# Az Európai Unió C 352/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 352 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. október 1. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 352

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. október 1.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2018/C 352/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2018/C 352/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2018/C 352/02 | C-96/16. és C-94/17. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (ötödik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Juzgado de Primera Instancia no 38 de Barcelona, Tribunal Supremo [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Banco Santander, SA kontra Mahamadou Demba, Mercedes Godoy Bonet (C-96/16), Rafael Ramón Escobedo Cortés kontra Banco de Sabadell SA (C-94/17) (Előzetes döntéshozatal – 93/13/EGK irányelv – Tisztességtelen feltételek – Hatály – Követelés engedményezése – Fogyasztói kölcsönszerződés – E szerződés késedelmikamat-mértéket rögzítő feltételének tisztességtelen jellegére vonatkozó értékelési szempontok – E jelleg következményei) | 2 |
| 2018/C 352/03 | C-472/16. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Tribunal Superior de Justicia de Castilla y León [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Jorge Luis Colino Sigüenza kontra Ayuntamiento de Valladolid és társai (Előzetes döntéshozatal – 2001/23/EK irányelv – Hatály – Az 1. cikk (1) bekezdése – Vállalkozások átruházása – A munkavállalók jogainak védelme – Önkormányzati zeneiskola működtetésével kapcsolatos, szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződés – Az első nyertes ajánlattevő tevékenységének a folyamatban lévő iskolaév vége előtti megszüntetése és az új nyertes ajánlattevőnek a következő iskolaév elején történő kijelölése – A 4. cikk (1) bekezdése – Az átruházással indokolt elbocsátások tilalma – Kivétel – Gazdasági, műszaki vagy szervezeti jellegű, és a munkaerő tekintetében változásokat eredményező okok miatt sorra kerülő elbocsátások – Az Európai Unió Alapjogi Chartája – 47. cikk) | 3 |
| 2018/C 352/04 | C-561/16. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Tribunal Supremo [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Saras Energía SA kontra Administración del Estado (Előzetes döntéshozatal – 2012/27/EU irányelv – A 7. cikk (1), (4) és (9) bekezdése – A 20. cikk (4) és (6) bekezdése – Az energiahatékonyság ösztönzése – Energiahatékonysági kötelezettségi rendszer – Más szakpolitikai intézkedések – Nemzeti energiahatékonysági alap – Az energiahatékonysági kötelezettségek teljesítését szolgáló fő intézkedésként ilyen alap létrehozása – Hozzájárulási kötelezettség – A kötelezett felek kijelölése – Energiaelosztók és/vagy kiskereskedelmienergia-értékesítő vállalkozások) | 4 |
| 2018/C 352/05 | C-16/17. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Tribunal Arbitral Tributário [Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD] [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – TGE Gas Engineering GmbH – Sucursal em Portugal kontra Autoridade Tributária e Aduaneira (Előzetes döntéshozatal – Hozzáadottérték-adó (héa) – Az előzetesen megfizetett adó levonása – Az adólevonási jog keletkezése és hatálya) | 4 |
| 2018/C 352/06 | C-52/17. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Bundesverwaltungsgericht [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – VTB Bank (Austria) AG kontra Finanzmarktaufsichtsbehörde (Előzetes döntéshozatal – Jogszabályok közelítése – 2013/36/EU irányelv – 64., 65. és 67. cikk – 575/2013/EU irányelv – A 395. cikk (1) és (5) bekezdése – Hitelintézetek felügyelete – Felügyeleti és szankcionálási hatáskörök – Nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek – E határértékek túllépése esetén kamatkivetést előíró tagállami szabályozás – 468/2014 (EU) rendelet – 48. cikk – Az Európai Központi Bank (EKB) és a nemzeti felügyelő hatóság közötti hatáskörváltás – Hivatalosan megindított felügyeleti eljárás) | 5 |
| 2018/C 352/07 | C-59/17. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Conseil d’État [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Château du Grand Bois SCI kontra Établissement national des produits de l’agriculture et de la mer (FranceAgriMer) (Előzetes döntéshozatal – Mezőgazdaság – Borpiac – 555/2008/EK rendelet – A szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához nyújtott támogatások – Bejelentés nélküli helyszíni ellenőrzések – Az ellenőrző tisztviselők hatásköre – A tisztviselők azon lehetősége, hogy a mezőgazdasági termelő hozzájárulása nélkül belépjenek a mezőgazdasági üzemi területre) | 6 |
| 2018/C 352/08 | C-61/17., C-62/17. és C-72/17. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (ötödik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Landesarbeitsgericht Berlin-Brandenburg [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Miriam Bichat (C-61/17), Daniela Chlubna (C-62/17), Isabelle Walkner (C-72/17) kontra Aviation Passage Service Berlin GmbH & Co. KG (Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – Csoportos létszámcsökkentés – 98/59/EK irányelv – A 2. cikk (4) bekezdésének első albekezdése – A munkáltatót ellenőrző vállalkozás fogalma – A munkavállalókkal folytatott konzultációs eljárások – Bizonyítási teher) | 6 |
| 2018/C 352/09 | C-115/17. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Cour de cassation [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Administration des douanes et droits indirects, Etablissement national des produits de l'agriculture et de la mer (FranceAgriMer) kontra Hubert Clergeau és társai (Előzetes döntéshozatal – 1964/82/EGK rendelet – Az egyes csontozott marhahúsokra nyújtott különleges export-visszatérítések megszerzése céljából tett hamis nyilatkozatok vagy elkövetett csalás – Az 1964/82 rendeletnek a különleges export-visszatérítésekre való jogosultságot kiterjesztő módosítása – Az enyhébb büntető jogszabály visszaható hatályú alkalmazásának elve – Az Európai Unió Alapjogi Chartája 49. cikke (1) bekezdésének harmadik mondata) | 7 |
| 2018/C 352/10 | C-120/17. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Satversmes tiesa [Lettország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Administratīvā rajona tiesa kontra Ministru kabinets (Előzetes döntéshozatal – Mezőgazdaság – Vidékfejlesztési támogatás – 1257/1999/EK rendelet – 10 – 12. cikk – Korengedményes nyugdíjazási támogatás – A korengedményes nyugdíjazási támogatás öröklését előíró nemzeti szabályozás – Az Európai Bizottság által jóváhagyott szabályozás – Az álláspont későbbi módosulása – Bizalomvédelem) | 8 |
| 2018/C 352/11 | C-122/17. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Court of Appeal [Írország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – David Smith kontra Patrick Meade, Philip Meade, FBD Insurance plc, Ireland, Attorney General (Előzetes döntéshozatal – Jogszabályok közelítése – Gépjármű-felelősségbiztosítás – 90/232/EGK harmadik irányelv – 1. cikk – A gépjármű vezetője kivételével valamennyi utas személyi sérülésével kapcsolatos felelősség – Kötelező biztosítás – Az irányelvek közvetlen hatálya – Az irányelvvel ellentétes nemzeti szabályozás alkalmazásának mellőzésére irányuló kötelezettség – Az irányelvvel ellentétes szerződési záradék alkalmazásának mellőzése) | 8 |
| 2018/C 352/12 | C-123/17. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Bundesverwaltungsgericht [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Nefiye Yön kontra Landeshauptstadt Stuttgart (Előzetes döntéshozatal – Az EGK – Törökország társulás – 2/76 határozat – 7. cikk – Standstill klauzula – Valamely török munkavállaló családtagjainak tartózkodási joga – Valamely tagállam területére történő beutazás esetén fennálló vízumkötelezettség) | 9 |
| 2018/C 352/13 | C-161/17. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Land Nordrhein-Westfalen kontra Dirk Renckhoff (Előzetes döntéshozatal – Szerzői jog és szomszédos jogok – 2001/29/EK irányelv – Információs társadalom – A szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolása – A 3. cikk (1) bekezdése – Nyilvánossághoz közvetítés – Fogalom – Korábban valamely internetes oldalon a szerzői jogi jogosult engedélyével, korlátozó intézkedés nélkül közzétett fényképnek egy másik internetes oldalon az említett jogosult engedélye nélkül történő, online elérhetővé tétele – Új közönség) | 10 |
| 2018/C 352/14 | C-300/17. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Kúria [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Hochtief AG kontra Budapest Főváros Önkormányzata (Előzetes döntéshozatal – Közbeszerzési szerződések – Jogorvoslati eljárások – 89/665/EK irányelv – Kártérítési kereset – A 2. cikk (6) bekezdése – Bármely kártérítési kereset elfogadhatóságát az állítólagos kárt okozó ajánlatkérői határozat jogellenessége előzetes és jogerős megállapításának alárendelő nemzeti szabályozás – Megsemmisítés iránti kereset – Valamely döntőbizottság előtti előzetes jogorvoslat – A döntőbizottság határozatainak bírósági felülvizsgálata – A döntőbizottság előtt fel nem hozott jogalapokra való hivatkozást kizáró nemzeti szabályozás – Az Európai Unió Alapjogi Chartája – 47. cikk – A hatékony bírói jogvédelemhez való jog – A tényleges érvényesülés és az egyenértékűség elve) | 11 |
| 2018/C 352/15 | C-329/17. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Verwaltungsgerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Gerhard Prenninger és társai kontra Oberösterreichische Landesregierung (Előzetes döntéshozatal – Környezet – 2011/92/EU irányelv – Egyes projektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálata – II. melléklet – Az 1. pont d) alpontja – Az erdőirtás más földhasználatra történő áttérés céljából fogalma – Erdőnyiladéknak villamos energia átvitelét szolgáló távvezeték építéséhez és üzemeltetéséhez kapcsolódó kialakítása) | 12 |
| 2018/C 352/16 | C-435/17. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Tartu Halduskohus [Észtország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Argo Kalda Mardi talu kontra Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA) (Előzetes döntéshozatal – Közös agrárpolitika – Közvetlen kifizetések – 1306/2013/EU rendelet – 93. és 94. cikk – II. melléklet – Kölcsönös megfeleltetés – Mezőgazdasági és környezeti feltételek – Minimális követelmények – Valamely tagállam általi végrehajtás – Temetkezési örökség helyszíneinek megőrzésére irányuló kötelezettség – Terjedelem) | 12 |
| 2018/C 352/17 | C-475/17. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Riigikohus [Észtország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Viking Motors AS és társai kontra Tallinna linn, Maksu- ja Tolliamet (Előzetes döntéshozatal – Adózás – A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere – 2006/112/EK irányelv – 401. cikk – A forgalmi adók jellemzőivel bíró nemzeti adók – Tilalom – A forgalmi adó fogalma – Helyi értékesítési adó – A héa alapvető jellemzői – Hiány) | 13 |
| 2018/C 352/18 | C-485/17. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Verbraucherzentrale Berlin eV kontra Unimatic Vertriebs GmbH (Előzetes döntéshozatal – Fogyasztóvédelem – 2011/83/EU irányelv – A 2. cikk 9. pontja – Az üzlethelyiség fogalma – Szempontok – Kereskedő által vásáron fenntartott standnál megkötött adásvételi szerződés) | 14 |
| 2018/C 352/19 | C-521/17. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Tallinna Ringkonnakohus [Észtország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Coöperatieve Vereniging SNB-REACT U. A. kontra Deepak Mehta (Előzetes döntéshozatal – Szellemi és ipari tulajdon – 2004/48/EK irányelv – 4. cikk – A védjegyjogosultak kollektív képviseletét ellátó szervezet kereshetőségi joga – 2000/31/EK irányelv – 12 – 14. cikk – Doménnevek és honlapok anonim használatát lehetővé tévő IP-címek bérbeadására és regisztrálására irányuló szolgáltatást nyújtó szolgáltató felelőssége) | 15 |
| 2018/C 352/20 | C-396/18. sz. ügy: A Corte suprema di cassazione (Olaszország) által 2018. június 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Gennaro Cafaro kontra DQ | 15 |
| 2018/C 352/21 | C-417/18. sz. ügy: A Vilniaus apygardos administracinis teismas (Litvánia) által 2018. június 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – AW, BV, CU, DT kontra Litván Köztársaság, képviselik: Lietuvos Respublikos ryšių reguliavimo tarnyba, Bendrasis pagalbos centras és Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija | 16 |
| 2018/C 352/22 | C-430/18. sz. ügy: 2018. június 29-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság | 17 |
| 2018/C 352/23 | C-433/18. sz. ügy: A Korkein oikeus (Finnország) által 2018. július 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – ML kontra OÜ Aktiva Finants | 18 |
| 2018/C 352/24 | C-435/18. sz. ügy: Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2018. június 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Otis Gesellschaft m.b.H. és társai kontra Land Oberösterreich és társai | 19 |
| 2018/C 352/25 | C-454/18. sz. ügy: A Förvaltningsrätten i Linköping (Svédország) által 2018. július 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Baltic Cable AB kontra Energimarknadsinspektionen | 19 |
| 2018/C 352/26 | C-467/18. sz. ügy: A Rayonen sad Lukovit (Bulgária) által 2018. július 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EP elleni büntetőeljárás | 20 |
| 2018/C 352/27 | C-476/18. sz. ügy: A Pesti Központi Kerületi Bíróság (Magyarország) által 2018. július 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – PannonHitel Pénzügyi Zrt. kontra WizzAir Hungary Légiközlekedési Kft. | 22 |
| 2018/C 352/28 | C-482/18. sz. ügy: A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2018. július 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Google Ireland Limited kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Kiemelt Adó- és Vámigazgatósága | 23 |
| 2018/C 352/29 | C-484/18. sz. ügy: A Cour de cassation (Franciaország) által 2018. július 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Société de perception et de distribution des droits des artistes-interprètes de la musique et de la danse (SPEDIDAM), PG, GF kontra Institut national de l’audiovisuel | 24 |
| 2018/C 352/30 | C-485/18. sz. ügy: A Conseil d’État (Franciaország) által 2018. július 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Groupe Lactalis kontra Premier ministre, Ministre de l’Agriculture et de l’Alimentation, Garde des Sceaux, ministre de la Justice, Ministre de l’Économie et des Finances | 25 |
| 2018/C 352/31 | C-486/18. sz. ügy: A Cour de cassation (Franciaország) által 2018. július 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – RE kontra Praxair MRC | 26 |
| 2018/C 352/32 | C-495/18. sz. ügy: A Najvyšší súd Slovenskej republiky (Szlovákia) által 2018. július 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – YX | 26 |
| | Törvényszék |
| 2018/C 352/33 | T-680/13. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – K. Chrysostomides & Co. és társai kontra Tanács és társai (Szerződésen kívüli felelősség – Gazdaság- és monetáris politika – Ciprus stabilitását célzó támogatási program – Az EKB Kormányzótanácsának a Ciprusi Központi Bank kérése alapján sürgősségi likviditási támogatás folyósításáról szóló határozata – Az eurócsoport Ciprusról szóló 2013. március 25-i, április 12-i, május 13-i és szeptember 13-i nyilatkozatai – 2013/236/EU határozat – A konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló, a Ciprusi Köztársaság és az Európai Stabilitási Mechanizmus között 2013. április 26-án kötött egyetértési megállapodás – A Törvényszék hatásköre – Elfogadhatóság – Alaki követelmények – A belső jogorvoslati lehetőségek kimerítése – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése – A tulajdonhoz való jog – Jogos bizalom – Egyenlő bánásmód) | 28 |
| 2018/C 352/34 | T-786/14. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – Bourdouvali és társai kontra Tanács és társai (Szerződésen kívüli felelősség – Gazdaság- és monetáris politika – Ciprusi stabilitási támogatási program – Az EKB Kormányzótanácsának a Ciprusi Központi Bank kérelmét követően rendkívüli likviditási segítségnyújtásról szóló határozata – Az Eurócsoport 2013. március 25-i, április 12-imájus 13-i és szeptember 13-i Ciprusra vonatkozó nyilatkozatai – 2013/236/EU határozat – A konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló, a Ciprusi Köztársaság és az Európai Stabilitási Mechanizmus között 2013. április 26-án kötött egyetértési megállapodás – A Törvényszék hatásköre – Elfogadhatóság – Alaki követelmények – A belső jogorvoslati lehetőségek kimerítése – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése – Tulajdonhoz való jog – Jogos bizalom – Egyenlő bánásmód) | 29 |
| 2018/C 352/35 | T-733/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – Banque postale kontra EKB (Gazdaság- és monetáris politika – A hitelintézetek prudenciális felügyelete – Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja és (3) bekezdése – A tőkeáttételi mutató kiszámítása – A felperes részéről a bizonyos feltételeknek megfelelő kitettségek tőkeáttételi mutató számításából való kihagyása engedélyezésének megtagadása az EKB részéről – Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdése – Az EKB diszkrecionális jogköre – Téves jogalkalmazás – Nyilvánvaló értékelési hiba) | 30 |
| 2018/C 352/36 | T-751/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – Confédération nationale du Crédit mutuel kontra EKB (Gazdaság- és monetáris politika – A hitelintézetek prudenciális felügyelete – Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja és (3) bekezdése – A tőkeáttételi mutató kiszámítása – A felperes részéről a bizonyos feltételeknek megfelelő kitettségek tőkeáttételi mutató számításából való kihagyása engedélyezésének megtagadása az EKB részéről – Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdése – Az EKB diszkrecionális jogköre – Téves jogalkalmazás – Nyilvánvaló értékelési hiba) | 31 |
| 2018/C 352/37 | T-768/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – BNP Paribas kontra EKB (Gazdaság- és monetáris politika – A hitelintézetek prudenciális felügyelete – Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja és (3) bekezdése – A tőkeáttételi mutató kiszámítása – A felperes részéről a bizonyos feltételeknek megfelelő kitettségek tőkeáttételi mutató számításából való kihagyása engedélyezésének megtagadása az EKB részéről – Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdése – Az EKB diszkrecionális jogköre – Téves jogalkalmazás – Nyilvánvaló értékelési hiba) | 32 |
| 2018/C 352/38 | T-825/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – Ciprus kontra EUIPO – Papouis Dairies (Pallas Halloumi) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A Pallas Halloumi európai uniós ábrás védjegy bejelentése – A HALLOUMI korábbi egyesült királysági tanúsító szóvédjegy – Viszonylagos kizáró ok – Az összetéveszthetőség hiánya – A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]) | 32 |
| 2018/C 352/39 | T-847/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – Ciprus kontra EUIPO – POA (COWBOYS HALLOUMI) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A COWBOYS HALLOUMI európai uniós ábrás védjegy bejelentése – A korábbi HALLOUMI egyesült királysági tanúsító szóvédjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség hiánya – A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]) | 33 |
| 2018/C 352/40 | T-797/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – Star Television Productions kontra EUIPO – Marc Dorcel (STAR) (Európai uniós védjegy – Megszűnés megállapítása iránti eljárás – STAR európai uniós ábrás védjegy – A védjegy tényleges használatának hiánya – A 207/2009/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja]) | 34 |
| 2018/C 352/41 | T-388/18. sz. ügy: 2018. június 27-én benyújtott kereset – WV kontra EKSZ | 34 |
| 2018/C 352/42 | T-391/18. sz. ügy: 2018. június 27-én benyújtott kereset – Riesco García kontra Parlament | 36 |
| 2018/C 352/43 | T-396/18. sz. ügy: 2018. június 29-én benyújtott kereset – ITSA kontra Bizottság | 36 |
| 2018/C 352/44 | T-436/18. sz. ügy: 2018. július 13-án benyújtott kereset – Prigent kontra Bizottság | 37 |
| 2018/C 352/45 | T-453/18. sz. ügy: 2018. július 24-én benyújtott kereset – Biasotto kontra EUIPO – OOFOS (OOF) | 38 |
| 2018/C 352/46 | T-454/18. sz. ügy: 2018. július 24-én benyújtott kereset – Biasotto kontra EUIPO – OOFOS (OO) | 39 |
| 2018/C 352/47 | T-463/18. sz. ügy: 2018. július 30-án benyújtott kereset – Novartis kontra EUIPO (SMARTSURFACE) | 40 |
| 2018/C 352/48 | T-473/18. sz. ügy: 2018. július 27-én benyújtott kereset – Getsmarter Online kontra EUIPO (getsmarter) | 40 |
| 2018/C 352/49 | T-474/18. sz. ügy: 2018. augusztus 6-án benyújtott kereset – Veit kontra EKB | 41 |
| 2018/C 352/50 | T-481/18. sz. ügy: 2018. augusztus 1-jén/ benyújtott kereset – Electroquímica Onubense kontra ECHA | 42 |
| 2018/C 352/51 | T-487/18. sz. ügy: 2018. augusztus 14-én benyújtott kereset – Stada Arzneimittel kontra EUIPO (ViruProtect) | 42 |
| 2018/C 352/52 | T-491/18. sz. ügy: 2018. augusztus 14-én benyújtott kereset – Vafo Praha kontra EUIPO – Rutzinger-Kurpas (Meatlove) | 43 |
| 2018/C 352/53 | T-492/18. sz. ügy: 2018. augusztus 15-én benyújtott kereset – Zhadanov kontra EUIPO (Scanner Pro) | 44 |
| 2018/C 352/54 | T-495/18. sz. ügy: 2018. augusztus 17-én benyújtott kereset – Dermatest kontra EUIPO (DERMATEST) | 44 |
| 2018/C 352/55 | T-496/18. sz. ügy: 2018. augusztus 17-én benyújtott kereset – OCU kontra ESZT | 45 |
| 2018/C 352/56 | T-497/18. sz. ügy: 2018. augusztus 14-én benyújtott kereset – IAK – Forum International kontra EUIPO – Schwalb (IAK) | 46 |
| 2018/C 352/57 | T-498/18. sz. ügy: 2018. augusztus 20-án benyújtott kereset – ZPC Flis kontra EUIPO – Aldi Einkauf (Happy Moreno choco) | 47 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2018/C 352/02

C-96/16. és C-94/17. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (ötödik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Juzgado de Primera Instancia no 38 de Barcelona, Tribunal Supremo [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Banco Santander, SA kontra Mahamadou Demba, Mercedes Godoy Bonet (C-96/16), Rafael Ramón Escobedo Cortés kontra Banco de Sabadell SA (C-94/17) (Előzetes döntéshozatal – 93/13/EGK irányelv – Tisztességtelen feltételek – Hatály – Követelés engedményezése – Fogyasztói kölcsönszerződés – E szerződés késedelmikamat-mértéket rögzítő feltételének tisztességtelen jellegére vonatkozó értékelési szempontok – E jelleg következményei)

o

2

2018/C 352/03

C-472/16. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Tribunal Superior de Justicia de Castilla y León [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Jorge Luis Colino Sigüenza kontra Ayuntamiento de Valladolid és társai (Előzetes döntéshozatal – 2001/23/EK irányelv – Hatály – Az 1. cikk (1) bekezdése – Vállalkozások átruházása – A munkavállalók jogainak védelme – Önkormányzati zeneiskola működtetésével kapcsolatos, szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződés – Az első nyertes ajánlattevő tevékenységének a folyamatban lévő iskolaév vége előtti megszüntetése és az új nyertes ajánlattevőnek a következő iskolaév elején történő kijelölése – A 4. cikk (1) bekezdése – Az átruházással indokolt elbocsátások tilalma – Kivétel – Gazdasági, műszaki vagy szervezeti jellegű, és a munkaerő tekintetében változásokat eredményező okok miatt sorra kerülő elbocsátások – Az Európai Unió Alapjogi Chartája – 47. cikk)

3

2018/C 352/04

C-561/16. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Tribunal Supremo [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Saras Energía SA kontra Administración del Estado (Előzetes döntéshozatal – 2012/27/EU irányelv – A 7. cikk (1), (4) és (9) bekezdése – A 20. cikk (4) és (6) bekezdése – Az energiahatékonyság ösztönzése – Energiahatékonysági kötelezettségi rendszer – Más szakpolitikai intézkedések – Nemzeti energiahatékonysági alap – Az energiahatékonysági kötelezettségek teljesítését szolgáló fő intézkedésként ilyen alap létrehozása – Hozzájárulási kötelezettség – A kötelezett felek kijelölése – Energiaelosztók és/vagy kiskereskedelmienergia-értékesítő vállalkozások)

4

2018/C 352/05

C-16/17. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Tribunal Arbitral Tributário [Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD] [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – TGE Gas Engineering GmbH – Sucursal em Portugal kontra Autoridade Tributária e Aduaneira (Előzetes döntéshozatal – Hozzáadottérték-adó (héa) – Az előzetesen megfizetett adó levonása – Az adólevonási jog keletkezése és hatálya)

4

2018/C 352/06

C-52/17. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Bundesverwaltungsgericht [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – VTB Bank (Austria) AG kontra Finanzmarktaufsichtsbehörde (Előzetes döntéshozatal – Jogszabályok közelítése – 2013/36/EU irányelv – 64., 65. és 67. cikk – 575/2013/EU irányelv – A 395. cikk (1) és (5) bekezdése – Hitelintézetek felügyelete – Felügyeleti és szankcionálási hatáskörök – Nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek – E határértékek túllépése esetén kamatkivetést előíró tagállami szabályozás – 468/2014 (EU) rendelet – 48. cikk – Az Európai Központi Bank (EKB) és a nemzeti felügyelő hatóság közötti hatáskörváltás – Hivatalosan megindított felügyeleti eljárás)

5

2018/C 352/07

C-59/17. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Conseil d’État [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Château du Grand Bois SCI kontra Établissement national des produits de l’agriculture et de la mer (FranceAgriMer) (Előzetes döntéshozatal – Mezőgazdaság – Borpiac – 555/2008/EK rendelet – A szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához nyújtott támogatások – Bejelentés nélküli helyszíni ellenőrzések – Az ellenőrző tisztviselők hatásköre – A tisztviselők azon lehetősége, hogy a mezőgazdasági termelő hozzájárulása nélkül belépjenek a mezőgazdasági üzemi területre)

6

2018/C 352/08

C-61/17., C-62/17. és C-72/17. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (ötödik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Landesarbeitsgericht Berlin-Brandenburg [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Miriam Bichat (C-61/17), Daniela Chlubna (C-62/17), Isabelle Walkner (C-72/17) kontra Aviation Passage Service Berlin GmbH & Co. KG (Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – Csoportos létszámcsökkentés – 98/59/EK irányelv – A 2. cikk (4) bekezdésének első albekezdése – A munkáltatót ellenőrző vállalkozás fogalma – A munkavállalókkal folytatott konzultációs eljárások – Bizonyítási teher)

6

2018/C 352/09

C-115/17. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Cour de cassation [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Administration des douanes et droits indirects, Etablissement national des produits de l'agriculture et de la mer (FranceAgriMer) kontra Hubert Clergeau és társai (Előzetes döntéshozatal – 1964/82/EGK rendelet – Az egyes csontozott marhahúsokra nyújtott különleges export-visszatérítések megszerzése céljából tett hamis nyilatkozatok vagy elkövetett csalás – Az 1964/82 rendeletnek a különleges export-visszatérítésekre való jogosultságot kiterjesztő módosítása – Az enyhébb büntető jogszabály visszaható hatályú alkalmazásának elve – Az Európai Unió Alapjogi Chartája 49. cikke (1) bekezdésének harmadik mondata)

7

2018/C 352/10

C-120/17. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Satversmes tiesa [Lettország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Administratīvā rajona tiesa kontra Ministru kabinets (Előzetes döntéshozatal – Mezőgazdaság – Vidékfejlesztési támogatás – 1257/1999/EK rendelet – 10 – 12. cikk – Korengedményes nyugdíjazási támogatás – A korengedményes nyugdíjazási támogatás öröklését előíró nemzeti szabályozás – Az Európai Bizottság által jóváhagyott szabályozás – Az álláspont későbbi módosulása – Bizalomvédelem)

8

2018/C 352/11

C-122/17. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Court of Appeal [Írország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – David Smith kontra Patrick Meade, Philip Meade, FBD Insurance plc, Ireland, Attorney General (Előzetes döntéshozatal – Jogszabályok közelítése – Gépjármű-felelősségbiztosítás – 90/232/EGK harmadik irányelv – 1. cikk – A gépjármű vezetője kivételével valamennyi utas személyi sérülésével kapcsolatos felelősség – Kötelező biztosítás – Az irányelvek közvetlen hatálya – Az irányelvvel ellentétes nemzeti szabályozás alkalmazásának mellőzésére irányuló kötelezettség – Az irányelvvel ellentétes szerződési záradék alkalmazásának mellőzése)

8

2018/C 352/12

C-123/17. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Bundesverwaltungsgericht [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Nefiye Yön kontra Landeshauptstadt Stuttgart (Előzetes döntéshozatal – Az EGK – Törökország társulás – 2/76 határozat – 7. cikk – Standstill klauzula – Valamely török munkavállaló családtagjainak tartózkodási joga – Valamely tagállam területére történő beutazás esetén fennálló vízumkötelezettség)

9

2018/C 352/13

C-161/17. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Land Nordrhein-Westfalen kontra Dirk Renckhoff (Előzetes döntéshozatal – Szerzői jog és szomszédos jogok – 2001/29/EK irányelv – Információs társadalom – A szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolása – A 3. cikk (1) bekezdése – Nyilvánossághoz közvetítés – Fogalom – Korábban valamely internetes oldalon a szerzői jogi jogosult engedélyével, korlátozó intézkedés nélkül közzétett fényképnek egy másik internetes oldalon az említett jogosult engedélye nélkül történő, online elérhetővé tétele – Új közönség)

10

2018/C 352/14

C-300/17. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Kúria [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Hochtief AG kontra Budapest Főváros Önkormányzata (Előzetes döntéshozatal – Közbeszerzési szerződések – Jogorvoslati eljárások – 89/665/EK irányelv – Kártérítési kereset – A 2. cikk (6) bekezdése – Bármely kártérítési kereset elfogadhatóságát az állítólagos kárt okozó ajánlatkérői határozat jogellenessége előzetes és jogerős megállapításának alárendelő nemzeti szabályozás – Megsemmisítés iránti kereset – Valamely döntőbizottság előtti előzetes jogorvoslat – A döntőbizottság határozatainak bírósági felülvizsgálata – A döntőbizottság előtt fel nem hozott jogalapokra való hivatkozást kizáró nemzeti szabályozás – Az Európai Unió Alapjogi Chartája – 47. cikk – A hatékony bírói jogvédelemhez való jog – A tényleges érvényesülés és az egyenértékűség elve)

11

2018/C 352/15

C-329/17. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Verwaltungsgerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Gerhard Prenninger és társai kontra Oberösterreichische Landesregierung (Előzetes döntéshozatal – Környezet – 2011/92/EU irányelv – Egyes projektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálata – II. melléklet – Az 1. pont d) alpontja – Az erdőirtás más földhasználatra történő áttérés céljából fogalma – Erdőnyiladéknak villamos energia átvitelét szolgáló távvezeték építéséhez és üzemeltetéséhez kapcsolódó kialakítása)

12

2018/C 352/16

C-435/17. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Tartu Halduskohus [Észtország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Argo Kalda Mardi talu kontra Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA) (Előzetes döntéshozatal – Közös agrárpolitika – Közvetlen kifizetések – 1306/2013/EU rendelet – 93. és 94. cikk – II. melléklet – Kölcsönös megfeleltetés – Mezőgazdasági és környezeti feltételek – Minimális követelmények – Valamely tagállam általi végrehajtás – Temetkezési örökség helyszíneinek megőrzésére irányuló kötelezettség – Terjedelem)

12

2018/C 352/17

C-475/17. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Riigikohus [Észtország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Viking Motors AS és társai kontra Tallinna linn, Maksu- ja Tolliamet (Előzetes döntéshozatal – Adózás – A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere – 2006/112/EK irányelv – 401. cikk – A forgalmi adók jellemzőivel bíró nemzeti adók – Tilalom – A forgalmi adó fogalma – Helyi értékesítési adó – A héa alapvető jellemzői – Hiány)

13

2018/C 352/18

C-485/17. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Verbraucherzentrale Berlin eV kontra Unimatic Vertriebs GmbH (Előzetes döntéshozatal – Fogyasztóvédelem – 2011/83/EU irányelv – A 2. cikk 9. pontja – Az üzlethelyiség fogalma – Szempontok – Kereskedő által vásáron fenntartott standnál megkötött adásvételi szerződés)

14

2018/C 352/19

C-521/17. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Tallinna Ringkonnakohus [Észtország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Coöperatieve Vereniging SNB-REACT U. A. kontra Deepak Mehta (Előzetes döntéshozatal – Szellemi és ipari tulajdon – 2004/48/EK irányelv – 4. cikk – A védjegyjogosultak kollektív képviseletét ellátó szervezet kereshetőségi joga – 2000/31/EK irányelv – 12 – 14. cikk – Doménnevek és honlapok anonim használatát lehetővé tévő IP-címek bérbeadására és regisztrálására irányuló szolgáltatást nyújtó szolgáltató felelőssége)

15

2018/C 352/20

C-396/18. sz. ügy: A Corte suprema di cassazione (Olaszország) által 2018. június 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Gennaro Cafaro kontra DQ

15

2018/C 352/21

C-417/18. sz. ügy: A Vilniaus apygardos administracinis teismas (Litvánia) által 2018. június 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – AW, BV, CU, DT kontra Litván Köztársaság, képviselik: Lietuvos Respublikos ryšių reguliavimo tarnyba, Bendrasis pagalbos centras és Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija

16

2018/C 352/22

C-430/18. sz. ügy: 2018. június 29-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság

17

2018/C 352/23

C-433/18. sz. ügy: A Korkein oikeus (Finnország) által 2018. július 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – ML kontra OÜ Aktiva Finants

18

2018/C 352/24

C-435/18. sz. ügy: Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2018. június 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Otis Gesellschaft m.b.H. és társai kontra Land Oberösterreich és társai

19

2018/C 352/25

C-454/18. sz. ügy: A Förvaltningsrätten i Linköping (Svédország) által 2018. július 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Baltic Cable AB kontra Energimarknadsinspektionen

19

2018/C 352/26

C-467/18. sz. ügy: A Rayonen sad Lukovit (Bulgária) által 2018. július 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EP elleni büntetőeljárás

20

2018/C 352/27

C-476/18. sz. ügy: A Pesti Központi Kerületi Bíróság (Magyarország) által 2018. július 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – PannonHitel Pénzügyi Zrt. kontra WizzAir Hungary Légiközlekedési Kft.

22

2018/C 352/28

C-482/18. sz. ügy: A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2018. július 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Google Ireland Limited kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Kiemelt Adó- és Vámigazgatósága

23

2018/C 352/29

C-484/18. sz. ügy: A Cour de cassation (Franciaország) által 2018. július 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Société de perception et de distribution des droits des artistes-interprètes de la musique et de la danse (SPEDIDAM), PG, GF kontra Institut national de l’audiovisuel

24

2018/C 352/30

C-485/18. sz. ügy: A Conseil d’État (Franciaország) által 2018. július 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Groupe Lactalis kontra Premier ministre, Ministre de l’Agriculture et de l’Alimentation, Garde des Sceaux, ministre de la Justice, Ministre de l’Économie et des Finances

25

2018/C 352/31

C-486/18. sz. ügy: A Cour de cassation (Franciaország) által 2018. július 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – RE kontra Praxair MRC

26

2018/C 352/32

C-495/18. sz. ügy: A Najvyšší súd Slovenskej republiky (Szlovákia) által 2018. július 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – YX

26

Törvényszék

2018/C 352/33

T-680/13. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – K. Chrysostomides & Co. és társai kontra Tanács és társai (Szerződésen kívüli felelősség – Gazdaság- és monetáris politika – Ciprus stabilitását célzó támogatási program – Az EKB Kormányzótanácsának a Ciprusi Központi Bank kérése alapján sürgősségi likviditási támogatás folyósításáról szóló határozata – Az eurócsoport Ciprusról szóló 2013. március 25-i, április 12-i, május 13-i és szeptember 13-i nyilatkozatai – 2013/236/EU határozat – A konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló, a Ciprusi Köztársaság és az Európai Stabilitási Mechanizmus között 2013. április 26-án kötött egyetértési megállapodás – A Törvényszék hatásköre – Elfogadhatóság – Alaki követelmények – A belső jogorvoslati lehetőségek kimerítése – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése – A tulajdonhoz való jog – Jogos bizalom – Egyenlő bánásmód)

28

2018/C 352/34

T-786/14. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – Bourdouvali és társai kontra Tanács és társai (Szerződésen kívüli felelősség – Gazdaság- és monetáris politika – Ciprusi stabilitási támogatási program – Az EKB Kormányzótanácsának a Ciprusi Központi Bank kérelmét követően rendkívüli likviditási segítségnyújtásról szóló határozata – Az Eurócsoport 2013. március 25-i, április 12-imájus 13-i és szeptember 13-i Ciprusra vonatkozó nyilatkozatai – 2013/236/EU határozat – A konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló, a Ciprusi Köztársaság és az Európai Stabilitási Mechanizmus között 2013. április 26-án kötött egyetértési megállapodás – A Törvényszék hatásköre – Elfogadhatóság – Alaki követelmények – A belső jogorvoslati lehetőségek kimerítése – Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése – Tulajdonhoz való jog – Jogos bizalom – Egyenlő bánásmód)

29

2018/C 352/35

T-733/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – Banque postale kontra EKB (Gazdaság- és monetáris politika – A hitelintézetek prudenciális felügyelete – Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja és (3) bekezdése – A tőkeáttételi mutató kiszámítása – A felperes részéről a bizonyos feltételeknek megfelelő kitettségek tőkeáttételi mutató számításából való kihagyása engedélyezésének megtagadása az EKB részéről – Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdése – Az EKB diszkrecionális jogköre – Téves jogalkalmazás – Nyilvánvaló értékelési hiba)

30

2018/C 352/36

T-751/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – Confédération nationale du Crédit mutuel kontra EKB (Gazdaság- és monetáris politika – A hitelintézetek prudenciális felügyelete – Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja és (3) bekezdése – A tőkeáttételi mutató kiszámítása – A felperes részéről a bizonyos feltételeknek megfelelő kitettségek tőkeáttételi mutató számításából való kihagyása engedélyezésének megtagadása az EKB részéről – Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdése – Az EKB diszkrecionális jogköre – Téves jogalkalmazás – Nyilvánvaló értékelési hiba)

31

2018/C 352/37

T-768/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – BNP Paribas kontra EKB (Gazdaság- és monetáris politika – A hitelintézetek prudenciális felügyelete – Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja és (3) bekezdése – A tőkeáttételi mutató kiszámítása – A felperes részéről a bizonyos feltételeknek megfelelő kitettségek tőkeáttételi mutató számításából való kihagyása engedélyezésének megtagadása az EKB részéről – Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdése – Az EKB diszkrecionális jogköre – Téves jogalkalmazás – Nyilvánvaló értékelési hiba)

32

2018/C 352/38

T-825/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – Ciprus kontra EUIPO – Papouis Dairies (Pallas Halloumi) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A Pallas Halloumi európai uniós ábrás védjegy bejelentése – A HALLOUMI korábbi egyesült királysági tanúsító szóvédjegy – Viszonylagos kizáró ok – Az összetéveszthetőség hiánya – A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja])

32

2018/C 352/39

T-847/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – Ciprus kontra EUIPO – POA (COWBOYS HALLOUMI) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A COWBOYS HALLOUMI európai uniós ábrás védjegy bejelentése – A korábbi HALLOUMI egyesült királysági tanúsító szóvédjegy – Viszonylagos kizáró ok – Összetéveszthetőség hiánya – A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja])

33

2018/C 352/40

T-797/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – Star Television Productions kontra EUIPO – Marc Dorcel (STAR) (Európai uniós védjegy – Megszűnés megállapítása iránti eljárás – STAR európai uniós ábrás védjegy – A védjegy tényleges használatának hiánya – A 207/2009/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja])

34

2018/C 352/41

T-388/18. sz. ügy: 2018. június 27-én benyújtott kereset – WV kontra EKSZ

34

2018/C 352/42

T-391/18. sz. ügy: 2018. június 27-én benyújtott kereset – Riesco García kontra Parlament

36

2018/C 352/43

T-396/18. sz. ügy: 2018. június 29-én benyújtott kereset – ITSA kontra Bizottság

36

2018/C 352/44

T-436/18. sz. ügy: 2018. július 13-án benyújtott kereset – Prigent kontra Bizottság

37

2018/C 352/45

T-453/18. sz. ügy: 2018. július 24-én benyújtott kereset – Biasotto kontra EUIPO – OOFOS (OOF)

38

2018/C 352/46

T-454/18. sz. ügy: 2018. július 24-én benyújtott kereset – Biasotto kontra EUIPO – OOFOS (OO)

39

2018/C 352/47

T-463/18. sz. ügy: 2018. július 30-án benyújtott kereset – Novartis kontra EUIPO (SMARTSURFACE)

40

2018/C 352/48

T-473/18. sz. ügy: 2018. július 27-én benyújtott kereset – Getsmarter Online kontra EUIPO (getsmarter)

40

2018/C 352/49

T-474/18. sz. ügy: 2018. augusztus 6-án benyújtott kereset – Veit kontra EKB

41

2018/C 352/50

T-481/18. sz. ügy: 2018. augusztus 1-jén/ benyújtott kereset – Electroquímica Onubense kontra ECHA

42

2018/C 352/51

T-487/18. sz. ügy: 2018. augusztus 14-én benyújtott kereset – Stada Arzneimittel kontra EUIPO (ViruProtect)

42

2018/C 352/52

T-491/18. sz. ügy: 2018. augusztus 14-én benyújtott kereset – Vafo Praha kontra EUIPO – Rutzinger-Kurpas (Meatlove)

43

2018/C 352/53

T-492/18. sz. ügy: 2018. augusztus 15-én benyújtott kereset – Zhadanov kontra EUIPO (Scanner Pro)

44

2018/C 352/54

T-495/18. sz. ügy: 2018. augusztus 17-én benyújtott kereset – Dermatest kontra EUIPO (DERMATEST)

44

2018/C 352/55

T-496/18. sz. ügy: 2018. augusztus 17-én benyújtott kereset – OCU kontra ESZT

45

2018/C 352/56

T-497/18. sz. ügy: 2018. augusztus 14-én benyújtott kereset – IAK – Forum International kontra EUIPO – Schwalb (IAK)

46

2018/C 352/57

T-498/18. sz. ügy: 2018. augusztus 20-án benyújtott kereset – ZPC Flis kontra EUIPO – Aldi Einkauf (Happy Moreno choco)

47

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2018/C 352/01)

Utolsó kiadvány

HL C 341., 2018.9.24

Korábbi közzétételek

HL C 328., 2018.9.17.

HL C 319., 2018.9.10.

HL C 311., 2018.9.3.

HL C 301., 2018.8.27.

HL C 294., 2018.8.20.

HL C 285., 2018.8.13.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/2

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Juzgado de Primera Instancia no 38 de Barcelona, Tribunal Supremo [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Banco Santander, SA kontra Mahamadou Demba, Mercedes Godoy Bonet (C-96/16), Rafael Ramón Escobedo Cortés kontra Banco de Sabadell SA (C-94/17)

(C-96/16. és C-94/17. sz. egyesített ügyek) (1)

((Előzetes döntéshozatal - 93/13/EGK irányelv - Tisztességtelen feltételek - Hatály - Követelés engedményezése - Fogyasztói kölcsönszerződés - E szerződés késedelmikamat-mértéket rögzítő feltételének tisztességtelen jellegére vonatkozó értékelési szempontok - E jelleg következményei))

(2018/C 352/02)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróságok

Juzgado de Primera Instancia no 38 de Barcelona, Tribunal Supremo

Az alapeljárás felei

Felperesek: Banco Santander, SA (C-96/16), Rafael Ramón Escobedo Cortés (C-94/17)

Alperesek: Mahamadou Demba, Mercedes Godoy Bonet (C-96/16), Banco de Sabadell SA (C-94/17)

Rendelkező rész

| 1) | A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelvet egyrészt úgy kell értelmezni, hogy az nem alkalmazandó egy olyan üzleti gyakorlatra, amely abból áll, hogy valamely fogyasztóval szemben fennálló követelést engedményeznek vagy vásárolnak, anélkül hogy a fogyasztói kölcsönszerződés az ilyen engedményezés lehetőségét előírná, vagy hogy utóbbit ezen engedményezésről előzetesen tájékoztatnák, illetve ahhoz hozzájárulását adná, és anélkül, hogy biztosítanák számára a lehetőséget, hogy a tartozását visszavásárolja, és ezzel megszüntesse a tartozását, megfizetve az engedményes részére azt az ellenértéket, amelyet utóbbi fizetett ki az említett engedményezés címén, a vonatkozó kamatokkal, költségekkel és eljárási költségekkel együtt. Másrészt ezen irányelv egyáltalán nem alkalmazandó az olyan nemzeti rendelkezésekre, mint amelyek a Código Civil (polgári törvénykönyv) 1535. cikkében, valamint a 2000. január 7-i Ley 1/2000 de Enjuiciamiento Civil (a polgári perrendtartásról szóló 1/2000. sz. törvény) 17. és 540. cikkében találhatók, amelyek ilyen visszavásárlási lehetőséget tartalmaznak, és a folyamatban lévő eljárásokban az engedményesnek az engedményező helyébe lépését szabályozzák. |
| --- | --- |

1)

A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelvet egyrészt úgy kell értelmezni, hogy az nem alkalmazandó egy olyan üzleti gyakorlatra, amely abból áll, hogy valamely fogyasztóval szemben fennálló követelést engedményeznek vagy vásárolnak, anélkül hogy a fogyasztói kölcsönszerződés az ilyen engedményezés lehetőségét előírná, vagy hogy utóbbit ezen engedményezésről előzetesen tájékoztatnák, illetve ahhoz hozzájárulását adná, és anélkül, hogy biztosítanák számára a lehetőséget, hogy a tartozását visszavásárolja, és ezzel megszüntesse a tartozását, megfizetve az engedményes részére azt az ellenértéket, amelyet utóbbi fizetett ki az említett engedményezés címén, a vonatkozó kamatokkal, költségekkel és eljárási költségekkel együtt. Másrészt ezen irányelv egyáltalán nem alkalmazandó az olyan nemzeti rendelkezésekre, mint amelyek a Código Civil (polgári törvénykönyv) 1535. cikkében, valamint a 2000. január 7-i Ley 1/2000 de Enjuiciamiento Civil (a polgári perrendtartásról szóló 1/2000. sz. törvény) 17. és 540. cikkében találhatók, amelyek ilyen visszavásárlási lehetőséget tartalmaznak, és a folyamatban lévő eljárásokban az engedményesnek az engedményező helyébe lépését szabályozzák.

| 2) | A 93/13 irányelvet úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti ítélkezési gyakorlat, mint a Tribunal Supremo (legfelsőbb bíróság, Spanyolország) alapeljárásban szereplő ítélkezési gyakorlata, amely szerint tisztességtelen a fogyasztói kölcsönszerződés azon meg nem tárgyalt feltétele, amely az alkalmazandó késedelmikamat-mértéket rögzíti, mégpedig abból az okból, hogy a fizetési késedelemben lévő fogyasztót aránytalanul magas összegű kártérítéssel sújtja, mivel e mérték több mint két százalékponttal meghaladja az ügyleti kamat szerződésben kikötött mértékét. |
| --- | --- |

2)

A 93/13 irányelvet úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti ítélkezési gyakorlat, mint a Tribunal Supremo (legfelsőbb bíróság, Spanyolország) alapeljárásban szereplő ítélkezési gyakorlata, amely szerint tisztességtelen a fogyasztói kölcsönszerződés azon meg nem tárgyalt feltétele, amely az alkalmazandó késedelmikamat-mértéket rögzíti, mégpedig abból az okból, hogy a fizetési késedelemben lévő fogyasztót aránytalanul magas összegű kártérítéssel sújtja, mivel e mérték több mint két százalékponttal meghaladja az ügyleti kamat szerződésben kikötött mértékét.

| 3) | A 93/13 irányelvet úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti ítélkezési gyakorlat, mint a Tribunal Supremo (legfelsőbb bíróság, Spanyolország) alapeljárásban szereplő ítélkezési gyakorlata, amely szerint a fogyasztói kölcsönszerződés késedelmikamat-mértéket rögzítő, meg nem tárgyalt feltétele tisztességtelen jellegéből eredő jogkövetkezmény az, hogy teljes egészében törlik e késedelmi kamatokat, de az e szerződésben kikötött ügyleti kamatokat továbbra is felszámítják. |
| --- | --- |

3)

A 93/13 irányelvet úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti ítélkezési gyakorlat, mint a Tribunal Supremo (legfelsőbb bíróság, Spanyolország) alapeljárásban szereplő ítélkezési gyakorlata, amely szerint a fogyasztói kölcsönszerződés késedelmikamat-mértéket rögzítő, meg nem tárgyalt feltétele tisztességtelen jellegéből eredő jogkövetkezmény az, hogy teljes egészében törlik e késedelmi kamatokat, de az e szerződésben kikötött ügyleti kamatokat továbbra is felszámítják.

---

(1)  HL C 145., 2016.4.25.

HL C 151., 2017.5.15.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/3

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Tribunal Superior de Justicia de Castilla y León [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Jorge Luis Colino Sigüenza kontra Ayuntamiento de Valladolid és társai

(C-472/16. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - 2001/23/EK irányelv - Hatály - Az 1. cikk (1) bekezdése - Vállalkozások átruházása - A munkavállalók jogainak védelme - Önkormányzati zeneiskola működtetésével kapcsolatos, szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződés - Az első nyertes ajánlattevő tevékenységének a folyamatban lévő iskolaév vége előtti megszüntetése és az új nyertes ajánlattevőnek a következő iskolaév elején történő kijelölése - A 4. cikk (1) bekezdése - Az átruházással indokolt elbocsátások tilalma - Kivétel - Gazdasági, műszaki vagy szervezeti jellegű, és a munkaerő tekintetében változásokat eredményező okok miatt sorra kerülő elbocsátások - Az Európai Unió Alapjogi Chartája - 47. cikk))

(2018/C 352/03)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Superior de Justicia de Castilla y León

Az alapeljárás felei

Felperes: Jorge Luis Colino Sigüenza

Alperesek: Ayuntamiento de Valladolid, In-Pulso Musical SC, Miguel del Real Llorente, Administrador Concursal de Músicos y Escuela SL, Músicos y Escuela SL, Fondo de Garantía Salarial (Fogasa)

Rendelkező rész

| 1) | A munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EK tanácsi irányelv 1. cikkének (1) bekezdését akként kell értelmezni, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozhat egy, az alapeljárásbelihez hasonló olyan helyzet, amelyben egy önkormányzati zeneiskola működtetésével kapcsolatos, szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződés nyertes ajánlattevője, aki számára az e tevékenység folytatásához szükséges valamennyi tárgyi eszközt az önkormányzat biztosította, a folyamatban lévő iskolaév vége előtt két hónappal megszünteti ezt a tevékenységet, elbocsátja az alkalmazottakat és ezeket a tárgyi eszközöket visszaadja az önkormányzatnak, amely új közbeszerzési eljárást folytat le kizárólag a következő iskolaév tekintetében és az új nyertes ajánlattevő számára biztosítja ugyanezeket a tárgyi eszközöket. |
| --- | --- |

1)

A munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EK tanácsi irányelv 1. cikkének (1) bekezdését akként kell értelmezni, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozhat egy, az alapeljárásbelihez hasonló olyan helyzet, amelyben egy önkormányzati zeneiskola működtetésével kapcsolatos, szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződés nyertes ajánlattevője, aki számára az e tevékenység folytatásához szükséges valamennyi tárgyi eszközt az önkormányzat biztosította, a folyamatban lévő iskolaév vége előtt két hónappal megszünteti ezt a tevékenységet, elbocsátja az alkalmazottakat és ezeket a tárgyi eszközöket visszaadja az önkormányzatnak, amely új közbeszerzési eljárást folytat le kizárólag a következő iskolaév tekintetében és az új nyertes ajánlattevő számára biztosítja ugyanezeket a tárgyi eszközöket.

| 2) | A 2001/23 irányelv 4. cikkének (1) bekezdését akként kell értelmezni, hogy az alapeljárásbelihez hasonló olyan körülmények között, amikor egy önkormányzati zeneiskola működtetésével kapcsolatos, szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződés nyertes ajánlattevője a folyamatban lévő iskolaév vége előtt két hónappal megszünteti ezt a tevékenységet és elbocsátja az alkalmazottakat, a következő iskolaév elején pedig a tevékenységet az új nyertes ajánlattevő folytatja, úgy tűnik, hogy a munkavállalók elbocsátására az e rendelkezés értelmében vett „gazdasági, műszaki vagy szervezeti jellegű, és a munkaerő tekintetében változásokat eredményez[ő]” okok miatt került sor, feltéve hogy az összes munkavállaló elbocsátását övező körülmények, valamint az új szolgáltató késedelmes kijelölése nem olyan szándékos intézkedést képez, amely arra irányul, hogy megfosszák ezeket a munkavállalókat azoktól a jogoktól, amelyeket számukra a 2001/23 irányelv biztosít, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell vizsgálnia. |
| --- | --- |

2)

A 2001/23 irányelv 4. cikkének (1) bekezdését akként kell értelmezni, hogy az alapeljárásbelihez hasonló olyan körülmények között, amikor egy önkormányzati zeneiskola működtetésével kapcsolatos, szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződés nyertes ajánlattevője a folyamatban lévő iskolaév vége előtt két hónappal megszünteti ezt a tevékenységet és elbocsátja az alkalmazottakat, a következő iskolaév elején pedig a tevékenységet az új nyertes ajánlattevő folytatja, úgy tűnik, hogy a munkavállalók elbocsátására az e rendelkezés értelmében vett „gazdasági, műszaki vagy szervezeti jellegű, és a munkaerő tekintetében változásokat eredményez[ő]” okok miatt került sor, feltéve hogy az összes munkavállaló elbocsátását övező körülmények, valamint az új szolgáltató késedelmes kijelölése nem olyan szándékos intézkedést képez, amely arra irányul, hogy megfosszák ezeket a munkavállalókat azoktól a jogoktól, amelyeket számukra a 2001/23 irányelv biztosít, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell vizsgálnia.

---

(1)  HL C 441., 2016.11.28.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/4

---

A Bíróság (második tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Tribunal Supremo [Spanyolország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Saras Energía SA kontra Administración del Estado

(C-561/16. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - 2012/27/EU irányelv - A 7. cikk (1), (4) és (9) bekezdése - A 20. cikk (4) és (6) bekezdése - Az energiahatékonyság ösztönzése - Energiahatékonysági kötelezettségi rendszer - Más szakpolitikai intézkedések - Nemzeti energiahatékonysági alap - Az energiahatékonysági kötelezettségek teljesítését szolgáló fő intézkedésként ilyen alap létrehozása - Hozzájárulási kötelezettség - A kötelezett felek kijelölése - Energiaelosztók és/vagy kiskereskedelmienergia-értékesítő vállalkozások))

(2018/C 352/04)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Supremo

Az alapeljárás felei

Felperes: Saras Energía SA

Alperes: Administración del Estado

Az eljárásban részt vesz: Endesa SA, Endesa Energía SA, Endesa Energía XXI SLU, Viesgo Infraestructuras Energéticas SL, Hidroeléctrica del Cantábrico SAU, Nexus Energía SA, Nexus Renovables SLU, Engie España SL, Villar Mir Energía SL, Energya VM Gestión de Energía SLU, Estaciones de Servicio de Guipúzcoa SA, Acciona Green Energy Developments SLU, Fortia Energía SL

Rendelkező rész

| 1) | Az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 7. és 20. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely az energiahatékonysági kötelezettségek teljesítésének fő módjaként a nemzeti energiahatékonysági alaphoz való éves hozzájárulási rendszert vezet be, feltéve, hogy egyrészt e szabályozás olyan mértékben biztosítja az energiamegtakarítás elérését, amely egyenértékű az ezen irányelv 7. cikkének (1) bekezdése címén bevezethető energiahatékonysági kötelezettségi rendszerekkel, és másrészt tiszteletben tartják az említett irányelv 7. cikkének (10) és (11) bekezdésében előírt követelményeket, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia. |
| --- | --- |

1)

Az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 7. és 20. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely az energiahatékonysági kötelezettségek teljesítésének fő módjaként a nemzeti energiahatékonysági alaphoz való éves hozzájárulási rendszert vezet be, feltéve, hogy egyrészt e szabályozás olyan mértékben biztosítja az energiamegtakarítás elérését, amely egyenértékű az ezen irányelv 7. cikkének (1) bekezdése címén bevezethető energiahatékonysági kötelezettségi rendszerekkel, és másrészt tiszteletben tartják az említett irányelv 7. cikkének (10) és (11) bekezdésében előírt követelményeket, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia.

| 2) | A 2012/27 irányelv 7. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint amelyről az alapügyben szó van, amely csak az energiaágazat bizonyos meghatározott vállalkozásaival szemben ír elő energiahatékonysági kötelezettségeket, feltéve, hogy e vállalkozások kötelezett felekként történő kijelölése ténylegesen kifejezetten meghatározott, objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokon alapul, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia. |
| --- | --- |

2)

A 2012/27 irányelv 7. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint amelyről az alapügyben szó van, amely csak az energiaágazat bizonyos meghatározott vállalkozásaival szemben ír elő energiahatékonysági kötelezettségeket, feltéve, hogy e vállalkozások kötelezett felekként történő kijelölése ténylegesen kifejezetten meghatározott, objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokon alapul, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia.

---

(1)  HL C 22., 2017.1.23.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/4

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Tribunal Arbitral Tributário [Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD] [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – TGE Gas Engineering GmbH – Sucursal em Portugal kontra Autoridade Tributária e Aduaneira

(C-16/17. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Hozzáadottérték-adó (héa) - Az előzetesen megfizetett adó levonása - Az adólevonási jog keletkezése és hatálya))

(2018/C 352/05)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD)

Az alapeljárás felei

Felperes: TGE Gas Engineering GmbH – Sucursal em Portugal

Alperes: Autoridade Tributária e Aduaneira

Rendelkező rész

A 2010. július 13-i 2010/45/EU tanácsi irányelvvel módosított, a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 167. és 168. cikkét, valamint a semlegesség elvét úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes, ha valamely tagállam adóhatósága megállapítja, hogy a valamely más tagállamban székhellyel rendelkező társaság, valamint az első államban lévő leányvállalata két eltérő jogalany, mivel e jogalanyok saját adónyilvántartási számmal rendelkeznek, és ennek okán elutasítja, hogy e leányvállalat levonja a gazdasági egyesülés által – amelynek az említett társaság a tagja, a leányvállalata viszont nem tagja – kibocsátott terhelési értesítéseken feltüntetett hozzáadottérték-adót.

---

(1)  HL C 104., 2017.4.3.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/5

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Bundesverwaltungsgericht [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – VTB Bank (Austria) AG kontra Finanzmarktaufsichtsbehörde

(C-52/17. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Jogszabályok közelítése - 2013/36/EU irányelv - 64., 65. és 67. cikk - 575/2013/EU irányelv - A 395. cikk (1) és (5) bekezdése - Hitelintézetek felügyelete - Felügyeleti és szankcionálási hatáskörök - Nagykockázat-vállalásokra vonatkozó határértékek - E határértékek túllépése esetén kamatkivetést előíró tagállami szabályozás - 468/2014 (EU) rendelet - 48. cikk - Az Európai Központi Bank (EKB) és a nemzeti felügyelő hatóság közötti hatáskörváltás - Hivatalosan megindított felügyeleti eljárás))

(2018/C 352/06)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesverwaltungsgericht

Az alapeljárás felei

Felperes: VTB Bank (Austria) AG

Alperes: Finanzmarktaufsichtsbehörde

Rendelkező rész

| 1) | A hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 64. cikkét és 65. cikkének (1) bekezdését, a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 395. cikkének (1) és (5) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az a nemzeti szabályozás, amely szerint az 575/2013 rendelet 395. cikkének (1) bekezdésében előírt kitettségi határértékek túllépése esetén a hitelintézettel szemben a lefölözési kamatot még abban az esetben is automatikusan kivetik, ha az utóbbi eleget tesz az e rendelet 395. cikkének (5) bekezdésében foglalt feltételeknek, amelyek a hitelintézet számára az említett határértékek túllépését lehetővé teszik. |
| --- | --- |

1)

A hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 64. cikkét és 65. cikkének (1) bekezdését, a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 395. cikkének (1) és (5) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az a nemzeti szabályozás, amely szerint az 575/2013 rendelet 395. cikkének (1) bekezdésében előírt kitettségi határértékek túllépése esetén a hitelintézettel szemben a lefölözési kamatot még abban az esetben is automatikusan kivetik, ha az utóbbi eleget tesz az e rendelet 395. cikkének (5) bekezdésében foglalt feltételeknek, amelyek a hitelintézet számára az említett határértékek túllépését lehetővé teszik.

| 2) | Az Egységes Felügyeleti Mechanizmuson belül az Európai Központi Bank és az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a kijelölt nemzeti hatóságok közötti együttműködési keretrendszer létrehozásáról szóló, 2014. április 16-i 468/2014/EU európai központi banki rendelet (SSM-keretrendelet) 48. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a prudenciális felügyeleti eljárást e rendelkezés értelmében nem lehet hivatalosan megindítottnak tekinteni abban az esetben, ha a hitelintézet a nemzeti felügyeleti hatóságnál az 575/2013 rendelet 395. cikkének (1) bekezdésében előírt határértékek túllépését bejelenti, sem pedig abban az esetben, ha ez a hatóság a hasonló jogsértésekre vonatkozó párhuzamos eljárásban már határozatot fogadott el. |
| --- | --- |

2)

Az Egységes Felügyeleti Mechanizmuson belül az Európai Központi Bank és az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a kijelölt nemzeti hatóságok közötti együttműködési keretrendszer létrehozásáról szóló, 2014. április 16-i 468/2014/EU európai központi banki rendelet (SSM-keretrendelet) 48. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a prudenciális felügyeleti eljárást e rendelkezés értelmében nem lehet hivatalosan megindítottnak tekinteni abban az esetben, ha a hitelintézet a nemzeti felügyeleti hatóságnál az 575/2013 rendelet 395. cikkének (1) bekezdésében előírt határértékek túllépését bejelenti, sem pedig abban az esetben, ha ez a hatóság a hasonló jogsértésekre vonatkozó párhuzamos eljárásban már határozatot fogadott el.

---

(1)  HL C 144., 2017.5.8.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/6

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Conseil d’État [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Château du Grand Bois SCI kontra Établissement national des produits de l’agriculture et de la mer (FranceAgriMer)

(C-59/17. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Mezőgazdaság - Borpiac - 555/2008/EK rendelet - A szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához nyújtott támogatások - Bejelentés nélküli helyszíni ellenőrzések - Az ellenőrző tisztviselők hatásköre - A tisztviselők azon lehetősége, hogy a mezőgazdasági termelő hozzájárulása nélkül belépjenek a mezőgazdasági üzemi területre))

(2018/C 352/07)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Conseil d’État

Az alapeljárás felei

Felperes: Château du Grand Bois SCI

Alperes: Établissement national des produits de l’agriculture et de la mer (FranceAgriMer)

Rendelkező rész

A borpiac közös szervezéséről szóló 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a támogatási programok, a harmadik országokkal folytatott kereskedelem, a termelési potenciál és borágazat ellenőrzése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2008. június 27-i 555/2008/EK bizottsági rendelet 76., 78. és 81. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azok nem teszik lehetővé a helyszíni ellenőrzést végző tisztviselők számára, hogy a mezőgazdasági termelő hozzájárulása nélkül belépjenek a mezőgazdasági üzemi területre.

---

(1)  HL C 112., 2017.4.10.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/6

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Landesarbeitsgericht Berlin-Brandenburg [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Miriam Bichat (C-61/17), Daniela Chlubna (C-62/17), Isabelle Walkner (C-72/17) kontra Aviation Passage Service Berlin GmbH & Co. KG

(C-61/17., C-62/17. és C-72/17. sz. egyesített ügyek) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Szociálpolitika - Csoportos létszámcsökkentés – 98/59/EK irányelv - A 2. cikk (4) bekezdésének első albekezdése - A „munkáltatót ellenőrző vállalkozás” fogalma - A munkavállalókkal folytatott konzultációs eljárások - Bizonyítási teher))

(2018/C 352/08)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landesarbeitsgericht Berlin-Brandenburg

Az alapeljárás felei

Felperesek: Miriam Bichat (C-61/17), Daniela Chlubna (C-62/17), Isabelle Walkner (C-72/17)

Alperes: Aviation Passage Service Berlin GmbH & Co. KG

Rendelkező rész

A csoportos létszámcsökkentésre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1998. július 20-i 98/59/EK tanácsi irányelv 2. cikke (4) bekezdésének első albekezdését úgy kell értelmezni, hogy a „munkáltatót ellenőrző vállalkozás” fogalma kiterjed minden, e munkáltatóhoz az alaptőkéjében való részesedés, vagy bármely más olyan jogi kötelékkel kapcsolódó vállalkozásra, amely lehetővé teszi a munkáltató döntéshozatali szerveiben meghatározó befolyás gyakorlását és a munkáltató csoportos létszámcsökkentés megfontolására vagy végrehajtására való kényszerítését.

---

(1)  HL C 144., 2017.5.8.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/7

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Cour de cassation [Franciaország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Administration des douanes et droits indirects, Etablissement national des produits de l'agriculture et de la mer (FranceAgriMer) kontra Hubert Clergeau és társai

(C-115/17. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - 1964/82/EGK rendelet - Az egyes csontozott marhahúsokra nyújtott különleges export-visszatérítések megszerzése céljából tett hamis nyilatkozatok vagy elkövetett csalás - Az 1964/82 rendeletnek a különleges export-visszatérítésekre való jogosultságot kiterjesztő módosítása - Az enyhébb büntető jogszabály visszaható hatályú alkalmazásának elve - Az Európai Unió Alapjogi Chartája 49. cikke (1) bekezdésének harmadik mondata))

(2018/C 352/09)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour de cassation

Az alapeljárás felei

Felperesek: Administration des douanes et droits indirects, Etablissement national des produits de l'agriculture et de la mer (FranceAgriMer)

Alperesek: Hubert Clergeau, Jean-Luc Labrousse, Jean-Jacques Berthellemy, Alain Bouchet, Jean-Pierre Dubois, Marcel Géry, Jean-Paul Matrat, Jean-Pierre Paziot, Patrice Raillot

Rendelkező rész

Az enyhébb büntető jogszabály visszaható hatályú alkalmazásának az Európai Unió Alapjogi Chartája 49. cikke (1) bekezdésének harmadik mondatában rögzített elvét akként kell értelmezni, hogy azzal nem ellenétes, hogy valamely személyt az egyes csontozott marhahúsokra nyújtott különleges export-visszatérítésekre vonatkozó feltételek megállapításáról szóló, 1982. július 20-i 1964/82/EGK bizottsági rendeletben előírt különleges export-visszatérítéseknek csalás vagy a kért export-visszatérítésekkel érintett áruk jellegére vonatkozó hamis nyilatkozatok révén történő jogosulatlan megszerzése miatt elítéljenek, amennyiben az e rendeletnek a felrótt cselekmények utáni módosítása következtében az általa exportált áruk jogosulttá váltak ezekre az export-visszatérítésekre.

---

(1)  HL C 178., 2017.6.6.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/8

---

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Satversmes tiesa [Lettország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Administratīvā rajona tiesa kontra Ministru kabinets

(C-120/17. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Mezőgazdaság - Vidékfejlesztési támogatás - 1257/1999/EK rendelet - 10 – 12. cikk - Korengedményes nyugdíjazási támogatás - A korengedményes nyugdíjazási támogatás öröklését előíró nemzeti szabályozás - Az Európai Bizottság által jóváhagyott szabályozás - Az álláspont későbbi módosulása - Bizalomvédelem))

(2018/C 352/10)

Az eljárás nyelve: lett

A kérdést előterjesztő bíróság

Satversmes tiesa

Az alapeljárás felei

Felperes: Administratīvā rajona tiesa

Alperes: Ministru kabinets

Rendelkező rész

| 1) | Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, valamint az egyes rendeletek módosításáról, illetve hatályon kívül helyezéséről szóló, 1999. május 17-i 1257/1999/EK tanácsi rendelet 10–12. cikkét úgy kell értelmezni, hogy e cikkekkel ellentétes, ha a tagállamok azok végrehajtása során olyan intézkedéseket fogadnak el, amelyek lehetővé teszik az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló korengedményes nyugdíjazási támogatás öröklését. |
| --- | --- |

1)

Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról, valamint az egyes rendeletek módosításáról, illetve hatályon kívül helyezéséről szóló, 1999. május 17-i 1257/1999/EK tanácsi rendelet 10–12. cikkét úgy kell értelmezni, hogy e cikkekkel ellentétes, ha a tagállamok azok végrehajtása során olyan intézkedéseket fogadnak el, amelyek lehetővé teszik az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló korengedményes nyugdíjazási támogatás öröklését.

| 2) | A bizalomvédelem elvét úgy kell értelmezni, hogy az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló, olyan nemzeti jogszabály, amely előírta a korengedményes nyugdíjazási támogatás öröklését, és amelyet az Európai Bizottság az 1257/1999 rendelettel összhangban állóként jóváhagyott, jogos bizalmat keletkeztetett az e támogatásban részesülő gazdálkodók örökösei tekintetében, és az olyan megállapítás, mint amelyet az Európai Bizottság vidékfejlesztési szakbizottsága 2011. október 19-i ülésének a jegyzőkönyve említ, és amely szerint az említett támogatás nem örökölhető, nem vetett véget e jogos bizalomnak. |
| --- | --- |

2)

A bizalomvédelem elvét úgy kell értelmezni, hogy az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló, olyan nemzeti jogszabály, amely előírta a korengedményes nyugdíjazási támogatás öröklését, és amelyet az Európai Bizottság az 1257/1999 rendelettel összhangban állóként jóváhagyott, jogos bizalmat keletkeztetett az e támogatásban részesülő gazdálkodók örökösei tekintetében, és az olyan megállapítás, mint amelyet az Európai Bizottság vidékfejlesztési szakbizottsága 2011. október 19-i ülésének a jegyzőkönyve említ, és amely szerint az említett támogatás nem örökölhető, nem vetett véget e jogos bizalomnak.

---

(1)  HL C 168., 2017.5.29.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/8

---

A Bíróság (nagytanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Court of Appeal [Írország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – David Smith kontra Patrick Meade, Philip Meade, FBD Insurance plc, Ireland, Attorney General

(C-122/17. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Jogszabályok közelítése - Gépjármű-felelősségbiztosítás - 90/232/EGK harmadik irányelv - 1. cikk - A gépjármű vezetője kivételével valamennyi utas személyi sérülésével kapcsolatos felelősség - Kötelező biztosítás - Az irányelvek közvetlen hatálya - Az irányelvvel ellentétes nemzeti szabályozás alkalmazásának mellőzésére irányuló kötelezettség - Az irányelvvel ellentétes szerződési záradék alkalmazásának mellőzése))

(2018/C 352/11)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Court of Appeal

Az alapeljárás felei

Felperes: David Smith

Alperesek: Patrick Meade, Philip Meade, FBD Insurance plc, Ireland, Attorney General

Rendelkező rész

Az uniós jogot és különösen az EUMSZ 288. cikket úgy kell értelmezni, hogy a magánszemélyek közötti jogvita tárgyában eljáró nemzeti bíróság, amely nem tudja egy irányelv olyan rendelkezésével ellentétes nemzeti jogi rendelkezéseit az előbbi rendelkezéssel összhangban értelmezni, amely a közvetlen hatályhoz szükséges valamennyi feltételnek eleget tesz, kizárólag az uniós jog alapján nem köteles e nemzeti rendelkezések, valamint az e rendelkezéseknek megfelelően a biztosítási szerződésben szereplő záradék alkalmazását mellőzni.

Az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló helyzetben az a fél, akit a nemzeti jog uniós joggal való összeegyeztethetetlensége következtében sérelem ért, vagy e fél jogutódja mindazonáltal hivatkozhat az 1991. november 19-i Francovich és társai ítéletből (C-6/90 és C-9/90, EU:C:1991:428) eredő ítélkezési gyakorlatra annak érdekében, hogy adott esetben kártérítést kapjon a tagállamtól.

---

(1)  HL C 151., 2017.5.15.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/9

---

A Bíróság (első tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Bundesverwaltungsgericht [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Nefiye Yön kontra Landeshauptstadt Stuttgart

(C-123/17. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Az EGK – Törökország társulás - 2/76 határozat - 7. cikk - „Standstill” klauzula - Valamely török munkavállaló családtagjainak tartózkodási joga - Valamely tagállam területére történő beutazás esetén fennálló vízumkötelezettség))

(2018/C 352/12)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesverwaltungsgericht

Az alapeljárás felei

Felperes: Nefiye Yön

Alperes: Landeshauptstadt Stuttgart

Az eljárásban részt vesz: Vertreter des Bundesinteresses beim Bundesverwaltungsgericht

Rendelkező rész

Az Európai Gazdasági Közösség és Törökország közötti társulást létrehozó megállapodásban – amelyet 1963. szeptember 12-én Ankarában írt alá egyrészről a Török Köztársaság, másrészről az EGK tagállamai és a Közösség, és amelyet a Közösség nevében az 1963. december 23-i 64/732/EGK tanácsi határozattal kötöttek meg, hagytak jóvá és erősítettek meg – létrehozott társulási tanács által elfogadott 1976. december 20-i 2/76 határozat 7. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az 1976. december 20. és 1980. november 30. közötti időszak során bevezetett olyan nemzeti jogi intézkedés, mint amely az alapeljárásban szerepel, amely az érintett tagállamban jogszerűen tartózkodó török munkavállalónak a harmadik állambeli állampolgár családtagjai részére a tartózkodási engedély családegyesítés céljából történő kiadását attól teszi függővé, hogy ezen állampolgárok a nemzeti területre történő beutazást megelőzően az említett egyesítés céljából vízumot szerezzenek, e rendelkezés értelmében „új korlátozásnak” minősül. Egy ilyen intézkedés mindazonáltal igazolható lehet a hatékony idegenrendészeti ellenőrzéssel és a migrációs áramlások kezelésével kapcsolatos okok alapján, de csak akkor fogadható el, ha a végrehajtási módjai nem haladják meg a kitűzött cél eléréséhez szükséges mértéket, aminek a vizsgálata a kérdést előterjesztő bíróság feladata.

---

(1)  HL C 318., 2017.9.25.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/10

---

A Bíróság (második tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Land Nordrhein-Westfalen kontra Dirk Renckhoff

(C-161/17. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Szerzői jog és szomszédos jogok - 2001/29/EK irányelv - Információs társadalom - A szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolása - A 3. cikk (1) bekezdése - Nyilvánossághoz közvetítés - Fogalom - Korábban valamely internetes oldalon a szerzői jogi jogosult engedélyével, korlátozó intézkedés nélkül közzétett fényképnek egy másik internetes oldalon az említett jogosult engedélye nélkül történő, online elérhetővé tétele - Új közönség))

(2018/C 352/13)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperes: Land Nordrhein-Westfalen

Alperes: Dirk Renckhoff

Rendelkező rész

Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „nyilvánossághoz közvetítés” fogalmát úgy kell értelmezni, hogy az kiterjed a korábban valamely internetes oldalon a szerzői jogi jogosult engedélyével, a letöltést megakadályozó korlátozó intézkedés nélkül közzétett valamely fényképnek egy másik internetes oldalon való online elérhetővé tételére.

---

(1)  HL C 231., 2017.7.17.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/11

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Kúria [Magyarország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Hochtief AG kontra Budapest Főváros Önkormányzata

(C-300/17. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Közbeszerzési szerződések - Jogorvoslati eljárások - 89/665/EK irányelv - Kártérítési kereset - A 2. cikk (6) bekezdése - Bármely kártérítési kereset elfogadhatóságát az állítólagos kárt okozó ajánlatkérői határozat jogellenessége előzetes és jogerős megállapításának alárendelő nemzeti szabályozás - Megsemmisítés iránti kereset - Valamely döntőbizottság előtti előzetes jogorvoslat - A döntőbizottság határozatainak bírósági felülvizsgálata - A döntőbizottság előtt fel nem hozott jogalapokra való hivatkozást kizáró nemzeti szabályozás - Az Európai Unió Alapjogi Chartája - 47. cikk - A hatékony bírói jogvédelemhez való jog - A tényleges érvényesülés és az egyenértékűség elve))

(2018/C 352/14)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Kúria

Az alapeljárás felei

Felperes: Hochtief AG

Alperes: Budapest Főváros Önkormányzata

Rendelkező rész

| 1) | A koncessziós szerződésekről szóló, 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1989. december 21-i 89/665/EGK tanácsi irányelv 2. cikkének (6) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan tagállami eljárásjogi rendelkezés, mint amely az alapeljárás tárgyát képezi, és amely a közbeszerzésre, illetőleg a közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályok megsértése miatt bármely polgári jogi igény érvényesíthetőségének feltételéül szabja, hogy valamely döntőbizottság, illetőleg – e döntőbizottság határozatának felülvizsgálata során – a bíróság a jogsértést jogerősen megállapítsa. |
| --- | --- |

1)

A koncessziós szerződésekről szóló, 2014. február 26-i 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1989. december 21-i 89/665/EGK tanácsi irányelv 2. cikkének (6) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan tagállami eljárásjogi rendelkezés, mint amely az alapeljárás tárgyát képezi, és amely a közbeszerzésre, illetőleg a közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályok megsértése miatt bármely polgári jogi igény érvényesíthetőségének feltételéül szabja, hogy valamely döntőbizottság, illetőleg – e döntőbizottság határozatának felülvizsgálata során – a bíróság a jogsértést jogerősen megállapítsa.

| 2) | Az uniós jogot, és különösen a 2014/23 irányelv által módosított 89/665 irányelv – az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkére tekintettel értelmezett – 1. cikkének (1) és (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes a kártérítési perben az olyan tagállami eljárásjogi előírás, mint amely az alapeljárás tárgyát képezi, és amely a közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásai keretében az ajánlatkérők által elfogadott határozatok elsőfokú felülvizsgálatáért felelős valamely döntőbizottság által hozott határozatok bírósági felülvizsgálatát kizárólag az e döntőbizottság előtti eljárás során előadott jogalapok vizsgálatára korlátozza. |
| --- | --- |

2)

Az uniós jogot, és különösen a 2014/23 irányelv által módosított 89/665 irányelv – az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkére tekintettel értelmezett – 1. cikkének (1) és (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes a kártérítési perben az olyan tagállami eljárásjogi előírás, mint amely az alapeljárás tárgyát képezi, és amely a közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásai keretében az ajánlatkérők által elfogadott határozatok elsőfokú felülvizsgálatáért felelős valamely döntőbizottság által hozott határozatok bírósági felülvizsgálatát kizárólag az e döntőbizottság előtti eljárás során előadott jogalapok vizsgálatára korlátozza.

---

(1)  HL C 269., 2017.8.14.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/12

---

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Verwaltungsgerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Gerhard Prenninger és társai kontra Oberösterreichische Landesregierung

(C-329/17. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Környezet - 2011/92/EU irányelv - Egyes projektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálata - II. melléklet - Az 1. pont d) alpontja - Az „erdőirtás más földhasználatra történő áttérés céljából” fogalma - Erdőnyiladéknak villamos energia átvitelét szolgáló távvezeték építéséhez és üzemeltetéséhez kapcsolódó kialakítása))

(2018/C 352/15)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Verwaltungsgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperesek: Gerhard Prenninger, Karl Helmberger, Franziska Zimmer, Franz Scharinger, Norbert Pühringer, Agrargemeinschaft Pettenbach, Marktgemeinde Vorchdorf, Marktgemeinde Pettenbach, Gemeinde Steinbach am Ziehberg

Alperes: Oberösterreichische Landesregierung

Az eljárásban részt vesz: Netz Oberösterreich GmbH

Rendelkező rész

Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2011. december 13-i 2011/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv II. melléklete 1. pontjának d) alpontját akként kell értelmezni, hogy az e rendelkezés értelmében vett „erdőirtás más földhasználatra történő áttérés céljából” fogalom alá tartozik egy erdőnyiladéknak az alapügyben szereplőhöz hasonló villamos távvezeték építése és üzemeltetése céljából e távvezeték jogszerű fenntartásának ideje alatt történő kialakítása.

---

(1)  HL C 318., 2017.9.25.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/12

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Tartu Halduskohus [Észtország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Argo Kalda Mardi talu kontra Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA)

(C-435/17. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Közös agrárpolitika - Közvetlen kifizetések - 1306/2013/EU rendelet - 93. és 94. cikk - II. melléklet - Kölcsönös megfeleltetés - Mezőgazdasági és környezeti feltételek - Minimális követelmények - Valamely tagállam általi végrehajtás - „Temetkezési örökség” helyszíneinek megőrzésére irányuló kötelezettség - Terjedelem))

(2018/C 352/16)

Az eljárás nyelve: észt

A kérdést előterjesztő bíróság

Tartu Halduskohus

Az alapeljárás felei

Felperes: Argo Kalda Mardi talu

Alperes: Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA)

Rendelkező rész

| 1) | A közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 93. cikkének (1) bekezdését, 94. cikkét és II. mellékletét akként kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az, ha valamely tagállam az e II. mellékletben említett jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásként előírja egy mezőgazdasági területen az olyan kősírok megőrzését, amelyek elmozdítása ezen előírás megsértését, ekként pedig az érintett mezőgazdasági termelőnek járó támogatások csökkentését eredményezi. |
| --- | --- |

1)

A közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 93. cikkének (1) bekezdését, 94. cikkét és II. mellékletét akként kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az, ha valamely tagállam az e II. mellékletben említett jó mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozó előírásként előírja egy mezőgazdasági területen az olyan kősírok megőrzését, amelyek elmozdítása ezen előírás megsértését, ekként pedig az érintett mezőgazdasági termelőnek járó támogatások csökkentését eredményezi.

| 2) | Az 1306/2013 rendelet 72. cikke (1) bekezdésének a) pontját, 91. cikkének (1) és (2) bekezdését, 93. cikkének (1) bekezdését és 94. cikkét, valamint a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b), c) és e) pontját akként kell értelmezni, hogy a jó mezőgazdasági és környezeti állapottal kapcsolatos, az 1306/2013 rendeletben előírt kötelezettségeket a mezőgazdasági üzem teljes területén, és nem csak azon a mezőgazdasági területen kell tiszteletben tartani, amelyre konkrétan támogatást igényeltek. |
| --- | --- |

2)

Az 1306/2013 rendelet 72. cikke (1) bekezdésének a) pontját, 91. cikkének (1) és (2) bekezdését, 93. cikkének (1) bekezdését és 94. cikkét, valamint a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b), c) és e) pontját akként kell értelmezni, hogy a jó mezőgazdasági és környezeti állapottal kapcsolatos, az 1306/2013 rendeletben előírt kötelezettségeket a mezőgazdasági üzem teljes területén, és nem csak azon a mezőgazdasági területen kell tiszteletben tartani, amelyre konkrétan támogatást igényeltek.

---

(1)  HL C 338., 2017.10.9.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/13

---

A Bíróság (hetedik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Riigikohus [Észtország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Viking Motors AS és társai kontra Tallinna linn, Maksu- ja Tolliamet

(C-475/17. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Adózás - A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere - 2006/112/EK irányelv - 401. cikk - A forgalmi adók jellemzőivel bíró nemzeti adók - Tilalom - A „forgalmi adó” fogalma - Helyi értékesítési adó - A héa alapvető jellemzői - Hiány))

(2018/C 352/17)

Az eljárás nyelve: észt

A kérdést előterjesztő bíróság

Riigikohus

Az alapeljárás felei

Felperesek: Viking Motors AS, TKM Beauty Eesti OÜ, TKM King AS, Kaubamaja AS, Selver AS

Alperes: Tallinna linn, Maksu- ja Tolliamet

Rendelkező rész

A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 401. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan adó fenntartása vagy bevezetése, mint az alapeljárás tárgyát képező értékesítési adó.

---

(1)  HL C 347., 2017.10.16.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/14

---

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Verbraucherzentrale Berlin eV kontra Unimatic Vertriebs GmbH

(C-485/17. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Fogyasztóvédelem - 2011/83/EU irányelv - A 2. cikk 9. pontja - Az „üzlethelyiség” fogalma - Szempontok - Kereskedő által vásáron fenntartott standnál megkötött adásvételi szerződés))

(2018/C 352/18)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperes: Verbraucherzentrale Berlin eV

Alperes: Unimatic Vertriebs GmbH

Rendelkező rész

A fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének 9. pontját úgy kell értelmezni, hogy az alapügyben szereplőhöz hasonló, kereskedelmi vásáron kereskedő által felállított stand, ahol a kereskedő évente néhány napon keresztül folytatja tevékenységét, az e rendelkezés értelmében vett „üzlethelyiségnek” minősül, amennyiben – az e tevékenységekkel kapcsolatos körülmények összességére, különösen e stand megjelenésére és magán a vásár helyszínén kihelyezett információkra tekintettel – a szokásosan tájékozott, észszerűen figyelmes és körültekintő fogyasztó észszerűen számíthat arra, hogy a kereskedő tevékenységét ott folytatja és vele szerződéskötési céllal kapcsolatba lép, mindezek vizsgálata a nemzeti bíróság feladata.

---

(1)  HL C 392., 2017.11.20.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/15

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2018. augusztus 7-i ítélete (a Tallinna Ringkonnakohus [Észtország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Coöperatieve Vereniging SNB-REACT U. A. kontra Deepak Mehta

(C-521/17. sz. ügy) (1)

((Előzetes döntéshozatal - Szellemi és ipari tulajdon - 2004/48/EK irányelv - 4. cikk - A védjegyjogosultak kollektív képviseletét ellátó szervezet kereshetőségi joga - 2000/31/EK irányelv - 12 – 14. cikk - Doménnevek és honlapok anonim használatát lehetővé tévő IP-címek bérbeadására és regisztrálására irányuló szolgáltatást nyújtó szolgáltató felelőssége))

(2018/C 352/19)

Az eljárás nyelve: észt

A kérdést előterjesztő bíróság

Tallinna Ringkonnakohus

Az alapeljárás felei

Felperes: Coöperatieve Vereniging SNB-REACT U. A.

Alperes: Deepak Mehta

Rendelkező rész

| 1) | A szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikkének c) pontját úgy kell értelmezni, hogy a tagállamok kötelesek olyan személyként elismerni az alapügyben szereplőhöz hasonló, a védjegyjogosultak kollektív képviseletét ellátó szervezetet, amely jogosult a védjegyjogosultak jogainak védelmében saját nevében az ezen irányelvben előírt jogorvoslatokat kérelmezni, valamint az említett jogok érvényesítése érdekében saját nevében keresetet indítani a bíróságok előtt, azzal a feltétellel, hogy e szervezetet a nemzeti jogszabályok úgy tekintik, hogy az ilyen jogok védelméhez közvetlen érdeke fűződik, és e jogszabályok lehetővé teszik számára e célból a keresetindítást, amit a kérdést előterjesztő bíróság kell megvizsgálnia. |
| --- | --- |

1)

A szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikkének c) pontját úgy kell értelmezni, hogy a tagállamok kötelesek olyan személyként elismerni az alapügyben szereplőhöz hasonló, a védjegyjogosultak kollektív képviseletét ellátó szervezetet, amely jogosult a védjegyjogosultak jogainak védelmében saját nevében az ezen irányelvben előírt jogorvoslatokat kérelmezni, valamint az említett jogok érvényesítése érdekében saját nevében keresetet indítani a bíróságok előtt, azzal a feltétellel, hogy e szervezetet a nemzeti jogszabályok úgy tekintik, hogy az ilyen jogok védelméhez közvetlen érdeke fűződik, és e jogszabályok lehetővé teszik számára e célból a keresetindítást, amit a kérdést előterjesztő bíróság kell megvizsgálnia.

| 2) | A belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) 12–14. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az azokban foglalt felelősségkorlátozás alkalmazandó a doménnevek és honlapok anonim használatát lehetővé tévő IP-címek lokalizálására és regisztrálására irányuló szolgáltatást nyújtó, az alapügyben szereplőhöz hasonló szolgáltatóra, amennyiben e szolgáltatás az e cikkekben szereplő valamelyik szolgáltatáskategóriába tartozik, és eleget tesz az összes vonatkozó feltételnek, továbbá e szolgáltató tevékenysége pusztán technikai, automatikus és passzív jellegű, következésképpen nincs tudomása az ügyfelei által továbbított, illetve tárolt információkról, valamint nem játszik olyan tevőleges szerepet, amely lehetővé teszi az ügyfelei számára az online értékesítési tevékenységeik optimalizását, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia. |
| --- | --- |

2)

A belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) 12–14. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az azokban foglalt felelősségkorlátozás alkalmazandó a doménnevek és honlapok anonim használatát lehetővé tévő IP-címek lokalizálására és regisztrálására irányuló szolgáltatást nyújtó, az alapügyben szereplőhöz hasonló szolgáltatóra, amennyiben e szolgáltatás az e cikkekben szereplő valamelyik szolgáltatáskategóriába tartozik, és eleget tesz az összes vonatkozó feltételnek, továbbá e szolgáltató tevékenysége pusztán technikai, automatikus és passzív jellegű, következésképpen nincs tudomása az ügyfelei által továbbított, illetve tárolt információkról, valamint nem játszik olyan tevőleges szerepet, amely lehetővé teszi az ügyfelei számára az online értékesítési tevékenységeik optimalizását, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia.

---

(1)  HL C 382., 2017.11.13.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/15

---

A Corte suprema di cassazione (Olaszország) által 2018. június 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Gennaro Cafaro kontra DQ

(C-396/18. sz. ügy)

(2018/C 352/20)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Corte suprema di cassazione

Az alapeljárás felei

Felperes: Gennaro Cafaro

Alperes: DQ

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Ellentétes-e a 2008. szeptember 9-i DPCM szerinti, a hajózási törvénykönyv 748. cikkének (3) bekezdését végrehajtó, a DQ hajózó személyzetére vonatkozó foglalkoztatási korlátokról szóló szabályzatot rögzítő, és különösen a 60. életév betöltése esetére a munkaviszony automatikus megszűnéséről rendelkező nemzeti szabályozás az 1178/2011 sz. rendelet (1) azon részével, amely a 65. életévben állapítja meg a pilóták kereskedelmi célú légi fuvarozásban való alkalmazásának korhatárát, és alkalmazható-e ez utóbbi szabály a jelen ügyre a különös nemzeti szabályozás alkalmazásának mellőzését követően? |
| --- | --- |

1)

Ellentétes-e a 2008. szeptember 9-i DPCM szerinti, a hajózási törvénykönyv 748. cikkének (3) bekezdését végrehajtó, a DQ hajózó személyzetére vonatkozó foglalkoztatási korlátokról szóló szabályzatot rögzítő, és különösen a 60. életév betöltése esetére a munkaviszony automatikus megszűnéséről rendelkező nemzeti szabályozás az 1178/2011 sz. rendelet (1) azon részével, amely a 65. életévben állapítja meg a pilóták kereskedelmi célú légi fuvarozásban való alkalmazásának korhatárát, és alkalmazható-e ez utóbbi szabály a jelen ügyre a különös nemzeti szabályozás alkalmazásának mellőzését követően?

| 2) | Másodlagosan, amennyiben a rendelet a tárgyi hatálya alapján nem minősülne alkalmazhatónak, ellentétes-e a fent hivatkozott nemzeti szabályozás az életkor alapján történő hátrányos megkülönböztetésnek az Európai Unió Alapjogi Chartája (21. cikk (1) bekezdése) szerinti tilalmával, amelyet a 2000/78 irányelv (2) juttat ténylegesen kifejezésre? |
| --- | --- |

2)

Másodlagosan, amennyiben a rendelet a tárgyi hatálya alapján nem minősülne alkalmazhatónak, ellentétes-e a fent hivatkozott nemzeti szabályozás az életkor alapján történő hátrányos megkülönböztetésnek az Európai Unió Alapjogi Chartája (21. cikk (1) bekezdése) szerinti tilalmával, amelyet a 2000/78 irányelv (2) juttat ténylegesen kifejezésre?

---

(1)  A polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről szóló, 2011. november 3-i 1178/2011/EU bizottsági rendelet (HL 2011. L 311., 1. o.)

(2)  A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (HL 2000. L 303., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 79. o.)

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/16

---

A Vilniaus apygardos administracinis teismas (Litvánia) által 2018. június 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – AW, BV, CU, DT kontra Litván Köztársaság, képviselik: Lietuvos Respublikos ryšių reguliavimo tarnyba, Bendrasis pagalbos centras és Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija

(C-417/18. sz. ügy)

(2018/C 352/21)

Az eljárás nyelve: litván

A kérdést előterjesztő bíróság

Vilniaus apygardos administracinis teismas

Az alapeljárás felei

Felperesek: AW, BV, CU, DT

Alperes: Litván Köztársaság, képviselik: Lietuvos Respublikos ryšių reguliavimo tarnyba, Bendrasis pagalbos centras és Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerija

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | A 2009/136/EK irányelvvel (1) módosított 2002/22/EK irányelv (2) 26. cikkének (5) bekezdése előírja-e a helyre vonatkozó információ kötelező rendelkezésre bocsátását, ha a hívásokat SIM-kártyával nem rendelkező készülékről kezdeményezték? |
| --- | --- |

1.

A 2009/136/EK irányelvvel (1) módosított 2002/22/EK irányelv (2) 26. cikkének (5) bekezdése előírja-e a helyre vonatkozó információ kötelező rendelkezésre bocsátását, ha a hívásokat SIM-kártyával nem rendelkező készülékről kezdeményezték?

| 2. | Ha valamely tagállam nemzeti jogszabálya lehetővé teszi, hogy a magánszemélyek a „112” egységes európai segélyhívószámot SIM-kártyával nem rendelkező készülékről hívják, ez azt jelenti-e, hogy az ilyen segélyhívás helyére vonatkozó információt a 2009/136/EK irányelvvel módosított 2002/22/EK irányelv 26. cikkének (5) bekezdése alapján kell meghatározni? |
| --- | --- |

2.

Ha valamely tagállam nemzeti jogszabálya lehetővé teszi, hogy a magánszemélyek a „112” egységes európai segélyhívószámot SIM-kártyával nem rendelkező készülékről hívják, ez azt jelenti-e, hogy az ilyen segélyhívás helyére vonatkozó információt a 2009/136/EK irányelvvel módosított 2002/22/EK irányelv 26. cikkének (5) bekezdése alapján kell meghatározni?

| 3. | A 2009/136/EK irányelvvel módosított 2002/22/EK irányelv 26. cikkének (5) bekezdésével – amely szerint az illetékes szabályozóhatóságnak kritériumokat kell meghatároznia a hívó fél helyére vonatkozó információ pontossága és megbízhatósága tekintetében – összeegyeztethető-e az előfizetőknek és/vagy felhasználóknak a segélyhívó szolgáltatásokat biztosító hatóságok szolgáltatásaihoz való hozzáférésére vonatkozó eljárás (2011. november 11. és 2016. április 15. között hatályos változata) 4.5.4. pontjában szereplő nemzeti szabályozás, amely többek között előírja, hogy a mobilhálózat szolgáltatóinak a bázisállomás (szektor) lefedettségének (cellaazonosító) pontosságával kell megadniuk a helyre vonatkozó információt, amely azonban nem határozza meg, hogy a bázisállomásoknak (a távolságot illetően) minimálisan milyen pontossággal kell megadniuk a hívó fél helyét, vagy hogy (az egymás közötti távolságot tekintve) milyen sűrű legyen a bázisállomások eloszlása? |
| --- | --- |

3.

A 2009/136/EK irányelvvel módosított 2002/22/EK irányelv 26. cikkének (5) bekezdésével – amely szerint az illetékes szabályozóhatóságnak kritériumokat kell meghatároznia a hívó fél helyére vonatkozó információ pontossága és megbízhatósága tekintetében – összeegyeztethető-e az előfizetőknek és/vagy felhasználóknak a segélyhívó szolgáltatásokat biztosító hatóságok szolgáltatásaihoz való hozzáférésére vonatkozó eljárás (2011. november 11. és 2016. április 15. között hatályos változata) 4.5.4. pontjában szereplő nemzeti szabályozás, amely többek között előírja, hogy a mobilhálózat szolgáltatóinak a bázisállomás (szektor) lefedettségének (cellaazonosító) pontosságával kell megadniuk a helyre vonatkozó információt, amely azonban nem határozza meg, hogy a bázisállomásoknak (a távolságot illetően) minimálisan milyen pontossággal kell megadniuk a hívó fél helyét, vagy hogy (az egymás közötti távolságot tekintve) milyen sűrű legyen a bázisállomások eloszlása?

| 4. | Amennyiben az első és/vagy a második kérdésre adott válasz alapján valamely tagállam köteles biztosítani, hogy a 2009/136/EK irányelvvel módosított 2002/22/EK irányelv 26. cikkének (5) bekezdése értelmében a helyre vonatkozó információ megállapítható legyen, és/vagy a harmadik válasz alapján a nemzeti jogszabály összeegyeztethetetlen a 2009/136/EK irányelvvel módosított 2002/22/EK irányelv 26. cikkének (5) bekezdésével – amely szerint az illetékes szabályozóhatóságnak kritériumokat kell meghatároznia a hívó fél helyére vonatkozó információ pontossága és megbízhatósága tekintetében –, valamely nemzeti bíróságnak a kártérítés kérdésében való döntés során a jogsértés és a magánszemélyeket ért kár között közvetlen okozati összefüggést kell-e megállapítania, vagy a jogsértés és a magánszemélyt ért kár között elegendő közvetett okozati összefüggést megállapítania, ha a nemzeti jogi rendelkezések és/vagy a nemzeti ítélkezési gyakorlat alapján a felelősség megalapozásához elegendő a jogellenes intézkedés és a magánszemélyeket ért kár közötti közvetett okozati összefüggés megállapítása? |
| --- | --- |

4.

Amennyiben az első és/vagy a második kérdésre adott válasz alapján valamely tagállam köteles biztosítani, hogy a 2009/136/EK irányelvvel módosított 2002/22/EK irányelv 26. cikkének (5) bekezdése értelmében a helyre vonatkozó információ megállapítható legyen, és/vagy a harmadik válasz alapján a nemzeti jogszabály összeegyeztethetetlen a 2009/136/EK irányelvvel módosított 2002/22/EK irányelv 26. cikkének (5) bekezdésével – amely szerint az illetékes szabályozóhatóságnak kritériumokat kell meghatároznia a hívó fél helyére vonatkozó információ pontossága és megbízhatósága tekintetében –, valamely nemzeti bíróságnak a kártérítés kérdésében való döntés során a jogsértés és a magánszemélyeket ért kár között közvetlen okozati összefüggést kell-e megállapítania, vagy a jogsértés és a magánszemélyt ért kár között elegendő közvetett okozati összefüggést megállapítania, ha a nemzeti jogi rendelkezések és/vagy a nemzeti ítélkezési gyakorlat alapján a felelősség megalapozásához elegendő a jogellenes intézkedés és a magánszemélyeket ért kár közötti közvetett okozati összefüggés megállapítása?

---

(1)  Az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról szóló 2009. november 25-i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2009. L 337., 11. o.).

(2)  Az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002. március 7-i európai parlamenti és tanácsi irányelv (Egyetemes szolgáltatási irányelv) (HL 2002. L 108., 51.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 29. kötet, 367. o.)

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/17

---

2018. június 29-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság

(C-430/18. sz. ügy)

(2018/C 352/22)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: T. Scharf, J. Rius és G. von Rintelen meghatalmazottak)

Alperes: Spanyol Királyság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Spanyol Királyság – mivel 2016. szeptember 18-ig nem fogadta el a fizetési számlákhoz kapcsolódó díjak összehasonlíthatóságáról, a fizetésiszámla-váltásról és az alapszintű fizetési számla nyitásáról, illetve használatáról szóló, 2014. július 23-i 2014/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1) való megfeleléshez szükséges valamennyi törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezést, illetve mivel mindenesetre nem közölte a Bizottsággal e rendelkezések összességét – nem teljesítette az említett irányelv 29. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Spanyol Királyság – mivel 2016. szeptember 18-ig nem fogadta el a fizetési számlákhoz kapcsolódó díjak összehasonlíthatóságáról, a fizetésiszámla-váltásról és az alapszintű fizetési számla nyitásáról, illetve használatáról szóló, 2014. július 23-i 2014/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1) való megfeleléshez szükséges valamennyi törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezést, illetve mivel mindenesetre nem közölte a Bizottsággal e rendelkezések összességét – nem teljesítette az említett irányelv 29. cikkének (1) bekezdéséből eredő kötelezettségeit;

| — | a Bíróság az EUMSZ 260. cikk (3) bekezdése alapján napi 48 919,20 EUR kényszerítő bírságot szabjon ki a Spanyol Királysággal szemben azon ítélet kihirdetésének napjától számítva, amely megállapítja a 2014/92/EU irányelvnek való megfeleléshez szükséges rendelkezések elfogadására, illetve mindenesetre e rendelkezéseknek a Bizottsággal való közlésére vonatkozó kötelezettség megszegését; |
| --- | --- |

—

a Bíróság az EUMSZ 260. cikk (3) bekezdése alapján napi 48 919,20 EUR kényszerítő bírságot szabjon ki a Spanyol Királysággal szemben azon ítélet kihirdetésének napjától számítva, amely megállapítja a 2014/92/EU irányelvnek való megfeleléshez szükséges rendelkezések elfogadására, illetve mindenesetre e rendelkezéseknek a Bizottsággal való közlésére vonatkozó kötelezettség megszegését;

| — | a Bíróság a Spanyol Királyságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság a Spanyol Királyságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A 2014/92/EU irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően a tagállamok legkésőbb 2016. szeptember 18-ig kötelesek voltak elfogadni és kihirdetni azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az említett irányelvnek megfeleljenek, és kötelesek voltak e rendelkezésekről haladéktalanul tájékoztatni a Bizottságot.

Mivel a Spanyol Királyság nem ültette át teljesen a 2014/92/EU irányelvet, és nem tájékoztatta a Bizottságot az átültető intézkedésekről, a Bizottság úgy határozott, hogy a jelen keresettel fordul a Bírósághoz.

A Bizottság azt javasolja, hogy a Bíróság a Spanyol Királysággal szemben e tagállam fizetési képességére tekintettel a jogsértés súlyára és időtartamára, valamint az elrettentő hatásra figyelemmel kiszámított napi 48 919,20 EUR kényszerítő bírságot szabjon ki az ítélet kihirdetésének napjától kezdődően.

---

(1)  HL 2014. L 257., 214. o.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/18

---

A Korkein oikeus (Finnország) által 2018. július 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – ML kontra OÜ Aktiva Finants

(C-433/18. sz. ügy)

(2018/C 352/23)

Az eljárás nyelve: finn

A kérdést előterjesztő bíróság

Korkein oikeus

Az alapeljárás felei

Felperes: ML

Alperes: OÜ Aktiva Finants

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Összeegyeztethető-e a jogorvoslatok benyújtásának nemzeti rendszerében a jogorvoslatok további vizsgálat céljából történő engedélyezésére irányuló eljárás a 44/2001 rendelet (1) 43. cikkének (1) bekezdésében mindkét fél számára biztosított hatékony jogorvoslatok további vizsgálatával, ha a jogorvoslatot az elsőfokú bíróság olyan határozata ellen nyújtják be, amely valamely ítélet 44/2001 rendelet szerinti elismerésére vagy végrehajtására vonatkozik? |
| --- | --- |

1)

Összeegyeztethető-e a jogorvoslatok benyújtásának nemzeti rendszerében a jogorvoslatok további vizsgálat céljából történő engedélyezésére irányuló eljárás a 44/2001 rendelet (1) 43. cikkének (1) bekezdésében mindkét fél számára biztosított hatékony jogorvoslatok további vizsgálatával, ha a jogorvoslatot az elsőfokú bíróság olyan határozata ellen nyújtják be, amely valamely ítélet 44/2001 rendelet szerinti elismerésére vagy végrehajtására vonatkozik?

| 2) | Teljesülnek-e a jogorvoslatok további vizsgálata céljából történő engedélyezésére irányuló eljárásban a 44/2001 rendelet 43. cikkének (3) bekezdése értelmében vett kontradiktórius eljárásra vonatkozó feltételek, amennyiben az alperest a benyújtott jogorvoslatra vonatkozóan nem hallgatják meg a jogorvoslat engedélyezéséről való döntéshozatalt megelőzően? Teljesülnek-e ezen feltételek, amennyiben az alperest meghallgatják a jogorvoslat engedélyezéséről való döntéshozatalt megelőzően? |
| --- | --- |

2)

Teljesülnek-e a jogorvoslatok további vizsgálata céljából történő engedélyezésére irányuló eljárásban a 44/2001 rendelet 43. cikkének (3) bekezdése értelmében vett kontradiktórius eljárásra vonatkozó feltételek, amennyiben az alperest a benyújtott jogorvoslatra vonatkozóan nem hallgatják meg a jogorvoslat engedélyezéséről való döntéshozatalt megelőzően? Teljesülnek-e ezen feltételek, amennyiben az alperest meghallgatják a jogorvoslat engedélyezéséről való döntéshozatalt megelőzően?

| 3) | Van-e jelentősége az értelmezés során azon körülménynek, hogy a jogorvoslatot benyújtó nem csak a végrehajtást kérelmező, illetve az a fél lehet, akinek a kérelmét elutasították, hanem az a fél is, akivel szemben a végrehajtást kérelmezték és e kérelemnek helyt adtak? |
| --- | --- |

3)

Van-e jelentősége az értelmezés során azon körülménynek, hogy a jogorvoslatot benyújtó nem csak a végrehajtást kérelmező, illetve az a fél lehet, akinek a kérelmét elutasították, hanem az a fél is, akivel szemben a végrehajtást kérelmezték és e kérelemnek helyt adtak?

---

(1)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (HL 2001. L 12., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 4. kötet, 42. oldal).

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/19

---

Az Oberster Gerichtshof (Ausztria) által 2018. június 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Otis Gesellschaft m.b.H. és társai kontra Land Oberösterreich és társai

(C-435/18. sz. ügy)

(2018/C 352/24)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Oberster Gerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperesek: Otis Gesellschaft m.b.H., Schindler Liegenschaftsverwaltung GmbH, Schindler Aufzüge und Fahrtreppen GmbH, Kone Aktiengesellschaft, ThyssenKrupp Aufzüge Gesellschaft m.b.H.

Alperesek: Land Oberösterreich, Gemeinnützige Wohnungsgenossenschaft „Lebensräume” eingetragene Gen.m.b.H., EBS Wohnungsgesellschaft mbH, WAG Wohnungsanlagen Gesellschaft m.b.H., WSG Gemeinnützige Wohn- und Siedlergemeinschaft reg.Gen.m.b.H., Neue Heimat Oberösterreich Gemeinnützige Wohnungs- und SiedlungsgesmbH, BRW Gemeinnützige Wohnungs- und Siedlungsgenossenschaft „Baureform Wohnstätte” eingetragene Gen.m.b.H., Gemeinnützige Wohnungs- und Siedlungsgenossenschaft „Familie” eingetragene Gen.m.b.H., VLW Vereinigte Linzer Wohnungsgenossenschaften Gemeinnützige GmbH, Gemeinnützige Steyrer Wohn- und Siedlungs Genossenschaft „Styria” reg.Gen.m.b.H., Innviertler Gemeinnützige Wohnungs- und Siedlungsgenossenschaft reg.Gen.m.b.H., Gemeinnützige Wohnungsgesellschaft der Stadt Steyr GmbH, Gemeinnützige Industrie-Wohnungsaktiengesellschaft, Gemeinnützige Siedlungsgesellschaft m.b.H. für den Bezirk Vöcklabruck, GEWOG Neues Heim Gemeinnützige Wohnungsgesellschaft m.b.H.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Úgy kell-e értelmezni az EGK 85., az EK 81., illetve az EUMSZ 101. cikket, hogy e rendelkezések teljes érvényesüléséhez, valamint az e rendelkezésekből eredő tilalom hatékony érvényesüléséhez szükséges, hogy a kartell résztvevőitől azon személyek is kártérítést követelhessenek, akik nem valamely kartell által érintett releváns termék- és földrajzi piacon tevékenykednek beszállítóként vagy vevőként, hanem a törvényi szabályozás szerint támogatást nyújtóként a kartell által érintett piacon kínált termékek vevői számára kedvező feltételekkel nyújtanak hiteleket, és káruk abban áll, hogy a termék költségeinek bizonyos százalékában nyújtott hitel összege magasabb volt, mint amekkora a kartell hiányában lett volna, és amely miatt ezeket az összegeket nem fektethették be nyereségesen?

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/19

---

A Förvaltningsrätten i Linköping (Svédország) által 2018. július 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Baltic Cable AB kontra Energimarknadsinspektionen

(C-454/18. sz. ügy)

(2018/C 352/25)

Az eljárás nyelve: svéd

A kérdést előterjesztő bíróság

Förvaltningsrätten i Linköping

Az alapeljárás felei

Felperes: Baltic Cable AB

Alperes: Energimarknadsinspektionen

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Alkalmazni kell-e a villamosenergia-rendelet (1) 16. cikkének (6) bekezdését minden olyan esetben, amikor valamely személy a rendszerösszekötő kapacitás felosztásából szerez bevételt, függetlenül annak körülményeitől, vagy azt csak abban az esetben kell alkalmazni, ha a bevételeket megszerző személy a villamosenergia-piaci irányelv 2. cikkének 4. pontjában meghatározott átvitelirendszer-üzemeltető? |
| --- | --- |

1)

Alkalmazni kell-e a villamosenergia-rendelet (1) 16. cikkének (6) bekezdését minden olyan esetben, amikor valamely személy a rendszerösszekötő kapacitás felosztásából szerez bevételt, függetlenül annak körülményeitől, vagy azt csak abban az esetben kell alkalmazni, ha a bevételeket megszerző személy a villamosenergia-piaci irányelv 2. cikkének 4. pontjában meghatározott átvitelirendszer-üzemeltető?

| 2) | Amennyiben az 1. kérdésre az a válasz adandó, hogy a villamosenergia rendelet 16. cikkének (6) bekezdését csak az átvitelirendszer üzemeltetőkre kell alkalmazni, átvitelirendszer üzemeltetőnek minősül-e az a vállalkozás, amely kizárólag rendszerösszekötőként tevékenykedik? |
| --- | --- |

2)

Amennyiben az 1. kérdésre az a válasz adandó, hogy a villamosenergia rendelet 16. cikkének (6) bekezdését csak az átvitelirendszer üzemeltetőkre kell alkalmazni, átvitelirendszer üzemeltetőnek minősül-e az a vállalkozás, amely kizárólag rendszerösszekötőként tevékenykedik?

| 3) | Amennyiben az 1. vagy a 2. kérdésre adott választ azt jelenti, hogy a villamosenergia rendelet 16. cikkének (6) bekezdését alkalmazni kell a kizárólag rendszerösszekötőként tevékenykedő vállalkozásokra, a rendszerösszekötő üzemeltetésével és karbantartásával összefüggő költségek tekinthetők-e mindenesetre az átviteli kapacitások fenntartására vagy növelésére fordított, a 16. cikk (6) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett hálózati beruházásoknak? |
| --- | --- |

3)

Amennyiben az 1. vagy a 2. kérdésre adott választ azt jelenti, hogy a villamosenergia rendelet 16. cikkének (6) bekezdését alkalmazni kell a kizárólag rendszerösszekötőként tevékenykedő vállalkozásokra, a rendszerösszekötő üzemeltetésével és karbantartásával összefüggő költségek tekinthetők-e mindenesetre az átviteli kapacitások fenntartására vagy növelésére fordított, a 16. cikk (6) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett hálózati beruházásoknak?

| 4) | Amennyiben az 1. vagy a 2. kérdésre adott válasz értelmében a villamosenergia-rendelet 16. cikkének (6) bekezdését alkalmazni kell a kizárólag rendszerösszekötőként tevékenykedő vállalkozásokra, a szabályozó hatóság a villamosenergia-rendelet 16. cikke (6) bekezdésének második albekezdése alapján jóváhagyhatja-e, hogy a kizárólag rendszerösszekötőként tevékenykedő vállalkozás, amely rendelkezik díjszámítási módszerrel, csökkenthető hálózati díjakat közvetlenül fizető ügyfelekkel azonban nem, a rendszerösszekötő kapacitások felosztása során szerzett bevételét a beruházás megtérülésére, vagy – amennyiben a 3. kérdésre nemleges válasz adandó – üzemeltetésre és karbantartásra használja fel? |
| --- | --- |

4)

Amennyiben az 1. vagy a 2. kérdésre adott válasz értelmében a villamosenergia-rendelet 16. cikkének (6) bekezdését alkalmazni kell a kizárólag rendszerösszekötőként tevékenykedő vállalkozásokra, a szabályozó hatóság a villamosenergia-rendelet 16. cikke (6) bekezdésének második albekezdése alapján jóváhagyhatja-e, hogy a kizárólag rendszerösszekötőként tevékenykedő vállalkozás, amely rendelkezik díjszámítási módszerrel, csökkenthető hálózati díjakat közvetlenül fizető ügyfelekkel azonban nem, a rendszerösszekötő kapacitások felosztása során szerzett bevételét a beruházás megtérülésére, vagy – amennyiben a 3. kérdésre nemleges válasz adandó – üzemeltetésre és karbantartásra használja fel?

| 5) | Amennyiben az 1. vagy a 2. kérdésre adott választ értelmében a villamosenergia-rendelet 16. cikkének (6) bekezdését alkalmazni kell a kizárólag rendszerösszekötőként tevékenykedő vállalkozásokra, valamint a 3. és 4. kérdésre adandó válasz értelmében a társaság vagy nem használhatja a rendszerösszekötő kapacitások felosztásából származó bevételét üzemeltetésre vagy karbantartásra, illetve a beruházás megtérülésére, vagy pedig a társaság felhasználhatja a bevételét üzemeltetésre vagy karbantartásra, beruházás megtérülésére azonban nem, a villamosenergia-rendelet 16. cikke (6) bekezdésének a kizárólag rendszerösszekötőként tevékenykedő vállalkozásokra való alkalmazása ellentétes-e az arányosság uniós jogi elvével vagy bármely más alkalmazandó elvvel? |
| --- | --- |

5)

Amennyiben az 1. vagy a 2. kérdésre adott választ értelmében a villamosenergia-rendelet 16. cikkének (6) bekezdését alkalmazni kell a kizárólag rendszerösszekötőként tevékenykedő vállalkozásokra, valamint a 3. és 4. kérdésre adandó válasz értelmében a társaság vagy nem használhatja a rendszerösszekötő kapacitások felosztásából származó bevételét üzemeltetésre vagy karbantartásra, illetve a beruházás megtérülésére, vagy pedig a társaság felhasználhatja a bevételét üzemeltetésre vagy karbantartásra, beruházás megtérülésére azonban nem, a villamosenergia-rendelet 16. cikke (6) bekezdésének a kizárólag rendszerösszekötőként tevékenykedő vállalkozásokra való alkalmazása ellentétes-e az arányosság uniós jogi elvével vagy bármely más alkalmazandó elvvel?

---

(1)  A villamos energia határokon keresztül történő kereskedelme esetén alkalmazandó hálózati hozzáférési feltételekről és az 1228/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 714/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2009. L 211., 15. o.).

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/20

---

A Rayonen sad Lukovit (Bulgária) által 2018. július 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – EP elleni büntetőeljárás

(C-467/18. sz. ügy)

(2018/C 352/26)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Rayonen sad Lukovit

Az alapeljárásban részt vevő fél

EP

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló 2012/13/EU irányelv (1) és a büntetőeljárás során ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról szóló 2013/48/EU irányelv (2) hatálya alá tartozik-e az ügyészség megállapítása szerint a társadalomra veszélyes cselekményt elkövető személyekkel szemben alkalmazott, egyfajta állami kényszert jelentő kényszergyógykezelés elrendelésére irányuló jelen eljárás? |
| --- | --- |

1)

A büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló 2012/13/EU irányelv (1) és a büntetőeljárás során ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról szóló 2013/48/EU irányelv (2) hatálya alá tartozik-e az ügyészség megállapítása szerint a társadalomra veszélyes cselekményt elkövető személyekkel szemben alkalmazott, egyfajta állami kényszert jelentő kényszergyógykezelés elrendelésére irányuló jelen eljárás?

| 2) | Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben értelmezett 2013/48/EU irányelv 12. cikke és 2012/13/EU irányelv 8. cikke értelmében vett, a személyek számára jogaiknak a tárgyalást előkészítő eljárásban elkövetett esetleges megsértésével szemben bíróság előtti jogorvoslathoz való jogot biztosító hatékony jogorvoslatot jelentenek-e azok a bolgár eljárási szabályok, amelyek az NPK (Nakazatelno-protsesualen kodeks, a büntetőeljárásról szóló bolgár törvény) 427. és azt követő cikkei szerinti, a kényszergyógykezelés elrendelésére irányuló különös eljárást szabályozzák, és amelyek szerint a bíróság nem utalhatja vissza az eljárást az ügyészség elé, és nem utasíthatja az ügyészséget a tárgyalást előkészítő eljárásban elkövetett lényeges eljárási hibák orvoslására, hanem csak helyt adhat a kényszergyógykezelés elrendelése irányuló indítványnak, vagy elutasíthatja azt? |
| --- | --- |

2)

Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkével összefüggésben értelmezett 2013/48/EU irányelv 12. cikke és 2012/13/EU irányelv 8. cikke értelmében vett, a személyek számára jogaiknak a tárgyalást előkészítő eljárásban elkövetett esetleges megsértésével szemben bíróság előtti jogorvoslathoz való jogot biztosító hatékony jogorvoslatot jelentenek-e azok a bolgár eljárási szabályok, amelyek az NPK (Nakazatelno-protsesualen kodeks, a büntetőeljárásról szóló bolgár törvény) 427. és azt követő cikkei szerinti, a kényszergyógykezelés elrendelésére irányuló különös eljárást szabályozzák, és amelyek szerint a bíróság nem utalhatja vissza az eljárást az ügyészség elé, és nem utasíthatja az ügyészséget a tárgyalást előkészítő eljárásban elkövetett lényeges eljárási hibák orvoslására, hanem csak helyt adhat a kényszergyógykezelés elrendelése irányuló indítványnak, vagy elutasíthatja azt?

| 3) | Alkalmazandó-e a 2012/13/EU irányelv és a 2013/48/EU irányelv a büntetőeljárásokra (azok tárgyalást előkészítő szakaszára), ha a nemzeti jog, mégpedig a büntetőeljárásról szóló törvény nem ismeri a „gyanúsított” jogintézményét, és az ügyészség az érintett személyt nem tekinti hivatalosan vádlottnak a tárgyalást előkészítő eljárásban, mivel abból indul ki, hogy a nyomozás tárgyát képező emberölést az érintett személy a büntethetőséget kizáró állapotban követte el, és ezért megszünteti a büntetőeljárást, anélkül, hogy ezt az érintett személy tudomására hozná, és a bíróság előtt az érintett személy kényszergyógykezelésének elrendelését indítványozza? |
| --- | --- |

3)

Alkalmazandó-e a 2012/13/EU irányelv és a 2013/48/EU irányelv a büntetőeljárásokra (azok tárgyalást előkészítő szakaszára), ha a nemzeti jog, mégpedig a büntetőeljárásról szóló törvény nem ismeri a „gyanúsított” jogintézményét, és az ügyészség az érintett személyt nem tekinti hivatalosan vádlottnak a tárgyalást előkészítő eljárásban, mivel abból indul ki, hogy a nyomozás tárgyát képező emberölést az érintett személy a büntethetőséget kizáró állapotban követte el, és ezért megszünteti a büntetőeljárást, anélkül, hogy ezt az érintett személy tudomására hozná, és a bíróság előtt az érintett személy kényszergyógykezelésének elrendelését indítványozza?

| 4) | A 2012/13/EU irányelv 2. cikkének (1) bekezdése és a 2013/48/EU irányelv 2. cikkének (3) bekezdése értelmében vett „gyanúsítottnak” minősül-e az a személy, akinek kényszerkezelését indítványozták, ha a bűncselekmény helyszínének első alkalommal történő megtekintése, valamint az áldozat és fia lakásában végrehajtott kezdeti nyomozási cselekmények során egy rendőr, miután vérnyomokat fedezett fel az áldozat fiának testén, kikérdezte őt anyja megölésének és holtteste utcára történő kihelyezésének okairól, és e kérdések megválaszolását követően megbilincselte? Ha e kérdésre igenlő választ kell adni, akkor az érintett személynek már ezen időpontban tájékoztatást kell-e kapnia a 2012/13/EU irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett (1) bekezdése alapján, és hogyan kell ilyen esetben figyelembe venni az érintett személy speciális igényeit a (2) bekezdése alapján a tájékoztatás nyújtása során, ha a rendőr tudott arról, hogy az érintett személy mentális zavarban szenved? |
| --- | --- |

4)

A 2012/13/EU irányelv 2. cikkének (1) bekezdése és a 2013/48/EU irányelv 2. cikkének (3) bekezdése értelmében vett „gyanúsítottnak” minősül-e az a személy, akinek kényszerkezelését indítványozták, ha a bűncselekmény helyszínének első alkalommal történő megtekintése, valamint az áldozat és fia lakásában végrehajtott kezdeti nyomozási cselekmények során egy rendőr, miután vérnyomokat fedezett fel az áldozat fiának testén, kikérdezte őt anyja megölésének és holtteste utcára történő kihelyezésének okairól, és e kérdések megválaszolását követően megbilincselte? Ha e kérdésre igenlő választ kell adni, akkor az érintett személynek már ezen időpontban tájékoztatást kell-e kapnia a 2012/13/EU irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett (1) bekezdése alapján, és hogyan kell ilyen esetben figyelembe venni az érintett személy speciális igényeit a (2) bekezdése alapján a tájékoztatás nyújtása során, ha a rendőr tudott arról, hogy az érintett személy mentális zavarban szenved?

| 5) | Összeegyeztethetők-e a büntetőeljárás során az ártatlanság vélelme egyes vonatkozásainak megerősítéséről szóló (EU) 2016/343 irányelv (3) 3. cikkével a jelen ügyben szereplőkhöz hasonló olyan nemzeti rendelkezések, amelyek gyakorlatilag szabadságelvonást tesznek lehetővé egy pszichiátriai fekvőbeteg-intézetben a Zakon za zdraveto (az egészségügyről szóló törvény) szerinti eljárásban történő kényszerelhelyezés (megelőző jellegű kényszerintézkedés, amelynek elrendelésére akkor kerül sor, ha bizonyítást nyer, hogy az érintett személy mentális betegségben szenved, és fennáll a veszélye annak, hogy az érintett személy bűncselekményt fog elkövetni, de amely nem rendelhető el egy már elkövetett cselekmény miatt) révén, ha az eljárás megindításának tényleges oka az a cselekmény, amely miatt büntetőeljárás indult a kezelésre beutalt személy ellen, és sor kerül-e ily módon a letartóztatás során a tisztességes eljáráshoz való jog megkerülésére, mely eljárásnak meg kell felelnie az EJEE 5. cikkének 4. bekezdése szerinti feltételeknek, vagyis olyan eljárásnak kell lennie, amelynek keretében a bíróság felülvizsgálhatja mind az eljárási szabályok betartását, mind a letartóztatást megalapozó gyanút, mind pedig ezen intézkedés céljának jogszerűségét, amire a bíróság köteles, ha az érintett személyt a büntetőeljárásról szóló törvényben szabályozott eljárásnak megfelelően tartóztatták le? |
| --- | --- |

5)

Összeegyeztethetők-e a büntetőeljárás során az ártatlanság vélelme egyes vonatkozásainak megerősítéséről szóló (EU) 2016/343 irányelv (3) 3. cikkével a jelen ügyben szereplőkhöz hasonló olyan nemzeti rendelkezések, amelyek gyakorlatilag szabadságelvonást tesznek lehetővé egy pszichiátriai fekvőbeteg-intézetben a Zakon za zdraveto (az egészségügyről szóló törvény) szerinti eljárásban történő kényszerelhelyezés (megelőző jellegű kényszerintézkedés, amelynek elrendelésére akkor kerül sor, ha bizonyítást nyer, hogy az érintett személy mentális betegségben szenved, és fennáll a veszélye annak, hogy az érintett személy bűncselekményt fog elkövetni, de amely nem rendelhető el egy már elkövetett cselekmény miatt) révén, ha az eljárás megindításának tényleges oka az a cselekmény, amely miatt büntetőeljárás indult a kezelésre beutalt személy ellen, és sor kerül-e ily módon a letartóztatás során a tisztességes eljáráshoz való jog megkerülésére, mely eljárásnak meg kell felelnie az EJEE 5. cikkének 4. bekezdése szerinti feltételeknek, vagyis olyan eljárásnak kell lennie, amelynek keretében a bíróság felülvizsgálhatja mind az eljárási szabályok betartását, mind a letartóztatást megalapozó gyanút, mind pedig ezen intézkedés céljának jogszerűségét, amire a bíróság köteles, ha az érintett személyt a büntetőeljárásról szóló törvényben szabályozott eljárásnak megfelelően tartóztatták le?

| 6) | Annak vélelmét is magában foglalja-e az ártatlanság vélelmének az (EU) 2016/343 irányelv 3. cikke szerinti fogalma, hogy a nem büntethető személyek nem követték el azt a társadalomra veszélyes cselekményt, amellyel az ügyészség vádolja őket, amíg ennek ellenkezője bizonyítást nem nyer az eljárási szabályoknak megfelelően (a büntetőeljárásban a védelemhez való jog tiszteletben tartása mellett)? |
| --- | --- |

6)

Annak vélelmét is magában foglalja-e az ártatlanság vélelmének az (EU) 2016/343 irányelv 3. cikke szerinti fogalma, hogy a nem büntethető személyek nem követték el azt a társadalomra veszélyes cselekményt, amellyel az ügyészség vádolja őket, amíg ennek ellenkezője bizonyítást nem nyer az eljárási szabályoknak megfelelően (a büntetőeljárásban a védelemhez való jog tiszteletben tartása mellett)?

| 7) | A 2013/48/EU irányelv 12. cikkével összefüggésben értelmezett 13. cikkében és a 2012/13/EU irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 8. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően hatékony jogorvoslatot biztosítanak-e a veszélyeztetett, illetve kiszolgáltatott személyeknek azok a nemzeti rendelkezések, amelyek különböző hatásköröket biztosítanak a kérdést előterjesztő bíróság számára a tárgyalást előkészítő eljárás jogszerűségének hivatalból elvégzendő vizsgálatával kapcsolatban attól függően, hogy






  1. | a bíróság az ügyészség olyan vádiratát vizsgálja-e, amelynek állítása szerint egy bizonyos, mentálisan egészséges személy emberölést követett el (az NPK 249. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett 249. cikkének (1) bekezdése), vagy hogy |
| --- | --- | --- |

7)

A 2013/48/EU irányelv 12. cikkével összefüggésben értelmezett 13. cikkében és a 2012/13/EU irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 8. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően hatékony jogorvoslatot biztosítanak-e a veszélyeztetett, illetve kiszolgáltatott személyeknek azok a nemzeti rendelkezések, amelyek különböző hatásköröket biztosítanak a kérdést előterjesztő bíróság számára a tárgyalást előkészítő eljárás jogszerűségének hivatalból elvégzendő vizsgálatával kapcsolatban attól függően, hogy

1.

a bíróság az ügyészség olyan vádiratát vizsgálja-e, amelynek állítása szerint egy bizonyos, mentálisan egészséges személy emberölést követett el (az NPK 249. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett 249. cikkének (1) bekezdése), vagy hogy

| 2. | a bíróság az ügyészség olyan indítványát vizsgálja-e, amelynek állítása szerint az érintett személy emberölést követett el, a cselekmény azonban az elkövető mentális zavara miatt nem minősül bűncselekménynek, és amely kezelés céljából állami kényszer bíróság általi elrendelését indítványozza,
  és összeegyeztethetők-e a megkülönböztetés tilalmának a Charta 21. cikkének (1) bekezdése szerinti elvével a bíróság különböző hatáskörei, amelyek az eljárás típusától függnek, az eljárás típusa pedig attól függ, hogy az elkövetőként megjelölt személy mentálisan egészséges-e ahhoz, hogy büntetőjogi felelősségre legyen vonható? |
| --- | --- |

2.

a bíróság az ügyészség olyan indítványát vizsgálja-e, amelynek állítása szerint az érintett személy emberölést követett el, a cselekmény azonban az elkövető mentális zavara miatt nem minősül bűncselekménynek, és amely kezelés céljából állami kényszer bíróság általi elrendelését indítványozza,

és összeegyeztethetők-e a megkülönböztetés tilalmának a Charta 21. cikkének (1) bekezdése szerinti elvével a bíróság különböző hatáskörei, amelyek az eljárás típusától függnek, az eljárás típusa pedig attól függ, hogy az elkövetőként megjelölt személy mentálisan egészséges-e ahhoz, hogy büntetőjogi felelősségre legyen vonható?

---

(1)  A büntetőeljárás során a tájékoztatáshoz való jogról szóló, 2012. május 22-i 2012/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2012. L 142., 1. o.).

(2)  A büntetőeljárás során és az európai elfogatóparancshoz kapcsolódó eljárásokban ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról, valamint valamely harmadik félnek a szabadságelvonáskor történő tájékoztatásához való jogról és a szabadságelvonás ideje alatt harmadik felekkel és a konzuli hatóságokkal való kommunikációhoz való jogról szóló, 2013. október 22-i 2013/48/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2013. L 294., 1. o.).

(3)  A büntetőeljárás során az ártatlanság vélelme egyes vonatkozásainak és a tárgyaláson való jelenlét jogának megerősítéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/343 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2016. L 65., 1. o.).

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/22 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/22

---

A Pesti Központi Kerületi Bíróság (Magyarország) által 2018. július 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – PannonHitel Pénzügyi Zrt. kontra WizzAir Hungary Légiközlekedési Kft.

(C-476/18. sz. ügy)

(2018/C 352/27)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Pesti Központi Kerületi Bíróság

Az alapeljárás felei

Felperes: PannonHitel Pénzügyi Zrt.

Alperes: WizzAir Hungary Légiközlekedési Kft.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Az Európai Parlament és a Tanács 261/2004/EK rendelete (2004. február 11.) visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (1) (a továbbiakban a rendelet) 5–7. cikkeit úgy kell-e értelmezni, hogy a menetrend-módosítással érintett utasokat a törölt járatok utasaihoz hasonlónak lehet tekinteni a kártalanítás iránti jog alkalmazása szempontjából, így hivatkozhatnak a rendelet 7. cikke által előírt kártalanítás iránti jogra, ha a légi fuvarozó az eredeti menetrend szerinti indulási időpont előtti napon tájékoztatja az utasokat a menetrend módosításáról és a menetrend-módosítás következményeként az utasok háromórás vagy azt meghaladó időveszteséget szenvednek az eredeti menetrend szerinti érkezési időponthoz képest, vagyis ha végső célállomásukat a légi fuvarozó által eredetileg megadott menetrendhez képest három vagy több órával később érik el? |
| --- | --- |

1)

Az Európai Parlament és a Tanács 261/2004/EK rendelete (2004. február 11.) visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (1) (a továbbiakban a rendelet) 5–7. cikkeit úgy kell-e értelmezni, hogy a menetrend-módosítással érintett utasokat a törölt járatok utasaihoz hasonlónak lehet tekinteni a kártalanítás iránti jog alkalmazása szempontjából, így hivatkozhatnak a rendelet 7. cikke által előírt kártalanítás iránti jogra, ha a légi fuvarozó az eredeti menetrend szerinti indulási időpont előtti napon tájékoztatja az utasokat a menetrend módosításáról és a menetrend-módosítás következményeként az utasok háromórás vagy azt meghaladó időveszteséget szenvednek az eredeti menetrend szerinti érkezési időponthoz képest, vagyis ha végső célállomásukat a légi fuvarozó által eredetileg megadott menetrendhez képest három vagy több órával később érik el?

| 2) | A rendelet 5–7. cikkeit úgy kell-e értelmezni, hogy a menetrend-módosítással érintett utasokat a késéssel érintett járatok utasaihoz hasonlóknak lehet tekinteni a kártalanítás iránti jog alkalmazása szempontjából, így hivatkozhatnak a rendelet 7. cikke által előírt kártalanítás iránti jogra, amennyiben a menetrend-módosítás következtében háromórás vagy azt meghaladó időveszteséget szenvednek, vagyis ha végső célállomásukat a légi fuvarozó által eredetileg megadott menetrendhez képest három vagy több órával később érik el? |
| --- | --- |

2)

A rendelet 5–7. cikkeit úgy kell-e értelmezni, hogy a menetrend-módosítással érintett utasokat a késéssel érintett járatok utasaihoz hasonlóknak lehet tekinteni a kártalanítás iránti jog alkalmazása szempontjából, így hivatkozhatnak a rendelet 7. cikke által előírt kártalanítás iránti jogra, amennyiben a menetrend-módosítás következtében háromórás vagy azt meghaladó időveszteséget szenvednek, vagyis ha végső célállomásukat a légi fuvarozó által eredetileg megadott menetrendhez képest három vagy több órával később érik el?

---

(1)  HL 2004, L 46., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 8. kötet, 10. o.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/23

---

A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (Magyarország) által 2018. július 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Google Ireland Limited kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Kiemelt Adó- és Vámigazgatósága

(C-482/18. sz. ügy)

(2018/C 352/28)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Az alapeljárás felei

Felperes: Google Ireland Limited

Alperes: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Kiemelt Adó- és Vámigazgatósága

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSz) 18. és 56. cikkét, és a diszkrimináció tilalmát, hogy azzal ellentétes az olyan tagállami adójogi szabályozás, amely a reklámadóval kapcsolatos bejelentkezési kötelezettség elmulasztásához kapcsolódó bírságolási rendszer során a Magyarországon letelepedett társaságokra kiszabható mulasztási bírságnál összességében akár 2 000-szer magasabb mulasztási bírság kiszabását teszi lehetővé a Magyarországon nem letelepedett társaságokra nézve? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSz) 18. és 56. cikkét, és a diszkrimináció tilalmát, hogy azzal ellentétes az olyan tagállami adójogi szabályozás, amely a reklámadóval kapcsolatos bejelentkezési kötelezettség elmulasztásához kapcsolódó bírságolási rendszer során a Magyarországon letelepedett társaságokra kiszabható mulasztási bírságnál összességében akár 2 000-szer magasabb mulasztási bírság kiszabását teszi lehetővé a Magyarországon nem letelepedett társaságokra nézve?

| 2) | Az előző kérdésben meghatározott kirívóan magas, büntető jellegű szankció alkalmas-e arra, hogy a Magyarországon nem letelepedett szolgáltatót visszatartsa attól, hogy Magyarországon szolgáltatást nyújtson? |
| --- | --- |

2)

Az előző kérdésben meghatározott kirívóan magas, büntető jellegű szankció alkalmas-e arra, hogy a Magyarországon nem letelepedett szolgáltatót visszatartsa attól, hogy Magyarországon szolgáltatást nyújtson?

| 3) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSz 56. cikkét, és a diszkrimináció tilalmát, hogy azzal ellentétes az olyan szabályozás, ami szerint a Magyarországon letelepedett vállalkozásoknak a magyar cégbírósági bejegyzés során a magyar adószám kibocsátással automatikusan – külön kérelem nélkül – teljesül a bejelentkezési kötelezettség, függetlenül attól is, hogy egyáltalán végeznek-e reklám közzétételt, míg a Magyarországon nem letelepedett, de Magyarországon reklám közzétételt végző vállalkozásoknak ez nem automatikus, hanem külön eleget kell tenniük a bejelentkezési kötelezettségnek, amelynek elmulasztása esetén külön szankcionálhatók? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSz 56. cikkét, és a diszkrimináció tilalmát, hogy azzal ellentétes az olyan szabályozás, ami szerint a Magyarországon letelepedett vállalkozásoknak a magyar cégbírósági bejegyzés során a magyar adószám kibocsátással automatikusan – külön kérelem nélkül – teljesül a bejelentkezési kötelezettség, függetlenül attól is, hogy egyáltalán végeznek-e reklám közzétételt, míg a Magyarországon nem letelepedett, de Magyarországon reklám közzétételt végző vállalkozásoknak ez nem automatikus, hanem külön eleget kell tenniük a bejelentkezési kötelezettségnek, amelynek elmulasztása esetén külön szankcionálhatók?

| 4) | Amennyiben az első kérdésre a válasz igen, akkor az EUMSz 56. cikkét, és a diszkrimináció tilalmát úgy kell-e értelmezni, hogy azzal ellentétes az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló szankció, amelyet a reklámadóhoz kapcsolódó bejelentkezési kötelezettség elmulasztása megsértéséért szabtak ki, amennyiben az ilyen szabályozás e cikkel ellentétesnek bizonyul? |
| --- | --- |

4)

Amennyiben az első kérdésre a válasz igen, akkor az EUMSz 56. cikkét, és a diszkrimináció tilalmát úgy kell-e értelmezni, hogy azzal ellentétes az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló szankció, amelyet a reklámadóhoz kapcsolódó bejelentkezési kötelezettség elmulasztása megsértéséért szabtak ki, amennyiben az ilyen szabályozás e cikkel ellentétesnek bizonyul?

| 5) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSz 56. cikkét, és a diszkrimináció tilalmát, hogy azzal ellentétes az a rendelkezés, amely szerint a külföldön letelepedett vállalkozások számára kiszabott bírságról rendelkező határozat a közléssel jogerős és végrehajtható, és amely felülvizsgálatára csak olyan bírósági eljárásban van lehetőség, amely során a bíróság nem tarthat tárgyalást és kizárólag okirati bizonyításnak van helye, míg a Magyarországon letelepedett vállalkozások számára a kiszabott bírság fellebbezéssel támadható, és ezen túlmenően a bírósági eljárásra vonatkozóan sincsenek korlátozások? |
| --- | --- |

5)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSz 56. cikkét, és a diszkrimináció tilalmát, hogy azzal ellentétes az a rendelkezés, amely szerint a külföldön letelepedett vállalkozások számára kiszabott bírságról rendelkező határozat a közléssel jogerős és végrehajtható, és amely felülvizsgálatára csak olyan bírósági eljárásban van lehetőség, amely során a bíróság nem tarthat tárgyalást és kizárólag okirati bizonyításnak van helye, míg a Magyarországon letelepedett vállalkozások számára a kiszabott bírság fellebbezéssel támadható, és ezen túlmenően a bírósági eljárásra vonatkozóan sincsenek korlátozások?

| 6) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 56. cikkét az Alapjogi Charta (a továbbiakban: Charta) 41. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes ügyintézéshez való jogra tekintettel, hogy e követelmény nem teljesül, ha a mulasztási bírság úgy kerül naponta háromszoros mértékben kiszabásra, hogy a korábbi határozat még nem jut a szolgáltató tudomására, ekként a mulasztását lehetetlen pótolnia a következő bírságkiszabásig? |
| --- | --- |

6)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 56. cikkét az Alapjogi Charta (a továbbiakban: Charta) 41. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes ügyintézéshez való jogra tekintettel, hogy e követelmény nem teljesül, ha a mulasztási bírság úgy kerül naponta háromszoros mértékben kiszabásra, hogy a korábbi határozat még nem jut a szolgáltató tudomására, ekként a mulasztását lehetetlen pótolnia a következő bírságkiszabásig?

| 7) | Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 56. cikkét a Charta 41. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes ügyintézéshez való jogra, a 41. cikk (2) bekezdés a) pontjában foglalt meghallgatáshoz való jogra, a 47. cikkben foglalt hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogra figyelemmel, hogy e követelmények nem teljesülnek, ha a határozat fellebbezéssel nem támadható, és a bírósági felülvizsgálati eljárás során kizárólag okirati bizonyításnak van helye, valamint a bíróság az ügyben tárgyalást nem tarthat? |
| --- | --- |

7)

Úgy kell-e értelmezni az EUMSZ 56. cikkét a Charta 41. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes ügyintézéshez való jogra, a 41. cikk (2) bekezdés a) pontjában foglalt meghallgatáshoz való jogra, a 47. cikkben foglalt hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogra figyelemmel, hogy e követelmények nem teljesülnek, ha a határozat fellebbezéssel nem támadható, és a bírósági felülvizsgálati eljárás során kizárólag okirati bizonyításnak van helye, valamint a bíróság az ügyben tárgyalást nem tarthat?

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/24

---

A Cour de cassation (Franciaország) által 2018. július 20-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Société de perception et de distribution des droits des artistes-interprètes de la musique et de la danse (SPEDIDAM), PG, GF kontra Institut national de l’audiovisuel

(C-484/18. sz. ügy)

(2018/C 352/29)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour de cassation

Az alapeljárás felei

Felperesek: Société de perception et de distribution des droits des artistes-interprètes de la musique et de la danse (SPEDIDAM), PG, GF

Ellenérdekű fél: Institut national de l’audiovisuel

A többi fél az eljárásban: Syndicat indépendant des artistes-interprètes (SIA-UNSA), Syndicat français des artistes-interprètes (CGT)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 2. cikkének b) pontját, 3. cikke (2) bekezdésének a) pontját és 5. cikkét úgy kell-e értelmezni, hogy azzal nem ellentétes, hogy az olyan nemzeti szabályozás, mint a 2006. augusztus 1-jei 2006–961. sz. törvény 44. cikkével módosított, a kommunikációs szabadságról szóló, 1986. szeptember 30-i 86–1067. sz. törvény szabályozása, olyan eltérést biztosító szabályozást vezessen be a nemzeti műsorszolgáltató társaságoknak az audiovizuális archívumokon fennálló felhasználási jogaik jogosultja, az Institut national de l’audiovisuel javára, amely előírja, hogy az előadóművészek szolgáltatásainak felhasználási feltételeit és az e felhasználás alapján járó díjazásokat az előadóművészek vagy az előadóművészeket képviselő munkavállalói szervezetek és ezen intézet közötti megállapodások szabályozzák, és e megállapodásoknak meg kell határozniuk e díjazás számítási táblázatát és e juttatások kifizetésének módjait?

---

(1)  HL 2001. L 167., 10. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 230. o.; helyesbítések: HL 2008. L 314., 16. o.; HL 2014. L 10., 32. o.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/25

---

A Conseil d’État (Franciaország) által 2018. július 24-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Groupe Lactalis kontra Premier ministre, Ministre de l’Agriculture et de l’Alimentation, Garde des Sceaux, ministre de la Justice, Ministre de l’Économie et des Finances

(C-485/18. sz. ügy)

(2018/C 352/30)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Conseil d’État

Az alapeljárás felei

Felperes: Groupe Lactalis

Alperesek: Premier ministre, Ministre de l’Agriculture et de l’Alimentation, Garde des Sceaux, ministre de la Justice, Ministre de l’Économie et des Finances

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e tekinteni, hogy a 2011. október 25-i 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 26. cikke – amely előírja többek között, hogy a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tej, valamint az összetevőként tejet tartalmazó élelmiszerek származási országának vagy eredete helyének kötelező megjelöléséről – ugyanezen rendelet 38. cikkének (1) bekezdése értelmében ezt a kérdést kifejezetten harmonizálta, valamint hogy ez akadályát képezi-e annak, hogy a tagállamok e rendelet 39. cikke alapján további kötelező adatokat előíró intézkedéseket fogadjanak el? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e tekinteni, hogy a 2011. október 25-i 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 26. cikke – amely előírja többek között, hogy a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tej, valamint az összetevőként tejet tartalmazó élelmiszerek származási országának vagy eredete helyének kötelező megjelöléséről – ugyanezen rendelet 38. cikkének (1) bekezdése értelmében ezt a kérdést kifejezetten harmonizálta, valamint hogy ez akadályát képezi-e annak, hogy a tagállamok e rendelet 39. cikke alapján további kötelező adatokat előíró intézkedéseket fogadjanak el?

| 2) | Abban az esetben, ha a nemzeti intézkedéseket a rendelet 39. cikkének (1) bekezdésére tekintettel a fogyasztók védelme igazolja, akkor az e cikk (2) bekezdésében előírt két kritériumot – azaz egyrészt az élelmiszer bizonyos jellemzői és származása vagy eredete közötti bizonyított kapcsolatot, másrészt annak bizonyítását, hogy a fogyasztók többsége különösen értékesnek tartja az információ feltüntetését – együttesen kell-e értelmezni, továbbá különösen, hogy a bizonyított kapcsolat értékelése alapozható-e az azzal kapcsolatos kizárólagosan szubjektív elemekre, hogy a fogyasztók többsége milyen mértékben kapcsolja össze egy élelmiszer jellemzőit, és annak származási országát vagy eredetének helyét? |
| --- | --- |

2)

Abban az esetben, ha a nemzeti intézkedéseket a rendelet 39. cikkének (1) bekezdésére tekintettel a fogyasztók védelme igazolja, akkor az e cikk (2) bekezdésében előírt két kritériumot – azaz egyrészt az élelmiszer bizonyos jellemzői és származása vagy eredete közötti bizonyított kapcsolatot, másrészt annak bizonyítását, hogy a fogyasztók többsége különösen értékesnek tartja az információ feltüntetését – együttesen kell-e értelmezni, továbbá különösen, hogy a bizonyított kapcsolat értékelése alapozható-e az azzal kapcsolatos kizárólagosan szubjektív elemekre, hogy a fogyasztók többsége milyen mértékben kapcsolja össze egy élelmiszer jellemzőit, és annak származási országát vagy eredetének helyét?

| 3) | Amennyiben az élelmiszer jellemzői az élelmiszer minőségét meghatározó valamennyi elemet jelenthetik, az élelmiszer szállíthatósággal szembeni ellenálló képességére és a szállítás során bekövetkező változásainak kockázatára vonatkozó megfontolások számításba vehetők-e a 39. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában az élelmiszer bizonyos jellemzői és származása vagy eredete közötti bizonyított kapcsolat értékelésénél? |
| --- | --- |

3)

Amennyiben az élelmiszer jellemzői az élelmiszer minőségét meghatározó valamennyi elemet jelenthetik, az élelmiszer szállíthatósággal szembeni ellenálló képességére és a szállítás során bekövetkező változásainak kockázatára vonatkozó megfontolások számításba vehetők-e a 39. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában az élelmiszer bizonyos jellemzői és származása vagy eredete közötti bizonyított kapcsolat értékelésénél?

| 4) | A 39. cikkben foglalt feltételek értékelése feltételezi-e, hogy egy élelmiszer jellemzői úgy tekinthetők, mint amelyek a származási hely vagy eredet helye miatt egyedülállóak, vagy e származás vagy ezen eredet miatt biztosítottak, és ez utóbbi esetben – függetlenül az alkalmazandó egészségügyi és környezetvédelmi szabályok Európai Unión belüli harmonizációjától – a származás vagy az eredet feltüntetése lehet pontosabb, mint az „EU” vagy „EU-n kívüli” formában történő megjelölés? |
| --- | --- |

4)

A 39. cikkben foglalt feltételek értékelése feltételezi-e, hogy egy élelmiszer jellemzői úgy tekinthetők, mint amelyek a származási hely vagy eredet helye miatt egyedülállóak, vagy e származás vagy ezen eredet miatt biztosítottak, és ez utóbbi esetben – függetlenül az alkalmazandó egészségügyi és környezetvédelmi szabályok Európai Unión belüli harmonizációjától – a származás vagy az eredet feltüntetése lehet pontosabb, mint az „EU” vagy „EU-n kívüli” formában történő megjelölés?

---

(1)  A fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 87/250/EGK bizottsági irányelv, a 90/496/EGK tanácsi irányelv, az 1999/10/EK bizottsági irányelv, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2011. L 304., 18. o.; helyesbítések: HL 2014. L 331., 40. o.; HL 2015. L 50., 48. o.; HL 2016. L 266., 7. o.)

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/26

---

A Cour de cassation (Franciaország) által 2018. július 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – RE kontra Praxair MRC

(C-486/18. sz. ügy)

(2018/C 352/31)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour de cassation

Az alapeljárás felei

Felperes: RE

Alperes: Praxair MRC

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött keretmegállapodásról szóló, 1996. június 3-i 96/34/EK tanácsi irányelv (1) mellékletében szereplő, szülői szabadságról kötött keretmegállapodás 2. szakaszának 4. és 6. pontját úgy kell-e értelmezni, hogy azzal ellentétes a szülői szabadságon lévő, részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalóra az elbocsátásának időpontjában a nemzeti jog olyan rendelkezését alkalmazni, mint a munka törvénykönyvének a tényállás idején alkalmazandó L. 3123-13. cikke, amely szerint „az ugyanazon vállalkozásnál teljes- és részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalók elbocsátás és nyugdíjazás miatti végkielégítését a munkaviszony kezdetétől az említett két mód szerinti foglalkoztatásban töltött időszakokra arányosan kell kiszámítani”? |
| --- | --- |

1)

Az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött keretmegállapodásról szóló, 1996. június 3-i 96/34/EK tanácsi irányelv (1) mellékletében szereplő, szülői szabadságról kötött keretmegállapodás 2. szakaszának 4. és 6. pontját úgy kell-e értelmezni, hogy azzal ellentétes a szülői szabadságon lévő, részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalóra az elbocsátásának időpontjában a nemzeti jog olyan rendelkezését alkalmazni, mint a munka törvénykönyvének a tényállás idején alkalmazandó L. 3123-13. cikke, amely szerint „az ugyanazon vállalkozásnál teljes- és részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalók elbocsátás és nyugdíjazás miatti végkielégítését a munkaviszony kezdetétől az említett két mód szerinti foglalkoztatásban töltött időszakokra arányosan kell kiszámítani”?

| 2) | Az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött keretmegállapodásról szóló, 1996. június 3-i 96/34/EK tanácsi irányelv mellékletében szereplő, szülői szabadságról kötött keretmegállapodás 2. szakaszának 4. és 6. pontját úgy kell-e értelmezni, hogy azzal ellentétes a szülői szabadságon lévő, részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalóra az elbocsátásának időpontjában a nemzeti jog olyan rendelkezését alkalmazni, mint a munka törvénykönyvének R. 1233–32. cikke, amely szerint a felmondási időt meghaladó időtartamú átképzési szabadság alatt a munkavállaló a munkáltató által fizetendő havi díjazásban részesül, amelynek összege legalább a felmondás közlését megelőző tizenkét hónap – az L. 5422-9. cikkben hivatkozott járulékokkal terhelt – bruttó havi átlagmunkabérének 65 %-a? |
| --- | --- |

2)

Az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött keretmegállapodásról szóló, 1996. június 3-i 96/34/EK tanácsi irányelv mellékletében szereplő, szülői szabadságról kötött keretmegállapodás 2. szakaszának 4. és 6. pontját úgy kell-e értelmezni, hogy azzal ellentétes a szülői szabadságon lévő, részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalóra az elbocsátásának időpontjában a nemzeti jog olyan rendelkezését alkalmazni, mint a munka törvénykönyvének R. 1233–32. cikke, amely szerint a felmondási időt meghaladó időtartamú átképzési szabadság alatt a munkavállaló a munkáltató által fizetendő havi díjazásban részesül, amelynek összege legalább a felmondás közlését megelőző tizenkét hónap – az L. 5422-9. cikkben hivatkozott járulékokkal terhelt – bruttó havi átlagmunkabérének 65 %-a?

| 3) | Az előző két kérdés valamelyikére adandó igenlő válasz esetén, úgy kell-e értelmezni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 157. cikkét, hogy azzal ellentétesek az olyan nemzeti rendelkezések, mint a munka törvénykönyvének a tényállás idején alkalmazandó L. 3123-13. cikke és R. 1233–32. cikke, mivel a részmunkaidőben foglalkoztatott férfiakkal összehasonlítva sokkal jelentősebb számú, részmunkaidőben foglalkoztatott nő választja a szülői szabadság igénybevételét, és az elbocsátás esetén járó alacsonyabb végkielégítés, valamint az átképzési szabadság idejére szóló – a szülői szabadságot igénybe nem vevő, részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalóhoz képest folyósított – alacsonyabb juttatásból eredő közvetett hátrányos megkülönböztetés nem igazolható a hátrányos megkülönböztetéshez nem kapcsolódó, objektív okokkal? |
| --- | --- |

3)

Az előző két kérdés valamelyikére adandó igenlő válasz esetén, úgy kell-e értelmezni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 157. cikkét, hogy azzal ellentétesek az olyan nemzeti rendelkezések, mint a munka törvénykönyvének a tényállás idején alkalmazandó L. 3123-13. cikke és R. 1233–32. cikke, mivel a részmunkaidőben foglalkoztatott férfiakkal összehasonlítva sokkal jelentősebb számú, részmunkaidőben foglalkoztatott nő választja a szülői szabadság igénybevételét, és az elbocsátás esetén járó alacsonyabb végkielégítés, valamint az átképzési szabadság idejére szóló – a szülői szabadságot igénybe nem vevő, részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalóhoz képest folyósított – alacsonyabb juttatásból eredő közvetett hátrányos megkülönböztetés nem igazolható a hátrányos megkülönböztetéshez nem kapcsolódó, objektív okokkal?

---

(1)  HL L 145., 4. o.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/26

---

A Najvyšší súd Slovenskej republiky (Szlovákia) által 2018. július 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – YX

(C-495/18. sz. ügy)

(2018/C 352/32)

Az eljárás nyelve: szlovák

A kérdést előterjesztő bíróság

Najvyšší súd Slovenskej republiky

Az alapeljárás felei

Felperes: YX

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a kerethatározat (1) 4. cikke (1) bekezdésének a) pontját, hogy az ott előírt kritériumok csak abban az esetben teljesülnek, ha az elítélt személy [eredeti 9. o.] az állampolgársága szerinti tagállamban olyan családi, szociális, munkaügyi vagy más jellegű kapcsolatokkal rendelkezik, amelyek figyelembevételével megalapozottan feltehető, hogy a büntetés e tagállamban való végrehajtása elősegítheti társadalmi beilleszkedését, és így azzal ellentétes az 549/2011. sz. törvény 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalthoz hasonló olyan nemzeti rendelkezés, amely ilyen esetekben pusztán a végrehajtó állam nyilvántartása szerinti állandó lakóhely vagy ideiglenes tartózkodási hely alapján teszi lehetővé a határozat elismerését és végrehajtását, annak figyelembevétele nélkül, hogy az elítélt személy ezen államban rendelkezik-e ténylegesen olyan kapcsolatokkal, amelyek erősíthetik társadalmi beilleszkedését? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a kerethatározat (1) 4. cikke (1) bekezdésének a) pontját, hogy az ott előírt kritériumok csak abban az esetben teljesülnek, ha az elítélt személy [eredeti 9. o.] az állampolgársága szerinti tagállamban olyan családi, szociális, munkaügyi vagy más jellegű kapcsolatokkal rendelkezik, amelyek figyelembevételével megalapozottan feltehető, hogy a büntetés e tagállamban való végrehajtása elősegítheti társadalmi beilleszkedését, és így azzal ellentétes az 549/2011. sz. törvény 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalthoz hasonló olyan nemzeti rendelkezés, amely ilyen esetekben pusztán a végrehajtó állam nyilvántartása szerinti állandó lakóhely vagy ideiglenes tartózkodási hely alapján teszi lehetővé a határozat elismerését és végrehajtását, annak figyelembevétele nélkül, hogy az elítélt személy ezen államban rendelkezik-e ténylegesen olyan kapcsolatokkal, amelyek erősíthetik társadalmi beilleszkedését?

| 2) | Az előző kérdésre adott igenlő válasz esetén úgy kell-e értelmezni a kerethatározat 4. cikkének (2) bekezdését, hogy a kibocsátó állam illetékes hatósága a kerethatározat 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szabályozott esetben még az ítélet és tanúsítvány továbbítását megelőzően is köteles megvizsgálni, hogy az ítéletnek a végrehajtó állam általi végrehajtása az elítélt személy társadalmi beilleszkedésének elősegítésének célját szolgálja-e, és ezzel összefüggésben [az említett hatóságnak] ugyanakkor fel kell tüntetnie a tanúsítvány d) részének 4. pontjában szereplő információkat is, különösen azt, hogy az elítélt személy a kerethatározat 6. cikkének (3) bekezdése alapján kifejtett véleményében hivatkozott-e arra, hogy a kibocsátó államban rendelkezik tényleges családi, szociális vagy munkaügyi kapcsolatokkal? |
| --- | --- |

2)

Az előző kérdésre adott igenlő válasz esetén úgy kell-e értelmezni a kerethatározat 4. cikkének (2) bekezdését, hogy a kibocsátó állam illetékes hatósága a kerethatározat 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szabályozott esetben még az ítélet és tanúsítvány továbbítását megelőzően is köteles megvizsgálni, hogy az ítéletnek a végrehajtó állam általi végrehajtása az elítélt személy társadalmi beilleszkedésének elősegítésének célját szolgálja-e, és ezzel összefüggésben [az említett hatóságnak] ugyanakkor fel kell tüntetnie a tanúsítvány d) részének 4. pontjában szereplő információkat is, különösen azt, hogy az elítélt személy a kerethatározat 6. cikkének (3) bekezdése alapján kifejtett véleményében hivatkozott-e arra, hogy a kibocsátó államban rendelkezik tényleges családi, szociális vagy munkaügyi kapcsolatokkal?

| 3) | Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén úgy kell-e értelmezni a kerethatározat 9. cikke (1) bekezdésének b) pontját, hogy akkor is fennáll a határozat elismerése és végrehajtása megtagadásának indoka, ha a kerethatározat 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti esetben az e rendelkezés (3) bekezdése szerinti egyeztetés és az egyéb szükséges információk esetleges benyújtása ellenére sem nyer bizonyítást az olyan családi, szociális, munkaügyi vagy más jellegű kapcsolatok fennállása, amelyek figyelembevételével megalapozottan feltételezhető, hogy a büntetés e tagállamban való végrehajtása elősegítheti az elítélt személy társadalmi beilleszkedését? |
| --- | --- |

3)

Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén úgy kell-e értelmezni a kerethatározat 9. cikke (1) bekezdésének b) pontját, hogy akkor is fennáll a határozat elismerése és végrehajtása megtagadásának indoka, ha a kerethatározat 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti esetben az e rendelkezés (3) bekezdése szerinti egyeztetés és az egyéb szükséges információk esetleges benyújtása ellenére sem nyer bizonyítást az olyan családi, szociális, munkaügyi vagy más jellegű kapcsolatok fennállása, amelyek figyelembevételével megalapozottan feltételezhető, hogy a büntetés e tagállamban való végrehajtása elősegítheti az elítélt személy társadalmi beilleszkedését?

---

(1)  A kölcsönös elismerés elvének büntetőügyekben hozott, szabadságvesztés büntetéseket kiszabó vagy szabadságelvonással járó intézkedéseket alkalmazó ítéleteknek az Európai Unióban való végrehajtása céljából történő alkalmazásáról szóló, 2008. november 27-i 2008/909/IB tanácsi kerethatározat (HL 2008. L 327., 27. o.)

---

Törvényszék

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/28

---

A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – K. Chrysostomides & Co. és társai kontra Tanács és társai

(T-680/13. sz. ügy) (1)

((„Szerződésen kívüli felelősség - Gazdaság- és monetáris politika - Ciprus stabilitását célzó támogatási program - Az EKB Kormányzótanácsának a Ciprusi Központi Bank kérése alapján sürgősségi likviditási támogatás folyósításáról szóló határozata - Az eurócsoport Ciprusról szóló 2013. március 25-i, április 12-i, május 13-i és szeptember 13-i nyilatkozatai - 2013/236/EU határozat - A konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló, a Ciprusi Köztársaság és az Európai Stabilitási Mechanizmus között 2013. április 26-án kötött egyetértési megállapodás - A Törvényszék hatásköre - Elfogadhatóság - Alaki követelmények - A belső jogorvoslati lehetőségek kimerítése - Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése - A tulajdonhoz való jog - Jogos bizalom - Egyenlő bánásmód”))

(2018/C 352/33)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Dr. K. Chrysostomides & Co. LLC (Nicosia, Ciprus) és az ítélet mellékletében megnevezett 50 egyéb felperes (képviselő: P. Tridimas barrister)

Alperesek: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: A. de Gregorio Merino, E. Dumitriu-Segnana, E. Chatziioakeimidou és E. Moro meghatalmazottak), Európai Bizottság (képviselők: kezdetben B. Smulders, J.-P. Keppenne és M. Konstantinidis, később J.-P. Keppenne, M. Konstantinidis és L. Flynn meghatalmazottak), Európai Központi Bank (képviselők: kezdetben N. Lenihan és F. Athanasiou, később P. Papapaschalis és P. Senkovic, végül M. Szablewska és K. Laurinavičius meghatalmazottak, segítőjük: de H.-G. Kamann ügyvéd), az Európai Unió Tanácsa által képviselt eurócsoport (képviselők: A. de Gregorio Merino, E. Dumitriu-Segnana, E. Chatziioakeimidou és E. Moro meghatalmazottak), az Európai Bizottság által képviselt Európai Unió (képviselők: kezdetben B. Smulders, J.-P. Keppenne és M. Konstantinidis, később J.-P. Keppenne, M. Konstantinidis és L. Flynn meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A felpereseket állítólagosan ért kár megtérítése érdekében az EUMSZ 268. cikk alapján benyújtott kérelem, amely állítólagos kár oka az EKB Kormányzótanácsának a Ciprusi Központi Bank kérése alapján sürgősségi likviditási támogatás folyósításáról szóló 2013. március 21-i határozata, az eurócsoport Ciprusról szóló 2013. március 25-i, április 12-i, május 13-i és szeptember 13-i nyilatkozatai, a pénzügyi stabilitás és a fenntartható növekedés helyreállítása céljából Ciprus által végrehajtandó egyedi intézkedésekről szóló, 2013. április 25-i 2013/236/EU tanácsi határozat (HL 2013. L 141., 32. o.), a konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló, a Ciprusi Köztársaság és az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) között 2013. április 26-án kötött egyetértési megállapodás, valamint a pénzügyi segítségnyújtási eszköz Ciprusi Köztársaság részére való biztosításával összefüggésben a Bizottság, a Tanács, az EKB és az eurócsoport által hozott aktusok, valamint az általuk tanúsított magatartás.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Dr. K. Chrysostomides & Co. LLC-t és a mellékletben megnevezett többi felperest kötelezi a saját költségeiken felül az Európai Unió Tanácsa, az Európai Bizottság és az Európai Központi Bank (EKB) részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Dr. K. Chrysostomides & Co. LLC-t és a mellékletben megnevezett többi felperest kötelezi a saját költségeiken felül az Európai Unió Tanácsa, az Európai Bizottság és az Európai Központi Bank (EKB) részéről felmerült költségek viselésére.

---

(1)  HL C 194., 2014.6.24.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/29

---

A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – Bourdouvali és társai kontra Tanács és társai

(T-786/14. sz. ügy) (1)

((Szerződésen kívüli felelősség - Gazdaság- és monetáris politika - Ciprusi stabilitási támogatási program - Az EKB Kormányzótanácsának a Ciprusi Központi Bank kérelmét követően rendkívüli likviditási segítségnyújtásról szóló határozata - Az Eurócsoport 2013. március 25-i, április 12-imájus 13-i és szeptember 13-i Ciprusra vonatkozó nyilatkozatai - 2013/236/EU határozat - A konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló, a Ciprusi Köztársaság és az Európai Stabilitási Mechanizmus között 2013. április 26-án kötött egyetértési megállapodás - A Törvényszék hatásköre - Elfogadhatóság - Alaki követelmények - A belső jogorvoslati lehetőségek kimerítése - Magánszemélyek számára jogokat keletkeztető jogszabály kellően súlyos megsértése - Tulajdonhoz való jog - Jogos bizalom - Egyenlő bánásmód))

(2018/C 352/34)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek): Eleni Pavlikka Bourdouvali (Meneou, Ciprus) és azon 51 további felperes, akiknek neveit a jelen ítélet melléklete tartalmazza (képviselők: P. Trimidas barrister)

Alperesek: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: A. de Gregorio Merino, E. Moro és E. Chatziioakeimidou meghatalmazottak), Európai Bizottság (képviselők: J.-P. Keppenne, M. Konstantinidis és L. Flynn meghatalmazottak), Európai Központi Bank (képviselők: K. Laurinavičius és M. Szablewska meghatalmazottak, segítőjük H.-G. Kamann ügyvéd), az Európai Unió Tanácsa által képviselt Eurócsoport (képviselők: A. de Gregorio Merino, E. Moro és E. Chatziioakeimidou meghatalmazottak) és az Európai Bizottság által képviselt Európai Unió (képviselők: J.-P. Keppenne, M. Konstantinidis és L. Flynn meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 268. cikken alapuló kérelem azon kár megtérítése iránt, amelyet a felperesek állítólagosan az EKB Kormányzótanácsának a ciprusi központi bank kérelmét követően rendkívüli likviditási segítségnyújtásról szóló, 2013. március 21-i határozata, az Eurócsoport 2013. március 25-i, április 12-imájus 13-i és szeptember 13-i Ciprusra vonatkozó nyilatkozatai, a pénzügyi stabilitás és a fenntartható növekedés helyreállítása céljából Ciprus által végrehajtandó egyedi intézkedésekről szóló, 2013. április 25-i 2013/236/EU tanácsi határozat HL 2013. L 141., 32. o.), a konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló, a Ciprusi Köztársaság és az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) között 2013. április 26-án kötött egyetértési megállapodás, valamint a Bizottság, a Tanács, az EKB és az Eurócsoport Ciprusi Köztársaságnak nyújtott pénzügyi segítségnyújtási eszközhöz kapcsolódó egyéb aktusai és magatartása okán szenvedtek el.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | Eleni Pavlikka Bourdouvali és az egyéb felperesek, akiknek neveit a melléklet tartalmazza, viselik, a saját költségeiken felül az Európai Unió Tanács, az Európai Bizottság és az Európai Központi Bank (EKB) részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Eleni Pavlikka Bourdouvali és az egyéb felperesek, akiknek neveit a melléklet tartalmazza, viselik, a saját költségeiken felül az Európai Unió Tanács, az Európai Bizottság és az Európai Központi Bank (EKB) részéről felmerült költségeket.

---

(1)  HL C 73., 2015.3.2.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/30 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/30

---

A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – Banque postale kontra EKB

(T-733/16. sz. ügy) (1)

((„Gazdaság- és monetáris politika - A hitelintézetek prudenciális felügyelete - Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja és (3) bekezdése - A tőkeáttételi mutató kiszámítása - A felperes részéről a bizonyos feltételeknek megfelelő kitettségek tőkeáttételi mutató számításából való kihagyása engedélyezésének megtagadása az EKB részéről - Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdése - Az EKB diszkrecionális jogköre - Téves jogalkalmazás - Nyilvánvaló értékelési hiba”))

(2018/C 352/35)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: La Banque postale (Párizs, Franciaország) (képviselők: E. Guillaume és L. Coudray ügyvédek)

Alperes: Európai Központi Bank (képviselők: K. Lackhoff, R. Bax és G. Bassani meghatalmazottak, segítőjük: H.-G. Kamann és F. Louis ügyvédek)

Az alperest támogató beavatkozó: Finn Köztársaság (képviselő: S. Hartikainen meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (HL 2013. L 287., 63. o.) 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja és 10. cikke, valamint a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 176., 1. o.; helyesbítések: HL 2013. L 208., 68. o.; HL 2013. L 321., 6. o.; HL 2017. L 20., 2. o.) 429. cikkének (14) bekezdése alapján hozott 2016. augusztus 24-i ECB/SSM/2016–96950066U5XAAIRCPA 78/16 határozat megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék az Európai Központi Bank (EKB) 2016. augusztus 24-i ECB/SSM/2016–96950066U5XAAIRCPA 78/16 határozatát megsemmisíti. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék az Európai Központi Bank (EKB) 2016. augusztus 24-i ECB/SSM/2016–96950066U5XAAIRCPA 78/16 határozatát megsemmisíti.

| 2) | A Törvényszék az EKB-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék az EKB-t kötelezi a költségek viselésére.

| 3) | A Finn Köztársaság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Finn Köztársaság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 454., 2016.12.5.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/31

---

A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – Confédération nationale du Crédit mutuel kontra EKB

(T-751/16. sz. ügy) (1)

((„Gazdaság- és monetáris politika - A hitelintézetek prudenciális felügyelete - Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja és (3) bekezdése - A tőkeáttételi mutató kiszámítása - A felperes részéről a bizonyos feltételeknek megfelelő kitettségek tőkeáttételi mutató számításából való kihagyása engedélyezésének megtagadása az EKB részéről - Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdése - Az EKB diszkrecionális jogköre - Téves jogalkalmazás - Nyilvánvaló értékelési hiba”))

(2018/C 352/36)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Confédération nationale du Crédit mutuel (Párizs, Franciaország) (képviselők: M. Grégoire és C. De Jonghe ügyvédek)

Alperes: Európai Központi Bank (képviselők: K. Lackhoff, R. Bax és G. Bassani meghatalmazottak, segítőjük: H.-G. Kamann és F. Louis ügyvédek)

Az alperest támogató beavatkozó: Finn Köztársaság (képviselő: S. Hartikainen meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (HL 2013. L 287., 63. o.) 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja és 10. cikke, valamint a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 176., 1. o.; helyesbítések: HL 2013. L 208., 68. o.; HL 2013. L 321., 6. o.; HL 2017. L 20., 2. o.) 429. cikkének (14) bekezdése alapján hozott 2016. augusztus 24-i ECB/SSM/2016– ECB/SSM/2016–9695000CG7B84NLR5984/92 határozata megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék az Európai Központi Bank (EKB) 2016. augusztus 24-i ECB/SSM/2016–9695000CG7B84NLR5984/92 határozatát megsemmisíti. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék az Európai Központi Bank (EKB) 2016. augusztus 24-i ECB/SSM/2016–9695000CG7B84NLR5984/92 határozatát megsemmisíti.

| 2) | A Törvényszék az EKB-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék az EKB-t kötelezi a költségek viselésére.

| 3) | A Finn Köztársaság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Finn Köztársaság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 6., 2017.1.9.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/32

---

A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – BNP Paribas kontra EKB

(T-768/16. sz. ügy) (1)

((„Gazdaság- és monetáris politika - A hitelintézetek prudenciális felügyelete - Az 1024/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja és (3) bekezdése - A tőkeáttételi mutató kiszámítása - A felperes részéről a bizonyos feltételeknek megfelelő kitettségek tőkeáttételi mutató számításából való kihagyása engedélyezésének megtagadása az EKB részéről - Az 575/2013/EU rendelet 429. cikkének (14) bekezdése - Az EKB diszkrecionális jogköre - Téves jogalkalmazás - Nyilvánvaló értékelési hiba”))

(2018/C 352/37)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: BNP Paribas (Párizs, Franciaország) (képviselők: A. Champsaur és A. Delors ügyvédek)

Alperes: Európai Központi Bank (képviselők: K. Lackhoff, R. Bax, G. Bassani és C. Olivier meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozó: Finn Köztársaság (képviselő: S. Hartikainen meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendelet (HL 2013. L 287., 63. o.) 4. cikke (1) bekezdésének d) pontja és 10. cikke, valamint a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 176., 1. o.; helyesbítések: HL 2013. L 208., 68. o.; HL 2013. L 321., 6. o.; HL 2017. L 20., 2. o.) 429. cikkének (14) bekezdése alapján hozott 2016. augusztus 24-i ECB/SSM/2016-R0MUWSFPU8MPRO8K5P83/136 határozat megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék az Európai Központi Bank (EKB) 2016. augusztus 24-i ECB/SSM/2016-R0MUWSFPU8MPRO8K5P83/136 határozatát megsemmisíti. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék az Európai Központi Bank (EKB) 2016. augusztus 24-i ECB/SSM/2016-R0MUWSFPU8MPRO8K5P83/136 határozatát megsemmisíti.

| 2) | A Törvényszék az EKB-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék az EKB-t kötelezi a költségek viselésére.

| 3) | A Finn Köztársaság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Finn Köztársaság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 6., 2017.1.9.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/32

---

A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – Ciprus kontra EUIPO – Papouis Dairies (Pallas Halloumi)

(T-825/16. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A Pallas Halloumi európai uniós ábrás védjegy bejelentése - A HALLOUMI korábbi egyesült királysági tanúsító szóvédjegy - Viszonylagos kizáró ok - Az összetéveszthetőség hiánya - A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]”))

(2018/C 352/38)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Ciprusi Köztársaság (képviselők: S. Malynicz QC és V. Marsland solicitor)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (képviselők: D. Gája meghatalmazott)

A másik fél az eljárásban: Papouis Dairies Ltd (Nicosia, Ciprus) (képviselő: N. Korogiannakis ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a Ciprusi Köztársaság és a Papouis Dairies közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2016. szeptember 22-én hozott határozata (R 2065/2014-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Ciprusi Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Ciprusi Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 22., 2017.1.23.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/33 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/33

---

A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – Ciprus kontra EUIPO – POA (COWBOYS HALLOUMI)

(T-847/16. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A COWBOYS HALLOUMI európai uniós ábrás védjegy bejelentése - A korábbi HALLOUMI egyesült királysági tanúsító szóvédjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség hiánya - A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]”))

(2018/C 352/39)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Ciprusi Köztársaság (képviselők: S. Malynicz QC és V. Marsland solicitor)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: D. Gája meghatalmazott)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Pagkypriosorganismos ageladotrofon (POA) (Latsia, Görögország) (képviselő: N. Korogiannakis ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának a Ciprusi Köztársaság és a POA közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2016. szeptember 22-én hozott határozata (R 2781/2014-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Ciprusi Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Ciprusi Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 22., 2017.1.23.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/34

---

A Törvényszék 2018. július 13-i ítélete – Star Television Productions kontra EUIPO – Marc Dorcel (STAR)

(T-797/17. sz. ügy) (1)

((„Európai uniós védjegy - Megszűnés megállapítása iránti eljárás - STAR európai uniós ábrás védjegy - A védjegy tényleges használatának hiánya - A 207/2009/EK rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 58. cikke (1) bekezdésének a) pontja]”))

(2018/C 352/40)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Star Television Productions Ltd (Tortola, Egyesült Királyság) (képviselő: D. Farnsworth solicitor)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: V. Ruzek meghatalmazott)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Marc Dorcel SA (Párizs, Franciaország) (képviselő: B. Soyer ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az EUIPO második fellebbezési tanácsának a Star Television Productions és a Marc Dorcel közötti megszűnés megállapítása iránti eljárással kapcsolatban 2017. szeptember 14-én hozott határozata (R 1519/2016-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Star Television Productions Ltd.-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Star Television Productions Ltd.-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 42., 2018.5.2.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/34

---

2018. június 27-én benyújtott kereset – WV kontra EKSZ

(T-388/18. sz. ügy)

(2018/C 352/41)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: WV (képviselő: É. Boigelot ügyvéd)

Alperes: Európai Külügyi Szolgálat

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg keresetének elfogadhatóságát és megalapozottságát;






  — | következésképpen, miután előzetesen és a Törvényszék eljárási szabályzata „Pervezető intézkedések” című 89. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján elrendelte, hogy az alperes nyújtson be minden, a jelen ügyre vonatkozó iratot és dokumentumot, különösen: a megbízást és a kinevezésre jogosult hatóság által lefolytatott belső biztonsági vizsgálat megállapításait; az EKSZ által készített valamennyi olyan dokumentumot, illetve hozott belső határozatot, amely a bizonyos dokumentumok felperes általi állítólagos megszerzésére és információknak a felperes által bármely harmadik államnak (Izrael/Törökország) történő esetleges átadására vonatkozó vádakkal kapcsolatos, a pontos időpontokat, az állítólag megosztott információkat és konkrét bizonyítékokat, valamint az átadott információkat és a biztonsági szolgálat válaszát; a 2016. július 27-i történésekkel kapcsolatban állítólag készített dokumentumokat és/vagy hozott belső határozatokat, különösen az EKSZ Főtitkárságának a felperesnek a Törökország részlegből való kizárásával kapcsolatos feljegyzését; az [X] által 2015 szeptemberében [Y-nak] küldött elektronikus levelet, amely állítólag „lényegében a magatartásával kapcsolatos komoly problémákra” utal; a felperes különböző áthelyezéseinek jellegére vonatkozó információkat annak tisztázása érdekében, hogy az áthelyezésekre az álláshelyével és/vagy azon túlmenően került-e sor; az EKSZ Törökország részlegének rendelkezésére bocsátott nemzeti szakértők megbízási feltételeit, amelyek tükrözik a különböző tagállamokkal 2015 júniusában az említett részleg létrehozása érdekében kötött megállapodást; a felperes, a Személyzeti Bizottság egy képviselője és a kinevezésre jogosult hatóság részvételével 2017. május 18-án tartott ülés jegyzőkönyvét; [Z] és az EU törökországi küldöttségének vezetője közötti, 2017. július 10-én történt elektronikus levélváltást; |
| --- | --- | --- |

—

állapítsa meg keresetének elfogadhatóságát és megalapozottságát;

—

következésképpen, miután előzetesen és a Törvényszék eljárási szabályzata „Pervezető intézkedések” című 89. cikke (3) bekezdésének d) pontja alapján elrendelte, hogy az alperes nyújtson be minden, a jelen ügyre vonatkozó iratot és dokumentumot, különösen: a megbízást és a kinevezésre jogosult hatóság által lefolytatott belső biztonsági vizsgálat megállapításait; az EKSZ által készített valamennyi olyan dokumentumot, illetve hozott belső határozatot, amely a bizonyos dokumentumok felperes általi állítólagos megszerzésére és információknak a felperes által bármely harmadik államnak (Izrael/Törökország) történő esetleges átadására vonatkozó vádakkal kapcsolatos, a pontos időpontokat, az állítólag megosztott információkat és konkrét bizonyítékokat, valamint az átadott információkat és a biztonsági szolgálat válaszát; a 2016. július 27-i történésekkel kapcsolatban állítólag készített dokumentumokat és/vagy hozott belső határozatokat, különösen az EKSZ Főtitkárságának a felperesnek a Törökország részlegből való kizárásával kapcsolatos feljegyzését; az [X] által 2015 szeptemberében [Y-nak] küldött elektronikus levelet, amely állítólag „lényegében a magatartásával kapcsolatos komoly problémákra” utal; a felperes különböző áthelyezéseinek jellegére vonatkozó információkat annak tisztázása érdekében, hogy az áthelyezésekre az álláshelyével és/vagy azon túlmenően került-e sor; az EKSZ Törökország részlegének rendelkezésére bocsátott nemzeti szakértők megbízási feltételeit, amelyek tükrözik a különböző tagállamokkal 2015 júniusában az említett részleg létrehozása érdekében kötött megállapodást; a felperes, a Személyzeti Bizottság egy képviselője és a kinevezésre jogosult hatóság részvételével 2017. május 18-án tartott ülés jegyzőkönyvét; [Z] és az EU törökországi küldöttségének vezetője közötti, 2017. július 10-én történt elektronikus levélváltást;

| — | semmisítse meg a személyzeti szabályzat 24. cikke alapján benyújtott segítségnyújtás iránti kérelmet hallgatólagosan elutasító 2017. szeptember 4-i határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a személyzeti szabályzat 24. cikke alapján benyújtott segítségnyújtás iránti kérelmet hallgatólagosan elutasító 2017. szeptember 4-i határozatot;

| — | semmisítse meg az Ares(2018)1705593 hivatkozási számú 2018. március 28-i, ugyanezen a napon közölt határozatot, amelyben a kinevezésre jogosult hatóság elutasítja a felperes által a személyzeti szabályzat 24. cikke alapján benyújtott segítségnyújtás iránti kérelem hallgatólagos elutasításával szemben 2017. november 29-én benyújtott, R/510/17 hivatkozási számú panaszt; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Ares(2018)1705593 hivatkozási számú 2018. március 28-i, ugyanezen a napon közölt határozatot, amelyben a kinevezésre jogosult hatóság elutasítja a felperes által a személyzeti szabályzat 24. cikke alapján benyújtott segítségnyújtás iránti kérelem hallgatólagos elutasításával szemben 2017. november 29-én benyújtott, R/510/17 hivatkozási számú panaszt;

| — | az Európai Unió Törvényszéke eljárási szabályzatának 134. cikke alapján kötelezze az alperest az összes költség viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Unió Törvényszéke eljárási szabályzatának 134. cikke alapján kötelezze az alperest az összes költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes egyetlen jogalapra hivatkozik, amely a segítségnyújtási és gondoskodási kötelezettség megsértésén, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) 1e. cikke (2) bekezdésének, valamint 12., 12a., 22b., 24., 25. és 26. cikkének megsértésén, a megfelelő ügyintézés elvének megsértésén, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata IX. melléklete 1. és 2. cikkének megsértésén, továbbá a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása [helyesen: kezelése] tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 8., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 26. kötet, 102. o.) megsértésén alapul.

A felperes a jogalap keretében hivatkozik továbbá különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája 41., 47. és 52. cikkének megsértésére, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény megsértésére, a védelemhez való jog megsértésére, valamint joggal való visszaélésre és eljárással való visszaélésre, továbbá a bizalomvédelem elvének és a fegyveregyenlőség elvének nyilvánvaló megsértésére.

A felperes a jogalap keretében végül azon elv megsértésére hivatkozik, miszerint az adminisztráció csak jogilag megengedhető indokok alapján hozhat határozatot, azaz olyan releváns indokok alapján, amelyek nem tartalmaznak nyilvánvaló ténybeli vagy jogi mérlegelési hibát (hibákat), valamint hivatkozik az arányosság elvének, a kontradiktórius eljárás elvének, a megfelelő ügyintézés elvének és a jogbiztonság elvének megsértésére, továbbá az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.) megsértésére.

Az így felhozott kifogás az, hogy a kinevezésre jogosult hatóság azáltal, hogy az említett körülmények között hozta meg a megtámadott határozatot, és ezt követően elutasította a felperes panaszát, nyilvánvalóan nem alkalmazta és értelmezte helyesen a személyzeti szabályzat rendelkezéseit és a fent említett elveket, ugyanis ténybeli és jogi szempontból is pontatlan indokokra alapította határozatát, következésképpen a felperest olyan jogellenes adminisztratív helyzetbe hozta, amelyben a megállapított tények és a segítségnyújtás iránti kérelem elutasítása között egyáltalán nincs megfelelés.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/36 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/36

---

2018. június 27-én benyújtott kereset – Riesco García kontra Parlament

(T-391/18. sz. ügy)

(2018/C 352/42)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Juan Carlos Rieaco García (Rota, Spanyolország) (képviselő: Tey Ariza ügyvéd)

Alperes: Európai Parlament

Kérelmek

| — | A jelen keresettel és az Európai Unió Törvényszékének hatáskörében a felperes intézményi mulasztás megállapítása iránti keresetet indít azon válasszal szemben, amelyet a tisztviselők és az ideiglenes alkalmazottak közötti, az spanyol állami közigazgatásban dolgozó tisztviselők öregségi nyugdíjba vonulásának feltételei tekintetében fennálló állítólagos hátrányos megkülönböztetésre vonatkozó 0741/2015. sz. petíciójára az Európai Parlament Petíciós Bizottságától 2017. május 31-én kapott; |
| --- | --- |

—

A jelen keresettel és az Európai Unió Törvényszékének hatáskörében a felperes intézményi mulasztás megállapítása iránti keresetet indít azon válasszal szemben, amelyet a tisztviselők és az ideiglenes alkalmazottak közötti, az spanyol állami közigazgatásban dolgozó tisztviselők öregségi nyugdíjba vonulásának feltételei tekintetében fennálló állítólagos hátrányos megkülönböztetésre vonatkozó 0741/2015. sz. petíciójára az Európai Parlament Petíciós Bizottságától 2017. május 31-én kapott;

| — | a felperes azt kéri, hogy a hivatkozott jogszabályra (az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv) tekintettel a Törvényszék nyilvánítsa a keresetet elfogadhatónak, határozzon a feltett kérdésről, és ennek alapján hívja fel a spanyol államot, hogy az általános közigazgatás valamennyi tisztviselője számára ismerje el azt a jogot, hogy az előrehozott öregségi nyugdíjba vonulás tekintetében azonos vagy hasonló feltételekkel rendelkeznek, és e jogot azonnali hatállyal érvényesítse. |
| --- | --- |

—

a felperes azt kéri, hogy a hivatkozott jogszabályra (az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv) tekintettel a Törvényszék nyilvánítsa a keresetet elfogadhatónak, határozzon a feltett kérdésről, és ennek alapján hívja fel a spanyol államot, hogy az általános közigazgatás valamennyi tisztviselője számára ismerje el azt a jogot, hogy az előrehozott öregségi nyugdíjba vonulás tekintetében azonos vagy hasonló feltételekkel rendelkeznek, és e jogot azonnali hatállyal érvényesítse.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperes jelzi, hogy a szóban forgó petícióban előadott spanyol jogszabály alapján a valamely társadalombiztosítási rendszerhez tartozó állandó munkavállalóknak (tisztviselők) a nyugdíjba vonulást illetően lehetőségük van a társadalombiztosítási rendszer váltására, mivel ezek az állandó munkavállalók, miközben az ideiglenes alkalmazottak számára ez nem lehetséges, mivel nem állandó munkavállalókról van szó.

A felperes kiábrándítónak és érthetetlennek tartja az Európai Parlament Petíciós Bizottságának a petícióra (0741/2015) adott megalapozatlan válaszát. E szervezet, amely a petíciót elfogadhatónak tartotta, és 2016. augusztus 3-án megállapította, hogy a spanyol jogszabályt a petíciót illetően (azonos nyugdíjba vonulási feltételek) összhangba kell hozni az 1999/70 irányelvvel, és ráadásul kilátásba helyezett egy kötelezettségszegési eljárást, később visszalépett arra való hivatkozással, hogy a „ténybeli kérdések” megválaszolatlanok maradtak.

Még érthetetlenebb az, hogy amennyiben kétség van e kérdést illetően, e Petíciós Bizottság nem fordult a hatáskörrel rendelkező intézményhez, vagyis az Európai Unió Bíróságához annak eldöntése céljából, hogy ebben az esetben szükséges-e a nemzeti jogszabályt az 1999/70 irányelvhez igazítani, és ehelyett e kérdést a nemzeti bíróságok elé terjesztette, amelyek még kevésbé, vagy egyáltalán nem rendelkeznek hatáskörrel annak eldöntésére, hogy a nemzeti jogszabályt összhangba kell-e hozni az uniós joggal.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/36 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/36

---

2018. június 29-én benyújtott kereset – ITSA kontra Bizottság

(T-396/18. sz. ügy)

(2018/C 352/43)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: International Tax Stamp Association Ltd (ITSA) (Sunbury-on-Thames, Egyesült Királyság) (képviselő: F. Scanvic ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a dohánytermékek nyomonkövethetőségi rendszerének részeként kötendő adattárolási szerződések kulcsfontosságú elemeiről szóló, 2017. december 15-i (EU) 2018/573 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet, a dohánytermékek nyomonkövethetőségi rendszerének létrehozására és működtetésére vonatkozó műszaki előírásokról szóló, 2017. december 15-i (EU) 2018/574 bizottsági végrehajtási rendeletet, valamint a dohánytermékeken elhelyezett biztonsági elemekre vonatkozó műszaki előírásokról szóló, 2017. december 15-i (EU) 2018/576 bizottsági végrehajtási határozatot. |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a dohánytermékek nyomonkövethetőségi rendszerének részeként kötendő adattárolási szerződések kulcsfontosságú elemeiről szóló, 2017. december 15-i (EU) 2018/573 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet, a dohánytermékek nyomonkövethetőségi rendszerének létrehozására és működtetésére vonatkozó műszaki előírásokról szóló, 2017. december 15-i (EU) 2018/574 bizottsági végrehajtási rendeletet, valamint a dohánytermékeken elhelyezett biztonsági elemekre vonatkozó műszaki előírásokról szóló, 2017. december 15-i (EU) 2018/576 bizottsági végrehajtási határozatot.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes egyetlen jogalapra hivatkozik, amelyet a dohánytermékek tiltott kereskedelmének felszámolásáról szóló, 2012. november 12-én Szöulban elfogadott WHO-Jegyzőkönyv azon 8. cikkének megsértésére alapít, amely megtiltja, hogy a dohánytermékek megjelölésére irányuló műveleteket a dohányiparra bízzák. E tekintetben a felperes úgy véli, hogy jóllehet az említett Jegyzőkönyv még nem lépett hatályba, azt az Európai Unió megkötötte és aláírta, ami megtiltja számára, hogy az e Jegyzőkönyvvel ellentétes aktusokat fogadjon el.

Másfelől a felperes arra hivatkozik, hogy a tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről és a 2001/37/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet (HL 2014. L 127., 1. o.), amelynek alapján a jelen ügyben megtámadott rendeletet elfogadták, a fent említett Jegyzőkönyvvel összhangban lehet és kell értelmezni, annak ellenére, hogy ez az irányelv nem tiltja kifejezetten, hogy a szóban forgó műveleteket a dohányiparra bízzák.

Végül, ha feltételezzük, hogy ez az értelmezés nem lehetséges, akkor maga az említett irányelv ellentétes a Jegyzőkönyvvel, ennélfogva pedig az európai Szerződésekkel.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/37

---

2018. július 13-án benyújtott kereset – Prigent kontra Bizottság

(T-436/18. sz. ügy)

(2018/C 352/44)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Claude Prigent (Caudan, Franciaország) (képviselő: A. Bove ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | fogadja el a jelen megsemmisítés iránti keresetet; |
| --- | --- |

—

fogadja el a jelen megsemmisítés iránti keresetet;

| — | érdemileg nyilvánítsa megalapozottnak a kereset jogalapjait; |
| --- | --- |

—

érdemileg nyilvánítsa megalapozottnak a kereset jogalapjait;

| — | következésképpen a nemzeti szolidaritásnak az Európai Unió Bírósága által meghatározott elve (általános jogelv) és/vagy az Európai Unióról szóló szerződés 9. cikke alapján semmisítse meg az Európai Bizottság 2018. május 23-i határozatát; |
| --- | --- |

—

következésképpen a nemzeti szolidaritásnak az Európai Unió Bírósága által meghatározott elve (általános jogelv) és/vagy az Európai Unióról szóló szerződés 9. cikke alapján semmisítse meg az Európai Bizottság 2018. május 23-i határozatát;

| — | az ügyet utalja vissza a hatáskörrel rendelkező hatóság elé; |
| --- | --- |

—

az ügyet utalja vissza a hatáskörrel rendelkező hatóság elé;

| — | rendelje el a vonatkozó jogszabályok által előírt összes kötelezettség teljesítését; |
| --- | --- |

—

rendelje el a vonatkozó jogszabályok által előírt összes kötelezettség teljesítését;

| — | az alperest kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére; |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére;

| — | tartsa fenn a felperesnek az összes egyéb jogot és jogorvoslatot. |
| --- | --- |

—

tartsa fenn a felperesnek az összes egyéb jogot és jogorvoslatot.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap a nemzeti szolidaritásnak az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: Bíróság) által meghatározott, általános jogelvnek minősülő elvének megsértésén alapul. E tekintetben a felperes rámutat, hogy a Bíróság kifejti, hogy a népesség vagy a munkavállalók egy különös kategóriája számára létrehozott rendszer nem általánosan kötelező, hanem szakmai rendszer. Úgy érvel, hogy a jelen ügyben a kötelezően az önálló vállalkozók szociális rendszeréhez tartozó önálló vállalkozók – még ha nulla üzleti forgalmat értek is el vagy veszteségesek voltak –, valamint az egyéb önfoglalkoztatók, munkavállalók vagy közszolgálati alkalmazottak közötti hátrányos megkülönböztetésre tekintettel nyilvánvalóan nem általánosan kötelező rendszerről van szó.
  Ezenkívül a felperes úgy véli, hogy az önálló vállalkozók szociális rendszere nem tartja tiszteletben a szolidaritás elvét, amelyen a francia állam szerint e rendszer – mint kötelező szociális biztonsági rendszer – alapul, mivel e rendszer még alacsony jövedelem esetén is megköveteli egy minimális, illetve átalányösszegű járulék megfizetését. Ezenkívül nem megfelelő mértékű járulékfizetés vagy a járulékok egyszerű késedelmes megfizetése esetén teljesen megfoszthatják a táppénztől vagy a nyugdíjtól, amely helyzet nem áll fenn más szociális biztonsági rendszerben biztosított egyéb francia munkavállalók esetén. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap a nemzeti szolidaritásnak az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: Bíróság) által meghatározott, általános jogelvnek minősülő elvének megsértésén alapul. E tekintetben a felperes rámutat, hogy a Bíróság kifejti, hogy a népesség vagy a munkavállalók egy különös kategóriája számára létrehozott rendszer nem általánosan kötelező, hanem szakmai rendszer. Úgy érvel, hogy a jelen ügyben a kötelezően az önálló vállalkozók szociális rendszeréhez tartozó önálló vállalkozók – még ha nulla üzleti forgalmat értek is el vagy veszteségesek voltak –, valamint az egyéb önfoglalkoztatók, munkavállalók vagy közszolgálati alkalmazottak közötti hátrányos megkülönböztetésre tekintettel nyilvánvalóan nem általánosan kötelező rendszerről van szó.

Ezenkívül a felperes úgy véli, hogy az önálló vállalkozók szociális rendszere nem tartja tiszteletben a szolidaritás elvét, amelyen a francia állam szerint e rendszer – mint kötelező szociális biztonsági rendszer – alapul, mivel e rendszer még alacsony jövedelem esetén is megköveteli egy minimális, illetve átalányösszegű járulék megfizetését. Ezenkívül nem megfelelő mértékű járulékfizetés vagy a járulékok egyszerű késedelmes megfizetése esetén teljesen megfoszthatják a táppénztől vagy a nyugdíjtól, amely helyzet nem áll fenn más szociális biztonsági rendszerben biztosított egyéb francia munkavállalók esetén.

| 2. | A második jogalap az Európai Unióról szóló szerződés 9. cikkének megsértésén alapul, amely az összes európai polgár egyenlőségét mondja ki, mivel nem lehetséges az önálló vállalkozók szociális rendszerébe fizetendő járulékok értékét az olyan önálló vállalkozók számára, mint a felperes, az egyéb francia munkavállalókhoz képest kedvezőtlenül számítani. Ebből következően a Bizottság azáltal, hogy lezárta a felperes által benyújtott panaszt, megsértette a nemzeti szolidaritásnak a Bíróság által meghatározott elvét – mint általános jogelvet – és az Európai Unióról szóló szerződés 9. cikkét, aminek a bizottsági határozat megsemmisítéséhez kell vezetnie. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az Európai Unióról szóló szerződés 9. cikkének megsértésén alapul, amely az összes európai polgár egyenlőségét mondja ki, mivel nem lehetséges az önálló vállalkozók szociális rendszerébe fizetendő járulékok értékét az olyan önálló vállalkozók számára, mint a felperes, az egyéb francia munkavállalókhoz képest kedvezőtlenül számítani. Ebből következően a Bizottság azáltal, hogy lezárta a felperes által benyújtott panaszt, megsértette a nemzeti szolidaritásnak a Bíróság által meghatározott elvét – mint általános jogelvet – és az Európai Unióról szóló szerződés 9. cikkét, aminek a bizottsági határozat megsemmisítéséhez kell vezetnie.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/38

---

2018. július 24-én benyújtott kereset – Biasotto kontra EUIPO – OOFOS (OOF)

(T-453/18. sz. ügy)

(2018/C 352/45)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Alessandro Biasotto (Treviso, Olaszország) (képviselők: F. le Divelec Lemmi, R. Castigliono és E. Cammareri ügyvédek)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: OOFOS LLC (Reno, Nevada, Amerikai Egyesült Államok)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: az OOF európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 14 961 767. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2018. május 10-én hozott határozata (R 1270/2017-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | teljes egészében adjon helyt a jelen keresetnek; |
| --- | --- |

—

teljes egészében adjon helyt a jelen keresetnek;

| — | teljes egészében helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, és ennek következtében tegye lehetővé a 14 961 767. sz. európai uniós védjegybejelentésben szereplő védjegy lajstromozását az e bejelentésben szereplő 18., 25. és 35. osztályba tartozó összes áru és szolgáltatás tekintetében (vagy adott esetben kérve az EUIPO-t, hogy vizsgálja meg újra a felperes által 2017. június 15-én benyújtott fellebbezést, ezúttal a vitatott bejelentésben szereplő védjegyet a felszólaló korábbi, 1 258 728. sz. nemzetközi védjegyével hasonlítsa össze); |
| --- | --- |

—

teljes egészében helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, és ennek következtében tegye lehetővé a 14 961 767. sz. európai uniós védjegybejelentésben szereplő védjegy lajstromozását az e bejelentésben szereplő 18., 25. és 35. osztályba tartozó összes áru és szolgáltatás tekintetében (vagy adott esetben kérve az EUIPO-t, hogy vizsgálja meg újra a felperes által 2017. június 15-én benyújtott fellebbezést, ezúttal a vitatott bejelentésben szereplő védjegyet a felszólaló korábbi, 1 258 728. sz. nemzetközi védjegyével hasonlítsa össze);

| — | az EUIPO-t kötelezze a beavatkozó fél összes – azaz nem csak a Törvényszék előtti jelen eljárással kapcsolatban, hanem az EUIPO előtti felszólalási és fellebbezési eljárással kapcsolatban felmerült – költségének viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a beavatkozó fél összes – azaz nem csak a Törvényszék előtti jelen eljárással kapcsolatban, hanem az EUIPO előtti felszólalási és fellebbezési eljárással kapcsolatban felmerült – költségének viselésére.

Jogalap

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/39 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/39

---

2018. július 24-én benyújtott kereset – Biasotto kontra EUIPO – OOFOS (OO)

(T-454/18. sz. ügy)

(2018/C 352/46)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Alessandro Biasotto (Treviso, Olaszország) (képviselők: F. Le Divelec Lemmi, R. Castiglioni és E. Cammareri ügyvédek)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: OOFOS LLC (Reno, Nevada, Amerikai Egyesült Államok)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: az OO európai uniós szóvédjegy bejelentése – 14 961 791. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2018. május 15-én hozott határozata (R 1281/2017-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | teljes egészében adjon helyt a jelen keresetnek; |
| --- | --- |

—

teljes egészében adjon helyt a jelen keresetnek;

| — | teljes egészében helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, amely lényegében megerősítette azt a megállapítást, amelyre az EUIPO a B 2683558. sz. felszólalási eljárással kapcsolatban a 2017. május 17-i határozatában jutott, és ennek következtében tegye lehetővé a 14 961 791. sz. európai uniós védjegybejelentésben foglalt védjegy lajstromozását a bejelentésben szereplő, a 18., 25. és 35. osztályba tartozó összes áru és szolgáltatás tekintetében; |
| --- | --- |

—

teljes egészében helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, amely lényegében megerősítette azt a megállapítást, amelyre az EUIPO a B 2683558. sz. felszólalási eljárással kapcsolatban a 2017. május 17-i határozatában jutott, és ennek következtében tegye lehetővé a 14 961 791. sz. európai uniós védjegybejelentésben foglalt védjegy lajstromozását a bejelentésben szereplő, a 18., 25. és 35. osztályba tartozó összes áru és szolgáltatás tekintetében;

| — | a beavatkozó felet kötelezze az összes – azaz nem csak a Törvényszék előtti jelen eljárással kapcsolatban, hanem az EUIPO előtti felszólalási és fellebbezési eljárással kapcsolatban felmerült – költség viselésére. |
| --- | --- |

—

a beavatkozó felet kötelezze az összes – azaz nem csak a Törvényszék előtti jelen eljárással kapcsolatban, hanem az EUIPO előtti felszólalási és fellebbezési eljárással kapcsolatban felmerült – költség viselésére.

Jogalap

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjának megsértése.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/40 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/40

---

2018. július 30-án benyújtott kereset – Novartis kontra EUIPO (SMARTSURFACE)

(T-463/18. sz. ügy)

(2018/C 352/47)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Novartis AG (Bázel, Svájc) (képviselő: L. Junquera Lara ügyvéd)

Alperes: Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: a SMARTSURFACE európai uniós szóvédjegy bejelentése – 16 492 076. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2018. május 25-én hozott határozata (R 1765/2017-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | állapítsa meg, hogy a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja nem zárja ki a szóban forgó megjelölés (16 492 076. sz. közösségi védjegy) lajstromozását a védjegybejelentésben leírt, 9. osztályba tartozó áruk tekintetében; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy a 207/2009 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja nem zárja ki a szóban forgó megjelölés (16 492 076. sz. közösségi védjegy) lajstromozását a védjegybejelentésben leírt, 9. osztályba tartozó áruk tekintetében;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának, valamint (2) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának, valamint (2) bekezdésének megsértése.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/40 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/40

---

2018. július 27-én benyújtott kereset – Getsmarter Online kontra EUIPO (getsmarter)

(T-473/18. sz. ügy)

(2018/C 352/48)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Getsmarter Online Ltd (London, Egyesült Királyság) (képviselő: I. Silcock barrister)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: a getsmarter európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 16 565 939. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2018. május 10-én hozott határozata (R 2632/2017-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a felperes részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a felperes részéről felmerült költségek viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (3) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (3) bekezdésének megsértése.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/41 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/41

---

2018. augusztus 6-án benyújtott kereset – Veit kontra EKB

(T-474/18. sz. ügy)

(2018/C 352/49)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Sebastian Veit (Frankfurt am Main, Németország) (képviselő: K. Kujath meghatalmazott)

Alperes: Európai Központi Bank

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a felperes 2018. január 1-i hatállyal történő besorolásáról szóló 2018. január 3-i alperesi határozatot, amennyiben az a felperes tekintetében az F/G illetményosztály keretében csak a 17-es fizetési fokozatot állapítja meg; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperes 2018. január 1-i hatállyal történő besorolásáról szóló 2018. január 3-i alperesi határozatot, amennyiben az a felperes tekintetében az F/G illetményosztály keretében csak a 17-es fizetési fokozatot állapítja meg;

| — | semmisítse meg a felperes 2018. május 25-i határozatát, amely elutasítja a felperes azon kérelmét, amely az F/G illetményosztály keretében a 83-as fizetési fokozat 2018. január 1-i hatállyal történő megállapítására irányul; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperes 2018. május 25-i határozatát, amely elutasítja a felperes azon kérelmét, amely az F/G illetményosztály keretében a 83-as fizetési fokozat 2018. január 1-i hatállyal történő megállapítására irányul;

| — | az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes a következő indokokra hivatkozik.

| 1. | Az egyenlő bánásmód elvének megsértése
  Az első jogalap keretében az alperes azt kifogásolja, hogy az alperes a felvételre jelentkező belső pályázók esetében – a külső pályázóktól eltérően, akik azonos versenyvizsga keretében összehasonlítható helyzetben voltak – a releváns szakmai tapasztalatot csak korlátozottan vette figyelembe. |
| --- | --- |

1.

Az egyenlő bánásmód elvének megsértése

Az első jogalap keretében az alperes azt kifogásolja, hogy az alperes a felvételre jelentkező belső pályázók esetében – a külső pályázóktól eltérően, akik azonos versenyvizsga keretében összehasonlítható helyzetben voltak – a releváns szakmai tapasztalatot csak korlátozottan vette figyelembe.

| 2. | Az általános gondoskodási kötelezettség elvének megsértése
  A második jogalap keretében az alperes azt terjeszti elő, hogy az alperes a felperest mint saját alkalmazottat a besorolásnál objektív indokolás nélkül kedvezőtlenebb bánásmódban részesítette, mint azon pályázókat, akik még nem álltak az alperessel foglalkoztatási jogviszonyban. |
| --- | --- |

2.

Az általános gondoskodási kötelezettség elvének megsértése

A második jogalap keretében az alperes azt terjeszti elő, hogy az alperes a felperest mint saját alkalmazottat a besorolásnál objektív indokolás nélkül kedvezőtlenebb bánásmódban részesítette, mint azon pályázókat, akik még nem álltak az alperessel foglalkoztatási jogviszonyban.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/42 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/42

---

2018. augusztus 1-jén/ benyújtott kereset – Electroquímica Onubense kontra ECHA

(T-481/18. sz. ügy)

(2018/C 352/50)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Electroquímica Onubense S:L: (Palos de la Frontera, Spanyolország) (képviselő: D. González Blanco ügyvéd)

Alperes: Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék hozzon új határozatot annak figyelembevételével, hogy az Electroquímica Onubense (EQO) megfelel a középvállalkozásra vonatkozó követelményeknek a termékek ECHA regisztrációs díjainak alkalmazása tekintetében.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete/keresetük alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a kkv számítására vonatkozó, a megtámadott határozathoz csatolt jelentés az ERCOS-szal 2013-ban és 2014-ben fennállt kapcsolatára vonatkozik, és annak kibocsátója nem veszi figyelembe azt a rendkívül fontos tényt, hogy azt 2015-ben hozták létre 3 000 € tőkével, amely a spanyol kereskedelmi jog értelmében a jogilag megkövetelhető legkisebb tőke. A felperes e tekintetben azt állítja, hogy az új társaság tőkéje volt a meghatározó ez utóbbi „kisvállalkozásnak” történő minősítésében, mivel az EQO ténylegesen megfelelt a hatályos szabályozás által támasztott feltételeknek, mivel az ECROS társaság részesedése ez utóbbiban nem volta alkalmas arra, hogy azt „nagyvállalkozássá” változtassa át. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a kkv számítására vonatkozó, a megtámadott határozathoz csatolt jelentés az ERCOS-szal 2013-ban és 2014-ben fennállt kapcsolatára vonatkozik, és annak kibocsátója nem veszi figyelembe azt a rendkívül fontos tényt, hogy azt 2015-ben hozták létre 3 000 € tőkével, amely a spanyol kereskedelmi jog értelmében a jogilag megkövetelhető legkisebb tőke. A felperes e tekintetben azt állítja, hogy az új társaság tőkéje volt a meghatározó ez utóbbi „kisvállalkozásnak” történő minősítésében, mivel az EQO ténylegesen megfelelt a hatályos szabályozás által támasztott feltételeknek, mivel az ECROS társaság részesedése ez utóbbiban nem volta alkalmas arra, hogy azt „nagyvállalkozássá” változtassa át.

| 2. | A második jogalap azon a tényen alapul, hogy az ECROS az EQO egyetlen részvényese volt a társaság megalapítása (2015. február 18.) és a társasági részesedéseknek a SALINAS DEL ODIEL-re történő átruházásának időpontja (2015. június 2.) közötti időszakban, tisztán konjunkturális, illetve instrumentális jelleggel annak érdekében, hogy meg lehessen könnyíteni az EQO tulajdonának a végső címzettre, a SALINAS DEL ODIEL-re történő átruházását |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon a tényen alapul, hogy az ECROS az EQO egyetlen részvényese volt a társaság megalapítása (2015. február 18.) és a társasági részesedéseknek a SALINAS DEL ODIEL-re történő átruházásának időpontja (2015. június 2.) közötti időszakban, tisztán konjunkturális, illetve instrumentális jelleggel annak érdekében, hogy meg lehessen könnyíteni az EQO tulajdonának a végső címzettre, a SALINAS DEL ODIEL-re történő átruházását

| 3. | A harmadik jogalap azon a tényen alapul, hogy a 2015. gazdasági év végén az EQO már sem közvetetten, sem közvetlenül nem a („nagyvállalkozásnak” minősített) ECROS, hanem a („középvállalkozásnak” minősített) SALINAS DEL ODIEL tulajdonában volt. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon a tényen alapul, hogy a 2015. gazdasági év végén az EQO már sem közvetetten, sem közvetlenül nem a („nagyvállalkozásnak” minősített) ECROS, hanem a („középvállalkozásnak” minősített) SALINAS DEL ODIEL tulajdonában volt.

| 4. | A negyedik jogalap azon a tényen alapul, hogy az EQO méretének meghatározása tekintetében, a szóban forgó szabályozás alkalmazására figyelemmel csak az anyavállalatával a 2015. gazdasági év végén fennálló kapcsolata lehet releváns – amint az az említett évre vonatkozó éves könyvelésből is következik – nem pedig az a kapcsolat, amely konjunkturális és instrumentális jelleggel a vállalkozással állt fenn a referencia gazdasági év során. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap azon a tényen alapul, hogy az EQO méretének meghatározása tekintetében, a szóban forgó szabályozás alkalmazására figyelemmel csak az anyavállalatával a 2015. gazdasági év végén fennálló kapcsolata lehet releváns – amint az az említett évre vonatkozó éves könyvelésből is következik – nem pedig az a kapcsolat, amely konjunkturális és instrumentális jelleggel a vállalkozással állt fenn a referencia gazdasági év során.

| 5. | Az ötödik jogalap azon a tényen alapul, hogy a középvállalkozások tekintetében előírt díjat kellett volna alkalmazni, nem pedig a nagyvállalkozás tekintetében előírtat, tekintettel arra, hogy azon kapcsolat, amelynek létezését e vonatkozásban meg kellett volna állapítani, az EQO és a SALINAS DEL ODIEL, nem pedig az EQO és az ECROS közötti kapcsolat. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap azon a tényen alapul, hogy a középvállalkozások tekintetében előírt díjat kellett volna alkalmazni, nem pedig a nagyvállalkozás tekintetében előírtat, tekintettel arra, hogy azon kapcsolat, amelynek létezését e vonatkozásban meg kellett volna állapítani, az EQO és a SALINAS DEL ODIEL, nem pedig az EQO és az ECROS közötti kapcsolat.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/42 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/42

---

2018. augusztus 14-én benyújtott kereset – Stada Arzneimittel kontra EUIPO (ViruProtect)

(T-487/18. sz. ügy)

(2018/C 352/51)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Stada Arzneimittel AG (Bad Vilbel, Németország) (képviselők: J.-C. Plate és R. Kaase ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: a ViruProtect uniós szóvédjegy bejelentése - 16 295 511. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának az R 1886/2017-5. sz. ügyben 2018. június 4-én hozott határozata

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (2) bekezdése b) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (2) bekezdése b) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 75. cikke (1) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 75. cikke (1) bekezdésének megsértése.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/43 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/43

---

2018. augusztus 14-én benyújtott kereset – Vafo Praha kontra EUIPO – Rutzinger-Kurpas (Meatlove)

(T-491/18. sz. ügy)

(2018/C 352/52)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Vafo Praha s.r.o. (Chrášt’any, Cseh Köztársaság) (képviselő: M. Vojáček ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Susanne Rutzinger-Kurpas (Spigelau, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: Meatlove európai uniós szóvédjegy – 15 557 374. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2018. június 12-én hozott határozata (R 264/2018-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának és 46. cikkének megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának és 46. cikkének megsértése.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/44 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/44

---

2018. augusztus 15-én benyújtott kereset – Zhadanov kontra EUIPO (Scanner Pro)

(T-492/18. sz. ügy)

(2018/C 352/53)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Igor Zhadanov (Odessza, Ukrajna) (képviselő: P. Olson ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: Scanner Pro európai uniós szóvédjegy – 16 257 727. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2018. június 6-án hozott határozata (R 1812/2017-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | adjon helyt a 16 257 727. sz. európai uniós védjegybejelentési kérelemnek a 9. és 42. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

adjon helyt a 16 257 727. sz. európai uniós védjegybejelentési kérelemnek a 9. és 42. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | A 207/2009 rendelet 7. cikke (3) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

A 207/2009 rendelet 7. cikke (3) bekezdésének megsértése.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/44 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/44

---

2018. augusztus 17-én benyújtott kereset – Dermatest kontra EUIPO (DERMATEST)

(T-495/18. sz. ügy)

(2018/C 352/54)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Dermatest Gesellschaft für allergologische Forschung u. Vertrieb von Körperpflegemitteln mbH (Münster, Németország) (képviselők: J. Bühling és D. Graetsch ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: a DERMATEST uniós szóvédjegy bejelentése -17 542 986. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának az R 426/2018-4. sz. ügyben 2018. június 12-én hozott határozata

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze az eljárási költségek viselésére, beleértve a fellebbezési eljárásban felmerült költségek viselését is. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze az eljárási költségek viselésére, beleértve a fellebbezési eljárásban felmerült költségek viselését is.

Jogalapok

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának megsértése.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/45 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/45

---

2018. augusztus 17-én benyújtott kereset – OCU kontra ESZT

(T-496/18. sz. ügy)

(2018/C 352/55)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Organización de Consumidores y Usuarios (OCU) (Madrid, Spanyolország) (képviselők: E. Martínez Martínez és C. López-Mélida de Ramón ügyvédek)

Alperes: Egységes Szanálási Testület

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Egységes Szanálási testület fellebbviteli testületének az Egységes Szanálási Testülettel szembeni eljárásra vonatkozó 54/2017. sz. ügyben hozott 2018. június 19-i végleges határozatát („végleges határozat”); |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Egységes Szanálási testület fellebbviteli testületének az Egységes Szanálási Testülettel szembeni eljárásra vonatkozó 54/2017. sz. ügyben hozott 2018. június 19-i végleges határozatát („végleges határozat”);

| — | az „Egységes Szanálási testület fellebbviteli testületét” kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az „Egységes Szanálási testület fellebbviteli testületét” kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 41. cikke (2) bekezdésében foglalt alapvető jog megsértésére és a védelemhez való jog tiszteletben tartása elvének megsértésére alapított jogalap (a védelemhez való jog jogszerű gyakorlásához szükséges dokumentumokhoz való hozzáférésben kifejeződő megfelelő ügyintézéshez való jog).






  — | E tekintetben a felperes azt állítja, hogy a megtámadott határozat – amelyben a fellebbviteli testület nem biztosít teljes körű hozzáférést az Egységes Szanálási Testület (ESZT) birtokában lévő, a védelemhez való jog gyakorlása érdekében kért dokumentumokhoz – a Charta 41. cikke (2) bekezdésében foglalt, dokumentumokhoz való hozzáférésben kifejeződő megfelelő ügyintézéshez való alapvető jog és a védelemhez való jog tiszteletben tartására vonatkozó közösségi jogi alapelv súlyos megsértésének minősül. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, az Európai Unió Alapjogi Chartája (a továbbiakban: Charta) 41. cikke (2) bekezdésében foglalt alapvető jog megsértésére és a védelemhez való jog tiszteletben tartása elvének megsértésére alapított jogalap (a védelemhez való jog jogszerű gyakorlásához szükséges dokumentumokhoz való hozzáférésben kifejeződő megfelelő ügyintézéshez való jog).

—

E tekintetben a felperes azt állítja, hogy a megtámadott határozat – amelyben a fellebbviteli testület nem biztosít teljes körű hozzáférést az Egységes Szanálási Testület (ESZT) birtokában lévő, a védelemhez való jog gyakorlása érdekében kért dokumentumokhoz – a Charta 41. cikke (2) bekezdésében foglalt, dokumentumokhoz való hozzáférésben kifejeződő megfelelő ügyintézéshez való alapvető jog és a védelemhez való jog tiszteletben tartására vonatkozó közösségi jogi alapelv súlyos megsértésének minősül.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy megsértették a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/204/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 225., 1. o.) 88. cikkének, a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 173., 190. o.) 84. cikkének, valamint a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU irányelv (HL 2013. L 176., 338. o.) 53. cikkének azon rendelkezéseit, amelyek a dokumentumokhoz való hozzáférést illetően kizárják a bizalmas jellegből és az üzleti titokból fakadó korlátozásokat azon kérelmek esetében, amelyeket a védelemhez való jog gyakorlása és a hatékony jogorvoslathoz való hozzáférés érdekében terjesztenek elő.






  — | E tekintetben a felperes arra hivatkozik, hogy a megtámadott határozat, amelyben a fellebbviteli testület nem biztosít teljes körű hozzáférést az ESZT birtokában lévő dokumentumokhoz, a fent említett szabályozásban felsorolt, a dokumentumokhoz való általános hozzáférés alóli kivételeket tévesen értelmezi, mivel az említett hozzáférést a védelemhez való jog gyakorlása és a jogorvoslathoz való joghoz való hozzáférés keretében kérik. |
| --- | --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy megsértették a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 15-i 806/204/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2014. L 225., 1. o.) 88. cikkének, a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 173., 190. o.) 84. cikkének, valamint a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU irányelv (HL 2013. L 176., 338. o.) 53. cikkének azon rendelkezéseit, amelyek a dokumentumokhoz való hozzáférést illetően kizárják a bizalmas jellegből és az üzleti titokból fakadó korlátozásokat azon kérelmek esetében, amelyeket a védelemhez való jog gyakorlása és a hatékony jogorvoslathoz való hozzáférés érdekében terjesztenek elő.

—

E tekintetben a felperes arra hivatkozik, hogy a megtámadott határozat, amelyben a fellebbviteli testület nem biztosít teljes körű hozzáférést az ESZT birtokában lévő dokumentumokhoz, a fent említett szabályozásban felsorolt, a dokumentumokhoz való általános hozzáférés alóli kivételeket tévesen értelmezi, mivel az említett hozzáférést a védelemhez való jog gyakorlása és a jogorvoslathoz való joghoz való hozzáférés keretében kérik.

| 3. | A harmadik, a Charta 41. cikke (2) bekezdésében foglalt alapvető jog megsértésére alapított jogalap (a jogi aktusok indokolására vonatkozó kötelezettség tekintetében a megfelelő ügyintézéshez való jog)






  — | E tekintetben a felperes előadja, hogy a megtámadott határozat, amelyben a fellebbviteli testület nem biztosít teljes körű hozzáférést az ESZT birtokában lévő dokumentumokhoz, a Charta 41. cikke (2) bekezdésében foglalt megfelelő ügyintézéshez való alapvető jog súlyos megsértésének minősül, mivel nem tartja tiszteletben a jogi aktusok indokolására vonatkozó kötelezettséget. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, a Charta 41. cikke (2) bekezdésében foglalt alapvető jog megsértésére alapított jogalap (a jogi aktusok indokolására vonatkozó kötelezettség tekintetében a megfelelő ügyintézéshez való jog)

—

E tekintetben a felperes előadja, hogy a megtámadott határozat, amelyben a fellebbviteli testület nem biztosít teljes körű hozzáférést az ESZT birtokában lévő dokumentumokhoz, a Charta 41. cikke (2) bekezdésében foglalt megfelelő ügyintézéshez való alapvető jog súlyos megsértésének minősül, mivel nem tartja tiszteletben a jogi aktusok indokolására vonatkozó kötelezettséget.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/46 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/46

---

2018. augusztus 14-én benyújtott kereset – IAK – Forum International kontra EUIPO – Schwalb (IAK)

(T-497/18. sz. ügy)

(2018/C 352/56)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: IAK GmbH – Forum International (Kirchzarten, Németország) (képviselő: G. Wilke ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Ulrich Schwalb (Köln, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

A vitatott védjegy: IAK – 9 843 533. sz. uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának az R 1511/2017-4. sz. ügyben 2018. június 11-én hozott határozata

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | a megtámadott határozatot változtassa meg úgy, hogy az teljes egészében utasítsa el a törlési kérelmet; |
| --- | --- |

—

a megtámadott határozatot változtassa meg úgy, hogy az teljes egészében utasítsa el a törlési kérelmet;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 1.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 352/47 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 352/47

---

2018. augusztus 20-án benyújtott kereset – ZPC Flis kontra EUIPO – Aldi Einkauf (Happy Moreno choco)

(T-498/18. sz. ügy)

(2018/C 352/57)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: ZPC Flis sp.j. (Radziejowice, Lengyelország) (képviselő: M. Kondrat ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Aldi Einkauf GmbH & Co. OHG (Essen, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: Happy Moreno choco európai uniós ábrás védjegy – 15 028 087. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO első fellebbezési tanácsának 2018. május 31-én hozott határozata (R 1464/2017-1. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, és újbóli elbírálás céljából utalja vissza az ügyet az EUIPO elé;
  vagy |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, és újbóli elbírálás céljából utalja vissza az ügyet az EUIPO elé;

vagy

| — | változtassa meg a megtámadott határozatot annak kimondásával, hogy nem állnak fenn viszonylagos lajstromozást kizáró okok a 15 028 087. sz. Happy Moreno choco európai uniós védjegy vonatkozásában a 30. és 35. osztályba tartozó valamennyi áru tekintetében, és a védjegyet lajstromozni kell; |
| --- | --- |

—

változtassa meg a megtámadott határozatot annak kimondásával, hogy nem állnak fenn viszonylagos lajstromozást kizáró okok a 15 028 087. sz. Happy Moreno choco európai uniós védjegy vonatkozásában a 30. és 35. osztályba tartozó valamennyi áru tekintetében, és a védjegyet lajstromozni kell;

| — | rendelkezzen a felperes költségeinek megtérítéséről. |
| --- | --- |

—

rendelkezzen a felperes költségeinek megtérítéséről.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

| — | a bizalomvédelem elvének és a jogbiztonság elvének megsértése. |
| --- | --- |

—

a bizalomvédelem elvének és a jogbiztonság elvének megsértése.

---