# Europeiska unionens C 463/21 d

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 463 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 61 årgången21 december 2018 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 463

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

61 årgången21 december 2018

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2017–2018Sammanträdena den 5–8 februari 2018
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 254, 19.7.2018 .ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2017–2018Sammanträdena den 5–8 februari 2018
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 254, 19.7.2018 .ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i

EUT C 254, 19.7.2018

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 6 februari 2018 |
| 2018/C 463/01 | Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2018 om Europeiska centralbankens årsrapport för 2016 (2017/2124(INI)) | 2 |
| 2018/C 463/02 | Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2018 om att påskynda innovationen för ren energi (2017/2084(INI)) | 10 |
| | Onsdagen den 7 februari 2018 |
| 2018/C 463/03 | Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2018 om skydd och icke-diskriminering av minoriteter i EU:s medlemsstater (2017/2937(RSP)) | 21 |
| 2018/C 463/04 | Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2018 om nolltolerans för kvinnlig könsstympning (2017/2936(RSP)) | 26 |
| | Torsdagen den 8 februari 2018 |
| 2018/C 463/05 | Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om Ryssland, fallet Oyub Titiev och människorättscentrumet Memorial (2018/2560(RSP)) | 31 |
| 2018/C 463/06 | Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om avrättningar i Egypten (2018/2561(RSP)) | 35 |
| 2018/C 463/07 | Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om barnslaveri i Haiti (2018/2562(RSP)) | 40 |
| 2018/C 463/08 | Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om årsrapporten om Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet (2017/2071(INI)) | 44 |
| 2018/C 463/09 | Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om den nuvarande människorättssituationen i Turkiet (2018/2527(RSP)) | 56 |
| 2018/C 463/10 | Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om situationen i Venezuela (2018/2559(RSP)) | 61 |
| 2018/C 463/11 | Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om situationen för UNRWA (2018/2553(RSP)) | 65 |
| 2018/C 463/12 | Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om bestämmelserna beträffande tidsomställning (2017/2968(RSP)) | 67 |
| | YTTRANDEN |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdagen den 8 februari 2018 |
| 2018/C 463/13 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1126/2008 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 vad gäller ändringar av den internationella finansiella rapporteringsstandarden IFRS 9 (D054380/02 – 2017/3018(RPS)) | 68 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 6 februari 2018

2018/C 463/01

Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2018 om Europeiska centralbankens årsrapport för 2016 (2017/2124(INI))

2

2018/C 463/02

Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2018 om att påskynda innovationen för ren energi (2017/2084(INI))

10

Onsdagen den 7 februari 2018

2018/C 463/03

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2018 om skydd och icke-diskriminering av minoriteter i EU:s medlemsstater (2017/2937(RSP))

21

2018/C 463/04

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2018 om nolltolerans för kvinnlig könsstympning (2017/2936(RSP))

26

Torsdagen den 8 februari 2018

2018/C 463/05

Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om Ryssland, fallet Oyub Titiev och människorättscentrumet Memorial (2018/2560(RSP))

31

2018/C 463/06

Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om avrättningar i Egypten (2018/2561(RSP))

35

2018/C 463/07

Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om barnslaveri i Haiti (2018/2562(RSP))

40

2018/C 463/08

Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om årsrapporten om Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet (2017/2071(INI))

44

2018/C 463/09

Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om den nuvarande människorättssituationen i Turkiet (2018/2527(RSP))

56

2018/C 463/10

Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om situationen i Venezuela (2018/2559(RSP))

61

2018/C 463/11

Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om situationen för UNRWA (2018/2553(RSP))

65

2018/C 463/12

Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om bestämmelserna beträffande tidsomställning (2017/2968(RSP))

67

YTTRANDEN

Europaparlamentet

Torsdagen den 8 februari 2018

2018/C 463/13

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1126/2008 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 vad gäller ändringar av den internationella finansiella rapporteringsstandarden IFRS 9 (D054380/02 – 2017/3018(RPS))

68

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 6 februari 2018 |
| 2018/C 463/14 | Europaparlamentets beslut av den 6 februari 2018 om begäran om upphävande av Steeve Briois immunitet (2017/2221(IMM)) | 70 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 6 februari 2018

2018/C 463/14

Europaparlamentets beslut av den 6 februari 2018 om begäran om upphävande av Steeve Briois immunitet (2017/2221(IMM))

70

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 6 februari 2018 |
| 2018/C 463/15 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2018 om utkastet till rådets beslut om förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien (11040/2017 – C8-0320/2017 – 2017/0139(NLE)) | 72 |
| 2018/C 463/16 | Europaparlamentets beslut av den 6 februari 2018 om tillsättning av ett särskilt utskott för unionens förfarande för godkännande av bekämpningsmedel och fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod (2018/2534(RSO)) | 73 |
| 2018/C 463/17 | P8_TA(2018)0023Geoblockering och andra former av diskriminering på grund av kundernas nationalitet, bosättningsort eller etableringsort på den inre marknaden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder mot geoblockering och andra former av diskriminering på grund av kundernas nationalitet, bosättningsort eller etableringsort på den inre marknaden och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2009/22/EG (COM(2016)0289 – C8-0192/2016 – 2016/0152(COD))P8_TC1-COD(2016)0152Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om åtgärder mot omotiverad geoblockering och andra former av diskriminering på grund av kunders nationalitet, bosättningsort eller etableringsort på den inre marknaden och om ändring av förordningarna (EG) nr 2006/2004 och (EU) 2017/2394 samt direktiv 2009/22/EG | 76 |
| 2018/C 463/18 | P8_TA(2018)0024Kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar (COM(2015)0337 – C8-0190/2015 – 2015/0148(COD))P8_TC1-COD(2015)0148Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiv 2003/87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar och beslut (EU) 2015/1814 | 79 |
| | Onsdagen den 7 februari 2018 |
| 2018/C 463/19 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 20 december 2017 om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/2358 och delegerad förordning (EU) 2017/2359 vad gäller dag då de börjar tillämpas (C(2017)08681 – 2017/3032(DEA)) | 82 |
| 2018/C 463/20 | Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2018 om Europaparlamentets sammansättning (2017/2054(INL) – 2017/0900(NLE)) | 83 |
| 2018/C 463/21 | Europaparlamentets beslut av den 7 februari 2018 om översynen av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (2017/2233(ACI)) | 89 |
| 2018/C 463/22 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 februari 2018 om utkastet till rådets genomförandebeslut om automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Portugal (13308/2017 – C8-0419/2017 – 2017/0821(CNS)) | 93 |
| | Torsdagen den 8 februari 2018 |
| 2018/C 463/23 | P8_TA(2018)0037Garantifonden för åtgärder avseende tredje land ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 februari 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (COM(2016)0582 – C8-0374/2016 – 2016/0274(COD))P8_TC1-COD(2016)0274Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 februari 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land | 94 |
| 2018/C 463/24 | P8_TA(2018)0038EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför unionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 februari 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 466/2014/EU om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför unionen (COM(2016)0583 – C8-0376/2016 – 2016/0275(COD))P8_TC1-COD(2016)0275Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 februari 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2018/... om ändring av beslut nr 466/2014/EU om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU | 95 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 6 februari 2018

2018/C 463/15

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2018 om utkastet till rådets beslut om förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien (11040/2017 – C8-0320/2017 – 2017/0139(NLE))

72

2018/C 463/16

Europaparlamentets beslut av den 6 februari 2018 om tillsättning av ett särskilt utskott för unionens förfarande för godkännande av bekämpningsmedel och fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod (2018/2534(RSO))

73

2018/C 463/17

P8_TA(2018)0023Geoblockering och andra former av diskriminering på grund av kundernas nationalitet, bosättningsort eller etableringsort på den inre marknaden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder mot geoblockering och andra former av diskriminering på grund av kundernas nationalitet, bosättningsort eller etableringsort på den inre marknaden och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2009/22/EG (COM(2016)0289 – C8-0192/2016 – 2016/0152(COD))P8_TC1-COD(2016)0152Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om åtgärder mot omotiverad geoblockering och andra former av diskriminering på grund av kunders nationalitet, bosättningsort eller etableringsort på den inre marknaden och om ändring av förordningarna (EG) nr 2006/2004 och (EU) 2017/2394 samt direktiv 2009/22/EG

omotiverad

76

2018/C 463/18

P8_TA(2018)0024Kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar (COM(2015)0337 – C8-0190/2015 – 2015/0148(COD))P8_TC1-COD(2015)0148Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiv 2003/87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar och beslut (EU) 2015/1814

79

Onsdagen den 7 februari 2018

2018/C 463/19

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 20 december 2017 om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/2358 och delegerad förordning (EU) 2017/2359 vad gäller dag då de börjar tillämpas (C(2017)08681 – 2017/3032(DEA))

82

2018/C 463/20

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2018 om Europaparlamentets sammansättning (2017/2054(INL) – 2017/0900(NLE))

83

2018/C 463/21

Europaparlamentets beslut av den 7 februari 2018 om översynen av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (2017/2233(ACI))

89

2018/C 463/22

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 februari 2018 om utkastet till rådets genomförandebeslut om automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Portugal (13308/2017 – C8-0419/2017 – 2017/0821(CNS))

93

Torsdagen den 8 februari 2018

2018/C 463/23

P8_TA(2018)0037Garantifonden för åtgärder avseende tredje land ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 februari 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (COM(2016)0582 – C8-0374/2016 – 2016/0274(COD))P8_TC1-COD(2016)0274Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 februari 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land

94

2018/C 463/24

P8_TA(2018)0038EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför unionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 februari 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 466/2014/EU om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför unionen (COM(2016)0583 – C8-0376/2016 – 2016/0275(COD))P8_TC1-COD(2016)0275Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 februari 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2018/... om ändring av beslut nr 466/2014/EU om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU

95

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

21.12.2018

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2017–2018

Sammanträdena den 5–8 februari 2018

Protokollen för denna session har publicerats i

  EUT C 254, 19.7.2018
  .

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 6 februari 2018

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/2

---

P8_TA(2018)0025

Europeiska centralbankens årsrapport för 2016

Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2018 om Europeiska centralbankens årsrapport för 2016 (2017/2124(INI))

(2018/C 463/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens årsrapport för 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens årsrapport för 2016,

| — | med beaktande av artikel 284.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 284.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (ECB), särskilt artiklarna 3 och 15, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (ECB), särskilt artiklarna 3 och 15,

| — | med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av rapporten från högnivågruppen om egna medel (Montirapporten), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från högnivågruppen om egna medel (Montirapporten),

| — | med beaktande av förfarandet vid makroekonomiska obalanser (MIP), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förfarandet vid makroekonomiska obalanser (MIP),

| — | med beaktande av artikeln i ECB Economic Bulltin om de monetära finansinstitutens utlåningsräntor ”MFI lending rates: pass-through in the time of non-standard monetary policy” (utgåva 1/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikeln i ECB Economic Bulltin om de monetära finansinstitutens utlåningsräntor ”MFI lending rates: pass-through in the time of non-standard monetary policy” (utgåva 1/2017),

| — | med beaktande av 2017 års rapport från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om den europeiska industrin och penningpolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2017 års rapport från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om den europeiska industrin och penningpolitiken,

| — | med beaktande av Transparency Internationals rapport om ECB:s oberoende och ansvarsskyldighet ”Two sides of the same coin? Independence and accountability of the European Central Bank”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Transparency Internationals rapport om ECB:s oberoende och ansvarsskyldighet ”Two sides of the same coin? Independence and accountability of the European Central Bank”,

| — | med beaktande av ECB:s förklaring ”Vad är egentligen pengar?” |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECB:s förklaring ”Vad är egentligen pengar?”

| — | med beaktande av överenskommelsen om ECB:s akuta likviditetsstöd (ELA) som offentliggjordes den 19 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av överenskommelsen om ECB:s akuta likviditetsstöd (ELA) som offentliggjordes den 19 juni 2017,

| — | med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation 2010/191/EU av den 22 mars 2010 om omfattningen och effekterna av eurosedlars och euromynts ställning som lagliga betalningsmedel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation 2010/191/EU av den 22 mars 2010 om omfattningen och effekterna av eurosedlars och euromynts ställning som lagliga betalningsmedel (1),

| — | med beaktande av artikel 11 i rådets förordning (EG) nr 974/98 av den 3 maj 1998 om införande av euron (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11 i rådets förordning (EG) nr 974/98 av den 3 maj 1998 om införande av euron (2),

| — | med beaktande av artikel 128.1 i EUF-fördraget om euron som lagligt betalningsmedel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 128.1 i EUF-fördraget om euron som lagligt betalningsmedel,

| — | med beaktande av ECB-ordförandens tal den 6 april 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECB-ordförandens tal den 6 april 2017,

| — | med beaktande av artikel 127.5 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 127.5 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 127.2 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 127.2 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av ECB:s återkoppling på de synpunkter som lämnats av Europaparlamentet inom ramen för dess resolution om ECB:s årsrapport för 2015 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECB:s återkoppling på de synpunkter som lämnats av Europaparlamentet inom ramen för dess resolution om ECB:s årsrapport för 2015 (3),

| — | med beaktande av artikel 132.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0383/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0383/2017), och av följande skäl:

| A. | Vid sitt möte den 9–10 mars 2016 antog ECB-rådet ytterligare åtgärder för att uppfylla det primära målet om prisstabilitet och det sekundära målet om att med penningpolitiken stödja ekonomin genom 1) en sänkning av styrräntorna och en lägre ränta på inlåningsfaciliteten satt till -0,4 %, 2) en ökning till 80 miljarder euro av de månatliga köpen inom ramen för programmet för köp av tillgångar (APP), 3) inrättandet av ett nytt program för köp av värdepapper från företagssektorn (CSPP) i APP för köp av eurodenominerade tillgångar med fullgott kreditbetyg som utfärdats av företag som inte är banker och som är etablerade i euroområdet, samt 4) en ny serie riktade långfristiga refinansieringstransaktioner (TLTRO) med en löptid på fyra år. |
| --- | --- |

A.

Vid sitt möte den 9–10 mars 2016 antog ECB-rådet ytterligare åtgärder för att uppfylla det primära målet om prisstabilitet och det sekundära målet om att med penningpolitiken stödja ekonomin genom 1) en sänkning av styrräntorna och en lägre ränta på inlåningsfaciliteten satt till -0,4 %, 2) en ökning till 80 miljarder euro av de månatliga köpen inom ramen för programmet för köp av tillgångar (APP), 3) inrättandet av ett nytt program för köp av värdepapper från företagssektorn (CSPP) i APP för köp av eurodenominerade tillgångar med fullgott kreditbetyg som utfärdats av företag som inte är banker och som är etablerade i euroområdet, samt 4) en ny serie riktade långfristiga refinansieringstransaktioner (TLTRO) med en löptid på fyra år.

| B. | Vid sitt sammanträde den 7–8 december 2016 beslutade ECB-rådet att förlänga tidshorisonten för APP, med en sänkt månatlig takt (från 80 miljarder euro till 60 miljarder euro), från april 2017 till december 2017, eller ännu längre vid behov, och under alla omständigheter fram till dess att ECB-rådet ser en varaktig förändring av inflationsbanan som är förenlig med dess inflationsmål. |
| --- | --- |

B.

Vid sitt sammanträde den 7–8 december 2016 beslutade ECB-rådet att förlänga tidshorisonten för APP, med en sänkt månatlig takt (från 80 miljarder euro till 60 miljarder euro), från april 2017 till december 2017, eller ännu längre vid behov, och under alla omständigheter fram till dess att ECB-rådet ser en varaktig förändring av inflationsbanan som är förenlig med dess inflationsmål.

| C. | Ledamöterna i ECB:s direktion har konsekvent betonat vikten av att snabbt genomföra produktivitetshöjande reformer i euroområdet och föra en tillväxtvänlig finanspolitik inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

C.

Ledamöterna i ECB:s direktion har konsekvent betonat vikten av att snabbt genomföra produktivitetshöjande reformer i euroområdet och föra en tillväxtvänlig finanspolitik inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten.

| D. | Enligt Eurosystemets makroekonomiska prognos från september 2017 förväntas den årliga inflationen i euroområdet, såsom den mäts genom det harmoniserade konsumentprisindexet (HIKP), ligga på 1,5 % för 2017, 1,2 % för 2018 och 1,5 % för 2019. |
| --- | --- |

D.

Enligt Eurosystemets makroekonomiska prognos från september 2017 förväntas den årliga inflationen i euroområdet, såsom den mäts genom det harmoniserade konsumentprisindexet (HIKP), ligga på 1,5 % för 2017, 1,2 % för 2018 och 1,5 % för 2019.

| E. | Huvudmålet för Europeiska centralbankssystemet (ECBS) är att upprätthålla prisstabilitet, som av ECB-rådet definieras som en årlig ökning av HIKP i euroområdet under, men nära, 2 % på medellång sikt. ECB:s prognoser har legat betydligt under dess inflationsmål på medellång sikt under vart och ett av de fyra år som gått sedan 2013 och ECB:s prognos är nu att denna målnivå inte kommer att nås före 2020. |
| --- | --- |

E.

Huvudmålet för Europeiska centralbankssystemet (ECBS) är att upprätthålla prisstabilitet, som av ECB-rådet definieras som en årlig ökning av HIKP i euroområdet under, men nära, 2 % på medellång sikt. ECB:s prognoser har legat betydligt under dess inflationsmål på medellång sikt under vart och ett av de fyra år som gått sedan 2013 och ECB:s prognos är nu att denna målnivå inte kommer att nås före 2020.

| F. | ECB anser att den svaga inflationsdynamiken bland annat beror på en dämpad löneutveckling och låga energipriser. |
| --- | --- |

F.

ECB anser att den svaga inflationsdynamiken bland annat beror på en dämpad löneutveckling och låga energipriser.

| G. | Enligt artikel 127.5 i EUF-fördraget ska ECBS bidra till att upprätthålla den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

G.

Enligt artikel 127.5 i EUF-fördraget ska ECBS bidra till att upprätthålla den finansiella stabiliteten.

| H. | För 2016 var ECB:s nettovinst 1,19 miljarder euro, jämfört med 1,08 miljarder euro för 2015. |
| --- | --- |

H.

För 2016 var ECB:s nettovinst 1,19 miljarder euro, jämfört med 1,08 miljarder euro för 2015.

| I. | Högre nettoränteintäkter från värdepapper som innehas för penningpolitiska ändamål, inbegripet APP- och USD-portföljerna, är det som bidrar mest till denna nettovinst. |
| --- | --- |

I.

Högre nettoränteintäkter från värdepapper som innehas för penningpolitiska ändamål, inbegripet APP- och USD-portföljerna, är det som bidrar mest till denna nettovinst.

| J. | Tillväxt- och arbetslöshetssiffrorna skiljer sig fortfarande i betydande grad geografiskt sett, vilket leder till en farlig sårbarhet för ekonomin och äventyrar en sund utveckling. |
| --- | --- |

J.

Tillväxt- och arbetslöshetssiffrorna skiljer sig fortfarande i betydande grad geografiskt sett, vilket leder till en farlig sårbarhet för ekonomin och äventyrar en sund utveckling.

| K. | Genom artikel 123 i EUF-fördraget och artikel 21 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken förbjuds finansiering av staters underskott. |
| --- | --- |

K.

Genom artikel 123 i EUF-fördraget och artikel 21 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken förbjuds finansiering av staters underskott.

| L. | Ett växande antal fintech-bolag har en betydande potential för att öka den finansiella delaktigheten i euroområdet, men detta leder också till ett ökat behov av tillsyn och övervakning på mikro- och makronivå. |
| --- | --- |

L.

Ett växande antal fintech-bolag har en betydande potential för att öka den finansiella delaktigheten i euroområdet, men detta leder också till ett ökat behov av tillsyn och övervakning på mikro- och makronivå.

Allmän översikt

| 1. | Europaparlamentet betonar att i enlighet med artikel 7 i ECB-stadgan får varken ECB eller någon nationell centralbank eller någon medlem av deras beslutsfattande organ begära eller ta emot instruktioner från gemenskapens institutioner eller organ, från medlemsstaternas regeringar eller från något annat organ. Parlamentet betonar därför ECB:s oberoende i dess roll som euroområdets monetära myndighet, i enlighet med vad som fastställs i fördraget. Parlamentet understryker dock behovet av mer ansvarsskyldighet och transparens som står i proportion till dess oberoende. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker ECB:s federala karaktär som utesluter nationell vetorätt och inblandning från regeringar och som gjort det möjligt för ECB att agera beslutsamt i olika frågor, till exempel dess bidrag till att klara krisen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar bidraget från den ackommoderande penningpolitik som ECB fört under perioden 2012–2016, inte minst dess låga räntor och tillgångsköp, till den cykliska ekonomiska återhämtningen och sysselsättningsskapandet, även genom att förebygga deflation, bibehålla gynnsamma finansieringsvillkor för företag och hushåll och upprätthålla finansiell stabilitet och väl fungerande betalningssystem. Parlamentet är däremot bekymrat över de okonventionella penningpolitiska åtgärdernas konsekvenser för enskilda sparare och för pensions- och försäkringssystemens finansiella balans, liksom över uppkomsten av tillgångsbubblor som ECB noggrant bör övervaka och minimera. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet oroas över att bankerna i euroområdet inte använde de fördelaktiga förutsättningar som ECB skapade för att stärka sina kapitalbaser utan snarare betalade ut betydande utdelningar som ibland översteg den outdelade vinstnivån, enligt uppgifter från Banken för internationell betalningsutjämning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet är fortsatt oroat över de betydande nivåerna av icke omsättningsbara tillgångar och tillgångsbaserade värdepapper som ställs som säkerhet i Eurosystemet inom ramen för dess refinansieringstransaktioner. ECB uppmanas på nytt att lämna information om vilka centralbanker som har accepterat sådana värdepapper och att redovisa värderingsmetoderna för sådana tillgångar. Parlamentet understryker att en sådan redovisning skulle vara till nytta för parlaments granskning av de tillsynsuppgifter som ECB ålagts. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar med oro att obalanserna inom Target 2 ökar igen i euroområdet, trots en minskning av handelsobalanserna, vilket tyder på fortsatta kapitalutflöden från euroområdets periferi. |
| --- | --- |

6.

Prisstabilitet

| 7. | Europaparlamentet påminner om att enligt Eurostat var den genomsnittliga inflationen i euroområdet endast 0,2 % under 2016, medan inflationen exklusive energipriser uppgick till 0,9 %. Parlamentet noterar dessutom, såsom anges i ECB:s årsrapport för 2016, att det under 2006 fortsatt saknades en övertygande uppåtriktad trend i underliggande inflationen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar att inflationen i euroområdet förväntas ligga kvar under 2 % åtminstone fram till 2020, trots ECB:s mycket ackommoderande penningpolitik, vilket tyder på att ekonomin inte utnyttjar sin fulla kapacitet, samtidigt som den senaste tidens appreciering av eurokursen gör det svårare att uppnå prisstabilitet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar ECB:s egen bedömning att utan dess sammantagna politik skulle inflationen i genomsnitt ha varit nästan 0,5 % lägre än den nivå som för närvarande prognosticeras för åren 2016–2019. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet håller med ECB om att en balanserad mix av sund och tillväxtvänlig nationell finanspolitik med full respekt för stabilitets- och tillväxtpakten, inklusive dess inbyggda flexibilitet, liksom socialt balanserade och ambitiösa produktivitetshöjande reformer, också krävs på medlemsstatsnivå i syfte att omvandla den nuvarande cykliska återhämtningen till en varaktig, hållbar och robust strukturell ekonomisk utveckling på lång sikt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser, på grund av ineffektiviteten i penningpolitikens transmissionsmekanismer, att ECB måste säkerställa att prisstabiliteten, som ECB-rådet definierar som en inflationstakt nära men under 2 %, uppnås. Parlamentet anser att ECB ändå noggrant bör bedöma fördelarna och sidoeffekterna av sin politik, särskilt när det gäller planerade åtgärder för att bekämpa deflation i framtiden. Parlamentet anser att ECB, för att skapa säkerhet och förtroende på finansmarknaderna, bör fokusera på en tydlig och koncis kommunikation om sina penningpolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att den pågående krisen har visat på behovet att diversifiera den teoretiska bakgrunden bakom den penningpolitiska ramen inom centralbankerna. ECB uppmanas att i sin nästa årsrapport göra en analys av krisens effekter på utvecklingen av dess teoretiska ram. |
| --- | --- |

12.

Ekonomisk tillväxt och sysselsättning

| 13. | Europaparlamentet påminner om att i enlighet med bestämmelserna i artikel 2 i dess stadga och artikel 127 i EUF-fördraget, och de ytterligare uppgifter som anges i artikel 282 i detta fördrag, måste ECB, utan att åsidosätta det primära målet om prisstabilitet, stödja ”den allmänna ekonomiska politiken inom unionen”, i syfte att bidra till att förverkliga unionens mål enligt artikel 3 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar att BNP-tillväxten i euroområdet har varit stabil men måttlig, även om den är gynnsam jämfört med tidigare år och följer en stadig bana och uppgick till 2 % för 2015 och 1,8 % för 2016. Parlamentet konstaterar att kommissionens ekonomiska höstprognos 2017 förutspår en BNP-tillväxt på 2,2 % år 2017 och 2,3 % år 2018. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att enligt ECB:s årsrapport för 2016 ökade investeringarna i något långsammare takt än föregående år. Parlamentet betonar att ECB:s penningpolitiska arbete ännu inte har haft någon påtaglig inverkan på investeringssidan i EU:s ekonomi. Parlamentet noterar att denna brist på inverkan har en särskilt negativ effekt i unionens perifera områden. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar med beklagan att enligt IMF:s rapport World Economic Outlook från april 2017 var euroområdets produktionsgap -1,2 % av potentiell BNP år 2016, ett gap som förväntas förbli negativt fram till år 2019, vilket tyder på att euroområdets BNP kommer att ligga under sin potential under den period som prognosen avser. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar att enligt ECB är det bankens penningpolitik som är den främsta orsaken bakom den cykliska ekonomiska återhämtningen i euroområdet som i första hand har berott, och fortsätter att bero, bland annat på ökad inhemsk efterfrågan som i sin tur drivs på av gynnsamma finansieringsvillkor och förbättringar på arbetsmarknaden, liksom produktivitets- och konkurrenskraftshöjande reformer i vissa medlemsstater, samtidigt som situationen även gynnats av sjunkande oljepriser, vilket bidrar med sammantaget 1,7 % till tillväxten under perioden 2016–2019. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser, såsom ECB:s ordförande påpekat, att penningpolitiken inte är tillräcklig för att stötta den ekonomiska återhämtningen, och att den inte heller kan bidra till att lösa strukturproblemen i den europeiska ekonomin, såvida den inte kompletteras av noggrant utformade, socialt balanserade och rättvisa långsiktiga tillväxt- och konkurrenskraftshöjande åtgärder på medlemsstatsnivå, i kombination med en sund finanspolitik inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. Parlamentet håller dessutom med ECB om att det är nödvändigt att fördjupa EMU:s institutionella struktur för att underlätta ovannämnda reformer och göra euroområdet mer motståndskraftigt mot makroekonomiska chocker. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet beklagar att trots att arbetslösheten har minskat från 10,5 % i december 2015 till 9,6 % i december 2016, fortsätter många länder i euroområdet att plågas av en hög arbetslöshet, och den totala efterfrågan i euroområdet är fortfarande dämpad, men det är också viktigt att beakta att ihållande ojämlikheter i EU kan vara skadliga för en sund och inkluderande ekonomisk utveckling. Parlamentet efterlyser därför en politik som är inriktad på att öka produktiviteten, med fokus på färdigheter som underlättar skapandet av arbetstillfällen av hög kvalitet liksom löneökningar. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar analysen i ECB:s årsrapport av de fördelningsmässiga följderna av ECB:s politik. Parlamentet uppmuntrar ECB att fortsätta att undersöka fördelningseffekterna av sin penningpolitik, bland annat på inkomstklyftor, och att beakta denna analys i utformningen av sin penningpolitik. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att nuvarande obalanser i bytesbalansen måste korrigeras med lämpliga finanspolitiska, ekonomisk-politiska och produktivitetshöjande reformer. |
| --- | --- |

21.

Tillgång till krediter och banktillsyn

| 22. | Europaparlamentet påpekar att även om M1 ökade med 8,8 % under 2016 fortsätter M3 att växa med endast 5 % per år, vilket visar att den penningpolitiska transmissionen inte är helt verkningsfull och tyder på monetära anomalier liksom på otillräckligt kreditutbud. Parlamentet vill därför att kapitalmarknadsunionen snart ska sättas i verket, eftersom den skulle kunna erbjuda ett alternativt sätt att finansiera ekonomin under bankkriser. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att penningpolitiken i viss mån har minskat kreditkostnaderna och bidragit till att förbättra tillgången till finansiering för företag och hushåll euroområdet, vilket fått särskild effekt i vissa medlemsstater, såsom noterats i ECB:s årsrapport för 2016, där det anges att lånekostnaderna för euroområdets hushåll fortsätter att variera mellan olika länder. Parlamentet anser därför att effekten av denna politik är begränsad på grund av dämpad kreditefterfrågan, ihållande strukturella problem i vissa medlemsstaters banksystem samt bristen på ömsesidigt förtroende bland finansinstituten. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmuntrar till ytterligare förbättring av små och medelstora företags tillgång till kredit, vilket därmed skulle driva på delaktigheten i den ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar att sedan 2015 har räntan för mycket små lån fortsatt att minska i snabbare takt än för stora lån, vilket har bidragit till en ytterligare minskning av ränteskillnaden mellan mycket små och stora lån. Parlamentet noterar dessutom att ränteskillnaden mellan små och stora lån nu är i stort sett densamma bland länderna i euroområdet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar att en utdragen period med nästan flack avkastningskurva skulle kunna påverka banksystemets stabilitet och lönsamhet. Parlamentet instämmer ändå med ECB:s bedömning att en banks lönsamhet ytterst beror på dess affärsmodell, liksom på dess struktur och balansräkning, oavsett de låga räntorna. Parlamentet noterar även att EU:s banksektor kännetecknas av mångfald, inte minst till följd av nationella särdrag, vilket i sin tur bidrar till det finansiella systemets stabilitet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar att även om den nuvarande lågräntepolitiken har en tillfällig positiv inverkan på nivån på nödlidande lån, bör de höga risker som är förknippade med nödlidande lån effektivt bemötas på ett strukturellt sätt. Parlamentet noterar de insatser som ECB och SSM gjort för att övervaka och bistå banker i euroområdet i syfte att minska deras exponering mot nödlidande lån, och särskilt den vägledning som ECB tillhandahöll bankerna i mars 2017 om hantering av nödlidande lån, liksom dess åtgärder rörande enskilda banker, samt den handlingsplan som Ekofin-rådet godkände den 11 juli 2017, utan att det påverkar parlamentets befogenheter avseende nivå 1-lagstiftning. Parlamentet påpekar att ett korrekt genomförande av rådets handlingsplan kräver en gemensam insats från banker, tillsynsmyndigheter, reglerande instanser och nationella myndigheter. Parlamentet efterlyser stresstester som präglas av bred täckning, metodisk relevans och tillförlitlighet. Parlamentet rekommenderar en noggrann övervakning av utvecklingen på fastighetsmarknaderna. Parlamentet anser att alla ytterligare åtgärder bör garantera full respekt för Europaparlamentets rättigheter. |
| --- | --- |

27.

Programmet för köp av värdepapper från företagssektorn (CSPP)

| 28. | Europaparlamentet välkomnar de förbättringar som ECB gjort när det gäller att lämna ut förteckningen över värdepapper som innehas av Eurosystemet inom ramen för ECB:s CSPP-program men noterar att detta program i första hand gynnar stora företag. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar ECB att fortsätta att säkerställa full transparens genom att efter en rimlig tidsperiod redovisa vilka volymer som köpts inom ramen för CSPP för varje företag. Parlamentet uppmanar ECB att offentliggöra alla CSPP-uppgifter i ett samlat, användarvänligt kalkylblad som kan bidra till programmets offentliga ansvarsskyldighet. Parlamentet betonar att under alla omständigheter bör full transparens skapas när programmet väl har avslutats. Parlamentet uppmanar dessutom ECB att offentliggöra de kriterier som tillämpas för vilka företagsobligationer som kan komma ifråga för köp inom ramen för CSPP, i syfte att undvika en eventuell snedvridning av konkurrensen på marknaden. Parlamentet understryker att det är riskhanteringskriterier som ska avgöra om obligationer kan köpas inom ramen för CSPP, inte storleken på de emitterande företagen. |
| --- | --- |

29.

Ytterligare utmaningar

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att ECB som en EU-institution är bunden av Parisavtalet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet håller med om att en väl fungerande, diversifierad och integrerad kapitalmarknad skulle stödja transmissionen av den gemensamma penningpolitiken. Parlamentet anser att kapitalmarknadsunionen bör spela en central roll när det gäller att öka mängden kapital i EU. Parlamentet efterlyser ett successivt, punktligt och fullständigt fullbordande och genomförande av kapitalmarknadsunionen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar det positiva yttrandet från ECB om inrättandet av ett europeiskt insättningsgarantisystem (EDIS) såsom bankunionens tredje pelare. Parlamentet framhäver den centrala roll som insättningsgarantier spelar för att skapa förtroende och säkerställa lika säkerhet för alla insättningar inom bankunionen. Parlamentet betonar att EDIS skulle kunna bidra ytterligare till att stärka och bevara den finansiella stabiliteten. Parlamentet konstaterar att riskdelning och riskminskning behöver gå hand i hand. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet noterar kommissionens tankar om att skapa en europeisk säker tillgång för euroområdets bankunion. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet noterar ECB:s beslut avseende en rekommendation till Europaparlamentets och rådets beslut av den 23 juni 2017 om ändring av artikel 22 i stadgan för ECBS och ECB, i syfte att skapa en rättslig grund som gör det möjligt för Eurosystemet att utföra sin funktion som utgivande centralbank i den föreslagna reformen av tillsynsstrukturen för centrala motparter, vilket därmed ger ECB befogenhet att reglera verksamheten i clearingsystem, inbegripet centrala motparter, med målet att på ett effektivt sätt motverka de risker som dessa system innebär för väl fungerande betalningssystem och genomförandet av den gemensamma penningpolitiken. Parlamentet behandlar nu rekommendationen och ser fram emot diskussionerna kring detta förslag. |
| --- | --- |

34.

Fysiska pengar och digitala valutor

| 35. | Europaparlamentet håller med ECB om betydelsen av fysiska pengar som lagligt betalningsmedel, givet att euron utgör det enda lagliga betalningsmedlet inom euroområdet, och påminner alla medlemsstater i euroområdet om att regeln för alla detaljhandelstransaktioner bör vara att euromynt och eurosedlar accepteras, utan att detta påverkar rätten för medlemsstaterna att införa övre gränser för kontantbetalningar i syfte att bekämpa penningtvätt, skattebedrägeri, finansiering av terrorism och organiserad brottslighet. Parlamentet föreslår att Eurosystemet utfärdar Charlemagne-minnessedlar som också skulle vara lagliga betalningsmedel. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet noterar de pågående diskussionerna om en ”digital centralbanksvaluta” eller ”digitala baspengar” som skulle göras tillgängliga för en bred krets av motparter, inbegripet hushåll. Parlamentet uppmanar kommissionen och ECB att undersöka sådana system i syfte att förbättra allmänhetens tillgång till betalningssystem vid sidan av fysiska pengar, liksom de potentiella utmaningarna för ECB:s monopol på att utfärda pengar. Parlamentet betonar att framstegen på området för virtuella valutor inte får leda till att kontantbetalningar i detaljhandeln begränsas eller till att kontanter avskaffas. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet understryker vikten av cybersäkerhet för den finansiella sektorn. Parlamentet välkomnar ECB:s arbete på detta område, inbegripet lanseringen i februari 2016 av ett pilotprojekt för att rapportera större cyberincidenter och samarbetet inom ramen för G7. |
| --- | --- |

37.

Ansvarsskyldighet och transparens

| 38. | Europaparlamentet uppmanar ECB att fortsätta att ge nödvändigt stöd till Grekland, och till andra medlemsstater, i samband med genomgången av slutförandet av programmet för finansiellt stöd. Parlamentet anser att sådant stöd skulle kunna innebära, utan att det påverkar ECB:s oberoende ställning, att grekiska statsobligationer tas med i PSPP, på grundval av de kriterier som tillämpas för alla medlemsstater, och att CBPP3-programmet utvidgas till grekiska offentligrättsliga och privaträttsliga juridiska personer, i enlighet med samma stödkriterier. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar ECB att, i samarbete med ESA-myndigheterna, bedöma alla konsekvenser av Förenade kungarikets utträde ur EU och att vara redo att förbereda sig för omlokaliseringen av banker och deras verksamhet till euroområdet. Parlamentet anser att stärkt tillsyn för euroclearing utanför euroområdet är av yttersta vikt, i syfte att undvika luckor i tillsynen och problem som gäller finansiell stabilitet. För att uppnå detta har parlamentet börjat att på utskottsnivå diskutera kommissionens förslag från juni 2017 om ändring av förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer (Emir) när det gäller tillsyn över centrala motparter. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet noterar att högnivågruppen om egna medel har fastställt att ECB:s slagskattsvinster (seigniorage) kan vara en möjlighet till nya egna medel för EU:s budget. Parlamentet betonar att en omvandling av dessa vinster till EU:s egna medel skulle kräva en ändring av ECBS och ECB:s stadga, liksom anpassningar för att tillgodose den särskilda situationen för medlemsstater utanför euroområdet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet anser att ECB:s oberoende, och därmed dess grad av ansvarsskyldighet, måste stå i proportion till dess betydelse. Parlamentet anser att ECB:s ansvarsområden och uppgifter kräver transparens gentemot allmänheten och ansvarsskyldighet gentemot parlamentet. Parlamentet betonar behovet av att lägga fram kortlistor över kandidater så att parlamentet kan utföra sin institutionella roll vid utnämningen av ordförande, vice ordförande och övriga ledamöter av ECB:s direktion. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet påminner om att den monetära dialogen är ett viktigt verktyg för att säkerställa transparens i penningpolitiska beslut gentemot parlamentet och därmed gentemot den breda allmänheten. Parlamentet välkomnar den regelbundna närvaron och dialogen med ECB:s ordförande och andra ledamöter i direktionen inom ramen för den monetära dialogen och andra format. Parlamentet anser att den monetära dialogen skulle kunna förbättras ytterligare, bland annat genom att omstöpa den för att stärka tonvikten, interaktiviteten och relevansen av diskussion med ECB:s ordförande och övriga direktionsledamöter inom ramen för den monetära dialogen och andra format, i linje med rekommendationerna och återkopplingen från monetära experter på uppdrag av utskottet för ekonomi och valutafrågor i mars 2014. Parlamentet uppmanar även ECB:s tjänstemän att fortsätta med den positiva praxisen att ge skriftliga svar när frågor kvarstår efter diskussionerna. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar det beslut som ECB fattade 2016 att i sin årsrapport publicera sin återkoppling på de synpunkter som parlamentet lämnat, och uppmanar ECB att fortsätta sina transparensinsatser i syfte att bättre förklara sina penningpolitiska åtgärder. Parlamentet påminner om sin begäran till ECB om att lägga till ett kapitel eller en bilaga i sin årsrapport som ger en heltäckande återkoppling till parlamentets betänkande från föregående år. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet begär att ECB garanterar oberoendet för medlemmarna i sin interna revisionskommitté. ECB uppmanas med kraft, i syfte att förhindra intressekonflikter, att offentliggöra förklaringarna om ekonomiska intressen för ECB-rådets medlemmar. ECB uppmanas vidare att tillse att etikkommittén inte leds av en f.d. ordförande eller tidigare medlem av ECB-rådet eller någon annan som kan bli föremål för intressekonflikt. Parlamentet uppmanar ECB-rådet att följa EU:s tjänsteföreskrifter och uppförandekodex och kräva en tvåårig yrkesmässig karenstid för avgående ledamöter efter att de avslutat sina uppdrag. Parlamentet betonar att ledamöterna i ECB:s direktion i princip bör avstå från att samtidigt vara medlemmar av forum eller andra organisationer där det också ingår chefer från banker som ECB utövar tillsyn över, såvida sådana medlemskap inte är förenliga med etablerad praxis på global nivå och ECB deltar vid sidan av andra centralbanker såsom Förenta staternas Federal Reserve eller Bank of Japan. Parlamentet anser att ECB i dessa fall bör vidta lämpliga åtgärder för att undvika möjliga konflikter med dess tillsynsroll och att ECB inte bör delta i diskussioner kring enskilda banker som står under dess tillsyn. Parlamentet noterar Europeiska ombudsmannens rekommendationer av den 15 januari 2018 när det gäller deltagande av Europeiska centralbankens ordförande och dess beslutande organ i ”30-gruppen”. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar ECB att anta en tydlig och offentlig policy för visselblåsning. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet konstaterar att ECB:s nuvarande anställningspolitik avseende tillfälligt anställda, som också bygger på upprepade tillfälliga anställningskontrakt, kan skapa instabilitet i arbetsmiljön och undergräva personalens sammanhållning inom ECB. Parlamentet är oroat över de påstådda fallen av vänskapskorruption och den höga graden av missnöje bland anställda vid ECB. Parlamentet noterar och välkomnar ECB:s initiativ för att ta itu med dessa frågor, även genom en förstärkt dialog med representanter för personalen, och uppmanar ECB att fortsätta detta arbete. Parlamentet uppmanar ECB att säkerställa likabehandling och lika möjligheter för all personal, och garantera anständiga arbetsvillkor inom institutionen. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar ECB:s insatser för att öka klarheten och transparensen i fråga om tillhandahållandet av akut likviditetsstöd (ELA) och fastställandet av dess pris, i enlighet med överenskommelsen om ELA från maj 2017. Parlamentet påpekar att tillhandahållandet av centralbankslikviditet till institut i euroområdet skulle kunna förtydligas ytterligare. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar ECB:s praxis att publicera sina beslut med allmän giltighet, förordningar, rekommendationer och yttranden, och på så sätt minska antalet undantag från offentliggörandet. Parlamentet uppmanar ECB att öka sin transparens gentemot allmänheten, även genom offentliga samråd, om offentliggörandet inte väsentligt stör marknadernas funktion. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet betonar att ECB:s tillsynsroll och dess penningpolitiska roll inte får blandas samman och inte får leda till någon intressekonflikt i utförandet av bankens huvuduppdrag. |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  EUT L 83, 30.3.2010, s. 70.

(2)  EGT L 139, 11.5.1998, s. 1.

(3)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/20170410_feedback_on_the_input_provided_by_the_european_parliament.en.pdf?384c7fc03ceda115fe0e9aa7cf378e07

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/10

---

P8_TA(2018)0026

Att påskynda innovationer för ren energi

Europaparlamentets resolution av den 6 februari 2018 om att påskynda innovationen för ren energi (2017/2084(INI))

(2018/C 463/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 november 2016Att påskynda innovationen för ren energi (COM(2016)0763), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 november 2016Att påskynda innovationen för ren energi (COM(2016)0763),

| — | med beaktande av Parisavtalet inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar som ratificerades av Europeiska unionen den 4 oktober 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar som ratificerades av Europeiska unionen den 4 oktober 2016,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 september 2015Towards an Integrated Strategic Energy Technology (SET) Plan: Accelerating the European Energy System Transformation (C(2015)6317), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 september 2015Towards an Integrated Strategic Energy Technology (SET) Plan: Accelerating the European Energy System Transformation (C(2015)6317),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 februari 2015En ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik (COM(2015)0080) och sin resolution av den 15 december 2015 om en europeisk energiunion (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 februari 2015En ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik (COM(2015)0080) och sin resolution av den 15 december 2015 om en europeisk energiunion (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 december 2011Energifärdplan för 2050 (COM(2011)0885) och sin resolution av den 14 mars 2013 om energifärdplanen för 2050, en framtid med energi (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 december 2011Energifärdplan för 2050 (COM(2011)0885) och sin resolution av den 14 mars 2013 om energifärdplanen för 2050, en framtid med energi (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 30 november 2016 till Europaparlamentets och rådets förordning om styrningen av energiunionen (COM(2016)0759), särskilt energiunionens forsknings-, innovations- och konkurrenskraftsrelaterade dimension i densamma, i all synnerhet artikel 22 om integrerad rapportering om forskning, innovation och konkurrenskraft, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 30 november 2016 till Europaparlamentets och rådets förordning om styrningen av energiunionen (COM(2016)0759), särskilt energiunionens forsknings-, innovations- och konkurrenskraftsrelaterade dimension i densamma, i all synnerhet artikel 22 om integrerad rapportering om forskning, innovation och konkurrenskraft,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1291/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 juli 2017Ökad innovation i EU:s regioner: strategier för motståndskraftig, inkluderande och hållbar tillväxt (COM(2017)0376), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 juli 2017Ökad innovation i EU:s regioner: strategier för motståndskraftig, inkluderande och hållbar tillväxt (COM(2017)0376),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2016Europas nästa ledare – initiativet för uppstartsföretag och expanderande företag (COM(2016)0733), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 november 2016Europas nästa ledare – initiativet för uppstartsföretag och expanderande företag (COM(2016)0733),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för transport och turism och utskottet för regional utveckling (A8-0005/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för transport och turism och utskottet för regional utveckling (A8-0005/2018), och av följande skäl:

| A. | Forskning, utveckling och innovation utgör en egen dimension i EU:s energiunion. Forskning, utveckling och innovation på energiområdet är viktiga drivkrafter för unionens industriella ledarskap, globala konkurrenskraft, hållbara tillväxt och jobbskapande, liksom även för den allmänna energitryggheten i medlemsstaterna och unionen, genom att minska beroendet av energiimport och främja en effektiv och hållbar användning av alla energikällor. |
| --- | --- |

A.

Forskning, utveckling och innovation utgör en egen dimension i EU:s energiunion. Forskning, utveckling och innovation på energiområdet är viktiga drivkrafter för unionens industriella ledarskap, globala konkurrenskraft, hållbara tillväxt och jobbskapande, liksom även för den allmänna energitryggheten i medlemsstaterna och unionen, genom att minska beroendet av energiimport och främja en effektiv och hållbar användning av alla energikällor.

| B. | EU är alltjämt världsledande inom högvärdig, utsläppssnål energiinnovation, bland annat inom energieffektivitet, förnybara energikällor och framväxande ren teknik. Detta ger EU en stabil grund att stå på för att ta ytterligare ett steg inom forskning och innovation på området ren energi, bland annat inom utveckling av batterier för e-mobilitet och energilagring. En ambitiös, målinriktad klimat- och energipolitik, särskilt genom klimat- och energiramen för 2030, samt energifärdplanen för 2050, har varit viktiga drivkrafter för detta ledarskap. I detta sammanhang har Parisavtalet avsevärt höjt den globala ambitionsnivån och skärpt signatärernas konkreta åtaganden om begränsning av klimatförändringarna. EU måste fortsätta att vara ambitiöst i sin politik och i sina instrument för att skicka rätt investeringssignaler och inte tappa sin ledande marknadsställning globalt inom forskning och innovation på området ren energi. |
| --- | --- |

B.

EU är alltjämt världsledande inom högvärdig, utsläppssnål energiinnovation, bland annat inom energieffektivitet, förnybara energikällor och framväxande ren teknik. Detta ger EU en stabil grund att stå på för att ta ytterligare ett steg inom forskning och innovation på området ren energi, bland annat inom utveckling av batterier för e-mobilitet och energilagring. En ambitiös, målinriktad klimat- och energipolitik, särskilt genom klimat- och energiramen för 2030, samt energifärdplanen för 2050, har varit viktiga drivkrafter för detta ledarskap. I detta sammanhang har Parisavtalet avsevärt höjt den globala ambitionsnivån och skärpt signatärernas konkreta åtaganden om begränsning av klimatförändringarna. EU måste fortsätta att vara ambitiöst i sin politik och i sina instrument för att skicka rätt investeringssignaler och inte tappa sin ledande marknadsställning globalt inom forskning och innovation på området ren energi.

| C. | Framsteg inom innovation och FoU på områdena energieffektivitet och förnybar energi är avgörande för EU:s och den europeiska industrins framtida konkurrenskraft. EU kan bli ”världsetta inom förnybar energi” endast genom att utveckla kostnadseffektiv innovation och intensifierade FoU-insatser inom just denna sektor. Tillämpningen av principen om ”energieffektivitet först” måste understödjas av en gedigen innovationspolitik på europeisk nivå, i synnerhet med anknytning till systemintegration. |
| --- | --- |

C.

Framsteg inom innovation och FoU på områdena energieffektivitet och förnybar energi är avgörande för EU:s och den europeiska industrins framtida konkurrenskraft. EU kan bli ”världsetta inom förnybar energi” endast genom att utveckla kostnadseffektiv innovation och intensifierade FoU-insatser inom just denna sektor. Tillämpningen av principen om ”energieffektivitet först” måste understödjas av en gedigen innovationspolitik på europeisk nivå, i synnerhet med anknytning till systemintegration.

| D. | En fullt fungerande och konkurrensutsatt inre energimarknad, med en lämplig regleringsram och infrastruktur, är av väsentlig betydelse för att ytterligare stimulera forskning, utveckling och innovation och maximera marknadspenetrationen för ny ren teknik i alla EU-regioner genom att erbjuda stordriftsfördelar och reglerings- och investeringsmässig säkerhet och därigenom ge unionen möjlighet att utnyttja den fulla potentialen i teknikneutral energiinnovation som främjar effektivitet, en utsläppssnål och hållbar användning av energikällor samt lösningar och tekniker för decentraliserad produktion, lagring och transport. |
| --- | --- |

D.

En fullt fungerande och konkurrensutsatt inre energimarknad, med en lämplig regleringsram och infrastruktur, är av väsentlig betydelse för att ytterligare stimulera forskning, utveckling och innovation och maximera marknadspenetrationen för ny ren teknik i alla EU-regioner genom att erbjuda stordriftsfördelar och reglerings- och investeringsmässig säkerhet och därigenom ge unionen möjlighet att utnyttja den fulla potentialen i teknikneutral energiinnovation som främjar effektivitet, en utsläppssnål och hållbar användning av energikällor samt lösningar och tekniker för decentraliserad produktion, lagring och transport.

| E. | Innovation inom ren energi bör även bidra till en prismässigt överkomlig energiförsörjning till europeiska konsumenter genom att hjälpa dem att få lägre energiavgifter och bättre kontroll över sin energiförbrukning och energiproduktion och erbjuda produkter och tjänster som är mindre energiförbrukande. |
| --- | --- |

E.

Innovation inom ren energi bör även bidra till en prismässigt överkomlig energiförsörjning till europeiska konsumenter genom att hjälpa dem att få lägre energiavgifter och bättre kontroll över sin energiförbrukning och energiproduktion och erbjuda produkter och tjänster som är mindre energiförbrukande.

| F. | EU:s och dess medlemsstaters energipolitik och finansieringsinstrument, däribland relevanta offentliga investeringar, bör utformas för att dra full nytta av den allt snabbare tekniska utvecklingen och främst rikta in sig på en successiv omställning till rena, högeffektiva och utsläppssnåla energisystem. På grund av marknadsrelaterad, teknisk eller vetenskaplig osäkerhet är finansieringen från den privata sektorn ofta antingen otillräcklig eller otillgänglig. EU måste skicka starka och konsekventa signaler och skapa incitament för att erbjuda investeringssäkerhet och främja privata investeringar i innovation, FoU och utbyggnad på området ren energi. |
| --- | --- |

F.

EU:s och dess medlemsstaters energipolitik och finansieringsinstrument, däribland relevanta offentliga investeringar, bör utformas för att dra full nytta av den allt snabbare tekniska utvecklingen och främst rikta in sig på en successiv omställning till rena, högeffektiva och utsläppssnåla energisystem. På grund av marknadsrelaterad, teknisk eller vetenskaplig osäkerhet är finansieringen från den privata sektorn ofta antingen otillräcklig eller otillgänglig. EU måste skicka starka och konsekventa signaler och skapa incitament för att erbjuda investeringssäkerhet och främja privata investeringar i innovation, FoU och utbyggnad på området ren energi.

| G. | Innovation drivs först och främst av innovatörer och efterfrågan på marknaden. Kommissionen bör rikta in sina åtgärder främst på att skapa en gynnsam ram för innovatörer, allt från att förenkla tillgången till forskningsmedel till att omvandla kunskap till kommersiellt lönsamma produkter. Partnerskap mellan forskare och relevanta industripartner kan vara användbart i detta sammanhang. |
| --- | --- |

G.

Innovation drivs först och främst av innovatörer och efterfrågan på marknaden. Kommissionen bör rikta in sina åtgärder främst på att skapa en gynnsam ram för innovatörer, allt från att förenkla tillgången till forskningsmedel till att omvandla kunskap till kommersiellt lönsamma produkter. Partnerskap mellan forskare och relevanta industripartner kan vara användbart i detta sammanhang.

| H. | Energisubventioner påverkar marknadspriserna och maskerar de verkliga kostnaderna för energi från olika källor och de verkliga kostnaderna för energirelaterad teknik, och inverkar därmed negativt på förutsättningarna för forskning och investeringar inom innovation på området ren energi och på dess eventuella utbyggnad. Användningen av subventioner bör successivt fasas ut och under tiden vara begränsad till tillfälliga instrument som syftar till att skapa lika villkor och en konkurrensutsatt marknad som underlättar genomslaget för ny ren teknik, särskilt inom energieffektivitet och förnybara energikällor. |
| --- | --- |

H.

Energisubventioner påverkar marknadspriserna och maskerar de verkliga kostnaderna för energi från olika källor och de verkliga kostnaderna för energirelaterad teknik, och inverkar därmed negativt på förutsättningarna för forskning och investeringar inom innovation på området ren energi och på dess eventuella utbyggnad. Användningen av subventioner bör successivt fasas ut och under tiden vara begränsad till tillfälliga instrument som syftar till att skapa lika villkor och en konkurrensutsatt marknad som underlättar genomslaget för ny ren teknik, särskilt inom energieffektivitet och förnybara energikällor.

| I. | En livscykelanalys av växthusgasutsläppen från energikällor, distributionsnät och tekniker bör användas som referens i arbetet med konkreta politiska åtgärder och incitament på EU-nivå som syftar till att främja rena, utsläppssnåla och energieffektiva lösningar och tekniker, däribland hållbart anskaffande av råmaterial och mineraler. Fokus bör ligga på sådan innovation inom ren energi som är av direkt relevans för medborgare och prosumenter och som gör det möjligt för dem att delta i energiomställningen och gör omställningen i sig mer överkomlig. |
| --- | --- |

I.

En livscykelanalys av växthusgasutsläppen från energikällor, distributionsnät och tekniker bör användas som referens i arbetet med konkreta politiska åtgärder och incitament på EU-nivå som syftar till att främja rena, utsläppssnåla och energieffektiva lösningar och tekniker, däribland hållbart anskaffande av råmaterial och mineraler. Fokus bör ligga på sådan innovation inom ren energi som är av direkt relevans för medborgare och prosumenter och som gör det möjligt för dem att delta i energiomställningen och gör omställningen i sig mer överkomlig.

| J. | Energirelaterad forskning och innovation erkändes som ett prioriterat område i sjunde ramprogrammet och Horisont 2020 och bör fortsätta som ett sådant i nionde ramprogrammet, med tanke på unionens åtaganden inom ramen för energiunionen och Parisavtalet, så att offentliga och privata FoU-medel kan uppbringas effektivare och investeringsriskerna minska för särskilt framtidsorienterad innovation inom ren energi, i synnerhet inom energieffektivitet och förnybara energikällor. |
| --- | --- |

J.

Energirelaterad forskning och innovation erkändes som ett prioriterat område i sjunde ramprogrammet och Horisont 2020 och bör fortsätta som ett sådant i nionde ramprogrammet, med tanke på unionens åtaganden inom ramen för energiunionen och Parisavtalet, så att offentliga och privata FoU-medel kan uppbringas effektivare och investeringsriskerna minska för särskilt framtidsorienterad innovation inom ren energi, i synnerhet inom energieffektivitet och förnybara energikällor.

| K. | Transportsektorn står för en tredjedel av EU:s energiförbrukning, har en enorm potential för energieffektivitet och minskade koldioxidutsläpp och bör därför spela en avgörande roll i övergången till nya energilösningar och ett koldioxidsnålt samhälle. |
| --- | --- |

K.

Transportsektorn står för en tredjedel av EU:s energiförbrukning, har en enorm potential för energieffektivitet och minskade koldioxidutsläpp och bör därför spela en avgörande roll i övergången till nya energilösningar och ett koldioxidsnålt samhälle.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande, som lägger fast ramarna för att påskynda innovationen för ren energi i EU. Parlamentet framhåller att det behövs en reglerings- och finansieringsram för energiinnovation som är i överensstämmelse med EU:s färdplan för 2050 och dess åtaganden enligt Parisavtalet och som främjar en effektiv och hållbar användning av alla energikällor och därmed leder till energibesparingar och andra fördelar, bland annat inom hälsa, säkerhet och luft- och vattenkvalitet, samtidigt som den tryggar unionens industriella konkurrenskraft, dess energiförsörjning och efterlevnaden av EU:s fördragsenliga skyldigheter och ger ett heltäckande svar på miljöfrågor. Parlamentet inser att ramarna för att påskynda innovationen för ren energi i EU ingår som en integrerad del av en vidare uppsättning lagstiftningsförslag i paketet om ren energi för alla i EU och därför bör skärpa dess olika beståndsdelar, unionens åtaganden enligt Parisavtalet samt lagstiftning och principer för energiunionen rent generellt, särskilt de som kommer till uttryck i klimat- och energiramen för 2030 och färdplanen för 2050, samtidigt som bestämmelserna i artiklarna 191 och 194 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) respekteras. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet inser att en framgångsrik spridning av energiinnovation är en flerdimensionell utmaning som omfattar värdekedjor på både leverans- och efterfrågesidan, humankapital, marknadsdynamik, reglering, innovation och industripolitiska frågor. Parlamentet framhåller att denna utmaning kräver medverkan av allmänheten – både konsumenter och prosumenter – och ett omfattande ekosystem av intressenter, däribland den akademiska världen, forsknings- och teknikorganisationer, små och medelstora företag, uppstartsföretag, energi- och byggföretag, mobilitetsleverantörer, tjänsteleverantörer, utrustningstillverkare, it- och telekomföretag, finansinstitut, unionsmyndigheter samt nationella, regionala och lokala myndigheter, lokalsamhällen som satsar på förnybar energi, icke-statliga organisationer, utbildare och opinionsbildare. Parlamentet framhåller värdet av nya affärsmodeller som utnyttjar innovativ digital teknik för att bland annat optimera egenproduktion, lagring, utbyte och egenförbrukning av ren energi på plats samt öka tillgången till förnybara energikällor, bland annat för energifattiga hushåll. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att en kostnadseffektiv energiomställning till miljövänliga, konsumentorienterade och mer digitaliserade och decentraliserade system med aktiva prosumenter och prosumentsammanslutningar kräver forskning och spridning av innovation i alla energisystemets sektorer, däribland icke-teknikspecifika och systemomfattande lösningar, bland annat sådana som syftar till effektivitet och decentraliserad energiproduktion. Parlamentet konstaterar att denna omställning gynnar nya organisationsmodeller, särskilt inom produktion, överföring, distribution och lagring av energi, elektromobilitet, företagsledning och behovshantering samt tillhandahållande av tjänster. Parlamentet inser att det behövs gemensamma normer för att främja ett uppkopplat och digitaliserat energisystem. Parlamentet framhåller att hållbara, storskaliga pilotprojekt, bland annat inom lokalsamhällen, kan spela en roll i spridningen av systemomfattande energiinnovation. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet erinrar om att energieffektivitet bör vara en övergripande och horisontell prioritet inom ramen för EU:s forsknings- och innovationspolitik som gäller för alla sektorer och inte är begränsad till energirelaterade projekt och som systematiskt främjar och ger incitament till mer energieffektiva processer, tjänster och varor och samtidigt förverkligar principen om ”energieffektivitet först” i hela energikedjan, däribland produktion, överföring, distribution och slutanvändning av energi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet inser vikten av att ytterligare liberalisera de europeiska energimarknaderna, i synnerhet genom att undanröja hinder för fri prissättning och fasa ut energisubventioner, i syfte att underlätta ytterligare innovation och spridning av ny teknik som leder till en mer hållbar energianvändning och främjar en framväxande energiförsörjning från förnybara källor och i syfte att skapa lika villkor och en konkurrensutsatt marknad som kan ge energikonsumenter, prosumenter, lokalsamhällen och företag bättre villkor. |
| --- | --- |

5.

Samstämda EU-insatser

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att forskning, utveckling och innovation inom ren energi är helt beroende av en stabil marknad och av ett förutsägbart och säkert regelverk, vilket kräver en ambitiös och genomförbar långsiktig politisk vision, med energi- och klimatrelaterade mål och åtaganden, fortlöpande riktade incitament och eget kapital för långsiktiga investeringar för att skapa lika villkor mellan olika teknikslag, så att man underlättar innovation, förenklar energileveranserna, minskar hindren för marknadstillträde och gör det lättare för innovation inom ren teknik att nå den nödvändiga kritiska massan för marknadsspridning. Parlamentet välkomnar och uppmuntrar inriktningen på nyckelteknik, som bekräftas i den strategiska planen för energiteknik (SET-planen) och i kommissionens meddelande. Parlamentet påminner om bestämmelserna i artikel 194 i EUF-fördraget och konstaterar att de måste komma till uttryck i politik och finansieringsinstrument till stöd för innovation inom ren energi. Parlamentet framhåller emellertid att vittomspännande, sektorsövergripande och systemomfattande energiinnovation måste prioriteras högre, liksom även främjande av utbildning och entreprenörskap, eftersom innovation inte bara är teknikdriven. Parlamentet understryker att ett sådant systemtänkande måste möjliggöra effektiv integrering av olika lösningar som redan finns tillgängliga eller håller på att utvecklas, särskilt i fråga om energieffektivitet och integrering av förnybara energikällor. Parlamentet vill att europeiska teknik- och innovationsplattformar ska användas för att kartlägga framtidsorienterad innovation inom ren energi som förtjänar riktat stöd. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen, medlemsstaterna och i förekommande fall regionala myndigheter att införa mekanismer för att samordna europeiska, nationella och regionala forsknings- och energiinnovationsprogram i syfte att främja synergier och undvika dubbelarbete och på så vis säkerställa effektivast möjliga användning av befintliga resurser och befintlig infrastruktur, och av tillgängliga energikällor i medlemsstaterna, för att maximera marknadspenetrationen för ny teknik och innovation och främja nya affärsmodeller i hela EU. Att inbegripa relevant information i integrerade nationella energi- och klimatplaner skulle enligt parlamentet kunna bidra till det målet. Parlamentet framhåller i detta sammanhang vikten av att främja bästa praxis och informationsutbyte och att strama upp reglerna för deltagande i energiinnovationsprogram för alla organisationer, företag, universitet och institut, både från EU och från tredjeländer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att fortsätta att finansiera grundforskning genom Horisont 2020 och Europeiska forskningsrådet. Parlamentet lyfter fram behovet av att ytterligare stärka finansieringen av forskningssamverkan inom ramen för samhällsutmaningar på energiområdet inom Horisont 2020, men även av att förenkla energiinnovation i övriga samhällsutmaningar. Parlamentet noterar kommissionens förslag att förstärka marknadsskapande innovationer genom att inrätta ett europeiskt innovationsråd utöver initiativet för uppstartsföretag och expanderande företag, och på så vis bidra till att främja banbrytande innovationer som kan erövra och skapa nya marknader. Parlamentet anser att marknadsbaserade finansieringsinstrument (som t.ex. lån och eget kapital) inte bör skapas på bekostnad av finansiering genom bidrag som gör det möjligt för ideella och offentliga aktörer, såsom den akademiska världen, universitet och det civila samhället, att delta i transnationella europeiska projekt av högt värde. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker fortsatt oro över de befintliga finansieringsinstrumentens stora antal och komplexitet och framhåller behovet av att skapa större samstämmighet mellan de olika fonderna avsedda för projekt för ren energi, däribland strukturfonderna, och att göra de befintliga finansieringsinstrumenten på EU- och medlemsstatsnivå mer lättbegripliga. Parlamentet uppmanar kommissionen att kartlägga olika finansieringsinstrument längs med värdekedjan och anser att möjligheten att samköra de olika instrumenten bör undersökas, utan att deras komplementaritet urholkas. Vidare anser parlamentet att vissa medlemsstater inte har kapacitet att utveckla stödinsatser för energirelaterad innovation, i synnerhet genom nationella finansiella stödprogram, och kommissionen uppmanas att ytterligare stärka denna kapacitet och samtidigt slå vakt om en konsekvent och förenklad EU-finansieringsram för innovation inom ren energi. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en utvärdering av hur väl dess energirelaterade finansieringsinstrument och fonder fungerar och att tillhandahålla ett påskyndat förfarande för att förbättra instrumenten om specifika situationer med dödlägen, inkonsekvenser eller förbättringsbehov konstateras samt att anpassa ovanstående instrument och fonder till EU:s nya energimål. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som ett led i unionens industripolitik föreslå en riktad, långsiktig och teknikneutral energidimension baserad på hög energieffektivitet, ytterligare marknadsliberalisering och större öppenhet och insyn för att hjälpa till att undvika investeringar i strandade tillgångar. Parlamentet framhåller att denna dimension bör vara en integrerad del av unionens industripolitiska strategi och handlingsplan. Parlamentet lyfter fram betydelsen av innovativa processer och tekniker för att förbättra utsläppsprestandan i energiintensiva industrier. Parlamentet uppmanar kommissionen att sätta energi- och resurseffektivitet i förgrunden för forskning och innovation, och uppmanar medlemsstaterna att använda auktionsintäkter från utsläppshandelssystemet till att göra redovisningsbara investeringar i energieffektivitet och i hållbar, utsläppssnål teknik. Parlamentet lyfter fram inrättandet av en innovationsfond till stöd för innovation inom koldioxidsnåla tekniker och processer under utsläppshandelssystemets fjärde etapp. Parlamentet anser det mycket viktigt att främja ett system med öppen innovation där industrin och företagen slår samman sin sakkunskap och gemensamt utvecklar högkvalitativa hållbara lösningar. Parlamentet är på det klara med att forumet för industriell konkurrenskraft inom ren energi har en roll att spela för spridningen av viktig energiinnovation, bland annat inom solcells- och vindindustrin, men eventuellt även för exempelvis lagringslösningar, avskiljning och lagring av koldioxid och energiproducerande bioprocesser. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande och stöd till industriledda initiativ för att slå ett slag för EU:s globala ledarskap inom ren energi och utsläppssnåla tekniklösningar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att solcellsindustrin måste stå i centrum för den europeiska industripolitiken för att möta efterfrågan från en växande global marknad i en kontext där merparten av de fotovoltaiska cellerna och modulerna i dag tillverkas utanför EU, framför allt i Kina. Parlamentet framhåller behovet av att EU helt integreras i den nya investeringscykeln för att kunna behålla sin ledande ställning inom FoU avseende tillverkningsmaskiner för solceller och inom vissa andra segment såsom inverterare, råmaterial, integrerade solceller, drift och underhåll samt balansering av system. Parlamentet understryker vidare behovet av att bevara expertisen inom systemintegration såsom småskaliga solcellslösningar för utvecklingsländer. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att när de ägnar sig åt energisektorn och andra relaterade sektorer öka ansträngningarna till stöd för innovation avseende hållbart anskaffande av råmaterial, bättre produktutformning, återvinning, återanvändning och kaskadanvändning av befintliga metaller och material som ett led i en cirkulär ekonomi och energibesparingar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet inser kopplingarna mellan digitalisering, informationsteknik samt forskning och innovation inom energi, i synnerhet vad gäller förbättrad datainsamling, interoperabilitet och tillhörande datasäkerhets- och sekretessgarantier. Parlamentet anser att distribuerad databasteknik, såsom blockkedjesystemet, kan spela en roll för att effektivisera energirelaterade processer och främja medborgarnas delaktighet i energisystemets omställning, bland annat genom ”peer-to-peer”-energihandel. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att uppmuntra detta initiativ, förbättra dess regelverk och skapa samstämmighet mellan relaterade aspekter av energiunionen, den digitala inre marknaden, strategierna för cybersäkerhet och den europeiska ramen för uppgiftsskydd för att stärka unionens kapacitet att ligga i framkant med denna nya trend. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsätta en särskild avdelningsövergripande arbetsgrupp som bland annat ska






  a) | möjliggöra ny gemensam forsknings- och innovationspolitisk planering i syfte att säkerställa konsekvens och samstämmighet och undvika frekventa ändringar av prioriteringar, |
| --- | --- | --- |

15.

a)

möjliggöra ny gemensam forsknings- och innovationspolitisk planering i syfte att säkerställa konsekvens och samstämmighet och undvika frekventa ändringar av prioriteringar,

| b) | kartlägga berörda intressenter i EU:s vidare ekosystem för energiinnovation på alla nivåer och i alla sektorer, däribland havsbaserad vindkraft och andra tekniker för förnybar energi, |
| --- | --- |

b)

kartlägga berörda intressenter i EU:s vidare ekosystem för energiinnovation på alla nivåer och i alla sektorer, däribland havsbaserad vindkraft och andra tekniker för förnybar energi,

| c) | kartlägga befintliga intressentforum för energirelaterad forskning och innovation, särskilt inom energieffektivitet och förnybara energikällor; främja klusterbildning, integrering i internationella värdeskapande nätverk, investering och innovation; tillhandahålla redskap för sektorsövergripande, tvärvetenskapliga och interregionala utbyten, bland annat om energiinnovationsprojekt, nationell och lokal långsiktig energiinnovationspolitik, gemensamma investeringsmöjligheter och energiomställningens genomslag bland allmänheten och via gräsrotsinitiativ, |
| --- | --- |

c)

kartlägga befintliga intressentforum för energirelaterad forskning och innovation, särskilt inom energieffektivitet och förnybara energikällor; främja klusterbildning, integrering i internationella värdeskapande nätverk, investering och innovation; tillhandahålla redskap för sektorsövergripande, tvärvetenskapliga och interregionala utbyten, bland annat om energiinnovationsprojekt, nationell och lokal långsiktig energiinnovationspolitik, gemensamma investeringsmöjligheter och energiomställningens genomslag bland allmänheten och via gräsrotsinitiativ,

| d) | stimulera offentliga myndigheter på alla nivåer att utveckla kapitalanskaffningsplaner och ge incitament till innovation inom ren energi för att vinna investerarnas förtroende och uppbringa privat kapital, |
| --- | --- |

d)

stimulera offentliga myndigheter på alla nivåer att utveckla kapitalanskaffningsplaner och ge incitament till innovation inom ren energi för att vinna investerarnas förtroende och uppbringa privat kapital,

| e) | sammanställa ett kompendium över bästa praxis, politik och finansieringsinstrument inom energi, däribland offentlig-privata partnerskap, offentlig upphandling och skatteincitament, utbytes- och informationsmekanismer, kommunikationsverktyg och -kampanjer samt operativa riktlinjer och tekniskt bistånd för innovation, spridning och prosumentmedverkan i fråga om ren energi, så att EU kan stödja alla stadier av innovationscykeln på ett adekvat sätt och i slutändan tillhandahålla en praktisk verktygslåda för medlemsstater, lokala myndigheter och intressenter, |
| --- | --- |

e)

sammanställa ett kompendium över bästa praxis, politik och finansieringsinstrument inom energi, däribland offentlig-privata partnerskap, offentlig upphandling och skatteincitament, utbytes- och informationsmekanismer, kommunikationsverktyg och -kampanjer samt operativa riktlinjer och tekniskt bistånd för innovation, spridning och prosumentmedverkan i fråga om ren energi, så att EU kan stödja alla stadier av innovationscykeln på ett adekvat sätt och i slutändan tillhandahålla en praktisk verktygslåda för medlemsstater, lokala myndigheter och intressenter,

| f) | undersöka olika sätt att utarbeta innovationsvänliga, uppstramade och flexibla regler för deltagande i nionde ramprogrammet och förordningarna om ESI-fonderna med fokus på att få större långsiktigt genomslag, i syfte att jämka samman dem bättre, undvika slöseri med sökandes resurser och främja spetskompetens inom innovation i hela Europa, |
| --- | --- |

f)

undersöka olika sätt att utarbeta innovationsvänliga, uppstramade och flexibla regler för deltagande i nionde ramprogrammet och förordningarna om ESI-fonderna med fokus på att få större långsiktigt genomslag, i syfte att jämka samman dem bättre, undvika slöseri med sökandes resurser och främja spetskompetens inom innovation i hela Europa,

| g) | inrätta en mekanism i syfte att stödja ett transnationellt ekosystem för uppstartsföretag på energiområdet, däribland ett europeiskt system för företagsinkubatorer för att se till att energirelaterade innovationer och affärsmodeller som introduceras på marknaden lyckas ta sig igenom ”dödsskuggans dal” i innovationscykeln, |
| --- | --- |

g)

inrätta en mekanism i syfte att stödja ett transnationellt ekosystem för uppstartsföretag på energiområdet, däribland ett europeiskt system för företagsinkubatorer för att se till att energirelaterade innovationer och affärsmodeller som introduceras på marknaden lyckas ta sig igenom ”dödsskuggans dal” i innovationscykeln,

| h) | öka synergierna med Horisont 2020 och andra finansieringsinitiativ för att stärka kapacitetsuppbyggnaden avseende forskning och innovation i de regioner i EU som uppvisar bristande resultat, |
| --- | --- |

h)

öka synergierna med Horisont 2020 och andra finansieringsinitiativ för att stärka kapacitetsuppbyggnaden avseende forskning och innovation i de regioner i EU som uppvisar bristande resultat,

| i) | ge råd åt de europeiska institutionerna om samstämda upphandlingsmetoder som främjar en mer omfattande spridning av energiinnovation; hjälpa till att fastställa konkreta mål inom offentlig upphandling av innovativa lösningar på europeisk nivå, |
| --- | --- |

i)

ge råd åt de europeiska institutionerna om samstämda upphandlingsmetoder som främjar en mer omfattande spridning av energiinnovation; hjälpa till att fastställa konkreta mål inom offentlig upphandling av innovativa lösningar på europeisk nivå,

| j) | utarbeta konkreta förslag för att inrätta en effektiv, gemensam rådgivningsstruktur för innovatörer avseende finansiering av energiinnovation via fonder och instrument som finns tillgängliga via EU, medlemsstaterna och Europeiska investeringsbanken och via andra eventuella privata källor; förbättra det tekniska biståndet genom att aggregera information om privata och offentliga finansieringsmöjligheter och vägleda de sökande till den lämpligaste finansieringsmekanismen, i synnerhet inom energieffektivitet, där det är oumbärligt att samla små projekt i bredare portföljer, |
| --- | --- |

j)

utarbeta konkreta förslag för att inrätta en effektiv, gemensam rådgivningsstruktur för innovatörer avseende finansiering av energiinnovation via fonder och instrument som finns tillgängliga via EU, medlemsstaterna och Europeiska investeringsbanken och via andra eventuella privata källor; förbättra det tekniska biståndet genom att aggregera information om privata och offentliga finansieringsmöjligheter och vägleda de sökande till den lämpligaste finansieringsmekanismen, i synnerhet inom energieffektivitet, där det är oumbärligt att samla små projekt i bredare portföljer,

| k) | kartlägga olika sätt att i EU:s lagstiftning om offentliga upphandlingar införa incitament för att främja innovativa energilösningar i den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

k)

kartlägga olika sätt att i EU:s lagstiftning om offentliga upphandlingar införa incitament för att främja innovativa energilösningar i den offentliga sektorn.

| 16. | Europaparlamentet framhåller att offentlig upphandling kan vara en drivkraft för innovation och främja mer hållbar tillväxt, vilket även erkänns i målen för hållbar utveckling. Parlamentet påpekar att valet av hållbara produkter, tjänster och offentliga arbeten är väsentlig betydelse och kan skapa pionjärmarknader eller nya marknader för innovativa produkter. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ inom ramen för initiativet för uppstartsföretag och expanderande företag att införa åtgärder om upphandling i EU för att bland annat uppmuntra medlemsstaterna att sätta upp ambitiösa mål för inköp av innovativa produkter. Parlamentet framhåller vidare att lokala och regionala myndigheter kan spela en roll genom att föregå med gott exempel och delta i utbyte av god praxis i forum som exempelvis borgmästaravtalet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att stärka den komponent som handlar om innovationskapacitet i samband med konkurrenskraftssäkringen i konsekvensbedömningar och att tillämpa forsknings- och innovationsverktyget på alla nya energipolitiska förslag och på översynen av befintlig lagstiftning, utan att urholka lagstiftningens ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att dess arbete dels med innovation, dels med normer och interoperabilitet slås ihop helt, så att EU kan bli världsledande på att fastställa normer inom sektorer som integrerar ren energi och sakernas internet. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang exempelvis utarbetandet av den nya europeiska normen för smarta apparater (Saref), som potentiellt kan skapa ett nytt EU-baserat referensspråk för energirelaterade data som låter apparater för hemmet utbyta information med vilket energiförvaltningssystem som helst. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet erinrar om att politik för energiinnovation måste stå i samklang med EU:s åtagande att bevara och förbättra kolsänkor och samtidigt bevara den biologiska mångfalden, särskilt i skogar, på land och i hav. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmuntrar berörda medlemsstater att på adekvat sätt bidra till EU:s mål att 3 % av BNP ska avsättas för FoU. Parlamentet konstaterar att en generell ökning till 3 % skulle ge över 100 miljarder euro till forskning och innovation i Europa. Parlamentet påminner om att två tredjedelar av finansieringen av FoU förväntas komma från den privata sektorn. |
| --- | --- |

20.

Långsiktig finansieringssäkerhet

| 21. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om en ökad sammanlagd budget på minst 120 miljarder euro för nionde ramprogrammet och uppmanar med kraft kommissionen att öka andelen relaterad finansiering av projekt för hållbar, utsläppssnål energi i nionde ramprogrammet så att den är minst 50 % högre än i Horisont 2020; på så vis säkras tillräcklig finansiering till stöd för EU:s energiomställning och ett effektivt genomförande av energiunionen. Parlamentet vill framför allt att de finansiella resurserna i nionde ramprogrammet ska stärkas för att stimulera genombrott och marknadsskapande innovation, särskilt inom små och medelstora företag och uppstartsförtag. Parlamentet framhåller betydelsen av stränga kvalitetskriterier för att göra EU till ett globalt centrum för innovation, forskning och ledande teknik, bland annat ”blue skies”-forskning. Parlamentet lyfter fram resultaten från halvtidsöversynen av Horisont 2020, som visade att programmet per den 1 januari 2017 låg under målet för klimat- och hållbarhetsrelaterade utgifter. Parlamentet välkomnar den ökade medeltilldelningen i Horisont 2020 till energirelaterade samhällsutmaningar inom ramen för 2018 års budget, men är fortsatt djupt bekymrat över nedskärningarna för energiprojekt i Fonden för ett sammanlänkat Europa, vilket parlamentet ser som oförenligt med energiunionens mål. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet lyfter på nytt fram behovet av att förbättra kvaliteten på investeringar finansierade via Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och att särskilt fokusera på incitament för bättre geografisk fördelning, med hänsyn till den nuvarande obalansen i Efsis geografiska täckning och de särskilda behoven i mindre utvecklade regioner och övergångsregioner. Parlamentet inser behovet av samarbete med nationella utvecklingsbanker, investeringsplattformar och stödberättigade finansiella intermediärer genom att användningen av EU-garantin eventuellt delegeras till dem. Parlamentet vill se en kraftigt förstärkt roll och kapacitet hos Europeiska centrumet för investeringsrådgivning, särskilt genom lokal närvaro och en proaktiv roll i utarbetandet av projekt. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet anser att nionde ramprogrammet bör stödja sådana initiativ som ”100 % förnybara städer”, som omfattar städer och lokalförvaltningar som strävar efter att väsentligen öka kapaciteten för förnybar energi för el, mobilitet, uppvärmning och kylning i städer genom innovationsprojekt, vilket potentiellt skulle kunna inbegripa smarta nät, förvaltning av energisystem, verksamhet för att möjliggöra sektorsintegration och uppmuntra användningen av elfordon m.m. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet tillmäter SET-planen, kunskaps- och innovationsgruppen InnoEnergy och relevanta gemensamma teknikinitiativ en viktig pådrivande roll inom energiinnovation. Parlamentet framhåller behovet av att bättre koppla samman dessa olika ramar med bland annat InnovFin-initiativet, Efsi och det föreslagna programmet för en Europaomfattande riskkapitalfondandelsfond som ett led i en samordnad, riktad investeringsstrategi för innovation inom ren energi som kan hjälpa nystartade projekt och uppstartsföretag och små och medelstora företag att ta sig genom ”dödsskuggans dal” och nå den marknadsmognad som behövs för global expansion. Parlamentet anser att verksamma incitament för investeringar i energiinnovation genom nationella investeringsfonder och pensionsfonder kan spela en avgörande roll för att uppbringa det nödvändiga egenkapitalet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påminner om att projekt som är de första i sitt slag (First-of-a-kind, FOAK) är ytterst riskabla och att tillskottet av eget kapital och skuldkapital är på mycket lägre nivåer än vid finansiering av beprövad koldioxidsnål teknik. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att undanröja kvarvarande regleringshinder och att föreslå inrättandet av en kapitalfond för SET- och FOAK-projekt. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att det europeiska innovationsrådet skulle kunna spela en viktig roll för att hjälpa företag som befinner sig i ett tidigt skede att hitta finansiering, och föreslår att dess roll ska bestå i att samordna de olika delarna av en samstämd investeringsstrategi för innovation inom ren energi. Parlamentet efterlyser mer information om det europeiska innovationsrådets struktur och överensstämmelse med befintliga instrument till stöd för innovation. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet anser att medborgardriven energiinnovation kräver lägre hinder för marknadstillträde och frigör outnyttjade möjligheter till finansiering av innovation. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka effektiva sätt att främja energiinnovation genom bland annat gräsrotsfinansiering och att överväga möjligheten att inrätta en gräsrotsbaserad kapitalfond för innovation inom ren energi. Parlamentet anser att nya och diversifierade finansieringssätt bör fungera som tillägg och komplement till redan befintliga. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet lyfter fram betydelsen av att främja teknik för smarta nät och av att gynna och integrera decentraliserad gräsrotsproduktion, bland annat genom kluster och samverkanssystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja dessa innovationsområden för ren energi med finansieringsmekanismer, bland annat sådana som begränsar riskerna för privata investerare och minskar bördorna för offentliga investerare vid moderniseringen av energisystemen. Vidare välkomnar parlamentet kommissionens avsikt att i högre grad använda innovationsstimulerande pristävlingar som ett värdefullt redskap för att främja banbrytande gräsrotsinnovation. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet framhåller att det för att uppmuntra ett nedifrån-och-upp-tänk inom innovation är lämpligt att främja småskaliga tillämpningar (t.ex. NegaWatt, produktion på plats, lokal lagring m.m.) och gynna klusterbildning och aggregering av sådana tillämpningar för att locka fler investeringar och göra dem mer prismässigt överkomliga, varvid särskild uppmärksamhet bör ägnas åt låginkomsthushåll eller flerbostadshus. |
| --- | --- |

29.

EU:s globala ledarskap

| 30. | Europaparlamentet erinrar om målen i Parisavtalet när det handlar om att främja globala insatser för att påskynda innovationen inom ren energi. Parlamentet framhåller att forskning och insamling av data om klimatförändringarna behöver fortsatt finansiering. Parlamentet uppmanar kommissionen att i linje med målen för hållbar utveckling utforska olika sätt att bistå utvecklingsländer och tillväxtekonomier i deras energiomställning genom bland annat kapacitetsuppbyggande åtgärder, hjälp med att minska kapitalkostnaderna för förnybara energikällor och energieffektivitetsprojekt, eventuell tekniköverföring samt lösningar för utveckling av smarta städer, liksom även perifera områden och landsbygdsområden, för att på så vis stärka ekosystemen för energiinnovation i utvecklingsländer och hjälpa dem att fullgöra sina åtaganden enligt Parisavtalet. Parlamentet välkomnar i detta avseende den nyinrättade Europeiska fonden för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja den fulla potentialen i initiativet Mission Innovation, så att dess ledamöter kan infria och fullgöra sitt åtagande att fördubbla de årliga utgifterna för FoU inom ren energi mellan 2015 och 2020. Parlamentet framhåller betydelsen av att söka synergier med andra globala initiativ, som exempelvis Breakthrough Energy Coalition, och med globala kapital- och investeringsfonder. Parlamentet välkomnar i detta avseende unionens ledande roll i innovationsutmaningarna om omvandling av solljus (Converting Sunlight Innovation Challenge) och uppvärmning och kylning av byggnader till rimligt pris (Affordable Heating and Cooling of Buildings Innovation Challenge). I detta sammanhang bör man utforska möjligheten att samordna arbetsfördelningen inom energiinnovation på global nivå. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en övergripande exportstrategi för teknik för hållbar, ren energi och systemomfattande lösningar, bland annat en särskild stödmekanism och riktat bistånd från EU-delegationer i tredjeländer. Parlamentet understryker i detta sammanhang att djupgående och omfattande frihandelsområden kan spela en roll i genomförandet av en sådan strategi. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att noga undersöka förfarandena för patentregistrering och vill få bort onödiga administrativa bördor som saktar ner innovativa produkters marknadspenetration och påverkar EU:s ledande roll i omställningen till ren energi. |
| --- | --- |

33.

Medborgardriven energiinnovation

| 34. | Europaparlamentet anser att arbetet med att påskynda innovationen för ren energi kräver att européerna genomgår en attitydförändring från vanlig enkel medvetenhet om energifrågor till en djupare insikt i de beteendeförändringar – särskilt när det gäller energibesparingar och nya produktions- och konsumtionsmönster – som vill till för att klara de brådskande utmaningarna kopplade till hållbar tillväxt och utnyttja fördelarna med den digitala revolutionen och innovationen på alla områden och i slutändan lyckas med energiomställningen. Parlamentet konstaterar att innovation kan göra det möjligt för människor att bli mer aktiva i energiproduktionen, bland annat genom att mata in egenproducerad energi i nätet, och att bidra till en effektivare energianvändning genom att minska hushållsförbrukningen och därigenom få ner både utsläppen och räkningarna. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet framhåller nödvändigheten av att stärka Europas kunskapsbas och minska fragmenteringen genom att främja spetskompetens inom forskning och utbildning, i syfte att skapa forskningscentrum som ligger i den internationella framkanten av akademisk spetskompetens. Parlamentet understryker behovet av att utveckla en strategi som ser till att Europa lockar till sig talanger från utlandet och samtidigt upprätthåller kontakterna med de främsta europeiska talangerna utomlands. Parlamentet inser att en kvalificerad arbetsstyrka ger stora fördelar för Europa och är en viktig drivkraft för att utveckla investeringarna i FoU och innovation. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att en fullt ut demokratisk involvering av medborgare och lokalsamfund i EU är betydelsefull och ett väsentligt inslag i en framgångsrik energiomställning. Samtidigt framhåller parlamentet att en effektivt genomförd omställning kräver öppenhet, insyn och lika villkor och måste baseras på rättvis konkurrens. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet tror på potentialen hos innovation inom ren energi och energieffektivitet för att skapa nya och bättre arbetstillfällen. En lyckad omställning till en hållbar ekonomi med låga koldioxidutsläpp kräver enligt parlamentet att arbetsmarknaderna kan reagera på adekvat sätt på de nya kraven i fråga om innovativa system för ren energi. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina FoU-initiativ ägna större uppmärksamhet åt kopplingen mellan innovation inom energisystem och nya yrkesprofiler, utbildningsbehov, arbetstillfällen och utbildningskrav. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet inser behovet av systemomfattande utbildnings- och delaktighetsprogram för att ge samhället möjlighet att delta fullt ut i omställningen av energisystemet och för att européer i alla åldrar gradvis ska kunna gå från medvetenhet och förståelse till aktiv involvering och egenmakt. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter och den privata sektorn att främja välgrundade konsumentval och medborgarnas delaktighet i energifrågor genom bland annat upplysningskampanjer, omfattande och tillgänglig information om energiräkningar och prisjämförelseverktyg, främjande av egenproduktion, efterfrågeflexibilitet och samverkansbaserade delningssystem, medborgarbudgetar och gräsrotsfinansiering för energirelaterade investeringar samt skatte- och investeringsincitament och genom att styra tekniska lösningar och innovationer. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och berörda myndigheter att kartlägga bästa praxis i arbetet med energifattiga hushåll. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att regioner och städer har en avgörande roll för att stärka hållbara energimodeller. Regioner och städer har även en vital roll för att främja ett egenansvar för energiomställningen och driva på klimat- och energirelaterad innovation underifrån. Parlamentet konstaterar att regioner och stadsområden är de mest lämpade för att testa och genomföra integrerade lösningar med direkt medborgardeltagande. Parlamentet framhåller i detta avseende borgmästaravtalets roll och ambition att främja globalt utbyte av bästa praxis och eventuell sammanslagning av resurser och investeringar. Parlamentet konstaterar att det även i landsbygdsområden finns utrymme för innovation för att klara av utmaningar som isolering och demografiska förändringar samt tillhandahållande av nya tjänster. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att bistå regionala och lokala myndigheter med att vidta samordnade åtgärder för att ge incitament till energiinnovation på lokal och transregional nivå i syfte att utveckla samstämda strategier. Parlamentet understryker att energiomställningen kommer att få drastiska följder för sysselsättningen i vissa av EU:s regioner och att särskilt fokus därför bör läggas på regioner som tvingas hantera en utfasning av energiproduktion baserad på brunkol, kol och andra fasta fossila bränslen samt gruvindustrin som svar på ett beslut av en medlemsstat, lokala myndigheter eller industrin eller som svar på andra omständigheter. Parlamentet understryker behovet av att stödja dessa regioner vid utarbetandet av inkluderande, lokala och rättvisa omställningsstrategier och hanteringen av de samhälleliga, socioekonomiska och miljörelaterade konsekvenserna tillsammans med en omvandling av områdena. Parlamentet lyfter fram de finansiella alternativ som står till buds för att erbjuda sådant stöd genom partiell användning av auktionsintäkter från utsläppshandelssystemet och genom den moderninseringsfond som ska inrättas för perioden 2021–2030. Parlamentet anser att det i inkluderande förfaranden med berörda parter bör kartläggas hur man bäst lockar alternativa innovativa företag, uppstartsföretag och industrier i syfte att bygga en hållbar regional ekonomi, stärka människors värdighet och hjälpa till att ersätta elproduktionskapacitet med lösningar för förnybara energikällor eller energieffektivitet. Parlamentet vill att forsknings- och innovationspolitik fokuseras på hur man kan vitalisera berörda regioner genom utsikter till hållbar sysselsättning och tillväxt, i synnerhet när den indragna energiproduktionskapaciteten från brunkol, kol eller andra fasta fossila bränslen är kopplad till gruvdrift. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa till att stärka lokala och regionala myndigheters inflytande över spridningen av innovation inom ren energi, såsom smarta städer, e-mobilitet samt smarta nät och mikronät, och över marknadspenetrationen för förnybara energikällor utifrån deras mognadsgrad, och att hjälpa dessa myndigheter att klara av utmaningarna i arbetet med att föra energiomställningen framåt, såsom medborgardeltagande. Parlamentet uppmuntrar utbyte av bästa praxis, sammanslagning av investeringar, bättre bedömning av projektens ekonomiska bärkraft samt utveckling av finansieringsstrategier, såsom nyttokalkyler och användning av offentlig upphandling och lån. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet anser att transportsektorn har enorm potential och bör spela en väsentlig roll i omställningen, och uppmanar kommissionen att stödja befintlig finansiering för utvecklingen av infrastruktur för elfordon. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att stödja och utveckla fler initiativ, såsom det Europaomfattande initiativet för elektromobilitet och det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna fördelarna med mobilitet med vätgasdrivna fordon samt kopplingen mellan transportsektorn och elsektorn och att skapa incitament för nya affärsmodeller på liknande områden, såsom smart laddning och nätanslutna fordon, vilket skulle göra det möjligt för ägare av elfordon att sälja till energisystemet på ett flexibelt sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkra finansieringen av innovation som syftar till utveckling av vätelagring och avancerade långsiktiga lagringslösningar för elfordon, utveckling av infrastruktur för laddning av väteenergi samt infrastruktur- och laddningslösningar, bland annat infrastruktur för laddning av elfordon. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och lokala myndigheter att vidta ytterligare initiativ som t.ex. skatteincitament avseende marknadspenetration för elfordon och vätgasdrivna fordon, skattelättnader och skattebefrielse för ägare av elfordon och vätgasdrivna fordon samt olika initiativ avsedda att främja användning av elfordon, såsom prisminskningar, bonusutbetalningar och premier för dem som köper elfordon och inrättande av gratis parkeringsplatser för elfordon. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet noterar de stora insatser som gjorts inom EU:s Horisont 2020-program för forskning och utveckling för att nå målet om att minska växthusgasutsläppen i transportsektorn fram till 2050 med 60 % jämfört med 1990 års nivåer (4). Parlamentet erinrar om att EU:s forsknings- och innovationsprogram är en viktig möjliggörande faktor för att energi- och IKT-innovation samt intelligenta transportsystem ska spridas på marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att i framtiden tydligare rikta in tillgängliga medel på sammanlänkade strategiska prioriteringar, såsom utsläppssnål rörlighet, laddningsinfrastruktur för alternativa drivmedel och integrerade stadstransporter, med särskild uppmärksamhet på alla förorenande utsläpp, bullerminskning, trafiksäkerhet, trafikstockningar och flaskhalsar och i överensstämmelse med principen om teknikneutralitet. Parlamentet framhåller också vikten av att utveckla avancerade biobränslen och öka järnvägstransporternas och cyklingens andel. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet gläds åt att kommissionen kommer att stödja marknadspenetrationen för innovativa lösningar för ren energi via offentlig upphandling och översyn av direktivet om rena fordon, och ser den potentiella fördelen för kollektivtrafikmyndigheter och kollektivtrafikföretag, busstillverkare, leverantörer till industrin, energileverantörer, nationella och internationella sammanslutningar och forskningscentrum. Parlamentet uppmanar kommissionen att snabbt lägga fram förslag för detta ändamål. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmuntrar inrättandet av en strategisk forsknings- och innovationsagenda på transportområdet med färdplaner som utarbetas genom samråd mellan medlemsstaterna och kommissionen, och även lokala och regionala myndigheter samt operatörer, och en motsvarande styrningsmekanism för att stödja forskning, innovation och spridning av ny teknik inom transportsektorn och främja utsläppssnål rörlighet, inslag som alla är välbehövliga. Parlamentet anser att slutsatserna från dessa färdplaner bör införlivas i kommissionens årliga arbetsprogram. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet efterlyser en integrerad och samordnad strategi som tar hänsyn till den urbana dimensionen i EU:s och medlemsstaternas politik och lagstiftning, samt utveckling av planer för hållbar rörlighet i städer, för att stödja, uppmuntra och göra det möjligt för medlemsstaterna att förbättra människors hälsa och livskvalitet och miljösituationen i stadsområden. Parlamentet uppmuntrar utvecklingen av samverkande intelligenta transportsystem (C-ITS) och autonoma fordon och utbyggnaden av kommunikationsinfrastruktur för att garantera den höga kapacitet och låga latens som ett 5G-nät kräver. Parlamentet vill se aktiva insatser för att minska skillnaderna och förbättra samarbetet mellan städer och landsbygd samt mellan mer utvecklade områden och regioner som släpar efter i fråga om infrastrukturens kvalitet. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet inser betydelsen av det nya europeiska samförstånd om utveckling som undertecknades i juni 2017 och som innehåller en gemensam vision och handlingsram för EU och dess medlemsstater när det gäller utvecklingssamarbete. Parlamentet konstaterar att de 17 målen för hållbar utveckling, och de därmed sammanhängande målen, som ska vara uppfyllda senast 2030, för första gången kommer att tillämpas i samtliga länder, en följd av EU:s åtagande att inta en ledarroll när det gäller att genomföra målen. Parlamentet konstaterar att samförståndet samordnar EU:s utvecklingspolitik med Agenda 2030 för hållbar utveckling och belyser viktiga åtgärder inom ramen för hållbar energi och klimatförändringar. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet erinrar om att det i artikel 8 i förordningen om gemensamma bestämmelser anges att ”målen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna ska eftersträvas i linje med principen om hållbar utveckling”, i överensstämmelse med EU:s mål att bevara, skydda och förbättra miljöns kvalitet och med åtagandena enligt Parisavtalet. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet påminner om att partnerskapsavtalen och programmen inom ramen för förordningen om gemensamma bestämmelser syftar till att främja resurseffektivitet, begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt horisontella partnerskapsprinciper, flernivåstyre, icke-diskriminering och jämställdhet. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet anser att synergierna mellan EU:s politiska åtgärder bör stärkas genom en enhetlig och konsekvent EU-ståndpunkt om antidumpningsåtgärder för att förvissa sig om att tillverkningsindustrin drar full nytta av energiomställningen. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet inser att regioner och städer har en vital roll för att främja ett egenansvar för energiomställningen över hela världen och driva på klimat- och energirelaterad innovation underifrån. Parlamentet vill att samma miljökvalitetsnormer tillämpas på all energiteknik som kommer in på EU:s marknad. Parlamentet uttrycker oro över bevarandet av städers grönområden. |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 21.

(2)  EUT C 36, 29.1.2016, s. 62.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 104.

(4)  I enlighet med kommissionens vitbok av den 28 mars 2011Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (COM(2011)0144).

---

Onsdagen den 7 februari 2018

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/21

---

P8_TA(2018)0032

Bekämpande av diskriminering av EU-medborgare som tillhör minoriteter i EU:s medlemsstater

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2018 om skydd och icke-diskriminering av minoriteter i EU:s medlemsstater (2017/2937(RSP))

(2018/C 463/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 10, 19, 21 och 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10, 19, 21 och 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av rätten att göra framställningar, som fastställs i artiklarna 20 och 227 i EUF-fördraget och i artikel 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (EU-stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rätten att göra framställningar, som fastställs i artiklarna 20 och 227 i EUF-fördraget och i artikel 44 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (EU-stadgan),

| — | med beaktande av artiklarna 21 och 22 i EU-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 21 och 22 i EU-stadgan,

| — | med beaktande av ingressen till EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ingressen till EU-fördraget,

| — | med beaktande av Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter, protokoll nr 12 till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter, protokoll nr 12 till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1) (direktivet om likabehandling oavsett ras), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1) (direktivet om likabehandling oavsett ras),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (2) (direktivet om likabehandling i arbetslivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (2) (direktivet om likabehandling i arbetslivet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (3) (direktivet om fri rörlighet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (3) (direktivet om fri rörlighet),

| — | med beaktande av domen av den 3 februari 2017 från Europeiska unionens tribunal i mål T-646/13, Minority SafePack, one million signatures for diversity in Europe mot kommissionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domen av den 3 februari 2017 från Europeiska unionens tribunal i mål T-646/13, Minority SafePack, one million signatures for diversity in Europe mot kommissionen (4),

| — | med beaktande av sina resolutioner om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2005 om minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2005 om minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2013 om utrotningshotade europeiska språk och den språkliga mångfalden inom EU (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2013 om utrotningshotade europeiska språk och den språkliga mångfalden inom EU (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2014 om rapporten om EU-medborgarskapet 2013 – EU-medborgare: dina rättigheter, din framtid (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2014 om rapporten om EU-medborgarskapet 2013 – EU-medborgare: dina rättigheter, din framtid (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2016 om verksamheten i utskottet för framställningar under 2015 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2016 om verksamheten i utskottet för framställningar under 2015 (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2017 om aspekter som rör de grundläggande rättigheterna i integreringen av romer i EU: kampen mot antiziganism (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2017 om aspekter som rör de grundläggande rättigheterna i integreringen av romer i EU: kampen mot antiziganism (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 december 2017 om rapporten om EU-medborgarskapet 2017: stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2017 om rapporten om EU-medborgarskapet 2017: stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring (10),

| — | med beaktande av den studie som i april 2017 beställdes av Europaparlamentets utredningsavdelning C på begäran av utskottet för framställningar, Discrimination(s) as emerging from the petitions received (diskriminering så som den beskrivs i mottagna framställningar), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie som i april 2017 beställdes av Europaparlamentets utredningsavdelning C på begäran av utskottet för framställningar, Discrimination(s) as emerging from the petitions received (diskriminering så som den beskrivs i mottagna framställningar),

| — | med beaktande av den studie som i augusti 2017 beställdes av Europaparlamentets utredningsavdelning C på begäran av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter, Towards a comprehensive EU protection system for minorities (mot ett övergripande skyddssystem för minoriteter i EU), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie som i augusti 2017 beställdes av Europaparlamentets utredningsavdelning C på begäran av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter, Towards a comprehensive EU protection system for minorities (mot ett övergripande skyddssystem för minoriteter i EU),

| — | med beaktande av den studie som i maj 2017 beställdes av Europaparlamentets utredningsavdelning B på begäran av utskottet för kultur och utbildning, Minority Languages and Education: Best Practices and Pitfalls (minoritetsspråk och utbildning: bästa praxis och fallgropar), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie som i maj 2017 beställdes av Europaparlamentets utredningsavdelning B på begäran av utskottet för kultur och utbildning, Minority Languages and Education: Best Practices and Pitfalls (minoritetsspråk och utbildning: bästa praxis och fallgropar),

| — | med beaktande av den offentliga utfrågning som den 4 maj 2017 anordnades av utskottet för framställningar, Bekämpande av diskriminering av unionsmedborgare i EU-medlemsstaterna samt skydd av minoriteter (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den offentliga utfrågning som den 4 maj 2017 anordnades av utskottet för framställningar, Bekämpande av diskriminering av unionsmedborgare i EU-medlemsstaterna samt skydd av minoriteter (11),

| — | med beaktande av artikel 216.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 216.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Utskottet för framställningar har fått ta emot flera framställningar där det påtalas olika slag av diskriminerande praxis mot unionsmedborgare som tillhör minoriteter, och har anordnat en utfrågning om de olika frågor som förts på tal. |
| --- | --- |

A.

Utskottet för framställningar har fått ta emot flera framställningar där det påtalas olika slag av diskriminerande praxis mot unionsmedborgare som tillhör minoriteter, och har anordnat en utfrågning om de olika frågor som förts på tal.

| B. | Det råder en stark koppling mellan dels minoriteters rättigheter, dels rättsstatsprincipen. I artikel 2 i EU-fördraget nämns uttryckligen rättigheter för personer som tillhör minoriteter, och dessa rättigheter förtjänar samma behandling som övriga fördragsfästa rättigheter. |
| --- | --- |

B.

Det råder en stark koppling mellan dels minoriteters rättigheter, dels rättsstatsprincipen. I artikel 2 i EU-fördraget nämns uttryckligen rättigheter för personer som tillhör minoriteter, och dessa rättigheter förtjänar samma behandling som övriga fördragsfästa rättigheter.

| C. | Enligt artikel 10 i EUF-fördraget ska unionen ”[v]id utformningen och genomförandet av sin politik och verksamhet [...] söka bekämpa all diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning”. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 10 i EUF-fördraget ska unionen ”[v]id utformningen och genomförandet av sin politik och verksamhet [...] söka bekämpa all diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning”.

| D. | Internationella överenskommelser erbjuder visserligen en solid ram för minoriteters rättigheter, men ändå återstår det mycket att förbättra i fråga om hur skyddet av minoriteters rättigheter förverkligas inom EU. |
| --- | --- |

D.

Internationella överenskommelser erbjuder visserligen en solid ram för minoriteters rättigheter, men ändå återstår det mycket att förbättra i fråga om hur skyddet av minoriteters rättigheter förverkligas inom EU.

| E. | Var och en i EU har lika rättighet och skyldighet att bli en fullvärdig, aktiv och integrerad samhällsmedlem. |
| --- | --- |

E.

Var och en i EU har lika rättighet och skyldighet att bli en fullvärdig, aktiv och integrerad samhällsmedlem.

| F. | Upprätthållandet av minoriteters rättigheter är ett väsentligt krav för kandidatländer, enligt vad som fastställs i Köpenhamnskriterierna. |
| --- | --- |

F.

Upprätthållandet av minoriteters rättigheter är ett väsentligt krav för kandidatländer, enligt vad som fastställs i Köpenhamnskriterierna.

| G. | Diskriminering på grund av etniskt ursprung anförs som den vanligaste formen av diskriminering, och enligt den senaste Eurobarometerundersökningen om diskriminering har det blivit åtskilligt vanligare med diskriminering på grund av sexuell läggning (12). |
| --- | --- |

G.

Diskriminering på grund av etniskt ursprung anförs som den vanligaste formen av diskriminering, och enligt den senaste Eurobarometerundersökningen om diskriminering har det blivit åtskilligt vanligare med diskriminering på grund av sexuell läggning (12).

| H. | Förslaget till kommissionens direktiv om likabehandling (COM(2008)0426) täcker många olika områden, såsom utbildning, socialt skydd samt tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster. |
| --- | --- |

H.

Förslaget till kommissionens direktiv om likabehandling (COM(2008)0426) täcker många olika områden, såsom utbildning, socialt skydd samt tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster.

| I. | Framställningar som utskottet för framställningar har fått ta emot på området diskriminering i fråga om minoriteters rättigheter bör noggrant prövas för att vi ska kunna nå fram till en förståelse av de orosmoment som medborgarna fört på tal och föreslå lösningar. |
| --- | --- |

I.

Framställningar som utskottet för framställningar har fått ta emot på området diskriminering i fråga om minoriteters rättigheter bör noggrant prövas för att vi ska kunna nå fram till en förståelse av de orosmoment som medborgarna fört på tal och föreslå lösningar.

| J. | Av ett flertal framställningar framgår det att minoriteter råkar ut för diskriminering vid utövandet av sina grundläggande rättigheter, och detta inger farhågor för minoritetssamhällenas framtid, särskilt mot bakgrund av miljöförorenande verksamhet. |
| --- | --- |

J.

Av ett flertal framställningar framgår det att minoriteter råkar ut för diskriminering vid utövandet av sina grundläggande rättigheter, och detta inger farhågor för minoritetssamhällenas framtid, särskilt mot bakgrund av miljöförorenande verksamhet.

| K. | Skyddet och stärkandet av kulturarv med anknytning till nationella minoriteter i medlemsstaterna, något som är ett centralt inslag i samhällens, gruppers och enskilda personers kulturella identitet, är utslagsgivande för den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

K.

Skyddet och stärkandet av kulturarv med anknytning till nationella minoriteter i medlemsstaterna, något som är ett centralt inslag i samhällens, gruppers och enskilda personers kulturella identitet, är utslagsgivande för den sociala sammanhållningen.

| L. | Medlemsstaterna har ett uppenbart ansvar att vidta korrigerande åtgärder mot praxis som diskriminerar romer, framför allt i deras kontakter med regionala och nationella förvaltningsmyndigheter. |
| --- | --- |

L.

Medlemsstaterna har ett uppenbart ansvar att vidta korrigerande åtgärder mot praxis som diskriminerar romer, framför allt i deras kontakter med regionala och nationella förvaltningsmyndigheter.

| M. | Olika framställare oroar sig för att det inte finns något övergripande gensvar och skydd från EU:s sida när det gäller de språkliga och andra rättigheter de har i egenskap av minoriteter. Dessa rättigheter är förankrade i EU-stadgan och unionsrättens allmänna principer, såsom det framhållits av Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

M.

Olika framställare oroar sig för att det inte finns något övergripande gensvar och skydd från EU:s sida när det gäller de språkliga och andra rättigheter de har i egenskap av minoriteter. Dessa rättigheter är förankrade i EU-stadgan och unionsrättens allmänna principer, såsom det framhållits av Europeiska unionens domstol.

| 1. | Europaparlamentet beklagar djupt att personer som tillhör minoriteter fortfarande stöter på hinder mot respekten för sina grundläggande rättigheter, och fortsätter att vara offer för hatpropaganda och hatbrott. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna konsekvent bör upprätthålla minoriteters rättigheter och med jämna mellanrum se efter om dessa rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

2.

Bekämpa diskriminering av inhemska, nationella och språkliga minoriteter: ett nationellt och europeiskt ansvar

| 3. | Europaparlamentet påpekar att minoritetsfrågor inte prioriterats tillräckligt högt på EU:s agenda, och stöder ett integrerat arbetssätt i frågor om jämlikhet och icke-diskriminering, för att det ska säkerställas att medlemsstaterna hanterar mångfalden bland invånarna i sina samhällen på ett lämpligt sätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att EU har ett ansvar för att skydda och främja minoriteters rättigheter. Parlamentet anser att EU:s rättsliga ram måste förbättras, för att rättigheterna för personer som tillhör minoriteter ska få ett heltäckande skydd. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet framhåller EU-institutionernas roll för att öka medvetenheten om minoritetsskyddsfrågor, samt för att uppmuntra och stödja medlemsstaterna i deras arbete till förmån för kulturell mångfald och tolerans, särskilt genom utbildning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att all kulturarvspolitisk utveckling bör vara inkluderande, lokalsamhällesbaserad och öppen för deltagande, också i form av samråd och dialog med de berörda minoritetssamhällena. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att EU inte har några effektiva verktyg för övervakning av respekten för minoriteters rättigheter. Parlamentet yrkar på att situationen för inhemska och språkliga minoriteter ska övervakas effektivt inom hela EU. Parlamentet anser att EU:s byrå för grundläggande rättigheter bör utföra förstärkt övervakning av diskriminering av nationella minoriteter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet erkänner medlemsstaternas viktiga roll för att skydda inhemska, nationella eller språkliga minoriteter. Parlamentet erinrar om att skyddet av nationella minoriteter och förbudet mot diskriminering på grundval av språk och tillhörighet till en nationell minoritet är förankrade i fördragen och i EU-stadgan. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att de frågor som togs upp i dess resolution om minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU ännu inte fått någon lösning. |
| --- | --- |

9.

EU:s rättsliga ram om minoriteter: utmaningar och möjligheter

| 10. | Europaparlamentet framhåller att nationella minoriteters rättigheter och skyddet av dem är en oskiljaktig del av rättsstaten, såsom det fastställts i Köpenhamnsdokumentet från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), vilket undertecknades 1990. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att deras rättsväsen garanterar att personer som tillhör en minoritet inte diskrimineras, samt att vidta riktade skyddsåtgärder grundade på relevanta internationella normer. Parlamentet fördömer samtliga fall där offentliga tjänstemän behandlar personer som tillhör minoriteter på ett diskriminerande sätt, och föreslår att de behöriga myndigheterna använder de åtgärder som finns för rapportering om sådana fall av diskriminering samt, vid behov, för påföljder mot dem. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att situationen och den rättsliga ställningen för icke-medborgare som är permanent bosatta i medlemsstaterna måste åtgärdas. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet framhåller att de nationella minoriteternas natur- och kulturarvstillgångar är viktiga för den sociala sammanhållningen och måste anses som fullständigt bevaransvärda tillgångar för kommande generationer, bland annat genom att det sätts stopp för förorenande verksamheter. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att underteckna, ratificera och verkställa ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter, protokoll nr 12 till konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, eller att uppdatera sina åtaganden med avseende på de relevanta internationella överenskommelserna. Parlamentet betonar att språkliga och inhemska minoriteter bör behandlas i överensstämmelse med principerna i dessa dokument. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser en översyn av direktivet om likabehandling oavsett ras och direktivet om likabehandling i arbetslivet. Parlamentet beklagar djupt att det gjorts så få framsteg med antagandet av förslaget till ett direktiv om likabehandling, och uppmanar kommissionen och rådet att återuppta de relevanta förhandlingarna, med syfte att de ska slutföras före utgången av denna valperiod. |
| --- | --- |

15.

Skydd och försvar av minoritetsspråk

| 16. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att säkerställa upprätthållandet av rätten att använda ett minoritetsspråk och att skydda den språkliga mångfalden i unionen, i enlighet med EU-fördragen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att språkliga rättigheter måste respekteras i samhällen med fler än ett officiellt språk, utan att ett språk får sina rättigheter beskurna jämfört med ett annat, i enlighet med varje medlemsstats konstitutionella ordning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka främjandet av undervisning i och användning av regionala språk och minoritetsspråk, som ett möjligt sätt att bekämpa språkdiskriminering i EU. |
| --- | --- |

18.

Hbti-personers rättigheter

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta mer handfasta åtgärder mot diskriminering av hbti-personer och mot homofobi, bland annat i form av konkret lagstiftning, med samtidig respekt för medlemsstaternas behörigheter. Parlamentet rekommenderar att hbti-personers rättigheter övervakas och att det ges tydlig och tillgänglig information om vilka rättigheter hbti-personer och deras familjer har i gränsöverskridande sammanhang i EU. Parlamentet anser att medlemsstaterna vederbörligen bör satsa på att tillhandahålla riktad utbildning på olika stadier för att förhindra mobbning och bekämpa homofobi på ett strukturerat sätt. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att medlemsstaterna korrekt genomför direktivet om fri rörlighet, med konsekvent respekt bland annat för bestämmelserna om familjemedlemmar, samt att de förbjuder diskriminering på alla grunder. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att säkerställa att hbti-personer och deras familjer kan utöva sina rättigheter till fri rörlighet, i enlighet med både artikel 21 i EUF-fördraget och artikel 21 i EU-stadgan. |
| --- | --- |

21.

o

o o

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 77.

(4)  ECLI:EU:T:2017:59.

(5)  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 405.

(6)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 52.

(7)  EUT C 378, 9.11.2017, s. 146.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2016)0512.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2017)0413.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2017)0487.

(11)  http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/117287/peti-hearing-programme-20170504-en.pdf

(12)  Discrimination in the EU in 2015, http://ec.europa.eu/COMMFrontOffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/SPECIAL/surveyKy/2077

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/26

---

P8_TA(2018)0033

Nolltolerans mot kvinnlig könsstympning

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2018 om nolltolerans för kvinnlig könsstympning (2017/2936(RSP))

(2018/C 463/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 9 i direktiv (2012/29/EU) om brottsoffers rättigheter av den 25 oktober 2012 (1), om den föreskrivna skyldigheten att tillhandahålla brottsoffer, inklusive de som utsatts för kvinnlig könsstympning, hjälp från stödverksamhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i direktiv (2012/29/EU) om brottsoffers rättigheter av den 25 oktober 2012 (1), om den föreskrivna skyldigheten att tillhandahålla brottsoffer, inklusive de som utsatts för kvinnlig könsstympning, hjälp från stödverksamhet,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 21 i direktiv (2013/33/EU) av den 26 juni 2013 (2) om mottagningsvillkor, där man uttryckligen nämner offer för kvinnlig könsstympning bland de utsatta personer som bör få tillgång till lämplig hälso- och sjukvård under sina asylförfaranden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 21 i direktiv (2013/33/EU) av den 26 juni 2013 (2) om mottagningsvillkor, där man uttryckligen nämner offer för kvinnlig könsstympning bland de utsatta personer som bör få tillgång till lämplig hälso- och sjukvård under sina asylförfaranden,

| — | med beaktande av artikel 20 i skyddsgrundsdirektiv (2011/95/EU) av den 13 december 2011 (3), där kvinnlig könsstympning som en allvarlig form av psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld inkluderas som en grund som ska beaktas för internationellt skydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 20 i skyddsgrundsdirektiv (2011/95/EU) av den 13 december 2011 (3), där kvinnlig könsstympning som en allvarlig form av psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld inkluderas som en grund som ska beaktas för internationellt skydd,

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2014 om kommissionens meddelande Om utrotande av kvinnlig könsstympning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2014 om kommissionens meddelande Om utrotande av kvinnlig könsstympning (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2012 om avskaffande av kvinnlig könsstympning (5), som uppmanade till att sätta stopp för kvinnlig könsstympning i hela världen genom förebyggande åtgärder, skyddsåtgärder och lagstiftning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2012 om avskaffande av kvinnlig könsstympning (5), som uppmanade till att sätta stopp för kvinnlig könsstympning i hela världen genom förebyggande åtgärder, skyddsåtgärder och lagstiftning,

| — | med beaktande av EU:s årsrapporter om mänskliga rättigheter och demokrati i världen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s årsrapporter om mänskliga rättigheter och demokrati i världen,

| — | med beaktande av rådets slutsatser från juni 2014 om att förebygga och bekämpa alla former av våld mot kvinnor och flickor, inbegripet kvinnlig könsstympning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser från juni 2014 om att förebygga och bekämpa alla former av våld mot kvinnor och flickor, inbegripet kvinnlig könsstympning,

| — | med beaktande av rådets slutsatser från mars 2010 om att utrota våldet mot kvinnor i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser från mars 2010 om att utrota våldet mot kvinnor i EU,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 november 2013 om utrotande av kvinnlig könsstympning (COM(2013)0833), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 november 2013 om utrotande av kvinnlig könsstympning (COM(2013)0833),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 6 februari 2013 på Internationella dagen mot kvinnlig könsstympning, i vilket vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant och fem kommissionärer bekräftade EU:s åtagande att bekämpa kvinnlig könsstympning i sina yttre förbindelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 6 februari 2013 på Internationella dagen mot kvinnlig könsstympning, i vilket vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant och fem kommissionärer bekräftade EU:s åtagande att bekämpa kvinnlig könsstympning i sina yttre förbindelser,

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, och i synnerhet mål 14(b), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, och i synnerhet mål 14(b),

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, i synnerhet mål 5.3 om att avskaffa alla skadliga sedvänjor, såsom barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap samt kvinnlig könsstympning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, i synnerhet mål 5.3 om att avskaffa alla skadliga sedvänjor, såsom barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap samt kvinnlig könsstympning,

| — | med beaktande av handlingsplanen för jämställdhet 2016–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för jämställdhet 2016–2020,

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets rapport från 2013 om kvinnlig könsstympning i Europeiska unionen och Kroatien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets rapport från 2013 om kvinnlig könsstympning i Europeiska unionen och Kroatien,

| — | med beaktande av Europarådets konvention från 2014 om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention från 2014 om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 (6) om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 (6) om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet,

| — | med beaktande av förklaringen från Europarådets ministerkommitté från september 2017 om behovet att utöka insatserna för att förebygga och bekämpa kvinnlig könsstympning och tvångsäktenskap i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från Europarådets ministerkommitté från september 2017 om behovet att utöka insatserna för att förebygga och bekämpa kvinnlig könsstympning och tvångsäktenskap i Europa,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 20 december 2012 om att utöka de globala insatserna för att avskaffa kvinnlig könsstympning (A/RES/67/146), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 20 december 2012 om att utöka de globala insatserna för att avskaffa kvinnlig könsstympning (A/RES/67/146),

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av EU:s och FN:s Spotlight-initiativ från 2017 om att avskaffa alla former av våld mot kvinnor och flickor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s och FN:s Spotlight-initiativ från 2017 om att avskaffa alla former av våld mot kvinnor och flickor,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om nolltolerans för kvinnlig könsstympning (O-000003/2018 – B8–0005/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om nolltolerans för kvinnlig könsstympning (O-000003/2018 – B8–0005/2018),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Agenda 2030 för hållbar utveckling efterlyser uttryckligen ett avskaffande av kvinnlig könsstympning tillsammans med andra skadliga sedvänjor i mål 5 ”Uppnå jämställdhet och alla kvinnors och flickors egenmakt”. |
| --- | --- |

A.

Agenda 2030 för hållbar utveckling efterlyser uttryckligen ett avskaffande av kvinnlig könsstympning tillsammans med andra skadliga sedvänjor i mål 5 ”Uppnå jämställdhet och alla kvinnors och flickors egenmakt”.

| B. | Kvinnlig könsstympning är en sedvänja som ges särskild uppmärksamhet i mål 14 i EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019 om att främja jämställdhet mellan könen, kvinnors rättigheter samt kvinnors och flickors egenmakt och deltagande. |
| --- | --- |

B.

Kvinnlig könsstympning är en sedvänja som ges särskild uppmärksamhet i mål 14 i EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019 om att främja jämställdhet mellan könen, kvinnors rättigheter samt kvinnors och flickors egenmakt och deltagande.

| C. | I handlingsplanen för jämställdhet 2016–2020 under det prioriterade tematiska området B: om fysisk och psykisk integritet inkluderas andelen flickor och kvinnor i åldrarna 15–49 som har utsatts för kvinnlig könsstympning som en indikator. |
| --- | --- |

C.

I handlingsplanen för jämställdhet 2016–2020 under det prioriterade tematiska området B: om fysisk och psykisk integritet inkluderas andelen flickor och kvinnor i åldrarna 15–49 som har utsatts för kvinnlig könsstympning som en indikator.

| D. | Kvinnlig könsstympning som en gränsöverskridande skadlig praxis erkänns nu som ett globalt problem, och identifieras i Agenda 2030 om FN:s mål för hållbar utveckling som en skadlig sedvänja som ska avskaffas senast år 2030. |
| --- | --- |

D.

Kvinnlig könsstympning som en gränsöverskridande skadlig praxis erkänns nu som ett globalt problem, och identifieras i Agenda 2030 om FN:s mål för hållbar utveckling som en skadlig sedvänja som ska avskaffas senast år 2030.

| E. | Unicefs statistiska rapport från 2016 anger att minst 200 miljoner flickor och kvinnor världen över har genomgått kvinnlig könsstympning, men den exakta siffran är fortfarande okänd. |
| --- | --- |

E.

Unicefs statistiska rapport från 2016 anger att minst 200 miljoner flickor och kvinnor världen över har genomgått kvinnlig könsstympning, men den exakta siffran är fortfarande okänd.

| F. | Kvinnlig könsstympning – som fortfarande traditionellt utövas i vissa delar av den afrikanska kontinenten men även i delar av Mellanöstern, Asien och Oceanien – utgör också ett problem i Europeiska unionen, med allvarliga konsekvenser för de kvinnor och flickor som utsätts för företeelsen. |
| --- | --- |

F.

Kvinnlig könsstympning – som fortfarande traditionellt utövas i vissa delar av den afrikanska kontinenten men även i delar av Mellanöstern, Asien och Oceanien – utgör också ett problem i Europeiska unionen, med allvarliga konsekvenser för de kvinnor och flickor som utsätts för företeelsen.

| G. | Trots att de framsteg som gjorts under de senaste tre årtiondena varit ojämna har utbredningsnivån för praxisen minskat med cirka 30 procent. Denna utveckling kan dock komma att jämnas ut på grund av befolkningstillväxt, vilket innebär att ett större antal flickor och kvinnor kommer att utsättas för ingreppet. |
| --- | --- |

G.

Trots att de framsteg som gjorts under de senaste tre årtiondena varit ojämna har utbredningsnivån för praxisen minskat med cirka 30 procent. Denna utveckling kan dock komma att jämnas ut på grund av befolkningstillväxt, vilket innebär att ett större antal flickor och kvinnor kommer att utsättas för ingreppet.

| H. | Lokalsamhällena är ofta den största enskilda påverkande faktorn över de föräldrar som beslutar att deras döttrar ska omskäras och de kvinnor som väljer att genomgå kvinnlig könsstympning. |
| --- | --- |

H.

Lokalsamhällena är ofta den största enskilda påverkande faktorn över de föräldrar som beslutar att deras döttrar ska omskäras och de kvinnor som väljer att genomgå kvinnlig könsstympning.

| I. | Trots att det inte finns några religiösa krav på att utföra kvinnlig könsstympning är religionen starkt närvarande i många praktiserande samhällen, och religiösa och andra ledare behöver därför engagera sig i rörelsen mot kvinnlig könsstympning. |
| --- | --- |

I.

Trots att det inte finns några religiösa krav på att utföra kvinnlig könsstympning är religionen starkt närvarande i många praktiserande samhällen, och religiösa och andra ledare behöver därför engagera sig i rörelsen mot kvinnlig könsstympning.

| J. | För att kunna utarbeta en lämplig avskaffningsstrategi måste denna sedvänja alltid granskas med hänsyn till lokala förhållanden. |
| --- | --- |

J.

För att kunna utarbeta en lämplig avskaffningsstrategi måste denna sedvänja alltid granskas med hänsyn till lokala förhållanden.

| K. | Kvinnlig könsstympning är ofta omöjlig att särskilja från andra jämställdhetsfrågor och är bara ett av många brott mot kvinnors rättigheter såsom brist på tillträde till utbildning för flickor, inbegripet omfattande sexualundervisning, brist på arbete eller sysselsättning för kvinnor, oförmåga att äga eller ärva egendom, tvångsäktenskap eller barnäktenskap, sexuellt och fysiskt våld, brist på god hälso- och sjukvård, inklusive tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

K.

Kvinnlig könsstympning är ofta omöjlig att särskilja från andra jämställdhetsfrågor och är bara ett av många brott mot kvinnors rättigheter såsom brist på tillträde till utbildning för flickor, inbegripet omfattande sexualundervisning, brist på arbete eller sysselsättning för kvinnor, oförmåga att äga eller ärva egendom, tvångsäktenskap eller barnäktenskap, sexuellt och fysiskt våld, brist på god hälso- och sjukvård, inklusive tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter.

| L. | Likt andra former av könsrelaterat våld är kvinnlig könsstympning ett sätt att kontrollera kvinnokroppen och en kränkning av kvinnans rätt till hälsa, säkerhet och kroppslig integritet och i vissa fall även hennes rätt till liv. |
| --- | --- |

L.

Likt andra former av könsrelaterat våld är kvinnlig könsstympning ett sätt att kontrollera kvinnokroppen och en kränkning av kvinnans rätt till hälsa, säkerhet och kroppslig integritet och i vissa fall även hennes rätt till liv.

| M. | Trots att förebyggande arbete är en mer önskvärd metod än lagföring för att avskaffa kvinnlig könsstympning, med tanke på att gärningsmän och medbrottslingar ofta är offrens föräldrar, finns det ett klart behov av att även avlägsna hinder för lagföring av fall av kvinnlig könsstympning, samtidigt som hänsyn tas till barnets bästa. |
| --- | --- |

M.

Trots att förebyggande arbete är en mer önskvärd metod än lagföring för att avskaffa kvinnlig könsstympning, med tanke på att gärningsmän och medbrottslingar ofta är offrens föräldrar, finns det ett klart behov av att även avlägsna hinder för lagföring av fall av kvinnlig könsstympning, samtidigt som hänsyn tas till barnets bästa.

| 1. | Europaparlamentet noterar att antalet fall av kvinnlig könsstympning minskar till följd av beslutsamma åtgärder och insatser för att öka medvetenheten, och uppmuntrar alla aktörer att fortsätta med sina ansträngningar för att kunna upprätthålla denna positiva trend i länder där kvinnlig könsstympning förekommer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet ser denna utveckling som en möjlighet för internationella organisationer och stater att intensifiera sina insatser, främst genom att skapa länkar och förbindelser mellan olika regioner, aktörer och sektorer för att aktivt kunna arbeta tillsammans för att avskaffa denna och andra sedvänjor som är skadliga för flickor, vars fysiska, psykiska och känslomässiga men kan vara livet ut. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet värdesätter det ovärderliga arbete som utförs av organisationer som arbetar med samhällsgrupper på plats både i och utanför EU med förebyggande åtgärder och kampanjer för att öka medvetenheten samt opinionsbildning, och parlamentet är medvetet om att det är nödvändigt att bygga broar dem emellan om kvinnlig könsstympning ska kunna förpassas till historien. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att integrera förebyggandet av kvinnlig könsstympning i alla sektorer, särskilt hälsosektorn inbegripet sexuell och reproduktiv hälsa, sektorn för socialt arbete, asyl, utbildning inklusive sexualundervisning, brottsbekämpning, rättvisa, skydd av barn samt media och kommunikation. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att enligt artikel 38 i Istanbulkonventionen ska medlemsstaterna säkerställa att kvinnlig könsstympning är straffbelagd, liksom att mana, tvinga eller förmå en flicka att genomgå praxisen, samt att konventionen skyddar inte endast kvinnor och flickor som riskerar att utsättas för kvinnlig könsstympning utan också kvinnor och flickor som lider av livslånga hälsoproblem på grund av denna praxis (i situationer såsom reinfibulation, asylrelaterade situationer, tillgång till vård osv.). Parlamentet betonar att Istanbulkonventionen föreskriver att kultur, sedvänja, religion, tradition eller så kallad heder inte kan rättfärdiga någon form av våldshandling mot kvinnor. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar EU och de medlemsstater som ännu inte har ratificerat Europarådets Istanbulkonvention om förebyggande och bekämpande av våld mot kvinnor att göra detta utan dröjsmål så att EU:s åtagande blir förenligt med internationella normer för främjande av en integrerad helhetsstrategi mot våld mot kvinnor och kvinnlig könsstympning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att strafflagstiftningen i alla medlemsstater skyddar flickor och kvinnor från kvinnlig könsstympning antingen explicit eller implicit, men är djupt oroat över dess uppenbart otillräckliga funktionsduglighet eftersom endast ett begränsat antal rättsfall har behandlats i EU. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar med oro att efterlevnaden av lagar, och specifikt lagföring, är en utmaning för alla medlemsstater och ursprungsländer. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att främja specialinriktad utbildning för berörda aktörer om upptäckt, utredning och lagföring av kvinnlig könsstympning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vara mer vaksamma när det gäller att upptäcka, utreda och lagföra fall av kvinnlig könsstympning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar att strafflagstiftningen och specialinriktade utbildningar måste gå hand i hand med insatser som syftar till att öka medvetenheten för att avskräcka utövare från att fortsätta med kvinnlig könsstympning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet inser att en viktig skillnad mellan kvinnlig könsstympning och andra former av könsrelaterat våld är bristen på ont uppsåt bakom handlingen och betonar att detta, även om det inte på något sätt kan rättfärdiga praxisen, måste tas i beaktande i strategier som syftar till avskaffande. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet beklagar den ökande medikaliseringen i vissa länder och betonar att detta är ett oacceptabelt sätt att hantera de bakomliggande orsakerna, liksom redan fastställts av FN och WHO. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uttryckligen förbjuda medikaliseringen av kvinnlig könsstympning och samtidigt höja medvetenheten hos vårdpersonal om detta problem. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker att kvinnlig könsstympning är en av de mest förutsägbara formerna av könsrelaterat våld och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillförsäkra kraftfulla förebyggande åtgärder i flyktingläger. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidare inkludera förebyggande av kvinnlig könsstympning och andra skadliga sedvänjor inom ramen för integrationsförfaranden och Asyl-, migrations- och integrationsfonden, och att tillhandahålla relevant information via EU:s asylbyrå. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet begär högsta möjliga skyddsstandarder för de som söker asyl på grunder med anknytning till kvinnlig könsstympning, inom ramen för reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet och översynen av direktiven om asyl, samt genom rollen för EU:s nya asylbyrå. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet ser fram emot inrättandet av det globala nätverk som kommer att skapa förbindelser mellan relevanta aktörer från alla delar av världen i syfte att sammanföra idéer och göra gemensam sak. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja detta viktiga nätverk. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bemöta kraven från civilsamhället om att finansiering ska vara flexibel nog för att gräsrotsorganisationer som arbetar lokalt ska kunna ansöka om finansiering, att en mängd frågor som rör flickors och kvinnors rättigheter kan tas upp tillsammans med kvinnlig könsstympning genom att ett helhetssynsätt intas, och att förbindelser mellan de organisationer som arbetar i EU och de som arbetar i de utövande länderna kan etableras. Parlamentet välkomnar i detta avseende arbetet som End FGM European Network (Europeiska nätverket för att stoppa kvinnlig könsstympning) och dess medlemmar utför, bland annat genom projektet Change Plus, då de utbildar representanter från lokalsamhällen i att främja både förändring av lagstiftningen och beteendeförändringar i sina lokalsamhällen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bevara uppgifter om förekomsten av kvinnlig könsstympning och dess olika former, och involvera den akademiska världen i arbetet med datainsamling, forskning och utbildningen av framtida yrkesverksamma inom området. Parlamentet är medvetet om att det europeiska migrationsnätverket kan spela en viktig roll. Parlamentet anser att en gemensam forskningsagenda om kvinnlig könsstympning skulle göra det möjligt för universitet i områden där kvinnlig könsstympning utövas att få kontakt med universitet inom EU för att kunna organisera utbytesprogram, förbättra datainsamling samt förbättra framtida yrkesverksammas kapacitet inom olika sektorer. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inkludera grundläggande information om kvinnlig könsstympning och andra sedvänjor som skadar flickor i utbildningsprogrammen inom de områden som spelar en avgörande roll i förebyggandet av kvinnlig könsstympning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att kvinnlig könsstympning, trots den lokala kopplingen, bör ses mot bakgrund av könsrelaterat våld och som en jämställdhetsfråga och bör hanteras med ett övergripande tillvägagångssätt för att undvika nedsvärtning av de samhällen där den tillämpas. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att de första stegen mot att höja kvinnors ställning i samhällen där kvinnlig könsstympning tillämpas är att säkerställa att alla flickor går i skolan samt att skapa förutsättningar för ekonomisk egenmakt för kvinnor. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet pekar på de möjligheter och den makt som finns hos olika kommunikationsmedel såsom konst, litteratur, nya och lokala medier för att föra ut budskap närmare medborgarna. Parlamentet betonar vikten av att engagera pojkar och män i att skapa nya tankegångar om jämställdhet och i att bekämpa befintliga maktstrukturer genom nätverk, samarbetsprogram, informationskampanjer och utbildningsprogram. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bistå medlemsstaterna och de länder där kvinnlig könsstympning utövas i att upprätta nätverk och integrerade strategier för att förebygga kvinnlig könsstympning, inbegripet utbildning av socialarbetare, vårdpersonal, lokala och religiösa ledare samt polis och rättsväsende. Parlamentet är medvetet om att ingen religion förespråkar denna praxis. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta med frågan om kvinnlig könsstympning och andra sedvänjor som skadar kvinnor och flickor i sina människorättsdialoger och diplomatiska kontakter. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att utöka samarbetet med tredjeländer i syfte att uppmuntra dem att anta nationella lagar som förbjuder kvinnlig könsstympning och att stödja de brottsbekämpande myndigheterna för att säkerställa att de genomförs. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att delegationerna och utrikestjänsten årligen utbildas i frågor om kvinnlig könsstympning inom ramen för utbildning om barns rättigheter och jämställdhetsfrågor, och uppmanar kommissionen att göra sina verktyg, såsom United to end FGM (enade för att stoppa kvinnlig könsstympning), för yrkesverksamma inom olika sektorer allmänt kända och tillgängliga för målgrupperna. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och Europeiska unionens råd. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 57.

(2)  EUT L 180, 29.6.2013, s. 96.

(3)  EUT L 337, 20.12.2011, s. 9.

(4)  EUT C 93, 24.3.2017, s. 142.

(5)  EUT C 332 E, 15.11.2013, s. 87.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0329.

---

Torsdagen den 8 februari 2018

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/31

---

P8_TA(2018)0034

Ryssland, fallet Oyub Titiev och människorättscentrumet Memorial

Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om Ryssland, fallet Oyub Titiev och människorättscentrumet Memorial (2018/2560(RSP))

(2018/C 463/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland, i synnerhet resolutionen av den 13 juni 2013 om rättsstatsprincipen i Ryssland (1), den 13 mars 2014 om Ryssland: domarna mot demonstranter som deltog i händelserna på Bolotnajatorget (2) den 23 oktober 2014 om upplösning av den icke-statliga organisationen Memorial (vinnare av Sacharovpriset 2009) i Ryssland (3), av den 12 mars 2015 om mordet på den ryske oppositionsledaren Boris Nemtsov och den demokratiska situationen i Ryssland (4), av den 24 november 2016 om fallet Ildar Dadin, samvetsfånge i Ryssland (5) och av 6 april 2017 om Ryssland, gripandet av Aleksej Navalnyj och andra oppositionella (6). |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland, i synnerhet resolutionen av den 13 juni 2013 om rättsstatsprincipen i Ryssland (1), den 13 mars 2014 om Ryssland: domarna mot demonstranter som deltog i händelserna på Bolotnajatorget (2) den 23 oktober 2014 om upplösning av den icke-statliga organisationen Memorial (vinnare av Sacharovpriset 2009) i Ryssland (3), av den 12 mars 2015 om mordet på den ryske oppositionsledaren Boris Nemtsov och den demokratiska situationen i Ryssland (4), av den 24 november 2016 om fallet Ildar Dadin, samvetsfånge i Ryssland (5) och av 6 april 2017 om Ryssland, gripandet av Aleksej Navalnyj och andra oppositionella (6).

| — | med beaktande av uttalandet av den 12 januari 2018 från ordförandena för parlamentets utrikesutskott respektive underutskott för mänskliga rättigheter, där det påyrkades en omedelbar frigivning av människorättsförsvararen Oyub Titiev, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 12 januari 2018 från ordförandena för parlamentets utrikesutskott respektive underutskott för mänskliga rättigheter, där det påyrkades en omedelbar frigivning av människorättsförsvararen Oyub Titiev,

| — | med beaktande av artikel 5 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och artikel 7 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som båda föreskriver att ingen får utsättas för tortyr eller grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och som Ryssland är part i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och artikel 7 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som båda föreskriver att ingen får utsättas för tortyr eller grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och som Ryssland är part i,

| — | med beaktande av EU:s uttalande av den 19 januari 2018 om människorättskränkningar avseende människorättscentrumet Memorial i Ryssland och uttalandet av den 11 januari 2018 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om att föreståndaren för människorättscentrumet Memorial i Tjetjenien, Oyub Titiev, berövats sin frihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s uttalande av den 19 januari 2018 om människorättskränkningar avseende människorättscentrumet Memorial i Ryssland och uttalandet av den 11 januari 2018 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om att föreståndaren för människorättscentrumet Memorial i Tjetjenien, Oyub Titiev, berövats sin frihet,

| — | med beaktande av att Europarådets kommitté för förhindrande av tortyr besökte Tjetjenien i Ryska federationen i november och december 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Europarådets kommitté för förhindrande av tortyr besökte Tjetjenien i Ryska federationen i november och december 2017,

| — | med beaktande av konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling den 9 december 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling den 9 december 1998,

| — | med beaktande av det befintliga partnerskaps- och samarbetsavtal som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ryska federationen, å andra sidan, och av de avbrutna förhandlingarna om ett nytt avtal mellan EU och Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det befintliga partnerskaps- och samarbetsavtal som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ryska federationen, å andra sidan, och av de avbrutna förhandlingarna om ett nytt avtal mellan EU och Ryssland,

| — | med beaktande av den sjunde återkommande rapporten om Ryska federationen, som behandlades av FN:s kommitté för mänskliga rättigheter vid dess 3 136:e och 3 137:e möten den 16 och 17 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sjunde återkommande rapporten om Ryska federationen, som behandlades av FN:s kommitté för mänskliga rättigheter vid dess 3 136:e och 3 137:e möten den 16 och 17 mars 2015,

| — | med beaktande av Europeiska rådets riktlinjer av den 24 juni 2013 för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets riktlinjer av den 24 juni 2013 för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer),

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Som fullvärdig medlem av Europarådet och signatärstat till FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och FN-konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning har Ryssland förbundit sig att följa principerna om demokrati, rättsstatlighet och respekt för grundläggande friheter och mänskliga rättigheter. Ryssland har en skyldighet och de medel som krävs för att utreda brott som begåtts av tjetjenska myndigheter. Ryssland har ratificerat 11 av de 18 internationella fördragen om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

A.

Som fullvärdig medlem av Europarådet och signatärstat till FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och FN-konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning har Ryssland förbundit sig att följa principerna om demokrati, rättsstatlighet och respekt för grundläggande friheter och mänskliga rättigheter. Ryssland har en skyldighet och de medel som krävs för att utreda brott som begåtts av tjetjenska myndigheter. Ryssland har ratificerat 11 av de 18 internationella fördragen om mänskliga rättigheter.

| B. | Oyub Titiev, som är föreståndare för människorättscentrumet Memorial i Tjetjenien, den människorättsorganisation som vann Sacharovpriset 2009 (och brukar kallas Memorial) greps den 9 januari 2018 av tjetjensk polis och anklagades för narkotikainnehav. Titiev har bestridit dessa anklagelser och olika icke-statliga organisationer och andra människorättsförsvarare har utdömt dem som uppdiktade. |
| --- | --- |

B.

Oyub Titiev, som är föreståndare för människorättscentrumet Memorial i Tjetjenien, den människorättsorganisation som vann Sacharovpriset 2009 (och brukar kallas Memorial) greps den 9 januari 2018 av tjetjensk polis och anklagades för narkotikainnehav. Titiev har bestridit dessa anklagelser och olika icke-statliga organisationer och andra människorättsförsvarare har utdömt dem som uppdiktade.

| C. | Den 25 januari 2018 upprätthöll Tjetjeniens högsta domstol det beslut som fattats av stadsdomstolen i Sjalinskij om att Oyub Titiev skulle förklaras häktad i två månader. |
| --- | --- |

C.

Den 25 januari 2018 upprätthöll Tjetjeniens högsta domstol det beslut som fattats av stadsdomstolen i Sjalinskij om att Oyub Titiev skulle förklaras häktad i två månader.

| D. | Den ryska strafflagen har ändrats och en ny artikel 212.1 har införts, enligt vilken en person kan åtalas för brott mot lagen om offentliga sammankomster, trots att denna ändring begränsar yttrande- och mötesfriheten. |
| --- | --- |

D.

Den ryska strafflagen har ändrats och en ny artikel 212.1 har införts, enligt vilken en person kan åtalas för brott mot lagen om offentliga sammankomster, trots att denna ändring begränsar yttrande- och mötesfriheten.

| E. | De ryska myndigheterna är benägna att åsidosätta rätten att hålla sammankomster och har frihetsberövat över 1 000 demonstranter endast i staden Moskva och åtskilligt fler i många ytterligare ryska städer, efter de fredliga demonstrationer som hölls den 26 mars 2017. |
| --- | --- |

E.

De ryska myndigheterna är benägna att åsidosätta rätten att hålla sammankomster och har frihetsberövat över 1 000 demonstranter endast i staden Moskva och åtskilligt fler i många ytterligare ryska städer, efter de fredliga demonstrationer som hölls den 26 mars 2017.

| F. | Antalet politiska fångar i landet hade ökat avsevärt under de senaste åren och uppgick enligt människorättscentrumet Memorials människorättscentrum till 102 personer under 2016. |
| --- | --- |

F.

Antalet politiska fångar i landet hade ökat avsevärt under de senaste åren och uppgick enligt människorättscentrumet Memorials människorättscentrum till 102 personer under 2016.

| G. | Lagen om icke-statliga organisationer från 2012 har svårt kringskurit dessa organisationers förmåga att arbeta oberoende och fungera effektivt. Med stöd av denna lag har Memorial av Rysslands justitieministerium betecknats som en ”utländsk agent”. |
| --- | --- |

G.

Lagen om icke-statliga organisationer från 2012 har svårt kringskurit dessa organisationers förmåga att arbeta oberoende och fungera effektivt. Med stöd av denna lag har Memorial av Rysslands justitieministerium betecknats som en ”utländsk agent”.

| H. | Jurij Dmitrijev, som är en historiker som arbetar för Memorial, ingick i det arbetslag som i Sandarmoch påträffade en massgrav där över 9 000 människor låg begravda, av vilka många varit medlemmar av den sovjetiska intelligentsian. Under de senaste åren har Memorial blivit den sista oberoende människorättsorganisationen med fortsatt verksamhet i Tjetjenien. Det är högst sannolikt att angreppen på människorättsförsvarare i Tjetjenien, bland annat också de fiktiva brottsanklagelserna mot Oyub Titiev samt mordbrandsangreppen i de angränsande republikerna, iscensattes som repressalier mot Memorial för att den organisationen avslöjat människorättskränkningar i Tjetjenien och sökt utverka rättvisa för dem. |
| --- | --- |

H.

Jurij Dmitrijev, som är en historiker som arbetar för Memorial, ingick i det arbetslag som i Sandarmoch påträffade en massgrav där över 9 000 människor låg begravda, av vilka många varit medlemmar av den sovjetiska intelligentsian. Under de senaste åren har Memorial blivit den sista oberoende människorättsorganisationen med fortsatt verksamhet i Tjetjenien. Det är högst sannolikt att angreppen på människorättsförsvarare i Tjetjenien, bland annat också de fiktiva brottsanklagelserna mot Oyub Titiev samt mordbrandsangreppen i de angränsande republikerna, iscensattes som repressalier mot Memorial för att den organisationen avslöjat människorättskränkningar i Tjetjenien och sökt utverka rättvisa för dem.

| I. | År 2009 delade Europaparlamentet ut Sacharovpriset för tankefrihet till människorättsgruppen Memorial. |
| --- | --- |

I.

År 2009 delade Europaparlamentet ut Sacharovpriset för tankefrihet till människorättsgruppen Memorial.

| J. | I det demokratiindex som förs av tidskriften The Economist kom Ryssland år 2017 på 135:e plats av 167 länder, vilket innebär en avsevärd tillbakagång jämfört med att landet kom på 102:a plats 2006. |
| --- | --- |

J.

I det demokratiindex som förs av tidskriften The Economist kom Ryssland år 2017 på 135:e plats av 167 länder, vilket innebär en avsevärd tillbakagång jämfört med att landet kom på 102:a plats 2006.

| K. | Kränkningarna av hbti-personers mänskliga rättigheter i Tjetjenien inger allvarlig oro. Ryssland har undertecknat ett flertal internationella fördrag om de mänskliga rättigheterna och, i egenskap av medlem av Europarådet, också den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och är således skyldigt att slå vakt om säkerheten för alla personer som kan tänkas bli utsatta för risk. Europeiska unionen har vid upprepade tillfällen erbjudit extra stöd och experthjälp för att hjälpa Ryssland att modernisera och efterleva sin konstitutionella och rättsliga ordning, i enlighet med Europarådets normer. Ryssland har en skyldighet och de medel som krävs för att utreda brott som begåtts av tjetjenska myndigheter. Homosexualitet avkriminaliserades i Ryska federationen 1993. |
| --- | --- |

K.

Kränkningarna av hbti-personers mänskliga rättigheter i Tjetjenien inger allvarlig oro. Ryssland har undertecknat ett flertal internationella fördrag om de mänskliga rättigheterna och, i egenskap av medlem av Europarådet, också den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och är således skyldigt att slå vakt om säkerheten för alla personer som kan tänkas bli utsatta för risk. Europeiska unionen har vid upprepade tillfällen erbjudit extra stöd och experthjälp för att hjälpa Ryssland att modernisera och efterleva sin konstitutionella och rättsliga ordning, i enlighet med Europarådets normer. Ryssland har en skyldighet och de medel som krävs för att utreda brott som begåtts av tjetjenska myndigheter. Homosexualitet avkriminaliserades i Ryska federationen 1993.

| 1. | Europaparlamentet yrkar på omedelbar frigivning av föreståndaren för människorättscentrumet Memorial i Tjetjenien, Oyub Titiev, vilken den 9 januari 2018 berövats sin frihet och därefter officiellt anklagats och häktats på fiktiva anklagelser för olagligt förvärv och innehav av narkotika. Parlamentet uppmanar med kraft de ryska myndigheterna att säkerställa fullständig respekt för Titievs mänskliga och juridiska rättigheter, bland annat tillgång till advokat och medicinsk vård, fysisk integritet och värdighet, samt skydd mot trakasserier från rättsväsendets sida, kriminalisering och godtyckligt gripande. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet beklagar djupt uttalandet från Tjetjeniens myndigheter med anklagelser mot människorättsförsvarare och människorättsorganisationer. Parlamentet noterar med oro att gripandet kommit kort efter att talmannen för Tjetjeniens parlament, Magomed Daudov, gått ut med kommentarer i offentligheten, där han förefaller godkänna våld mot människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att gripandet av Titiev är en del av en oroväckande utvecklingsgång med gripanden av, angrepp på, skrämseltaktik mot och förtal av oberoende journalister och människorättsförsvarare i Tjetjenien. Parlamentet påpekar såsom andra exempel på denna trend bland annat gripandet av ordföranden för de kaukasiska folkens församling, Ruslan Kutaev, samt journalisten Zhalaudi Geriev, som bägge dömdes på tvivelaktiga narkotikarelaterade grunder under 2014 respektive 2016. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över att ingen än så länge ställts inför rätta för mordet på Natalia Estemirova, som före Oyub Titiev var föreståndare för Memorial och människorättsaktivist i Tjetjenien. Hon bortfördes utanför sitt hem i Groznyj och påträffades senare samma dag skjuten i närheten av byn Gazi-Yurt i det angränsande Ingusjien. Parlamentet uppmanar med kraft de ryska myndigheterna att seriöst undersöka detta brott. Parlamentet erinrar sig här att ytterligare en människorättsjurist och aktivist, Stanislav Markelov, som var känd för sitt arbete med övergrepp i Tjetjenien, blev skjuten i centrum av Moskva 2009. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de ryska myndigheterna att omedelbart sätta stopp för denna oroväckande utvecklingsgång med gripanden av, angrepp på, skrämseltaktik mot och förtal av oberoende journalister och människorättsförsvarare som arbetar i denna region av Ryska federationen, eftersom detta innebär ett brott mot deras rätt till yttrandefrihet. Parlamentet fördömer de tjetjenska myndigheternas angrepp på människorättsförsvarare och uppmanar med kraft Moskva att få slut på dessa angrepp och stimulera till ett normalt arbetsklimat för människorättsförsvarare och människorättsorganisationer i Tjetjenien och andra delar av Ryska federationen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över att villkoren för det kritiskt inställda civila samhället i Ryssland blir allt värre, särskilt de organisationer som arbetar med mänskliga rättigheter och demokratiska friheter och i det sammanhanget uttrycker kritik mot statens politik. Parlamentet understryker att Memorial, som vann Sacharovpriset 2009, är en av de största auktoriteterna på området mänskliga rättigheter i dagens Ryssland och blivit den sista oberoende människorättsorganisationen med fortsatt verksamhet i Tjetjenien, samt uttrycker sin solidaritet med och sitt starka stöd till dess hängivna arbete. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att skydda alla ryska medborgare från rättsstridiga övergrepp. Parlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att omedelbart upphöra med tillslagen mot yttrandefriheten i Tjetjenien och att tillhandahålla effektiva säkerhetsgarantier för vittnen och offer för övergrepp, samt att ställa dem som begått övergrepp inför rätta. Parlamentet understryker att Ryssland och dess regering bär det yttersta ansvaret för att utreda dessa gärningar, ställa förövarna till svars och skydda alla ryska medborgare från rättsstridiga övergrepp. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påtalar som ett ytterligare exempel på den förföljelse och de trakasserier som människorättsorganisationer utsätts för i norra Kaukasien det mordbrandsangrepp som förövades den 17 januari 2018 mot Memorials kontor i den angränsande republiken Ingusjien, liksom också angreppet den 22 januari 2018 när okända mordbrännare tände på en bil som tillhörde Memorials lokala kontor i Dagestan. Parlamentet fördömer dessa angrepp och uppmanar med kraft de ryska myndigheterna att effektiva utreda dessa och andra angrepp på Memorials egendom samt hoten mot dess personal, och se till att de ansvariga för dem ställs till svars. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att högprioritera att det omedelbart görs oberoende, objektiva och genomgripande undersökningar av den djupt beklagliga utvecklingen i Tjetjenien. Parlamentet uppmanar de ryska och tjetjenska myndigheterna att rätta sig efter inhemsk lag och internationella åtaganden, att upprätthålla rättsstaten och allmängiltiga människorättsnormer samt att se till att alla personer som kan tänkas vara riskutsatta får åtnjuta säkerhet och demokratiska friheter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar Memorials begäran om att fallet Titiev ska undersökas utanför Tjetjenien. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet fördömer angreppen på andra civilsamhällesgrupper och icke-statliga organisationer i Tjetjenien, bland dem också angreppen på och förtalskampanjerna mot den gemensamma rörliga gruppen av människorättsförsvarare i Tjetjenien, vilka ledde till att gruppen av säkerhetsskäl drogs tillbaka från Tjetjenien 2016. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över rapporterna om godtyckliga gripanden och tortyr av personer som uppfattas som hbti-personer i Tjetjenien. Parlamentet uppmanar myndigheterna att sätta stopp för denna kampanj av förföljelse och tillåta internationella människorättsorganisationer att genomföra en trovärdig utredning av de påstådda brotten. Parlamentet fördömer också att personer dödas av anhöriga i så kallade hedersmord och beklagar djupt att Tjetjeniens myndigheter stöder sådana brott och uppmuntrar dem. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att hjälpa dem som flytt från Tjetjenien och avslöja denna övergreppskampanj. Parlamentet välkomnar att ett antal medlemsstater beviljat asyl till sådana offer, och uppmanar alla medlemsstater att, i enlighet med europeisk och nationell lag, fortsätta eller intensifiera förfarandena för handläggning av asylansökningar från offer, journalister och människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska utrikestjänsten att säkerställa att samtliga fall där personer lagförts på politiska grunder tas upp vid människorättssamråden mellan EU och Ryssland, när dessa samråd återupptas, och att Rysslands företrädare vid dessa samråd formellt anmodas att bemöta vart och ett fall, samt att rapportera till parlamentet om sina diskussioner med de ryska myndigheterna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, Ryska federationens president, regering och parlament samt myndigheterna i Tjetjenien. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT C 65, 19.2.2016, s. 150.

(2)  EUT C 378, 9.11.2017, s. 250.

(3)  EUT C 274, 27.7.2016, s. 21.

(4)  EUT C 316, 30.8.2016, s. 126.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2016)0446.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0125.

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/35

---

P8_TA(2018)0035

Avrättningar i Egypten

Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om avrättningar i Egypten (2018/2561(RSP))

(2018/C 463/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Egypten, särskilt resolutionerna av den 10 mars 2016 om Egypten, särskilt fallet med Giulio Regeni (1), av den 17 december 2015 om Ibrahim Halawa, som eventuellt riskerar dödsstraff (2), av den 15. januari 2015 om situationen i Egypten (3), av sina resolutioner av den 16 februari 2017 om avrättningar i Kuwait och Bahrain (4), av den 8 oktober 2015 om dödsstraffet (5) och sin resolution av den 7 oktober 2010 om Internationella dagen mot dödsstraffet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Egypten, särskilt resolutionerna av den 10 mars 2016 om Egypten, särskilt fallet med Giulio Regeni (1), av den 17 december 2015 om Ibrahim Halawa, som eventuellt riskerar dödsstraff (2), av den 15. januari 2015 om situationen i Egypten (3), av sina resolutioner av den 16 februari 2017 om avrättningar i Kuwait och Bahrain (4), av den 8 oktober 2015 om dödsstraffet (5) och sin resolution av den 7 oktober 2010 om Internationella dagen mot dödsstraffet (6),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, om tortyr, om yttrandefrihet och om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, om tortyr, om yttrandefrihet och om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om Egypten från augusti 2013 och februari 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om Egypten från augusti 2013 och februari 2014,

| — | med beaktande av 2001 års associeringsavtal mellan EU och Egypten, som trädde i kraft 2004 och som stärktes av handlingsplanen från 2007, och med beaktande av prioriteringarna i partnerskapet EU–Egypten 2017–2020, som antogs den 25 juli 2017, samt det gemensamma uttalandet efter associeringsrådet EU–Egypten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2001 års associeringsavtal mellan EU och Egypten, som trädde i kraft 2004 och som stärktes av handlingsplanen från 2007, och med beaktande av prioriteringarna i partnerskapet EU–Egypten 2017–2020, som antogs den 25 juli 2017, samt det gemensamma uttalandet efter associeringsrådet EU–Egypten,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 10 oktober 2017 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, och Europarådets generalsekreterare på Europadagen och världsdagen mot dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 10 oktober 2017 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, och Europarådets generalsekreterare på Europadagen och världsdagen mot dödsstraffet,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 26 januari 2018 från FN-experter som exempelvis Nils Melzer, den särskilda rapportören om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som uppmanade de egyptiska myndigheterna att sätta stopp för förestående avrättningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 26 januari 2018 från FN-experter som exempelvis Nils Melzer, den särskilda rapportören om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som uppmanade de egyptiska myndigheterna att sätta stopp för förestående avrättningar,

| — | med beaktande av Egyptens författning, särskilt artikel 93 (den internationella människorättslagstiftningens bindande karaktär), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Egyptens författning, särskilt artikel 93 (den internationella människorättslagstiftningens bindande karaktär),

| — | med beaktande av FN:s skyddsåtgärder för att garantera skydd av dödsdömdas rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s skyddsåtgärder för att garantera skydd av dödsdömdas rättigheter,

| — | med beaktande av de afrikanska principerna och riktlinjerna om rätten till en rättvis rättegång och rättsligt biträde, som förbjuder militärrättegångar för civila under alla omständigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de afrikanska principerna och riktlinjerna om rätten till en rättvis rättegång och rättsligt biträde, som förbjuder militärrättegångar för civila under alla omständigheter,

| — | med beaktande av den slutförklaring som antogs vid den sjätte världskongressen mot dödsstraff, som hölls i Oslo den 21–23 juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den slutförklaring som antogs vid den sjätte världskongressen mot dödsstraff, som hölls i Oslo den 21–23 juni 2016,

| — | med beaktande av EU:s nya strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter, vars syfte är att sätta skyddet och övervakningen av mänskliga rättigheter i centrum för all EU-politik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s nya strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter, vars syfte är att sätta skyddet och övervakningen av mänskliga rättigheter i centrum för all EU-politik,

| — | med beaktande av artikel 2 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och protokollen 6 och 13 till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och protokollen 6 och 13 till denna,

| — | med beaktande av de sex resolutionerna från FN:s generalförsamling till förmån för ett moratorium för dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de sex resolutionerna från FN:s generalförsamling till förmån för ett moratorium för dödsstraffet,

| — | med beaktande av konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, konventionen om barnets rättigheter samt Arabiska stadgan om mänskliga rättigheter, som Egypten har ratificerat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, konventionen om barnets rättigheter samt Arabiska stadgan om mänskliga rättigheter, som Egypten har ratificerat,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Egypten är part i, särskilt artikel 18 och det andra fakultativa protokollet om dödsstraff, samt artikel 14, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Egypten är part i, särskilt artikel 18 och det andra fakultativa protokollet om dödsstraff, samt artikel 14,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Dödsstraffet är ett ytterst omänskligt och förnedrande straff som kränker rätten till liv, som står inskriven i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. EU har en bestämd och principiell ståndpunkt mot dödsstraffet och för ett allmänt moratorium, med sikte på ett globalt avskaffande, och detta är ett av de centrala målen för EU:s människorättspolitik. |
| --- | --- |

A.

Dödsstraffet är ett ytterst omänskligt och förnedrande straff som kränker rätten till liv, som står inskriven i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. EU har en bestämd och principiell ståndpunkt mot dödsstraffet och för ett allmänt moratorium, med sikte på ett globalt avskaffande, och detta är ett av de centrala målen för EU:s människorättspolitik.

| B. | Sedan januari 2014 uppges minst 2 116 personer ha dömts till döden i Egypten. Inga dödsstraff godkändes under de tidigare presidenterna Muhammad Mursi och Adli Mansour. Sedan den 1 januari 2014 har minst 81 avrättningar verkställts. |
| --- | --- |

B.

Sedan januari 2014 uppges minst 2 116 personer ha dömts till döden i Egypten. Inga dödsstraff godkändes under de tidigare presidenterna Muhammad Mursi och Adli Mansour. Sedan den 1 januari 2014 har minst 81 avrättningar verkställts.

| C. | Under 2017 uppges egyptiska domstolar ha utdömt minst 186 dödsstraff och 16 personer ska ha avrättats. De senaste veckorna, och sedan slutet av december 2017, har det skett en oroväckande ökning. Alla avrättningar den senaste tiden har verkställts utan att offren och deras anhöriga blivit underrättade i förväg. 24 andra egyptier hotas enligt uppgift av omedelbar avrättning efter att ha uttömt alla möjligheter till överklagande. |
| --- | --- |

C.

Under 2017 uppges egyptiska domstolar ha utdömt minst 186 dödsstraff och 16 personer ska ha avrättats. De senaste veckorna, och sedan slutet av december 2017, har det skett en oroväckande ökning. Alla avrättningar den senaste tiden har verkställts utan att offren och deras anhöriga blivit underrättade i förväg. 24 andra egyptier hotas enligt uppgift av omedelbar avrättning efter att ha uttömt alla möjligheter till överklagande.

| D. | Minst 891 personer står för närvarande inför rätta eller väntar på rättegång i Egypten anklagade för brott som kan ge dödsstraff. Minst 38 personer som var under 18 år då deras påstådda brott begicks har ställts inför rätta tillsammans med vuxna tilltalade, och anklagelserna gäller brott som är belagda med dödsstraff. Domstolarna har rekommenderat inledande dödsstraff för minst sju av dessa personer. Utdömande och verkställande av dödsstraff mot personer som var under 18 år när brottet begicks är ett brott mot folkrätten, däribland FN:s konvention om barnets rättigheter, och mot artikel 111 i Egyptens barnlag. Egypten är part i flera internationella konventioner om politiska och medborgerliga rättigheter, tortyr, barns och ungdomars rättigheter samt rättvisa. |
| --- | --- |

D.

Minst 891 personer står för närvarande inför rätta eller väntar på rättegång i Egypten anklagade för brott som kan ge dödsstraff. Minst 38 personer som var under 18 år då deras påstådda brott begicks har ställts inför rätta tillsammans med vuxna tilltalade, och anklagelserna gäller brott som är belagda med dödsstraff. Domstolarna har rekommenderat inledande dödsstraff för minst sju av dessa personer. Utdömande och verkställande av dödsstraff mot personer som var under 18 år när brottet begicks är ett brott mot folkrätten, däribland FN:s konvention om barnets rättigheter, och mot artikel 111 i Egyptens barnlag. Egypten är part i flera internationella konventioner om politiska och medborgerliga rättigheter, tortyr, barns och ungdomars rättigheter samt rättvisa.

| E. | Militärlagen har fler brott belagda med dödsstraff än sin civila motsvarighet, och den egyptiska lagstiftningen har gradvis utvidgat militärens jurisdiktion. Antalet civila som dömdes till döden i Egyptens militärdomstolar ökade från 60 under 2016 till minst 112 under 2017. Minst 23 egyptier har avrättats de senaste månaderna, varav 22 var civilpersoner som dömdes i militärdomstolar som inte på långa vägar uppfyller kraven på en rättvis rättegång. Mellan oktober 2014 och september 2017 uppges minst 15 000 civila, däribland tiotals barn, ha hänvisats till militära åklagare. |
| --- | --- |

E.

Militärlagen har fler brott belagda med dödsstraff än sin civila motsvarighet, och den egyptiska lagstiftningen har gradvis utvidgat militärens jurisdiktion. Antalet civila som dömdes till döden i Egyptens militärdomstolar ökade från 60 under 2016 till minst 112 under 2017. Minst 23 egyptier har avrättats de senaste månaderna, varav 22 var civilpersoner som dömdes i militärdomstolar som inte på långa vägar uppfyller kraven på en rättvis rättegång. Mellan oktober 2014 och september 2017 uppges minst 15 000 civila, däribland tiotals barn, ha hänvisats till militära åklagare.

| F. | Oroväckande många vittnesmål och bekännelser vid rättegångar, däribland militära, ska ha tillkommit sedan de anklagade utsatts för påtvingade försvinnanden, torterats eller misshandlats. Kampen mot tortyr är sedan länge en prioritering på människorättsområdet för EU och ett gemensamt mål i FN:s tortyrkonvention, som har undertecknats av Egypten. |
| --- | --- |

F.

Oroväckande många vittnesmål och bekännelser vid rättegångar, däribland militära, ska ha tillkommit sedan de anklagade utsatts för påtvingade försvinnanden, torterats eller misshandlats. Kampen mot tortyr är sedan länge en prioritering på människorättsområdet för EU och ett gemensamt mål i FN:s tortyrkonvention, som har undertecknats av Egypten.

| G. | Alla nyligen verkställda eller förestående avrättningar ska ha varit resultatet av rättegångar som inte respekterade rätten till en rättvis rättegång och ett korrekt rättsförfarande. Enligt FN:s skyddsåtgärder för att garantera skydd av dödsdömdas rättigheter är det strängt förbjudet att tillämpa dödsstraff efter orättvisa rättegångar. Flera människorättsexperter från FN har vid upprepade tillfällen uppmanat Egypten att sätta stopp för alla ännu inte verkställda avrättningar efter anklagelser om orättvisa rättegångar. |
| --- | --- |

G.

Alla nyligen verkställda eller förestående avrättningar ska ha varit resultatet av rättegångar som inte respekterade rätten till en rättvis rättegång och ett korrekt rättsförfarande. Enligt FN:s skyddsåtgärder för att garantera skydd av dödsdömdas rättigheter är det strängt förbjudet att tillämpa dödsstraff efter orättvisa rättegångar. Flera människorättsexperter från FN har vid upprepade tillfällen uppmanat Egypten att sätta stopp för alla ännu inte verkställda avrättningar efter anklagelser om orättvisa rättegångar.

| H. | Det är viktigt att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att se till att sådana rättegångar äger rum under förhållanden som verkligen erbjuder fullständiga garantier enligt artikel 14 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Egypten är part i. I händelse av dödsstraff måste rättegångarna uppfylla de högsta kraven på rättvisa och ett korrekt rättsförfarande. |
| --- | --- |

H.

Det är viktigt att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att se till att sådana rättegångar äger rum under förhållanden som verkligen erbjuder fullständiga garantier enligt artikel 14 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Egypten är part i. I händelse av dödsstraff måste rättegångarna uppfylla de högsta kraven på rättvisa och ett korrekt rättsförfarande.

| I. | Den 29 november 2017 uppmanade Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter den egyptiska regeringen att omedelbart suspendera dödsdomarna i fem olika mål. De tilltalade i ett av dessa, Kafr el-Sheikh-målet, avrättades emellertid den 2 januari 2018. |
| --- | --- |

I.

Den 29 november 2017 uppmanade Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter den egyptiska regeringen att omedelbart suspendera dödsdomarna i fem olika mål. De tilltalade i ett av dessa, Kafr el-Sheikh-målet, avrättades emellertid den 2 januari 2018.

| J. | Egypten har genomgått många svåra prövningar sedan revolutionen 2011, och världssamfundet stöder landet för att det ska klara av sina ekonomiska, politiska och säkerhetsmässiga utmaningar. |
| --- | --- |

J.

Egypten har genomgått många svåra prövningar sedan revolutionen 2011, och världssamfundet stöder landet för att det ska klara av sina ekonomiska, politiska och säkerhetsmässiga utmaningar.

| K. | Det finns stora säkerhetsmässiga utmaningar i Egypten, särskilt på Sinaihalvön, där terroristgrupper har genomfört attacker mot säkerhetsstyrkorna. Ett antal förödande terrorattacker har inträffat i Egypten, som den senaste attacken mot en sufisk moské, där 311 civilpersoner dödades och minst 128 sårades. Den 9 april 2017 inträffade två snarlika självmordsattentat vid Sankt Georgkyrkan i Tanta och den koptisk-ortodoxa Sankt Markuskyrkan med minst 47 dödsoffer. |
| --- | --- |

K.

Det finns stora säkerhetsmässiga utmaningar i Egypten, särskilt på Sinaihalvön, där terroristgrupper har genomfört attacker mot säkerhetsstyrkorna. Ett antal förödande terrorattacker har inträffat i Egypten, som den senaste attacken mot en sufisk moské, där 311 civilpersoner dödades och minst 128 sårades. Den 9 april 2017 inträffade två snarlika självmordsattentat vid Sankt Georgkyrkan i Tanta och den koptisk-ortodoxa Sankt Markuskyrkan med minst 47 dödsoffer.

| L. | Permanent undantagstillstånd har rått i Egypten sedan 2017, och det förlängdes den 13 januari 2018 med tre månader. Syftet enligt statliga medier är att bekämpa ”terrorismens faror och finansiering”, men samtidigt urholkar undantagstillståndet grundläggande friheter och ger presidenten, och dem som agerar å dennes vägnar, befogenhet att hänvisa civila till undantagsdomstolar under tremånadersperioden. |
| --- | --- |

L.

Permanent undantagstillstånd har rått i Egypten sedan 2017, och det förlängdes den 13 januari 2018 med tre månader. Syftet enligt statliga medier är att bekämpa ”terrorismens faror och finansiering”, men samtidigt urholkar undantagstillståndet grundläggande friheter och ger presidenten, och dem som agerar å dennes vägnar, befogenhet att hänvisa civila till undantagsdomstolar under tremånadersperioden.

| M. | Den övergripande människorättssituationen fortsätter att försämras i Egypten. De egyptiska myndigheterna har använt kampen mot terrorismen som skäl till att bedriva ett storskaligt förtryck. |
| --- | --- |

M.

Den övergripande människorättssituationen fortsätter att försämras i Egypten. De egyptiska myndigheterna har använt kampen mot terrorismen som skäl till att bedriva ett storskaligt förtryck.

| N. | Terrorismbekämpningslagen från 2015 inför dödsstraff för alla som befinns skyldiga för att ha inrättat eller lett en terrorgrupp, med en vid definition av terrorism som inbegriper ”störande av allmän ordning, framkallande av fara för samhällets säkerhet, intressen och trygghet, förhindrande av författningens och lagens bestämmelser eller framkallande av skada för den nationella enheten, den sociala freden eller den nationella säkerheten”. Alla civila, däribland människorättsförsvarare, riskerar därmed att stämplas som terrorister och dömas till döden. |
| --- | --- |

N.

Terrorismbekämpningslagen från 2015 inför dödsstraff för alla som befinns skyldiga för att ha inrättat eller lett en terrorgrupp, med en vid definition av terrorism som inbegriper ”störande av allmän ordning, framkallande av fara för samhällets säkerhet, intressen och trygghet, förhindrande av författningens och lagens bestämmelser eller framkallande av skada för den nationella enheten, den sociala freden eller den nationella säkerheten”. Alla civila, däribland människorättsförsvarare, riskerar därmed att stämplas som terrorister och dömas till döden.

| O. | Egyptiska människorättsförsvarare som dokumenterar och kritiserar dödsstraff, tortyr och påtvingade försvinnanden har utsatts för riktade repressiva åtgärder, såsom nedläggningen av El Nadim-centret 2017 och de egyptiska myndigheternas försök att stänga den egyptiska rättighets- och frihetskommissionens kontor i Kairo. Egypten gick förra året till juridiskt angrepp mot icke-statliga organisationer med en lag som innebär att deras finansiering, utländsk eller inhemsk, måste godkännas av statliga säkerhetsmyndigheter, vilket i praktiken innebär ett förbud. Den 5 april 2018 ska Egyptens högsta appellationsdomstol döma i ett mål om ”utländsk finansiering” som inbegriper internationella icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

O.

Egyptiska människorättsförsvarare som dokumenterar och kritiserar dödsstraff, tortyr och påtvingade försvinnanden har utsatts för riktade repressiva åtgärder, såsom nedläggningen av El Nadim-centret 2017 och de egyptiska myndigheternas försök att stänga den egyptiska rättighets- och frihetskommissionens kontor i Kairo. Egypten gick förra året till juridiskt angrepp mot icke-statliga organisationer med en lag som innebär att deras finansiering, utländsk eller inhemsk, måste godkännas av statliga säkerhetsmyndigheter, vilket i praktiken innebär ett förbud. Den 5 april 2018 ska Egyptens högsta appellationsdomstol döma i ett mål om ”utländsk finansiering” som inbegriper internationella icke-statliga organisationer.

| P. | De nya prioriteringarna för partnerskapet EU–Egypten 2017–2020, som an togs i juli 2017, styrs av ett gemensamt åtagande i fråga om de universella värdena demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna och utgör en ny ram för politiskt engagemang och fördjupat samarbete, bland annat inom säkerhet, rättsliga reformer och terrorismbekämpning, på grundval av ömsesidig respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Underutskottet för politiska frågor, mänskliga rättigheter och demokrati inom ramen för associeringsavtalet mellan Egypten och Europeiska unionen höll sitt femte sammanträde i Kairo den 10 och 11 januari 2018, där man tog upp samarbete inom mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatliga principer. |
| --- | --- |

P.

De nya prioriteringarna för partnerskapet EU–Egypten 2017–2020, som an togs i juli 2017, styrs av ett gemensamt åtagande i fråga om de universella värdena demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för de mänskliga rättigheterna och utgör en ny ram för politiskt engagemang och fördjupat samarbete, bland annat inom säkerhet, rättsliga reformer och terrorismbekämpning, på grundval av ömsesidig respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Underutskottet för politiska frågor, mänskliga rättigheter och demokrati inom ramen för associeringsavtalet mellan Egypten och Europeiska unionen höll sitt femte sammanträde i Kairo den 10 och 11 januari 2018, där man tog upp samarbete inom mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatliga principer.

| Q. | EU är Egyptens främsta ekonomiska partner och dess huvudsakliga källa till utländska investeringar. EU:s bilaterala bistånd till Egypten inom det europeiska grannskapsinstrumentet för 2017–2020 uppgår till runt 500 miljoner euro. Den 21 augusti 2013 gav rådet (utrikes frågor) den höga representanten i uppdrag att se över EU:s bistånd till Egypten. Rådet beslutade att EU:s samarbete med Egypten skulle justeras enligt händelseutvecklingen på plats. |
| --- | --- |

Q.

EU är Egyptens främsta ekonomiska partner och dess huvudsakliga källa till utländska investeringar. EU:s bilaterala bistånd till Egypten inom det europeiska grannskapsinstrumentet för 2017–2020 uppgår till runt 500 miljoner euro. Den 21 augusti 2013 gav rådet (utrikes frågor) den höga representanten i uppdrag att se över EU:s bistånd till Egypten. Rådet beslutade att EU:s samarbete med Egypten skulle justeras enligt händelseutvecklingen på plats.

| R. | Företag baserade i flera av EU:s medlemsstater har fortsatt att exportera övervaknings- och militärutrustning till Egypten. |
| --- | --- |

R.

Företag baserade i flera av EU:s medlemsstater har fortsatt att exportera övervaknings- och militärutrustning till Egypten.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt användningen av dödsstraff och manar till ett stopp för alla förestående avrättningar i Egypten. Parlamentet stöder helhjärtat ett omedelbart moratorium för dödsstraffet i Egypten som ett steg på vägen mot ett avskaffande. Parlamentet fördömer i detta sammanhang alla avrättningar, oavsett var de äger rum, och poängterar än en gång att avskaffandet av dödsstraffet bidrar till att stärka människovärdet, som stadfästs i EU:s politiska prioriteringar på människorättsområdet. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att ompröva alla icke verkställda dödsstraff för att se till att de som dömts i bristfälliga rättegångar får en ny, rättvis rättegång. Parlamentet erinrar om att avrättningar, trots säkerhetsproblemen i Egypten, inte bör användas som ett sätt att bekämpa terrorism. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar det egyptiska parlamentet att se över landets strafflag, straffprocesslag, terrorismbekämpningslagstiftning och militärlag, och uppmanar regeringen att se över de tillhörande dekreten för att se till att civila som anklagas för brott belagda med dödsstraff inte hänvisas till special- eller militärdomstolar under några omständigheter, eftersom sådana domstolar inte uppfyller de krav på en rättvis rättegång som Egypten ställt sig bakom i sina internationella åtaganden om rättigheter och garanterat i sin författning. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att upphöra med att ställa civilpersoner inför rätta i militärdomstolar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de egyptiska myndigheterna att garantera alla anklagades fysiska och psykiska hälsa medan de sitter frihetsberövade. Parlamentet fördömer bruket av tortyr och misshandel. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att se till att de frihetsberövade får all läkarvård de behöver. Parlamentet uppmanar EU att till fullo tillämpa sina exportkontroller gentemot Egypten, i synnerhet när det gäller varor som kan användas för tortyr eller dödsstraff. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmuntrar Egypten att underteckna och ratificera det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som syftar till ett avskaffande av dödsstraffet, och FN:s internationella konvention till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden. Parlamentet uppmuntrar den egyptiska regeringen att skicka ut en öppen inbjudan till berörda särskilda FN-rapporter att besöka landet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över massrättegångarna i egyptiska domstolar och det stora antalet dödsdomar som dessa avkunnar. Parlamentet uppmanar de egyptiska rättsliga myndigheterna att upprätthålla och respektera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Egypten har anslutit sig till, i synnerhet artikel 14 om rätten till en rättvis och snar rättegång på grundval av tydliga åtalspunkter och med respekt för de tilltalades rättigheter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att fördöma de det alarmerande antalet avrättningar i Egypten den senaste tiden, och uppmanar med kraft Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att fortsätta att bekämpa användningen av dödsstraff. Parlamentet uppmanar med kraft utrikestjänsten att ta upp den senaste utvecklingen i Egypten och att använda alla tillgängliga påtryckningsmedel för att sätta stopp för nära förestående avrättningar och uppmuntra de egyptiska myndigheterna att respektera sina åtaganden i fråga om internationella normer och lagar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att se till att de mänskliga rättigheterna inte urholkas av åtgärder för migrationshantering eller terrorismbekämpning inom ramen för prioriteringarna i partnerskapet EU–Egypten. Parlamentet framhåller den betydelse EU tillmäter sitt samarbete med Egypten som en viktig granne och partner. Parlamentet uppmanar eftertryckligen Egypten att infria sitt åtagande i prioriteringarna för partnerskapet EU–Egypten, som antogs den 27 juli 2017, om att främja demokrati, grundläggande friheter och mänskliga rättigheter i överensstämmelse med landets författning och internationella normer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet fördömer terroristattackerna i Egypten. Parlamentet uttrycker sitt djupaste deltagande med de anhöriga till terrorismens offer. Parlamentet står solidariskt med det egyptiska folket och upprepar sitt åtagande att bekämpa spridningen av radikala ideologier och terrorgrupper. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet erinrar den egyptiska regeringen om att Egyptens och dess befolknings välstånd på lång sikt går hand i hand med skyddet av universella mänskliga rättigheter och inrättandet och förankringen av demokratiska och öppna institutioner som verkar för att skydda medborgarnas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet stöder förhoppningarna hos majoriteten av det egyptiska folket, som vill få till stånd ett fritt, stabilt, blomstrande, inkluderande och demokratiskt land som respekterar sina nationella och internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet är mycket oroat över de nuvarande inskränkningarna i de grundläggande demokratiska rättigheterna i Egypten, framför allt yttrandefriheten, mötesfriheten, föreningsfriheten, den politiska pluralismen och rättsstatsprincipen. Parlamentet kräver ett slut på alla handlingar i form av våld, uppvigling, hatretorik, hotelser, påtvingade försvinnanden och censur som riktar sig mot politiska meningsmotståndare, demonstranter, journalister, bloggare, studenter, aktivister för kvinnors rättigheter, aktivister inom det civila samhället, hbti-personer, icke-statliga organisationer och minoriteter, däribland nubier, och som förövas av statliga myndigheter, säkerhetsstyrkor, säkerhetstjänster och andra grupper i Egypten. Parlamentet fördömer övervåldet mot demonstranter. Parlamentet kräver ett omedelbart och ovillkorligt frigivande av alla som frihetsberövats för att de fredligt utövat sin rätt till yttrande-, mötes- och föreningsfrihet, och efterlyser en oberoende och öppen utredning av alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker sin fortsatta bestörtning över tortyren av och mordet på den italienske forskaren Giulio Regeni och fördömer än en gång frånvaron av framsteg i utredningen av detta brutala mord. Parlamentet kommer att fortsätta att trycka på för att de europeiska myndigheterna ska stå i förbindelse med sina egyptiska motsvarigheter fram till dess att sanningen kommer fram i detta fall och förövarna ställs till svars. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar med kraft president al-Sisi och hans regering att infria sitt åtagande om verkliga politiska reformer och respekt för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet poängterar att trovärdiga och öppna val är av väsentlig betydelse för en demokrati och att detta garanteras i 2014 års författning och står i samklang med Egyptens internationella åtaganden. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att inta en tydlig, stark och enad ståndpunkt i fråga om Egypten i de kommande sammanträdena i FN:s människorättsråd, och detta så länge som landet inte uppvisar betydande förbättringar på människorättsområdet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas parlament och regeringar samt Egyptens regering och parlament. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0084.

(2)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 130.

(3)  EUT C 300, 18.8.2016, s. 34.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2017)0044.

(5)  EUT C 349, 17.10.2017, s. 41.

(6)  EUT C 371 E, 20.12.2011, s. 5.

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/40

---

P8_TA(2018)0036

Barnslaveri i Haiti

Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om barnslaveri i Haiti (2018/2562(RSP))

(2018/C 463/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Haiti, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Haiti,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 12 juni 2017 med anledning av världsdagen mot barnarbete från kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, samt kommissionsledamoten med ansvar för utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 12 juni 2017 med anledning av världsdagen mot barnarbete från kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, samt kommissionsledamoten med ansvar för utveckling,

| — | med beaktande av årsrapporten från FN:s råd för mänskliga rättigheter, som belyser framsteg och utmaningar för de mänskliga rättigheterna i Haiti under 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten från FN:s råd för mänskliga rättigheter, som belyser framsteg och utmaningar för de mänskliga rättigheterna i Haiti under 2017,

| — | med beaktande av studien från initiativet ACP-EU Migration Action av den 20 juli 2017 om människohandel i Haiti, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från initiativet ACP-EU Migration Action av den 20 juli 2017 om människohandel i Haiti,

| — | med beaktande av Haitis genomföranderapport, som behandlades av FN:s kommitté för barnets rättigheter den 15 januari 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Haitis genomföranderapport, som behandlades av FN:s kommitté för barnets rättigheter den 15 januari 2016,

| — | med beaktande av FN:s människorättsråds allmänna återkommande utvärdering av Haiti den 31 oktober–11 november 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s människorättsråds allmänna återkommande utvärdering av Haiti den 31 oktober–11 november 2016,

| — | med beaktande av FN:s fakultativa protokoll till den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s fakultativa protokoll till den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,

| — | med beaktande av den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden,

| — | med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s tilläggskonvention om avskaffande av slaveri, slavhandel och slaveriliknande institutioner och sedvänjor av den 7 september 1956, särskilt artikel 1 d, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s tilläggskonvention om avskaffande av slaveri, slavhandel och slaveriliknande institutioner och sedvänjor av den 7 september 1956, särskilt artikel 1 d,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention 182 om de värsta formerna av barnarbete och ILO:s konvention 138 om minimiåldern för anställning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention 182 om de värsta formerna av barnarbete och ILO:s konvention 138 om minimiåldern för anställning,

| — | med beaktande av det trettiofjärde mötet i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen i december 2017 i Port-au-Prince, Haiti, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trettiofjärde mötet i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen i december 2017 i Port-au-Prince, Haiti,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Haiti är ett av världens fattigaste länder, där allvarlig korruption, undermålig infrastruktur, brist på hälso- och sjukvård, låg utbildningsnivå och historisk politisk instabilitet är de största orsakerna till landets förlamande fattigdom. |
| --- | --- |

A.

Haiti är ett av världens fattigaste länder, där allvarlig korruption, undermålig infrastruktur, brist på hälso- och sjukvård, låg utbildningsnivå och historisk politisk instabilitet är de största orsakerna till landets förlamande fattigdom.

| B. | Barn utnyttjas systematiskt som hushållsarbetare, ofta benämnda med kreolordet restavek, i hela Haiti, och företeelsen beror huvudsakligen på de svåra ekonomiska förhållandena och kulturella attityder gentemot barn. |
| --- | --- |

B.

Barn utnyttjas systematiskt som hushållsarbetare, ofta benämnda med kreolordet restavek, i hela Haiti, och företeelsen beror huvudsakligen på de svåra ekonomiska förhållandena och kulturella attityder gentemot barn.

| C. | Restavek är en form av inhemsk människohandel och modernt slaveri som drabbar uppskattningsvis 400 000 barn i Haiti, varav 60 procent är flickor. Många haitiska barn saknar födelseattester och riskerar att utsättas för människohandel och övergrepp. Enligt Unicef är det ett stort problem att barn utsätts för våld och övergrepp, inklusive kroppsstraff och könsrelaterat våld. Var fjärde kvinna och var femte man faller offer för sexuella övergrepp innan de fyllt 18 år. 85 procent av barnen i åldrarna 2–14 år utsätts för våldsam bestraffning i hemmet, 79 procent utsätts för kroppsstraff och 16 procent för extrema kroppsstraff. Uppskattningsvis 30 000 barn bor på omkring 750 barnhem som mestadels drivs och finansieras i privat regi. |
| --- | --- |

C.

Restavek är en form av inhemsk människohandel och modernt slaveri som drabbar uppskattningsvis 400 000 barn i Haiti, varav 60 procent är flickor. Många haitiska barn saknar födelseattester och riskerar att utsättas för människohandel och övergrepp. Enligt Unicef är det ett stort problem att barn utsätts för våld och övergrepp, inklusive kroppsstraff och könsrelaterat våld. Var fjärde kvinna och var femte man faller offer för sexuella övergrepp innan de fyllt 18 år. 85 procent av barnen i åldrarna 2–14 år utsätts för våldsam bestraffning i hemmet, 79 procent utsätts för kroppsstraff och 16 procent för extrema kroppsstraff. Uppskattningsvis 30 000 barn bor på omkring 750 barnhem som mestadels drivs och finansieras i privat regi.

| D. | Restavekbarnen föds för det mesta i fattiga familjer på landsbygden som har få eller inga möjligheter att dryga ut sina inkomster och är beredda att sälja ett barn till en annan familj i utbyte mot mat eller pengar. |
| --- | --- |

D.

Restavekbarnen föds för det mesta i fattiga familjer på landsbygden som har få eller inga möjligheter att dryga ut sina inkomster och är beredda att sälja ett barn till en annan familj i utbyte mot mat eller pengar.

| E. | Haitis regering har gjort vissa ansträngningar för att få bukt med exploateringen av restavekbarnen och har till exempel antagit en övergripande lag för att bekämpa människohandel, åtgärder för att identifiera och hjälpa barn i slavarbete i hemmet samt åtgärder för att öka medvetenheten. Det är statens skyldighet att stödja föräldrarna så att de kan uppfylla sitt ansvar. |
| --- | --- |

E.

Haitis regering har gjort vissa ansträngningar för att få bukt med exploateringen av restavekbarnen och har till exempel antagit en övergripande lag för att bekämpa människohandel, åtgärder för att identifiera och hjälpa barn i slavarbete i hemmet samt åtgärder för att öka medvetenheten. Det är statens skyldighet att stödja föräldrarna så att de kan uppfylla sitt ansvar.

| F. | Många haitiska barn får en otillräcklig utbildning och går för lite i skolan. Enligt Unicef går 18 procent av barnen i åldern 6–11 år i Haiti inte i grundskolan. Omkring hälften av alla haitier som är 15 år eller äldre är analfabeter, eftersom 85 procent av skolorna drivs av privata aktörer och är alldeles för dyra för låginkomstfamiljer. Orkanen Matthew slog hårt mot tillgången till utbildning och skadade 1 633 av 1 991 skolor i de värst drabbade områdena. |
| --- | --- |

F.

Många haitiska barn får en otillräcklig utbildning och går för lite i skolan. Enligt Unicef går 18 procent av barnen i åldern 6–11 år i Haiti inte i grundskolan. Omkring hälften av alla haitier som är 15 år eller äldre är analfabeter, eftersom 85 procent av skolorna drivs av privata aktörer och är alldeles för dyra för låginkomstfamiljer. Orkanen Matthew slog hårt mot tillgången till utbildning och skadade 1 633 av 1 991 skolor i de värst drabbade områdena.

| G. | Mer än 175 000 människor, däribland tiotusentals barn, som drevs bort från sina hem efter orkanen Matthew i oktober 2016, lever fortfarande under extremt svåra och osäkra förhållanden. Jordbävningen 2010 krävde mer än 220 000 dödsoffer, och ungefär 800 000 barn drevs från sina hem, vilket resulterade i att många tvingades in i slaveri. |
| --- | --- |

G.

Mer än 175 000 människor, däribland tiotusentals barn, som drevs bort från sina hem efter orkanen Matthew i oktober 2016, lever fortfarande under extremt svåra och osäkra förhållanden. Jordbävningen 2010 krävde mer än 220 000 dödsoffer, och ungefär 800 000 barn drevs från sina hem, vilket resulterade i att många tvingades in i slaveri.

| H. | Haiti är ett ursprungs-, transit- och destinationsland för människohandel för tvångsarbete och handel med barn. Restavekföreteelsen har också en internationell dimension, då många haitiska barn säljs till grannlandet Dominikanska republiken. |
| --- | --- |

H.

Haiti är ett ursprungs-, transit- och destinationsland för människohandel för tvångsarbete och handel med barn. Restavekföreteelsen har också en internationell dimension, då många haitiska barn säljs till grannlandet Dominikanska republiken.

| I. | Det politiska dödläget efter presidentvalet 2016 har allvarligt hämmat Haitis förmåga att anta viktiga lagar och en nationell budget för att ta itu med akuta sociala och ekonomiska utmaningar. |
| --- | --- |

I.

Det politiska dödläget efter presidentvalet 2016 har allvarligt hämmat Haitis förmåga att anta viktiga lagar och en nationell budget för att ta itu med akuta sociala och ekonomiska utmaningar.

| J. | Straffriheten i Haiti har fått näring av en brist på ansvarsskyldighet för tjänstemän, och i synnerhet av bristen på systematiska utredningar av användningen av våld och de utbredda olagliga eller godtyckliga gripandena från polisens sida. Haiti ligger på plats 159 av 176 länder i Transparency Internationals korruptionsindex. |
| --- | --- |

J.

Straffriheten i Haiti har fått näring av en brist på ansvarsskyldighet för tjänstemän, och i synnerhet av bristen på systematiska utredningar av användningen av våld och de utbredda olagliga eller godtyckliga gripandena från polisens sida. Haiti ligger på plats 159 av 176 länder i Transparency Internationals korruptionsindex.

| K. | Haiti ligger på plats 163 i FN:s utvecklingsprograms (UNDP) index för mänsklig utveckling och är i ständigt behov av humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

K.

Haiti ligger på plats 163 i FN:s utvecklingsprograms (UNDP) index för mänsklig utveckling och är i ständigt behov av humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd.

| L. | Haitis parlament godkände i september 2017 en nationell budget för 2018 som höjer skatterna på ett oproportionerligt sätt för en redan utarmad befolkning, vilket ledde till våldsamma demonstrationer och upplopp i huvudstaden, Port-au-Prince. Ministern för ekonomi och finanser, Patrick Salomon, lade fram en budget som till exempel prioriterar städning av statliga byggnader framför folkhälsoprogram. |
| --- | --- |

L.

Haitis parlament godkände i september 2017 en nationell budget för 2018 som höjer skatterna på ett oproportionerligt sätt för en redan utarmad befolkning, vilket ledde till våldsamma demonstrationer och upplopp i huvudstaden, Port-au-Prince. Ministern för ekonomi och finanser, Patrick Salomon, lade fram en budget som till exempel prioriterar städning av statliga byggnader framför folkhälsoprogram.

| M. | EU har avsatt 420 miljoner euro till Haiti inom ramen för elfte Europeiska utvecklingsfonden, med särskild betoning på barns näringsbehov och på utbildning för att stödja barns utveckling. |
| --- | --- |

M.

EU har avsatt 420 miljoner euro till Haiti inom ramen för elfte Europeiska utvecklingsfonden, med särskild betoning på barns näringsbehov och på utbildning för att stödja barns utveckling.

| N. | 2017 lanserade EU en förslagsinfordran med den franska rubriken ”La promotion des droits des enfants et la protection des enfants victimes d’exploitation, de discrimination, de violence et d’abandon” vars främsta prioritet var att återbörda fängslade barn till sina biologiska familjer eller att placera dem i fosterfamiljer. |
| --- | --- |

N.

2017 lanserade EU en förslagsinfordran med den franska rubriken ”La promotion des droits des enfants et la protection des enfants victimes d’exploitation, de discrimination, de violence et d’abandon” vars främsta prioritet var att återbörda fängslade barn till sina biologiska familjer eller att placera dem i fosterfamiljer.

| 1. | Europaparlamentet beklagar djupt att många barn i Haiti som ett led i restavekföreteelsen tvingas bort från sina familjer och sätts i tvångsarbete. Parlamentet begär att denna sedvänja ska upphöra. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker stor oro över de fortsatta kränkningarna av de mänskliga rättigheterna, däribland det könsrelaterade våldet, de olagliga frihetsberövandena och sedvänjan att hålla barn som restavekslavar i Haiti. Parlamentet uppmanar Haitis regering att prioritera lagstiftningsåtgärder, närmare bestämt en reform av strafflagen, för att bekämpa dessa problem, samtidigt som man återupprättar de centrala institutionerna i landet, vilka står stilla till följd av den senaste tidens politiska dödläge, i syfte att genomföra brådskande reformer. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Haitis regering att skyndsamt vidta åtgärder för att ta itu med den utsatthet som leder till att barn hålls som slavar i hemmet, bland annat att skydda barn som är offer för försummelse, övergrepp, våld och barnarbete. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att ytterligare hjälpa Haiti att genomföra åtgärder för att skydda barn, däribland program och partnerskap som syftar till att bekämpa våld, övergrepp och exploatering av barn. Parlamentet uppmanar Haitis regering att prioritera och inrätta förfaranden med tillräckliga resurser för att få ett slut på sedvänjan med restavek, däribland utbildning av sociala tjänster som ska hjälpa till att flytta restavekbarn från familjer där övergrepp begåtts och ge dem rehabilitering som tillgodoser deras fysiska och psykiska behov. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Haitis regering att införa ett administrativt system som garanterar att alla nyfödda barn registreras vid födseln, liksom åtgärder för att registrera dem som inte registrerades vid födseln och att registrera var de bor. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmuntrar de haitiska myndigheterna och givarna att kanalisera om de stora resurser som för närvarande läggs på dyra men undermåliga barnhem till samhällsbaserade tjänster som stärker familjernas och lokalsamhällenas förmåga att ta hand om sina egna barn på ett bra sätt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Haitis regering och de medlemsstater i EU som ännu inte har gjort det att utan förbehåll ratificera följande konventioner, som är av avgörande betydelse för kampen mot handel med barn och barnslaveri:






  — | Det fakultativa protokollet till den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, med anslutning till utredningsförfarandet och det mellanstatliga förfarandet |
| --- | --- | --- |

7.

—

Det fakultativa protokollet till den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, med anslutning till utredningsförfarandet och det mellanstatliga förfarandet

| — | Den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden |
| --- | --- |

—

Den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden

| — | Konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning |
| --- | --- |

—

Konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning

| — | Romstadgan |
| --- | --- |

—

Romstadgan

| 8. | Europaparlamentet begär att EU:s utvecklingsbistånd ska vara särskilt inriktat på att stödja den brådskande reformen av rättsväsendet och utbildningen av åklagare och domare i hanteringen av fallen av våldtäkt och sexuellt våld, så att polisen och rättsväsendet får utbildning för att opartiskt ta sig an kvinnor och flickor som anmäler könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att det haitiska parlamentet antog en årlig budget i september 2017. Parlamentet understryker de framsteg som nyligen gjorts när det gäller rätten till utbildning, särskilt genom programmet för allmän, gratis och obligatorisk utbildning, vilket kräver både ett system för fungerande övervakning och genomförande och en varaktig ekonomisk insats från både Haitis nationella budget och EU:s utvecklingsbistånd. Parlamentet begär att större uppmärksamhet ska ägnas åt restavekbarnens välbefinnande och återanpassning – även de mest missgynnade, de med funktionsnedsättningar, de med inlärningssvårigheter och de i landsbygdsområdena – inom ramen för nästa EUF och Haitis nationella vägledande program, bland annat genom en regelbunden gemensam framstegsrapport om åtgärder som vidtagits och deras slagkraft i kampen mot restavekföreteelsen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet förväntar sig att EU och dess medlemsstater, som har utlovat stöd till Haiti efter orkanen Matthew, infriar sina löften och hjälper landet att övervinna sina långsiktiga utmaningar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, AVS–EU-ministerrådet, Cariforums institutioner, regeringarna och parlamenten i Haiti och Dominikanska republiken samt FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

11.

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/44

---

P8_TA(2018)0039

Årsrapporten om Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet

Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om årsrapporten om Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet (2017/2071(INI))

(2018/C 463/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 15, 126, 175, 177, 208, 209, 271, 308 och 309 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och dess protokoll nr 5 om Europeiska investeringsbankens stadga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 15, 126, 175, 177, 208, 209, 271, 308 och 309 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och dess protokoll nr 5 om Europeiska investeringsbankens stadga,

| — | med beaktande av EIB-gruppens verksamhetsplan för 2017–2019, som offentliggjorts på EIB:s webbplats, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens verksamhetsplan för 2017–2019, som offentliggjorts på EIB:s webbplats,

| — | med beaktande av EIB:s verksamhetsberättelse för 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s verksamhetsberättelse för 2016,

| — | med beaktande av EIB:s resultatrapport och statistiska rapport för 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s resultatrapport och statistiska rapport för 2016,

| — | med beaktande av EIB:s rapport Evaluation of the functioning of the European Fund for Strategic Investments (Efsi) från september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s rapport Evaluation of the functioning of the European Fund for Strategic Investments (Efsi) från september 2016,

| — | med beaktande av den överenskommelse som ingicks den 2 maj 2017 av Europaparlamentet och EIB avseende den information som ska utbytas enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den överenskommelse som ingicks den 2 maj 2017 av Europaparlamentet och EIB avseende den information som ska utbytas enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2396 av den 13 december 2017 om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 2015/1017 vad gäller förlängningen av löptiden för Europeiska fonden för strategiska investeringar liksom införandet av tekniska förstärkningar av den fonden och Europeiska centrumet för investeringsrådgivning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2396 av den 13 december 2017 om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 2015/1017 vad gäller förlängningen av löptiden för Europeiska fonden för strategiska investeringar liksom införandet av tekniska förstärkningar av den fonden och Europeiska centrumet för investeringsrådgivning (2),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 466/2014/EU om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför unionen (COM(2016)0583), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 466/2014/EU om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför unionen (COM(2016)0583),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (COM(2016)0582), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (COM(2016)0582),

| — | med beaktande av EIB:s ekonomiska resiliensinitiativ, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s ekonomiska resiliensinitiativ,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 av den 26 september 2017 om inrättande av Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU), EFHU-garantin och EFHU-garantifonden (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 av den 26 september 2017 om inrättande av Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU), EFHU-garantin och EFHU-garantifonden (3),

| — | med beaktande av mötet i EFHU:s strategiska styrelse som hölls i Bryssel den 28 september 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av mötet i EFHU:s strategiska styrelse som hölls i Bryssel den 28 september 2017,

| — | med beaktande av det sociala toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt som hölls i Göteborg den 17 november 2017 och av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det sociala toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt som hölls i Göteborg den 17 november 2017 och av den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

| — | med beaktande av EIB-gruppens strategi om jämställdhet och kvinnors egenmakt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens strategi om jämställdhet och kvinnors egenmakt,

| — | med beaktande av rapporten om genomförandet av EIB:s transparenspolicy 2015 och EIB:s rapport om verksamhetsstyrningen 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om genomförandet av EIB:s transparenspolicy 2015 och EIB:s rapport om verksamhetsstyrningen 2016,

| — | med beaktande av EIB:s handbok för praxis inom miljö och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s handbok för praxis inom miljö och sociala frågor,

| — | med beaktande av den pågående översynen av EIB:s mekanism för klagomålshantering – principer, anvisningar och arbetsordning från 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den pågående översynen av EIB:s mekanism för klagomålshantering – principer, anvisningar och arbetsordning från 2010,

| — | med beaktande av den policy som EIB antog den 15 december 2010 gentemot svagt reglerade, icke-transparenta och icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner, och tillägget till denna policy av den 8 april 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den policy som EIB antog den 15 december 2010 gentemot svagt reglerade, icke-transparenta och icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner, och tillägget till denna policy av den 8 april 2014,

| — | med beaktande av EIB:s godkännande av EU:s ratificering av Parisavtalet av den 4 oktober 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s godkännande av EU:s ratificering av Parisavtalet av den 4 oktober 2016,

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, och FN:s mål för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, och FN:s mål för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av kommissionens ordförande Jean-Claude Junckers tal om tillståndet i unionen den 13 september 2017 vid parlamentets plenarsammanträde i Strasbourg, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ordförande Jean-Claude Junckers tal om tillståndet i unionen den 13 september 2017 vid parlamentets plenarsammanträde i Strasbourg,

| — | med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för regional utveckling (A8-0013/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för regional utveckling (A8-0013/2018), och av följande skäl:

| A. | Europeiska investeringsbanken (EIB) betraktas som EU:s ”finansiella arm” och som nyckelinstitutionen för att stödja offentliga och privata investeringar inom EU. Samtidigt spelar EIB genom sin externa utlåningsverksamhet även en viktig roll utanför EU. |
| --- | --- |

A.

Europeiska investeringsbanken (EIB) betraktas som EU:s ”finansiella arm” och som nyckelinstitutionen för att stödja offentliga och privata investeringar inom EU. Samtidigt spelar EIB genom sin externa utlåningsverksamhet även en viktig roll utanför EU.

| B. | EIB-gruppens finansiella verksamhet inbegriper både utlåning med egna medel och uppfyllande av de olika mandat som den tilldelats med stöd av EU:s budget och tredje parter såsom EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

B.

EIB-gruppens finansiella verksamhet inbegriper både utlåning med egna medel och uppfyllande av de olika mandat som den tilldelats med stöd av EU:s budget och tredje parter såsom EU:s medlemsstater.

| C. | Kontinuerlig uppmärksamhet bör ägnas åt utvecklingen av bästa praxis med avseende på EIB-gruppens resultatpolitik och resultatstyrning och i fråga om styrning och transparens. |
| --- | --- |

C.

Kontinuerlig uppmärksamhet bör ägnas åt utvecklingen av bästa praxis med avseende på EIB-gruppens resultatpolitik och resultatstyrning och i fråga om styrning och transparens.

| D. | EIB upprätthöll en solid finansiell ställning under 2016 i enlighet med prognosen för det året, med ett nettoöverskott på 2,8 miljarder EUR. |
| --- | --- |

D.

EIB upprätthöll en solid finansiell ställning under 2016 i enlighet med prognosen för det året, med ett nettoöverskott på 2,8 miljarder EUR.

| E. | EIB bör fortsätta att öka sina insatser för att effektivt utöka låneverksamheten genom att tillhandahålla tekniskt stöd och rådgivning, särskilt i regioner med låga investeringsnivåer, i syfte att minska de regionala klyftorna, samtidigt som den administrativa bördan i samband med låneansökningar bör minskas. |
| --- | --- |

E.

EIB bör fortsätta att öka sina insatser för att effektivt utöka låneverksamheten genom att tillhandahålla tekniskt stöd och rådgivning, särskilt i regioner med låga investeringsnivåer, i syfte att minska de regionala klyftorna, samtidigt som den administrativa bördan i samband med låneansökningar bör minskas.

| F. | EIB bör i egenskap av institution som ansvarar för genomförandet av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) fortsätta att som en huvudsaklig prioritering eftersträva en geografiskt balanserad tillgångsportfölj av hög kvalitet med långsiktiga ekonomiska fördelar som genererar kvalitetsarbetstillfällen, och bör göra detta till sin främsta prioritering på EU:s hela territorium. |
| --- | --- |

F.

EIB bör i egenskap av institution som ansvarar för genomförandet av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) fortsätta att som en huvudsaklig prioritering eftersträva en geografiskt balanserad tillgångsportfölj av hög kvalitet med långsiktiga ekonomiska fördelar som genererar kvalitetsarbetstillfällen, och bör göra detta till sin främsta prioritering på EU:s hela territorium.

| G. | Europeiska investeringsfonden (EIF) bör spela en nyckelroll när det gäller att komplettera EIB:s insatser som EU:s specialinstrument för riskkapital och garantier, främst som stöd för små och medelstora företag, vilket därmed bör leda till ytterligare europeisk integration och ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

G.

Europeiska investeringsfonden (EIF) bör spela en nyckelroll när det gäller att komplettera EIB:s insatser som EU:s specialinstrument för riskkapital och garantier, främst som stöd för små och medelstora företag, vilket därmed bör leda till ytterligare europeisk integration och ekonomisk, social och territoriell sammanhållning.

| H. | Skyddsåtgärder mot bedrägerier, bland annat skattebedrägerier och penningtvätt, och mot riskerna för terroristfinansiering, finns i EIB-gruppens avtalsbestämmelser som är inkluderade i de kontrakt som undertecknas mellan EIB-gruppen och dess motparter. EIB-gruppen bör kräva att dess motparter iakttar all tillämplig lagstiftning. Ytterligare avtalsbestämmelser om särskilda transparens- och integritetsfrågor bör läggas till av EIB-gruppen på grundval av resultatet av due diligence-granskningar. |
| --- | --- |

H.

Skyddsåtgärder mot bedrägerier, bland annat skattebedrägerier och penningtvätt, och mot riskerna för terroristfinansiering, finns i EIB-gruppens avtalsbestämmelser som är inkluderade i de kontrakt som undertecknas mellan EIB-gruppen och dess motparter. EIB-gruppen bör kräva att dess motparter iakttar all tillämplig lagstiftning. Ytterligare avtalsbestämmelser om särskilda transparens- och integritetsfrågor bör läggas till av EIB-gruppen på grundval av resultatet av due diligence-granskningar.

| I. | EIB-gruppen ska enligt fördraget bidra till integration, ekonomisk och social sammanhållning och regional utveckling i EU genom särskilt utformade investeringsinstrument såsom lån, eget kapital, garantier, riskdelningsinstrument och rådgivningstjänster. |
| --- | --- |

I.

EIB-gruppen ska enligt fördraget bidra till integration, ekonomisk och social sammanhållning och regional utveckling i EU genom särskilt utformade investeringsinstrument såsom lån, eget kapital, garantier, riskdelningsinstrument och rådgivningstjänster.

| J. | EIB-gruppen bör hålla en hög kreditvärdighet som en grundläggande tillgång i sin affärsmodell och en högkvalitativ och solid tillgångsportfölj med sunda investeringsprojekt inom ramen för Efsi och alla finansiella instrument i portföljen. |
| --- | --- |

J.

EIB-gruppen bör hålla en hög kreditvärdighet som en grundläggande tillgång i sin affärsmodell och en högkvalitativ och solid tillgångsportfölj med sunda investeringsprojekt inom ramen för Efsi och alla finansiella instrument i portföljen.

Globala utmaningar och huvudsakliga policys

| 1. | Europaparlamentet betonar att den ekonomiska krisen i betydande grad har försvagat den ekonomiska tillväxten i EU och att en av viktigaste följdverkningarna av krisen är minskade investeringar inom EU. Parlamentet understryker att fallet i offentliga och privata investeringar har nått oroväckande nivåer i de länder som drabbats hårdast av krisen, vilket framgår av Eurostats uppgifter. Parlamentet uttrycker oro över de makroekonomiska obalanserna och arbetslösheten som fortfarande är betydande i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet förväntar sig att EIB fortsätter sitt samarbete med kommissionen och medlemsstaterna för att åtgärda de systembrister som förhindrar vissa regioner eller länder att till fullo utnyttja EIB:s finansiella verksamhet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att EIB-gruppen är villig att förbättra EU:s konkurrenskraft, ge verkligt stöd för tillväxt och nya arbetstillfällen och bidra till att lösa de socioekonomiska utmaningarna inom och utanför EU, genom att fortsätta sina övergripande offentligpolitiska mål som rör innovation, finansiering av små och medelstora företag och midcap-bolag, infrastruktur, miljö, ekonomisk och social sammanhållning och klimat. Parlamentet erinrar om att dessa mål också kräver tillhandahållande av kollektiva nyttigheter. Parlamentet insisterar på att om man ska lyckas uppnå Europa 2020-målen bör EIB-gruppens verksamhet inte bara vara ekonomiskt hållbar utan även bidra till ett smartare, grönare och mer inkluderande EU. EIB uppmanas att arbeta med små marknadsaktörer och samhällskooperativ för att utföra paketering av småskaliga projekt för förnybar energi, så att de kan bli berättigade till EIB-finansiering. Parlamentet betonar behovet av samstämmighet mellan de instrument som är nödvändiga för att nå dessa mål. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens arbetssätt där man kombinerar medel från olika finansieringskällor, inbegripet Efsi, centralt förvaltade finansieringsinstrument på EU-nivå och resurser i europeiska struktur- och investeringsfondernas (ESI) program, liksom resurser från medlemsstaterna och nationella utvecklingsbanker och utvecklingsinstitutioner, vilket har gynnat riskfyllda projekt och projekt med begränsad tillgång finansiering är väldigt begränsad, till förmån för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att EIB har bekräftat sitt åtagande att stödja uppfyllandet av Parisavtalet. Parlamentet anser att den översyn av EIB:s kriterier för energiutlåning som planeras för 2018 kommer att bli en möjlighet för banken att utvärdera sitt stöd till sektorn för fossila bränslen och att offentliggöra relevanta uppgifter om detta på ett uttömmande sätt. Parlamentet uppmanar banken att i detta sammanhang offentliggöra de konkreta handlingsplanerna från dess klimatstrategi från 2015 och att anpassa sin portfölj till målet om en global genomsnittlig temperaturökning på 1,5 grader i linje med Parisavtalet genom snabb och fullständig utfasning av projekt med fossila bränslen och en prioritering av projekt som rör energieffektivitet och förnybar energi. Parlamentet välkomnar rådets slutsatser av den 10 oktober 2017 om klimatfinansiering (4) och betonar vikten av tillräcklig finansiering för gröna investeringar, bland annat för biobaserade industrier (5). EIB uppmanas att fortsätta med finansiellt stöd till hållbara, lokala energikällor för att övervinna Europas höga externa energiberoende och garantera försörjningstrygghet. EIB uppmanas vidare att överväga att anta OECD:s klimatmarkörer från Rio för att spåra och övervaka klimatrelaterade utgifter från ESI för att bättre beakta EIB:s verksamhet i samband med sammanhållningspolitiken vid bedömningen av den roll som ESI-fonderna kan spela i kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att EIB har haft mycket blandade resultat när det gäller klimatåtgärder, även om man precis har klarat sitt övergripande mål på 25 %. Parlamentet är bekymrat över att EIB:s stöd till klimatåtgärder i 16 av EU:s medlemsstater inte ens nådde upp till 20 % och över att investeringarna i klimatåtgärder 2016 i huvudsak gjordes i EU:s starkare ekonomier, med 70 % av Efsis stöd till förnybar energi koncentrerat till ett enda land, nämligen Belgien, medan 80 % av investeringarna i energieffektivitet genom Efsi gick till Frankrike, Finland och Tyskland. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar att EIB reagerat på krisen med att markant öka sin verksamhet, även i de svårast drabbade länderna. EIB uppmanas att stödja EU-länderna ytterligare i syfte att bidra till deras ekonomiska återhämtning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om det akuta behovet av att klargöra konsekvenserna av brexit för EIB:s nuvarande budget och dess verksamhet så att institutionen kan fortsätta fullgöra sin roll. Parlamentet framhåller att Förenade kungariket har bidragit med 16,11 % av EIB:s kapital, vilket motsvarar 3,5 miljarder EUR av det inbetalda kapitalet och 35,7 miljarder EUR av bankens garantikapital. Parlamentet betonar vikten av att klargöra beloppet för det brittiska bidraget till EIB-budgeten samt Förenade kungarikets framtida ekonomiska deltagande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att Förenade kungarikets utträde inte leder till förlorad kapacitet hos EIB att stödja EU-ekonomin. Parlamentet understryker i detta avseende behovet av att så snart som möjligt skapa rättslig säkerhet kring pågående projekt som samfinansieras av EIB i Förenade kungariket. Parlamentet anser att även om Förenade kungariket sett till investeringar bör behandlas som vilken annan medlemsstat som helst innan landet formellt lämnar unionen, så har EIB rätt att sätta villkor för investeringar så att behörighetskriterier för investeringar, framför allt i fråga om miljöstandarder, garanterat kommer att vara uppfyllda under hela den tid som sådana investeringar varar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker vikten av EIB:s finansieringsverksamhet i det östra och södra grannskapet i syfte att stödja de länder som genomför svåra ekonomiska och demokratiska reformer på vägen mot EU. Parlamentet påminner om att den största delen av finansieringen också bör gå till både brådskande behov och till utmaningar på längre sikt, såsom att återuppbygga infrastruktur och säkerställa adekvata bostäder och infrastruktur för insatser vid nödsituationer liksom att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Parlamentet betonar behovet av att EIB driver en extern verksamhet så att dess insatser särskilt inriktas på områden av stor betydelse för EU. Parlamentet understryker i detta avseende utvidgningen av EIB:s externa utlåningsmandat för att trappa upp verksamheten i det södra grannskapet, Medelhavsområdet, Latinamerika och Asien. Vidare betonar parlamentet den stora potentialen för EIB:s verksamhet i syfte att förbättra den ekonomiska situationen i regioner av central geopolitisk betydelse, särskilt i Ukraina, som står inför stora ekonomiska påfrestningar till följd av den pågående väpnade konflikten i östra Ukraina. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att EIB, som i egenskap av ”EU:s bank” är införlivad i och styrd av fördragen och relevanta protokoll till dessa, måste leva upp till denna unika status som inbegriper unika rättigheter och ansvarsområden. Parlamentet noterar att EIB spelar en nyckelroll för genomförandet av ett allt större antal finansieringsinstrument som fungerar som hävstång för EU:s budgetmedel. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att enligt verksamhetsplanen för 2017–2019 förväntas värdet av undertecknade EIB-lån stiga igen under 2019 (till 76 miljarder EUR, efter en minskning från 77 miljarder EUR 2014 till 73 miljarder EUR 2016). Parlamentet påpekar att den nuvarande situationen bör uppmuntra banken att anta mer ambitiösa mål och att öka de lån som undertecknats av EIB. Parlamentet påminner om att EIB genom instrument som Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa bör spela en grundläggande roll i genomförandet av Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s engagemang för att bekämpa de bakomliggande orsakerna till migration och för att agera i de länder som drabbats särskilt hårt av migrationskrisen, i synnerhet genom en förstärkning och komplettering av de humanitära insatserna och genom stöd till ekonomisk tillväxt, utveckling och de investeringar som krävs i såväl infrastruktur för städer, hälso- och sjukvård och utbildning som social, modern och hållbar infrastruktur, vilket stimulerar ekonomisk aktivitet för jobbskapande och främjar gränsöverskridande samarbete mellan medlemsstater och tredjeländer. Parlamentet förväntar sig att EIB-gruppen i detta syfte ökar sina ansträngningar för att samordna sitt ekonomiska resiliensinitiativ och reviderade externa utlåningsmandat med Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFSD). Parlamentet efterlyser ett ökat finansiellt stöd till projekt som skulle bidra till att minska de ekonomiska kostnaderna i samband med migrationskrisen och som samtidigt har en positiv inverkan på medborgarna, flyktingarna och andra migranter i de medlemsstater som tar emot den största tillströmningen av flyktingar och migranter. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang EIB:s krishanterings- och resiliensinitiativ, vilket syftar till att öka stödbeloppet till länderna i Europas södra grannskap och Balkanländerna med 6 miljarder EUR. Parlamentet vill se att detta initiativ leder till en verklig additionalitet för EIB:s nuvarande verksamhet i regionen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar EIB:s förslag om att inom gruppen inrätta en dotterstruktur – med EIF som modell – som skulle ha finansiering utanför Europa som uppgift. Parlamentet förväntar sig att bli vederbörligen informerad om hur detta utvecklas. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar EIB-gruppens strategi om jämställdhet och kvinnors ekonomiska egenmakt som offentliggjordes 2017. Parlamentet anser att ett jämställdhetsperspektiv bör tillämpas på EIB-gruppens alla finansieringstransaktioner. Parlamentet förväntar sig en jämställdhetsplan med ambitiösa mål och konkreta indikatorer som ska genomföras inom kort. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen om förlängning och anpassning av Efsi och förväntar sig att man med den reviderade fonden och Europeiska centrumet för investeringsrådgivning i sin förbättrade form kommer att övervinna de problem som konstaterats i det nuvarande systemet, nämligen när det gäller additionaliteten, hållbarheten, klimatåtgärderna, den geografiska balansen och verksamheten i rådgivningscentrumet. Parlamentet betonar vikten av att undvika geografiska obalanser i EIB:s utlåningsverksamhet, i syfte att säkerställa en bredare geografisk och sektoriell tilldelning utan att den höga kvaliteten i projekten äventyras. EIB uppmanas att ytterligare intensifiera sitt arbete med nationella utvecklingsbanker och utvecklingsinstitutioner för att nå ut till fler samt att ytterligare utveckla rådgivningen och det tekniska stödet i syfte att motverka geografisk obalans på lång sikt. Parlamentet konstaterar att väldigt skilda erfarenheter gjorts med Efsi-projekt. Parlamentet stöder och uppmuntrar ytterligare utbyte av bästa praxis mellan EIB och medlemsstaterna för att säkerställa ekonomisk effektivitet och tillräckliga hävstångseffekter i Junckerplanen, vilka kommer att göra en skillnad i EU-medborgarnas liv. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att EIB i den sociala sektorn lånar ut i genomsnitt 1 miljard EUR per år till projekt för subventionerade bostäder (som har ökat kraftigt under de senaste åren, med allt fler projektansvariga och låntagare), 1,5 miljard EUR för hälsoinfrastruktur och 2,4 miljarder EUR för infrastrukturprojekt inom utbildning. Parlamentet understryker att en fortsatt utveckling av EIB:s finansiering inom denna sektor skulle återspegla de aktuella framstegen när det gäller att upprätthålla EU:s pelare för sociala rättigheter och säkerställa att EIB-gruppen i enlighet med förväntningarna kommer att prioritera de projekt som har störst effekt på skapandet av hållbara lokala arbetstillfällen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att de ackumulativa investeringar som godkändes av EIB-gruppen 2015 och 2016, enligt genomgången från EIB:s nationalekonomiska avdelning den 28 september 2017, kommer att öka EU:s BNP med 2,3 % till år 2020 och bidra med 2,25 miljoner arbetstillfällen, vilket visar EIB:s avsevärda makroekonomiska påverkan. Parlamentet uppmuntrar EIB att ytterligare utöka sin kapacitet till makroekonomisk analys, däribland forskning om de makroekonomiska effekterna av EIB:s verksamheter, och även sitt allmänna analytiska arbete och sina sektorsundersökningar samt uppsättningen empiriska dokument och publikationer, och därmed även bli en ”kunskapsbank”. EIB uppmanas att fortsätta förbättra bedömningen av projekt, genom att använda rikare, exaktare och mer förfinade genomslagsindikatorer. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet erkänner vikten av den konjunkturdämpande roll som EIB har spelat under de senaste åren. Parlamentet anser att en av de viktigaste prioriteringarna för EIB när ekonomin återgår till situationen före krisen i fråga om investeringsnivåerna bör vara att fokusera på att bidra till att överbrygga investeringsgapen på områden med marknadsmisslyckanden, t.ex. på grund av ihållande kortsiktigt tänkande och oförmåga att korrekt prissätta långsiktiga externa effekter, i syfte att främja hållbara investeringar, tekniska framsteg och innovation som leder till hållbar tillväxt. Parlamentet understryker att det är nödvändigt att prioritera innovationsbaserade projekt med ett tydligt mervärde för EU samt regional utveckling med stöd till projekt såsom förnyelse av landsbygdsområden och mindre tillgängliga och underutvecklade områden. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att EIB har spelat och fortfarande spelar en positiv roll för att minska det negativa offentliga investeringsgapet. Parlamentet understryker att investeringar, ansvarsfulla och hållbara strukturreformer och en sund budgetpolitik måste utgöra en del av en övergripande strategi. Parlamentet efterlyser när så är möjligt samordning mellan EIB:s verksamhet i medlemsstaterna och regeringarnas verksamheter, politiska strategier och mål som är uppsatta i både de nationella reformprogrammen och de landspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet understryker att det finns betydande strukturella skäl på EU-nivå till de ökande investeringsgapen mellan medlemsstaterna. EIB uppmanas att öka sitt tekniska bistånd för att hantera den svaga projektgenereringskapaciteten i vissa medlemsstater. EIB uppmanas att lämna mer detaljerad information om hur många direkta och indirekta arbetstillfällen som skapas för varje finansierat projekt. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet understryker att EIB enligt fördraget ska bidra till en balanserad och stadig utveckling av den inre marknaden genom sin primära utlåningsverksamhet och stödja projekt som syftar till utveckling av mindre utvecklade regioner och projekt som har en gränsöverskridande karaktär, i samverkan med ESI-fonderna. Parlamentet betonar därför potentialen i EIB:s viktiga kompletterande roll vid genomförandet av sammanhållningspolitiken, som också fortsättningsvis alltid bör ske på ett resultatbaserat och resultatinriktat sätt, bland annat genom verksamhet som syftar till att stärka kapaciteten för projektberedning, rådgivnings- och analystjänster samt lån till nationell medfinansiering av ESI-fonderna. Parlamentet uppmanar kommissionen och EIB att förbättra samordningen av sina insatser i syfte att ytterligare främja utbytet av bästa praxis och spridningen av investeringsmöjligheter i alla EU:s regioner, även i dem som inte omfattas av Sammanhållningsfonden, för att bättre uppnå målen om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet understryker att EIB, i egenskap av ett offentligt finansinstitut som finansierar projekt som syftar till att uppfylla EU:s politik och prioriteringar, bör bidra till den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen även i mindre utvecklade regioner, i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Parlamentet noterar emellertid bekymrat att den geografiska fördelningen av lån per land där projekt genomförs visar att fem medlemsstater, EU:s största ekonomier, fick 54,11 % av de totala lån som beviljades under 2016. Parlamentet uppmanar EIB och kommissionen att undersöka orsakerna till denna situation och att rapportera sina resultat till parlamentet före mitten av 2018. Parlamentet betonar behovet av en bredare geografisk fördelning av medel, bland annat när det gäller Efsi, som alltid bör vara ett komplement till ESI-fonderna, i syfte att nå målet att minska de regionala skillnaderna. Parlamentet betonar behovet av en stärkt roll för EIB vid finansieringen av socialt företagande och nystartade företag, social infrastruktur, tillväxtökning, förnybar energi, energieffektivitet och projekt för den cirkulära ekonomin. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att EIB även är en stor investerare i tredjeländer. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet noterar utvärderingen efter halva programtiden för Horisont 2020:s finansieringsinstrument (InnovFin) som förvaltas av EIB-gruppen och de 15 rekommendationerna i denna. Parlamentet förväntar sig att EIB-gruppen kommer att utarbeta en detaljerad strategi om den väg den har för avsikt att följa för att genomföra dessa rekommendationer. |
| --- | --- |

24.

Överensstämmelse

| 25. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att det europeiska regelverket, däribland EIB:s stadgar, Efsi, de fyra förordningarna om gemensam jordbrukspolitik (GJP), och de fem ESI-fonderna (Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europeiska havs- och fiskerifonden) bör förbjuda att EU-medel ytterst går till förmånstagare eller finansiella mellanhänder som har bevisats vara inblandade i skatteundandragande eller skattebedrägeri. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att EIB:s policy avseende icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner behöver vara ambitiös. Parlamentet konstaterar att det är ett positivt men otillräckligt steg att förlita sig på den gemensamma EU-förteckningen över tredjelandsjurisdiktioner som inte följer standarderna för god förvaltning i skattefrågor, som godkändes av rådet den 5 december 2017 och som kommer att äga företräde framför andra ledande organisationers förteckningar i händelse av motstridiga uppgifter, och efterlyser att landsspecifik rapportering ska göras till en central del av EIB:s strategi för företagens sociala ansvar. EIB uppmanas att följa relevanta standarder och tillämplig lagstiftning om förebyggande av penningtvätt och kampen mot terrorism, skattebedrägeri och skatteundandragande, inte använda eller ägna sig åt skatteplanering, i synnerhet inte aggressiv skatteplanering eller aggressiv skatteplaneringspraxis som strider mot god förvaltningssed i skattefrågor enligt EU:s rättsakter, rådets slutsatser, kommissionens meddelanden och annan formell kommunikation från kommissionen, och att inte upprätthålla affärsförbindelser med enheter som är registrerade eller etablerade i jurisdiktioner som inte samarbetar med unionen i fråga om tillämpning av internationella beskattningsnormer om transparens och informationsutbyte, EIB uppmanas att, efter samråd med kommissionen och berörda parter, se över och uppdatera sin policy rörande icke samarbetsvilliga jurisdiktioner nu när ovanstående unionsförteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner väl antagits. Kommissionen uppmanas att lägga fram en rapport för parlamentet och rådet varje år om genomförandet av denna politik. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar att kommissionen tidigare har blockerat vissa projekt som läggs fram av de internationella finansiella institutionerna (IFI) (6), eftersom dessa projekt innehöll omotiverat komplexa skattearrangemang genom skadliga eller obefintliga beskattningssystem i tredjeländer. Parlamentet uppmanar kommissionen och EIB att i sin årsrapport ta med information om projekt där medlen har överförts till offshore-jurisdiktioner. Parlamentet betonar behovet av att IFI eliminerar risken för att EU-medel direkt eller indirekt bidrar till skatteflykt och skattebedrägerier. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att farhågor har uttryckts avseende EIB-finansierade projekt som involverar offshore-strukturer och icke samarbetsvilliga jurisdiktioner. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en årlig offentlig rapport om användningen av EU:s medel i samband med offshore-strukturer och penningöverföringar från EIB och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) till dessa strukturer, inbegripet antal och typ av projekt som stoppats, förklaringar till varför projekten stoppats och vilka uppföljande åtgärder som vidtagits för att säkerställa att inga EU-medel varken direkt eller indirekt underlättar skatteflykt och skattebedrägerier. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar att EIB tar hänsyn till skatteeffekterna i de länder där investeringar görs och till hur dessa investeringar bidrar till ekonomisk utveckling, jobbskapande och minskad ojämlikhet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att EIB i egenskap av Europeiska unionens bank bör öka sina ansträngningar för att se till att de finansiella mellanhänder som den samarbetar med inte använder sig av eller ägnar sig åt strukturer för skatteflykt, särskilt aggressiv skatteplanering eller praxis som inte uppfyller kriterierna för god förvaltning i skattefrågor i enlighet med EU-lagstiftningen, däribland kommissionens rekommendationer och meddelanden. Parlamentet betonar att EIB även bör se till att finansiella mellanhänder inte är inblandade i korruption, penningtvätt, organiserad brottslighet eller terrorism. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar behovet av att EIB har tillförlitlig och fullständig information om verkligt huvudmannaskap för slutmottagarna av EIB:s medel även i fall där finansieringen är beroende av private equity-fonder. Parlamentet uppmanar därför EIB att förstärka sina due diligence-förfaranden när banken arbetar med finansiella mellanhänder. Parlamentet anser att användningen av kriterier för urval av finansiella mellanhänder och uppdaterad information om det verkliga huvudmannaskapet för företagen, även truster, stiftelser och skatteparadis, är en bästa praxis som ständigt bör iakttas. Parlamentet noterar att EIB identifierar de verkliga huvudmännen i sådana företag under due diligence-förfarandet. Parlamentet uppmanar EIB-gruppen att stärka sina avtalsvillkor ytterligare genom att inkludera en klausul eller en hänvisning till god förvaltning för att minska integritets- och renommériskerna. Parlamentet betonar att EIB måste upprätta en solid offentlig förteckning över de kriterier som tillämpas vid valet av finansiella mellanhänder, för att stärka EU:s ställningstagande i kampen mot skattemissbruk och effektivt förebygga risker för korruption och infiltration av organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s ansträngningar att genomföra due diligence-granskningar gentemot EIB-gruppens motparter och transaktioner, inbegripet fortlöpande övervakningsinsatser och kontroller, så att EIB inte oavsiktligt underlättar korruption, bedrägeri, tvång, otillbörlig samverkan, penningtvätt, skattebedrägeri, skadlig skattepraxis eller finansiering av terrorism, i synnerhet genom offentliggörande av regelbundna verksamhetsrapporter av den oberoende avdelningen för kontroll av regelefterlevnad (Office of the Chief Compliance Officer, OCCO) och EIB:s generalinspektorat. EIB uppmanas att anpassa sig till det nya systemet för snabb varning och uteslutning som planeras av kommissionen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar EIB-gruppens samarbete och utbyte med kommissionens olika avdelningar kring de åtgärder som ingår i paketet mot skatteflykt i syfte att förtydliga tillämpningsområdet för och de viktigaste delarna av lagstiftningspaketet, EIB-gruppens roll och deltagande och dess engagemang i dialogen med det civila samhällets organisationer om dessa frågor, både på nivån för EIB-gruppens styrelse och EIB:s avdelningar, t.ex. OCCO. EIB uppmanas att ta större hänsyn till skatteundandragande i sina due diligence-kontroller. |
| --- | --- |

33.

Ansvarighet

| 34. | Europaparlamentet anser att EIB-gruppens stärkta ekonomiska roll, dess ökade investeringsförmåga och användningen av EU-budgeten för att garantera dess transaktioner måste åtföljas av större transparens och en ökad ansvarsskyldighet för att säkerställa en verklig offentlig granskning av dess verksamhet, projekturval och finansieringsprinciper. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet konstaterar att EIB har lämnat tre rapporter per år om sin verksamhet till parlamentet, och att EIB:s ordförande och personal regelbundet deltar i utfrågningar på begäran av parlamentet och dess utskott. Parlamentet påminner dock om sin begäran om en högre nivå av parlamentarisk redovisningsskyldighet och transparens från EIB. Parlamentet upprepar i detta sammanhang sin begäran om ingående av ett interinstitutionellt avtal mellan EIB och parlamentet om utbyte av information, inbegripet möjligheten för ledamöter av Europaparlamentet att ställa skriftliga frågor till EIB:s ordförande. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påminner om att transparens vid genomförandet av EU:s politik inte bara stärker EIB-gruppens övergripande ansvarsskyldighet och trovärdighet, med en tydlig överblick över de olika typerna av finansiella mellanhänder och stödmottagare, utan även bidrar till att förbättra de finansierade projektens ändamålsenlighet och hållbarhet vid sidan av nolltolerans mot bedrägeri och korruption i låneportföljen. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar att EIB-gruppens transparenspolicy bygger på grundtanken att information ska göras tillgänglig och att alla kan få tillgång till EIB:s handlingar och information. Parlamentet påminner om sin rekommendation om att handlingar som inte är sekretessbelagda, såsom interinstitutionella överenskommelser och samförståndsavtal bör offentliggöras på EIB-gruppens webbplats, och uppmanar EIB-gruppen att inte stanna där, utan att fortsätta att leta efter sätt att förbättra sig. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet föreslår att EIB-gruppen bör följa det exempel som fastställts av Internationella finansieringsbolaget (IFC) vid Världsbanksgruppen och börja offentliggöra information om de mest riskfyllda delprojekt som EIB finansierar via affärsbanker (de viktigaste mellanhänderna/finansieringsinstrumenten som används av EIB för finansiering av små och medelstora företag). |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar att alla dokument som innehas av EIB-gruppen lämnas ut på begäran. Parlamentet uppmanar EIB-gruppen att ta fram riktlinjer om icke känsliga och grundläggande uppgifter som skulle kunna lämnas ut i samband med krav kopplade till proaktivt utlämnande av uppgifter på projektnivå. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet begär att EIB-gruppens offentlighetspolicy säkerställer en allt högre transparensnivå när det gäller principerna för dess prissättningspolitik och styrningsorgan. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang offentliggörandet av protokollen från mötena med EIB-gruppens styrelse i januari 2017, det offentliga registret över handlingar och offentliggörandet av projektuppgifter via det internationella initiativet för transparens i biståndet (7). Parlamentet begär att protokollen från förvaltningskommitténs sammanträden ska offentliggöras. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet noterar den pågående översynen av EIB-gruppens uppgiftslämnarpolicy. Parlamentet uppmanar EIB-gruppen att stärka oberoendet, legitimiteten, tillgängligheten, förutsägbarheten, opartiskheten och transparensen i sin klagomålsmekanism, bland annat genom att involvera direktörer och förbättra skyddet för de klagande. Parlamentet anser att sådana åtgärder klart ligger i bankens, berörda aktörers och EU-institutionernas intresse. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet noterar att av de 120 fall som rapporterades till allmänna tjänsteinspektionens avdelning för utredning av bedrägerier 2016 var det 53 % som remitterades av EIB-gruppens personal. Parlamentet välkomnar att mekanismen för rapportering av bedrägerier på EIB:s webbplats nu finns tillgänglig på 30 språk (8). Parlamentet anser att EIB noggrant bör följa det pågående arbetet med skydd för visselblåsare på EU-nivå och i enlighet därmed ytterligare förbättra sina rapporteringsmöjligheter. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar EIB-gruppen att fortsätta att lägga vikt vid resultatkontroll med hjälp av resultatutvärderingar och dokumenterade effekter. EIB-gruppen uppmanas att fortsätta att förfina sina övervakningsindikatorer, särskilt indikatorer för bedömning av additionalitet, i syfte att bedöma effekterna så tidigt som möjligt i projektgenereringsfasen och ge styrelsen tillräckligt med information om förväntade effekterna, särskilt med avseende på projektens bidrag till EU:s politik, t.ex. deras effekter på sysselsättningen (både vid genomförande och verksamhet). Parlamentet påpekar vidare att resultatet av EIB-gruppens finansiering inte kan bedömas på grundval av en uppskattning av dess finansiella inverkan, och begär därför att en rimlig balans ska upprätthållas mellan de operativa målen i form av affärsvolym och de icke-finansiella målen för EIB-gruppens personal. Parlamentet begär till exempel att resultatbedömningar pekar på vilka specifika mål inom ramen för målen för hållbar utveckling som omfattas av projektet och i vilken utsträckning det har bidragit till att uppfylla dem. Parlamentet anser det viktigt att befolkningen i de områden som gränsar till de finansierade infrastrukturprojekten aktivt deltar i bedömningen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar att EIB fortsätter att arbeta på att finjustera sin metod för effektrapportering, till exempel för att exakt återge de investeringar som mobiliseras genom olika lånestrukturer med mellanhänder och nya produkter, och gemensamma åtgärder som vidtagits tillsammans med andra multilaterala utvecklingsbanker för att harmonisera centrala aspekter av effektrapportering, till exempel i den rapport som nyligen sammanställts om rapportering av klimatfinansiering samt den rapport som håller på att utarbetas om utlåning inom alla sektorer. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar att resultatmätning (ReM+) gradvis leder till en ”kulturförändring” i EIB-gruppen. Parlamentet efterlyser en harmonisering och generalisering av detta förfarande som också innebär en integrering av Addis Abeba- och Paris-indikatorerna i så stor utsträckning som möjligt. Parlamentet anser att en ytterligare anpassning av sådana indikatorer genom att integrera lokala synpunkter skulle kunna göra dem mindre främmande utan att påverka deras oberoende. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar EIB att ta hänsyn till lokala förhållanden vid investeringar i tredjeländer. Parlamentet påminner om att investeringar i tredjeländer inte enbart kan baseras på en vinstmaximerande strategi utan även måste syfta till att skapa långsiktig hållbar ekonomisk tillväxt under den privata sektorns ledning och fattigdomsminskning genom jobbskapande och förbättrad tillgång till produktionsresurser. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet noterar att EIB finansierar verksamhet i många länder där mänskliga rättigheter, särskilt yttrande-, mötes- och föreningsfriheten, står under attack, till exempel genom att protester slås ned med våld och att yttrande av vissa åsikter kriminaliserats, liksom genom godtyckliga gripanden och frihetsberövande av företrädare för mänskliga rättigheter, samt genom restriktioner mot organisationer i det civila samhället. EIB uppmanas att anta en handlingsplan för mänskliga rättigheter i syfte att genomföra målen i EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, för att undvika att EIB:s projekt får negativ inverkan på mänskliga rättigheter, säkerställa att EIB:s projekt bidrar till förbättring och förverkligande av mänskliga rättigheter och se till att åtgärder vidtas mot eventuella människorättskränkningar. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar att metoderna för resultatmätning har offentliggjorts men anser att de utvärderade resultaten ska lämnas ut för all verksamhet, inbegripet för miljömässiga och sociala effekter på projekt- och delprojektnivå. Parlamentet välkomnar halvtidsöversynen av EIB:s externa utlåningsmandat, till följd av vilket EIB på begäran nu till parlamentet kommer att översända resultatmätningsdokumenten för de projekt som omfattas av EU:s budgetgaranti. EIB uppmanas dock att förbättra bankens transparens genom att offentliggöra ytterligare resultatmätningsdokument för enskilda projekt utanför EU och bedömingsdokument utifrån de tre pelarna för projekt inom EU. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar EIB att offentliggöra alla relevanta handlingar som rör lån till bilindustrin för utveckling av dieselteknik, inbegripet rapporter från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och dess rekommendationer om EIB-lån till Volkswagen, och att mer allmänt förklara i vilken omfattning lån lämnats till företag som konstaterats ha manipulerat utsläpp och ge en översikt över hur många av dessa lån som har räknats såsom klimatåtgärder. Parlamentet vill i detta sammanhang klargöra de kontroller och motvikter som finns för att garantera en verklig inriktning på ren teknik i samband med den senaste tidens låneavtal med bilföretag, såsom stöd till forsknings- och utvecklingsverksamhet i fråga om konnektivitet, effektiva elbensinhybridmotorer, elbilar med längre räckvidd och avancerade förarassistanssystem. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar att EIB-gruppen har infört höga transparens- och ansvarighetsstandarder för sin utlåning till små och medelstora företag, där de finansiella mellanhänderna måste rapportera om alla små och medelstora företag som tagit del av stöd från EIB, och att banken sedan tar dessa resultat i beaktande vid övervägande av huruvida fler transaktioner ska göras genom samma förmedlare. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet understryker att efter ikraftträdandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (9) och i rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (10), ska denna åklagarmyndighet granska EIB:s verksamhet i medlemsstaterna så snart de nationella myndigheterna eller Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) har skäl att misstänka att en brottslig handling har begåtts i detta sammanhang. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet noterar den begränsade information som finns om hur EIB:s utlåningsverksamhet bidrar till uppnåendet av sammanhållningspolitikens mål. Parlamentet uppmanar därför EIB att om så är lämpligt lägga fram särskilda kapitel i sin årsrapport om EIB:s verksamhet som är inriktad på att ge stöd till genomförandet av sammanhållningspolitiken, bland annat om verksamhet som avser Interreg och att tillhandahålla detaljerad information om användningen av lån i sammanhållningspolitiska projekt och program, även uppgifter om den geografiska fördelningen av stödet, dess effektiva bidrag till de sammanhållningspolitiska målen, bland annat övergripande principer och Europa 2020-strategins mål, och den konkreta kapaciteten att mobilisera privata investeringar. Parlamentet understryker i detta sammanhang EIB:s ansvar att förse Europaparlamentet, revisionsrätten och andra med tillräckliga uppgifter, bland annat om kostnaderna för och förvaltningen av EIB:s produkter, och tar också hänsyn till mervärdet av aggregerade uppgifter på EU-nivå om kombinationen av sammanpolitiska och EIB-relaterade investeringar. |
| --- | --- |

52.

EIB-gruppens finansiella verksamhet

| 53. | Europaparlamentet uppmanar EIB-gruppen att aktivt samarbeta med kommissionen i en process för att rationalisera antalet och typerna av finansieringsinstrument inom ramen för nästa fleråriga budgetram och att tidigarelägga processen genom att som ett första steg rikta uppmärksamheten på eventuella dubbleringar eller överlappningar med utgångspunkt i sina egna erfarenheter. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet anser att EIB-gruppens finansieringsinstrument bör användas för projekt som valts ut på grundval av sina egna meriter, sin potential att generera ett mervärde för EU som helhet och en verklig additionalitet, särskilt i de fall då finansiering eller stöd inte kan erhållas på marknaden, för att finna den rätta balansen mellan en potentiellt högre riskprofil och det grundläggande behovet att behålla sin höga kreditvärdighet. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet varnar i detta sammanhang för att marknadsbaserade instrument riskerar att förskjuta tonvikten i EU:s budget från EU:s kollektiva nyttigheter, och uppmanar EIB-gruppen att öka sin rapportering till kommissionen om kvaliteten i stället för om kvantiteten av dess finansiering när det gäller finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet noterar att EIB-gruppen för att till fullo utnyttja den ytterligare riskkapaciteten har utvecklat olika nya produkter som möjliggör högre risktagande (t.ex. mindre prioriterade skulder, kapital likställt med eget kapital, riskdelning med banker), samt att man har sett över sina riktlinjer för kreditrisker och stödberättigande i syfte att uppnå ökad flexibilitet. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar EIB-gruppen att ytterligare utveckla sin riskkultur i syfte att förbättra sin effektivitet och komplementariteten och synergierna mellan sina insatser och EU:s olika politikområden, i synnerhet genom att stödja innovativa företag, infrastrukturprojekt och små och medelstora företag som tar risker eller håller på att utvecklas i ekonomiskt missgynnade regioner eller regioner som saknar stabilitet, i linje med det återkommande och långvariga målet om enklare tillgång till finansiering för små och medelstora företag, dock utan att äventyra principerna om sund ekonomisk förvaltning eller EIB:s goda kreditvärdighet. Parlamentet påminner om att risköverföringsbaserade instrument inte kan vara riskfria om de ska kunna bidra till den ekonomiska utvecklingen i EU och till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Parlamentet betonar att EIB och dess aktieägare måste vara fullt medvetna om detta. Parlamentet uppmuntrar EIB att bedöma möjligheten att erbjuda EIB-obligationer för direktköp. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet noterar att EIB-gruppens stöd till små och medelstora företag och midcap-bolag uppgick till rekordsumman 33,6 miljarder EUR och ledde till att 4,4 miljoner arbetstillfällen skapades. Parlamentet framhåller vikten av att EIB upprätthåller sitt stöd till små och medelstora företag och midcap-bolag genom att förbättra deras tillgång till finansiering. Parlamentet betonar att små och medelstora företag utgör ryggraden i den europeiska ekonomin och att dessa bör förbli den främsta målgruppen för EIB-gruppens utlåning genom ytterligare förstärkning av finansieringsinstrumenten för små och medelstora företag och midcap-bolag. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet påminner om att över 90 % av EU:s små och medelstora företag är mikroföretag, som står för nästan 30 % av sysselsättningen inom den privata sektorn. Parlamentet påpekar att mikroföretag är mer sårbara för ekonomiska chocker än större företag och att de får otillräckliga krediter, särskilt när de är baserade i en region där den ekonomiska situationen och bankförhållandena är ogynnsamma. EIB uppmanas att överväga en strategi för att underlätta situationen att sådana små och medelstora företag har svårt att få tillgång till projektfinansiering. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet erkänner att tillgång till finansiering fortfarande är ett avgörande hinder för de kulturella och kreativa sektorernas tillväxt. Parlamentet betonar det angelägna behovet av finansieringsinitiativ för att stärka dessa sektorer. Parlamentet understryker den potential som EIB och Efsi har för att stödja den kreativa sektorn, huvudsakligen genom finansiering av små och medelstora företag. EIB uppmanas att ta itu med bristen på finansiering från Efsi till de kulturella och kreativa sektorerna genom att undersöka eventuell samverkan med Kreativa Europa. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar EIB-gruppen att i större utsträckning förlita sig på finansiellt seriösa mellanhänder, såsom nationella utvecklingsbanker och nationella utvecklingsinstitutioner, för hantering av vissa typer av projekt, så att bankens höga kreditvärdighet inte äventyras. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet noterar att EIB-gruppens styrningsregler är utformade för skydda bankens höga kreditvärdighet men att det inte finns mycket information om hur nära banken ligger ett lägre kreditbetyg. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet understryker att due diligence-granskningen av investeringsprojekt som finansieras av EIB-gruppen bör grundas både på faktorer som är kopplade till finansiell avkastning och på faktorer som inte är kopplade till finansiell avkastning utan istället till att uppnå andra mål, såsom projektets bidrag till uppåtriktad ekonomisk konvergens och sammanhållning i EU, eller uppnåendet av Europa 2020-målen eller 2030-målen för hållbar utveckling. Parlamentet anser att EIB-gruppen bör förklara dessa icke-finansiella kriterier för institutionella och privata investerare (t.ex. pensionsfonder och försäkringsbolag) på lämpligt sätt, vilket främjar ett ökat fokus på socioekonomiska och miljömässiga konsekvenser i hela finanssektorn. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet anser att i de fall där finansmarknadsförhållanden under stress skulle hindra förverkligandet av ett bärkraftigt projekt eller där det är nödvändigt att underlätta inrättandet av investeringsplattformar eller finansiering av projekt i sektorer eller områden som drabbats av ett betydande marknadsmisslyckande eller en suboptimal investeringssituation, bör EIB-gruppen genomföra och dokumentera förändringar, särskilt av ersättningen till EIB för EU-garantin, i syfte att bidra till att minska den kostnad för att finansiera transaktionen som bärs av mottagaren av EIB-gruppens finansiering genom finansieringsinstrument, så att genomförandet av projekt underlättas. Parlamentet anser att liknande ansträngningar bör göras om det är nödvändigt för att säkerställa att finansieringsinstrumenten stöder små projekt, och att när användningen av lokala eller regionala mellanländer gör det möjligt att sänka kostnaderna för finansieringsinstrument till små projekt, bör denna form av utnyttjande också övervägas. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet välkomnar den nyligen godkända egetkapitalstrategin som inbegriper en uppvärdering av aktierelaterade transaktioner för att åtgärda bristen på finansiering i form av eget kapital på de prioriterade områdena infrastruktur och innovation i EU, särskilt på följande två marknadsområden: indirekt finansiering med eget kapital (kapitalinvesteringar i infrastrukturfonder och saminvesteringsprogram) och genom aktieliknande finansiering (lån som är likställda med eget kapital till storföretag och till midcap-bolag) med en mix av direkta och indirekta instrument (riskkapitalfonder och vinstdelningslån). |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet välkomnar det stöd som Europeiska investeringsfonden (EIF) gett plattformar för gräsrotsfinansiering inom ramen för befintlig verksamhet, beredvilligheten att fortsätta att stödja plattformar selektivt inom området, eller genom en utvidgning av befintliga program, och samarbetet med kommissionen om ett möjligt pilotprojekt för skuld- och gräsrotsfinansiering. Parlamentet föreslår att EIF hittar sätt att identifiera och nå FinTech-drivna finansiella mellanhänder som är i behov av stöd. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma och noga övervaka vilka kostnader som är förknippade med det antal mandat som EIB ges. Parlamentet påminner om att de därmed förknippad administrativa kostnaderna kan påverka dess övergripande förmåga att leverera resultat med tanke på den nuvarande omfattningen av finansiella och mänskliga resurser. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet framhåller att EIB:s roll i sammanhållningspolitiken ökar, framför allt på grund av den ökade användningen av en kombination av finansieringsinstrument och bidrag. Parlamentet betonar dock att deras tillgänglighet för slutmottagarna fortfarande är mycket låg och att medlemsstaterna och regionerna framhåller komplexiteten i de förfaranden som fastställs i både budgetförordningen och förordningen om gemensamma bestämmelser, de oproportionerliga kostnaderna och avgifterna samt konkurrensen från mer attraktiva nationella och regionala instrument. Parlamentet välkomnar i detta avseende inrättandet av fi-compass-plattformen som en enda kontaktpunkt för rådgivningstjänster om finansieringsinstrument inom ramen för sammanhållningspolitiken. Parlamentet efterlyser dock ytterligare tekniskt stöd och en förenkling av de befintliga förfarandena, liksom mer fokus på kapacitetsuppbyggnad gentemot finansiella mellanhänder, och pekar på behovet av att förbättra kopplingen mellan förvaltningskostnader och förvaltningsavgifter till de resultat som fondförvaltare av finansieringsinstrument inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna uppvisar. Parlamentet påminner dock om att bidrag, som är en ändamålsenlig stödform för offentliga insatser på många områden, måste finnas kvar som det huvudsakliga sammanhållningspolitiska verktyget, och att finansieringsinstrument bör användas som ett kompletterande verktyg endast för de sektorer där de ger ett högre mervärde än bidrag, och att de fortfarande bör vara förvaltningsmyndigheternas ansvar. Parlamentet påpekar att en fastare ram för EIB:s samarbete med Europaparlamentet måste främjas för att möjliggöra bättre kontroll av EIB:s verksamhet. |
| --- | --- |

68.

EIB-gruppens kommunikation och rådgivningsverksamhet

| 69. | Europaparlamentet beklagar att de potentiella mottagarna av EIB-gruppens finansiering i allmänhet inte i tillräcklig grad känner till de produkter som EIB-gruppen utvecklat. Parlamentet ifrågasätter om EIB-gruppens leveranskedja är tillräckligt diversifierad och inkluderande. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet anser att EIB-gruppens kommunikation, i samarbete med dess relevanta nationella partner, bör förbättras för att göra de små och medelstora företagen mer medvetna om sina möjligheter till finansiering och bättre informera medborgarna om de lokala och konkreta projekt som EU finansierar. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang de partnerskap som ingås med internationella och nationella institutioner för att säkerställa komplementaritet med EIB:s rådgivningstjänster. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet beklagar bristen på tillgängliga uppgifter om EIB:s roll i varje steg av genomförandet av sammanhållningspolitiken och den begränsade kunskapen om hur EIB:s utlåningsverksamhet bidrar till sammanhållningspolitikens mål. Parlamentet betonar behovet och förespråkar fler insatser för att uppnå större transparens och bättre kommunikation i syfte att se till att information når slutmottagarna på regional och lokal nivå och att öka synligheten för projekten. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen, EIB-gruppen och nationella, regionala och lokala myndigheter ska fortsätta att arbeta tillsammans med, och i en anda av komplementaritet, stärka sitt samarbete med utvecklingsbanker och utvecklingsinstitutioner för att uppnå fler synergier mellan ESI-fonderna och EIB:s finansieringsinstrument och lån liksom för att minska de administrativa bördorna, förenkla förfarandena, öka den administrativa kapaciteten, främja territoriell utveckling och sammanhållning och öka förståelsen för ESI-fondernas och EIB:s finansiering eftersom dessa nationella banker och institutioner har en solid kunskap om sina respektive territorier och förmåga att genomföra skräddarsydda finansieringsinstrument lokalt. |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EIB och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  EUT L 128, 19.5.2017, s. 1.

(2)  EUT L 345, 27.12.2017, s. 34.

(3)  EUT L 249, 27.9.2017, s. 1.

(4)  http://www.consilium.europa.eu/sv/press/press-releases/2017/10/10/conclusions-climate-change/pdf

(5)  Till exempel sunda och högt rankade projekt som inte får någon finansiering från gemensamma företaget för biobaserade industrier.

(6)  EIB, EIF och globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi.

(7)  Europaparlamentets resolution av den 28 april 2016 om Europeiska investeringsbanken (EIB) – Årsrapport 2014 (Antagna texter, P8_TA(2016)0200).

(8)  http://www.eib.org/attachments/general/reports/ig_fraud_investigations_ activity_report_2016_en.pdf

(9)  EUT L 198, 28.7.2017, s. 29.

(10)  EUT L 283, 31.10.2017, s. 1.

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/56 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/56

---

P8_TA(2018)0040

Den nuvarande människorättssituationen i Turkiet

Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om den nuvarande människorättssituationen i Turkiet (2018/2527(RSP))

(2018/C 463/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Turkiet, särskilt resolutionen av den 27 oktober 2016 om situationen för journalister i Turkiet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Turkiet, särskilt resolutionen av den 27 oktober 2016 om situationen för journalister i Turkiet (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2017 om kommissionens rapport för 2016 om Turkiet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2017 om kommissionens rapport för 2016 om Turkiet (2),

| — | med beaktande av uttalandena från kommissionens vice ordförande/den höga representanten, Federica Mogherini, och kommissionsledamoten med ansvar för europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingar, Johannes Hahn, av den 2 februari 2018 om den senaste utvecklingen i Turkiet, av den 14 juli 2017 ett år efter kuppförsöket i Turkiet och av den 13 mars 2017 om Venedigkommissionens yttrande om ändringarna av Turkiets statsförfattning och aktuella händelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från kommissionens vice ordförande/den höga representanten, Federica Mogherini, och kommissionsledamoten med ansvar för europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingar, Johannes Hahn, av den 2 februari 2018 om den senaste utvecklingen i Turkiet, av den 14 juli 2017 ett år efter kuppförsöket i Turkiet och av den 13 mars 2017 om Venedigkommissionens yttrande om ändringarna av Turkiets statsförfattning och aktuella händelser,

| — | med beaktande av uttalandena från talespersonen för Europeiska utrikestjänsten (nedan kallad utrikestjänsten) av den 8 juni 2017 om det rapporterade frihetsberövandet av chefen för Amnesty International i Turkiet, Taner Kılıç, av den 8 juli 2017 om frihetsberövandet av människorättsförsvarare på ön Büyükada i Turkiet och av den 26 oktober 2017 om pågående människorättsfall i Turkiet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från talespersonen för Europeiska utrikestjänsten (nedan kallad utrikestjänsten) av den 8 juni 2017 om det rapporterade frihetsberövandet av chefen för Amnesty International i Turkiet, Taner Kılıç, av den 8 juli 2017 om frihetsberövandet av människorättsförsvarare på ön Büyükada i Turkiet och av den 26 oktober 2017 om pågående människorättsfall i Turkiet,

| — | med beaktande av EU:s och Turkiets politiska högnivådialog av den 25 juli 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s och Turkiets politiska högnivådialog av den 25 juli 2017,

| — | med beaktande av de skriftliga synpunkter från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter som lämnades in till Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (nedan kallad Europadomstolen) av den 2 november 2017 avseende tolv ansökningar om yttrandefriheten och rätten till frihet och säkerhet för parlamentsledamöter i Turkiet och av den 10 oktober 2017 avseende tio ansökningar om yttrandefriheten och rätten till frihet för journalister i Turkiet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de skriftliga synpunkter från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter som lämnades in till Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (nedan kallad Europadomstolen) av den 2 november 2017 avseende tolv ansökningar om yttrandefriheten och rätten till frihet och säkerhet för parlamentsledamöter i Turkiet och av den 10 oktober 2017 avseende tio ansökningar om yttrandefriheten och rätten till frihet för journalister i Turkiet,

| — | med beaktande av resolution 2156(2017) från Europarådets parlamentariska församling om hur de demokratiska institutionerna fungerar i Turkiet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 2156(2017) från Europarådets parlamentariska församling om hur de demokratiska institutionerna fungerar i Turkiet,

| — | med beaktande av att EU:s grundläggande värden inbegriper rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna, och av att dessa värden gäller också för EU:s kandidatländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att EU:s grundläggande värden inbegriper rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna, och av att dessa värden gäller också för EU:s kandidatländer,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (nedan kallad Europakonventionen) och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Turkiet är part i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (nedan kallad Europakonventionen) och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Turkiet är part i,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentet fördömde i starka ordalag kuppförsöket den 15 juli 2016. Den 18 januari 2018 förlängde det turkiska parlamentet undantagstillståndet i Turkiet med ytterligare tre månader. Undantagstillståndet används för närvarande för att tysta ned oliktänkande och går långt utöver alla legitima åtgärder för att bekämpa hot mot den nationella säkerheten. Enligt folkrätten måste undantagsåtgärder vara nödvändiga och proportionella i omfattning och varaktighet. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet fördömde i starka ordalag kuppförsöket den 15 juli 2016. Den 18 januari 2018 förlängde det turkiska parlamentet undantagstillståndet i Turkiet med ytterligare tre månader. Undantagstillståndet används för närvarande för att tysta ned oliktänkande och går långt utöver alla legitima åtgärder för att bekämpa hot mot den nationella säkerheten. Enligt folkrätten måste undantagsåtgärder vara nödvändiga och proportionella i omfattning och varaktighet.

| B. | Turkiet är ett viktigt partnerland till EU och förväntas såsom kandidatland att upprätthålla de högsta standarderna avseende demokrati, däribland respekt för mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, grundläggande friheter och allas rätt till en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

B.

Turkiet är ett viktigt partnerland till EU och förväntas såsom kandidatland att upprätthålla de högsta standarderna avseende demokrati, däribland respekt för mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, grundläggande friheter och allas rätt till en rättvis rättegång.

| C. | 148 undertecknare av framställningen Academics for Peace riskerar åtal för spridning av ”terroristpropaganda” och inväntar domstolsförhandlingar i maj 2018. |
| --- | --- |

C.

148 undertecknare av framställningen Academics for Peace riskerar åtal för spridning av ”terroristpropaganda” och inväntar domstolsförhandlingar i maj 2018.

| D. | Enligt Europeiska journalistfederationen sitter 148 journalister fortfarande i fängelse sedan kuppförsöket. Tillslagen mot politiskt oliktänkande via sociala medier fortsätter. 449 personer frihetsberövades för att ha skrivit kommentarer i sociala medier som var kritiska mot den turkiska regeringens militära intervention i den syriska enklaven Afrin. Enligt Amnesty International har de turkiska myndigheterna upplöst hundratals organisationer i det civila samhället och stängt lokalerna för över 160 radio- och tv-företag, tidningar, tidskrifter, förlag och distributionsföretag. |
| --- | --- |

D.

Enligt Europeiska journalistfederationen sitter 148 journalister fortfarande i fängelse sedan kuppförsöket. Tillslagen mot politiskt oliktänkande via sociala medier fortsätter. 449 personer frihetsberövades för att ha skrivit kommentarer i sociala medier som var kritiska mot den turkiska regeringens militära intervention i den syriska enklaven Afrin. Enligt Amnesty International har de turkiska myndigheterna upplöst hundratals organisationer i det civila samhället och stängt lokalerna för över 160 radio- och tv-företag, tidningar, tidskrifter, förlag och distributionsföretag.

| E. | De turkiska myndigheterna har avskedat 107 000 personer från deras arbeten sedan juli 2016. ”Undersökningskommissionen för rutiner vid undantagstillstånd”, som inrättades på Europarådets rekommendation, hade den 18 januari 2018 tagit emot 104 789 ansökningar och har hittills fattat beslut i endast 3 110 fall, vilka inte har offentliggjorts. |
| --- | --- |

E.

De turkiska myndigheterna har avskedat 107 000 personer från deras arbeten sedan juli 2016. ”Undersökningskommissionen för rutiner vid undantagstillstånd”, som inrättades på Europarådets rekommendation, hade den 18 januari 2018 tagit emot 104 789 ansökningar och har hittills fattat beslut i endast 3 110 fall, vilka inte har offentliggjorts.

| F. | På senare år har man sett en utvidgning av den utövande maktens kontroll över domstols- och åklagarväsendet, omfattande gripanden, avskedanden och godtyckliga förflyttningar av domare och åklagare samt ständiga attacker mot advokater. |
| --- | --- |

F.

På senare år har man sett en utvidgning av den utövande maktens kontroll över domstols- och åklagarväsendet, omfattande gripanden, avskedanden och godtyckliga förflyttningar av domare och åklagare samt ständiga attacker mot advokater.

| G. | Enligt uppgifter från Human Rights Association hade under de första elva månaderna 2017 sammanlagt 2 278 personer utsatts för tortyr och misshandel. |
| --- | --- |

G.

Enligt uppgifter från Human Rights Association hade under de första elva månaderna 2017 sammanlagt 2 278 personer utsatts för tortyr och misshandel.

| H. | Situationen i den sydöstra delen av landet är fortfarande ytterst oroande. Omkring 2 500 personer uppges ha dödats i samband med säkerhetsoperationer, och en halv miljon människor uppskattas vara på flykt sedan juli 2015. 68 kurdiska borgmästare sitter fortfarande fängslade. |
| --- | --- |

H.

Situationen i den sydöstra delen av landet är fortfarande ytterst oroande. Omkring 2 500 personer uppges ha dödats i samband med säkerhetsoperationer, och en halv miljon människor uppskattas vara på flykt sedan juli 2015. 68 kurdiska borgmästare sitter fortfarande fängslade.

| I. | Bland de journalister som har frihetsberövats kan nämnas den tysk-turkiska journalisten Deniz Yücel, akademikern och kolumnisten Mehmet Altan, journalisten Şahin Alpay och många journalister och medarbetare från dagstidningen Cumhuriyet, däribland Ahmet Şık. |
| --- | --- |

I.

Bland de journalister som har frihetsberövats kan nämnas den tysk-turkiska journalisten Deniz Yücel, akademikern och kolumnisten Mehmet Altan, journalisten Şahin Alpay och många journalister och medarbetare från dagstidningen Cumhuriyet, däribland Ahmet Şık.

| J. | I efterdyningarna av hävandet av den parlamentariska immuniteten för ett stort antal parlamentsledamöter har många parlamentsledamöter från oppositionen genomgått rättsliga förfaranden och frihetsberövats. Tio parlamentsledamöter är fortfarande frihetsberövade, däribland HDP:s medordförande, Figen Yüksekdağ och Selahattin Demirtaş, som inte tilläts infinna sig i rätten av säkerhetsskäl, och en parlamentsledamot från CHP, Enis Berberoğlu. Sex parlamentsledamöter har fråntagits sina parlamentariska mandat, inklusive Sacharovpristagaren Leyla Zana, efter en omröstning i det turkiska parlamentet. |
| --- | --- |

J.

I efterdyningarna av hävandet av den parlamentariska immuniteten för ett stort antal parlamentsledamöter har många parlamentsledamöter från oppositionen genomgått rättsliga förfaranden och frihetsberövats. Tio parlamentsledamöter är fortfarande frihetsberövade, däribland HDP:s medordförande, Figen Yüksekdağ och Selahattin Demirtaş, som inte tilläts infinna sig i rätten av säkerhetsskäl, och en parlamentsledamot från CHP, Enis Berberoğlu. Sex parlamentsledamöter har fråntagits sina parlamentariska mandat, inklusive Sacharovpristagaren Leyla Zana, efter en omröstning i det turkiska parlamentet.

| K. | I juli 2017 grep de turkiska myndigheterna tio människorättsaktivister (”the Istanbul Ten”), som senare släpptes fria mot borgen. Domstolen i Istanbul upphävde sitt eget beslut att släppa Taner Kılıç, Amnesty Internationals ordförande i Turkiet, den 1 februari 2018 och höll honom häktad under hela rättegången. |
| --- | --- |

K.

I juli 2017 grep de turkiska myndigheterna tio människorättsaktivister (”the Istanbul Ten”), som senare släpptes fria mot borgen. Domstolen i Istanbul upphävde sitt eget beslut att släppa Taner Kılıç, Amnesty Internationals ordförande i Turkiet, den 1 februari 2018 och höll honom häktad under hela rättegången.

| L. | En av Turkiets främsta ledare för det civila samhället, Osman Kavala, greps den 18 oktober 2017 och har sedan dess suttit i fängelse anklagad för att ha ”försökt störta regeringen” genom att stödja demonstrationerna i Geziparken i december 2013. |
| --- | --- |

L.

En av Turkiets främsta ledare för det civila samhället, Osman Kavala, greps den 18 oktober 2017 och har sedan dess suttit i fängelse anklagad för att ha ”försökt störta regeringen” genom att stödja demonstrationerna i Geziparken i december 2013.

| M. | Guvernörskontoret i Ankara beslutade den 19 november 2017 att införa ett förbud på obestämd tid mot evenemang som anordnas av hbti-organisationer. |
| --- | --- |

M.

Guvernörskontoret i Ankara beslutade den 19 november 2017 att införa ett förbud på obestämd tid mot evenemang som anordnas av hbti-organisationer.

| N. | Trots att den turkiska statsförfattningen föreskriver religionsfrihet, fri religionsutövning och privat spridning av religiösa föreställningar, och förbjuder diskriminering på religiösa grunder, så utsätts religiösa minoriteter ändå för verbala och fysiska attacker, stigmatisering och socialt tryck i skolor och i samhällslivet, diskriminering och problem med att lagligen kunna upprätta platser för utövning av sin religion. |
| --- | --- |

N.

Trots att den turkiska statsförfattningen föreskriver religionsfrihet, fri religionsutövning och privat spridning av religiösa föreställningar, och förbjuder diskriminering på religiösa grunder, så utsätts religiösa minoriteter ändå för verbala och fysiska attacker, stigmatisering och socialt tryck i skolor och i samhällslivet, diskriminering och problem med att lagligen kunna upprätta platser för utövning av sin religion.

| O. | Med tanke på situationen i Turkiet vad gäller demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och pressfrihet har Turkiets föranslutningsstöd sänkts med 105 miljoner euro jämfört med kommissionens ursprungliga förslag för EU:s budget 2018, och ytterligare 70 miljoner euro hålls i en reserv tills landet gör ”mätbara tillräckliga framsteg” på dessa områden. |
| --- | --- |

O.

Med tanke på situationen i Turkiet vad gäller demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och pressfrihet har Turkiets föranslutningsstöd sänkts med 105 miljoner euro jämfört med kommissionens ursprungliga förslag för EU:s budget 2018, och ytterligare 70 miljoner euro hålls i en reserv tills landet gör ”mätbara tillräckliga framsteg” på dessa områden.

| P. | Europaparlamentet begärde i november 2016 att anslutningsprocessen med Turkiet skulle frysas och i juli 2017 att den skulle avbrytas om författningsändringarna genomfördes i oförändrad form. |
| --- | --- |

P.

Europaparlamentet begärde i november 2016 att anslutningsprocessen med Turkiet skulle frysas och i juli 2017 att den skulle avbrytas om författningsändringarna genomfördes i oförändrad form.

| 1. | Europaparlamentet upprepar sitt kraftfulla fördömande av kuppförsöket den 16 juli 2016 och uttrycker sin solidaritet med Turkiets medborgare. Parlamentet erkänner den turkiska regeringens rätt och ansvar att vidta åtgärder för att ställa förövarna till svars, samtidigt som man garanterar respekten för rättsstatsprincipen och rätten till en rättvis rättegång. Parlamentet framhåller emellertid att det misslyckade försöket till militärkupp nu utnyttjas för att ytterligare kväva en legitim och fredlig opposition och för att med hjälp av oproportionella och olagliga handlingar och åtgärder hindra medierna och det civila samhället i dess fredliga utövande av yttrandefriheten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin stora oro över de fortsatta försämringarna av de grundläggande rättigheterna och friheterna samt av rättsstatsprincipen i Turkiet och rättsväsendets bristande oberoende. Parlamentet fördömer användningen av godtyckliga gripanden samt rättsliga och administrativa trakasserier för att förfölja tiotusentals människor. Parlamentet uppmanar eftertryckligen de turkiska myndigheterna att omedelbart och villkorslöst frige alla personer som har frihetsberövats endast för att ha utfört sitt legitima arbete och utövat yttrande- och föreningsfriheten och som nu hålls fängslade utan övertygande bevis för brottslig verksamhet. Parlamentet kräver att undantagstillståndet i landet hävs och att undantagsdekreten upphävs. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att respektera Europakonventionen, som innehåller ett tydligt förkastande av dödsstraff, och Europadomstolens rättspraxis, däribland principen om oskuldspresumtion. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att erbjuda alla personer som är föremål för restriktiva åtgärder lämpliga och effektiva rättsmedel och möjlighet till rättslig prövning i enlighet med rättsstatsprincipen. Parlamentet betonar att oskuldspresumtionen är en grundläggande princip i alla rättsstater. Parlamentet uppmanar Turkiet att brådskande se över ”undersökningskommissionen för rutiner vid undantagstillstånd” så att den blir en kraftfull och oberoende kommission som har kapacitet att göra en individuell utredning av varje fall, effektivt hantera det enorma antalet ansökningar som den tar emot och säkerställa att den rättsliga prövningen inte försenas i onödan. Parlamentet uppmanar eftertryckligen undersökningskommissionen att offentliggöra sina beslut. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att låta fackföreningar bedriva legitim facklig verksamhet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att terrorism fortsätter att utgöra ett direkt hot mot medborgare i Turkiet. Parlamentet upprepar dock att den brett definierade turkiska lagstiftningen mot terrorism inte bör användas för att bestraffa medborgare och medier för att ha utövat sin rätt till yttrandefrihet. Parlamentet fördömer i detta avseende, frihetsberövandet av och rättegången mot minst 148 akademiker från offentliga och privata universitet som undertecknade framställningen Academics for Peace, och fördömer även de senaste gripandena av journalister, aktivister, läkare och vanliga medborgare för att ha opponerat sig mot den turkiska militära operationen i Afrin. Parlamentet är allvarligt oroat över de humanitära konsekvenserna av den militära interventionen i denna syriska region med en kurdisk majoritet, och varnar för fortsatta oproportionella åtgärder. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet är djupt oroat över rapporter om misshandel och tortyr av fångar, och uppmanar de turkiska myndigheterna att grundligt utreda dessa anklagelser. Parlamentet upprepar sin uppmaning att offentliggöra rapporten från Europarådets kommitté för förhindrande av tortyr (CPT-rapporten). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt det turkiska parlamentets beslut att i strid med statsförfattningen häva immuniteten för ett stort antal parlamentsledamöter och bana väg för den senaste tidens gripanden av tio parlamentsledamöter från oppositionen, bland annat medordförandena för Folkets demokratiska parti (HDP), Figen Yüksekdağ och Selahattin Demirtaş, och återkalla mandatet för sex parlamentsledamöter från oppositionen, bland annat, helt nyligen, Sacharovpristagaren Leyla Zana. Parlamentet fördömer fängslandet av 68 kurdiska borgmästare. Parlamentet fördömer det godtyckliga ersättandet av lokala folkvalda, vilket ytterligare undergräver Turkiets demokratiska struktur. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över att mer än 160 medieföretag tvingats lägga ned sin verksamhet till följd av regeringsdekret inom ramen för undantagstillståndet. Parlamentet fördömer de politiska påtryckningarna mot journalister. Parlamentet uttrycker stor oro över att turkiska myndigheter övervakar plattformar för sociala medier och stänger konton på sociala medier. Parlamentet kräver ett omedelbart och villkorslöst frisläppande av alla som har frihetsberövats utan bevis, däribland EU-medborgare såsom den tyska journalisten Deniz Yücel, som har suttit fängslad i ett år, varav nio månader i isoleringscell, utan att något formellt åtal ännu har väckts mot honom. Parlamentet uppmanar Turkiet att avskriva alla anklagelser mot den finskturkiska journalisten Ayla Albayrak, som har dömts av en turkisk domstol i sin frånvaro. Parlamentet välkomnar att en del av journalisterna och medarbetarna på den oppositionella tidningen Cumhuriyet har frigetts efter flera månader i fängelse, och begär också att de fyra Cumhuriyet-journalister som fortfarande sitter fängslade omedelbart ska friges. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över det massiva tillslaget mot Turkiets civilsamhällesorganisationer, i synnerhet gripandet av en av de främsta ledarna för icke-statliga organisationer, Osman Kavala. Parlamentet uppmanar eftertryckligen den turkiska regeringen att omedelbart släppa Kavala eftersom gripandet av honom är politiserat och godtyckligt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar med oro att ställningen för de sekulära principer och värderingar som har präglat Turkiet sedan länge försvagas. Parlamentet är allvarligt oroat över bristen på respekt för religionsfriheten och en ökad diskriminering mot kristna och andra religiösa minoriteter. Parlamentet fördömer konfiskeringen av 50 arameiska kyrkor, kloster och begravningsplatser i Mardin. Parlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart ta upp dessa frågor med de turkiska myndigheterna. Den turkiska regeringen uppmanas med kraft att frige pastor Andrew Brunson och låta honom återvända hem. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet erinrar likaså om principen om icke-diskriminering av minoriteter, inklusive romer, som har samma rätt som andra att uttrycka sin kultur och få tillgång till social omsorg. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet fördömer uttalandet från guvernörskontoret i Ankara av den 19 november 2017 avseende beslutet att införa ett förbud på obestämd tid mot evenemang som anordnas av hbti-organisationer, efter att Istanbul Pride hade förbjudits tre gånger efter varandra. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att upphäva detta förbud. Parlamentet välkomnar frigivningen av den ledande hbti-aktivisten Ali Erol, och uppmanar i detta avseende de turkiska myndigheterna att frige godtyckligt frihetsberövade hbti-aktivister och att säkerställa den hungerstrejkande Diren Coşkuns välbefinnande. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uttrycker på nytt sin allvarliga oro över situationen i sydöstra Turkiet, särskilt i de områden där utegångsförbud har införts, överdrivet våld används och kollektiv bestraffning tillämpas. Parlamentet uppmanar eftertryckligen Turkiet att lägga fram en plan för effektiv återintegrering av den halva miljonen människor som är internflyktingar. Parlamentet fördömer än en gång att PKK, som har stått på EU:s förteckning över terroristorganisationer sedan 2002, åter har börjat ta till våld, och uppmanar eftertryckligen organisationen att lägga ned sina vapen och använda fredliga och demokratiska metoder för att uttrycka sina förväntningar. Parlamentet påminner den turkiska regeringen om dess ansvar att skydda alla sina medborgare. Parlamentet beklagar den utbredda användningen av expropriering, inbegripet av egendom som tillhör kommunerna. Parlamentet är övertygat om att endast en rättvis politisk lösning på kurdfrågan kan leda till varaktig stabilitet och välstånd både i regionen och i Turkiet som helhet, och uppmanar därför båda sidor att återvända till förhandlingsbordet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker sin allvarliga oro över hur Turkiets rättsväsen fungerar efter beslutet av Istanbuls brottmålsdomstol att kvarhålla två fängslade journalister, Mehmet Altan och Şahin Alpay, trots författningsdomstolens begäran om att de skulle släppas på grund av att deras rättigheter hade kränkts i fängelset. Parlamentet noterar att detta utgör en ytterligare urholkning av rättsstatsprincipen. Parlamentet beklagar djupt att Amnesty Internationals ordförande i Turkiet, Taner Kılıç nyligen greps på nytt, vilket allmänt anses vara en ren parodi på rättvisa, och begär att åtalet mot honom och hans medåtalade (”the Istanbul Ten”) ska läggas ned, eftersom inga konkreta bevis hittills har lagts fram mot dem. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt från november 2017 att ekonomiska medel som anslås till de turkiska myndigheterna inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen bara ska anslås på villkor att förbättringar görs på området för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstaten, och att medlen, där så är möjligt, ska styras om till organisationer i civilsamhället. Parlamentet uppmanar än en gång kommissionen att beakta utvecklingen i Turkiet i samband med översynen av medlen inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen, men även att lägga fram konkreta förslag på hur man skulle kunna öka stödet till civilsamhället i Turkiet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen den höga representanten, utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att i kontakterna med sina turkiska motparter fortsätta att ta upp situationen för människorättsförsvarare, politiska aktivister, advokater, journalister och akademiker som hålls fängslade, och att ge diplomatiskt och politiskt stöd till dem, inklusive genom att övervaka rättegångar och bevaka ärenden. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet begär att denna resolution ska översättas till turkiska. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till Turkiets president, regering och parlament. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0423.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0306.

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/61 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/61

---

P8_TA(2018)0041

Situationen i Venezuela

Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om situationen i Venezuela (2018/2559(RSP))

(2018/C 463/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Venezuela har anslutit sig till, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Venezuela har anslutit sig till,

| — | med beaktande av Venezuelas konstitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Venezuelas konstitution,

| — | med beaktande av sina många resolutioner om Venezuela, i synnerhet de av den 27 februari 2014 om situationen i Venezuela (1), av den 18 december 2014 om förföljelsen av den demokratiska oppositionen i Venezuela (2), av den 12 mars 2015 om situationen i Venezuela (3), av den 8 juni 2016 om situationen i Venezuela (4), av den 27 april 2017 om situationen i Venezuela (5) och av den 13 september 2017 om EU:s politiska förbindelser med Latinamerika (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina många resolutioner om Venezuela, i synnerhet de av den 27 februari 2014 om situationen i Venezuela (1), av den 18 december 2014 om förföljelsen av den demokratiska oppositionen i Venezuela (2), av den 12 mars 2015 om situationen i Venezuela (3), av den 8 juni 2016 om situationen i Venezuela (4), av den 27 april 2017 om situationen i Venezuela (5) och av den 13 september 2017 om EU:s politiska förbindelser med Latinamerika (6),

| — | med beaktande av förklaringen av den 12 juli 2017 från ordförandena för utskottet för utrikesfrågor, Mercosur-delegationen och den parlamentariska församlingen EU-Latinamerika om den nuvarande situationen i Venezuela, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen av den 12 juli 2017 från ordförandena för utskottet för utrikesfrågor, Mercosur-delegationen och den parlamentariska församlingen EU-Latinamerika om den nuvarande situationen i Venezuela,

| — | med beaktande av den interamerikanska demokratistadgan som antogs den 11 september 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den interamerikanska demokratistadgan som antogs den 11 september 2001,

| — | med beaktande av uttalandet av den 31 mars 2017 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad al-Hussein, om avgörandet från Venezuelas högsta domstol att ta över lagstiftningsbefogenheterna från nationalförsamlingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 31 mars 2017 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad al-Hussein, om avgörandet från Venezuelas högsta domstol att ta över lagstiftningsbefogenheterna från nationalförsamlingen,

| — | med beaktande av uttalandet från FN:s råd för mänskliga rättigheter som fördömer gripandet av Enrique Aristeguieta den 2 februari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från FN:s råd för mänskliga rättigheter som fördömer gripandet av Enrique Aristeguieta den 2 februari 2018,

| — | med beaktande av de varningar som framfördes i Amerikanska samarbetsorganisationens (OAS) rapporter från den 30 maj 2016 och den 14 mars 2017 om Venezuela, och av OAS generalsekreterares uppmaningar att omgående sammankalla OAS ständiga råd i enlighet med artikel 20 i den interamerikanska demokratistadgan för att diskutera den politiska krisen i Venezuela, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de varningar som framfördes i Amerikanska samarbetsorganisationens (OAS) rapporter från den 30 maj 2016 och den 14 mars 2017 om Venezuela, och av OAS generalsekreterares uppmaningar att omgående sammankalla OAS ständiga råd i enlighet med artikel 20 i den interamerikanska demokratistadgan för att diskutera den politiska krisen i Venezuela,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 27 mars 2017 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om den förvärrade och allvarliga politiska, ekonomiska och humanitära krisen i Venezuela, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 27 mars 2017 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om den förvärrade och allvarliga politiska, ekonomiska och humanitära krisen i Venezuela,

| — | med beaktande av OAS förklaring som undertecknades av fjorton av dess medlemsstater den 13 mars 2017 och som bland annat kräver att Venezuela omgående fastställer tidpunkten för val, friger politiska fångar och erkänner maktdelningen enligt landets konstitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OAS förklaring som undertecknades av fjorton av dess medlemsstater den 13 mars 2017 och som bland annat kräver att Venezuela omgående fastställer tidpunkten för val, friger politiska fångar och erkänner maktdelningen enligt landets konstitution,

| — | med beaktande av resolutionen från OAS ständiga råd av den 3 april 2017 om den senaste tidens händelser i Venezuela, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från OAS ständiga råd av den 3 april 2017 om den senaste tidens händelser i Venezuela,

| — | med beaktande av förklaringen från ”El Grupo de Lima” av den 23 januari 2018 om den nationella konstituerande församlingens beslut att utlysa presidentval, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från ”El Grupo de Lima” av den 23 januari 2018 om den nationella konstituerande församlingens beslut att utlysa presidentval,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 13 november 2017 och den 22 januari 2018 om Venezuela, nämligen om införande av ett vapenembargo och sanktioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 13 november 2017 och den 22 januari 2018 om Venezuela, nämligen om införande av ett vapenembargo och sanktioner,

| — | med beaktande av uttalandet av den 7 december 2017 från vice ordföranden/den höga representanten på EU:s vägnar om vissa tredjeländers anslutning vad gäller restriktiva åtgärder med tanke på situationen i Venezuela, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 7 december 2017 från vice ordföranden/den höga representanten på EU:s vägnar om vissa tredjeländers anslutning vad gäller restriktiva åtgärder med tanke på situationen i Venezuela,

| — | med beaktande av uttalandet av den 26 januari 2018 av vice ordföranden/den höga representanten på EU:s vägnar om den senaste utvecklingen i Venezuela, i vilket de venezuelanska myndigheternas beslut att utvisa Spaniens ambassadör i Caracas fördöms, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 26 januari 2018 av vice ordföranden/den höga representanten på EU:s vägnar om den senaste utvecklingen i Venezuela, i vilket de venezuelanska myndigheternas beslut att utvisa Spaniens ambassadör i Caracas fördöms,

| — | med beaktande av sitt beslut att tilldela Venezuelas demokratiska opposition 2017 års Sacharovpris, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut att tilldela Venezuelas demokratiska opposition 2017 års Sacharovpris,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den olagliga nationella konstituerande församlingen, som inte erkänns vare sig internationellt eller av Europeiska unionen, har begärt att ett presidentval ska hållas senast i slutet av april 2018. Enligt Venezuelas konstitution är det organ som bär ansvaret för att utlysa val det nationella valrådet. Artikel 298 i Venezuelas konstitution anger tydligt följande: ”Den lag som reglerar valprocesser får inte ändras på något sätt under perioden mellan valdagen och de sex månader som omedelbart föregår den”, något som helt nyligen har överträtts flera gånger. |
| --- | --- |

A.

Den olagliga nationella konstituerande församlingen, som inte erkänns vare sig internationellt eller av Europeiska unionen, har begärt att ett presidentval ska hållas senast i slutet av april 2018. Enligt Venezuelas konstitution är det organ som bär ansvaret för att utlysa val det nationella valrådet. Artikel 298 i Venezuelas konstitution anger tydligt följande: ”Den lag som reglerar valprocesser får inte ändras på något sätt under perioden mellan valdagen och de sex månader som omedelbart föregår den”, något som helt nyligen har överträtts flera gånger.

| B. | Detta beslut fattades utanför ramen för den nationella dialog som har pågått sedan december 2017, och utan hänsyn till de eventuella resultat som har nåtts vid mötet mellan Venezuelas regering och opposition i Santo Domingo. Datumet för och processen inför valet var två av huvudfrågorna i Santo Domingo-samtalen. Denna begäran att val ska hållas strider mot både demokratiska principer och god tro vad gäller dialogen mellan regeringen och oppositionen. |
| --- | --- |

B.

Detta beslut fattades utanför ramen för den nationella dialog som har pågått sedan december 2017, och utan hänsyn till de eventuella resultat som har nåtts vid mötet mellan Venezuelas regering och opposition i Santo Domingo. Datumet för och processen inför valet var två av huvudfrågorna i Santo Domingo-samtalen. Denna begäran att val ska hållas strider mot både demokratiska principer och god tro vad gäller dialogen mellan regeringen och oppositionen.

| C. | Den 25 januari 2018 beslutade Högsta domstolen att utesluta MUD (Mesa de la Unidad Democrática) från presidentvalet. Den 4 februari 2018 uteslöt det nationella valrådet partiet Primero Justicia från valprocessen. Ledande politiker, såsom Leopoldo López och Henrique Capriles, har uteslutits från att ställa upp i valet. Dessa beslut utgör ett allvarligt brott mot principen om rättvisa val, då oppositionens kandidater förbjuds att delta fritt och på lika villkor i valet. |
| --- | --- |

C.

Den 25 januari 2018 beslutade Högsta domstolen att utesluta MUD (Mesa de la Unidad Democrática) från presidentvalet. Den 4 februari 2018 uteslöt det nationella valrådet partiet Primero Justicia från valprocessen. Ledande politiker, såsom Leopoldo López och Henrique Capriles, har uteslutits från att ställa upp i valet. Dessa beslut utgör ett allvarligt brott mot principen om rättvisa val, då oppositionens kandidater förbjuds att delta fritt och på lika villkor i valet.

| D. | MUD tilldelades Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet 2017. |
| --- | --- |

D.

MUD tilldelades Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet 2017.

| E. | Detta författningsvidriga utlysande av ett förtida val fick till följd att Mexiko och Chile drog sig ur de nationella politiska förhandlingarna mellan Venezuelas regering och delar av oppositionen. |
| --- | --- |

E.

Detta författningsvidriga utlysande av ett förtida val fick till följd att Mexiko och Chile drog sig ur de nationella politiska förhandlingarna mellan Venezuelas regering och delar av oppositionen.

| F. | Den 13 november 2017 beslutade Europeiska unionens råd att införa ett vapenembargo mot Venezuela och ett förbud mot vapenrelaterat materiel som kan användas för internt förtryck. |
| --- | --- |

F.

Den 13 november 2017 beslutade Europeiska unionens råd att införa ett vapenembargo mot Venezuela och ett förbud mot vapenrelaterat materiel som kan användas för internt förtryck.

| G. | Den 22 januari 2018 beslutade Europeiska unionens råd enhälligt att införa sanktioner mot sju venezuelanska medborgare som innehar offentliga befattningar, i form av restriktiva åtgärder såsom reseförbud och frysning av tillgångar, som svar på bristande efterlevnad av de demokratiska principerna, rättsstatsprincipen och demokratin. |
| --- | --- |

G.

Den 22 januari 2018 beslutade Europeiska unionens råd enhälligt att införa sanktioner mot sju venezuelanska medborgare som innehar offentliga befattningar, i form av restriktiva åtgärder såsom reseförbud och frysning av tillgångar, som svar på bristande efterlevnad av de demokratiska principerna, rättsstatsprincipen och demokratin.

| H. | Efter att EU antagit sina sanktioner vidtog Venezuela motåtgärder genom att utvisa Spaniens ambassadör i Caracas och förklara honom för ”persona non grata”, samtidigt som Spanien anklagades för att lägga sig i landets interna angelägenheter. EU har i kraftfulla ordalag fördömt detta beslut, och har samtidigt pekat på sin fulla solidaritet med Spanien, med beaktande av att EU:s beslut i utrikespolitiska frågor, inbegripet införande av sanktioner, är enhälliga. |
| --- | --- |

H.

Efter att EU antagit sina sanktioner vidtog Venezuela motåtgärder genom att utvisa Spaniens ambassadör i Caracas och förklara honom för ”persona non grata”, samtidigt som Spanien anklagades för att lägga sig i landets interna angelägenheter. EU har i kraftfulla ordalag fördömt detta beslut, och har samtidigt pekat på sin fulla solidaritet med Spanien, med beaktande av att EU:s beslut i utrikespolitiska frågor, inbegripet införande av sanktioner, är enhälliga.

| I. | Människorättssituationen samt situationen för demokratin och rättsstatsprincipen i Venezuela fortsätter att försämras. Venezuela står inför en aldrig förut skådad politisk, social, ekonomisk och humanitär kris, med många dödsfall som följd. Att hålla fria och rättvisa val med alla vederbörliga garantier och att avsätta tillräckligt med tid för att förbereda dem är ett mycket viktigt första steg för att lösa de många problem som Venezuela brottas med. Nästan 2 miljoner venezuelaner har flytt landet. Värdländerna utsätts för allt hårdare tryck i fråga om att tillhandahålla stöd och tjänster för nyanlända. |
| --- | --- |

I.

Människorättssituationen samt situationen för demokratin och rättsstatsprincipen i Venezuela fortsätter att försämras. Venezuela står inför en aldrig förut skådad politisk, social, ekonomisk och humanitär kris, med många dödsfall som följd. Att hålla fria och rättvisa val med alla vederbörliga garantier och att avsätta tillräckligt med tid för att förbereda dem är ett mycket viktigt första steg för att lösa de många problem som Venezuela brottas med. Nästan 2 miljoner venezuelaner har flytt landet. Värdländerna utsätts för allt hårdare tryck i fråga om att tillhandahålla stöd och tjänster för nyanlända.

| J. | Rebellpolisen Oscar Pérez och sex andra personer avrättades utan rättegång trots att de redan hade överlämnat sig. |
| --- | --- |

J.

Rebellpolisen Oscar Pérez och sex andra personer avrättades utan rättegång trots att de redan hade överlämnat sig.

| K. | På natten den 2 februari 2018 kidnappades Enrique Aristeguita Gramcko från sitt hem av säkerhetstjänsten, och släpptes dagen därefter, men inga uppgifter finns om var han hade befunnit sig. |
| --- | --- |

K.

På natten den 2 februari 2018 kidnappades Enrique Aristeguita Gramcko från sitt hem av säkerhetstjänsten, och släpptes dagen därefter, men inga uppgifter finns om var han hade befunnit sig.

| L. | Allt fler människor i Venezuela, däribland barn, lider av undernäring på grund av begränsad tillgång till hälso- och sjukvård, läkemedel och livsmedel av god kvalitet. Beklagligt nog fortsätter Venezuelas regering att förneka problemet och vägra ta emot och underlätta för utdelningen av internationellt humanitärt bistånd. Människor i Venezuela har försökt köpa mat och grundläggande förnödenheter på de västindiska öarna, på grund av de allvarliga bristerna på hemmaplan. |
| --- | --- |

L.

Allt fler människor i Venezuela, däribland barn, lider av undernäring på grund av begränsad tillgång till hälso- och sjukvård, läkemedel och livsmedel av god kvalitet. Beklagligt nog fortsätter Venezuelas regering att förneka problemet och vägra ta emot och underlätta för utdelningen av internationellt humanitärt bistånd. Människor i Venezuela har försökt köpa mat och grundläggande förnödenheter på de västindiska öarna, på grund av de allvarliga bristerna på hemmaplan.

| 1. | Europaparlamentet förkastar det ensidiga beslut som fattats av den olagliga nationella konstituerande församlingen, som inte erkänns vare sig internationellt eller av EU, att begära att presidentval ska hållas i förtid senast i slutet av april 2018. Parlamentet beklagar djupt Högsta domstolen i Venezuelas senaste avgörande som utesluter företrädare för MUD i det kommande valet. Parlamentet påpekar att många potentiella kandidater inte kommer att kunna kandidera i valet eftersom de är landsförvisade, har förlorat sin valbarhet genom förvaltningsbeslut, sitter fängslade eller befinner sig i husarrest. Parlamentet konstaterar att inga hinder eller villkor bör sättas upp för politiska partiers deltagande, och de venezuelanska myndigheterna uppmanas att fullt ut återställa deras rätt att kandidera i valet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet insisterar på att EU och dess institutioner, däribland Europaparlamentet, endast kommer att erkänna val som bygger på en genomförbar valkalender, som överenskommits inom ramen för den nationella dialogen med samtliga aktörer och politiska partier, och som respekterar deltagande på lika, rättvisa och transparenta villkor, inbegripet upphävande av uteslutandet av politiska motståndare, utan några politiska fångar och med säkerställande av att det nationella valrådet har en balanserad sammansättning och är opartiskt samt av att tillräckliga garantier existerar, däribland övervakning genom oberoende internationella observatörer. Parlamentet upprepar att det är berett att sända ut ett valobservatörsuppdrag om alla nödvändiga villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer med kraft de venezuelanska myndigheternas beslut att utvisa Spaniens ambassadör i Caracas och förklara honom för ”persona non grata”, och insisterar på att Venezuelas regering omedelbart återupprättar sina normala diplomatiska förbindelser med Spanien. Parlamentet påminner om att alla beslut som EU fattar i utrikespolitiska frågor, inbegripet införande av sanktioner, fattas med enhällighet. Parlamentet kräver i detta avseende full solidaritet med Spanien. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att rådets beslut att införa ett vapenembargo och sanktioner mot sju venezuelanska tjänstemän är lämpliga åtgärder som svar på allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och demokratin, men kräver att de utvidgas till att även införas mot de huvudansvariga förövarna för den ökande politiska, sociala, ekonomiska och humanitära krisen, nämligen presidenten, vice presidenten, försvarsministern, medlemmar av den höga militära ledningen, och medlemmar i deras närmaste kretsar, däribland familjemedlemmar. Om situationen för de mänskliga rättigheterna fortsätter att försämras skulle ytterligare diplomatiska och ekonomiska åtgärder kunna övervägas och antas, även i fråga om det statliga oljebolaget Petróleos de Venezuela, S.A. (PDVSA). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet fördömer i de skarpaste ordalag de fortsatta kränkningarna av den demokratiska ordningen i Venezuela. Parlamentet upprepar sitt fulla stöd för nationalförsamlingen som det enda lagligen konstituerade och erkända parlamentet i Venezuela och uppmanar Venezuelas regering att återställa dess konstitutionella befogenheter. Parlamentet fördömer alla beslut som fattats av den nationella konstituerande församlingen, eftersom de strider mot alla demokratiska normer och regler. Parlamentet uttrycker sitt stöd för en politisk lösning som omfattar samtliga berörda aktörer och politiska partier. Parlamentet påpekar att åtskillnad och icke-inblandning mellan de olika maktinstanserna är en grundläggande princip för demokratiska stater som styrs enligt rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Internationella brottmålsdomstolens åklagare, i enlighet med bestämmelserna i Romstadgan, att inleda utredningar av de människorättskränkningar som begåtts av Venezuelas regim, och uppmanar EU att spela en aktiv roll i detta avseende. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet upprepar sina tidigare uppmaningar om att omedelbart och villkorslöst frige alla politiska fångar, att respektera demokratiskt valda organ och att upprätthålla de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker sitt solidariska och fulla stöd för Venezuelas befolkning som lider av återverkningarna av en allvarlig humanitär kris. En överenskommelse om en plan som ger humanitärt bistånd tillträde till landet måste omedelbart nås, och de venezuelanska myndigheterna uppmanas att snarast möjligt tillåta att humanitärt bistånd obehindrat kommer in i landet och bevilja tillträde för internationella organisationer som vill bistå allmänheten. Parlamentet efterlyser ett snabbt genomförande av kortsiktiga insatser för att bekämpa undernäring hos de mest utsatta grupperna, såsom barn. Parlamentet uppmanar EU att bistå grannländerna, och i synnerhet Colombia, för att komma till rätta med de venezuelanska flyktingarnas situation. Parlamentet uppmanar Venezuelas regering att sörja för att de venezuelaner som bor utomlands och har rätt till socialförsäkringsförmåner, såsom pensioner, även får de utbetalda. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet erinrar om sin begäran att så snart som möjligt skicka en delegation från Europaparlamentet till Venezuela och föra en dialog med alla parter som är inblandade i konflikten. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Bolivarianska republiken Venezuelas regering och nationalförsamling, Parlamentariska församlingen EU–Latinamerika och Amerikanska samarbetsorganisationens generalsekreterare. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT C 285, 29.8.2017, s. 145.

(2)  EUT C 294, 12.8.2016, s. 21.

(3)  EUT C 316, 30.8.2016, s. 190.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2016)0269.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2017)0200.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0345.

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/65 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/65

---

P8_TA(2018)0042

Situationen för UNWRA

Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om situationen för UNRWA (2018/2553(RSP))

(2018/C 463/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om fredsprocessen i Mellanöstern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om fredsprocessen i Mellanöstern,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från Europeiska unionen och FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar (UNRWA) av den 7 juni 2017 om EU:s stöd till UNRWA (2017–2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från Europeiska unionen och FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar (UNRWA) av den 7 juni 2017 om EU:s stöd till UNRWA (2017–2020),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner 194 av den 11 december 1948 och 302 av den 8 december 1949, och av andra relevanta FN-resolutioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner 194 av den 11 december 1948 och 302 av den 8 december 1949, och av andra relevanta FN-resolutioner,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 30 mars 2017, Operations of the United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 30 mars 2017, Operations of the United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | UNRWA är ett FN-organ som inrättades av generalförsamlingen 1949 och som fick i uppdrag att tillhandahålla bistånd och skydd till omkring 5 miljoner registrerade Palestinaflyktingar. UNRWA:s tjänster omfattar utbildning, hälso- och sjukvård, nödhjälp och sociala tjänster, lägerinfrastruktur och förbättring av läger samt skydd och mikrofinansiering. FN:s generalförsamling har förlängt UNRWA:s mandat många gånger – senaste gången för perioden till och med den 30 juni 2020, vilket röstades igenom av 167 av FN:s medlemsstater. |
| --- | --- |

A.

UNRWA är ett FN-organ som inrättades av generalförsamlingen 1949 och som fick i uppdrag att tillhandahålla bistånd och skydd till omkring 5 miljoner registrerade Palestinaflyktingar. UNRWA:s tjänster omfattar utbildning, hälso- och sjukvård, nödhjälp och sociala tjänster, lägerinfrastruktur och förbättring av läger samt skydd och mikrofinansiering. FN:s generalförsamling har förlängt UNRWA:s mandat många gånger – senaste gången för perioden till och med den 30 juni 2020, vilket röstades igenom av 167 av FN:s medlemsstater.

| B. | Tillsammans är EU och dess medlemsstater den största givaren till UNRWA, och de bidrog med 441 miljoner EUR under 2017. Förenta staterna är det största enskilda givarlandet och har tillkännagett sin avsikt att bidra med 60 miljoner USD men innehålla 65 miljoner USD från en planerad utbetalning av 125 miljoner USD till UNRWA. Detta beslut var enligt det amerikanska utrikesdepartementet tänkt att uppmuntra andra länder att öka sitt bistånd samt att stimulera till reformer inom organisationen. |
| --- | --- |

B.

Tillsammans är EU och dess medlemsstater den största givaren till UNRWA, och de bidrog med 441 miljoner EUR under 2017. Förenta staterna är det största enskilda givarlandet och har tillkännagett sin avsikt att bidra med 60 miljoner USD men innehålla 65 miljoner USD från en planerad utbetalning av 125 miljoner USD till UNRWA. Detta beslut var enligt det amerikanska utrikesdepartementet tänkt att uppmuntra andra länder att öka sitt bistånd samt att stimulera till reformer inom organisationen.

| C. | UNRWA har under många år varit behäftat med stora strukturella ekonomiska bristfälligheter och skulle oavsett Förenta staternas regerings beslut ha stått inför fortsatta svårigheter under 2018. |
| --- | --- |

C.

UNRWA har under många år varit behäftat med stora strukturella ekonomiska bristfälligheter och skulle oavsett Förenta staternas regerings beslut ha stått inför fortsatta svårigheter under 2018.

| D. | I sin rapport av den 30 mars 2017 gjorde FN:s generalsekreterare flera rekommendationer för att säkerställa tillräckligt, förutsägbart och hållbart stöd till UNRWA. |
| --- | --- |

D.

I sin rapport av den 30 mars 2017 gjorde FN:s generalsekreterare flera rekommendationer för att säkerställa tillräckligt, förutsägbart och hållbart stöd till UNRWA.

| 1. | Europaparlamentet står fast vid sitt åtagande om att stödja UNRWA i dess arbete med att tillhandahålla livsnödvändiga tjänster av omsorg om välbefinnande, skydd och mänsklig utveckling för Palestinaflyktingarna i Gazaremsan, på Västbanken, samt i Jordanien, Libanon och Syrien. Parlamentet berömmer UNRWA för dess utomordentliga insatser bland annat för att skydda och stödja mer än 400 000 Palestinaflyktingar, och många andra, i det krigshärjade Syrien. Parlamentet erinrar om att UNRWA inrättades i en anda av solidaritet med Palestinaflyktingar för att lindra deras lidanden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet ser med oro på UNRWA:s finansieringskris, och uppmanar alla givare att infria sina löften om stöd till denna organisation. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att alla oväntade minskningar av eller förseningar med de utbetalningar som givarna förutsagts göra till UNRWA kan bli till skada för att 1,7 miljoner Palestinaflyktingar ska få akut livsmedelsbistånd och för att 3 miljoner ska få primär hälso- och sjukvård, samt för att över 500 000 palestinska barn i 702 skolor som upprätthålls av UNRWA, bland dem nästan 50 000 barn i Syrien ska få utbildning, liksom också för stabiliteten i regionen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet erinrar om EU:s åtagande om fortsatt stöd till UNRWA med att säkra ekonomiska resurser som gör det möjligt för organisationen att genomföra det uppdrag som FN:s generalförsamling gett den, att verka på en hållbar och kostnadseffektiv grund och att säkerställa kvalitet och nivå på de tjänster som tillhandahålls Palestinaflyktingar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar de beslut som fattats av EU och flera EU-medlemsstater om att påskynda finansieringen av UNRWA och uppmanar med kraft andra givare att följa detta exempel. Parlamentet uppmanar Förenta staterna med kraft att ompröva sitt beslut och betala ut hela sitt planerade bistånd till UNRWA. Parlamentet välkomnar Arabförbundets medlemsstaters bidrag till UNRWA, men uppmanar dem att öka sitt åtagande för att överbrygga finansieringsklyftan. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att uppbåda ytterligare medel till UNRWA för att tillgodose dess budgetbehov på kort sikt. Parlamentet betonar dock att varje långsiktig lösning på organisationens återkommande ekonomiska brister absolut förutsätter ett hållbart finansieringssystem i en global multilateral ram. Parlamentet uppmanar med kraft EU att spela en ledande roll inom det internationella samfundet för att inrätta en sådan mekanism. Parlamentet understryker vikten av de rekommendationer som FN:s generalsekreterare gjorde i detta avseende i sin rapport av den 30 mars 2017. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar att UNRWA överväger att främja interna åtgärder för att begränsa kostnaderna och uppnå ytterligare effektivitetsvinster, samtidigt som man undersöker om det finns andra områden som kan bli mer effektiva. Parlamentet uppmanar med kraft UNRWA att fortsätta att förbättra sin ledningsstruktur och strategiska planering av omsorg om ökad öppenhet, ansvarsskyldighet och intern tillsyn, samt för att säkerställa, dels aktuell och korrekt programrapportering och finansiell rapportering till EU, dels att inte UNRWA:s anläggningar missbrukas, samt att utreda påståenden om anställdas neutralitetskränkningar och vid behov vidta lämpliga disciplinära åtgärder. Parlamentet betonar vikten av respekt för UNRWA:s anläggningars neutralitet, i linje med internationell humanitär rätt och deras diplomatiska status såsom tillhörande FN. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet upprepar att EU:s främsta mål är att nå en tvåstatslösning på den israelisk-palestinska konflikten, grundad på gränserna från 1967 och med Jerusalem som huvudstad för båda staterna, där den säkra staten Israel och en självständig, demokratisk, sammanhängande och livskraftig palestinsk stat lever sida vid sida i fred och säkerhet på grundval av rätten till självbestämmande och med full respekt för internationell rätt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern, medlemsstaternas parlament och regeringar, FN:s generalsekreterare och UNRWA:s generalkommissionär, Mellanösternkvartettens sändebud och Förenta staternas kongress och utrikesdepartement |
| --- | --- |

9.

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/67

---

P8_TA(2018)0043

Bestämmelserna beträffande tidsomställning

Europaparlamentets resolution av den 8 februari 2018 om bestämmelserna beträffande tidsomställning (2017/2968(RSP))

(2018/C 463/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/84/EG av den 19 januari 2001 om bestämmelser beträffande sommartid (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/84/EG av den 19 januari 2001 om bestämmelser beträffande sommartid (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (2),

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning bör utvärderingen av befintlig lagstiftning ligga till grund för konsekvensbedömningar när det gäller möjligheterna till framtida åtgärder. |
| --- | --- |

A.

Enligt det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning bör utvärderingen av befintlig lagstiftning ligga till grund för konsekvensbedömningar när det gäller möjligheterna till framtida åtgärder.

| B. | Många vetenskapliga studier, bland annat Europaparlamentets utredningstjänsts studie från oktober 2017 om EU:s bestämmelser beträffande sommartid enligt direktiv 2000/84/EG, har inte lyckats komma fram till något entydigt resultat, utan de har tvärtom visat att denna omställning har negativa effekter på människors hälsa. |
| --- | --- |

B.

Många vetenskapliga studier, bland annat Europaparlamentets utredningstjänsts studie från oktober 2017 om EU:s bestämmelser beträffande sommartid enligt direktiv 2000/84/EG, har inte lyckats komma fram till något entydigt resultat, utan de har tvärtom visat att denna omställning har negativa effekter på människors hälsa.

| C. | I ett antal medborgarinitiativ har det uppmärksammats att medborgare anser att omställningen mellan sommar- och vintertid varje halvår är problematisk. |
| --- | --- |

C.

I ett antal medborgarinitiativ har det uppmärksammats att medborgare anser att omställningen mellan sommar- och vintertid varje halvår är problematisk.

| D. | Europaparlamentet har tagit upp denna fråga tidigare, t.ex. i den muntliga frågan O-000111/2015 – B8-0768/2015 av den 25 september 2015 till kommissionen. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentet har tagit upp denna fråga tidigare, t.ex. i den muntliga frågan O-000111/2015 – B8-0768/2015 av den 25 september 2015 till kommissionen.

| E. | Det är oerhört viktigt att behålla ett enhetligt tidssystem för EU även efter det att omställningen mellan sommar- och vintertid har avslutats. |
| --- | --- |

E.

Det är oerhört viktigt att behålla ett enhetligt tidssystem för EU även efter det att omställningen mellan sommar- och vintertid har avslutats.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en grundlig utvärdering av direktiv 2000/84/EG, och vid behov lägga fram ett förslag om en översyn av direktivet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EGT L 31, 2.2.2001, s. 21.

(2)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

---

YTTRANDEN

Europaparlamentet

Torsdagen den 8 februari 2018

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/68

---

P8_TA(2018)0027

Beslut att inte invända mot en genomförandeåtgärd: ändringar av den internationella finansiella rapporteringsstandarden 9

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG) nr 1126/2008 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 vad gäller ändringar av den internationella finansiella rapporteringsstandarden IFRS 9 (D054380/02 – 2017/3018(RPS))

(2018/C 463/13)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens förordning (D054380/02, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens förordning (D054380/02,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (1), särskilt artikel 3.1, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (1), särskilt artikel 3.1,

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 18 december 2017, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot utkastet till förordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 18 december 2017, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot utkastet till förordning,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 24 januari 2018 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 24 januari 2018 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 5a i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5a i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor,

| — | med beaktande av artiklarna 106.4 d och 105.6 i arbetsordningen |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 106.4 d och 105.6 i arbetsordningen

| — | med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 6 februari 2018, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 6 februari 2018, och av följande skäl:

| A. | Den 12 oktober 2017 utfärdade International Accounting Standards Board (IASB) ändringar till den internationella finansiella rapporteringsstandarden IFRS 9 för finansiella instrument. Syftet med dessa ändringar är att skapa tydlighet och konsekvens vid klassificeringen av skuldinstrument med negativa förskottsbetalningar. |
| --- | --- |

A.

Den 12 oktober 2017 utfärdade International Accounting Standards Board (IASB) ändringar till den internationella finansiella rapporteringsstandarden IFRS 9 för finansiella instrument. Syftet med dessa ändringar är att skapa tydlighet och konsekvens vid klassificeringen av skuldinstrument med negativa förskottsbetalningar.

| B. | European Financial Reporting Advisory Group (Efrag) gav kommissionen ett positivt utlåtande den 10 november 2017. I detta utlåtande diskuterar Efrag en del av de frågor som Europeiska centralbanken tog upp i sin skrivelse till Efrag av den 8 november 2017. |
| --- | --- |

B.

European Financial Reporting Advisory Group (Efrag) gav kommissionen ett positivt utlåtande den 10 november 2017. I detta utlåtande diskuterar Efrag en del av de frågor som Europeiska centralbanken tog upp i sin skrivelse till Efrag av den 8 november 2017.

| C. | Kommissionen konstaterade att tolkningen uppfyller de tekniska kriterier för antagande som finns i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1606/2002 och vidhåller att man genom den föreslagna ändringen endast står fast vid vad som gällde för upplupet anskaffningsvärde för dessa specifika instrument innan IFRS 9 infördes. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen konstaterade att tolkningen uppfyller de tekniska kriterier för antagande som finns i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1606/2002 och vidhåller att man genom den föreslagna ändringen endast står fast vid vad som gällde för upplupet anskaffningsvärde för dessa specifika instrument innan IFRS 9 infördes.

| D. | IASB har fastställt den 1 januari 2019 som giltighetsdatum för denna ändring av IFRS 9 men tidigare tillämpning är tillåten. Redovisning av finansiella instrument enligt IFRS 9 krävs redan från och med den 1 januari 2018. Finansiella institutioner som är föremål för IFRS-redovisning kan inte använda denna föreslagna ändring innan den har godkänts och offentliggjorts. |
| --- | --- |

D.

IASB har fastställt den 1 januari 2019 som giltighetsdatum för denna ändring av IFRS 9 men tidigare tillämpning är tillåten. Redovisning av finansiella instrument enligt IFRS 9 krävs redan från och med den 1 januari 2018. Finansiella institutioner som är föremål för IFRS-redovisning kan inte använda denna föreslagna ändring innan den har godkänts och offentliggjorts.

| E. | Kommissionen hade som mål att ändringar till förordning (EG) nr 1126/2008 av den 3 november 2008 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder (3) skulle offentliggöras före slutet av mars 2018 för att kunna tillämpas på räkenskapsperioder som började den 1 januari 2018 eller senare. |
| --- | --- |

E.

Kommissionen hade som mål att ändringar till förordning (EG) nr 1126/2008 av den 3 november 2008 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder (3) skulle offentliggöras före slutet av mars 2018 för att kunna tillämpas på räkenskapsperioder som började den 1 januari 2018 eller senare.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte har några invändningar mot utkastet till kommissionens förordning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till kommissionen och, för kännedom, till rådet. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EGT L 243, 11.9.2002, s. 1.

(2)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(3)  EUT L 320, 29.11.2008, s. 1.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 6 februari 2018

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/70

---

P8_TA(2018)0020

Begäran om upphävande av Steeve Briois immunitet

Europaparlamentets beslut av den 6 februari 2018 om begäran om upphävande av Steeve Briois immunitet (2017/2221(IMM))

(2018/C 463/14)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Steeve Briois immunitet som översändes den 25 september 2017 av Republiken Frankrikes justitieminister på begäran av överåklagaren vid appellationsdomstolen i Douai med anledning av en talan med enskilt anspråk som väckts mot Briois för offentlig förolämpning riktad mot en privatperson (injures publiques envers un particulier), och som tillkännagavs i kammaren den 2 oktober 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Steeve Briois immunitet som översändes den 25 september 2017 av Republiken Frankrikes justitieminister på begäran av överåklagaren vid appellationsdomstolen i Douai med anledning av en talan med enskilt anspråk som väckts mot Briois för offentlig förolämpning riktad mot en privatperson (injures publiques envers un particulier), och som tillkännagavs i kammaren den 2 oktober 2017,

| — | med beaktande av de ytterligare upplysningarna i ärendet från den allmänne åklagaren vid Tribunal de grande instance (domstol i första instans i civilmål) i Douai i en skrivelse av den 12 december 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de ytterligare upplysningarna i ärendet från den allmänne åklagaren vid Tribunal de grande instance (domstol i första instans i civilmål) i Douai i en skrivelse av den 12 december 2017,

| — | efter att ha hört Steeve Briois i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Steeve Briois i enlighet med artikel 9.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1),

| — | med beaktande av artikel 26 i Republiken Frankrikes konstitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 26 i Republiken Frankrikes konstitution,

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0011/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0011/2018), och av följande skäl:

| A. | Överåklagaren vid appellationsdomstolen i Douai har begärt att den parlamentariska immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet, Steeve Briois, ska upphävas med anledning av ett pågående rättsligt förfarande vid Tribunal de grande instance (domstol i första instans i civilmål) i Douai. Denna begäran vidarebefordrades till Europaparlamentet av Republiken Frankrikes justitieminister. |
| --- | --- |

A.

Överåklagaren vid appellationsdomstolen i Douai har begärt att den parlamentariska immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet, Steeve Briois, ska upphävas med anledning av ett pågående rättsligt förfarande vid Tribunal de grande instance (domstol i första instans i civilmål) i Douai. Denna begäran vidarebefordrades till Europaparlamentet av Republiken Frankrikes justitieminister.

| B. | Begäran om upphävande av Steeve Briois immunitet hänför sig till ett rättsligt förfarande som inletts för brottet offentlig förolämpning riktad mot en privatperson (artiklarna 29 andra stycket, 33 andra stycket och 23 i lagen av den 29 juli 1881) med anledning av påstått kränkande kommentarer som ett antal internetanvändare lämnade som svar på ett inlägg som Briois gjorde på sin Facebooksida den 23 december 2015 och som inte omedelbart togs bort av denne. Efter en förfrågan från utskottet för rättsliga frågor uppgav den allmänne åklagaren vid Tribunal de grande instance i Douai att de ovannämnda kommentarerna fortfarande fanns kvar den 21 november 2017. |
| --- | --- |

B.

Begäran om upphävande av Steeve Briois immunitet hänför sig till ett rättsligt förfarande som inletts för brottet offentlig förolämpning riktad mot en privatperson (artiklarna 29 andra stycket, 33 andra stycket och 23 i lagen av den 29 juli 1881) med anledning av påstått kränkande kommentarer som ett antal internetanvändare lämnade som svar på ett inlägg som Briois gjorde på sin Facebooksida den 23 december 2015 och som inte omedelbart togs bort av denne. Efter en förfrågan från utskottet för rättsliga frågor uppgav den allmänne åklagaren vid Tribunal de grande instance i Douai att de ovannämnda kommentarerna fortfarande fanns kvar den 21 november 2017.

| C. | Enligt artikel 8 i protokoll nr 7 får Europaparlamentets ledamöter inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 8 i protokoll nr 7 får Europaparlamentets ledamöter inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete.

| D. | Enligt artikel 9 i protokoll nr 7 ska Europaparlamentets ledamöter under parlamentets sessioner på sin egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 9 i protokoll nr 7 ska Europaparlamentets ledamöter under parlamentets sessioner på sin egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land.

| E. | I artikel 26 i Republiken Frankrikes konstitution föreskrivs bland annat att ingen parlamentsledamot får gripas för ett brott eller utsättas för någon annan form av frihetsberövande eller frihetsinskränkande åtgärd utan tillstånd från parlamentet. |
| --- | --- |

E.

I artikel 26 i Republiken Frankrikes konstitution föreskrivs bland annat att ingen parlamentsledamot får gripas för ett brott eller utsättas för någon annan form av frihetsberövande eller frihetsinskränkande åtgärd utan tillstånd från parlamentet.

| F. | Artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 utesluter varandra (2). |
| --- | --- |

F.

Artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 utesluter varandra (2).

| G. | Anklagelserna mot Steeve Briois och den efterföljande begäran om upphävande av hans immunitet rör inte ett yttrande som han gjort eller en röst han avlagt under utövandet av sitt uppdrag som ledamot av Europaparlamentet, utan det faktum att han ska ha underlåtit att från sin offentliga Facebooksida ta bort ett antal kommentarer från tredje parter som av den utpekade personen uppfattades som kränkande. |
| --- | --- |

G.

Anklagelserna mot Steeve Briois och den efterföljande begäran om upphävande av hans immunitet rör inte ett yttrande som han gjort eller en röst han avlagt under utövandet av sitt uppdrag som ledamot av Europaparlamentet, utan det faktum att han ska ha underlåtit att från sin offentliga Facebooksida ta bort ett antal kommentarer från tredje parter som av den utpekade personen uppfattades som kränkande.

| H. | Därmed är den immunitet som beviljas genom artikel 8 i protokoll nr 7 inte tillämplig, och det förevarande fallet omfattas helt och hållet av artikel 9 i samma protokoll. |
| --- | --- |

H.

Därmed är den immunitet som beviljas genom artikel 8 i protokoll nr 7 inte tillämplig, och det förevarande fallet omfattas helt och hållet av artikel 9 i samma protokoll.

| I. | Det finns inga uppenbara belägg för fumus persecutionis, det vill säga en tillräckligt allvarlig och precis misstanke om att ärendet har inletts i avsikt att orsaka den berörda ledamoten politisk skada. |
| --- | --- |

I.

Det finns inga uppenbara belägg för fumus persecutionis, det vill säga en tillräckligt allvarlig och precis misstanke om att ärendet har inletts i avsikt att orsaka den berörda ledamoten politisk skada.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Steeve Briois immunitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till Republiken Frankrikes justitieminister och till Steeve Briois. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens dom av den 12 maj 1964, Wagner/Fohrmann och Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, domstolens dom av den 10 juli 1986, Wybot/Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, tribunalens dom av den 15 oktober 2008, Mote/parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C-200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543, tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  De förenade målen C-200/07 och C-201/07, Marra (se ovan), punkt 45.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 6 februari 2018

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/72 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/72

---

P8_TA(2018)0021

Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Förbundsrepubliken Brasilien ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2018 om utkastet till rådets beslut om förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien (11040/2017 – C8-0320/2017 – 2017/0139(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 463/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (11040/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11040/2017),

| — | med beaktande av rådets beslut 2005/781/EG av den 6 juni 2005 om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Förbundsrepubliken Brasilien (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2005/781/EG av den 6 juni 2005 om ingående av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Förbundsrepubliken Brasilien (1),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 186 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0320/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 186 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0320/2017),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0004/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0004/2018),

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet förlängs. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Förbundsrepubliken Brasilien. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 295, 11.11.2005, s. 37.

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/73

---

P8_TA(2018)0022

Tillsättning av ett särskilt utskott för unionens förfarande för godkännande av bekämpningsmedel

Europaparlamentets beslut av den 6 februari 2018 om tillsättning av ett särskilt utskott för unionens förfarande för godkännande av bekämpningsmedel och fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod (2018/2534(RSO))

(2018/C 463/16)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av talmanskonferensens förslag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens förslag,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1),

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 546/2011 av den 10 juni 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller enhetliga principer för utvärdering och godkännande av växtskyddsmedel (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 546/2011 av den 10 juni 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller enhetliga principer för utvärdering och godkännande av växtskyddsmedel (2),

| — | med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1056 av den 29 juni 2016 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioden för det verksamma ämnet glyfosat (3) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1313 av den 1 augusti 2016 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller villkoren för godkännande av det verksamma ämnet glyfosat (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1056 av den 29 juni 2016 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioden för det verksamma ämnet glyfosat (3) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1313 av den 1 augusti 2016 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller villkoren för godkännande av det verksamma ämnet glyfosat (4),

| — | med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2324 av den 12 december 2017 om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet glyfosat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2324 av den 12 december 2017 om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet glyfosat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (5),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 13 april 2016 (6) och den 24 oktober 2017 (7) om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet glyfosat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 13 april 2016 (6) och den 24 oktober 2017 (7) om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet glyfosat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011,

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens beslut av den 18 februari 2016 i ärende 12/2013/MDC om kommissionens praxis vid godkännande och utsläppande på marknaden av växtskyddsmedel (pesticider), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens beslut av den 18 februari 2016 i ärende 12/2013/MDC om kommissionens praxis vid godkännande och utsläppande på marknaden av växtskyddsmedel (pesticider),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (8),

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 23 november 2016 i mål C-442/14, Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting mot College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 23 november 2016 i mål C-442/14, Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting mot College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden,

| — | med beaktande av artikel 197 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 197 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Farhågor har aktualiserats om bedömningen av glyfosat, framför allt om huruvida den varit oberoende, objektiv och öppen, samt om huruvida man i vederbörlig ordning tillämpat klassificeringskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (9), liksom man också befarat att relevanta vägledningar inte använts som sig bör. |
| --- | --- |

A.

Farhågor har aktualiserats om bedömningen av glyfosat, framför allt om huruvida den varit oberoende, objektiv och öppen, samt om huruvida man i vederbörlig ordning tillämpat klassificeringskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (9), liksom man också befarat att relevanta vägledningar inte använts som sig bör.

| B. | Farhågor har aktualiserats om kommissionens tillämpning av de kriterier för godkännande och den försiktighetsprincip som fastställs i förordning (EG) nr 1107/2009 när den tekniska förlängningen beviljades för glyfosat, när genomförandeförordning (EU) 2016/1313 antogs och när genomförandeförordning (EU) 2017/2324 antogs. |
| --- | --- |

B.

Farhågor har aktualiserats om kommissionens tillämpning av de kriterier för godkännande och den försiktighetsprincip som fastställs i förordning (EG) nr 1107/2009 när den tekniska förlängningen beviljades för glyfosat, när genomförandeförordning (EU) 2016/1313 antogs och när genomförandeförordning (EU) 2017/2324 antogs.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att tillsätta ett särskilt utskott för unionens förfarande för godkännande av bekämpningsmedel, med följande ansvarsområden:






  a) | att undersöka och bedöma förfarandet för godkännande av bekämpningsmedel inom unionen, medräknat de metoder som används och deras vetenskapliga kvalitet, samt om förfarandet är oberoende av industrin och om insyn råder i beslutsprocessen och dess resultat, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

att undersöka och bedöma förfarandet för godkännande av bekämpningsmedel inom unionen, medräknat de metoder som används och deras vetenskapliga kvalitet, samt om förfarandet är oberoende av industrin och om insyn råder i beslutsprocessen och dess resultat,

| b) | att, med hjälp av ett evidensbaserat tillvägagångssätt, undersöka och bedöma var de relevanta EU-byråerna eventuellt kan ha misslyckats vid den vetenskapliga utvärderingen av godkännanden eller förnyelser av godkännanden av verksamma ämnen såsom glyfosat, samt om EU-byråerna följt unionens relevanta gällande regler, riktlinjer och uppförandekoder, |
| --- | --- |

b)

att, med hjälp av ett evidensbaserat tillvägagångssätt, undersöka och bedöma var de relevanta EU-byråerna eventuellt kan ha misslyckats vid den vetenskapliga utvärderingen av godkännanden eller förnyelser av godkännanden av verksamma ämnen såsom glyfosat, samt om EU-byråerna följt unionens relevanta gällande regler, riktlinjer och uppförandekoder,

| c) | att framför allt undersöka och bedöma om kommissionen följt bestämmelserna i förordning (EG) nr 1107/2009 vid sitt beslutsfattande om villkoren för att glyfosat skulle godkännas och villkoren för att detta godkännande skulle förnyas, |
| --- | --- |

c)

att framför allt undersöka och bedöma om kommissionen följt bestämmelserna i förordning (EG) nr 1107/2009 vid sitt beslutsfattande om villkoren för att glyfosat skulle godkännas och villkoren för att detta godkännande skulle förnyas,

| d) | att undersöka och bedöma eventuella intressekonflikter på alla nivåer av förfarandet för godkännande, också inom den rapporterande medlemsstatens nationella organ som haft ansvaret för den bedömningsrapport som sammanställts i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009, |
| --- | --- |

d)

att undersöka och bedöma eventuella intressekonflikter på alla nivåer av förfarandet för godkännande, också inom den rapporterande medlemsstatens nationella organ som haft ansvaret för den bedömningsrapport som sammanställts i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009,

| e) | att undersöka och bedöma om de EU-byråer som ansvarar för att bedöma och klassificera verksamma ämnen har tillräckligt med personal och ekonomiska resurser för att kunna fullgöra sina skyldigheter, samt att undersöka och bedöma om det går att beställa och/eller utföra oberoende forskning och testning, tillsammans med finansieringen av denna, |
| --- | --- |

e)

att undersöka och bedöma om de EU-byråer som ansvarar för att bedöma och klassificera verksamma ämnen har tillräckligt med personal och ekonomiska resurser för att kunna fullgöra sina skyldigheter, samt att undersöka och bedöma om det går att beställa och/eller utföra oberoende forskning och testning, tillsammans med finansieringen av denna,

| f) | att lägga fram alla rekommendationer om unionens förfarande för godkännande av bekämpningsmedel som det anser nödvändiga för att det ska gå att uppnå en hög nivå av skydd för både människors och djurs hälsa och för miljön, samt att med tanke på arbetet med dessa rekommendationer besöka EU-institutioner och relevanta EU-byråer liksom internationella och nationella institutioner, icke-statliga organisationer och privata organ och att ordna utfrågningar med dem. |
| --- | --- |

f)

att lägga fram alla rekommendationer om unionens förfarande för godkännande av bekämpningsmedel som det anser nödvändiga för att det ska gå att uppnå en hög nivå av skydd för både människors och djurs hälsa och för miljön, samt att med tanke på arbetet med dessa rekommendationer besöka EU-institutioner och relevanta EU-byråer liksom internationella och nationella institutioner, icke-statliga organisationer och privata organ och att ordna utfrågningar med dem.

| 2. | Europaparlamentet betonar att alla rekommendationer från detta särskilda utskott ska framläggas för parlamentets behöriga ständiga utskott, och vid behov uppföljas av dem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beslutar att parlamentets ständiga utskott med ansvar för frågor som sammanhänger med antagande, övervakning och genomförande av unionens lagstiftning inom det särskilda utskottets ansvarsområde ska kvarstå oförändrade. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beslutar att det särskilda utskottets sammanträden ska hållas inom stängda dörrar var gång dess arbete innefattar bevisupptagning av konfidentiell natur, vittnesmål där det ingår personuppgifter eller inbegriper diskussioner med eller utfrågningar av myndigheter och organ om konfidentiell information, inklusive vetenskapliga undersökningar eller delar av dem, som i enlighet med artikel 63 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska behandlas konfidentiellt. Parlamentet beslutar yttermera att vittnen och sakkunniga ska få göra uttalanden eller avlägga vittnesmål inom stängda dörrar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beslutar att förteckningar över personer som inbjudits till offentliga sammanträden samt över personer som närvarat vid dessa, liksom också sammanträdesprotokollen, ska offentliggöras. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beslutar att konfidentiella handlingar som mottagits av det särskilda utskottet ska bedömas i enlighet med förfarandet i artikel 210a i arbetsordningen. Parlamentet beslutar yttermera att sådan information får användas endast för utarbetandet av det särskilda utskottets slutliga betänkande. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet beslutar i enlighet med artikel 199.1 i arbetsordningen att det särskilda utskottet ska bestå av 30 ledamöter. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beslutar att det särskilda utskottets mandatperiod ska vara nio månader, om inte parlamentet förlänger denna period innan den löpt ut, och att mandatperioden ska börja löpa från och med dagen för det konstituerande sammanträdet. Parlamentet beslutar att det särskilda utskottet ska lägga fram ett slutligt betänkande för parlamentet med granskningsresultat och rekommendationer om nödvändiga åtgärder och initiativ. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(2)  EUT L 155, 11.6.2011, s. 127.

(3)  EUT L 173, 30.6.2016, s. 52.

(4)  EUT L 208, 2.8.2016, s. 1.

(5)  EUT L 333, 15.12.2017, s. 10.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2016)0119.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2017)0395.

(8)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/76

---

P8_TA(2018)0023

Geoblockering och andra former av diskriminering på grund av kundernas nationalitet, bosättningsort eller etableringsort på den inre marknaden ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder mot geoblockering och andra former av diskriminering på grund av kundernas nationalitet, bosättningsort eller etableringsort på den inre marknaden och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2009/22/EG (COM(2016)0289 – C8-0192/2016 – 2016/0152(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 463/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0289), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0289),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0192/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0192/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrandet från det österrikiska förbundsrådet, vilket lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrandet från det österrikiska förbundsrådet, vilket lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 oktober 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 oktober 2016 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 november 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 november 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för rättsliga frågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för kultur och utbildning (A8-0172/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för rättsliga frågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för kultur och utbildning (A8-0172/2017),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande som bifogas denna resolution och som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, L-serien, tillsammans med den slutliga lagstiftningsakten. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 34, 2.2.2017, s. 93.

---

P8_TC1-COD(2016)0152

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om åtgärder mot omotiverad geoblockering och andra former av diskriminering på grund av kunders nationalitet, bosättningsort eller etableringsort på den inre marknaden och om ändring av förordningarna (EG) nr 2006/2004 och (EU) 2017/2394 samt direktiv 2009/22/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/302.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

KOMMISSIONENS UTTALANDE

Kommissionen tar del av den text till artikel 9 som Europaparlamentet och rådet kommit överens om.

Kommissionen vill i detta sammanhang, utan att det påverkar dess initiativrätt i enlighet med fördraget, bekräfta att den i överensstämmelse med artikel 9 i sin första utvärdering av denna förordning, som görs inom två år efter det att denna förordning träder i kraft, kommer att ingående bedöma hur förordningen har genomförts och bidragit till att den inre marknaden fungerar effektivt. När kommissionen gör detta kommer den att beakta de stigande förväntningarna från konsumenternas sida, särskilt från konsumenter som inte har åtkomst till upphovsrättsskyddade tjänster.

Som en del av utvärderingen kommer den också att genomföra en omfattande analys av genomförbarheten och möjliga kostnader och fördelar till följd av eventuella ändringar av förordningens tillämpningsområde, i synnerhet vad gäller en eventuell strykning av undantaget för tjänster som levereras elektroniskt, andra än tjänster vars huvudsakliga verksamhet är att tillhandahålla åtkomst till och användning av upphovsrättsskyddade verk eller andra skyddade produkter, från bestämmelserna i artikel 4.1 b, då näringsidkaren har de erforderliga rättigheterna för de berörda territorierna, med vederbörlig hänsyn till de sannolika effekter som en utvidgning av förordningens tillämpningsområde skulle ha på konsumenter och företag samt de berörda sektorerna i hela Europeiska unionen. Kommissionen kommer också att noggrant analysera huruvida det i andra sektorer, inklusive dem som inte omfattas av direktiv 2006/123/EG, vilka också undantas från denna förordnings tillämpningsområde i enlighet med artikel 1.3, exempelvis tjänster inom transportsektorn och audiovisuella tjänster, fortfarande finns omotiverade restriktioner på grund av nationalitet, bosättningsort eller etableringsort som bör undanröjas.

Om kommissionen i utvärderingen drar slutsatsen att förordningens tillämpningsområde behöver ändras, kommer kommissionen samtidigt att lägga fram ett lagstiftningsförslag om detta.”

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/79 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/79

---

P8_TA(2018)0024

Kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 februari 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar (COM(2015)0337 – C8-0190/2015 – 2015/0148(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 463/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0337), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0337),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0190/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0190/2015),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 9 december 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 9 december 2015 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 7 april 2016 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 7 april 2016 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 22 november 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 22 november 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för utveckling (A8-0003/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för utveckling (A8-0003/2017), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 71, 24.2.2016, s. 57.

(2)  EUT C 240, 1.7.2016, s. 62.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringar som antogs den 15 februari 2017 (Antagna texter, P8_TA(2017)0035).

---

P8_TC1-COD(2015)0148

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 februari 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiv 2003/87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar och beslut (EU) 2015/1814

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/410.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

KOMMISSIONENS UTTALANDEN

Den linjära minskningsfaktorn

EU:s utsläppshandelssystem är EU:s viktigaste instrument för att uppnå EU:s klimatmål att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till långt under 2 oC över de förindustriella nivåerna, vilket man också enades om inom ramen för Parisavtalet. I linje med detta mål och ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 är översynen av EU:s utsläppshandelssystem och ökningen av den linjära minskningsfaktorn från 1,74 % till 2,2 % de första åtgärderna för att uppnå EU:s mål att minska sina växthusgasutsläpp med minst 40 % fram till 2030. Kommissionen erkänner att det krävs ytterligare insatser och mer ambition för att uppnå EU:s mål att fram till 2050 minska växthusgasutsläppen i linje med de långsiktiga målen i Parisavtalet. Kommissionen framhåller i sin konsekvensbedömning som åtföljer ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 att för att nå denna nivå krävs att den linjära minskningsfaktorn ökar ytterligare fram till 2050. Som ett led i en eventuell framtida översyn av direktivet åtar sig kommissionen att överväga en ökning av den linjära minskningsfaktorn mot bakgrund av att den internationella utvecklingen kräver en skärpning av unionens strategier och åtgärder.

Sjöfartens utsläpp

Kommissionen har tagit del av Europaparlamentets förslag. Internationella sjöfartsorganisationen förväntas i april 2018 besluta om den första strategin för att minska växthusgasutsläppen från sjöfarten. Kommissionen kommer snabbt att bedöma och rapportera om strategin, i synnerhet utsläppsminskningsmålen och listan över föreslagna åtgärder för att uppnå målen, inbegripet tidsplanen för åtgärderna. Kommissionen kommer i samband därmed att överväga vilka åtgärder som är lämpliga för att säkra ett rimligt bidrag från sektorn, och också ta hänsyn till parlamentets förslag. I samband med ny lagstiftning om växthusgasutsläpp från sjöfarten kommer kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till ändringsförslag som Europaparlamentet antagit på detta område.

Rättvis övergång i kol- och koldioxidintensiva regioner

Kommissionen upprepar sitt åtagande att utveckla ett särskilt initiativ som ska tillhandahålla skräddarsytt stöd för rättvis övergång i kol- och koldioxidintensiva regioner i berörda medlemsstater.

Därför kommer den att samarbeta med aktörerna i dessa regioner och tillhandahålla vägledning, i synnerhet rörande tillgång till och utnyttjande av relevanta fonder och program, samt uppmuntra utbyte av god praxis, bland annat diskussioner om industriella färdplaner och behov av omskolning.

Avskiljning och användning av koldioxid (CCU)

Kommissionen har tagit del av Europaparlamentets förslag att de utsläpp som verifierats som avskilda och använda på ett sätt som säkerställer att koldioxiden varaktigt binds ska undantas från skyldigheterna vad gäller överlämnande enligt EU:s utsläppshandelssystem. Sådan teknik är för närvarande inte tillräckligt utvecklad så att det kan fattas beslut om hur den ska regleras framöver. Med tanke på den tekniska potentialen hos tekniken för avskiljning och användning av koldioxid åtar sig kommissionen att överväga hur den ska regleras under nästa handelsperiod, och att överväga om det i samband med en eventuell framtida översyn av direktivet är lämpligt att ändra regleringen. I detta avseende kommer kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till teknikens potential att bidra till betydande utsläppsminskningar utan att EU:s utsläppshandelssystems miljöintegritet äventyras.

---

Onsdagen den 7 februari 2018

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/82 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/82

---

P8_TA(2018)0028

Beslut om att inte invända mot en delegerad akt: dag för tillämpning av två delegerade förordningar

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 20 december 2017 om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/2358 och delegerad förordning (EU) 2017/2359 vad gäller dag då de börjar tillämpas (C(2017)08681 – 2017/3032(DEA))

(2018/C 463/19)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2017)08681) (nedan kallad den delegerade ändringsförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2017)08681) (nedan kallad den delegerade ändringsförordningen),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 24 januari 2018 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 24 januari 2018 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/97 av den 20 januari 2016 om försäkringsdistribution (1), särskilt artiklarna 25.2, 28.4, 29.4, 29.5, 30.6 och 39.5, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/97 av den 20 januari 2016 om försäkringsdistribution (1), särskilt artiklarna 25.2, 28.4, 29.4, 29.5, 30.6 och 39.5,

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor,

| — | med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 6 februari 2018, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 6 februari 2018, och av följande skäl:

| A. | Den ändrande delegerade förordningen bör tillämpas innan den 23 februari 2018, vilket är den dag då kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2358 och kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2359 (nedan kallade: de delegerade förordningarna) träder i kraft, och om parlamentet utnyttjar hela den granskningsperiod på tre månader som det har rätt till kan de två delegerade förordningarna komma att träda i kraft innan det ändrade datumet för tillämpning av direktiv (EU) 2016/97 om försäkringsdistribution, vilket är den 1 oktober 2018 enligt kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2016/97 vad gäller tillämpningsdatum för medlemsstaternas införlivandeåtgärder (COM(2017)0792). |
| --- | --- |

A.

Den ändrande delegerade förordningen bör tillämpas innan den 23 februari 2018, vilket är den dag då kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2358 och kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2359 (nedan kallade: de delegerade förordningarna) träder i kraft, och om parlamentet utnyttjar hela den granskningsperiod på tre månader som det har rätt till kan de två delegerade förordningarna komma att träda i kraft innan det ändrade datumet för tillämpning av direktiv (EU) 2016/97 om försäkringsdistribution, vilket är den 1 oktober 2018 enligt kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2016/97 vad gäller tillämpningsdatum för medlemsstaternas införlivandeåtgärder (COM(2017)0792).

| B. | Ett snabbt offentliggörande av den ändrade delegerade förordningen i officiella tidningen skulle göra det möjligt att anpassa den dag då de två delegerade förordningarna börjar tillämpas till den ändrade dagen för tillämpning av direktivet om försäkringsdistribution. |
| --- | --- |

B.

Ett snabbt offentliggörande av den ändrade delegerade förordningen i officiella tidningen skulle göra det möjligt att anpassa den dag då de två delegerade förordningarna börjar tillämpas till den ändrade dagen för tillämpning av direktivet om försäkringsdistribution.

| C. | Detta överensstämmer med parlamentets beslut av den 25 oktober 2017 (2) om att inte invända mot de två delegerade förordningarna, i vilket kommissionen uppmanas att utreda om den dag då direktivet om försäkringsdistribution börjar tillämpas skulle kunna förlängas till den 1 oktober 2018. |
| --- | --- |

C.

Detta överensstämmer med parlamentets beslut av den 25 oktober 2017 (2) om att inte invända mot de två delegerade förordningarna, i vilket kommissionen uppmanas att utreda om den dag då direktivet om försäkringsdistribution börjar tillämpas skulle kunna förlängas till den 1 oktober 2018.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte invänder mot den ändrade delegerade förordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 26, 2.2.2016, s. 19.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0404 och P8_TA(2017)0405.

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/83

---

P8_TA(2018)0029

Europaparlamentets sammansättning

Europaparlamentets resolution av den 7 februari 2018 om Europaparlamentets sammansättning (2017/2054(INL) – 2017/0900(NLE))

(2018/C 463/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 14.2 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 14.2 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artikel 10 i EU-fördraget (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 10 i EU-fördraget (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2013 om Europaparlamentets sammansättning inför valet 2014 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2013 om Europaparlamentets sammansättning inför valet 2014 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 november 2015 om reformen av vallagen i Europeiska unionen och det till denna fogade förslaget till rådets beslut om antagande av bestämmelserna om ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 november 2015 om reformen av vallagen i Europeiska unionen och det till denna fogade förslaget till rådets beslut om antagande av bestämmelserna om ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet (3),

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut 2013/312/EU av den 28 juni 2013 om Europaparlamentets sammansättning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut 2013/312/EU av den 28 juni 2013 om Europaparlamentets sammansättning (4),

| — | med beaktande av långfredagsavtalet av den 10 april 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av långfredagsavtalet av den 10 april 1998,

| — | med beaktande av artiklarna 45, 52 och 84 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 45, 52 och 84 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A8-0007/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A8-0007/2018), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentets sammansättning måste respektera kriterierna i artikel 14.2 första stycket i EU-fördraget, det vill säga att antalet företrädare för unionens medborgare inte får överstiga 750, plus talmannen, att medborgarna ska företrädas med degressiv proportionalitet, med minst sex ledamöter per medlemsstat, och att ingen medlemsstat får tilldelas fler än 96 platser. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets sammansättning måste respektera kriterierna i artikel 14.2 första stycket i EU-fördraget, det vill säga att antalet företrädare för unionens medborgare inte får överstiga 750, plus talmannen, att medborgarna ska företrädas med degressiv proportionalitet, med minst sex ledamöter per medlemsstat, och att ingen medlemsstat får tilldelas fler än 96 platser.

| B. | I artikel 14.2 i EU-fördraget anges att Europaparlamentet ska vara sammansatt av företrädare för unionens medborgare. |
| --- | --- |

B.

I artikel 14.2 i EU-fördraget anges att Europaparlamentet ska vara sammansatt av företrädare för unionens medborgare.

| C. | I EU-fördraget och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt betonas, när det gäller unionsinstitutionerna, vikten av jämlikhet för och likabehandling av medborgare. Det är avgörande att stärka representationens jämlikhet, i syfte att öka Europaparlamentets legitimitet som det lagstiftande organ som representerar unionsmedborgarna. |
| --- | --- |

C.

I EU-fördraget och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt betonas, när det gäller unionsinstitutionerna, vikten av jämlikhet för och likabehandling av medborgare. Det är avgörande att stärka representationens jämlikhet, i syfte att öka Europaparlamentets legitimitet som det lagstiftande organ som representerar unionsmedborgarna.

| D. | Europaparlamentet har behandlat ett antal förslag om ett permanent system för fördelning av platserna på grundval av matematiska formler, som hade beställts av och presenterats för parlamentet. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentet har behandlat ett antal förslag om ett permanent system för fördelning av platserna på grundval av matematiska formler, som hade beställts av och presenterats för parlamentet.

| E. | Den brittiska regeringen meddelade den 29 mars 2017, i enlighet med artikel 50.2 i EU-fördraget, Europeiska rådet om sin avsikt att lämna Europeiska unionen. Den tvååriga tidsramen för förhandlingar om och ingående av ett avtal om utträde löper ut den 29 mars 2019, om inte Europeiska rådet i samförstånd med Förenade kungariket med enhällighet beslutar att förlänga denna period. |
| --- | --- |

E.

Den brittiska regeringen meddelade den 29 mars 2017, i enlighet med artikel 50.2 i EU-fördraget, Europeiska rådet om sin avsikt att lämna Europeiska unionen. Den tvååriga tidsramen för förhandlingar om och ingående av ett avtal om utträde löper ut den 29 mars 2019, om inte Europeiska rådet i samförstånd med Förenade kungariket med enhällighet beslutar att förlänga denna period.

| F. | Om inte den nuvarande rättsliga situationen förändras kommer Förenade kungariket inte längre att vara medlem i Europeiska unionen vid tidpunkten för nästa val till Europaparlamentet 2019. |
| --- | --- |

F.

Om inte den nuvarande rättsliga situationen förändras kommer Förenade kungariket inte längre att vara medlem i Europeiska unionen vid tidpunkten för nästa val till Europaparlamentet 2019.

| G. | Ett flertal medlemsstater har nyligen uttalat sitt stöd för inrättandet av en gemensam valkrets från och med valet till Europaparlamentet 2019. En nödvändig förutsättning för införandet av en gemensam valkrets är en ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, som bör antas senast ett år före valet till Europaparlamentet i enlighet med Venedigkommissionens uppförandekod i valfrågor. |
| --- | --- |

G.

Ett flertal medlemsstater har nyligen uttalat sitt stöd för inrättandet av en gemensam valkrets från och med valet till Europaparlamentet 2019. En nödvändig förutsättning för införandet av en gemensam valkrets är en ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, som bör antas senast ett år före valet till Europaparlamentet i enlighet med Venedigkommissionens uppförandekod i valfrågor.

| H. | I sitt förslag av den 11 november 2015 till ett rådsbeslut om antagande av bestämmelser om ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet efterlyste parlamentet införandet av en obligatorisk tröskel för valkretsarna, och för medlemsstater med en enda valkrets, som använder listsystemet och omfattar fler än ett visst antal platser. Parlamentet anser att denna tröskel måste fastställas med hänsyn till den nya tilldelningen av platser. |
| --- | --- |

H.

I sitt förslag av den 11 november 2015 till ett rådsbeslut om antagande av bestämmelser om ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet efterlyste parlamentet införandet av en obligatorisk tröskel för valkretsarna, och för medlemsstater med en enda valkrets, som använder listsystemet och omfattar fler än ett visst antal platser. Parlamentet anser att denna tröskel måste fastställas med hänsyn till den nya tilldelningen av platser.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att den nuvarande tilldelningen av platser i parlamentet, som fastställts genom Europeiska rådets beslut 2013/312/EU, endast gäller för valperioden 2014–2019. Parlamentet betonar därför att ett nytt beslut om Europaparlamentets sammansättning för valperioden 2019–2024 krävs. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är medvetet om att den nuvarande fördelningen av platser i flera fall inte överensstämmer med principen om degressiv proportionalitet och därför måste korrigeras i fråga om parlamentets sammansättning från och med valet till Europaparlamentet 2019. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att ett antal medlemsstater anser att omröstningssystemet i rådet måste beaktas när beslut fattas om tilldelningen av platser i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att, samtidigt som de matematiska formlerna erbjuder en stor potential för ett permanent system för fördelning av platser i framtiden, är det politiskt ohållbart för parlamentet att föreslå ett permanent system i detta skede. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att om inte den nuvarande rättsliga situationen förändras kommer Förenade kungariket inte längre att vara en medlemsstat vid tidpunkten för nästa val till Europaparlamentet 2019. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet föreslår att en ny tilldelning av platserna i parlamentet, som respekterar de kriterier som fastställs i artikel 14 i EU-fördraget, tillämpas från och med nästa val till Europaparlamentet 2019. Parlamentet anser att om den ovannämnda rättsliga situationen rörande Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen ändras, bör den tilldelning av platser som tillämpas under valperioden 2014–2019 vara tillämplig fram till dess att Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen får rättsverkan. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker att de platser som Förenade kungariket lämnar vid sitt utträde ur Europeiska unionen kommer att underlätta antagandet av ett nytt system som reglerar tilldelning av platserna i parlamentet och som kommer att genomföra principen om degressiv proportionalitet. Vidare understryks att den nya tilldelning som föreslås skulle göra det möjligt att minska parlamentets storlek. Parlamentet konstaterar att användningen av bara en bråkdel av de platser som Förenade kungariket lämnar är tillräcklig för att säkerställa att ingen medlemsstat förlorar några platser. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker att en minskning av parlamentets storlek skulle lämna kvar ett antal platser för att tillgodose eventuella framtida utvidgningar av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att enligt långfredagsavtalet har befolkningen i Nordirland en inneboende rätt att inneha brittiskt medborgarskap, irländskt medborgarskap eller båda dessa, samt – i kraft av rätten till irländskt medborgarskap – även unionsmedborgarskap. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att degressiv proportionalitet, såsom den definieras i fördragen, är baserad på antalet platser per medlemsstat och inte på kandidaternas nationalitet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet att snabbt avsluta översynen av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker att den reform av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet som föreslås av parlamentet kommer att öka den europeiska karaktären hos dessa val och sända en positiv signal om framtiden för det europeiska projektet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att den föreslagna fördelningen på grundval av principerna i fördragen erbjuder en solid grund för en metod för att fastställa den framtida tilldelningen av platser med hänsyn till kriterierna i artikel 14 i EU-fördraget, särskilt principen om degressiv proportionalitet, och är rättvis, öppen och objektiv, ligger i linje med de senaste förändringarna i befolkningsutvecklingen och är begriplig för Europas medborgare. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet lägger för Europeiska rådet fram det bifogade förslaget till Europeiska rådets beslut om fastställande av Europaparlamentets sammansättning, på grundval av sin initiativrätt enligt artikel 14.2 i EU-fördraget. Parlamentet understryker det brådskande behovet av att anta detta beslut, som måste godkännas av parlamentet, så att medlemsstaterna i god tid kan anta nödvändiga interna bestämmelser för att göra det möjligt för dem att anordna valet till Europaparlamentet för valperioden 2019–2024. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och det bifogade förslaget till Europeiska rådets beslut, tillsammans med det tidigare nämnda betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor, till Europeiska rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  I den artikeln föreskrivs att ”medborgarna ska företrädas direkt på unionsnivå i Europaparlamentet”.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0082.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2015)0395.

(4)  EUT L 181, 29.6.2013, s. 57.

---

BILAGA TILL EUROPAPARLAMENTETS RESOLUTION

Förslag till

EUROPEISKA RÅDETS BESLUT

om Europaparlamentets sammansättning

EUROPEISKA RÅDET HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 14.2,

med beaktande av Europaparlamentets initiativ,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande,

av följande skäl:

| (1) | I artikel 14.2 första stycket i fördraget om Europeiska unionen fastställs kriterierna för parlamentets sammansättning, det vill säga att antalet företrädare för unionens medborgare inte får överstiga 750, plus talmannen, att medborgarna ska företrädas med degressiv proportionalitet, med minst sex ledamöter per medlemsstat, och att ingen medlemsstat får tilldelas fler än 96 platser. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 14.2 första stycket i fördraget om Europeiska unionen fastställs kriterierna för parlamentets sammansättning, det vill säga att antalet företrädare för unionens medborgare inte får överstiga 750, plus talmannen, att medborgarna ska företrädas med degressiv proportionalitet, med minst sex ledamöter per medlemsstat, och att ingen medlemsstat får tilldelas fler än 96 platser.

| (2) | I artikel 10 i fördraget om Europeiska unionen föreskrivs bland annat att unionens sätt att fungera ska bygga på representativ demokrati, där medborgarna ska företrädas direkt på unionsnivå i Europaparlamentet, och medlemsstaterna ska företrädas i rådet av sina regeringar, vilka själva ska vara demokratiskt ansvariga inför sina nationella parlament eller sina medborgare. Artikel 14.2 i fördraget om Europeiska unionen, om Europaparlamentets sammansättning, är därför tillämplig inom ramen för de mera omfattande institutionella bestämmelser som fastställs i fördragen och som även inbegriper bestämmelserna om beslutsfattande i rådet. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 10 i fördraget om Europeiska unionen föreskrivs bland annat att unionens sätt att fungera ska bygga på representativ demokrati, där medborgarna ska företrädas direkt på unionsnivå i Europaparlamentet, och medlemsstaterna ska företrädas i rådet av sina regeringar, vilka själva ska vara demokratiskt ansvariga inför sina nationella parlament eller sina medborgare. Artikel 14.2 i fördraget om Europeiska unionen, om Europaparlamentets sammansättning, är därför tillämplig inom ramen för de mera omfattande institutionella bestämmelser som fastställs i fördragen och som även inbegriper bestämmelserna om beslutsfattande i rådet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Vid tillämpningen av bestämmelserna i artikel 14.2 i fördraget om Europeiska unionen ska följande principer gälla:

| — | Vid tilldelning av platser i Europaparlamentet ska man fullt utnyttja de lägsta och högsta tröskelvärden per medlemsstat som fastställs i fördraget om Europeiska unionen, så att respektive befolkningsstorlek avspeglas så nära som möjligt. |
| --- | --- |

—

Vid tilldelning av platser i Europaparlamentet ska man fullt utnyttja de lägsta och högsta tröskelvärden per medlemsstat som fastställs i fördraget om Europeiska unionen, så att respektive befolkningsstorlek avspeglas så nära som möjligt.

| — | Degressiv proportionalitet ska definieras på följande sätt: Kvoten mellan befolkning och antalet platser för varje medlemsstat, före avrundning till heltal, ska variera beroende på staternas respektive befolkningsstorlek, så att varje ledamot i Europaparlamentet från en medlemsstat med större befolkningsstorlek företräder fler medborgare än en ledamot från en medlemsstat med mindre befolkningsstorlek, och omvänt att ju fler invånare en medlemsstat har, desto fler platser har den rätt till. |
| --- | --- |

—

Degressiv proportionalitet ska definieras på följande sätt: Kvoten mellan befolkning och antalet platser för varje medlemsstat, före avrundning till heltal, ska variera beroende på staternas respektive befolkningsstorlek, så att varje ledamot i Europaparlamentet från en medlemsstat med större befolkningsstorlek företräder fler medborgare än en ledamot från en medlemsstat med mindre befolkningsstorlek, och omvänt att ju fler invånare en medlemsstat har, desto fler platser har den rätt till.

| — | Tilldelningen av platser ska återspegla befolkningsutvecklingen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Tilldelningen av platser ska återspegla befolkningsutvecklingen i medlemsstaterna.

Artikel 2

Den totala befolkningsstorleken i medlemsstaterna beräknas av kommissionen (Eurostat) utifrån de mest aktuella uppgifterna från medlemsstaterna och enligt en metod som fastställts genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1260/2013 (1).

Artikel 3

1.   Antalet företrädare i Europaparlamentet valda i varje medlemsstat fastställs härmed, för parlamentets valperiod 2019–2024, enligt följande:

| Belgien | 21 |
| --- | --- |
| Bulgarien | 17 |
| Tjeckien | 21 |
| Danmark | 14 |
| Tyskland | 96 |
| Estland | 7 |
| Irland | 13 |
| Grekland | 21 |
| Spanien | 59 |
| Frankrike | 79 |
| Kroatien | 12 |
| Italien | 76 |
| Cypern | 6 |
| Lettland | 8 |
| Litauen | 11 |
| Luxemburg | 6 |
| Ungern | 21 |
| Malta | 6 |
| Nederländerna | 29 |
| Österrike | 19 |
| Polen | 52 |
| Portugal | 21 |
| Rumänien | 33 |
| Slovenien | 8 |
| Slovakien | 14 |
| Finland | 14 |
| Sverige | 21 |

Belgien

21

Bulgarien

17

Tjeckien

21

Danmark

14

Tyskland

96

Estland

7

Irland

13

Grekland

21

Spanien

59

Frankrike

79

Kroatien

12

Italien

76

Cypern

6

Lettland

8

Litauen

11

Luxemburg

6

Ungern

21

Malta

6

Nederländerna

29

Österrike

19

Polen

52

Portugal

21

Rumänien

33

Slovenien

8

Slovakien

14

Finland

14

Sverige

21

2.   Om emellertid Förenade kungariket fortfarande är en av unionens medlemsstater vid inledningen av valperioden 2019–2024 ska det antal företrädare i Europaparlamentet från varje medlemsstat som påbörjar sitt mandat vara det som föreskrivs i artikel 3 i Europeiska rådets beslut 2013/312/EU (2) fram till dess att Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen får rättsverkan.

När Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen får rättsverkan ska det antal företrädare i Europaparlamentet valda i varje medlemsstat vara det som anges i punkt 1 i denna artikel.

Alla företrädare i Europaparlamentet som intar de extra platser som härrör från skillnaden mellan det antal platser som tilldelas enligt första och andra styckena i denna punkt ska inta sina platser i parlamentet vid samma tidpunkt.

Artikel 4

I tillräckligt god tid innan valperioden 2024–2029 inleds ska Europaparlamentet, i enlighet med artikel 14.2 i fördraget om Europeiska unionen, för Europeiska rådet lägga fram ett förslag till uppdaterad tilldelning av platser.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i ...

På Europeiska rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1260/2013 av den 20 november 2013 om europeisk befolkningsstatistik (EUT L 330, 10.12.2013, s. 39).

1

(2)  Europeiska rådets beslut 2013/312/EU av den 28 juni 2013 om Europaparlamentets sammansättning (EUT L 181, 29.6.2013, s. 57).

2

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/89 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/89

---

P8_TA(2018)0030

Översyn av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen

Europaparlamentets beslut av den 7 februari 2018 om översynen av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (2017/2233(ACI))

(2018/C 463/21)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av det beslut som antogs av talmanskonferensen den 5 oktober 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det beslut som antogs av talmanskonferensen den 5 oktober 2017,

| — | med beaktande av skriftväxlingen mellan Europaparlamentets talman och kommissionens ordförande, särskilt skrivelsen av den 2 oktober 2017 från den senare, som samtycker till de förslag till ändringar som lagts fram av parlamentets talman den 7 september 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skriftväxlingen mellan Europaparlamentets talman och kommissionens ordförande, särskilt skrivelsen av den 2 oktober 2017 från den senare, som samtycker till de förslag till ändringar som lagts fram av parlamentets talman den 7 september 2017,

| — | med beaktande av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (1) och förslagen till ändringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (1) och förslagen till ändringar,

| — | med beaktande av artikel 10.1 och 10.4, och artikel 17.3 och 17.7 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) samt artikel 245 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 10.1 och 10.4, och artikel 17.3 och 17.7 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) samt artikel 245 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 295 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 295 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av kommissionens arbetsprogram för 2017 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsprogram för 2017 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 november 2015 om reformen av vallagen i Europeiska unionen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 november 2015 om reformen av vallagen i Europeiska unionen (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 december 2016 om kommissionsledamöternas intresseförklaringar – riktlinjer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 december 2016 om kommissionsledamöternas intresseförklaringar – riktlinjer (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 september 2017 om öppenhet, ansvarstagande och integritet i EU:s institutioner (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 september 2017 om öppenhet, ansvarstagande och integritet i EU:s institutioner (6),

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens beslut av den 12 september 2017 om en uppförandekod för ledamöter av Europeiska kommissionen, särskilt artikel 10 om deltagande i den europeiska politiken under ämbetstiden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens beslut av den 12 september 2017 om en uppförandekod för ledamöter av Europeiska kommissionen, särskilt artikel 10 om deltagande i den europeiska politiken under ämbetstiden,

| — | med beaktande av uppdateringen av den studie som gjorts av generaldirektoratet för intern politik med titeln ”The Code of Conduct for Commissioners – improving effectiveness and efficiency”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppdateringen av den studie som gjorts av generaldirektoratet för intern politik med titeln ”The Code of Conduct for Commissioners – improving effectiveness and efficiency”,

| — | med beaktande av artikel 140.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 140.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A8-0006/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A8-0006/2018), och av följande skäl:

| A. | I artikel 10.1 i EU-fördraget anges att unionens sätt att fungera bygger på representativ demokrati och att kommissionen i egenskap av unionens verkställande organ spelar en avgörande roll i unionens sätt att fungera. |
| --- | --- |

A.

I artikel 10.1 i EU-fördraget anges att unionens sätt att fungera bygger på representativ demokrati och att kommissionen i egenskap av unionens verkställande organ spelar en avgörande roll i unionens sätt att fungera.

| B. | I artikel 10.3 och artikel 11 i EU-fördraget ges varje unionsmedborgare rätt att delta i unionens demokratiska liv. |
| --- | --- |

B.

I artikel 10.3 och artikel 11 i EU-fördraget ges varje unionsmedborgare rätt att delta i unionens demokratiska liv.

| C. | I artikel 17.3 i EU-fördraget anges att kommissionen ska fullgöra sina uppgifter med fullständig oavhängighet, att kommissionens ledamöter ska väljas på grundval av sin allmänna duglighet och sitt engagemang för Europa och bland personer vars oavhängighet inte kan ifrågasättas och att de varken får begära eller ta emot instruktioner från någon regering, någon institution, något organ eller någon byrå. |
| --- | --- |

C.

I artikel 17.3 i EU-fördraget anges att kommissionen ska fullgöra sina uppgifter med fullständig oavhängighet, att kommissionens ledamöter ska väljas på grundval av sin allmänna duglighet och sitt engagemang för Europa och bland personer vars oavhängighet inte kan ifrågasättas och att de varken får begära eller ta emot instruktioner från någon regering, någon institution, något organ eller någon byrå.

| D. | Syftet med förslagen till ändringar är att genomföra demokratiska principer i samband med valet av kommissionens ordförande, i enlighet med artikel 17.7 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

D.

Syftet med förslagen till ändringar är att genomföra demokratiska principer i samband med valet av kommissionens ordförande, i enlighet med artikel 17.7 i EU-fördraget.

| E. | Förslagen till ändringar gör det möjligt för kommissionens ledamöter att ställa upp i val till Europaparlamentet utan att behöva avgå. |
| --- | --- |

E.

Förslagen till ändringar gör det möjligt för kommissionens ledamöter att ställa upp i val till Europaparlamentet utan att behöva avgå.

| F. | I medlemsstaterna är det gängse praxis att medlemmar av regeringen ställer upp i nationella parlamentsval utan att behöva avgå. |
| --- | --- |

F.

I medlemsstaterna är det gängse praxis att medlemmar av regeringen ställer upp i nationella parlamentsval utan att behöva avgå.

| G. | Förslagen till ändringar ger också kommissionsledamöterna tillåtelse att utses av europeiska politiska partier i egenskap av toppkandidater (nedan kallad spitzenkandidaten) till posten som kommissionens ordförande. |
| --- | --- |

G.

Förslagen till ändringar ger också kommissionsledamöterna tillåtelse att utses av europeiska politiska partier i egenskap av toppkandidater (nedan kallad spitzenkandidaten) till posten som kommissionens ordförande.

| H. | Europaparlamentet har redan uttryckt sitt stöd för förfarandet med spitzenkandidaten, som fastställs tydligt i fördraget, i sitt förlag till en översyn av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet (7). |
| --- | --- |

H.

Europaparlamentet har redan uttryckt sitt stöd för förfarandet med spitzenkandidaten, som fastställs tydligt i fördraget, i sitt förlag till en översyn av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet (7).

| I. | I enlighet med artikel 10.4 i EU-fördraget ska de politiska partierna på europeisk nivå bidra till att skapa ett europeiskt politiskt medvetande. I artiklarna 10.3 och 11.1 i EU-fördraget utvidgas detta till att omfatta medborgarna och de representativa sammanslutningarna. |
| --- | --- |

I.

I enlighet med artikel 10.4 i EU-fördraget ska de politiska partierna på europeisk nivå bidra till att skapa ett europeiskt politiskt medvetande. I artiklarna 10.3 och 11.1 i EU-fördraget utvidgas detta till att omfatta medborgarna och de representativa sammanslutningarna.

| J. | Förslagen till ändringar tillhandahåller också nödvändiga garantier för att värna öppenheten, opartiskheten, sekretessen och kollegialiteten, som ska fortsätta att gälla för kommissionsledamöter som deltar i en valkampanj. |
| --- | --- |

J.

Förslagen till ändringar tillhandahåller också nödvändiga garantier för att värna öppenheten, opartiskheten, sekretessen och kollegialiteten, som ska fortsätta att gälla för kommissionsledamöter som deltar i en valkampanj.

| K. | Enligt förslagen till ändringar åligger det kommissionens ordförande att informera parlamentet om de åtgärder som vidtagits för att säkerställa efterlevnaden av principerna om oberoende, redbarhet och omdöme, enligt artikel 245 i EUF-fördraget och uppförandekoden för ledamöter av Europeiska kommissionen, när kommissionsledamöter ställer upp som kandidater i valkampanjer inför val till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

K.

Enligt förslagen till ändringar åligger det kommissionens ordförande att informera parlamentet om de åtgärder som vidtagits för att säkerställa efterlevnaden av principerna om oberoende, redbarhet och omdöme, enligt artikel 245 i EUF-fördraget och uppförandekoden för ledamöter av Europeiska kommissionen, när kommissionsledamöter ställer upp som kandidater i valkampanjer inför val till Europaparlamentet.

| L. | Förslagen till ändringar föreskriver att kommissionsledamöter inte får använda kommissionens personal- eller materiella resurser för verksamhet kopplad till en valkampanj. |
| --- | --- |

L.

Förslagen till ändringar föreskriver att kommissionsledamöter inte får använda kommissionens personal- eller materiella resurser för verksamhet kopplad till en valkampanj.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att kommissionens ordförande kommer att väljas av parlamentet på förslag av Europeiska rådet efter beaktande av valresultatet i valet till Europaparlamentet och efter lämpliga samråd, och parlamentet anser därför att de europeiska politiska partierna ska presentera sina (spitzenkandidaten så att EU-medborgarna ges möjlighet att säga sitt om vem som bör väljas till kommissionens ordförande i valet till Europaparlamentet, vilket skedde 2014. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om att förfarandet med spitzenkandidaten återspeglar den interinstitutionella balansen mellan parlamentet och Europeiska rådet i enlighet med fördragen. Parlamentet betonar vidare att detta ytterligare steg för att stärka unionens parlamentariska dimension är en princip som inte kan upphävas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att om förfarandet med spitzenkandidaten inte följs, riskerar även Europeiska rådet att lägga fram för parlamentets godkännande en kandidat till posten som kommissionens ordförande som inte kommer att ha tillräcklig majoritet i parlamentet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet varnar för att Europaparlamentet kommer att vara berett att avvisa varje kandidat i förfarandet för utnämningen av kommissionens ordförande som inte utsetts till spitzenkandidat inför valet till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att förfarandet med spitzenkandidaten också bidrar till öppenhet, eftersom kandidater till posten som kommissionens ordförande offentliggörs före valet till Europaparlamentet och inte efteråt, vilket var fallet tidigare. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att förfarandet med spitzenkandidaten främjar EU-medborgarnas politiska medvetenhet inför valet till Europaparlamentet och stärker både parlamentets och kommissionens politiska legitimitet genom att en mer direkt länk mellan respektive val och väljarnas beslut skapas. Parlamentet framhåller därför det betydande mervärdet av principen med spitzenkandidat med syftet att förstärka kommissionens politiska karaktär. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att kommissionens politiska legitimitet skulle kunna stärkas ytterligare om fler valda ledamöter av Europaparlamentet utnämndes till kommissionsledamöter. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att inför valet till Europaparlamentet 2014 ställde alla de stora europeiska politiska partierna sig bakom förfarandet med spitzenkandidaten och angav sina kandidater till posten som kommissionens ordförande, och att även offentliga debatter hölls mellan kandidaterna, vilket ledde till en konstitutionell och politisk praxis som återspeglar den interinstitutionella balans som föreskrivs i fördragen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att förfarandet med spitzenkandidaten 2014 visade sig bli en framgång, och betonar att valet till Europaparlamentet 2019 kommer att bli ett tillfälle att befästa bruket av den praxisen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmuntrar de europeiska politiska partierna att utse sina spitzenkandidaten i en öppen, transparent och demokratisk konkurrens. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att förslagen till ändringar är i överensstämmelse med artiklarna 10.1 och 17.7 i EU-fördraget, och välkomnar dem som en förbättring som konsoliderar den demokratiska valprocessen inför valet av kommissionens ordförande. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar att den reviderade uppförandekoden för ledamöter av Europeiska kommissionen har trätt i kraft, och konstaterar att den har till syfte att klargöra de skyldigheter som gäller för kommissionsledamöter såväl under som efter ämbetstiden. Parlamentet påminner om de synpunkter som redan framförts av Europaparlamentet, bland annat när det gäller en karenstid som tillämpas på tidigare kommissionsledamöter efter att deras uppdrag har upphört, öppenhet, utnämning av en oberoende etikkommitté och deltagande i europeiska valkampanjer. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att förse uppförandekoden för ledamöter av kommissionen med stränga normer om öppenhet, opartiskhet och skyddsåtgärder för att undvika eventuella intressekonflikter för kommissionsledamöter som deltar i en valkampanj. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet erinrar i synnerhet om sin begäran om en treårig karenstid som tillämpas på tidigare kommissionsledamöter efter att deras uppdrag har upphört. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet godkänner de ändringar till ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen som bifogas detta beslut. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med kommissionens ordförande underteckna ändringarna och se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut med bilaga till kommissionen och för kännedom till rådet och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUT L 304, 20.11.2010, s. 47.

(2)  Meddelande från kommissionen av den 25 oktober 2016Kommissionens arbetsprogram 2017 – Ett EU som skyddar, försvarar och sätter medborgarna i centrum (COM(2016)0710).

(3)  EUT C 366, 27.10.2017, s. 7.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2016)0477.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2017)0049.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0358.

(7)  Akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, som utgör en bilaga till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom (EGT L 278, 8.10.1976, s. 1), ändrat genom rådets beslut 93/81/Euratom, EKSG, EEG (EGT L 33, 9.2.1993, s. 15) och rådets beslut 2002/772/EG, Euratom (EGT L 283, 21.10.2002, s. 1).

---

BILAGA

Avtal mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen om ändring av punkt 4 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av avtalet, som offentliggjorts i EUT L 45 av den 17 februari 2018, s. 46.)

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/93 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/93

---

P8_TA(2018)0031

Automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Portugal *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 februari 2018 om utkastet till rådets genomförandebeslut om automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Portugal (13308/2017 – C8-0419/2017 – 2017/0821(CNS))

(Samråd)

(2018/C 463/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (13308/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (13308/2017),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0419/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0419/2017),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33,

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0017/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0017/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

---

Torsdagen den 8 februari 2018

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/94 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/94

---

P8_TA(2018)0037

Garantifonden för åtgärder avseende tredje land ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 februari 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (COM(2016)0582 – C8-0374/2016 – 2016/0274(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 463/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0582), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0582),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 209 och 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0374/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artiklarna 209 och 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0374/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 1 december 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 1 december 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för utrikesfrågor och utskottet för internationell handel (A8-0132/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för utrikesfrågor och utskottet för internationell handel (A8-0132/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag +. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0274

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 februari 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/409.)

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 463/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 463/95

---

P8_TA(2018)0038

EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför unionen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 8 februari 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 466/2014/EU om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför unionen (COM(2016)0583 – C8-0376/2016 – 2016/0275(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 463/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0583), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0583),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 209 och 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0376/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 209 och 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0376/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om halvtidsutvärderingen av tillämpningen av beslut nr 466/2014/EU vad gäller EU-garantin till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU (COM(2016)0584), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om halvtidsutvärderingen av tillämpningen av beslut nr 466/2014/EU vad gäller EU-garantin till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU (COM(2016)0584),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av[det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 1 december 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av[det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 1 december 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för internationell handel och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0135/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för internationell handel och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0135/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0275

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 8 februari 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2018/... om ändring av beslut nr 466/2014/EU om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/412.)

---