų pirma sukurti konkretų teisės pažeidimą, siekiant nustatyti jo vykdytojams taikytinas baudžiamąsias sankcijas, kontroliuoti neteisėtų FPPSI srautą savo šalies teritorijoje ir už jos ribų, taip pat nacionaliniu lygmeniu steigti laboratorijas ir vietos klimatui atsparesnėms vietinėms kultūroms saugoti tinkamus aruodus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primygtinai ragina atitinkamus produktus gaminančias ir jais prekiaujančias įmones teikti produktus AKR valstybių ūkininkams jiems tinkamu pavidalu kiekio, koncentracijos ir pakuotės požiūriu, kad produktus būtų lengviau naudoti ir kad būtų sumažintos su jais susijusios išlaidos bei kuo labiau sumažinta sąlyčio su produktais, jų įkvėpimo ir patekimo per burną rizika; rekomenduoja organizuoti veiksmingus atliekų šalinimo procesus, siekiant šiuos tikslus įgyvendinti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad reikia nustatyti tikrai atgrasomas baudžiamąsias sankcijas už suklastotų arba falsifikuotų produktų arba galiojančių teisės aktų reikalavimų neatitinkančių produktų platinimą ir pardavimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą, siekiant nustatyti priemones, kurios suteiktų galimybę taikyti griežtesnes bausmes už suklastotų arba neteisėtų produktų gamybą, eksportą ar importą ir už intelektinės nuosavybės taisyklių nesilaikymą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina AKR valstybes ir ES valstybes nares stiprinti tarpusavyje teikiamą administracinę paramą muitinės klausimais, siekiant kuo aiškiau nustatyti suklastotų arba falsifikuotų FPPSI vežimo maršrutus ir sandėliavimo vietas ir imtis bendrų veiksmų, kad jie būtų panaikinti, visų pirma vykdant tiekimo stebėseną ir steigiant jungtines tyrimo grupes; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pritaria tam, kad būtų stiprinamas regioninis požiūris, siekiant veiksmingiau kovoti su falsifikavimu, nes AKR valstybėse būtina steigti regionines laboratorijas ir stiprinti regioninį to paties regiono AKR valstybių muitinių bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija FPPSI klausimais; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad regioninis bendradarbiavimas, ypač kai jis apima abipusį tipo patvirtinimų pripažinimą, suteikia galimybę užtikrinti saugų ir tinkamą laisvą judėjimą, kuris yra gyvybiškai svarbus regioninei ir žemyniniai rinkai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | skatina plėtojant AKR ir ES bendradarbiavimą įsteigti bendrą fondą, skirtą moksliniams tyrimams, kad būtų užtikrinta jų nepriklausomybė nuo pramonės, ir technologinei plėtrai įvairiuose sektoriuose, sudarančiuose agronomijos sritį, įskaitant vidurinį ir aukštąjį mokslą žemės ūkio srityje, kurie padėtų stiprinti AKR valstybių pajėgumą kurti nacionalinius FPPSI patvirtinimo ir sertifikavimo procesus ir rengti ūkininkų informavimo ir mokymo apie ekologiškas kultūras planus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina sukurti privalomą veiksmingą ir griežtą viešąją kokybės kontrolės sistemą ir naikinti prastų produktų atsargas, remiantis PSO ir FAO specifikacijomis, taip pat sukurti FPPSI atsekamumo mechanizmą, siekiant nustatyti jų sudėtį, kilmę ir juos identifikuoti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | paveda savo Pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui, regioniniams ir nacionaliniams parlamentams, su AKR valstybėmis susijusioms regioninėms organizacijoms, Europos investicijų bankui ir Pasaulio bankui. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos patvirtinta 2018 m. birželio 20 d. Briuselyje (Belgija).

(2)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

(3)  OL L 287, 2010 11 4, p. 3.

(4)  JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/70/1.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0042.

(6)  OL C 210, 2017 6 30, p. 1.

(7)  OL L 317, 2016 11 23, p. 4.

(8)  OL L 230, 1991 8 19, p. 1.

(9)  OL L 123, 1998 4 24, p. 1.

(10)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

(11)  OL L 167, 2012 6 27, p. 1.

(12)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/lt/TXT/PDF/?uri=CELEX:02006R1907-20140410&from=lt.

(13)  Sprendimas Nr. 12/CVI/18 dėl netarifinių kliūčių.

(14)  https://www.ippc.int/en/history-of-the-ippc/.

(15)  http://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C170.

(16)  http://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C184.

(17)  http://www.cms.int/sites/default/files/document/UN-Human%20Rights%20Council_AHRC3448_Adversive%20effects%20of%20pesticides.pdf.

(18)  https://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/spsagr_e.htm.

(19)  https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/desci38_e.htm.

(20)  http://www.fao.org/fileadmin/templates/est/Investment/Agriculture_at_a_Crossroads_Global_Report_IAASTD.pdf.

---

| 15.11.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 415/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 415/11

---

REZOLIUCIJA (1)

Socialiniai ir aplinkosauginiai urbanizacijos padariniai, ypač geras pramoninių ir buitinių atliekų tvarkymas AKR valstybėse

(2018/C 415/03)

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | posėdžiavusi 2018 m. birželio 18–20 d. Briuselyje (Belgija), |
| --- | --- |

—

posėdžiavusi 2018 m. birželio 18–20 d. Briuselyje (Belgija),

| — | atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno valstybių grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (toliau – Kotonu susitarimas), taip pat į 2005 m. ir 2010 m. patvirtintus jo pakeitimus (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno valstybių grupės ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (toliau – Kotonu susitarimas), taip pat į 2005 m. ir 2010 m. patvirtintus jo pakeitimus (2),

| — | atsižvelgdama į savo 2017 m. gruodžio 20 d. rezoliuciją „Mėlynoji ekonomika: AKR valstybių galimybės ir uždaviniai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 2017 m. gruodžio 20 d. rezoliuciją „Mėlynoji ekonomika: AKR valstybių galimybės ir uždaviniai“,

| — | atsižvelgdama į atliekų tvarkymo politiką, strategiją, aktus ir reglamentus, kuriuos yra priėmusios AKR valstybės ir regionai, pvz., Ramiojo vandenyno regioninės aplinkos programos sekretoriatas (programa „Švarus Ramusis vandenynas iki 2025 m.“ (2016 m.)), Ruanda (2015 m.), Pietų Afrika (2009 m.), Nigerija (2007 m.), Jamaika (2002 m.), Uganda (1999 m.), Gambija (1994 m.), Barbadosas (1985 m.) ir kt., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į atliekų tvarkymo politiką, strategiją, aktus ir reglamentus, kuriuos yra priėmusios AKR valstybės ir regionai, pvz., Ramiojo vandenyno regioninės aplinkos programos sekretoriatas (programa „Švarus Ramusis vandenynas iki 2025 m.“ (2016 m.)), Ruanda (2015 m.), Pietų Afrika (2009 m.), Nigerija (2007 m.), Jamaika (2002 m.), Uganda (1999 m.), Gambija (1994 m.), Barbadosas (1985 m.) ir kt.,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1357/2014, kuriuo pakeičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinančios kai kurias direktyvas III priedas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1357/2014, kuriuo pakeičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinančios kai kurias direktyvas III priedas (3),

| — | atsižvelgdama į 2014 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimą 2014/955/ΕS, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 2000/532/EB nuostatos dėl atliekų sąrašo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/98/EB (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimą 2014/955/ΕS, kuriuo iš dalies keičiamos Sprendimo 2000/532/EB nuostatos dėl atliekų sąrašo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/98/EB (4),

| — | atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 29 d. Komisijos tyrimo ataskaitą Implementing EU Waste Legislation for Green Growth („ES atliekų tvarkymo teisės aktų įgyvendinimas siekiant žaliojo augimo“) (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 29 d. Komisijos tyrimo ataskaitą Implementing EU Waste Legislation for Green Growth („ES atliekų tvarkymo teisės aktų įgyvendinimas siekiant žaliojo augimo“) (5),

| — | atsižvelgdama į 2011 m. balandžio 1 d. Komisijos tyrimo ataskaitą Plastic waste in the environment („Plastiko atliekos aplinkoje“) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. balandžio 1 d. Komisijos tyrimo ataskaitą Plastic waste in the environment („Plastiko atliekos aplinkoje“) (6),

| — | atsižvelgdama į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinančią kai kurias direktyvas (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinančią kai kurias direktyvas (7),

| — | atsižvelgdama į 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo (8),

| — | atsižvelgdama į 2000 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/59/EB dėl uosto priėmimo įrenginių, skirtų laivuose susidarančioms atliekoms ir krovinių likučiams (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/59/EB dėl uosto priėmimo įrenginių, skirtų laivuose susidarančioms atliekoms ir krovinių likučiams (9),

| — | atsižvelgdama į 2000 m. gegužės 3 d. Komisijos sprendimą 2000/532/EB, keičiantį sprendimą 94/3/EB, nustatantį atliekų sąrašą pagal Tarybos direktyvos 75/442/EEB dėl atliekų 1 straipsnio a dalį, ir Tarybos sprendimą 94/904/EB, nustatantį pavojingų atliekų sąrašą pagal Tarybos direktyvos 91/689/EEB dėl pavojingų medžiagų 1 straipsnio 4 dalį (pranešta dokumentu Nr. C(2000) 1147) (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. gegužės 3 d. Komisijos sprendimą 2000/532/EB, keičiantį sprendimą 94/3/EB, nustatantį atliekų sąrašą pagal Tarybos direktyvos 75/442/EEB dėl atliekų 1 straipsnio a dalį, ir Tarybos sprendimą 94/904/EB, nustatantį pavojingų atliekų sąrašą pagal Tarybos direktyvos 91/689/EEB dėl pavojingų medžiagų 1 straipsnio 4 dalį (pranešta dokumentu Nr. C(2000) 1147) (10),

| — | atsižvelgdama į 1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyvą 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyvą 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (11),

| — | atsižvelgdama į 2001 m. gegužės 22 d. Stokholmo konvenciją dėl patvariųjų organinių teršalų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2001 m. gegužės 22 d. Stokholmo konvenciją dėl patvariųjų organinių teršalų,

| — | atsižvelgdama į 1998 m. rugsėjo 10 d. Roterdamo konvenciją dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1998 m. rugsėjo 10 d. Roterdamo konvenciją dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje,

| — | atsižvelgdama į 1991 m. sausio 30 d. Bamako konvenciją dėl draudimo importuoti į Afriką pavojingas atliekas ir jų tarpvalstybinio pervežimo ir tvarkymo Afrikoje kontrolės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1991 m. sausio 30 d. Bamako konvenciją dėl draudimo importuoti į Afriką pavojingas atliekas ir jų tarpvalstybinio pervežimo ir tvarkymo Afrikoje kontrolės,

| — | atsižvelgdama į 1989 m. kovo 22 d. Bazelio konvenciją dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinio pervežimo bei jų tvarkymo kontrolės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1989 m. kovo 22 d. Bazelio konvenciją dėl pavojingų atliekų tarpvalstybinio pervežimo bei jų tvarkymo kontrolės,

| — | atsižvelgdama į Pasaulinę jūrų aplinkos apsaugos nuo sausumoje vykdomos veiklos veiksmų programą, kurią patvirtino 108 vyriausybės ir Europos Komisija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Pasaulinę jūrų aplinkos apsaugos nuo sausumoje vykdomos veiklos veiksmų programą, kurią patvirtino 108 vyriausybės ir Europos Komisija,

| — | atsižvelgdama į 2-ąją trišalę ARK, ES ir JT gyvenamųjų vietovių programos konferenciją „Tvari urbanizacija kaip atsakas į skurdo mieste mažinimą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2-ąją trišalę ARK, ES ir JT gyvenamųjų vietovių programos konferenciją „Tvari urbanizacija kaip atsakas į skurdo mieste mažinimą“,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. vasario 14 d. JT gyvenamųjų vietovių programos pranešimą „Urbanizacijos iššūkiai, atliekų tvarkymas ir plėtra“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. vasario 14 d. JT gyvenamųjų vietovių programos pranešimą „Urbanizacijos iššūkiai, atliekų tvarkymas ir plėtra“ (12),

| A. | kadangi vyriausybės ir tarptautinė bendruomenė dažnai neskyrė dėmesio taršai ir žalingam jos poveikiui žmonių sveikatai, aplinkai ir mūsų planetai, o ji turi ir tiesioginį poveikį (pvz., oro taršos poveikis žmonių sveikatai, pesticidų naudojimo poveikis aplinkai ir biologinei įvairovei), ir netiesioginį poveikį (pvz., dirvožemio, kuriame auginamos kultūros, tarša ir šalutinis poveikis žmonių sveikatai); |
| --- | --- |

A.

kadangi vyriausybės ir tarptautinė bendruomenė dažnai neskyrė dėmesio taršai ir žalingam jos poveikiui žmonių sveikatai, aplinkai ir mūsų planetai, o ji turi ir tiesioginį poveikį (pvz., oro taršos poveikis žmonių sveikatai, pesticidų naudojimo poveikis aplinkai ir biologinei įvairovei), ir netiesioginį poveikį (pvz., dirvožemio, kuriame auginamos kultūros, tarša ir šalutinis poveikis žmonių sveikatai);

| B. | kadangi tarša šiandien pasaulyje yra pagrindinė su aplinka susijusi ligų ir mirčių priežastis, dėl kurios 2015 m. pirma laiko mirė apytikriai 9 mln. žmonių; |
| --- | --- |

B.

kadangi tarša šiandien pasaulyje yra pagrindinė su aplinka susijusi ligų ir mirčių priežastis, dėl kurios 2015 m. pirma laiko mirė apytikriai 9 mln. žmonių;

| C. | kadangi 92 proc. visų su oro tarša susijusių mirčių atvejų tenka mažas ir vidutines pajamas gaunančioms šalims ir kadangi kai kuriose šalyse jų skaičius kelia labai didelį nerimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi 92 proc. visų su oro tarša susijusių mirčių atvejų tenka mažas ir vidutines pajamas gaunančioms šalims ir kadangi kai kuriose šalyse jų skaičius kelia labai didelį nerimą;

| D. | kadangi Jungtinės Tautos pažymėjo, kad iki 2014 m. miestų gyventojų dalis pasaulyje pasiekė 54 proc., ir manoma, kad iki 2050 m. ji išaugs iki 66 proc.; |
| --- | --- |

D.

kadangi Jungtinės Tautos pažymėjo, kad iki 2014 m. miestų gyventojų dalis pasaulyje pasiekė 54 proc., ir manoma, kad iki 2050 m. ji išaugs iki 66 proc.;

| E. | kadangi prognozuojama, kad iki 2050 m. miestų gyventojų dalis Afrikoje išaugs 54 proc.; |
| --- | --- |

E.

kadangi prognozuojama, kad iki 2050 m. miestų gyventojų dalis Afrikoje išaugs 54 proc.;

| F. | kadangi didėjantis miestų gyventojų skaičius kelia daug iššūkių, bet ir suteikia galimybių padidinti gerovę ir plėtrą bei integruoti AKR valstybes į pasaulinius tinklus, taigi ir daugiau galimybių rasti iššūkių įveikimo sprendimų; |
| --- | --- |

F.

kadangi didėjantis miestų gyventojų skaičius kelia daug iššūkių, bet ir suteikia galimybių padidinti gerovę ir plėtrą bei integruoti AKR valstybes į pasaulinius tinklus, taigi ir daugiau galimybių rasti iššūkių įveikimo sprendimų;

| G. | kadangi 62 proc. miesto gyventojų Užsachario Afrikoje gyvena varganuose priemiesčiuose, kurie dažniausiai yra aplinkos požiūriu pažeidžiamose teritorijose, neturėdami galimybės naudotis pagrindinėmis paslaugomis, tokiomis kaip vandens tiekimo, sanitarijos, energetikos, transporto ir atliekų tvarkymo sistemos; kadangi dėl šios priežasties tie gyventojai yra itin menkai apsaugoti nuo taršos šaltinių ir jos padarinių aplinkai ir sveikatai; |
| --- | --- |

G.

kadangi 62 proc. miesto gyventojų Užsachario Afrikoje gyvena varganuose priemiesčiuose, kurie dažniausiai yra aplinkos požiūriu pažeidžiamose teritorijose, neturėdami galimybės naudotis pagrindinėmis paslaugomis, tokiomis kaip vandens tiekimo, sanitarijos, energetikos, transporto ir atliekų tvarkymo sistemos; kadangi dėl šios priežasties tie gyventojai yra itin menkai apsaugoti nuo taršos šaltinių ir jos padarinių aplinkai ir sveikatai;

| H. | kadangi pirmenybė turėtų būti teikiama atliekų susidarymo mažinimo strategijai, o atliekų antrinis perdirbimas ir apdorojimas turėtų būti laikomi atsarginėmis galimybėmis; |
| --- | --- |

H.

kadangi pirmenybė turėtų būti teikiama atliekų susidarymo mažinimo strategijai, o atliekų antrinis perdirbimas ir apdorojimas turėtų būti laikomi atsarginėmis galimybėmis;

| I. | kadangi netinkamos atliekų rinkimo paslaugos ir antrinio perdirbimo sistemos, pavojingi sąvartynai ir žala aplinkai bei dėl jų kylantis pavojus sveikatai daro poveikį milijonų AKR valstybių gyventojų gyvenimui; |
| --- | --- |

I.

kadangi netinkamos atliekų rinkimo paslaugos ir antrinio perdirbimo sistemos, pavojingi sąvartynai ir žala aplinkai bei dėl jų kylantis pavojus sveikatai daro poveikį milijonų AKR valstybių gyventojų gyvenimui;

| J. | kadangi dėl prasto atliekų tvarkymo lėtėja AKR valstybių, ypač jų lūšnynų, ekonominė ir socialinė plėtrą; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl prasto atliekų tvarkymo lėtėja AKR valstybių, ypač jų lūšnynų, ekonominė ir socialinė plėtrą;

| K. | kadangi nepakankamas pramoninių ir buitinių atliekų tvarkymo pajėgumas turi labai neigiamų padarinių AKR šalių biologinei įvairovei, jų ypatingoms ekosistemoms ir nuo šių ekosistemų priklausančioms florai ir faunai; |
| --- | --- |

K.

kadangi nepakankamas pramoninių ir buitinių atliekų tvarkymo pajėgumas turi labai neigiamų padarinių AKR šalių biologinei įvairovei, jų ypatingoms ekosistemoms ir nuo šių ekosistemų priklausančioms florai ir faunai;

| L. | kadangi kai kuriose AKR valstybėse dėl tinkamų technologijų trūkumo užkrėstas medicinines atliekas ir toksines pramonines atliekas tvarkantys darbuotojai nėra apsaugoti nuo daugybės įvairių rizikos veiksnių; |
| --- | --- |

L.

kadangi kai kuriose AKR valstybėse dėl tinkamų technologijų trūkumo užkrėstas medicinines atliekas ir toksines pramonines atliekas tvarkantys darbuotojai nėra apsaugoti nuo daugybės įvairių rizikos veiksnių;

| M. | kadangi prasta atliekų tvarkymo praktika ir tai, kad nėra veiksmingos ir tvarios atliekų tvarkymo sistemos, ypač kaimo vietovėse, yra užsitęsusių problemų, tokių kaip neveiksmingas atliekų rinkimas, prastas atliekų rūšiavimo reikalavimų laikymasis ir nekontroliuojamas atviras atliekų deginimas, priežastys; |
| --- | --- |

M.

kadangi prasta atliekų tvarkymo praktika ir tai, kad nėra veiksmingos ir tvarios atliekų tvarkymo sistemos, ypač kaimo vietovėse, yra užsitęsusių problemų, tokių kaip neveiksmingas atliekų rinkimas, prastas atliekų rūšiavimo reikalavimų laikymasis ir nekontroliuojamas atviras atliekų deginimas, priežastys;

| N. | kadangi Ramiojo vandenyno salose esama ypač didelių problemų, susijusių su neapdorotų atliekų, visų pirma plastiko, tvarkymu; |
| --- | --- |

N.

kadangi Ramiojo vandenyno salose esama ypač didelių problemų, susijusių su neapdorotų atliekų, visų pirma plastiko, tvarkymu;

| O. | kadangi plataus masto vandens telkinių tarša atliekomis ir nekontroliuojami sąvartynai blogina problemas, susijusias su sanitarine padėtimi, kuri apskritai AKR valstybėse yra pasta; |
| --- | --- |

O.

kadangi plataus masto vandens telkinių tarša atliekomis ir nekontroliuojami sąvartynai blogina problemas, susijusias su sanitarine padėtimi, kuri apskritai AKR valstybėse yra pasta;

| P. | kadangi atotrūkis tarp atliekų tvarkymo politikos ir teisės aktų ir faktinės atliekų tvarkymo praktikos AKR valstybėse didėja, nes tebesama pajėgumų suvaržymų arba nėra skirtingiems atliekų srautams tvarkyti skirtų įrenginių; |
| --- | --- |

P.

kadangi atotrūkis tarp atliekų tvarkymo politikos ir teisės aktų ir faktinės atliekų tvarkymo praktikos AKR valstybėse didėja, nes tebesama pajėgumų suvaržymų arba nėra skirtingiems atliekų srautams tvarkyti skirtų įrenginių;

| Q. | kadangi pasaulyje didėja elektros ir elektroninės įrangos naudojimo mastas; kadangi įgyvendinant Darnaus vystymosi iki 2030 m. darbotvarkę būtina atsižvelgti į visą elektros ir elektronikos įrangos gyvavimo ciklą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi pasaulyje didėja elektros ir elektroninės įrangos naudojimo mastas; kadangi įgyvendinant Darnaus vystymosi iki 2030 m. darbotvarkę būtina atsižvelgti į visą elektros ir elektronikos įrangos gyvavimo ciklą;

| R. | kadangi daugybei miestų ES valstybėse narėse praeityje teko spręsti problemas, kurių kilo dėl didėjančio atliekų susidarymo ir prasto jų tvarkymo, bet jie sugebėjo rasti būdų joms išspręsti, įgyvendinami švietimo kampanijas ir kartu gerindami teisės aktus ir jų vykdymo užtikrinimą; |
| --- | --- |

R.

kadangi daugybei miestų ES valstybėse narėse praeityje teko spręsti problemas, kurių kilo dėl didėjančio atliekų susidarymo ir prasto jų tvarkymo, bet jie sugebėjo rasti būdų joms išspręsti, įgyvendinami švietimo kampanijas ir kartu gerindami teisės aktus ir jų vykdymo užtikrinimą;

| S. | kadangi nuo praeito amžiaus aštuntojo dešimtmečio šalys, kartais įskaitant ES valstybes nares, eksportuoja savo pavojingas ir nuodingas atliekas į AKR valstybes; kadangi tokias atliekas eksportuojančių šalių atsakomybė turėtų būti laikoma tokia pat svarbia kaip ir jas importuojančių šalių; |
| --- | --- |

S.

kadangi nuo praeito amžiaus aštuntojo dešimtmečio šalys, kartais įskaitant ES valstybes nares, eksportuoja savo pavojingas ir nuodingas atliekas į AKR valstybes; kadangi tokias atliekas eksportuojančių šalių atsakomybė turėtų būti laikoma tokia pat svarbia kaip ir jas importuojančių šalių;

| T. | kadangi miestų aplinkoje susidaro tokios rūšies atliekos, kurios dažnai turi sunkių padarinių žmonių sveikatai ir aplinkos tvarumui; |
| --- | --- |

T.

kadangi miestų aplinkoje susidaro tokios rūšies atliekos, kurios dažnai turi sunkių padarinių žmonių sveikatai ir aplinkos tvarumui;

| U. | kadangi, kaip jau minėta 2017 m. gruodžio 20 d. rezoliucijoje dėl mėlynosios ekonomikos, būtina stiprinti pastangas atliekų tvarkymo srityje, visų pirma įgyvendinti Pasaulinėje jūrų aplinkos apsaugos veiksmų programoje pateiktas rekomendacijas, siekiant išsaugoti mėlynosios ekonomikos potencialą, nes jūrų taršą apskritai lemia sausumos teritorijos veiksniai, tokie kaip plastiko atliekų kaupimasis; |
| --- | --- |

U.

kadangi, kaip jau minėta 2017 m. gruodžio 20 d. rezoliucijoje dėl mėlynosios ekonomikos, būtina stiprinti pastangas atliekų tvarkymo srityje, visų pirma įgyvendinti Pasaulinėje jūrų aplinkos apsaugos veiksmų programoje pateiktas rekomendacijas, siekiant išsaugoti mėlynosios ekonomikos potencialą, nes jūrų taršą apskritai lemia sausumos teritorijos veiksniai, tokie kaip plastiko atliekų kaupimasis;

| V. | kadangi mėlynosios ekonomikos tikslai, nurodyti 2017 m. gruodžio 20 d. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliucijoje, apima aplinkos išsaugojimą įgyvendinant bendrus AKR valstybių ir privačiojo sektoriaus suinteresuotųjų subjektų veiksmus įvairiose srityse, įskaitant tinkamą ir tvarų atliekų tvarkymą; |
| --- | --- |

V.

kadangi mėlynosios ekonomikos tikslai, nurodyti 2017 m. gruodžio 20 d. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliucijoje, apima aplinkos išsaugojimą įgyvendinant bendrus AKR valstybių ir privačiojo sektoriaus suinteresuotųjų subjektų veiksmus įvairiose srityse, įskaitant tinkamą ir tvarų atliekų tvarkymą;

| W. | kadangi gaivalinės nelaimės, tokios kaip žemės drebėjimai ir uraganai, kurios labai dažnai ištinka AKR valstybes ir kurios, kalbant apie uraganus, veikiausiai tik stiprės, atsižvelgiant į klimato kaitą, gali lemti didelį atliekų kiekio susidarymą, o dėl to galės kilti kaip niekada didelė rizika gyventojų sveikatai; |
| --- | --- |

W.

kadangi gaivalinės nelaimės, tokios kaip žemės drebėjimai ir uraganai, kurios labai dažnai ištinka AKR valstybes ir kurios, kalbant apie uraganus, veikiausiai tik stiprės, atsižvelgiant į klimato kaitą, gali lemti didelį atliekų kiekio susidarymą, o dėl to galės kilti kaip niekada didelė rizika gyventojų sveikatai;

| X. | kadangi urbanizacija ir prastas atliekų tvarkymas taip pat prisideda prie mūsų vandenynų taršos ir todėl turi poveikį vietos veiklai, kuri priklauso nuo jūrų išteklių (žvejyba, turizmas); |
| --- | --- |

X.

kadangi urbanizacija ir prastas atliekų tvarkymas taip pat prisideda prie mūsų vandenynų taršos ir todėl turi poveikį vietos veiklai, kuri priklauso nuo jūrų išteklių (žvejyba, turizmas);

| Y. | kadangi dėl spartaus IRT naudojimo masto augimo ir sparčios technologijų, ypač kompiuterių ir mobiliųjų telefonų, kaitos susidaro vis didesni elektroninių atliekų srautai, visų pirma retų ir pavojingų metalų, kuriems tvariai tvarkyti pajėgumų dar nėra ir kurie kaupiasi kartu su komunalinėmis atliekomis sąvartynuose; |
| --- | --- |

Y.

kadangi dėl spartaus IRT naudojimo masto augimo ir sparčios technologijų, ypač kompiuterių ir mobiliųjų telefonų, kaitos susidaro vis didesni elektroninių atliekų srautai, visų pirma retų ir pavojingų metalų, kuriems tvariai tvarkyti pajėgumų dar nėra ir kurie kaupiasi kartu su komunalinėmis atliekomis sąvartynuose;

| Z. | kadangi pastangos pagerinti padėtį nėra pakankamos, kad būtų prisiderinta prie spartaus gyventojų skaičiaus augimo ir urbanizacijos; kadangi ekonomikai augant didėja vienam gyventojui tenkančių susidarančių atliekų kiekis; |
| --- | --- |

Z.

kadangi pastangos pagerinti padėtį nėra pakankamos, kad būtų prisiderinta prie spartaus gyventojų skaičiaus augimo ir urbanizacijos; kadangi ekonomikai augant didėja vienam gyventojui tenkančių susidarančių atliekų kiekis;

| AA. | kadangi, kaip pažymėta 2017 m. birželio mėn. vykusioje Jungtinių Tautų Vandenyno konferencijoje, plastiko naudojimas yra viena iš opiausių problemų pakrantės zonose ir salose; |
| --- | --- |

AA.

kadangi, kaip pažymėta 2017 m. birželio mėn. vykusioje Jungtinių Tautų Vandenyno konferencijoje, plastiko naudojimas yra viena iš opiausių problemų pakrantės zonose ir salose;

| BB. | kadangi atsakomybė už tai, kad būtų užtikrintas tinkamų atliekų tvarkymo paslaugų teikimas, galiausiai tenka valdžios institucijoms, o pagrindinis atliekų šalinimo būdas daugumoje AKR valstybių – kvietimu atvežti atliekas grindžiama sistema, kuri yra valdoma savivaldybių lygmeniu; |
| --- | --- |

BB.

kadangi atsakomybė už tai, kad būtų užtikrintas tinkamų atliekų tvarkymo paslaugų teikimas, galiausiai tenka valdžios institucijoms, o pagrindinis atliekų šalinimo būdas daugumoje AKR valstybių – kvietimu atvežti atliekas grindžiama sistema, kuri yra valdoma savivaldybių lygmeniu;

| CC. | kadangi daugelyje AKR valstybių atliekų tvarkymo sistemas varžo menkos techninės žinios apie atskiro atliekų rinkimo alternatyvas ir su mišrių atliekų rinkimu susijusios didelės sąnaudos, taip ribodamos galimybes taikyti atliekų pakartotinio naudojimo, antrinio perdirbimo ir konversijos alternatyvas; |
| --- | --- |

CC.

kadangi daugelyje AKR valstybių atliekų tvarkymo sistemas varžo menkos techninės žinios apie atskiro atliekų rinkimo alternatyvas ir su mišrių atliekų rinkimu susijusios didelės sąnaudos, taip ribodamos galimybes taikyti atliekų pakartotinio naudojimo, antrinio perdirbimo ir konversijos alternatyvas;

| DD. | kadangi pagal šiuo metu daugelyje AKR valstybių galiojančius vietos lygmens norminius teisės aktus atsakomybė už atliekų tvarkymą tenka savivaldybėms, kurios nėra pakankamai pajėgios vykdyti atliekų rinkimo ir šalinimo veiklą, tad tokie norminiai teisės aktai dabar yra kliūtis privačiajam sektoriui investuoti į atliekų tvarkymą; |
| --- | --- |

DD.

kadangi pagal šiuo metu daugelyje AKR valstybių galiojančius vietos lygmens norminius teisės aktus atsakomybė už atliekų tvarkymą tenka savivaldybėms, kurios nėra pakankamai pajėgios vykdyti atliekų rinkimo ir šalinimo veiklą, tad tokie norminiai teisės aktai dabar yra kliūtis privačiajam sektoriui investuoti į atliekų tvarkymą;

| EE. | kadangi vietos pilietinės visuomenės nariai, vykdantys neformalų atliekų tvarkymo darbą, turėtų būti skatinami jį oficialiai įteisinti, kad galėtų visapusiškai ir oficialiai dalyvauti toje ekonominėje veikloje; |
| --- | --- |

EE.

kadangi vietos pilietinės visuomenės nariai, vykdantys neformalų atliekų tvarkymo darbą, turėtų būti skatinami jį oficialiai įteisinti, kad galėtų visapusiškai ir oficialiai dalyvauti toje ekonominėje veikloje;

| FF. | kadangi kai kuriais atvejais privačiojo sektoriaus veiklos vykdytojų atėjimas į šį sektorių padėjo pagerinti kietųjų atliekų surinkimą; kadangi pakankamai išteklių turinti valdžios institucija turi teisę prisiimti pagrindinę atsakomybę už atliekų rinkimą; |
| --- | --- |

FF.

kadangi kai kuriais atvejais privačiojo sektoriaus veiklos vykdytojų atėjimas į šį sektorių padėjo pagerinti kietųjų atliekų surinkimą; kadangi pakankamai išteklių turinti valdžios institucija turi teisę prisiimti pagrindinę atsakomybę už atliekų rinkimą;

| GG. | kadangi antrinio perdirbimo pastangos gali pagerinti miestų aplinką ir sykiu suteikti galimybių gauti pajamų bei pakelti pragyvenimo lygį; |
| --- | --- |

GG.

kadangi antrinio perdirbimo pastangos gali pagerinti miestų aplinką ir sykiu suteikti galimybių gauti pajamų bei pakelti pragyvenimo lygį;

| HH. | kadangi nacionaliniu ir vietos lygmenimis taikant visapusišką atliekų tvarkymo praktiką mažinamas žalingas poveikis žmonių sveikatai ir sveikatos apsaugos tarnyboms padedama mažinti su šiomis problemomis susijusias išlaidas; |
| --- | --- |

HH.

kadangi nacionaliniu ir vietos lygmenimis taikant visapusišką atliekų tvarkymo praktiką mažinamas žalingas poveikis žmonių sveikatai ir sveikatos apsaugos tarnyboms padedama mažinti su šiomis problemomis susijusias išlaidas;

| II. | kadangi įgyvendinti atliekų tvarkymo reglamentus ir konvencijas ir užtikrinti jų vykdymą labai trukdo tai, jog nėra gero valdymo ir skaidrumo, o kai kuriais atvejais kliūtis yra ir išplitusi korupcija; |
| --- | --- |

II.

kadangi įgyvendinti atliekų tvarkymo reglamentus ir konvencijas ir užtikrinti jų vykdymą labai trukdo tai, jog nėra gero valdymo ir skaidrumo, o kai kuriais atvejais kliūtis yra ir išplitusi korupcija;

| 1. | ragina ES ir tarptautinę bendruomenę aktyviai remti nacionalinių atliekų tvarkymo strategijų rengimą ir žiedinės ekonomikos kūrimą, teikiant tinkamą finansavimą, vykdant stebėseną, stiprinant nacionalinius pajėgumus mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse ir teikiant pagalbą, įskaitant technines ir administracines žinias, visų pirma siekiant visiems gyventojams užtikrinti galimybę naudotis pagrindinėmis atliekų tvarkymo paslaugomis, sustabdyti taršą atliekomis ir jų deginimą, užtikrinti pavojingų atliekų kontrolę ir sutelkti dėmesį į atliekų susidarymo prevenciją (vadinamoji 3R sąvoka (angl. reduce, reuse, recycle) – atliekų susidarymo mažinimas, pakartotinis jų naudojimas ir antrinis perdirbimas); ragina nacionalines valdžios institucijas sukurti tinkamą strategiją, padedant Europos Sąjungai ir siekiant kurti darbo vietas, ir šiuo tikslu teikti specialų mokymą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad, norint užtikrinti kuo didesnį atliekų tvarkymo teisės aktų poveikį, labai svarbu sukurti požiūrį, kuriuo atliekų susidarymo prevencijai, mažinimui ir atliekų surinkimui būtų teikiamas didelis prioritetas; šiuo tikslu rekomenduoja įgyvendinti informavimo ir švietimo kampanijas, nukreiptas į mokyklas ir apskritai vaikus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad, pasak Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO), dėl nesveikos aplinkos kasmet miršta daugiau kaip 12,6 mln. žmonių, ir manoma, kad tokių mirčių skaičius ateityje smarkiai išaugs dėl sparčiai didėjančio gyventojų skaičiaus Afrikoje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad tinkamų atliekų tvarkymo paslaugų teikimo užtikrinimas galiausiai yra valdžios institucijų atsakomybė; ragina AKR valstybes, esant būtinybei, įsteigti miesto plėtros ir aplinkos ministeriją, kuri įgyvendintų miesto plėtros politiką ir rengtų miesto plėtros strateginius planus bei aplinkosaugos veiksmų planus, glaudžiai bendradarbiaudama su vietos valdžios institucijomis; pabrėžia, kad perėjimas nuo atliekų tvarkymo politikos prie išteklių tvarkymo politikos reiškia glaudų bendradarbiavimą visais valdymo lygmenimis, visų pirma bendradarbiavimą su vietos valdžios institucijomis, ir aktyvią paramą neformaliajam sektoriui; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad apčiuopiamiausių rezultatų galima pasiekti vietos lygmeniu, taikant vietos reglamentus ir atliekų surinkimo bei jų susidarymo prevencijos sistemas, pritaikytas prie vietos sąlygų, ir įtraukiant piliečius; primena, kad nacionalinės vyriausybės turėtų padėti vietiniams regionams, kurie dažnai negauna pakankamo finansavimo ir yra prastai aprūpinti ištekliais, kad jie galėtų vykdyti savo pareigas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina ES parengti savo įmonėms taisykles, kad jos būtų veiksmingos partnerės aplinkos valdymo srityje, atsakingai investuotų ir taip siektų tvarumo AKR valstybėse, atsižvelgdamos į savo investicijų poveikį atliekų susidarymui ir į galimybes susidariusias atliekas pakartotinai naudoti arba perdirbti; taip pat pabrėžia, kad reikia remtis esančiomis verslo mažo masto antrinio perdirbimo sistemomis, bet panaikinant žalingą darbo praktiką; pabrėžia, kad įmonės turėtų parengti jose susidarančių atliekų tvarkymo gaires, kad atliekų tvarkymo strategija būtų įtraukta į jų investicijų planus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad spartus gaminių naujovių diegimas, jų miniatiūrizacija ir pakeitimas, ypač kalbant apie informacijos ir ryšių technologijų (IRT) produktus ir vartotojų įrangą, skatina didesnį elektros ir elektroninės įrangos atliekų susidarymą; reiškia susirūpinimą dėl to, kad daugelyje besivystančių šalių išplitusi netinkama ir neteisėta prekyba elektros ir elektroninės įrangos atliekomis, nepriklausomai nuo to, ar jose galioja nacionaliniai elektros ir elektroninės įrangos atliekų tvarkymo teisės aktai, ar tokių teisės aktų jose nėra; ragina vadovautis labiau suderintu požiūriu, siekiant visame pasaulyje visapusiškai išnaudoti elektros ir elektroninės įrangos atliekų susidarymo prevencijos, tokių atliekų rinkimo ir apdorojimo galimybes; ragina ES ir AKR šalis aktyviau bendradarbiauti su privačiuoju sektoriumi sprendžiant klausimą dėl verslo atsakomybės elektros ir elektroninės įrangos (EEĮ) gamybos srityje, visų pirma ankstyvaisiais EEĮ gyvavimo ciklo etapais, tokiais kaip žaliavų įsigijimas, projektavimas ir gamyba, taip pat EEĮ taisymas, pakartotinis naudojimas ir atnaujinimas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad nerenkamos atliekos besivystančiose šalyse yra didelė visuomenės sveikatos problema, ypač vaikams, gyvenantiems namų ūkiuose, kuriems neteikiamos atliekų surinkimo paslaugos, o dėl užsikimšusių kanalizacijos sistemos vamzdynų ištinka didesni potvyniai ir plinta užkrečiamos ligos; reiškia susirūpinimą dėl atvirų sąvartynų ir atliekų deginimo poveikio žmonių sveikatai ir aplinkai (didelė žemės ir gėlo vandens šaltinių, požeminio vandens ir jūros tarša, vietos oro tarša ir klimato kaita); atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis 2015 m. UNEP ataskaita dėl atliekų tvarkymo pasaulyje (angl. Global Waste Management Outlook), neveikimo besivystančiose šalyse kaina (sveikatos priežiūros, prarasto produktyvumo, potvynių daromos žalos, valymo išlaidų ir t. t. požiūriu) 5–10 kartų viršija vienam gyventojui tenkančias finansines atliekų tvarkymo sąnaudas; atsižvelgdama į tai, primygtinai ragina Komisiją pateikti tinkamų paskatų viešojo sektoriaus investicijoms į aplinkosaugos požiūriu tinkamą atliekų srautų tvarkymą AKR valstybėse; pabrėžia, kad visomis paskatomis, kuriomis siekiama įtraukti privatųjį sektorių, turėtų būti skatinamas tvarumas, darbo vietų, kuriose darbuotojams užtikrinamos visos teisės, ir gerovės kūrimas, kuriuo bus užtikrintas darnus vystymasis; mano, kad paskatos investuoti galėtų apimti įnašų mažinimą, mokestines lengvatas, paskatas, kuriomis skatinama darbuotojų, ypač jaunimo, samda, darbuotojų mokymas bei keitimasis gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją įgyvendinti, bendradarbiaujant su AKR valstybėmis, informuotumo apie atliekų rūšiavimą ir atsakingą plastiko pakuočių naudojimą didinimo kampanijas, be kita ko, įtraukiant jas į mokyklų švietimo programas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad rengiant nacionalines atliekų tvarkymo strategijas turėtų būti atsižvelgiama į vietos biologinę įvairovę ir ekosistemas, kurios turi didelę ekologinę, kultūrinę ir estetinę vertę ir nuo kurių AKR šalys yra neproporcingai priklausomos dėl maisto, vandens, sveikatos ir turizmo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | susirūpinusi pažymi, kad, remiantis UNEP ir Interpolo duomenimis, neteisėta prekyba pavojingomis atliekomis yra viena iš penkių pagrindinių nusikaltimų aplinkai sričių; primygtinai ragina AKR valstybes, kurios dar nepasirašė Bazelio (13), Bamako (14), Stokholmo (15) ir Roterdamo (16) konvencijų, tai padaryti, taip pat primygtinai ragina visas AKR valstybes priimti veiksmingus teisės aktus, kuriais būtų uždraustas pavojingų atliekų importas ir eksportas ir baudžiama už beatodairišką taršą atliekomis ir pagal kuriuos neteisėta prekyba atliekomis būtų laikoma nusikaltimu; ragina ES ir jos valstybes nares padidinti valdymui ir teisminės sistemos reformoms skirtą OPV dalį, siekiant kovoti su nusikaltimais aplinkai ir užkirsti jiems kelią, ypač mažiau- išsivysčiusiose šalyse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primygtinai ragina AKR valstybes, kurios dar nenustatė oficialaus draudimo importuoti, gaminti didelę žalą aplinkai darančius maišelius iš biologiškai neskaidaus plastiko ir jais prekiauti jų teritorijoje, tai padaryti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina AKR valstybes, Europos Sąjungą ir tarptautinę bendruomenę imtis aktyvesnių veiksmų siekiant įgyvendinti rekomendacijas, pateiktas Pasaulinėje jūrų aplinkos apsaugos veiksmų programoje, kuria išsaugomas mėlynosios ekonomikos potencialas, kad būtų laipsniškai mažinamos grėsmės pragyvenimo šaltiniams AKR pakrančių šalyse, ypač mažose salų šalyse, kurių gyvybingumas labai priklauso nuo šio sektoriaus, ir remti nacionalinius socialinės ir ekonominės plėtros planus, siekiant užtikrinti šių šalių tvarumą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad, siekiant atgrasyti pažeidėjus, sankcijos iš tikrųjų turi būti atgrasomos ir taikomos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina AKR valstybes sukurti integruotas atliekų tvarkymo strategijas, kurios suteiktų galimybę atlikti reguliarias peržiūras ir vykdyti atitinkamų atliekų tvarkymo sistemų stebėseną; ragina ES ir atitinkamas tarptautines organizacija nustatyti specialius konkrečiai šaliai skirtus išmatuojamus kriterijus, kuriuos AKR valstybės naudotų kaip priemonę savo atliekų tvarkymo sistemoms tobulinti; rekomenduoja skelbti metines ataskaitas atliekų šalinimo klausimu, kad esamas pagalbos ir paramos priemones būtų galima vertinti atsižvelgiant į pasiektus rezultatus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina AKR valstybes skirti savo lėšų ir išteklių bandomiesiems projektams, ypač susijusiems su kompetencija atliekų tvarkymo srityje, ir šiuos projektus įgyvendinant siekti sukurti modelį, kuris galėtų būti taikomas ir kitose srityse; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina AKR valstybes investuoti į švietimą antrinio perdirbimo ir higienos klausimais, taip pat į vietos darbuotojų mokymą saugaus ir aplinkos požiūriu tvaraus atliekų tvarkymo srityje; ragina, siekiant didinti informuotumą apie būtinybę vadovautis tvariu požiūriu į aplinką ir atliekų apdorojimą, informuoti ne tik darbuotojus, bet ir visus gyventojus, pradedant nuo mokyklinio amžiaus vaikų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | dar kartą pabrėžia kasdienių ir paprastų atliekų apdorojimo veiksmų svarbą; ragina AKR valstybes investuoti į paprastą ilgalaikę infrastruktūrą savivaldybių lygmeniu, kad bendruomenės ir rajonai galėtų gerinti savo atliekų tvarkymo sistemas ir panaudoti tokių sistemų šalutinius produktus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | skatina ES teikti AKR valstybėms techninę, finansinę, logistinę ir administracinę pagalbą ir žinias, susijusias su atliekų tvarkymu ir žiedine ekonomika, siekiant skatinti geriausią praktiką ir technines žinias, taip pat perduoti technologijas, techninę medžiagą ir įrangą, be kita ko, plastiko ir radioaktyviųjų, biologinių, cheminių ir biomedicininių atliekų tvarkymo srityje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena apie teigiamą poveikį, kurį gali turėti ES ir AKR miestų partnerystė keitimosi gerąją patirtimi srityje, ir skatina miestų merus bei vietos valdžios institucijas aktyviai siekti sudaryti naujus partnerystės susitarimus ir stiprinti esamus partnerystės santykius; |
| --- | --- |

20.

| 21. | skatina pilietinės visuomenės organizacijas, vykdančias su aplinkosauga ir tausiu išteklių naudojimu susijusią veiklą tiek ES, tiek AKR šalyse, steigti partnerystės organizacijas, rengti bendras programas ir dalytis savo žiniomis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina ES teikti AKR valstybėms ekspertines žinias antrinio atliekų, visų pirma plastiko ir aliuminio, perdirbimo srityje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina ES, bendradarbiaujant su AKR valstybėmis ir siekiant sukurti efektyvią ir veiksmingą intervencijų strategiją, parengti vietovių ir geografinių teritorijų, kuriose atliekų tvarkymas yra opesnis klausimas, sąrašą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina AKR valstybes skubiai sukurti regionines reagavimo į ekstremalias situacijas sistemas, siekiant užtikrinti tinkamą atliekų tvarkymą ir sanitarinių paslaugų prieinamumą humanitarinės krizės, pvz., konfliktų ar gaivalinių nelaimių, atvejais, kad tos valstybės galėtų greitai atkurti normalią padėtį; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primena, kad atliekų tvarkymas priklauso nuo gero valdymo, ir pabrėžia, kad atliekų ir išteklių tvarkymo gerinimas turėtų būti klimato kaitos mažinimo strategijos dalis; ragina AKR valstybes sukurti bendradarbiavimo su suinteresuotaisiais subjektais ir pilietinės visuomenės organizacijomis platformas, siekiant pagerinti vadinamąjį 3R (atliekų susidarymo mažinimas, jų pakartotinis naudojimas ir antrinis perdirbimas) požiūrį; taip pat ragina sukurti panašias bendras AKR valstybių ir ES valstybių narių platformas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primena, kad aplinkai palankios energijos gavimo iš atliekų iniciatyvos gali padėti spręsti ir atliekų, ir energijos nepritekliaus problemas; ragina AKR valstybes ir ES šioje srityje glaudžiau bendradarbiauti rengiant veiksmingas atliekų rinkimo jų naudojimo energijos gamybos tikslais programas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad reikia skatinti energijos gavybą iš atliekų; primena, kad sąvartynas yra didžiausias stiprių šiltnamio efektą sukeliančių dujų metano šaltinis; primena, kad biodujų sistemos apdoroja organines atliekas, vėliau naudojamas gaminti biodujoms, kurios papildo energijos išteklių poreikį, kartu padėdamos mažinti į orą išmetamų sveikatai žalingų dujų kiekį; todėl rekomenduoja skatinti ir finansuoti tokių technologijų pritaikymą naudoti, visų pirma varganuose priemiesčiuose; |
| --- | --- |

27.

| 28. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui, AKR valstybių ir ES valstybių narių regioniniams ir nacionaliniams parlamentams ir AKR valstybių regioninėms organizacijoms. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos patvirtinta 2018 m. birželio 20 d. Briuselyje (Belgija).

(2)  OL L 287, 2010 11 4, p. 3.

(3)  OL L 365, 2014 12 19, p. 89.

(4)  OL L 370, 2014 12 30, p. 44.

(5)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/study.pdf.

(6)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/plastics.pdf.

(7)  OL L 312, 2008 11 22, p. 3.

(8)  OL L 190, 2006 7 12, p. 1.

(9)  OL L 332, 2000 12 28, p. 81.

(10)  OL L 226, 2000 9 6, p. 3.

(11)  OL L 182, 1999 7 16, p. 1.

(12)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2014_mauritius/pdf/un_habitat_presentation_en.pdf.

(13)  http://www.basel.int/Portals/4/Basel%20Convention/docs/text/BaselConventionText-e.pdf.

(14)  https://au.int/sites/default/files/treaties/7774-treaty-0015_-_bamako_convention_on_hazardous_wastes_e.pdf.

(15)  http://www.pops.int/Portals/0/download.aspx?d=UNEP-POPS-TREATY-NOTIF-CN681-2015.En.pdf.

(16)  http://www.pic.int/Portals/5/download.aspx?d=UNEP-FAO-RC-CONVTEXT-2015.English.pdf.

---

| 15.11.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 415/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 415/18

---

REZOLIUCIJA (1)

Skubios naujos kovos su tarptautiniu terorizmu priemonės

(2018/C 415/04)

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | posėdžiavusi 2018 m. birželio 18–20 d. Briuselyje (Belgija), |
| --- | --- |

—

posėdžiavusi 2018 m. birželio 18–20 d. Briuselyje (Belgija),

| — | atsižvelgdama į savo Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. Kotonu susitarimą ir jo pakeitimus, patvirtinus 2005 ir 2010 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. Kotonu susitarimą ir jo pakeitimus, patvirtinus 2005 ir 2010 m.,

| — | atsižvelgdama į bendrą deklaraciją, priimtą per 5-ąjį Afrikos Sąjungos ir Europos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimą, įvykusį 2017 m. lapkričio 30 d. Abidžane (Dramblio Kaulo Kranto Respublika), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į bendrą deklaraciją, priimtą per 5-ąjį Afrikos Sąjungos ir Europos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimą, įvykusį 2017 m. lapkričio 30 d. Abidžane (Dramblio Kaulo Kranto Respublika),

| — | atsižvelgdama į 2018 m. kovo 1 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai „Džihadistų pajamų šaltinių panaikinimas. Kova su terorizmo finansavimu“(2017/2203(INI)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2018 m. kovo 1 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai „Džihadistų pajamų šaltinių panaikinimas. Kova su terorizmo finansavimu“(2017/2203(INI)),

| — | atsižvelgdama į 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR ir iš dalies keičiančią Tarybos sprendimą 2005/671/TVR (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR ir iš dalies keičiančią Tarybos sprendimą 2005/671/TVR (2),

| — | atsižvelgdama į 2005 m. Tarybos patvirtintą ES kovos su terorizmu strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2005 m. Tarybos patvirtintą ES kovos su terorizmu strategiją,

| — | atsižvelgdama į persvarstytą Europos Sąjungos strategiją dėl kovos su radikalizacija ir verbavimu teroristinei veiklai, kurią Teisingumo ir vidaus reikalų taryba priėmė 2014 m. gegužės 19 d. posėdyje ir kurią Taryba patvirtino 2014 m. birželio 5–6 d. posėdyje (dok. Nr. 9956/14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į persvarstytą Europos Sąjungos strategiją dėl kovos su radikalizacija ir verbavimu teroristinei veiklai, kurią Teisingumo ir vidaus reikalų taryba priėmė 2014 m. gegužės 19 d. posėdyje ir kurią Taryba patvirtino 2014 m. birželio 5–6 d. posėdyje (dok. Nr. 9956/14),

| — | atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos kovos su terorizmu sistemą, įskaitant Afrikos vienybės organizacijos (AVO) / Afrikos Sąjungos konvenciją dėl terorizmo prevencijos ir kovos su juo, priimtą 1999 m. liepos mėn., ir jos papildomą Protokolą, priimtą 2004 m. liepos mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos Sąjungos kovos su terorizmu sistemą, įskaitant Afrikos vienybės organizacijos (AVO) / Afrikos Sąjungos konvenciją dėl terorizmo prevencijos ir kovos su juo, priimtą 1999 m. liepos mėn., ir jos papildomą Protokolą, priimtą 2004 m. liepos mėn.,

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas 2396 (2017 m.), 2395 (2017 m.) ir 2178 (2014 m.) bei visas kitas rezoliucijas dėl kovos su terorizmu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas 2396 (2017 m.), 2395 (2017 m.) ir 2178 (2014 m.) bei visas kitas rezoliucijas dėl kovos su terorizmu,

| — | atsižvelgdama į 2006 m. Jungtinių Tautų pasaulinę kovos su terorizmu strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. Jungtinių Tautų pasaulinę kovos su terorizmu strategiją,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 70/291 dėl 5-osios Jungtinių Tautų pasaulinės kovos su terorizmu strategijos peržiūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 70/291 dėl 5-osios Jungtinių Tautų pasaulinės kovos su terorizmu strategijos peržiūros,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. birželio 15 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 71/291, kuria įsteigiamas Jungtinių Tautų Kovos su terorizmu biuras, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. birželio 15 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 71/291, kuria įsteigiamas Jungtinių Tautų Kovos su terorizmu biuras,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. balandžio 28 d. pasiūlymą dėl visapusiškos tarptautinės kovos su teroristiniais naratyvais sistemos (S/2017/375), kurį parengė JT Kovos su terorizmu komitetas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. balandžio 28 d. pasiūlymą dėl visapusiškos tarptautinės kovos su teroristiniais naratyvais sistemos (S/2017/375), kurį parengė JT Kovos su terorizmu komitetas,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.,

| — | atsižvelgdama į Europos Tarybos konvenciją dėl terorizmo prevencijos (14445/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Tarybos konvenciją dėl terorizmo prevencijos (14445/2017),

| — | atsižvelgdama į 1981 m. birželio mėn. priimtą Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1981 m. birželio mėn. priimtą Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdama į Europos pagrindinių teisių chartiją, Europos Sąjungos sutarties 2, 3 ir 6 straipsnius ir į atitinkamus Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos pagrindinių teisių chartiją, Europos Sąjungos sutarties 2, 3 ir 6 straipsnius ir į atitinkamus Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo straipsnius,

| — | atsižvelgdama į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| A. | kadangi pastaraisiais metais Afrikos ir ES šalyse įvykdyta teroro aktų, per kuriuos žuvo daugybė žmonių, ir todėl tai yra bendras iššūkis ir ES, ir AKR šalims; kadangi bet koks teroro aktas yra nepateisinamas nusikaltimas, kad ir kokie būtų jo įvykdymo motyvai; |
| --- | --- |

A.

kadangi pastaraisiais metais Afrikos ir ES šalyse įvykdyta teroro aktų, per kuriuos žuvo daugybė žmonių, ir todėl tai yra bendras iššūkis ir ES, ir AKR šalims; kadangi bet koks teroro aktas yra nepateisinamas nusikaltimas, kad ir kokie būtų jo įvykdymo motyvai;

| B. | kadangi terorizmo grėsmę Europos ir AKR šalių visuomenėms iš esmės kelia vietiniai teroristai, o ne asmenys iš užsienio; kadangi nėra nustatyta jokio terorizmo ir migracijos tarpusavio ryšio; |
| --- | --- |

B.

kadangi terorizmo grėsmę Europos ir AKR šalių visuomenėms iš esmės kelia vietiniai teroristai, o ne asmenys iš užsienio; kadangi nėra nustatyta jokio terorizmo ir migracijos tarpusavio ryšio;

| C. | kadangi 90 proc. visų terorizmo aktų įvykdoma smurtiniuose konfliktuose dalyvaujančiose šalyse, kuriose padėtį blogina didelis ginklų prieinamumas; |
| --- | --- |

C.

kadangi 90 proc. visų terorizmo aktų įvykdoma smurtiniuose konfliktuose dalyvaujančiose šalyse, kuriose padėtį blogina didelis ginklų prieinamumas;

| D. | kadangi 2017 m. vien Afrikoje būta apytikriai 1 800 teroro aktų, kurių pusę įvykdė teroristinė grupuotė „al-Shabaab“; kadangi po didelių pralaimėjimų Irake ir Sirijoje grupuotė „Islamo valstybė“ (ISIS) siekia rasti naują kovos lauką Afrikos žemyne; kadangi organizacija „Al-Qaida“ vis aktyviau kuria tinklus Vakarų ir Centrinėje Afrikoje, visų pirma Nigeryje, Burkina Fase ir Nigerijoje; kadangi dauguma džihadistų teroro aktų aukų yra musulmonai; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2017 m. vien Afrikoje būta apytikriai 1 800 teroro aktų, kurių pusę įvykdė teroristinė grupuotė „al-Shabaab“; kadangi po didelių pralaimėjimų Irake ir Sirijoje grupuotė „Islamo valstybė“ (ISIS) siekia rasti naują kovos lauką Afrikos žemyne; kadangi organizacija „Al-Qaida“ vis aktyviau kuria tinklus Vakarų ir Centrinėje Afrikoje, visų pirma Nigeryje, Burkina Fase ir Nigerijoje; kadangi dauguma džihadistų teroro aktų aukų yra musulmonai;

| E. | kadangi Sahelyje veikiančios teroristinės organizacijos naudojasi padėties regiono šalyse nestabilumu ir jų sienų ilgiu bei pralaidumu, dėl kurių lengviau prieiti prie Libijos ginklų arsenalo; kadangi taikos regione atkurti negalima neatkūrus valstybės, socialinės tvarkos ir bendro stabilumo Libijoje; |
| --- | --- |

E.

kadangi Sahelyje veikiančios teroristinės organizacijos naudojasi padėties regiono šalyse nestabilumu ir jų sienų ilgiu bei pralaidumu, dėl kurių lengviau prieiti prie Libijos ginklų arsenalo; kadangi taikos regione atkurti negalima neatkūrus valstybės, socialinės tvarkos ir bendro stabilumo Libijoje;

| F. | kadangi moterys ir vaikai yra pažeidžiamiausi terorizmo atžvilgiu ir jis neproporcingai paveikia vaikus; kadangi yra daugybė išprievartavimo, vaikų grobimo ir vaikų ir moterų ėmimo į karo tarnybą bei jų radikalizavimo atvejų; |
| --- | --- |

F.

kadangi moterys ir vaikai yra pažeidžiamiausi terorizmo atžvilgiu ir jis neproporcingai paveikia vaikus; kadangi yra daugybė išprievartavimo, vaikų grobimo ir vaikų ir moterų ėmimo į karo tarnybą bei jų radikalizavimo atvejų;

| G. | kadangi didėjantis kapitalo judumas, naujovės finansų srityje, tokios kaip kriptovaliutos ir sutelktinis finansavimas, spragos mokesčių ir muitų įstatymuose ir išsamaus patikrinimo reikalavimų nesilaikymas pasaulio prekybos srityje suteikia teroristų tinklams galimybę kaupti turtą ir save išlaikyti; |
| --- | --- |

G.

kadangi didėjantis kapitalo judumas, naujovės finansų srityje, tokios kaip kriptovaliutos ir sutelktinis finansavimas, spragos mokesčių ir muitų įstatymuose ir išsamaus patikrinimo reikalavimų nesilaikymas pasaulio prekybos srityje suteikia teroristų tinklams galimybę kaupti turtą ir save išlaikyti;

| H. | kadangi klimato kaita prisideda prie didėjančio vandens, maisto ir kitų išteklių trūkumo, o tai skatina konfliktus dėl žemės, didina skurdą ir sukuria palankią terpę terorizmui; |
| --- | --- |

H.

kadangi klimato kaita prisideda prie didėjančio vandens, maisto ir kitų išteklių trūkumo, o tai skatina konfliktus dėl žemės, didina skurdą ir sukuria palankią terpę terorizmui;

| I. | kadangi išplito vadinamasis užsienio kovotojų reiškinys; kadangi prisijungti prie teroristų ir dalyvauti konfliktuose atvyko tūkstančiai užsienio piliečių; kadangi, atsižvelgiant į neišvengiamą ISIS teritorinį žlugimą, daug jų veikiausiai sieks grįžti į savo kilmės šalis; kadangi tai yra didelė grėsmė tų šalių saugumui; |
| --- | --- |

I.

kadangi išplito vadinamasis užsienio kovotojų reiškinys; kadangi prisijungti prie teroristų ir dalyvauti konfliktuose atvyko tūkstančiai užsienio piliečių; kadangi, atsižvelgiant į neišvengiamą ISIS teritorinį žlugimą, daug jų veikiausiai sieks grįžti į savo kilmės šalis; kadangi tai yra didelė grėsmė tų šalių saugumui;

| J. | kadangi teroristų ir organizuoto nusikalstamumo tinklų sutapimas, susijęs su neteisėta prekyba ginklais, nafta, gamtos ištekliais, tabaku, alkoholiu, narkotikais, nykstančiomis rūšimis ir kultūros vertybėmis bei prekyba žmonėmis, tampa vis akivaizdesnis; kadangi šie tinklai labai prisideda prie terorizmo finansavimo; |
| --- | --- |

J.

kadangi teroristų ir organizuoto nusikalstamumo tinklų sutapimas, susijęs su neteisėta prekyba ginklais, nafta, gamtos ištekliais, tabaku, alkoholiu, narkotikais, nykstančiomis rūšimis ir kultūros vertybėmis bei prekyba žmonėmis, tampa vis akivaizdesnis; kadangi šie tinklai labai prisideda prie terorizmo finansavimo;

| K. | kadangi teroristinės organizacijos, naudodamosi internetu, tamsiuoju saitynu, socialinės žiniasklaidos priemonėmis ir IRT, rado būdą skleisti savo propagandą, gauti lėšų ir tapti tikrais pasauliniais tinklais, nesant poreikio turėti fizinę bazę; |
| --- | --- |

K.

kadangi teroristinės organizacijos, naudodamosi internetu, tamsiuoju saitynu, socialinės žiniasklaidos priemonėmis ir IRT, rado būdą skleisti savo propagandą, gauti lėšų ir tapti tikrais pasauliniais tinklais, nesant poreikio turėti fizinę bazę;

| L. | kadangi nukentėjusiuose regionuose taikos palaikymo misijos vis aktyviau prisideda prie kovos su terorizmu veiksmų, įskaitant civilių apsaugą ir galimų grėsmių prevenciją; kadangi esama susirūpinimo dėl to, kad didesnė karinė pagalba galėtų būti teikiama pakenkiant paramos vystymuisi pastangoms; |
| --- | --- |

L.

kadangi nukentėjusiuose regionuose taikos palaikymo misijos vis aktyviau prisideda prie kovos su terorizmu veiksmų, įskaitant civilių apsaugą ir galimų grėsmių prevenciją; kadangi esama susirūpinimo dėl to, kad didesnė karinė pagalba galėtų būti teikiama pakenkiant paramos vystymuisi pastangoms;

| M. | kadangi pasitelkiant vien karines ar policijos pajėgas nugalėti terorizmo ir smurtinio ekstremizmo neįmanoma; kadangi kovos su terorizmu pastangos gali būti veiksmingos tik jei jos yra išsamesnio požiūrio, apimančio krizių valdymą ir prevenciją, tarpininkavimą ir politinį dialogą, pajėgumų ir institucijų stiprinimą bei pastangas vystymosi srityje, dalis; |
| --- | --- |

M.

kadangi pasitelkiant vien karines ar policijos pajėgas nugalėti terorizmo ir smurtinio ekstremizmo neįmanoma; kadangi kovos su terorizmu pastangos gali būti veiksmingos tik jei jos yra išsamesnio požiūrio, apimančio krizių valdymą ir prevenciją, tarpininkavimą ir politinį dialogą, pajėgumų ir institucijų stiprinimą bei pastangas vystymosi srityje, dalis;

| N. | kadangi įgyvendinant prevencijos strategiją kovos su terorizmu srityje pirmiausia turėtų būti siekiama šalinti pagrindines terorizmo ir radikalėjimo priežastis, įskaitant blogą valdymą, korupciją, teisinės valstybės nebuvimą, nebaudžiamumą, taip pat socialinius ir ekonominius veiksnius, tokius kaip skurdas, maisto stygius, didelė socialinė ir ekonominė nelygybė, ribotos galimybės įgyti išsilavinimą, nedarbas, diskriminacija dėl rasės ar etninės kilmės ir socialinė atskirtis; |
| --- | --- |

N.

kadangi įgyvendinant prevencijos strategiją kovos su terorizmu srityje pirmiausia turėtų būti siekiama šalinti pagrindines terorizmo ir radikalėjimo priežastis, įskaitant blogą valdymą, korupciją, teisinės valstybės nebuvimą, nebaudžiamumą, taip pat socialinius ir ekonominius veiksnius, tokius kaip skurdas, maisto stygius, didelė socialinė ir ekonominė nelygybė, ribotos galimybės įgyti išsilavinimą, nedarbas, diskriminacija dėl rasės ar etninės kilmės ir socialinė atskirtis;

| O. | kadangi vystomasis bendradarbiavimas atlieka labai svarbų vaidmenį šalinant teroristų vadams palankias sąlygas, kuriomis jie naudojasi; |
| --- | --- |

O.

kadangi vystomasis bendradarbiavimas atlieka labai svarbų vaidmenį šalinant teroristų vadams palankias sąlygas, kuriomis jie naudojasi;

| P. | kadangi pagarba pagrindinėms teisėms ir tinkama represinių priemonių, prevencijos ir atkūrimo veiklos pusiausvyra yra pagrindiniai sėkmingos kovos su terorizmu politikos elementai; |
| --- | --- |

P.

kadangi pagarba pagrindinėms teisėms ir tinkama represinių priemonių, prevencijos ir atkūrimo veiklos pusiausvyra yra pagrindiniai sėkmingos kovos su terorizmu politikos elementai;

| 1. | griežtai smerkia visus teroro aktus ir jų vykdytojus; reiškia užuojautą teroro aktų aukų šeimoms; pabrėžia, kad rūpinimasis terorizmo aukomis yra labai svarbi vyriausybių pareiga; pakartoja, kad negali būti jokio pateisinimo teroro aktams ar teroro aktų ir teroristų tinklų rėmimui ir finansavimui, nepriklausomai nuo socialinių, ekonominių, religinių ar politinių motyvų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad svarbiausias ES ir AKR valstybių uždavinys – įgyvendinti visapusišką strategiją, kuria šalinamos pagrindinės terorizmo priežastys, pasitelkiant veiksmingas ir nepriklausomas teismines institucijas ir įgyvendinant atitinkamą politiką baudžiamosios teisenos, švietimo, ekonominės ir socialinės įtraukties, teisėsaugos ir sienų kontrolės srityse, taip pat užtikrinant saugumo, gynybos, prekybos, ekonominės plėtros ir humanitarinės politikos suderinamumą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena apie tai, kad vystymasis ir saugumas yra glaudžiai tarpusavyje susiję; primena apie tai, kad būtina mažinti ekonominę nelygybę ir padėti valstybėms vykdyti savo suverenias funkcijas, visų pirma užtikrinti galimybes įgyti išsilavinimą, užimtumą, teisingumą ir sveikatos apsaugą, taip suteikiant šalių partnerių jaunimui teigiamą ateities perspektyvą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia ypatingą dėmesį į iššūkius, susijusius su geru valdymu, valstybės stiprinimu, nebaudžiamumu ir žmogaus teisėmis, labiausiai dėl terorizmo ir nestabilumo kenčiančiose šalyse; skatina visas partneres bendradarbiauti šalinant pagrindines nestabilumo priežastis, galinčias lemti konfliktus, ir parengti nuoseklią strategiją, kuria siekiama gerinti valdymą, stiprinti teisinę valstybę ir didinti valstybės ir regioninių institucijų atskaitomybę; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad teroristų vykdoma radikalizacija ir asmenų verbavimas yra visuotinio masto reiškinys; ragina ES ir AKR šalis stiprinti savo pastangas kovoti su radikalizacija, šalinant jos pagrindines priežastis, be kita ko, užtikrinti švietimo ir socialinę integraciją ir įgyvendinti programas, kuriomis įgalinamos etninės ir religinės mažumos bei marginalizuotos bendruomenės; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tvirtina, kad religiniu ekstremizmu kuriami iškreipti naratyvai, skatinantys atskirtį patiriančius asmenis griebtis terorizmo; pabrėžia, kaip svarbu plėtoti stiprius atsvaros naratyvus ir priemones, kuriais skatinamas religijų dialogas AKR ir ES šalyse, ypač tarp jaunimo, siekiant didinti tarpusavio supratimą ir pagarbą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad moterys, jaunimas, pilietinė visuomenė ir vietos bendruomenės turėtų būti aktyviai įtraukiami į kovos su terorizmu, ypač deradikalizavimo ir radikalėjimo prevencijos, veiklą; pabrėžia teigiamą religinių vadovų vaidmenį deradikalizavimo srityje, kaip matoma Kamerūne ir Mauritanijoje; ragina ES ir AKR šalis remtis šiomis iniciatyvomis ir toliau keistis geriausia patirtimi sprendžiant šį klausimą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pakartoja, kad mūsų baudžiamojo teisingumo sistemų tikslas turėtų būti reabilituoti asmenis taip, kad jie grįžę nebekeltų pavojaus visuomenei; todėl ragina sukurti reabilitavimo ir reintegracijos strategiją; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reiškia didelį susirūpinimą dėl radikalėjimo reiškinio kalėjimuose ir ragina ES ir AKR šalis šį klausimą spręsti, visų pirma tinkamiau finansuojant kalėjimų sistemas, vengiant kalėjimų perpildymo ir tobulinant administracines sistemas, kad būtų nustatomi radikalizuoti sulaikytieji, vykdoma radikalėjimo procesų stebėsena ir prevencija, teikiamas specialus mokymas kalėjimų darbuotojams, ir parengti švietimo programas, siekiant užtikrinti deradikalizaciją ir geresnę buvusių nusikaltėlių, kuriems kyla radikalėjimo rizika, socialinę reabilitaciją; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad turi būti įgyvendinamos terorizmo finansavimo ir kovos su juo priemones ir vykdomas baudžiamasis persekiojimas už jį, laikantis Direktyvos (ES) 2017/541 ir Europos Parlamento pateiktų rekomendacijų; mano, kad griežtesnės finansinių operacijų tikrinimo ir sekimo priemonės ir glaudesnis bendradarbiavimas bei keitimasis teisėsaugos informacija padėtų sustabdyti su terorizmu susijusios veiklos finansavimą ir nustatyti teroristų tinklus bei juos remiančias organizacijas; pabrėžia, kad pinigų plovimas, neteisėta prekyba, mokesčių slėpimas ir kiti finansiniai nusikaltimai yra pagrindiniai terorizmo finansavimo šaltiniai ir kad jų sekimas ir kova su jais turi būti prioritetas; teigiamai vertina ES ir AKR šalių iniciatyvas sustabdyti neteisėtą prekybą ginklais, narkotikais, kultūros vertybėmis ir t. t., iš kurios gaunamos pajamos dažnai naudojamos terorizmui finansuoti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina ES ir AKR šalis stiprinti kovą su tarpvalstybiniu organizuotu nusikalstamumu, įskaitant nusikaltėlių tinklus, dalyvaujančius neteisėtoje migrantų gabenimo ir prekybos žmonėmis, narkotikais ir ginklais veikloje; mano, kad visų pirma reikia stiprinti bendradarbiavimą keitimosi informacija ir draudžiamų ginklų atsekamumo ir sunaikinimo srityse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina ES ir AKR šalis stiprinti bendradarbiavimą kovojant su teroristų veikla, vykdoma naudojant IRT, visų pirma kovoti su propaganda ir verbavimu socialinės žiniasklaidos priemonėse; skatina vyriausybes įtraukti privatųjį sektorių; teigiamai vertina pramonės vadovaujamą Pasaulinį kovos su terorizmu interneto forumą; ragina Komisiją atnaujinti 2013 m. kibernetinio saugumo strategiją ir peržiūrėti galiojančius kovos su kibernetiniais nusikaltimais teisės aktus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia regioninio ir tarpregioninio bendradarbiavimo svarbą kovojant su terorizmu ir išreiškia tvirtą paramą įgyvendinamoms regioninėms iniciatyvoms, tokioms kaip Afrikos Sąjungos kovos su terorizmu sistema; taip pat teigiamai vertina Sahelio penketuko (G5) rodomą politinę lyderystę ir ragina ES stiprinti ES ir Sahelio penketuko partnerystę, visų pirma kalbant apie finansavimą ir pajėgumų stiprinimą, visose srityse, kuriose G5 ketina integruoti politikos priemones; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina užtikrinti tvirtesnį ES ir AKR bei regioninį bendradarbiavimą, be kita ko, tinkamiau keičiantis informacija ir geriausia praktika, kuria siekiama užkirsti kelią nebaudžiamumui ir skatinti teisinę valstybę, ir didinant policijos ir teisminių institucijų pajėgumus; ragina ES ir jos valstybes nares ir AKR šalis daugiau investuoti į pajėgumų stiprinimą, siekiant užtikrinti, kad sienų kontrolės agentūros tinkamiau keistųsi informacija ir geriausia praktika kovojant su tarpvalstybine teroristine veikla; ragina tarptautinę bendruomenę remti iniciatyvą, grindžiamą Libijos, Nigerio, Sudano ir Čado sprendimu dėl jų bendrų sienų kontrolės, kurį šios šalys priėmė 2018 m. balandžio 3 d. susitikime Niamėjuje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad tarptautinė bendruomenė ir regioninės partnerės turėtų nukreipti savo veiksmus į paramą valstybės valdžios atkūrimui labiausiai dėl terorizmo kenčiančiuose regionuose, visų pirma Sahelyje ir Čado ežero bei Somalio pusiasalio regionuose; yra įsitikinusi, kad ES turėtų atlikti tarpininkės vaidmenį ir prisidėti prie taikaus konfliktų sprendimo; ragina Afrikos Sąjungą, Europos Sąjungą ir Jungtines Tautas suvienyti savo pastangas ir vykdyti tarptautinio koordinavimo veiklą, siekiant padėti Libijai sustabdyti besitęsiantį chaosą, bendradarbiaujant su kitais svarbiais veikėjais, tokiais kaip Arabų Lyga, JAV ir Magribo šalys; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina ES ir AKR šalis visapusiškai bendradarbiauti su JT ir regioninėmis institucijomis, vykdančiomis kovos su terorizmu veiklą; ragina ES ir AKR šalis pasirašyti ir ratifikuoti JT konvenciją Nr. 19 dėl kovos su terorizmu; teigiamai vertina sprendimą 2018 m. birželio mėn. surengti pirmąjį JT kovos su terorizmu agentūrų aukščiausiojo lygio susitikimą, kurį JT generalinis sekretorius paskelbė per sausio mėn. įvykusį AS ir JT aukščiausiojo lygio susitikimą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad AKR ir ES šalių kovos su terorizmu ir kitais nusikaltimais strategija turi būti grindžiama teisinės valstybės principais ir pagarba pagrindinėms teisėms; pabrėžia, kad turi būti vykdoma demokratinė ir teisminė kovos su terorizmu politikos priemonių priežiūra ir reguliariai atliekamas jų veiksmingumo ir proporcingumo vertinimas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena, kad visais atvejais turi būti uždraustas kankinimas, kaip nustatyta JT konvencijoje prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kategoriškai pabrėžia, kad įgyvendinant kovos su terorizmu darbotvarkes neturi būti varžoma humanitarinės pagalbos teikėjų galimybė teikti pagalbą; atkreipia dėmesį į tai, kad galimybė pasiekti gyventojus, kuriems reikalinga humanitarinė pagalba, ne tik turėtų būti užtikrinama neutraliu būdu, bet ir suvokiama kaip neutrali; |
| --- | --- |

19.

| 20. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, AKR tarybai, Afrikos Sąjungai ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos patvirtinta 2018 m. birželio 20 d. Briuselyje (Belgija).

(2)  OL L 88, 2017 3 31, p. 6.

---

| 15.11.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 415/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 415/22

---

REZOLIUCIJA (1)

Humanitarinė krizė Pietų Sudane

(2018/C 415/05)

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | posėdžiavusi 2018 m. birželio 18–20 d. Briuselyje (Belgija), |
| --- | --- |

—

posėdžiavusi 2018 m. birželio 18–20 d. Briuselyje (Belgija),

| — | atsižvelgdama į savo Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdama į 2018 m. balandžio 12 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos ekspertų Pietų Sudano klausimais grupės galutinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2018 m. balandžio 12 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos ekspertų Pietų Sudano klausimais grupės galutinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdama į 2018 m. kovo 26 m. komunikatą dėl padėties Pietų Sudane, priimtą per 61-ąją neeilinę Tarpvyriausybinės vystymosi institucijos (IGAD) ministrų tarybos sesiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2018 m. kovo 26 m. komunikatą dėl padėties Pietų Sudane, priimtą per 61-ąją neeilinę Tarpvyriausybinės vystymosi institucijos (IGAD) ministrų tarybos sesiją,

| — | atsižvelgdama į 2018 m. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2406 dėl Pietų Sudano ir visas ankstesnes JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl Pietų Sudano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2018 m. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2406 dėl Pietų Sudano ir visas ankstesnes JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl Pietų Sudano,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. gegužės 8 d. trejeto (JAV, Jungtinės Karalystės ir Norvegijos) ir ES pareiškimą dėl saugumo padėties Pietų Sudane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. gegužės 8 d. trejeto (JAV, Jungtinės Karalystės ir Norvegijos) ir ES pareiškimą dėl saugumo padėties Pietų Sudane,

| — | atsižvelgdama į 2018 m. balandžio 16 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Pietų Sudano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2018 m. balandžio 16 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl Pietų Sudano,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. kovo 23 d. ir gruodžio 14 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos pirmininko pareiškimus dėl Pietų Sudano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. kovo 23 d. ir gruodžio 14 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos pirmininko pareiškimus dėl Pietų Sudano,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. sausio 29 d. bendrą Afrikos Sąjungos (AS), IGAD ir JT pranešimą spaudai dėl Pietų Sudano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. sausio 29 d. bendrą Afrikos Sąjungos (AS), IGAD ir JT pranešimą spaudai dėl Pietų Sudano,

| — | atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliuciją dėl Pietų Sudano (2017/2683(RSP)) ir visas ankstesnes Europos Parlamento rezoliucijas dėl Pietų Sudano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliuciją dėl Pietų Sudano (2017/2683(RSP)) ir visas ankstesnes Europos Parlamento rezoliucijas dėl Pietų Sudano,

| — | atsižvelgdama į 2017 m. gruodžio 21 d. pasirašytą Karo veiksmų nutraukimo, civilių apsaugos ir humanitarinės pagalbos teikimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2017 m. gruodžio 21 d. pasirašytą Karo veiksmų nutraukimo, civilių apsaugos ir humanitarinės pagalbos teikimo susitarimą,

| — | atsižvelgdama į 2015 m. rugpjūčio 17 d. Tarpvyriausybinės vystymosi institucijos (IGAD) susitarimą dėl konflikto Pietų Sudano Respublikoje sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2015 m. rugpjūčio 17 d. Tarpvyriausybinės vystymosi institucijos (IGAD) susitarimą dėl konflikto Pietų Sudano Respublikoje sprendimo,

| — | atsižvelgdama į 2018 m. Pasaulinę ataskaitą dėl maisto krizių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2018 m. Pasaulinę ataskaitą dėl maisto krizių,

| — | atsižvelgdama į persvarstytą Kotonu susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į persvarstytą Kotonu susitarimą,

| — | atsižvelgdama į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdama į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdama į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdama į Sutartį dėl prekybos ginklais, kuria reglamentuojama tarptautinė prekyba įprastine ginkluote, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Sutartį dėl prekybos ginklais, kuria reglamentuojama tarptautinė prekyba įprastine ginkluote,

| A. | kadangi nuo 2013 m. gruodžio mėn. Pietų Sudane vyksta pilietinis karas tarp prezidentui Salvai Kiirui lojalių pajėgų ir maištininkų, kuriems vadovauja buvęs viceprezidentas Riek Machar; |
| --- | --- |

A.

kadangi nuo 2013 m. gruodžio mėn. Pietų Sudane vyksta pilietinis karas tarp prezidentui Salvai Kiirui lojalių pajėgų ir maištininkų, kuriems vadovauja buvęs viceprezidentas Riek Machar;

| B. | kadangi visos konflikto šalys toliau kovoja, pažeisdamos 2015 m. pasirašytą Susitarimą dėl konflikto Pietų Sudano Respublikoje sprendimo; kadangi nuolat visiškai nepaisoma tarptautinės žmogaus teisių ir humanitarinės teisės ir netaikoma atsakomybė už per konfliktą padarytus pažeidimus, net susijusius su karo nusikaltimais, ir kadangi konfliktas vis sparčiau perauga į atvirą etninį karą; |
| --- | --- |

B.

kadangi visos konflikto šalys toliau kovoja, pažeisdamos 2015 m. pasirašytą Susitarimą dėl konflikto Pietų Sudano Respublikoje sprendimo; kadangi nuolat visiškai nepaisoma tarptautinės žmogaus teisių ir humanitarinės teisės ir netaikoma atsakomybė už per konfliktą padarytus pažeidimus, net susijusius su karo nusikaltimais, ir kadangi konfliktas vis sparčiau perauga į atvirą etninį karą;

| C. | kadangi bandymai atgaivinti 2015 m. taikos susitarimą lėmė tai, kad 2017 m. gruodžio mėn. buvo pasirašytas Karo veiksmų nutraukimo, civilių apsaugos ir humanitarinės pagalbos teikimo susitarimas, ir kadangi nė viena konflikto šalių paliaubų nesilaiko; |
| --- | --- |

C.

kadangi bandymai atgaivinti 2015 m. taikos susitarimą lėmė tai, kad 2017 m. gruodžio mėn. buvo pasirašytas Karo veiksmų nutraukimo, civilių apsaugos ir humanitarinės pagalbos teikimo susitarimas, ir kadangi nė viena konflikto šalių paliaubų nesilaiko;

| D. | kadangi, anot JT, 2018 m. 7 mln. Pietų Sudano gyventojų reikės humanitarinės pagalbos; kadangi nuo 2017 m. pradžios šalyje tvyro nuolatinė bado grėsmė – ne mažiau kaip 2,4 mln. žmonių yra atsidūrę ties bado riba, daugiau kaip 260 000 vaikų kenčia dėl labai prastos mitybos, o žmonių, patiriančių didelį maisto stygių, skaičius 2018 m. išaugo iki 7,1 mln.; |
| --- | --- |

D.

kadangi, anot JT, 2018 m. 7 mln. Pietų Sudano gyventojų reikės humanitarinės pagalbos; kadangi nuo 2017 m. pradžios šalyje tvyro nuolatinė bado grėsmė – ne mažiau kaip 2,4 mln. žmonių yra atsidūrę ties bado riba, daugiau kaip 260 000 vaikų kenčia dėl labai prastos mitybos, o žmonių, patiriančių didelį maisto stygių, skaičius 2018 m. išaugo iki 7,1 mln.;

| E. | kadangi didėjantį maisto stygių pirmiausia lemia besitęsiantis konfliktas ir perkėlimai, kurie prisidėjo prie to, kad sumažėjo auginamų kultūrų derlius; kadangi laikoma, kad badą sukėlė žmogus ir kad jis yra karo taktikos rezultatas, kaip pabrėžiama JT ataskaitoje; |
| --- | --- |

E.

kadangi didėjantį maisto stygių pirmiausia lemia besitęsiantis konfliktas ir perkėlimai, kurie prisidėjo prie to, kad sumažėjo auginamų kultūrų derlius; kadangi laikoma, kad badą sukėlė žmogus ir kad jis yra karo taktikos rezultatas, kaip pabrėžiama JT ataskaitoje;

| F. | kadangi dėl konflikto daugiau kaip 2,4 mln. pabėgėlių iš Pietų Sudano dabar glaudžiasi kaimyninėse šalyse ir dar 2 mln. žmonių yra perkelti šalies viduje, iš jų apytikriai 85 proc. – vaikai ir moterys; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl konflikto daugiau kaip 2,4 mln. pabėgėlių iš Pietų Sudano dabar glaudžiasi kaimyninėse šalyse ir dar 2 mln. žmonių yra perkelti šalies viduje, iš jų apytikriai 85 proc. – vaikai ir moterys;

| G. | kadangi šiuo metu Pietų Sudane yra daugiau kaip 14 000 JT misijos Pietų Sudane (UNMISS) karių, policijos ir saugumo pareigūnų bei civilių darbuotojų; kadangi, 2018 m vasario mėn. duomenimis, UNMISS teikė apsaugą 204 247 šalies viduje į apsaugos vietas perkeltiems asmenims; |
| --- | --- |

G.

kadangi šiuo metu Pietų Sudane yra daugiau kaip 14 000 JT misijos Pietų Sudane (UNMISS) karių, policijos ir saugumo pareigūnų bei civilių darbuotojų; kadangi, 2018 m vasario mėn. duomenimis, UNMISS teikė apsaugą 204 247 šalies viduje į apsaugos vietas perkeltiems asmenims;

| H. | kadangi, anot Jungtinių Tautų Humanitarinių reikalų koordinavimo biuro, dėl konflikto Pietų Sudane veikia tik 22 proc. medicinos įstaigų; kadangi dėl itin didelio skurdo ir sveikatos priežiūros paslaugų neprieinamumo daug žmonių jau mirė nuo choleros, maliarijos ir kitų ligų; |
| --- | --- |

H.

kadangi, anot Jungtinių Tautų Humanitarinių reikalų koordinavimo biuro, dėl konflikto Pietų Sudane veikia tik 22 proc. medicinos įstaigų; kadangi dėl itin didelio skurdo ir sveikatos priežiūros paslaugų neprieinamumo daug žmonių jau mirė nuo choleros, maliarijos ir kitų ligų;

| I. | kadangi visos konflikto šalys mėgino nutraukti humanitarinės pagalbos skirstymą ir rinkti mokesčius ir rinkliavas iš humanitarinę pagalbą teikiančių partnerių, trukdydamos jiems vykdyti savo veiklą ir kurstydamos karo veiksmus; kadangi nuo 2013 m. nužudytas mažiausiai 101 humanitarinės pagalbos darbuotojas; |
| --- | --- |

I.

kadangi visos konflikto šalys mėgino nutraukti humanitarinės pagalbos skirstymą ir rinkti mokesčius ir rinkliavas iš humanitarinę pagalbą teikiančių partnerių, trukdydamos jiems vykdyti savo veiklą ir kurstydamos karo veiksmus; kadangi nuo 2013 m. nužudytas mažiausiai 101 humanitarinės pagalbos darbuotojas;

| J. | kadangi, nepaisant šių sunkumų, 2017 m. humanitarinė pagalba pasiekė apytikriai 5,4 mln. iš 6,2 mln. gyventojų, kuriems pagalba buvo laikoma reikalinga, ir tai iš esmės pavyko padaryti įgyvendinant Jungtinių Tautų misiją Pietų Sudane; |
| --- | --- |

J.

kadangi, nepaisant šių sunkumų, 2017 m. humanitarinė pagalba pasiekė apytikriai 5,4 mln. iš 6,2 mln. gyventojų, kuriems pagalba buvo laikoma reikalinga, ir tai iš esmės pavyko padaryti įgyvendinant Jungtinių Tautų misiją Pietų Sudane;

| K. | kadangi dėl konflikto labiausiai kenčia moterys ir vaikai; kadangi visos konflikto šalys kaip karo priemonę naudoja išprievartavimą ir seksualinį smurtą; kadangi 70 proc. vaikų nelanko mokyklos; kadangi daugėja ginkluotų grupuočių vykdomo vaikų grobimo atvejų; kadangi manoma, kad ginkluotos pajėgos ir grupuotės užverbavo arba panaudojo kaip kareivius apie 19 000 vaikų, daugiausia berniukų; |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl konflikto labiausiai kenčia moterys ir vaikai; kadangi visos konflikto šalys kaip karo priemonę naudoja išprievartavimą ir seksualinį smurtą; kadangi 70 proc. vaikų nelanko mokyklos; kadangi daugėja ginkluotų grupuočių vykdomo vaikų grobimo atvejų; kadangi manoma, kad ginkluotos pajėgos ir grupuotės užverbavo arba panaudojo kaip kareivius apie 19 000 vaikų, daugiausia berniukų;

| L. | kadangi atstovavimas moterims lygis Pietų Sudane išlieka labai žemas ir moterys neatlieka jokio vaidmens taikos derybose; |
| --- | --- |

L.

kadangi atstovavimas moterims lygis Pietų Sudane išlieka labai žemas ir moterys neatlieka jokio vaidmens taikos derybose;

| M. | kadangi daugiau kaip 43 proc. humanitarinio finansavimo Pietų Sudanui skyrė ES ir jos valstybės narės; kadangi krizei Pietų Sudane ir kaimyninėse prieglobsčio šalyse spręsti 2017 m. Komisija sutelkė 248 mln. EUR; |
| --- | --- |

M.

kadangi daugiau kaip 43 proc. humanitarinio finansavimo Pietų Sudanui skyrė ES ir jos valstybės narės; kadangi krizei Pietų Sudane ir kaimyninėse prieglobsčio šalyse spręsti 2017 m. Komisija sutelkė 248 mln. EUR;

| N. | kadangi EPF lėšomis finansuojama Afrikos taikos priemonė yra pagrindinis paramos Afrikos Sąjungos ir Afrikos regioninių ekonominių bendrijų pastangoms taikos ir saugumo srityje finansavimo šaltinis; |
| --- | --- |

N.

kadangi EPF lėšomis finansuojama Afrikos taikos priemonė yra pagrindinis paramos Afrikos Sąjungos ir Afrikos regioninių ekonominių bendrijų pastangoms taikos ir saugumo srityje finansavimo šaltinis;

| O. | kadangi JT Saugumo Taryba nenustatė ginklų embargo; kadangi ES tokį embargą nustatė 2011 m.; kadangi ES valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse įsisteigę tarpininkai, įskaitant valstybės valdomas įmones, vykdė sraigtasparnių, kulkosvaidžių, minosvaidžių ir kitokios ginkluotės perdavimą įvairioms konfliktuojančioms grupuotėms, pažeisdami ES embargą ir Prekybos ginklais sutartį ir taip ilgindami karą bei didindami jo destruktyvumą; |
| --- | --- |

O.

kadangi JT Saugumo Taryba nenustatė ginklų embargo; kadangi ES tokį embargą nustatė 2011 m.; kadangi ES valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse įsisteigę tarpininkai, įskaitant valstybės valdomas įmones, vykdė sraigtasparnių, kulkosvaidžių, minosvaidžių ir kitokios ginkluotės perdavimą įvairioms konfliktuojančioms grupuotėms, pažeisdami ES embargą ir Prekybos ginklais sutartį ir taip ilgindami karą bei didindami jo destruktyvumą;

| P. | kadangi Pietų Sudanas nėra ratifikavęs persvarstytos redakcijos Kotonu susitarimo; |
| --- | --- |

P.

kadangi Pietų Sudanas nėra ratifikavęs persvarstytos redakcijos Kotonu susitarimo;

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl besitęsiančio konflikto ir blogėjančios humanitarinės padėties Pietų Sudane; ragina visas šalis nedelsiant nutraukti karo veiksmus, laikytis savo įsipareigojimų pagal Susitarimą dėl konflikto Pietų Sudano Respublikoje sprendimo ir Karo veiksmų nutraukimo, civilių apsaugos ir humanitarinės pagalbos teikimo susitarimą bei atnaujinti savo dialogą dėl nacionalinio susitaikymo; atkakliai tvirtina, kad kariaujant šio konflikto išspręsti neįmanoma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad norint užtikrinti prasmingą ir įtraukų nacionalinio dialogo procesą, jis turėtų atitikti dialogui vadovaujančiųjų neutralumo, opozicinių grupių, moterų atstovių ir už šalies ribų gyvenančių Pietų Sudano piliečių įtraukimo principus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad Afrikos Sąjunga, remiama ES ir ES valstybių narių, turi imtis aktyvaus vaidmens ieškant politinio sprendimo, kad Pietų Sudane būtų užtikrinta ilgalaikė taika, be kita ko, skirti daugiau išteklių Afrikos Sąjungos pasiuntiniui Pietų Sudane; primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares padidinti nekarinę humanitarinę paramą, nes pagrindinis prioritetas – atsiliepti į JT raginimą dėl finansavimo ir išspręsti maisto stygiaus problemą, laikantis JT veiksmų tikslų ir darnaus vystymosi tikslų (DVT); |
| --- | --- |

3.

| 4. | teigiamai vertina pastaruoju metu padarytą pažangą steigiant Pietų Sudano mišrų teismą ir primena, kad tai yra labai svarbi 2016 m. taikos susitarimo dalis, būtina siekiant užtikrinti, kad karo nusikaltėliai būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn; ragina AS baigti jo steigimą, padedant JT ir ES, prioritetą teikiant tikslui skubiai sukurti jo tyrimų padalinį; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smerkia visų konflikto šalių vykdomus žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant žudymą ir kankinimą, išprievartavimą ir kitus seksualinio smurto veiksmus, taip pat vaikų grobimą, išpuolius prieš mokyklas, vaikų verbavimą ir smurtą prieš juos; pabrėžia, kad konflikto šalių vykdomas vaikų verbavimas ir vaikų išprievartavimas, naudojami kaip karo priemonės, yra karo nusikaltimai, už kuriuos baudžiama pagal tarptautinę teisę; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pripažįsta kaimyninių šalių indėlį tiesiant humanitarinius koridorius; primygtini ragina toliau leisti laisvai, saugiai ir nekliudomai patekti į visas teritorijas, kaip reikalaujama pagal tarptautinę humanitarinę teisę, nes tai būtina siekiant užkirsti kelią 2018 m. bado protrūkio pasikartojimui; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smerkia visus prieš humanitarinės pagalbos darbuotojus ir biurus įvykdytus išpuolius ir ragina visas konflikto Pietų Sudane šalis užtikrinti saugią aplinką, kad būtų galima pristatyti humanitarinę pagalbą; ragina visus paramos teikėjus, JT agentūras ir NVO imtis ryžtingų bendrų veiksmų, siekiant pateikti nuoseklesnį ir tvirtesnį atsaką; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina valdžios institucijas užtikrinti, kad visi šalies viduje perkeltųjų asmenų grąžinimo ar perkėlimo į kitą vietą veiksmai būtų atliekami užtikrinant žmonių saugumą ir nepažeidžiant jų orumo; ragina taikyti tikslines sankcijas pagrindiniams vyriausybės ar opozicijos politiniams arba kariniams veikėjams, kurie vykdo žmogaus teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teigiamai vertina 2018 m. kovo 26 d. 61-ajame IGAD ministrų tarybos susitikime priimtą sprendimą taikyti tikslines sankcijas Karo veiksmų nutraukimo, civilių apsaugos ir humanitarinės pagalbos teikimo susitarimo pažeidėjams ir ragina AS įgyvendinti šį sprendimą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | labai apgailestauja dėl to, kad visi bandymai nustatyti JT Saugumo Tarybos embargą ginklų perdavimui Pietų Sudanui buvo nevaisingi; ragina visus Saugumo Tarybos narius tokį draudimą paremti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina ES toliau taikyti Pietų Sudanui savarankiškai nustatytą ginklų embargą; smerkia bet kokį ES ar jos partnerių teritorijose vykdomą tarpininkavimą arba ginklų ir technologijos perdavimą Pietų Sudane kariaujančioms šalims; primygtinai ragina valstybes nares tirti visus tokius kaltinimus ir atitinkamai bausti už tai atsakingus asmenis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teigiamai vertina JT Saugumo Tarybos sprendimą sustiprinti UNMISS įgaliojimus ir padidinti didžiausią darbuotojų skaičių ir išteklių, skiriamą misijai, įskaitant regionines policijos pajėgas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir ES valstybes nares sustiprinti pastangas, dedamas įgyvendinant bendrą užsienio ir saugumo politiką / bendrą saugumo ir gynybos politiką (BUSP /BSGP) ir IGAD+ grupėje, išspręsti konfliktą, be kita ko, stiprinant UNMISS pajėgumus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | griežtai smerkia didelio masto korupciją ir neteisėtus finansinius srautus, dėl kurių konfliktas aštrėja; ragina Sudano valdžios institucijas imtis veiksmų, siekiant užtikrinti didesnę finansinę atskaitomybę ir skaidrumą, visų pirma naftos sektoriuje, tarptautinių finansinių standartų laikymąsi ir atsakingą bendradarbiavimą su regioniniu ir tarptautiniu finansiniais sektoriais, ir skatina Pietų Sudaną prisijungti prie Rytų ir Pietų Afrikos kovos su pinigų plovimu grupės; |
| --- | --- |

14.

| 15. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui ir Generalinės Asamblėjos pirmininkui, Afrikos Sąjungai, AKR ir ES tarybai ir Pietų Sudano vyriausybei. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos patvirtinta 2018 m. birželio 20 d. Briuselyje (Belgija).

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių Jungtinė parlamentinė asamblėja

35-oji sesija – Briuselis (Belgija), 2018 m. birželio 18–20 d.

| 15.11.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 415/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 415/26

---

Komisijos atsakymai į raštu pateiktus klausimus

(2018/C 415/06)

1–11 klausimai

KLAUSIMAS 2/COM 1,

kurį pateikė Michela Giuffrida

Tema: AKR ir ES santykiai

Mūsų santykiai tvirti ir būtini tiek AKR, tiek ES šalių ekonomikos augimui, tačiau norėčiau pakartoti, kad mūsų santykiuose daugiausia dėmesio skiriama ekonominiam aspektui. Tokie opūs klausimai, kaip pagarba žmogaus teisėms, teisinės valstybės principas, demokratija, migracijos srautų valdymas, darnus vystymasis ir skurdo mažinimas dažnai laikomi mažiau svarbiais už su ekonomika susijusias temas.

Taigi, ar Komisija atsižvelgs į poreikį priimti platesnio masto susitarimą, kuriuo būtų skiriamas dėmesys ne tik ekonomikos augimui, bet ir būtų suteikta didesnė svarba pirmiau minėtiems aspektams, atsižvelgiant į sąlygų laikymosi principą?

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 2/COM 1

Numatyta, kad naujas susitarimas bus išsamus susitarimas, apimantis keletą ES ir 79 AKR šalių santykių aspektų, iš kurių vienas – ekonominis aspektas.

Su žmogaus teisėmis, pagrindinėmis laisvėmis, demokratija, teisinės valstybės principu ir geru valdymu susijusiems klausimams, taip pat migracijai ir judumui, šioje partnerystėje toliau bus skiriamas didelis dėmesys, kaip matyti iš ES derybų įgaliojimų, kuriuose šie klausimai – strateginiai prioritetai.

Mūsų manymu, į būsimą susitarimą turėtų būti įtrauktos nuostatos, kuriose Šalys pakartos savo įsipareigojimą propaguoti, apsaugoti ir įgyvendinti žmogaus teises ir pagrindines laisves, kurios yra visuotinės ir nedalomos, ir propaguoti demokratijos, gero valdymo, teisinės valstybės vertybes bei nediskriminavimo, lygybės ir solidarumo principus. Be to, Šalys įsipareigos migraciją ir judumą paversti galimybėmis ir kartu spręs šioje srityje kylančius sunkumus.

KLAUSIMAS 3/COM 2,

kurį pateikė Sabine Lösing

Tema: ekonominės partnerystės susitarimų būsima struktūra ir įgyvendinimas

Ekonominės partnerystės susitarimai (EPS) – ES ir AKR valstybių sudaryto Kotonu susitarimo esminis aspektas. Vis dėlto EPS sąlygomis remiami ES interesai ir jomis dažnai daroma žala šalių partnerių ekonomikai. Siekiant paskatinti darnų vystymąsi, būtina, kad būtų taikomos sąžiningos prekybos sąlygos, kurios būtų palankios vietos tiekimo grandinių, AKR valstybėse kuriančių pridėtinę vertę, atsiradimui. Praeityje jokia šalis nebuvo vystoma remiantis tokiu prekybos liberalizavimu, kokio reikalauja ES.

Ar Komisija sieks peržiūrėti EPS struktūros ir įgyvendinimo sistemą, kad AKR valstybėms užtikrintų sąžiningas prekybos sąlygas?

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 3/COM 2

Kotonu susitarimu nustatyti pagrindiniai skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi tikslai bei esminiai demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės aspektai. Kotonu susitarimu taip pat numatytas vystomasis bendradarbiavimas, įskaitant pagalbą prekybai. Komisija pasiūlė šiuos elementus ir toliau įtraukti į ekonominės partnerystės susitarimus.

Komisija pritaria tikslams skatinti tiekimo pajėgumus ir pridėtinę vertę AKR šalyse ir regionuose. Ekonominės partnerystės susitarimais prie to prisidedama, nes jais kuriamos prekybos ir investavimo galimybės, lanksčios kilmės taisyklės ir tikslinė parama vystymuisi. Vis dėlto, jeigu prekybos susitarimais galima nustatyti tinkamas paskatas, jomis neįmanoma užtikrinti ekonominės veiklos. Dėl to, laikantis naujo Europos konsensuso dėl vystymosi ir atnaujintos ES pagalbos prekybai strategijos, šalių ir regionų lygmenimis rengiami visapusiški požiūriai į tvarias investicijas ir darbo vietų kūrimą.

Komisija stebi ekonominės partnerystės susitarimų įgyvendinimą, kad įsitikintų, kaip siekiama šių tikslų. Taip pat galioja nuostatos dėl reguliarios ekonominės partnerystės susitarimų peržiūros, kad būtų prižiūrimas jų įgyvendinimas. Tai atliekama kartu su šalimis partnerėmis ir dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams.

KLAUSIMAS 7/COM 3,

kurį pateikė Jo Leinen

Tema: Kinijos iniciatyva „Viena juosta, vienas kelias“ ir ES ir AKR santykiai

Aiškėjant Kinijos „Juostų ir kelio iniciatyvos“ formai ir tikslams, Europos Komisija kaip atsaką į ją rengia „Azijai skirtą ryšių strategiją“.

Kadangi „Juostų ir kelio iniciatyva“ taip pat aiškiai skirta Afrikos šalims ir dėl to darys poveikį AKR ir ES santykiams, ar Komisija planuoja priimti panašią strategiją Afrikai? Jei taip, kokie jos tikslai?

Jei ne, kokių veiksmų imamasi siekiant sušvelninti „Juostų ir kelio iniciatyvos“ poveikį atitinkamoms šalims arba juo pasinaudoti?

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 7/COM 3

Visuotinėje ES strategijoje (1) atkreiptas dėmesys į didėjančią Azijos ekonominę svarbą ir paraginta priimti nuoseklų požiūrį į Kinijos ryšių iniciatyvas, orientuotas į vakarus.

ES siekia priimti ES Europos ir Azijos ryšių strategiją, visų pirma priimdama bendrą komunikatą, po kurio Taryba turi pateikti išvadas.

Šioje strategijoje bus apibrėžta Europos ryšių ir partnerystės su regionu vizija nuo reglamentavimo iki dialogo politikos klausimais ir nuo techninės iki finansinės pagalbos transporto, elektros tinklų, skaitmeninių ryšių ir žmonių tarpusavio ryšių srityse. Ja siekiama tvarių ryšių, padėti šalims įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus ir Paryžiaus klimato susitarimo tikslus.

Šiems tikslams pasiekti bus įgyvendinti finansiniai mechanizmai, apimantys dialogą politiniais klausimais su viešomis finansinėmis paskatomis ir privataus kapitalo sutelkimą.

Geografiniu požiūriu bendras komunikatas bus sutelktas į Europą ir Aziją, tačiau turės įtakos ir likusiam pasauliui: geresnis ekonomikos valdymas ir tvarios investicijos vietos lygmeniu turės teigiamą įtaką pasaulyje.

Kinijos „Juostų ir kelio iniciatyva“ sukėlė didelius lūkesčius Afrikoje kaip galimybė imtis keleto galimų svarbių infrastruktūros projektų, atitinkančių 2063 m. Afrikos Sąjungos darbotvarkę, kuria siekiama skatinti žemyno vystymąsi.

Kadangi nėra su Komisijos veikla Afrikoje susijusios skaidrios sistemos ir informacijos, vis dar sudėtinga įvertinti „Juostų ir kelio iniciatyvos“ poveikį Afrikoje ir įtraukti Kiniją į nustatytus koordinavimo mechanizmus. ES stiprina savo partnerystes su įvairiais subjektais, kad pagerintų bendradarbiavimu grindžiamą požiūrį į ryšius ir pateiktų naujas priemones, kuriomis būtų sprendžiamas, pvz., įsiskolinimo pavojaus klausimas, ir investicinių projektų poveikio vertinimus.

Tuo pat metu ES siekia konstruktyviai bendradarbiauti su Kinija dvišaliu pagrindu užmezgant planuotą dialogą vystymosi klausimais ir iš naujo pradėjo dialogą su Afrika. Taip įmanoma keistis išsamesne informacija apie atitinkamus požiūrius į vystymąsi ir Afriką.

KLAUSIMAS 1/COM 4,

kurį pateikė Thierry Cornillet

Tema: poreikis gerinti informavimą apie ES finansavimą ir vietos suinteresuotiesiems subjektams teikti mokymus, kaip rengti paraiškas projektams

Iš Komisijos parengtų darbinių dokumentų, kurie buvo išorės finansavimo priemonių laikotarpio vidurio peržiūros dalis, matyti, kad dar neišmokėta didelė dalis numatyto finansavimo. Nors atliktas tam tikras supaprastinimas, procedūros tebėra sudėtingos. Dėl šios padėties ES galėtų prarasti savo patikimumą: mūsų partnerės kartais mano, kad mes siekiame neišmokėti numatytų lėšų.

Ar Komisija kitoje daugiametėje finansinėje programoje galėtų pasiūlyti vietos suinteresuotiesiems subjektams skirtą ryšių ir mokymo programą, sutelktą į tai, kaip rengti paraiškas? Tai padėtų jiems įgyvendinti susijusius kriterijus ir padidintų galimybes, kad jų projektai būtų patvirtinti.

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 1/COM 4

Komisijos ataskaitoje dėl išorės finansavimo priemonių laikotarpio vidurio peržiūros nurodyta, kad biudžetas vykdomas veiksmingai. Konkrečiai, Europos plėtros fondo (EPF) tarnybų darbiniame dokumente nurodyta, jog įgyvendinimas laikomas veiksmingu, kai panaudota 50 proc. biudžeto, dėl 31 proc. sudarytos sutartys ir 13 proc. išmokėta (nuo 2017 m. birželio mėn.), ir atsižvelgiant į tai, kad 11-ojo EPF veikla įsibėgėjo tik 2016 m. pabaigoje.

Pasitelkdamos vystomojo bendradarbiavimo priemonės teminę pilietinės visuomenės organizacijų programą ES delegacijos visuomeniniams vietos subjektams dažnai organizuoja informacinius susitikimus dėl susijusių kvietimų teikti pasiūlymus, jų tikslų ir paraiškų pateikimo reikalavimų.

Be to, taip pat rengiami konkrečiai pritaikyti mokymo kursai. 2018–2020 m. laikotarpiu ES ketina toliau vykdyti šiuos veiksmus.

Be to, nuo 2018 m. balandžio 16 d. DEVCO akademijoje (2) galima nemokamai lankyti internetinius mokymus tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi srityje, taip pat finansų ir sutarčių valdymo kursus.

Dėl kitos daugiametės finansinės programos (DFP), Komisija deramai atsižvelgė į pateiktas rekomendacijas, jas apsvarstys ir pasiūlys veiksmingiausius būdus gerinti vietos subjektams šalyse partnerėse skirtą informavimo ir mokymo veiklą.

KLAUSIMAS 4/COM 5,

kurį pateikė Nathalie Griesbeck

Tema: Sahelio regiono stabilumo ir vystymosi užtikrinimas

2018 m. vasario 23 d. Briuselyje surengtoje aukšto lygio konferencijoje dėl Sahelio regiono 414 mln. EUR skirta paramai jungtinėms Sahelio penketuko pajėgoms. Sahelio penketuko pajėgos įsipareigojusios kovoti su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, kad užtikrintų stabilumą regione.

Kaip galime užtikrinti, kad šia finansine pagalba būtų prisidedama ne tik prie regiono saugumo, bet ir prie Sahelio, kuris yra smurtinio ekstremizmo ideologijos augimui palanki terpė, darnaus vystymosi?

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 4/COM 5

ES jau tvirtai įsipareigojusi padėti Sahelio regionui ir didžiausią dėmesį skiria pažeidžiamoms ir tarpvalstybinėms vietovėms. Sahelio penketuko šalims teikiamos ES paramos vystymuisi bendra suma sudaro 3,8 mlrd. EUR (2014–2020 m.), įskaitant 1,7 mlrd. EUR paramą biudžetui. Kartu su valstybėmis narėmis šiam regionui teikiama ES parama vystymuisi sudaro 8 mlrd. EUR.

Saugumo padėtis Sahelio regione toliau prastėja, kaip matyti iš kovo 2 d. Vagadugu centre surengto didelio masto teroristinio išpuolio ir nesibaigiančių išpuolių prieš gynybos ir saugumo pajėgas trijų valstybių – Burkina Faso, Malio ir Nigerio – sienų sankirtoje ir prieš operaciją „Barkhane“ ir MINUSMA (Jungtinių Tautų daugialypė integruota stabilizavimo misija Malyje). Didelėse centrinio ir šiaurės Malio vietovėse, taip pat Burkina Faso šiaurėje, vis dar nėra valstybės valdžios. Vietos gyventojai negali gauti pagrindinių socialinių paslaugų. Pagrindinės nestabilumo priežastys, būtent silpnas politinis, finansų ir saugumo valdymas, toliau skatina šią tendenciją.

Pastaraisiais metais, kad padėtų įveikti šiuos iššūkius, ES parengė visapusišką požiūrį, o po to – integruotą požiūrį, kuriais suderinti saugumo ir vystymosi aspektai. Pagal ES Sahelio strategiją ir jos regioninį veiksmų planą Sahelyje iš tiesų išbandytas integruotos ES politikos ir strategijų kūrimas pasitelkiant įvairiausias diplomatijos, vystymosi, stabilizavimo, humanitarinės pagalbos ir saugumo politikos priemones ir veiksmus.

ES labai patenkinta 2018 m. vasario 23 d. Briuselyje surengtos Sahelio konferencijos rezultatais. Sahelio penketuko jungtinėms pajėgoms iš viso skyrus 414 mln. EUR, konferencija tapo kertiniu akmeniu, susijusiu su bendromis pastangomis sutelkti Sahelio regionui skirtą paramą. ES, pasinaudojusi Afrikos taikos priemone, skyrė 100 mln. EUR paramai Sahelio penketuko jungtinėms pajėgoms.

Kad regione būtų užtikrintas ilgalaikis stabilumas ir darnus vystymasis, ES taip pat siekia, be veiksmų saugumo srityje, vykdyti nuolatinius veiksmus vystymosi srityje, kad būtų vėl taikomas teisinės valstybės principas ir teikiamos pagrindinės socialinės paslaugos, visų pirma pažeidžiamose vietovėse.

KLAUSIMAS 9/COM 6,

kurį pateikė Alpha Ousmane (Burkina Fasas)

Tema: EPF ateitis

Šiuo metu rengiami trys konkretūs susitarimo memorandumai su AKR valstybėmis. Tačiau kokia Europos plėtros fondo (EPF) ateitis?

Kyla trys klausimai dėl Europos Sąjungos požiūrio:

| 1. | kur bus įgyvendinamos regioninės orientacinės programos (ROP) ir kaip jos bus valdomos? |
| --- | --- |

1.

kur bus įgyvendinamos regioninės orientacinės programos (ROP) ir kaip jos bus valdomos?

| 2. | Ar yra ROP, kurią valdo Afrikos Sąjunga visų šalių labui, ar kiekvienas regionas išsaugos savo ROP? |
| --- | --- |

2.

Ar yra ROP, kurią valdo Afrikos Sąjunga visų šalių labui, ar kiekvienas regionas išsaugos savo ROP?

| 3. | Kaip bus valdoma padėtis Magrebe, kuris, nors ir yra sudaręs konkretų susitarimą su Europos Sąjunga, neturi ROP? |
| --- | --- |

3.

Kaip bus valdoma padėtis Magrebe, kuris, nors ir yra sudaręs konkretų susitarimą su Europos Sąjunga, neturi ROP?

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 9/COM 6

Komisija neseniai priėmė pasiūlymą dėl daugiametės finansinės programos (DFP) po 2020 m. ir birželio 14 d. pateiks savo pasiūlymus sektoriams dėl išorės veiksmų.

Dėl išorės veiksmų, įskaitant vystomąjį bendradarbiavimą, Europos Komisija numato smarkų supaprastinimą, kad būtų padidintas nuoseklumas ir veiksmingumas nekenkiant tam, dėl ko ES ir jos partnerių bendradarbiavimas toks ypatingas: jo nuspėjamumui, politikos principais grindžiamam pobūdžiui ir jo finansavimo dydžiui.

Vykdant šią bendro nuoseklumo didinimo veiklą siūloma Europos plėtros fondą (EPF) įtraukti į plataus masto ES biudžeto Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę, ir plataus masto priemone turėtų būti skatinami pagrindiniai aspektai.

Siūloma plataus masto priemonė turėtų pagrindinį geografinį aspektą ir būtų padalyta pagal pasaulio vietoves.

Regionų lygmens veiksmų, kurie šiuo metu žinomi kaip regioninės orientacinės programos (ROP), finansavimo klausimas bus sprendžiamas programavimo etapu.

Nedarant išvadų dėl būsimų diskusijų ir sprendimų, šalių partnerių regioninė integracija ir bendradarbiavimas galėtų toliau būti remiamas skirtingais lygmenimis. Atsižvelgiant į būsimame reglamente numatytas dalis, regioninės programos galėtų būti parengtos prireikus kartu užtikrinant suderinamumą Afrikos žemyne.

Pagal plataus masto priemonę Magrebas būtų įtrauktas į „kaimynystės“ dalį. Vis dėlto regioninis programavimas visų pirma yra programavimo klausimas, kuris bus apibrėžtas vėlesniame etape.

KLAUSIMAS 10/COM 7,

kurį pateikė Marlene Mizzi

Tema: darnaus vystymosi tikslai

Darnaus vystymosi tikslai (DVT) – tai 193 šalių nustatyti tikslai, apimantys visų šalių įsipareigojimą įgyvendinti visus su 169 užduotimis susijusius 17 tikslų.

Ar, atsižvelgiant į tai, Komisija galėtų suteikti informacijos apie planus investuoti į DVT įgyvendinimą tiek ES lygmeniu, tiek mūsų šalyse partnerėse?

Šis klausimas dar svarbesnis, atsižvelgiant į tai, kad šiomis užduotimis sprendžiamas ne tik ekonomikos politikos klausimas, nes jos taip pat susijusios su socialinės nelygybės, žalesnės ekonomikos poreikio ir saugesnės aplinkos visoms kartoms klausimais.

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 10/COM 7

Europos Komisija pasirinko dviejų pakopų požiūrį į įgyvendinimą: i) įtraukti darnaus vystymosi tikslus (DVT) į Europos politikos programą ir Komisijos prioritetus ir ii) apsvarstyti mūsų ilgalaikę viziją ir sektorių politikos po 2020 m. prioritetus. Tikimasi, kad 2018 m. antrąjį pusmetį bus pateiktas diskusijoms skirtas dokumentas „Tvari Europa iki 2030 m.“ dėl tolesnių veiksmų dėl JT DVT, taip pat dėl Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos. Jis taps diskusijos dėl Europos ateities dalimi ir kartu bus pateikta „DVT įgyvendinimo pažangos“ analizė ir ES pasiekimų įgyvendinant DVT apžvalga. Sukurta įvairių suinteresuotųjų subjektų platforma, kad būtų galima plėtoti geriausią DVT įgyvendinimo patirtį ir ja keistis, o jų dalyvavimo ir indėlio apžvalga taip pat bus įtraukta kaip priedas.

Kalbant konkrečiai apie DVT įgyvendinimą vystant bendradarbiavimą, 2017 m. birželio mėn. ES ir jos valstybės narės susitarė dėl naujo Europos konsensuso dėl vystymosi. Taip suteikiama nauja bendra ES institucijų ir valstybių narių vystymosi politikos, kuri tebėra sutelkta į skurdo panaikinimą, sistema, kartu atsižvelgiant į vystymosi politikos ir humanitarinės pagalbos, aplinkos, klimato kaitos, migracijos ir saugumo politikos ryšį. Bus imtasi veiksmų nelygybei panaikinti, siekiant užtikrinti, kad niekas nebūtų užmirštas. Europos konsensusas Tarybai jau pateikė pasiūlymus dėl derybinių nurodymų dėl atnaujintos partnerystės su AKR valstybėmis.

Kartu su politiniais įsipareigojimais turėtų būti teikiamos investicijos. Šiuo atžvilgiu DVT grindžiama ES nuomonė dėl kitos daugiametės finansinės programos ir būsimų priemonių. Komisija, pasitelkdama įvairias iniciatyvas, jau investuoja į DVT įgyvendinimą šalyse partnerėse. Praėjusiais metais pradėta ES ir JT iniciatyva „Spotlight“, prie kurios ES prisidės maždaug 500 mln. EUR, skirtais visų formų smurtui prieš moteris ir mergaites panaikinti. Tikimasi, kad Europos išorės investicijų planas iki 2020 m. paskatins daugiau kaip 44 mlrd. EUR dydžio investicijas Afrikos šalyse partnerėse ir 4,1 mlrd. EUR dydžio Europos Komisijos indėlį į ES kaimynystės politiką. Be to, Komisija skirs 30 mln. EUR naujam JT bendrajam fondui, įtrauktam į 2030 m. darbotvarkę.

Žvelgiant į ateitį, Europos Komisija įsipareigojusi stiprinti savo DVT pagrįstą politinį dialogą su šalimis partnerėmis ir remti savo šalis partneres siekiant 2030 m. darbotvarkės nacionaliniu lygmeniu, taip pat ir suderinant savo nacionalinius vystymosi planus su DVT.

KLAUSIMAS 6/COM 8,

kurį pateikė Catherine Bearder

Tema: neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais bei AKR ir ES santykiai

Prieš dvejus metus Komisija priėmė kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų planą, kurio 3.2 tikslu raginama stiprinti pasaulines partnerystes, apimančias kilmės, tranzito ir rinkos šalis.

Kurios AKR valstybės, Komisijos nuomone, yra prioritetinės šalys, su kuriomis reikėtų stiprinti dialogą ir techninį bendradarbiavimą neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais srityje?

Kokių veiksmų imtasi, kad šis klausimas būtų įtrauktas į aukšto lygio susitikimus su regioninėmis organizacijomis, pvz., Afrikos Sąjunga, Pietų Afrikos vystymosi bendrija ir Rytų Afrikos bendrija?

Kokia pažanga padaryta siekiant naudoti prekybos priemones, kuriomis būtų skatinama imtis veiksmų dėl neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais? Ar šios nuostatos įtrauktos į dabartines ir būsimas derybas dėl AKR ir ES LPS?

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 6/COM 8

Įgyvendinant 2016 m. kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų planą, ES ir jos valstybės narės skiria daug lėšų veiksmams, kuriais stiprinamos partnerystės, apimančios kilmės, tranzito ir rinkos šalis. Pavyzdžiui, 2016 ir 2017 m. iš ES išorės vystomojo bendradarbiavimo lėšų skirta maždaug 340 mln. EUR ir jais tiesiogiai prisidedama prie veiksmų plano tikslų įgyvendinimo.

Kadangi neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais vykdoma visose AKR valstybėse prekiaujant įvairiais produktais (dramblio kaulu, dalbergijomis, skujuočiais, vėžliais, paukščiais ir kt.), visos šalys gavo tam tikrą paramą, skirtą kovai su šiais nusikaltimais, tačiau didžiausias dėmesys sutelktas į pagrindinius tiekimo regionus: Madagaskarą, Centrinę Afriką, Rytų Afriką, Vakarų Afriką ir Pietų Afriką.

Kovai su prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais sutelktomis programomis remiamos tarptautinės organizacijos, kurios specializuojasi kovos su nusikaltimais laukinių augalų ir gyvūnų srityje, pvz., Tarptautinis kovos su nusikaltimais laukinei gamtai konsorciumas (angl. ICCWC). ES ir jos valstybės narės taip pat teikė pirmenybę vietos bendruomenių vaidmens skatinimui laukinių augalų ir gyvūnų apsaugos srityje. Todėl programose pasauliniu, regionų, nacionaliniu ir vietos lygmenimis dalyvauja daugybė partnerių ir jos apima visą veiklos spektrą: tvarų saugomų teritorijų valdymą, vietos bendruomenių pragyvenimo lygio gerinimą vykdant ekonominę veiklą ir teikiant ekosistemos paslaugas (vandenį, energiją, žaliąsias darbo vietas, laukinių medžiojamųjų gyvūnų mėsą ir kt.), išardant nusikalstamus tinklus.

ES labai aktyviai su AKR valstybėmis dalyvavo susitikimuose su regionų lygmens subjektais, pvz., Afrikos Sąjunga, Pietryčių Azijos Šalių Asociacija, Pietų Afrikos vystymosi bendrija ir Centrinės Afrikos valstybių ekonomine bendrija, taip pat tokiuose forumuose, kaip Kongo baseino miškų partnerystė. Be to, regioninis programavimas, susijęs su aplinka ir laukiniais augalais ir gyvūnais, apima partnerystes su atitinkamomis regioninėmis valdžios institucijomis ir jų dalyvavimą.

Aplinkos apsaugos priemonės ir tvarumas yra diskusijų, kuriose dalyvauja ES, dėl prekybos ir ekonominės partnerystės susitarimo dalis. Pavyzdžiui, ES užtikrina, kad didesnis dėmesys būtų skiriamas Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos laikymuisi.

KLAUSIMAS 5/COM 9,

kurį pateikė György Hölvenyi

Tema: religinių bendruomenių vaidmuo valdant konfliktus AKR valstybėse

Religinės bendruomenės turi reikalingų pajėgumų valdyti konfliktus krizę patiriančiose AKR valstybėse. Religinės bendruomenės ir institucijos neišvengiamai yra suinteresuotieji subjektai, ne tik dvasiniu požiūriu, bet ir dėl savo lyderystės ir teisėtumo jie smarkiai prisideda prie socialinio stabilumo, kaip matyti iš naujų pavyzdžių, pvz., Kongo katalikų vyskupų konferencijos, kaip svarbaus tarpininko derybose dėl politinės pertvarkos Kongo Demokratinėje Respublikoje, vaidmens.

Kaip Komisija užtikrina religinių bendruomenių dalyvavimą ES konfliktų valdymo veiksmuose? Ką ji mano apie jų rekomendacijas vykdant išorės veiksmus? Ar religinės organizacijos bus įtrauktos į AKR ir ES bendradarbiavimo struktūras ir dialogą politikos klausimais?

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 5/COM 9

Religinės bendruomenės ir platesnis regionas gali atlikti svarbų vaidmenį konfliktų prevencijos, valdymo ir sprendimo srityse. Dažnai jos taikos proceso įsipareigojimams suteikia išskirtinių dvasinių, moralinių, socialinių, o kartais ir politinių aspektų.

Todėl EIVT ir Europos Komisijos tarnybos dažnai su jomis bendradarbiauja, kad jos prisidėtų prie konfliktų prevencijos, valdymo ir sprendimo veiksmų.

AKR valstybėse Komisija palaiko ryšius su daugybe skirtingų tarpininkavimo pagalbos organizacijų, dalyvių ir suinteresuotųjų subjektų, taip pat vykdo darbą, susijusį su religiniais aspektais, pvz., religinių ir tradicinių taikdarių tinklu, Karaliaus Abdullah Bin Abdulazizo tarptautiniu religijų ir kultūrų dialogo centru (angl. KAICIID), taip pat Islamo bendradarbiavimo organizacija. Pavyzdžiui, bendraujame su Sant’Egidio bendruomene Centrinės Afrikos Respublikoje.

Tam tikrais atvejais, pvz., Kongo Demokratinėje Respublikoje, Katalikų vyskupų konferencija iš tiesų atliko svarbų vaidmenį sudarant susitarimą, tačiau kitais atvejais religinių vadovų vaidmuo gali būti perdėtas ar juo netgi gali būti naudojamasi.

Atsižvelgdama į padėtį ir vietos sąlygas, Europos Komisija gali remti religinių bendruomenių dalyvavimą dialoguose ir konsultacijose. Ji taip pat gali teikti techninę pagalbą taikos procesuose dalyvaujantiems religiniams subjektams.

Vis dėlto religinį aspektą reikia vertinti kruopščiai išanalizavus spręstinus klausimus ir susijusius subjektus. ES turi užtikrinti, kad jos atliktas religijos vaidmens vertinimas apimtų pakankamai aspektų, kad būtų atsižvelgta į sudėtingą visų konflikto varomųjų jėgų ir jų kintančių modelių santykį. Kaip pabrėžta pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais 2015 m. ataskaitoje, itin svarbu suvokti žmonių vaidmenį panaudojant religiją politiniams tikslams.

Konkrečiai, vykdant programą „Kultūrų dialogas ir kultūra“ (vystomojo bendradarbiavimo priemonė (angl. DCI) pasirinktose AKR šalyse bus padidintas kultūrinis pliuralizmas ir kultūrų tarpusavio supratimas, įskaitant su religija ar tikėjimu susijusius aspektus. 2018 m. pradžioje atrinkti ir pradėti įgyvendinti penki projektai, kurių bendra vertė – 10 mln. EUR.

Pirmenybė teikta veiksmams, kurių imtasi pažeidžiamose šalyse arba šalyse, kurios susiduria su dideliais perkeltųjų asmenų ar neteisėtų migrantų srautais: atrinkti pasiūlymai bus įgyvendinti Benine, Burkina Fase, Burundyje, Kamerūne, Dramblio Kaulo Krante, Kongo Demokratinėje Respublikoje, Egipte, Kenijoje, Malyje, Nigeryje, Nigerijoje, Ruandoje, Senegale, Pietų Sudane, Tanzanijoje, Toge, Ugandoje ir Zimbabvėje, Sirijoje, Irake ir Libane.

Projektuose pasitelkiama religinių vadovų įtaka skatinant kultūros įvairovę ir pagarbą vienodam visų vyrų ir moterų orumui vykdant religijų ir kultūrų dialogą ir bendradarbiavimą. Religiniai vadovai ir bendruomenės yra tikslinės pajėgumų didinimo veiksmų grupės.

Be to, dabartiniu kvietimu teikti pasiūlymus pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP) siekiama didinti „skirtingo tikėjimo ar netikinčių asmenų tarpusavio supratimą ir pagarbą, prisidedant prie to, kad įtraukios bendruomenės ir visuomenės priimtų įvairovę ir galėtų taikiai spręsti galimus konfliktus“. AKR valstybėms skirtiems pilietinės visuomenės veiksmams gali būti teikiama parama. Projektai bus atrinkti 2018 m. (orientacinė suma – 5 mln. EUR).

KLAUSIMAS 8/COM 10,

kurį pateikė Laura Agea

Tema: būsima BŽŪP reforma ir poveikis AKR valstybėms

Įvairiais tyrimais patvirtintas ES bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) tiesioginis poveikis AKR valstybėse. Deja, šis poveikis ne visada teigiamas. ES, kaip svarbiausia žemės ūkio produktų iš AKR valstybių importuotoja, atlieka svarbų vaidmenį tarptautinės žemės ūkio rinkos ir pasaulinio aprūpinimo maistu srityje. Svarbus iššūkis mums – suderinti būsimą BŽŪP reformą su ES įsipareigojimais pagal pasaulinę darnaus vystymosi darbotvarkę (DVT, Paryžiaus susitarimą ir t. t.).

Kokios priemonės numatytos būsimos BŽŪP struktūroje, kad būtų padidintas teigiamas poveikis besivystančioms šalims ir toliau laikomasi mūsų įsipareigojimų, visų pirma darnaus vystymosi ir aprūpinimo maistu srityse?

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 8/COM 10

2017 m. birželio mėn. priimtu nauju Europos konsensusu dėl vystymosi patvirtinta politikos suderinamumo vystymosi labui (angl. PCD) svarba siekiant DVT.

Žemės ūkis glaudžiai susijęs su tokiais klausimais, kaip darbo vietų kūrimas, maistas, oras, klimato kaita, vanduo, dirvožemis ir biologinė įvairovė, todėl jis atlieka svarbų vaidmenį 2030 m. darbotvarkėje. Dar tik pradėtas ilgas darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimo kelias ir žemės ūkio sektorius turi progą įrodyti, kad jis gali prisidėti sprendžiant šį klausimą.

Pastaruosius 25 metus viena po kitos vykdytomis bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformomis laipsniškai padidintas BŽŪP orientavimas į rinką (3), kartu gerinant jos veiklą aplinkos ir klimato srityse (4). Šiomis reformomis atkreiptas dėmesys į pagrindinius BŽŪP tikslus – užtikrinti perspektyvią maisto produktų gamybą, tvarų gamtos išteklių ir klimato politikos veiksmų valdymą ir suderintą teritorinį vystymąsi Europos Sąjungoje.

Šiuo metu atliekama BŽŪP peržiūra taip pat siekiama toliau prisidėti prie ES tarptautinių įsipareigojimų. 2017 m. lapkričio mėn. komunikate dėl maisto ir ūkininkavimo ateities išdėstytos plataus masto politikos kryptys (5), taip pat susijusios su BŽŪP tarptautiniu aspektu. Jos tiksliau nustatytos neseniai Komisijos priimtame pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl bendros žemės ūkio politikos po 2020 m.

ES akivaizdžiai įsipareigojusi padėti šalims įtraukti savo žemės ūkio sektorius į pasaulio prekybos sistemą ir dalytis pasaulinės ekonomikos nauda (6). Ji supranta, kad tai įmanoma tik tuo atveju, kai šalys partnerės užima vadovaujančią poziciją. ES šiuo metu bendradarbiauja su 60 šalių partnerių tvaraus žemės ūkio ir aprūpinimo maistu srityje (7). Afrikoje didžiausias dėmesys skiriamas paramai politikai, kuria skatinamos atsakingos investicijos į kaimo vietoves ir remiamas žemės ūkio maisto produktų sektorius, kad galiausiai Afrikos šalims būtų padėta išnaudoti savo žemės ūkio sektoriaus galimybes ir patenkinti savo piliečių poreikius.

Balandžio mėn. Komisija taip pat sukūrė darbo grupę, kurią sudaro ES ir Afrikos ekspertai, kad ji teiktų patarimus ir rengtų rekomendacijas stiprinti ES ir Afrikos Sąjungos partnerystę maisto ir ūkininkavimo srityse ir didinti ES vaidmenį Afrikos darbo vietų kūrimo ekonominės plėtros srityje žemės ūkio, žemės ūkio verslo ir žemės ūkio pramonės sektoriuose.

KLAUSIMAS 11/COM 11,

kurį pateikė Neena Gill

Tema: humanitarinė pagalba Kongo Demokratinei Respublikai

2017 m. humanitarinė pagalba Kongo Demokratinei Respublikai buvo mažiausia per pastarąjį dešimtmetį.

Praėjusiais metais ES humanitarinė pagalba šaliai buvo 4 mln. EUR mažesnė nei 2016 m.

2017 m. spalio mėn. JT Kongo Demokratinėje Respublikoje oficialiai paskelbė trečio lygio nepaprastąją padėtį, geografiškai orientuojantis į Kasajaus, Tanganikos ir Pietų Kivu regionus.

| 1. | Koks šiuo metu pasaulinio finansavimo humanitarinei padėčiai Kongo Demokratinėje Respublikoje trūkumas? |
| --- | --- |

1.

Koks šiuo metu pasaulinio finansavimo humanitarinei padėčiai Kongo Demokratinėje Respublikoje trūkumas?

| 2. | Ar Komisija nuo 2017 m. spalio mėn. ėmėsi priemonių, kad padidintų humanitarinę pagalbą Kongo Demokratinei Respublikai? |
| --- | --- |

2.

Ar Komisija nuo 2017 m. spalio mėn. ėmėsi priemonių, kad padidintų humanitarinę pagalbą Kongo Demokratinei Respublikai?

ATSAKYMAS Į KLAUSIMĄ 11/COM 11

Atsižvelgiant į prastėjančią humanitarinę padėtį Kongo Demokratinėje Respublikoje, 2018 m. balandžio 13 d. Ženevoje surengta pirmoji tarptautinė humanitarinė konferencija dėl Kongo Demokratinės Respublikos. Konferenciją surengė JT, ES ir Nyderlandai. Joje dalyvavo 101 delegacija, įskaitant 22 ES valstybes nares. Ji baigta priėmus įsipareigojimus ir paskelbus apie 528,1 mln. USD, skirtus humanitariniam atsakui Kongo Demokratinėje Respublikoje. Europos Komisija paskelbė, kad 2018 m. Kongo Demokratinei Respublikai skirta 77,1 mln. EUR parama, o valstybės narės pranešė apie papildomą 246 mln. USD dydžio paramą, todėl ES įsipareigojimas sudaro du trečdalius visos sumos.

Pasak JT, 2018 m. Humanitarinės pagalbos teikimo Kongo Demokratinei Respublikai planui vykdyti reikia 1,68 mlrd. USD, nes pagalbos reikia 13,1 mln. žmonių.

2018 m. spalio 20 d. JT šešiems mėnesiams paskelbė trečio lygio nepaprastąją padėtį – aukščiausio lygio atsaką –, geografiškai orientuojantis į Pietų Kivu, Tanganikos ir Kasajaus regionus. 3 lygio padėtis turi būti atšaukta 2018 m. balandžio 20 d., nes, pasak JT, iš esmės įgyvendinti veiksmingo tarptautinių pajėgumų didinti humanitarinę pagalbą sutelkimo kriterijai.

Europos Komisija nuo 1994 m. remia humanitarines operacijas Kongo Demokratinėje Respublikoje ir toliau tai daro. Ji remia atsaką siekiant patenkinti pagrindinius humanitarinius poreikius, įskaitant pagalbą maistu, mitybą, sveikatos priežiūros paslaugas, apsaugą, prieglobstį, vandenį, sanitariją ir higieną, švietimą kilus nepaprastajai padėčiai, taip pat logistiką ir humanitarinės pagalbos koordinavimą. 2018 m., be jau didelio finansavimo, skiriamo vystymuisi Kongo Demokratinėje Respublikoje, taip pat bus vykdoma tarpininkavimo, suderinimo ir atsparumo didinimo veikla, finansuojama kitomis Europos Komisijos naudojamomis priemonėmis.

---

(1)  https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/pages/files/eugs_review_web_13.pdf.

(2)  https://webgate.ec.europa.eu/devco-academy/.

(3)  Tai pasiekta mažinant priemones, darančias iškreipiamąjį poveikį gamybai ir prekybai. Šiuo metu daugiau kaip 90 proc. ūkininkams skiriamos ES paramos nebesiejama su pagamintu kiekiu ar produktu, todėl prekybai nedaromas iškreipiamasis poveikis. Iš rinkos priemonių taikomos tik apsauginės sąlygos krizės laikotarpiu, o nuo 2015 m. gruodžio mėn. panaikintos eksporto grąžinamosios išmokos.

(4)  Konkrečios BŽŪP priemonės, skirtos tvariai maisto produktų gamybai, apima tiek privalomas (kompleksinės paramos, žalinimo), tiek savanoriškas priemones (pagal kaimo plėtros politiką). Todėl ES ūkininkams teikiama parama atspindi jų pastangas ir priemonių įgyvendinimą, kuriais užtikrinamas tvarus žemės ūkis.

(5)  Jame taip pat aiškiai nurodyta, kad būsima BŽŪP turi atlikti didesnį vaidmenį įgyvendinant Valetos aukščiausiojo lygio susitikimo išvadą sprendžiant pagrindines migracijos priežastis. Pavyzdžiui, pasinaudoti žiniomis ir inovacijomis ir stiprinti bendradarbiavimą žemės ūkio mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, išnagrinėti mokymo ir mainų projektus ir didinti strateginį politinį bendradarbiavimą ir dialogą su Afrikos Sąjunga su žemės ūkiu ir kaimo plėtra susijusiais klausimais.

(6)  ES visoms mažiausiai išsivysčiusioms šalims suteikia prieigą be muitų ir be kvotų, o ekonominės partnerystės susitarimais (EPS) valstybėms narėms leidžiama apsaugoti jautrius importui žemės ūkio produktus nuo liberalizavimo visiškai jų neįtraukiant arba leidžiant taikyti griežtas apsaugos priemones, kurias galima panaudoti saugojimui nuo staigaus importo padidėjimo.

(7)  2014–2020 m. laikotarpiu šiam tikslui skirta 8,5 mlrd. EUR ES paramos vystymuisi.

---