# Europeiska unionens C 456/2018

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 456 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 61 årgången18 december 2018 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 456

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

61 årgången18 december 2018

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2018/C 456/01 | Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2018/C 456/01

Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027

1

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 456/02 | Återkallelse av en anmälan av en koncentration (Ärende M.9094 – Amcor/Bemis) (
  1
  ) | 23 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2018/C 456/02

Återkallelse av en anmälan av en koncentration (Ärende M.9094 – Amcor/Bemis) (
  1
  )

1

23

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2018/C 456/03 | Meddelande till vissa personer och enheter som omfattas av de restriktiva åtgärderna enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende | 24 |
| 2018/C 456/04 | Meddelande till de personer som omfattas av restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2011/172/Gusp och rådets förordning (EU) nr 270/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Egypten | 25 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 456/05 | Eurons växelkurs | 26 |
| 2018/C 456/06 | Meddelande från kommissionen om förlängning av den särskilda ordning för driftstöd till flygplatser med en volym av upp till 700000 passagerare per år som föreskrivs i riktlinjerna för statligt stöd till flygplatser och flygbolag | 27 |
| | Revisionsrätten |
| 2018/C 456/07 | Särskild rapport nr 34/2018 – EU-institutionernas kontorslokaler – några exempel på god förvaltningspraxis men också vissa brister | 29 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2018/C 456/03

Meddelande till vissa personer och enheter som omfattas av de restriktiva åtgärderna enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

24

2018/C 456/04

Meddelande till de personer som omfattas av restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2011/172/Gusp och rådets förordning (EU) nr 270/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Egypten

25

Europeiska kommissionen

2018/C 456/05

Eurons växelkurs

26

2018/C 456/06

Meddelande från kommissionen om förlängning av den särskilda ordning för driftstöd till flygplatser med en volym av upp till 700000 passagerare per år som föreskrivs i riktlinjerna för statligt stöd till flygplatser och flygbolag

27

Revisionsrätten

2018/C 456/07

Särskild rapport nr 34/2018 – EU-institutionernas kontorslokaler – några exempel på god förvaltningspraxis men också vissa brister

EU-institutionernas kontorslokaler – några exempel på god förvaltningspraxis men också vissa brister

29

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 18.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/1

---

Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet:

Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027

(2018/C 456/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

NOTERAR EU:s samarbete på ungdomspolitikens område fram till 2019; EU bedriver sedan 2002 ett särskilt ungdomspolitiskt samarbete, grundat på principerna om aktivt deltagande och lika tillgång till möjligheter (1); samarbetet bedrivs i samverkan med andra politikområden med fokus på ungdomar, såsom utbildning och sysselsättning; samarbetet har fått medlemsstaterna att ändra både sin politik och sin lagstiftning och har bidragit till att öka ungdomsorganisationernas kapacitet, och

ERINRAR OM att målet för denna resolution är att inrätta en ungdomsstrategi för EU som kan adressera de utmaningar som ungdomar ställs inför runtom i Europa, att erbjuda ett gemensamt och samstämmigt svar från EU till dem och komplettera medlemsstaternas insatser och initiativ på detta område, och att detta mål kan uppnås bättre på EU-nivå än av medlemsstaterna på egen hand. rådet kan därför, i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen, anta initiativ för att nå detta mål. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna resolution inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

DE KONSTATERAR FÖLJANDE:

1.   Ungdomar har en särskild roll i samhället och ställs inför särskilda utmaningar

Ungdomar vill gärna ta kontroll över sina liv och samarbeta med och stödja andra. När de tar kontroll över sina liv går de igenom flera typiska övergångar i sitt privatliv och sin omgivning – från utbildning till arbete, att flytta hemifrån, att inleda partnerskap eller bilda familj Det är många som upplever framtiden som osäker, till följd av globaliseringen och klimatförändringarna, den tekniska utvecklingen, de demografiska och socioekonomiska utvecklingstendenserna, populism, diskriminering, socialt utanförskap och falska nyheter, med ännu okända effekter på sysselsättning, färdigheter eller det sätt på vilket våra demokratier fungerar.

Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt ungdomar som riskerar marginalisering som grundas på potentiella källor till diskriminering, såsom etniskt ursprung, kön, sexuell läggning, funktionsnedsättning, religion, övertygelse eller politisk åskådning.

Socioekonomiskt utanförskap och demokratiskt utanförskap går hand i hand (2). Ungdomar som brottas med svårigheter är i allmänhet mindre aktiva medborgare och har lägre förtroende för institutioner. Europa har inte råd att slösa bort ungdomars talang eller att ungdomar hamnar i socialt utanförskap eller distanserar sig från samhället. Ungdomar bör inte bara kunna utforma sina egna liv utan också bidra till positiva förändringar i samhället. För att ungdomarna ska kunna få ut så mycket som möjligt av EU:s åtgärder är det viktigt att dessa speglar ungdomarnas önskemål, kreativitet och talang, och motsvarar deras behov. Ungdomarna bidrar i sin tur till att utveckla EU:s ambitioner. Enligt EU:s ungdomsrapport (3) är dagens generation är den mest välutbildade någonsin och särskilt kunnig när det gäller att använda informations- och kommunikationsteknik och sociala medier.

2.   Det behövs en ungdomsstrategi för EU för åren 2019–2027

EU:s ungdomsstrategi 2019–2027 bygger på erfarenheter och beslut inom samarbetet på ungdomsområdet under de gångna åren (4) och syftar till att hantera aktuella och kommande utmaningar som ungdomar runtom i Europa ställs inför. EU:s ungdomsstrategi utgör en ram med mål, principer, prioriteringar, huvudområden och åtgärder för ungdomspolitiskt samarbete för alla relevanta berörda parter med beaktande av deras respektive befogenheter och subsidiaritetsprincipen.

Berörda parter är bland andra EU:s medlemsstater, relevanta EU-institutioner och andra internationella organisationer såsom Europarådet, lokala och regionala myndigheter, ungdomsråd, ungdomsorganisationer, organisationer som arbetar med ungdomar, ungdomsarbetare, ungdomsforskare och aktörer från det civila samhället samt strukturerna för programmen Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren och deras efterföljande program.

Ungdomspolitiken kan, genom att engagera alla ungdomar och ge dem ökad egenmakt, bidra till att förverkliga visionen om en kontinent där ungdomar kan tillvarata möjligheter och relatera till europeiska värden

3.   De europeiska ungdomsmålen utgör en vision för Europa

Under den sjätte cykeln av den strukturerade dialogen, ”Ungdomar i Europa: Vad händer nu?”, har beslutsfattare, unga människor och forskare gemensamt samlat in frågor som är relevanta för ungdomar genom ett EU-omfattande samråd, och sammanfört dem i 11 områden. Denna delaktighetsprocess omfattade ungdomar från hela Europa och ledde till utarbetandet av de 11 europeiska ungdomsmålen. Målen speglar europeiska ungdomars åsikter och utgör en vision för de aktiva i den strukturerade dialogen.

De vittnar om att många unga européer vill medverka till att ge riktning åt det europeiska samarbetet på ungdomsområdet. EU:s ungdomsstrategi bör bidra till att förverkliga denna vision som unga människor har, genom mobilisering av politiska instrument på EU-nivå och åtgärder från alla berörda parter på nationell, regional och lokal nivå.

De europeiska ungdomsmålen redovisas oavkortat i bilaga 3, som oredigerade bidrag från deltagarna, och skulle – med vederbörlig respekt för subsidiaritetsprincipen, nationella befogenheter och föreningsfriheten – kunna tjäna som inspiration och ge en inriktning för EU, dess medlemsstater och relevanta berörda parter och myndigheter.

DE VÄLKOMNAR

kommissionens meddelande Engagera, sammanföra och stärka ungdomar: EU:s nya ungdomsstrategi av den 22 maj 2018 (5).

DE ENAS I ÖVERENSSTÄMMELSE DÄRMED OM FÖLJANDE:

1.   Övergripande mål

EU:s ungdomspolitiska samarbete syftar till att tillvarata ungdomspolitikens potential. Det bidrar till att främja ungdomars deltagande i det demokratiska livet, i enlighet med artikel 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Det stöder också socialt och medborgerligt engagemang och har som syfte att se till att alla ungdomar har de resurser som behövs för att delta i samhället.

Under de kommande åren har strategin följande syften:

| — | Ge ungdomar egenmakt att utforma sina egna liv, stödja deras personliga utveckling och självständighetsutveckling, bygga upp deras motståndskraft och rusta dem med livskunskap för att klara sig i en föränderlig värld. |
| --- | --- |

—

Ge ungdomar egenmakt att utforma sina egna liv, stödja deras personliga utveckling och självständighetsutveckling, bygga upp deras motståndskraft och rusta dem med livskunskap för att klara sig i en föränderlig värld.

| — | Uppmuntra ungdomar och ge dem de nödvändiga resurserna för att bli aktiva medborgare som verkar för solidaritet och positiva förändringar, inspirerade av EU:s värden och en europeisk identitet. |
| --- | --- |

—

Uppmuntra ungdomar och ge dem de nödvändiga resurserna för att bli aktiva medborgare som verkar för solidaritet och positiva förändringar, inspirerade av EU:s värden och en europeisk identitet.

| — | Förbättra politiska beslut i fråga om deras inverkan på unga människor inom alla sektorer, särskilt sysselsättning, utbildning, hälso- och sjukvård och social inkludering. |
| --- | --- |

—

Förbättra politiska beslut i fråga om deras inverkan på unga människor inom alla sektorer, särskilt sysselsättning, utbildning, hälso- och sjukvård och social inkludering.

| — | Bidra till utrotningen av ungdomsfattigdom och alla former av diskriminering och främja social inkludering av ungdomar. |
| --- | --- |

—

Bidra till utrotningen av ungdomsfattigdom och alla former av diskriminering och främja social inkludering av ungdomar.

2.   Vägledande principer

Europeisk ungdomspolitik och alla åtgärder som vidtas inom ramen för EU:s ungdomsstrategi 2019–2027 bör vara fast förankrade i det internationella systemet för de mänskliga rättigheterna. Följande principer bör tillämpas inom alla politikområden och verksamheter som berör ungdomar:

| A. | Jämställdhet och icke-diskriminering: Alla former av diskriminering bör bekämpas och jämställdhet bör främjas, med tanke på att ungdomar riskerar att utsättas för flera olika former av diskriminering, bl.a. åldersdiskriminering, och med iakttagande av de principer som erkänns i bl.a. artiklarna 21 och 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

A.

Jämställdhet och icke-diskriminering: Alla former av diskriminering bör bekämpas och jämställdhet bör främjas, med tanke på att ungdomar riskerar att utsättas för flera olika former av diskriminering, bl.a. åldersdiskriminering, och med iakttagande av de principer som erkänns i bl.a. artiklarna 21 och 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| B. | Inkludering: EU:s ungdomsstrategi bör främja verksamheter och politik som är inkluderande för alla ungdomar, särskilt dem som har begränsade möjligheter och/eller dem vars röster kanske inte uppmärksammas, med tanke på att ungdomar inte är någon homogen grupp utan har olika behov, bakgrund, livssituationer och intressen. |
| --- | --- |

B.

Inkludering: EU:s ungdomsstrategi bör främja verksamheter och politik som är inkluderande för alla ungdomar, särskilt dem som har begränsade möjligheter och/eller dem vars röster kanske inte uppmärksammas, med tanke på att ungdomar inte är någon homogen grupp utan har olika behov, bakgrund, livssituationer och intressen.

| C. | Deltagande: Eftersom alla ungdomar är en resurs för samhället bör alla politikområden och verksamheter som berör ungdomar bekräfta ungdomars rätt att delta i utformningen, genomförandet och uppföljningen av politik som påverkar dem genom att ungdomar och ungdomsorganisationer deltar på ett meningsfullt sätt. Vid utformningen av politiken bör man i detta sammanhang ta hänsyn till de förändringar som den digitala kommunikationen för med sig och som påverkar medborgarnas demokratiska deltagande. |
| --- | --- |

C.

Deltagande: Eftersom alla ungdomar är en resurs för samhället bör alla politikområden och verksamheter som berör ungdomar bekräfta ungdomars rätt att delta i utformningen, genomförandet och uppföljningen av politik som påverkar dem genom att ungdomar och ungdomsorganisationer deltar på ett meningsfullt sätt. Vid utformningen av politiken bör man i detta sammanhang ta hänsyn till de förändringar som den digitala kommunikationen för med sig och som påverkar medborgarnas demokratiska deltagande.

| D. | Den globala, europeiska, nationella, regionala och lokala dimensionen: För att säkerställa att EU:s ungdomspolitik får varaktiga effekter för ungdomar är det viktigt att den genomförs med kopplingarna till regionala och lokala nivåer i åtanke och att verksamheter utförs för att stödja ungdomspolitik på gräsrotsnivå. Dessutom bör ungdomars åsikter beaktas när globala frågor behandlas. |
| --- | --- |

D.

Den globala, europeiska, nationella, regionala och lokala dimensionen: För att säkerställa att EU:s ungdomspolitik får varaktiga effekter för ungdomar är det viktigt att den genomförs med kopplingarna till regionala och lokala nivåer i åtanke och att verksamheter utförs för att stödja ungdomspolitik på gräsrotsnivå. Dessutom bör ungdomars åsikter beaktas när globala frågor behandlas.

| E. | En kombinerad strategi: En politik som syftar till att förbättra ungdomars liv kan aldrig begränsas till ungdomsområdet i sig. Därför är den kombinerade strategi som vi enades om i ramarna för samarbetet 2010–2018 fortfarande helt nödvändig, eftersom syftet med den är att ta itu med frågor som är relevanta för ungdomar genom dels integrering av initiativ inom olika politikområden, dels särskilda initiativ inom ungdomssektorn. |
| --- | --- |

E.

En kombinerad strategi: En politik som syftar till att förbättra ungdomars liv kan aldrig begränsas till ungdomsområdet i sig. Därför är den kombinerade strategi som vi enades om i ramarna för samarbetet 2010–2018 fortfarande helt nödvändig, eftersom syftet med den är att ta itu med frågor som är relevanta för ungdomar genom dels integrering av initiativ inom olika politikområden, dels särskilda initiativ inom ungdomssektorn.

DE ENAS VIDARE OM FÖLJANDE:

1.   Att arbeta med ett effektivt, målinriktat och samordnat genomförande inom och mellan olika sektorer

Ungdomars liv formas av politik som har sin grund i många olika politikområden och på olika genomförandenivåer. Det är därför endast genom att integrera ungdomar som en prioritering inom olika politikområden som man kan säkerställa att ungdomars särskilda behov eller inverkan på ungdomar i planerade strategier eller program beaktas. För att föregå med gott exempel bör ett sektorsövergripande tillvägagångssätt på EU-nivå vara en grundläggande utgångspunkt. Dessutom kan en integrering av ungdomsfrågor endast bli effektiv om den också garanterar att unga människor får inflytande på alla de politikområden som påverkar dem.

Det sektorsövergripande samarbetet bör stärkas på alla beslutsnivåer för att eftersträva synergieffekter, åstadkomma komplementaritet mellan åtgärder och öka ungdomars delaktighet.

2.   Att arbeta med ungdomssektorns huvudområden: Engagera. Sammanföra. Stärka.

a)   Engagera

Att erbjuda möjligheter för ungdomarna att engagera sig både i vardagen och i det demokratiska livet är grundläggande för en fungerande demokrati och för samhället i stort. Det är särskilt viktigt att inrikta sig på ungdomars deltagande, eftersom alla beslut som fattas i dag kommer att få effekter under längst tid för den nuvarande generationen ungdomar. Dessutom är åldersgruppen ungdomar mindre representerade i politiska organ och har färre möjligheter än andra åldersgrupper att påverka och delta i beslutsprocesser. EU:s ungdomsstrategi syftar till ett meningsfullt medborgardeltagande samt ett meningsfullt ekonomiskt, socialt, kulturellt och politiskt deltagande bland ungdomar.

Att engagera unga människor måste därför vara en av hörnstenarna i EU:s framtida ungdomspolitiska samarbete. Detta innebär också att ungdomar måste få inflytande vid utformningen, genomförandet och utvärderingen av politik som berör dem, såsom EU:s ungdomsstrategi och nationella ungdomsstrategier. Att nya och alternativa former av deltagande undersöks är avgörande för att vara så inkluderande som möjligt och anpassa sig till aktuella och kommande utmaningar.

DE UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT, INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN, GÖRA FÖLJANDE:

| — | Uppmuntra och främja inkluderande demokratiskt deltagande för alla ungdomar i samhället och i de demokratiska processerna. |
| --- | --- |

—

Uppmuntra och främja inkluderande demokratiskt deltagande för alla ungdomar i samhället och i de demokratiska processerna.

| — | Aktivt engagera ungdomar, ungdomsorganisationer och andra anordnare av ungdomsarbete i utformningen, genomförandet och utvärderingen av politik som påverkar ungdomars liv på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

—

Aktivt engagera ungdomar, ungdomsorganisationer och andra anordnare av ungdomsarbete i utformningen, genomförandet och utvärderingen av politik som påverkar ungdomars liv på lokal, regional, nationell och europeisk nivå.

| — | Stödja inrättandet och utvecklingen av ungdomsrepresentation på lokal, regional och nationell nivå, med erkännande av ungdomars rätt att delta och organisera sig, samt erkännandet av representativa strukturer för ungdomar och av deras delaktighet i lokala, regionala, nationella och europeiska myndigheters arbete. |
| --- | --- |

—

Stödja inrättandet och utvecklingen av ungdomsrepresentation på lokal, regional och nationell nivå, med erkännande av ungdomars rätt att delta och organisera sig, samt erkännandet av representativa strukturer för ungdomar och av deras delaktighet i lokala, regionala, nationella och europeiska myndigheters arbete.

| — | Stödja och föra ut EU:s ungdomsdialog (6) i syfte att inkludera olika åsikter från unga människor i beslutsprocessen på alla nivåer och främja utvecklingen av medborgerliga kompetenser, genom medborgarutbildning och strategier för lärande. |
| --- | --- |

—

Stödja och föra ut EU:s ungdomsdialog (6) i syfte att inkludera olika åsikter från unga människor i beslutsprocessen på alla nivåer och främja utvecklingen av medborgerliga kompetenser, genom medborgarutbildning och strategier för lärande.

| — | Stödja och utveckla möjligheter för ”utbildning i delaktighet”, och öka intresset för deltagande och hjälpa unga människor att förbereda sig för deltagande. |
| --- | --- |

—

Stödja och utveckla möjligheter för ”utbildning i delaktighet”, och öka intresset för deltagande och hjälpa unga människor att förbereda sig för deltagande.

| — | Undersöka och främja användningen av innovativa och alternativa former för demokratiskt deltagande, t.ex. digitala verktyg för demokrati, och underlätta tillgången för att stödja ungdomars deltagande i det demokratiska livet och engagera unga på ett inkluderande sätt, samtidigt som man är medveten om att vissa unga människor har inte tillgång till internet och digital teknik, eller den kompetens som krävs för att använda dem. |
| --- | --- |

—

Undersöka och främja användningen av innovativa och alternativa former för demokratiskt deltagande, t.ex. digitala verktyg för demokrati, och underlätta tillgången för att stödja ungdomars deltagande i det demokratiska livet och engagera unga på ett inkluderande sätt, samtidigt som man är medveten om att vissa unga människor har inte tillgång till internet och digital teknik, eller den kompetens som krävs för att använda dem.

b)   Sammanföra

Ungdomarna i Europa har alltmer kontakter med varandra. Kontakter, relationer och utbyte av erfarenheter är en central tillgång för solidariteten och Europeiska unionens framtida utveckling. Detta sammanförande av ungdomar främjas bäst genom olika former av rörlighet.

Därför måste möjligheterna att delta i utbyten, samarbete, kulturella och medborgerliga verksamheter i ett europeiskt sammanhang vara tillgängliga för alla ungdomar. Härigenom kan de utveckla och stärka den personliga, sociala och medborgerliga kompetensen, utveckla kritiskt tänkande och kreativitet, öka sin anställbarhet och bli aktiva europeiska medborgare. Ungdomsutbyten och projekt inom Erasmus+, Europeiska solidaritetskåren och deras efterföljande program är källor till interkulturellt lärande och egenmakt, särskilt för ungdomar med begränsade möjligheter.

EU:s ungdomssamarbete bör understödja dessa möjligheter för ungdomar. Ungdomssamarbetet bör dra nytta av EU-program som Erasmus + och Europeiska solidaritetskåren och deras efterföljande program, i syfte att öka kunskapen om ungdomar och deras strävanden och att stärka politiskt samarbete och gemenskapsbyggande.

EU:s ungdomsstrategi bör också främja sammanförande av ungdomar i EU och kandidatländerna, det östliga partnerskapet och partnerna på västra Balkan (7), liksom med andra tredjeländer med vilka EU har associerings- eller samarbetsavtal, med hjälp av EU genom dess relevanta finansieringsprogram.

DE UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT, INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN, GÖRA FÖLJANDE:

| — | Möjliggöra tillgång för alla ungdomar och ungdomsarbetare till rörlighet över gränserna, bl.a. volontärarbete inom civilsamhället, genom att undanröja hinder och genomföra stödåtgärder där ungdomar med begränsade möjligheter uppmärksammas särskilt. |
| --- | --- |

—

Möjliggöra tillgång för alla ungdomar och ungdomsarbetare till rörlighet över gränserna, bl.a. volontärarbete inom civilsamhället, genom att undanröja hinder och genomföra stödåtgärder där ungdomar med begränsade möjligheter uppmärksammas särskilt.

| — | Uppmuntra ungdomar att engagera sig i solidaritetsverksamhet, genom att främja stödsystem och eftersträva komplementaritet och synergier mellan EU:s finansieringsinstrument och nationella, regionala och lokala program. |
| --- | --- |

—

Uppmuntra ungdomar att engagera sig i solidaritetsverksamhet, genom att främja stödsystem och eftersträva komplementaritet och synergier mellan EU:s finansieringsinstrument och nationella, regionala och lokala program.

| — | Aktivt engagera ungdomar och ungdomsorganisationer i utformningen, genomförandet och utvärderingen av EU:s relevanta finansieringsprogram. |
| --- | --- |

—

Aktivt engagera ungdomar och ungdomsorganisationer i utformningen, genomförandet och utvärderingen av EU:s relevanta finansieringsprogram.

| — | Utbyta bästa praxis och främja arbetet med effektiva system för validering och erkännande av färdigheter och kompetens som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande, bl.a. solidaritetsverksamhet och frivilligverksamhet, och fortsätta genomförandet av rådets rekommendation från 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande. |
| --- | --- |

—

Utbyta bästa praxis och främja arbetet med effektiva system för validering och erkännande av färdigheter och kompetens som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande, bl.a. solidaritetsverksamhet och frivilligverksamhet, och fortsätta genomförandet av rådets rekommendation från 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande.

c)   Stärka

Egenmakt för ungdomar innebär att de uppmuntras att ta ansvar för sina egna liv. För detta krävs de nödvändiga resurserna, verktygen och en omgivning som är villig att ägna tillräcklig uppmärksamhet åt ungdomarnas åsikter. Ungdomar runtom i Europa ställs i dag inför olika utmaningar, t.ex. svårigheter att åtnjuta sina sociala rättigheter, socialt utanförskap och diskriminering samt hot till följd av falska nyheter och propaganda.

För att möta dessa utmaningar och möjliggöra verklig egenmakt för ungdomar är det nödvändigt att samarbeta om strategier för att ta itu med ungdomars särskilda situation och därigenom förbättra ungdomars liv i EU.

I detta sammanhang kan ungdomsarbete i alla olika former fungera som en katalysator för egenmakt: Ungdomsarbete ger ungdomar unika fördelar i övergången till vuxenlivet (8) och utgör en trygg miljö där de kan skaffa sig självförtroende och tillägna sig kunskap på ett informellt sätt. Det är känt att ungdomsarbete ger ungdomar viktig såväl personlig som yrkesmässig kompetens, viktiga entreprenörsfärdigheter och färdigheter inom lagarbete, ledarskap, interkulturell kompetens, projektledning, problemlösning och kritiskt tänkande. I vissa fall är ungdomsarbete en brygga till utbildning eller arbete, och förebygger därmed utanförskap.

För att dessa erfarenheter ska kunna tillvaratas behöver icke-formellt och informellt lärande i form av ungdomsarbete erkännas i större utsträckning, vilket särskilt skulle gynna personer med få formella kvalifikationer och vara ett sätt att öka deras anställbarhet. Erkännandet av dessa erfarenheter kan ökas genom en mer systematisk användning av bra verktyg.

DE UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT, INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN, GÖRA FÖLJANDE:

| — | Utveckla och genomföra en europeisk agenda för ungdomsarbete som ska göra ungdomsarbetet mer kvalitativt och innovativt samt öka erkännandet av sådana erfarenheter. För att frigöra den fulla potentialen är det nödvändigt att integrera sakkunskap från ungdomsrepresentation, ungdomsorganisationer, ungdomsarbetare och forskare. Ytterligare synergier med det arbete som utförs av Europarådet på detta område bör uppmuntras. |
| --- | --- |

—

Utveckla och genomföra en europeisk agenda för ungdomsarbete som ska göra ungdomsarbetet mer kvalitativt och innovativt samt öka erkännandet av sådana erfarenheter. För att frigöra den fulla potentialen är det nödvändigt att integrera sakkunskap från ungdomsrepresentation, ungdomsorganisationer, ungdomsarbetare och forskare. Ytterligare synergier med det arbete som utförs av Europarådet på detta område bör uppmuntras.

| — | Stödja utvecklingen av ungdomsarbete på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, däribland den politiska utvecklingen på området, utbildning för ungdomsarbetare, införande av regelverk och tillräcklig resurstilldelning. |
| --- | --- |

—

Stödja utvecklingen av ungdomsarbete på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, däribland den politiska utvecklingen på området, utbildning för ungdomsarbetare, införande av regelverk och tillräcklig resurstilldelning.

| — | Stödja ungdomsarbete på alla nivåer, även på gräsrotsnivå, och erkänna ungdomsorganisationer som förmedlare av kompetensutveckling och social inkludering genom ungdomsarbete och icke-formell utbildning, samtidigt som man respekterar de nationella, regionala och lokala åtgärderna på detta område. |
| --- | --- |

—

Stödja ungdomsarbete på alla nivåer, även på gräsrotsnivå, och erkänna ungdomsorganisationer som förmedlare av kompetensutveckling och social inkludering genom ungdomsarbete och icke-formell utbildning, samtidigt som man respekterar de nationella, regionala och lokala åtgärderna på detta område.

| — | Skapa och vidareutveckla, när så är möjligt, lättillgängliga kontaktpunkter för ungdomar som erbjuder ett brett utbud av tjänster och/eller tillhandahåller information, inklusive ekonomisk rådgivning, vägledning och stöd för karriärutveckling, hälsa och förhållanden samt utbildnings- och sysselsättningsmöjligheter och kulturella möjligheter. |
| --- | --- |

—

Skapa och vidareutveckla, när så är möjligt, lättillgängliga kontaktpunkter för ungdomar som erbjuder ett brett utbud av tjänster och/eller tillhandahåller information, inklusive ekonomisk rådgivning, vägledning och stöd för karriärutveckling, hälsa och förhållanden samt utbildnings- och sysselsättningsmöjligheter och kulturella möjligheter.

DE UPPMANAR, I ÖVERENSSTÄMMELSE DÄRMED, MEDLEMSSTATERNA OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT, INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN, GÖRA FÖLJANDE:

3.   Samarbeta på grundval av instrument och styrning

För att på ett effektivt sätt genomföra EU:s ungdomsstrategi i hela EU och i medlemsstaterna behövs konkreta instrument. Följande åtgärder kommer att användas för att uppnå målen i EU:s ungdomsstrategi där så är lämpligt på lokal, regional, nationell, europeisk och global nivå:

| a) | Evidensbaserat beslutsfattande inom ungdomspolitiken och kunskapsuppbyggnad: EU:s ungdomspolitik bör vara evidensbaserad och förankrad i ungdomars verkliga behov och situationer. För detta krävs fortlöpande forskning, kunskapsutveckling och kontakter med ungdomar och ungdomsorganisationer. Insamling av disaggregerade data om ungdomar är av särskild betydelse för att främja förståelse för behoven hos olika grupper av ungdomar, särskilt ungdomar med begränsade möjligheter. Evidensbaserat beslutsfattande bör ske med stöd av wikinätverket för ungdomsfrågor, nätverk för ungdomsforskning, samarbete med internationella organisationer såsom Europarådet, OECD och andra organ, inklusive ungdomsorganisationer. |
| --- | --- |

a)

Evidensbaserat beslutsfattande inom ungdomspolitiken och kunskapsuppbyggnad: EU:s ungdomspolitik bör vara evidensbaserad och förankrad i ungdomars verkliga behov och situationer. För detta krävs fortlöpande forskning, kunskapsutveckling och kontakter med ungdomar och ungdomsorganisationer. Insamling av disaggregerade data om ungdomar är av särskild betydelse för att främja förståelse för behoven hos olika grupper av ungdomar, särskilt ungdomar med begränsade möjligheter. Evidensbaserat beslutsfattande bör ske med stöd av wikinätverket för ungdomsfrågor, nätverk för ungdomsforskning, samarbete med internationella organisationer såsom Europarådet, OECD och andra organ, inklusive ungdomsorganisationer.

| b) | Ömsesidigt lärande och spridning: Ömsesidigt utbyte av erfarenheter mellan medlemsstaterna, kommissionen och berörda aktörer bör vara ett verktyg för att främja ungdomspolitiken när det gäller såväl huvudområden som sektorsövergripande områden. Expertgrupper kommer även fortsättningsvis att ta fram politisk vägledning, utveckla praktiska verktyg och utbyta god praxis. Strategin kommer att medföra nya verktyg för ömsesidigt lärande, såsom inbördes utvärderingar och inbördes rådgivning, högnivåforum, analyser och studier, i linje med de övergripande prioriteringarna i EU:s ungdomsstrategi och inom ramen för de treåriga arbetsplanerna. Strategin kommer att bygga vidare på befintliga nätverk och ha ett mer systematiskt perspektiv på information av hög kvalitet till ungdomar, uppsökande verksamhet och spridning. |
| --- | --- |

b)

Ömsesidigt lärande och spridning: Ömsesidigt utbyte av erfarenheter mellan medlemsstaterna, kommissionen och berörda aktörer bör vara ett verktyg för att främja ungdomspolitiken när det gäller såväl huvudområden som sektorsövergripande områden. Expertgrupper kommer även fortsättningsvis att ta fram politisk vägledning, utveckla praktiska verktyg och utbyta god praxis. Strategin kommer att medföra nya verktyg för ömsesidigt lärande, såsom inbördes utvärderingar och inbördes rådgivning, högnivåforum, analyser och studier, i linje med de övergripande prioriteringarna i EU:s ungdomsstrategi och inom ramen för de treåriga arbetsplanerna. Strategin kommer att bygga vidare på befintliga nätverk och ha ett mer systematiskt perspektiv på information av hög kvalitet till ungdomar, uppsökande verksamhet och spridning.

| c) | Inkluderande samhällsstyrning: För att lyfta fram att ungdomar är experter på sina egna liv är det av avgörande betydelse att de och deras organisationer medverkar i de olika faserna av genomförandet av EU:s ungdomsstrategi. En sådan medverkan gör det lättare att se ungdomarna och de frågor som upptar dem, men gör det också lättare för ungdomarna att se beslutsfattarnas roll inom ungdomspolitiken. Medverkan syftar också till att öka ungdomspolitikens legitimitet och erkännande. För att skapa en grund för en regelbunden medborgardialog, ge berörda parter en större roll när det gäller att samordna genomförandet av strategin, erbjuda möjligheter till informationsutbyte om verksamhet och resultat, kommer plattformen för EU:s ungdomsstrategi att ha som mål att främja en delaktighetsbaserad styrning och samordning av genomförandet av strategin. Kommissionen uppmanas att anordna särskilda möten för att vid behov sammanföra företrädare för EU-institutionerna, medlemsstaterna, de nationella programkontoren för Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren, ungdomsorganisationer och andra berörda aktörer samt lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

c)

Inkluderande samhällsstyrning: För att lyfta fram att ungdomar är experter på sina egna liv är det av avgörande betydelse att de och deras organisationer medverkar i de olika faserna av genomförandet av EU:s ungdomsstrategi. En sådan medverkan gör det lättare att se ungdomarna och de frågor som upptar dem, men gör det också lättare för ungdomarna att se beslutsfattarnas roll inom ungdomspolitiken. Medverkan syftar också till att öka ungdomspolitikens legitimitet och erkännande. För att skapa en grund för en regelbunden medborgardialog, ge berörda parter en större roll när det gäller att samordna genomförandet av strategin, erbjuda möjligheter till informationsutbyte om verksamhet och resultat, kommer plattformen för EU:s ungdomsstrategi att ha som mål att främja en delaktighetsbaserad styrning och samordning av genomförandet av strategin. Kommissionen uppmanas att anordna särskilda möten för att vid behov sammanföra företrädare för EU-institutionerna, medlemsstaterna, de nationella programkontoren för Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren, ungdomsorganisationer och andra berörda aktörer samt lokala och regionala myndigheter.

| d) | Utnyttjande av EU:s program och fonder: Strategin kommer att främja en ändamålsenlig användning av EU:s program och fonder, såsom Erasmus+, Europeiska solidaritetskåren, de europeiska struktur- och investeringsfonderna, Horisont 2020, inbegripet Marie Skłodowska-Curie-åtgärder, Kreativa Europa och deras efterföljare. Medlemsstaterna uppmanas att utforska synergier mellan finansieringskällor på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

d)

Utnyttjande av EU:s program och fonder: Strategin kommer att främja en ändamålsenlig användning av EU:s program och fonder, såsom Erasmus+, Europeiska solidaritetskåren, de europeiska struktur- och investeringsfonderna, Horisont 2020, inbegripet Marie Skłodowska-Curie-åtgärder, Kreativa Europa och deras efterföljare. Medlemsstaterna uppmanas att utforska synergier mellan finansieringskällor på europeisk, nationell, regional och lokal nivå.

| e) | Övervakning av EU-finansiering: Öppenheten kring EU:s insatser för ungdomar bör omfatta övervakning av EU:s utgifter för ungdomssatsningar, vid behov med hjälp av befintliga mekanismer. |
| --- | --- |

e)

Övervakning av EU-finansiering: Öppenheten kring EU:s insatser för ungdomar bör omfatta övervakning av EU:s utgifter för ungdomssatsningar, vid behov med hjälp av befintliga mekanismer.

| f) | Information om EU:s ungdomsstrategi: Med tanke på de olika aktörer som deltar i utformningen av ungdomspolitiken är det viktigt att ge övergripande information om syftet med och innehållet i EU:s ungdomsstrategi på ett ungdomsanpassat språk. EU:s ungdomsstrategi kan tillsammans med de europeiska ungdomsmålen ge vägledning för personer som är nära involverade i utformningen av ungdomspolitiken och även för aktörer utanför detta område, vilket skapar ett nytt och positivt budskap när det gäller EU:s ungdomspolitik och ungdomsarbete i Europa. |
| --- | --- |

f)

Information om EU:s ungdomsstrategi: Med tanke på de olika aktörer som deltar i utformningen av ungdomspolitiken är det viktigt att ge övergripande information om syftet med och innehållet i EU:s ungdomsstrategi på ett ungdomsanpassat språk. EU:s ungdomsstrategi kan tillsammans med de europeiska ungdomsmålen ge vägledning för personer som är nära involverade i utformningen av ungdomspolitiken och även för aktörer utanför detta område, vilket skapar ett nytt och positivt budskap när det gäller EU:s ungdomspolitik och ungdomsarbete i Europa.

| g) | Den kommande nationella verksamhetsplaneringen (9): Den kommande nationella verksamhetsplaneringen syftar till att göra det möjligt för medlemsstaterna att på frivillig grund dela sina prioriteringar i linje med EU:s ungdomsstrategi. Syftet är att öka insynen i genomförandet av ungdomspolitiken på regional, nationell och europeisk nivå. Detta bör kunna bidra till att identifiera lämpliga partner för verksamheter för ömsesidigt lärande och uppfylla de enskilda medlemsstaternas behov. För att undvika ytterligare administrativa bördor bör denna nationella verksamhetsplanering bygga på befintliga nationella ungdomspolitiska ramar/nationella ungdomsstrategier. |
| --- | --- |

g)

Den kommande nationella verksamhetsplaneringen (9): Den kommande nationella verksamhetsplaneringen syftar till att göra det möjligt för medlemsstaterna att på frivillig grund dela sina prioriteringar i linje med EU:s ungdomsstrategi. Syftet är att öka insynen i genomförandet av ungdomspolitiken på regional, nationell och europeisk nivå. Detta bör kunna bidra till att identifiera lämpliga partner för verksamheter för ömsesidigt lärande och uppfylla de enskilda medlemsstaternas behov. För att undvika ytterligare administrativa bördor bör denna nationella verksamhetsplanering bygga på befintliga nationella ungdomspolitiska ramar/nationella ungdomsstrategier.

| h) | EU:s ungdomsdialog (10): På grundval av resultaten av den strukturerade dialogen med ungdomar och ungdomsorganisationer kommer en ny europeisk ungdomsdialog att inrättas med nödvändiga verktyg i syfte att inkludera fler beslutsfattare och ungdomar, framför allt de som man inte lyssnar på och/eller de med begränsade möjligheter, i besluten om och genomförandet av EU:s ungdomsstrategi, och att främja deras engagemang och deras politiska deltagande i EU och samhället i stort. Dessutom bör man främja mer regelbundna samtal mellan de nationella arbetsgrupperna för EU:s ungdomsdialog och Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

h)

EU:s ungdomsdialog (10): På grundval av resultaten av den strukturerade dialogen med ungdomar och ungdomsorganisationer kommer en ny europeisk ungdomsdialog att inrättas med nödvändiga verktyg i syfte att inkludera fler beslutsfattare och ungdomar, framför allt de som man inte lyssnar på och/eller de med begränsade möjligheter, i besluten om och genomförandet av EU:s ungdomsstrategi, och att främja deras engagemang och deras politiska deltagande i EU och samhället i stort. Dessutom bör man främja mer regelbundna samtal mellan de nationella arbetsgrupperna för EU:s ungdomsdialog och Europeiska kommissionen.

| i) | EU:s ungdomssamordnare: Rådet välkomnar avsikten att utse en EU-samordnare för ungdomsfrågor inom Europeiska kommissionen i syfte att främja sektorsövergripande samarbete, liksom kunskapsutveckling och utbyte om ungdomsfrågor inom kommissionens avdelningar. EU:s ungdomssamordnare bör arbeta hand i hand med olika berörda aktörer för att säkerställa en enhetlig kommunikation riktad till ungdomar. |
| --- | --- |

i)

EU:s ungdomssamordnare: Rådet välkomnar avsikten att utse en EU-samordnare för ungdomsfrågor inom Europeiska kommissionen i syfte att främja sektorsövergripande samarbete, liksom kunskapsutveckling och utbyte om ungdomsfrågor inom kommissionens avdelningar. EU:s ungdomssamordnare bör arbeta hand i hand med olika berörda aktörer för att säkerställa en enhetlig kommunikation riktad till ungdomar.

| j) | Information och stöd till ungdomar: med ett lämpligt utbud för ungdomar av högkvalitativa informationstjänster och plattformar på alla nivåer, inbegripet Europeiska ungdomsportalen, och med stöd av Europatäckande organisationer, kan man främja ungdomars lika tillgång till högkvalitativ information om sina rättigheter och möjligheter och om ungdomstjänster och EU-program för ungdomar. |
| --- | --- |

j)

Information och stöd till ungdomar: med ett lämpligt utbud för ungdomar av högkvalitativa informationstjänster och plattformar på alla nivåer, inbegripet Europeiska ungdomsportalen, och med stöd av Europatäckande organisationer, kan man främja ungdomars lika tillgång till högkvalitativ information om sina rättigheter och möjligheter och om ungdomstjänster och EU-program för ungdomar.

| k) | EU-arbetsplan för ungdomsfrågor: EU:s ungdomsstrategi ska ha treåriga arbetsperioder som sträcker sig över två ordförandeskapstrior. Prioriteringarna och insatserna under respektive arbetsperiod kommer att presenteras i EU-arbetsplanerna för ungdomsfrågor. Rådet kommer att utforma dessa EU-arbetsplaner tillsammans med kommissionen; den första arbetsplanen ska täcka perioden 2019–2021 (11). Planerna bör bygga på de vägledande principerna och prioriteringarna i denna strategi och ta upp ungdomsfrågor inom andra rådskonstellationer och förberedande organ på relevanta politikområden. |
| --- | --- |

k)

EU-arbetsplan för ungdomsfrågor: EU:s ungdomsstrategi ska ha treåriga arbetsperioder som sträcker sig över två ordförandeskapstrior. Prioriteringarna och insatserna under respektive arbetsperiod kommer att presenteras i EU-arbetsplanerna för ungdomsfrågor. Rådet kommer att utforma dessa EU-arbetsplaner tillsammans med kommissionen; den första arbetsplanen ska täcka perioden 2019–2021 (11). Planerna bör bygga på de vägledande principerna och prioriteringarna i denna strategi och ta upp ungdomsfrågor inom andra rådskonstellationer och förberedande organ på relevanta politikområden.

| l) | Övervakning, rapportering och utvärdering: I syfte att se över och underlätta framsteg i den politiska samordningen bör de framsteg som görs regelbundet övervakas. God praxis och möjligheterna att sprida dem bör kartläggas för att underlätta ömsesidigt utbyte av erfarenheter mellan medlemsstaterna. Kommissionen kommer vart tredje år att rapportera om genomförandet av EU:s ungdomsstrategi, bland annat på grundval av information från medlemsstaterna och wikinätverket för ungdomsfrågor. Wikinätverket kommer även fortsättningsvis att tillhandahålla information om den nationella ungdomspolitikens utveckling. På EU-nivå kommer ungdomsorganisationer och andra berörda aktörer att delta i övervakningen av framstegen via plattformen för EU:s ungdomsstrategi. EU-resultattavlan med ungdomsindikatorer kan användas för att övervaka ungdomars allmänna situation i medlemsstaterna. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att se över resultattavlan med indikatorer under det första året efter det att EU:s ungdomsstrategi antagits. Kvantitativa och kvalitativa indikatorer och riktmärken som är anpassade till medlemsstaternas och de berörda sektorernas behov skulle kunna fastställas, som ett verktyg för att jämföra bästa praxis och övervaka genomförandet av strategin. En politisk översyn av EU-finansierade forskningsprojekt bör genomföras från och med 2019 för att ta fram relevanta uppgifter på det ungdomspolitiska området. |
| --- | --- |

l)

Övervakning, rapportering och utvärdering: I syfte att se över och underlätta framsteg i den politiska samordningen bör de framsteg som görs regelbundet övervakas. God praxis och möjligheterna att sprida dem bör kartläggas för att underlätta ömsesidigt utbyte av erfarenheter mellan medlemsstaterna. Kommissionen kommer vart tredje år att rapportera om genomförandet av EU:s ungdomsstrategi, bland annat på grundval av information från medlemsstaterna och wikinätverket för ungdomsfrågor. Wikinätverket kommer även fortsättningsvis att tillhandahålla information om den nationella ungdomspolitikens utveckling. På EU-nivå kommer ungdomsorganisationer och andra berörda aktörer att delta i övervakningen av framstegen via plattformen för EU:s ungdomsstrategi. EU-resultattavlan med ungdomsindikatorer kan användas för att övervaka ungdomars allmänna situation i medlemsstaterna. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att se över resultattavlan med indikatorer under det första året efter det att EU:s ungdomsstrategi antagits. Kvantitativa och kvalitativa indikatorer och riktmärken som är anpassade till medlemsstaternas och de berörda sektorernas behov skulle kunna fastställas, som ett verktyg för att jämföra bästa praxis och övervaka genomförandet av strategin. En politisk översyn av EU-finansierade forskningsprojekt bör genomföras från och med 2019 för att ta fram relevanta uppgifter på det ungdomspolitiska området.

| m) | Halvtidsutvärdering: Rådet ska göra en halvtidsöversyn av EU:s ungdomsstrategi på grundval av en utvärderingsrapport som kommissionen ska lägga fram senast den 31 december 2023. Om så är lämpligt ska rådet se över denna resolution år 2024, för att anpassa den till ny utveckling och nya behov. |
| --- | --- |

m)

Halvtidsutvärdering: Rådet ska göra en halvtidsöversyn av EU:s ungdomsstrategi på grundval av en utvärderingsrapport som kommissionen ska lägga fram senast den 31 december 2023. Om så är lämpligt ska rådet se över denna resolution år 2024, för att anpassa den till ny utveckling och nya behov.

---

(1)  Rådets resolution om förnyade ramar på ungdomsområdet (2010–2018).

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (den 27 juni 2002).

(2)  Eurofound – Unga som varken arbetar eller studerar: https://www.eurofound.europa.eu/topic/NEETs

(3)  Dok. 9264/18 ADD 2 – SWD(2018) 169 final del 1–7.

(4)  Kommissionens meddelande Att investera i Europas unga (COM(2016) 940), rådets slutsatser om strategiska perspektiv för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018, från maj 2017.

(5)  Dok. 9264/18 + ADD 1–8 – COM(2018) 269 final.

(6)  För ytterligare uppgifter se bilaga 1 om EU:s ungdomsdialog.

(7)  https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/policy/eu-and-western-balkans_en

(8)  Expertgruppen för hur ungdomsarbete samt icke-formellt och informellt lärande bidrar till att lösa de problem som ungdomar ställs inför, särskilt i övergången från utbildning till arbete: http://ec.europa.eu/assets/eac/youth/library/reports/contribution-youth-work-summary_en.pdf

(9)  För närmare uppgifter se bilaga 2 om den kommande nationella verksamhetsplaneringen.

(10)  För ytterligare uppgifter se bilaga 1 om EU:s ungdomsdialog.

(11)  För närmare uppgifter se bilaga 4 om EU-arbetsplanen för ungdomsfrågor 2019–2021.

---

BILAGA 1

om EU:s ungdomsdialog

1.   Inledning

EU:s ungdomsdialog: dialogen med ungdomar och ungdomsorganisationer med deltagande av såväl beslutsfattare som experter, forskare och andra relevanta aktörer i det civila samhället, enligt vad som är lämpligt. Den fungerar som ett forum för fortlöpande gemensamma reflexioner och samråd om prioriteringar, genomförande och uppföljning av det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (1).

EU:s ungdomsdialog innebär en utveckling av den strukturerade dialog som inrättades genom resolutionen om förnyade ramar för samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) och som vidareutvecklades under de följande åren, i enlighet med resultaten av den kontinuerliga övervaknings- och utvärderingsprocessen (2).

I sin resolution om den strukturerade dialogens framtid som antogs i maj 2017 uppmanade rådet medlemsstaterna och kommissionen att ”genomföra en översyn av processen för den strukturerade dialogen och dess mål för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018 och reflektera över innovativa och verkningsfulla sätt att främja en meningsfull och konstruktiv dialog och interaktion med ungdomar från olika bakgrunder, ungdomsorganisationer, ungdomsforskare och beslutsfattare, inbegripet berörda aktörer från andra relevanta sektorer.” (3)

2.   Målen för EU:s ungdomsdialog

EU:s ungdomsdialog bör bidra till de övergripande mål och följa de vägledande principer för EU:s ungdomsstrategi som anges i resolutionen ovan.

Ungdomsdialogens specifika mål är att

| a) | stimulera ungdomars deltagande i Europas demokratiska liv, i linje med artikel 165 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

a)

stimulera ungdomars deltagande i Europas demokratiska liv, i linje med artikel 165 i EUF-fördraget,

| b) | främja jämlik medverkan av unga kvinnor och män, |
| --- | --- |

b)

främja jämlik medverkan av unga kvinnor och män,

| c) | inkludera en mångfald åsikter och säkerställa alla ungdomars möjlighet att bidra till politikens utformning, |
| --- | --- |

c)

inkludera en mångfald åsikter och säkerställa alla ungdomars möjlighet att bidra till politikens utformning,

| d) | uppnå positiva förändringar i ungdomspolitiken på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, |
| --- | --- |

d)

uppnå positiva förändringar i ungdomspolitiken på lokal, regional, nationell och europeisk nivå,

| e) | stärka ungdomars medborgerliga kompetens och känsla av samhörighet med samhället och Europeiska unionen. |
| --- | --- |

e)

stärka ungdomars medborgerliga kompetens och känsla av samhörighet med samhället och Europeiska unionen.

3.   Genomförande av EU:s ungdomsdialog

EU:s ungdomsdialog bör helst följa arbetscykler på 18 månader med en tematisk prioritering per cykel som är nära kopplad till prioriteringarna i EU:s ungdomsstrategi och när så är lämpligt till de europeiska ungdomsmålen.

Varje cykel bör bygga på de lärdomar som dragits under den föregående cykeln. Kontinuerlig uppföljning är avgörande för att kartlägga kvaliteten på resultaten och de allmänna effekterna av hela processen. Mätningar av såväl kvalitativa som kvantitativa effekter bör göras under alla processens faser av alla involverade parter på lämplig nivå.

Mot bakgrund av ovannämnda mål bör ungdomsdialogen bygga på strategier för medverkan i olika etapper:

| a) | Information om möjligheter till medverkan och om det övergripande temat, som tillhandahålls av alltifrån lokal till europeisk nivå. |
| --- | --- |

a)

Information om möjligheter till medverkan och om det övergripande temat, som tillhandahålls av alltifrån lokal till europeisk nivå.

| b) | Samråd, inbegripet metoder för samverkan online och offline, samt faktabaserade forskningsresultat. |
| --- | --- |

b)

Samråd, inbegripet metoder för samverkan online och offline, samt faktabaserade forskningsresultat.

| c) | Direkt dialog mellan beslutsfattare och ungdomar, på grundval av bästa praxis vad gäller metoder som fram till nu har utvecklats i den strukturerade dialogen, samt fortsatt innovation i detta avseende. |
| --- | --- |

c)

Direkt dialog mellan beslutsfattare och ungdomar, på grundval av bästa praxis vad gäller metoder som fram till nu har utvecklats i den strukturerade dialogen, samt fortsatt innovation i detta avseende.

| d) | Fortlöpande partnerskap i styrningen av processen på nationell och europeisk nivå, och även partnerskap med relevanta sektorer om så är lämpligt med hänsyn till cykelns tema. |
| --- | --- |

d)

Fortlöpande partnerskap i styrningen av processen på nationell och europeisk nivå, och även partnerskap med relevanta sektorer om så är lämpligt med hänsyn till cykelns tema.

4.   Styrningen av EU:s ungdomsdialog

Styrningen av EU:s ungdomsdialog bör bygga vidare på tidigare erfarenheter, samtidigt som en tydligare och enklare process eftersträvas.

Till stöd för genomförandet och styrningen av EU:s ungdomsdialog kan skiftande partnerskap på olika nivåer vara till nytta, t.ex. med ungdomsråd, ungdomsorganisationer och andra aktörer på ungdomsområdet samt partner från andra sektorer.

Medlemsstaterna uppmanas att göra det möjligt för ungdomar att medverka i samtliga faser av genomförandet av EU:s ungdomsdialog, bland annat genom att ge det nationella ungdomsrådet en ledande roll i den nationella arbetsgruppen.

---

(1)  Dok. 11865/18 – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ”Erasmus”: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott och om upphävande av förordning (EU) nr 1288/2013.

(2)  Dok. 9264/18 ADD 1 – Commission Staff working document on Results of the open method of coordination in the youth field 2010–2018 Accompanying the Commission communication on Engaging, Connecting and Empowering young people: a new EU Youth Strategy (ej översatt till svenska).

(3)  Dok. 9632/17 – Rådets resolution om den strukturerade dialogen och den framtida utvecklingen av dialogen med ungdomar inom ramen för politiken för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018.

---

BILAGA 2

om den kommande nationella verksamhetsplaneringen

I syfte att öka insynen i genomförandet av ungdomspolitiken på regional, nationell och europeisk nivå är den kommande nationella verksamhetsplaneringen avsedd att göra det möjligt för medlemsstaterna att på frivillig grund dela sina prioriteringar i linje med EU:s ungdomsstrategi.

Medlemsstaternas ungdomspolitik är ett av de viktigaste instrumenten för genomförandet av EU:s ungdomsstrategi. Denna politik konsolideras ofta i en nationell ungdomsstrategi eller ett likvärdigt planeringsdokument för ungdomspolitiken. De nationella strategiernas innehåll kan vara av mycket stor relevans för andra medlemsstater och göra det möjligt för dem att skapa synergier, underlätta ömsesidigt lärande och bidra till att identifiera och gruppera medlemsstaternas olika intressen och specifika behov i utformningen av ungdomspolitiken.

Syftet med att samla in kommande nationella prioriteringar på ungdomsområdet är att

| — | skapa en kunskapsbas för att sätta igång potentiella bilaterala eller multilaterala ungdomspolitiska projekt och verksamheter, |
| --- | --- |

—

skapa en kunskapsbas för att sätta igång potentiella bilaterala eller multilaterala ungdomspolitiska projekt och verksamheter,

| — | ge medlemsstaterna möjlighet till strategiskt samarbete med andra medlemsstater när det gäller nationella behov och framtida strategier, |
| --- | --- |

—

ge medlemsstaterna möjlighet till strategiskt samarbete med andra medlemsstater när det gäller nationella behov och framtida strategier,

| — | identifiera områden för ömsesidigt lärande mellan medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

identifiera områden för ömsesidigt lärande mellan medlemsstaterna,

| — | ge nationella och regionala verksamheter en roll på den europeiska arenan. |
| --- | --- |

—

ge nationella och regionala verksamheter en roll på den europeiska arenan.

I den kommande nationella verksamhetsplaneringen kan medlemsstaterna

| — | utse ansvariga aktörer, |
| --- | --- |

—

utse ansvariga aktörer,

| — | skissera hur de europeiska prioriteringarna ska tolkas i det nationella sammanhanget och länka dem till konkreta åtgärder, |
| --- | --- |

—

skissera hur de europeiska prioriteringarna ska tolkas i det nationella sammanhanget och länka dem till konkreta åtgärder,

| — | ange hur åtgärderna i planerna är kopplade till nationella och EU-finansierade program för ungdomar, t.ex. Erasmus+, Europeiska solidaritetskåren, ungdomsgarantin och deras efterföljande program i den fleråriga budgetramen 2021–2027. |
| --- | --- |

—

ange hur åtgärderna i planerna är kopplade till nationella och EU-finansierade program för ungdomar, t.ex. Erasmus+, Europeiska solidaritetskåren, ungdomsgarantin och deras efterföljande program i den fleråriga budgetramen 2021–2027.

Utformningen av den kommande nationella verksamhetsplaneringen bör helst följa principen om ungdomars deltagande i beslutsfattandet. Medverkan av nationella programkontor för Erasmus+ och av Europeiska solidaritetskåren i denna process skulle också kunna uppmuntras, vid sidan av samarbete med olika sektorsövergripande aktörer.

För att maximera det ömsesidiga lärandets och synergieffekternas potential bör den kommande nationella verksamhetsplaneringen göras tillgänglig för allmänheten.

---

BILAGA 3

om de europeiska ungdomsmålen

De europeiska ungdomsmålen (1) är ett resultat av den sjätte cykeln av den strukturerade ungdomsdialogen med ungdomar, beslutsfattare, forskare och andra berörda aktörer som ägde rum under rubriken ”Ungdomar i Europa: Vad händer nu?”. Målet för denna cykel var att samla in ungdomars åsikter och att tillsammans bidra till utformningen av EU:s ungdomsstrategi 2019–2027.

De europeiska ungdomsmålen presenterar en vision för ett Europa som ger ungdomar möjlighet att förverkliga sin fulla potential. De identifierar sektorsövergripande områden som påverkar ungdomars liv och anger vilka utmaningar man måste ta itu med.

Den första fasen av den sjätte cykeln av den strukturerade dialogen rörde helt grundläggande överväganden och fastställande av en samsyn på cykelns tema. Ungdomarna identifierade tillsammans med beslutsfattarna olika ämnen som är relevanta för beslutsfattandet på ungdomsområdet och som de medverkande forskarna kunde använda som underlag vid utformningen av ett EU-omfattande samråd. I den följande samrådsfasen var ungdomar från hela Europa och med olika bakgrunder involverade genom fokusgrupper, enkäter och andra metoder. På grundval av resultaten från detta samråd formulerade ungdomsdelegater och beslutsfattare tillsammans de elva europeiska ungdomsmål som anges nedan och som fick ett brett stöd av ministrarna vid riktlinjedebatten i rådet (ungdom). Cykeln sista fas var inriktad på planering av konkreta insatser och utforskande av olika sätt att genomföra de europeiska ungdomsmålen.

Medlemsstaterna och Europeiska kommissionen uppmanas att inom ramen för sina respektive befogenheter hämta inspiration bland annat från de europeiska ungdomsmålen och att inkludera denna vision där så är lämpligt inom alla berörda politikområden och agendor.

De europeiska ungdomsmålen bör med vederbörlig hänsyn till subsidiaritetsprincipen behandlas i enlighet med nationell lagstiftning och unionslagstiftning och nationella förhållanden. De europeiska ungdomsmålen utgör inte rättsligt bindande mål.

| | #1 FÖRA EU NÄRMARE UNGDOMARNA



  Bakgrund: Ett ökande antal ungdomar saknar förtroende för EU och har svårt att förstå dess principer, värderingar och funktionssätt. Det demokratiska underskottet i EU:s förfaranden har också pekats ut som ett av skälen till ungdomarnas växande skepsis mot EU. |
| --- | --- |

Image

# 1 FÖRA EU NÄRMARE UNGDOMARNA

Bakgrund: Ett ökande antal ungdomar saknar förtroende för EU och har svårt att förstå dess principer, värderingar och funktionssätt. Det demokratiska underskottet i EU:s förfaranden har också pekats ut som ett av skälen till ungdomarnas växande skepsis mot EU.

Mål: Främja ungdomars känsla av samhörighet med det europeiska projektet och bygga en bro mellan EU och ungdomar i syfte att återskapa förtroendet och öka deltagandet.

Delmål

| — | Säkerställa en meningsfull medverkan av och dialog med ungdomar i alla faser av EU:s beslutsfattande genom att förbättra de befintliga formerna för delaktighet och skapa nya mekanismer. |
| --- | --- |

—

Säkerställa en meningsfull medverkan av och dialog med ungdomar i alla faser av EU:s beslutsfattande genom att förbättra de befintliga formerna för delaktighet och skapa nya mekanismer.

| — | Säkerställa lika tillgång till högkvalitativ och opartisk ungdomsanpassad information om hur EU fungerar, hur man kan engagera sig i unionen och vilka möjligheter den erbjuder. |
| --- | --- |

—

Säkerställa lika tillgång till högkvalitativ och opartisk ungdomsanpassad information om hur EU fungerar, hur man kan engagera sig i unionen och vilka möjligheter den erbjuder.

| — | Införa och förbättra undervisningen om Europa och EU i formella och icke-formella sammanhang. |
| --- | --- |

—

Införa och förbättra undervisningen om Europa och EU i formella och icke-formella sammanhang.

| — | Säkerställa att alla medlemsstater är rättvist representerade i EU:s politiska och administrativa organ, i linje med principen om lika medborgarskap. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att alla medlemsstater är rättvist representerade i EU:s politiska och administrativa organ, i linje med principen om lika medborgarskap.

| — | Öka budgeten för och förstärka effekterna av EU:s ungdomsprogram. |
| --- | --- |

—

Öka budgeten för och förstärka effekterna av EU:s ungdomsprogram.

| — | Bygga upp ungdomarnas tilltro till EU-projektet genom att ta itu med det demokratiska underskottet och bristen på öppenhet och synlighet. |
| --- | --- |

—

Bygga upp ungdomarnas tilltro till EU-projektet genom att ta itu med det demokratiska underskottet och bristen på öppenhet och synlighet.

| — | Institutionalisera utvärderingen av EU-politikens ungdomsanpassning, inverkan och effekter. |
| --- | --- |

—

Institutionalisera utvärderingen av EU-politikens ungdomsanpassning, inverkan och effekter.

| | #2 JÄMSTÄLLDHET MELLAN ALLA KÖN
   (2)



  Bakgrund: Könsdiskriminering drabbar fortfarande många ungdomar, särskilt unga kvinnor. Lika möjligheter och åtnjutande av rättigheter måste säkerställas för ungdomar av alla kön, inklusive icke-binära personer och hbtqi+-personer
   (3). |
| --- | --- |

Image

# 2 JÄMSTÄLLDHET MELLAN ALLA KÖN
   (2)

Bakgrund: Könsdiskriminering drabbar fortfarande många ungdomar, särskilt unga kvinnor. Lika möjligheter och åtnjutande av rättigheter måste säkerställas för ungdomar av alla kön, inklusive icke-binära personer och hbtqi+-personer
   (3).

Mål: Säkerställa likabehandling av alla kön och jämställdhetsaspekter på ungdomars alla livsområden.

Delmål

| — | Bekämpa diskriminering och säkerställa lika rättigheter för alla kön i det kulturella, politiska och socioekonomiska livet. |
| --- | --- |

—

Bekämpa diskriminering och säkerställa lika rättigheter för alla kön i det kulturella, politiska och socioekonomiska livet.

| — | Skapa allmän medvetenhet om könsbaserad ojämlikhet och diskriminering, särskilt i media. |
| --- | --- |

—

Skapa allmän medvetenhet om könsbaserad ojämlikhet och diskriminering, särskilt i media.

| — | Få ett slut på könsrelaterat våld genom att effektivt ta itu med och bekämpa det i alla dess former. |
| --- | --- |

—

Få ett slut på könsrelaterat våld genom att effektivt ta itu med och bekämpa det i alla dess former.

| — | Undanröja stereotypa könsroller och beakta olika könsidentiteter i utbildningssystemen, familjelivet, arbetslivet och på andra livsområden. |
| --- | --- |

—

Undanröja stereotypa könsroller och beakta olika könsidentiteter i utbildningssystemen, familjelivet, arbetslivet och på andra livsområden.

| — | Få ett slut på könsrelaterad strukturell diskriminering på arbetsmarknaden och säkerställa lika rättigheter, tillgång och möjligheter. |
| --- | --- |

—

Få ett slut på könsrelaterad strukturell diskriminering på arbetsmarknaden och säkerställa lika rättigheter, tillgång och möjligheter.

| — | Säkerställa lika lön för lika arbete och lika fördelning av ansvaret för omsorgsarbete. |
| --- | --- |

—

Säkerställa lika lön för lika arbete och lika fördelning av ansvaret för omsorgsarbete.

| — | Säkerställa lika tillgång till formell och icke-formell utbildning och en utformning av utbildningssystemen som bygger på genusmedvetna strategier. |
| --- | --- |

—

Säkerställa lika tillgång till formell och icke-formell utbildning och en utformning av utbildningssystemen som bygger på genusmedvetna strategier.

| | #3 INKLUDERANDE SAMHÄLLEN



  Bakgrund: En tredjedel av ungdomarna i Europa riskerar att hamna i fattigdom och socialt utanförskap. Många kan inte åtnjuta sina sociala rättigheter. Många drabbas alltjämt av diskriminering på flera grunder, fördomar och hatbrott. Ny migration har inneburit ett flertal sociala utmaningar och utmaningar som rör inkludering. Det är därför av största vikt att arbeta för att alla ungdomar i Europa, även de mest marginaliserade och utestängda, ska kunna åtnjuta sina rättigheter. |
| --- | --- |

Image

# 3 INKLUDERANDE SAMHÄLLEN

Bakgrund: En tredjedel av ungdomarna i Europa riskerar att hamna i fattigdom och socialt utanförskap. Många kan inte åtnjuta sina sociala rättigheter. Många drabbas alltjämt av diskriminering på flera grunder, fördomar och hatbrott. Ny migration har inneburit ett flertal sociala utmaningar och utmaningar som rör inkludering. Det är därför av största vikt att arbeta för att alla ungdomar i Europa, även de mest marginaliserade och utestängda, ska kunna åtnjuta sina rättigheter.

Mål: Möjliggöra och säkerställa alla ungdomars inkludering i samhället.

Delmål

| — | Ge rättsligt skydd och utnyttja internationella rättsliga instrument för att bekämpa alla former av diskriminering och hatpropaganda, och erkänna att ungdomar utsätts för diskriminering på flera grunder. |
| --- | --- |

—

Ge rättsligt skydd och utnyttja internationella rättsliga instrument för att bekämpa alla former av diskriminering och hatpropaganda, och erkänna att ungdomar utsätts för diskriminering på flera grunder.

| — | Stärka stödet till marginaliserade ungdomar, så att de känner till de utrymmen, möjligheter och erfarenheter som är tillgängliga för dem. |
| --- | --- |

—

Stärka stödet till marginaliserade ungdomar, så att de känner till de utrymmen, möjligheter och erfarenheter som är tillgängliga för dem.

| — | Säkerställa att alla marginaliserade ungdomar har lika tillgång till formella och icke-formella lärmiljöer, som beaktar alla aspekter av inkludering. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att alla marginaliserade ungdomar har lika tillgång till formella och icke-formella lärmiljöer, som beaktar alla aspekter av inkludering.

| — | Stärka lärarnas förmåga att arbeta med marginaliserade ungdomar. |
| --- | --- |

—

Stärka lärarnas förmåga att arbeta med marginaliserade ungdomar.

| — | Tillhandahålla ytterligare utrymmen, möjligheter, resurser och program för att främja dialog och social sammanhållning och bekämpa diskriminering och segregering. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla ytterligare utrymmen, möjligheter, resurser och program för att främja dialog och social sammanhållning och bekämpa diskriminering och segregering.

| — | Stärka det sociala stödet genom att tillämpa rätten till en lön som det går att leva på, rättvisa arbetsvillkor, allmän tillgång till hälso- och sjukvård av god kvalitet, och säkerställa särskilda åtgärder för marginaliserade ungdomar. |
| --- | --- |

—

Stärka det sociala stödet genom att tillämpa rätten till en lön som det går att leva på, rättvisa arbetsvillkor, allmän tillgång till hälso- och sjukvård av god kvalitet, och säkerställa särskilda åtgärder för marginaliserade ungdomar.

| — | Säkerställa att marginaliserade ungdomar deltar i alla beslutsprocesser och är viktiga aktörer, särskilt i förfaranden som rör deras rättigheter, välbefinnande och intressen. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att marginaliserade ungdomar deltar i alla beslutsprocesser och är viktiga aktörer, särskilt i förfaranden som rör deras rättigheter, välbefinnande och intressen.

| | #4 INFORMATION OCH KONSTRUKTIV DIALOG



  Bakgrund: Ungdomar har svårt att kontrollera om information är korrekt och tillförlitlig. De måste ha lämpligare verktyg för att navigera i medielandskapet och delta i en konstruktiv dialog. |
| --- | --- |

Image

# 4 INFORMATION OCH KONSTRUKTIV DIALOG

Bakgrund: Ungdomar har svårt att kontrollera om information är korrekt och tillförlitlig. De måste ha lämpligare verktyg för att navigera i medielandskapet och delta i en konstruktiv dialog.

Mål: Säkerställa att ungdomar får bättre tillgång till tillförlitlig information, stödja deras förmåga att kritiskt bedöma information och delta i en inkluderande och konstruktiv dialog.

Delmål

| — | Ge ungdomar möjlighet att vara kritiska och ansvarsfulla användare och producenter av information. |
| --- | --- |

—

Ge ungdomar möjlighet att vara kritiska och ansvarsfulla användare och producenter av information.

| — | Säkerställa att ungdomar har förmåga att upptäcka och rapportera upprepade vilseledande nyheter och kontrollera nyhetskällornas tillförlitlighet. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att ungdomar har förmåga att upptäcka och rapportera upprepade vilseledande nyheter och kontrollera nyhetskällornas tillförlitlighet.

| — | Säkerställa att ungdomar har förmåga att upptäcka och rapportera hatpropaganda och diskriminering, både online och offline. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att ungdomar har förmåga att upptäcka och rapportera hatpropaganda och diskriminering, både online och offline.

| — | Säkerställa att ungdomar kan delta i en respektfull, tolerant och fredlig dialog, både online och offline. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att ungdomar kan delta i en respektfull, tolerant och fredlig dialog, både online och offline.

| — | Säkerställa lättåtkomlig och lättbegriplig ungdomsanpassad information som följer etiska regler och kvalitetsstandarder |
| --- | --- |

—

Säkerställa lättåtkomlig och lättbegriplig ungdomsanpassad information som följer etiska regler och kvalitetsstandarder

| — | Säkerställa att föräldrar och omsorgsgivare, och alla de som arbetar med utbildning av ungdomar, har mediekunskap och digital kompetens och att de fungerar som tillförlitliga informationskällor för ungdomar. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att föräldrar och omsorgsgivare, och alla de som arbetar med utbildning av ungdomar, har mediekunskap och digital kompetens och att de fungerar som tillförlitliga informationskällor för ungdomar.

| | #5 MENTAL HÄLSA OCH VÄLBEFINNANDE



  Bakgrund: Ett stort och ökande antal ungdomar i hela Europa ger uttryck för sin oro över förekomsten av mentala hälsoproblem, t.ex. hög stress, ångest, depression och andra psykiska sjukdomar, bland sina jämnåriga. Ungdomar lyfter fram de enorma påfrestningar från samhällets sida som de står inför i dag och uttrycker ett behov av att förbättra tillgången till psykiatrisk hälso- och sjukvård för ungdomar. |
| --- | --- |

Image

# 5 MENTAL HÄLSA OCH VÄLBEFINNANDE

Bakgrund: Ett stort och ökande antal ungdomar i hela Europa ger uttryck för sin oro över förekomsten av mentala hälsoproblem, t.ex. hög stress, ångest, depression och andra psykiska sjukdomar, bland sina jämnåriga. Ungdomar lyfter fram de enorma påfrestningar från samhällets sida som de står inför i dag och uttrycker ett behov av att förbättra tillgången till psykiatrisk hälso- och sjukvård för ungdomar.

Mål: Skapa ett bättre psykiskt välbefinnande och få slut på stigmatiseringen av psykisk ohälsa, och därigenom främja alla ungdomars sociala inkludering.

Delmål

| — | Främja utvecklingen av självkännedom och mindre konkurrensinriktade attityder genom att se till att olika kompetenser och styrkor uppskattas. |
| --- | --- |

—

Främja utvecklingen av självkännedom och mindre konkurrensinriktade attityder genom att se till att olika kompetenser och styrkor uppskattas.

| — | Skydda rätten till arbete och studier för personer med psykisk ohälsa både under och efter sjukdom, så att de kan uppfylla sina egna ambitioner. |
| --- | --- |

—

Skydda rätten till arbete och studier för personer med psykisk ohälsa både under och efter sjukdom, så att de kan uppfylla sina egna ambitioner.

| — | Utveckla en integrerad intersektionell strategi för en psykiatrisk hälso- och sjukvård för alla, särskilt för marginaliserade grupper. |
| --- | --- |

—

Utveckla en integrerad intersektionell strategi för en psykiatrisk hälso- och sjukvård för alla, särskilt för marginaliserade grupper.

| — | Erbjuda alla som i sitt yrke arbetar med ungdomar, liksom familj och vänner, en förstahjälpenutbildning av god kvalitet om psykisk ohälsa. |
| --- | --- |

—

Erbjuda alla som i sitt yrke arbetar med ungdomar, liksom familj och vänner, en förstahjälpenutbildning av god kvalitet om psykisk ohälsa.

| — | Erbjuda en inkluderande, respektfull och välfinansierad behandling genom att införliva en högkvalitativ psykiatrisk hälso- och sjukvård i alla sjukvårdsinrättningar. |
| --- | --- |

—

Erbjuda en inkluderande, respektfull och välfinansierad behandling genom att införliva en högkvalitativ psykiatrisk hälso- och sjukvård i alla sjukvårdsinrättningar.

| — | Fokusera på förebyggande åtgärder för att se till att ungdomar har de kunskaper och färdigheter som krävs för ett bättre mentalt välbefinnande. |
| --- | --- |

—

Fokusera på förebyggande åtgärder för att se till att ungdomar har de kunskaper och färdigheter som krävs för ett bättre mentalt välbefinnande.

| — | Bekämpa stigmatiseringen av psykisk ohälsa genom utformning av program för ökad medvetenhet. |
| --- | --- |

—

Bekämpa stigmatiseringen av psykisk ohälsa genom utformning av program för ökad medvetenhet.

| | #6 VERKA FÖR UNGDOMAR PÅ LANDSBYGDEN



  Bakgrund: Trots EU:s omfattande engagemang för landsbygdsutveckling och med tanke på att nästan en tredjedel av EU:s befolkning var bosatta i landsbygdsområden 2015, råder det alltjämt skillnader mellan att bo i städer och i landsbygdsområden
   (4)
  . Det är därför viktigt att säkerställa att ungdomar i städerna och på landsbygden är likställda. |
| --- | --- |

Image

# 6 VERKA FÖR UNGDOMAR PÅ LANDSBYGDEN

Bakgrund: Trots EU:s omfattande engagemang för landsbygdsutveckling och med tanke på att nästan en tredjedel av EU:s befolkning var bosatta i landsbygdsområden 2015, råder det alltjämt skillnader mellan att bo i städer och i landsbygdsområden
   (4)
  . Det är därför viktigt att säkerställa att ungdomar i städerna och på landsbygden är likställda.

Mål: Skapa villkor som gör det möjligt för ungdomar att utnyttja sin potential i landsbygdsområden.

Delmål

| — | Säkerställa lämplig infrastruktur i landsbygdsområden så att ungdomar får tillgång till offentliga tjänster, uppkopplingsmöjligheter och boende på rättvisa villkor. |
| --- | --- |

—

Säkerställa lämplig infrastruktur i landsbygdsområden så att ungdomar får tillgång till offentliga tjänster, uppkopplingsmöjligheter och boende på rättvisa villkor.

| — | Säkerställa att det finns hållbara arbetstillfällen av god kvalitet för ungdomar i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att det finns hållbara arbetstillfällen av god kvalitet för ungdomar i landsbygdsområden.

| — | Säkerställa en decentralisering av olika verksamheter som utförs av, för och med ungdomar i syfte att stödja deras inkludering och gagna lokalsamhället. |
| --- | --- |

—

Säkerställa en decentralisering av olika verksamheter som utförs av, för och med ungdomar i syfte att stödja deras inkludering och gagna lokalsamhället.

| — | Säkerställa att ungdomar på landsbygden aktivt deltar i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att ungdomar på landsbygden aktivt deltar i beslutsfattandet.

| — | Säkerställa likvärdig tillgång till utbildning av god kvalitet för ungdomar på landsbygden. |
| --- | --- |

—

Säkerställa likvärdig tillgång till utbildning av god kvalitet för ungdomar på landsbygden.

| — | Ge landsbygden en positiv image. |
| --- | --- |

—

Ge landsbygden en positiv image.

| — | Säkerställa att landsbygdens traditioner skyddas. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att landsbygdens traditioner skyddas.

| | #7 SYSSELSÄTTNING AV GOD KVALITET FÖR ALLA



  Bakgrund: Ungdomar lider av hög arbetslöshet, otrygga och exploaterande arbetsförhållanden samt diskriminering på arbetsmarknaden och arbetsplatsen. Bristen på information och på lämplig kompetens för framtida anställning gör att ungdomar inte kan integreras fullt ut på arbetsmarknaden. Åtgärder måste vidtas för att säkerställa sysselsättning av god kvalitet för alla. |
| --- | --- |

Image

# 7 SYSSELSÄTTNING AV GOD KVALITET FÖR ALLA

Bakgrund: Ungdomar lider av hög arbetslöshet, otrygga och exploaterande arbetsförhållanden samt diskriminering på arbetsmarknaden och arbetsplatsen. Bristen på information och på lämplig kompetens för framtida anställning gör att ungdomar inte kan integreras fullt ut på arbetsmarknaden. Åtgärder måste vidtas för att säkerställa sysselsättning av god kvalitet för alla.

Mål: Garantera en tillgänglig arbetsmarknad som ger alla ungdomar möjlighet till sysselsättning av god kvalitet.

Delmål

| — | Skapa arbetstillfällen av god kvalitet som garanterar alla ungdomar rättvisa arbetsvillkor, arbetsrättigheter och rätten till en lön som det går att leva på. |
| --- | --- |

—

Skapa arbetstillfällen av god kvalitet som garanterar alla ungdomar rättvisa arbetsvillkor, arbetsrättigheter och rätten till en lön som det går att leva på.

| — | Säkra ett socialt skydd och hälso- och sjukvård för alla unga arbetstagare. |
| --- | --- |

—

Säkra ett socialt skydd och hälso- och sjukvård för alla unga arbetstagare.

| — | Garantera en rättvis behandling av och lika möjligheter för alla unga i syfte att få ett slut på diskrimineringen på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

—

Garantera en rättvis behandling av och lika möjligheter för alla unga i syfte att få ett slut på diskrimineringen på arbetsmarknaden.

| — | Säkerställa lika möjligheter för alla ungdomar när det gäller att tillägna sig nödvändiga färdigheter och skaffa sig praktisk erfarenhet som kan underlätta övergången från utbildning till arbetsmarknad. |
| --- | --- |

—

Säkerställa lika möjligheter för alla ungdomar när det gäller att tillägna sig nödvändiga färdigheter och skaffa sig praktisk erfarenhet som kan underlätta övergången från utbildning till arbetsmarknad.

| — | Säkerställa erkännande och validering av kompetens som förvärvats genom praktik, lärlingsutbildningar och andra former av lärande på arbetsplatsen samt genom frivilligarbete och icke-formell utbildning. |
| --- | --- |

—

Säkerställa erkännande och validering av kompetens som förvärvats genom praktik, lärlingsutbildningar och andra former av lärande på arbetsplatsen samt genom frivilligarbete och icke-formell utbildning.

| — | Säkerställa ungdomars och ungdomsorganisationers medverkan som jämbördiga partner i utformning, genomförande, övervakning och utvärdering av sysselsättningspolitiken på alla nivåer. |
| --- | --- |

—

Säkerställa ungdomars och ungdomsorganisationers medverkan som jämbördiga partner i utformning, genomförande, övervakning och utvärdering av sysselsättningspolitiken på alla nivåer.

| — | Säkerställa lika tillgång till högkvalitativ information och lämpliga stödmekanismer i syfte att förbereda ungdomar för den föränderliga arbetsmarknaden och framtidens arbete. |
| --- | --- |

—

Säkerställa lika tillgång till högkvalitativ information och lämpliga stödmekanismer i syfte att förbereda ungdomar för den föränderliga arbetsmarknaden och framtidens arbete.

| | #8 LÄRANDE AV GOD KVALITET



  Bakgrund: Utbildning är av avgörande betydelse för ett aktivt medborgarskap, ett inkluderande samhälle och anställbarhet. Vi måste därför vidga våra visioner om en utbildning för tjugohundratalet, med större fokus på överförbara färdigheter, studentcentrerat lärande och icke-formell utbildning, för att kunna uppnå en verkligt rättvis och allmän tillgång till utbildning av god kvalitet. |
| --- | --- |

Image

# 8 LÄRANDE AV GOD KVALITET

Bakgrund: Utbildning är av avgörande betydelse för ett aktivt medborgarskap, ett inkluderande samhälle och anställbarhet. Vi måste därför vidga våra visioner om en utbildning för tjugohundratalet, med större fokus på överförbara färdigheter, studentcentrerat lärande och icke-formell utbildning, för att kunna uppnå en verkligt rättvis och allmän tillgång till utbildning av god kvalitet.

Mål: Integrera och förbättra olika former av lärande, förbereda ungdomarna för tjugohundratalets utmaningar, med ett liv i ständig förändring.

Delmål

| — | Garantera allmän och lika tillgång till utbildning av god kvalitet och livslångt lärande. |
| --- | --- |

—

Garantera allmän och lika tillgång till utbildning av god kvalitet och livslångt lärande.

| — | Säkerställa att alla ungdomar har tillgång till icke-formell utbildning på alla nivåer, som är tillräckligt finansierad och som erkänns och valideras. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att alla ungdomar har tillgång till icke-formell utbildning på alla nivåer, som är tillräckligt finansierad och som erkänns och valideras.

| — | Främja öppenhet för nya intryck och stödja utvecklingen av social och interkulturell kompetens. |
| --- | --- |

—

Främja öppenhet för nya intryck och stödja utvecklingen av social och interkulturell kompetens.

| — | Utforma och införa mer individanpassade, inkluderande och samarbetsinriktade elevcentrerade metoder i varje steg i utbildningsprocessen. |
| --- | --- |

—

Utforma och införa mer individanpassade, inkluderande och samarbetsinriktade elevcentrerade metoder i varje steg i utbildningsprocessen.

| — | Garantera att utbildningen ger alla ungdomar livskunskap, t.ex. hantering av ekonomin och utbildning om hälsa, inbegripet sexuell och reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

—

Garantera att utbildningen ger alla ungdomar livskunskap, t.ex. hantering av ekonomin och utbildning om hälsa, inbegripet sexuell och reproduktiv hälsa.

| — | Införa metoder i formell och icke-formell utbildning som gör det möjligt för den studerande att utveckla personliga färdigheter, t.ex. kritiskt och analytiskt tänkande, kreativitet och inlärning. |
| --- | --- |

—

Införa metoder i formell och icke-formell utbildning som gör det möjligt för den studerande att utveckla personliga färdigheter, t.ex. kritiskt och analytiskt tänkande, kreativitet och inlärning.

| — | Se till att ungdomar får tillgång till medborgarutbildning och ges gedigna kunskaper om politiska system, demokrati och mänskliga rättigheter – kunskaper som även kan uppnås genom erfarenheter i lokalsamhället – så att ett aktivt samhällsengagemang främjas. |
| --- | --- |

—

Se till att ungdomar får tillgång till medborgarutbildning och ges gedigna kunskaper om politiska system, demokrati och mänskliga rättigheter – kunskaper som även kan uppnås genom erfarenheter i lokalsamhället – så att ett aktivt samhällsengagemang främjas.

| | # 9 UTRYMME OCH DELTAGANDE FÖR ALLA



  Bakgrund: Unga människor är underrepresenterade i beslutsprocesser som rör dem, trots att deras engagemang är av största vikt för demokratin. De måste få tillgång till fysiska utrymmen i sina samhällen, så att deras personliga, kulturella och politiska utveckling kan främjas. |
| --- | --- |

Image

# 9 UTRYMME OCH DELTAGANDE FÖR ALLA

Bakgrund: Unga människor är underrepresenterade i beslutsprocesser som rör dem, trots att deras engagemang är av största vikt för demokratin. De måste få tillgång till fysiska utrymmen i sina samhällen, så att deras personliga, kulturella och politiska utveckling kan främjas.

Mål: Stärka ungdomars demokratiska deltagande och självständighet och tillhandahålla särskilda utrymmen för ungdomar på alla samhällsområden.

Delmål

| — | Säkerställa att ungdomar på ett adekvat sätt kan påverka alla samhällsområden och alla led i beslutsprocessen, från fastställande av agendan till genomförande, övervakning och utvärdering, via ungdomsanpassade och tillgängliga mekanismer och strukturer som säkerställer att politiken uppfyller ungdomarnas behov. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att ungdomar på ett adekvat sätt kan påverka alla samhällsområden och alla led i beslutsprocessen, från fastställande av agendan till genomförande, övervakning och utvärdering, via ungdomsanpassade och tillgängliga mekanismer och strukturer som säkerställer att politiken uppfyller ungdomarnas behov.

| — | Garantera alla ungdomar från olika bakgrund lika tillgång till det dagliga beslutsfattandet. |
| --- | --- |

—

Garantera alla ungdomar från olika bakgrund lika tillgång till det dagliga beslutsfattandet.

| — | Öka ungdomars deltagande, och därmed jämn representation, i valprocessen och i valda organ och andra beslutsfattande organ på alla samhällsnivåer. |
| --- | --- |

—

Öka ungdomars deltagande, och därmed jämn representation, i valprocessen och i valda organ och andra beslutsfattande organ på alla samhällsnivåer.

| — | Se till att det finns ungdomsledda anläggningar och infrastrukturer, s.k. utrymmen för ungdomar, som är autonoma, öppna, trygga och tillgängliga för alla och som erbjuder professionellt utvecklingsstöd och säkerställer att ungdomar har möjlighet att delta. |
| --- | --- |

—

Se till att det finns ungdomsledda anläggningar och infrastrukturer, s.k. utrymmen för ungdomar, som är autonoma, öppna, trygga och tillgängliga för alla och som erbjuder professionellt utvecklingsstöd och säkerställer att ungdomar har möjlighet att delta.

| — | Se till att det finns virtuella utrymmen för ungdomar som är tillgängliga för alla unga och som ger tillgång till information och tjänster samt säkerställer att ungdomar har möjlighet att delta. |
| --- | --- |

—

Se till att det finns virtuella utrymmen för ungdomar som är tillgängliga för alla unga och som ger tillgång till information och tjänster samt säkerställer att ungdomar har möjlighet att delta.

| — | Säkerställa hållbar finansiering, allmänt erkännande och utveckling av högkvalitativt ungdomsarbete i syfte att stärka ungdomsorganisationerna och deras roll när det gäller inkludering, deltagande och icke-formell utbildning. |
| --- | --- |

—

Säkerställa hållbar finansiering, allmänt erkännande och utveckling av högkvalitativt ungdomsarbete i syfte att stärka ungdomsorganisationerna och deras roll när det gäller inkludering, deltagande och icke-formell utbildning.

| — | Tillhandahålla ungdomsanpassad, relevant och heltäckande information, som har tagits fram av och med ungdomar, för att göra det möjligt för ungdomar att delta. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla ungdomsanpassad, relevant och heltäckande information, som har tagits fram av och med ungdomar, för att göra det möjligt för ungdomar att delta.

| | #10 ETT HÅLLBART GRÖNT EUROPA



  Bakgrund: Det sätt som vi konsumerar på i dag kan inte miljön klara av. Samhället måste agera mot klimatförändringar och växande miljöhot. Men vårt samhälle kan inte lösa ett problem som det inte är villigt att erkänna. Därför måste alla, även ungdomarna, börja ta ansvar för sina handlingar och sin påverkan på kommande generationers liv. Att skapa hållbarhet är inte ett val utan en skyldighet. |
| --- | --- |

Image

# 10 ETT HÅLLBART GRÖNT EUROPA

Bakgrund: Det sätt som vi konsumerar på i dag kan inte miljön klara av. Samhället måste agera mot klimatförändringar och växande miljöhot. Men vårt samhälle kan inte lösa ett problem som det inte är villigt att erkänna. Därför måste alla, även ungdomarna, börja ta ansvar för sina handlingar och sin påverkan på kommande generationers liv. Att skapa hållbarhet är inte ett val utan en skyldighet.

Mål: Skapa ett samhälle där alla ungdomar är miljöaktiva, utbildade i miljöfrågor och kan åstadkomma förändring i den egna vardagen.

Delmål

| — | Se till att alla, även ungdomarna, inser effekterna av sina handlingar på miljön. |
| --- | --- |

—

Se till att alla, även ungdomarna, inser effekterna av sina handlingar på miljön.

| — | Mobilisera hela samhället, och framför allt ungdomarna, att fungera som drivkraft för förändringar i riktning mot miljömässig och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

Mobilisera hela samhället, och framför allt ungdomarna, att fungera som drivkraft för förändringar i riktning mot miljömässig och hållbar utveckling.

| — | Ta hänsyn till de miljömässiga konsekvenserna av alla beslut som rör politiken och livet, och samtidigt säkerställa att ungdomar medverkar i utformningen av politiken för hållbar utveckling på alla nivåer. |
| --- | --- |

—

Ta hänsyn till de miljömässiga konsekvenserna av alla beslut som rör politiken och livet, och samtidigt säkerställa att ungdomar medverkar i utformningen av politiken för hållbar utveckling på alla nivåer.

| — | Öka det internationella samarbetet för att undanröja miljöskadliga produktions- och konsumtionsmönster. |
| --- | --- |

—

Öka det internationella samarbetet för att undanröja miljöskadliga produktions- och konsumtionsmönster.

| — | Stödja och stärka ungdomarnas möjligheter att arbeta som volontärer i miljösektorn. |
| --- | --- |

—

Stödja och stärka ungdomarnas möjligheter att arbeta som volontärer i miljösektorn.

| — | Se till att alla, och särskilt ungdomar, har tillgång till miljövänlig infrastruktur för en mer hållbar livsstil. |
| --- | --- |

—

Se till att alla, och särskilt ungdomar, har tillgång till miljövänlig infrastruktur för en mer hållbar livsstil.

| — | Utöka forsknings- och innovationsverksamheten när det gäller miljövänliga lösningar och miljövänlig teknik. |
| --- | --- |

—

Utöka forsknings- och innovationsverksamheten när det gäller miljövänliga lösningar och miljövänlig teknik.

| | #11 UNGDOMSORGANISATIONER OCH EUROPEISKA PROGRAM



  Bakgrund: Ungdomsorganisationer och europeiska ungdomsprogram engagerar miljontals unga till stöd för ett aktivt medborgarskap och utveckling av ungdomarnas livskunskaper. Ungdomsorganisationerna och de europeiska ungdomsprogrammen är dock alltjämt underfinansierade och saknar erkännande och tillgänglighet. |
| --- | --- |

Image

# 11 UNGDOMSORGANISATIONER OCH EUROPEISKA PROGRAM

Bakgrund: Ungdomsorganisationer och europeiska ungdomsprogram engagerar miljontals unga till stöd för ett aktivt medborgarskap och utveckling av ungdomarnas livskunskaper. Ungdomsorganisationerna och de europeiska ungdomsprogrammen är dock alltjämt underfinansierade och saknar erkännande och tillgänglighet.

Mål: Säkerställa lika tillträde för alla ungdomar till ungdomsorganisationer och europeiska ungdomsprogram, och bygga ett samhälle baserat på europeiska värden och europeisk identitet.

Delmål

| — | Säkerställa synlighet och tillhandahålla information av god kvalitet om ungdomsorganisationer och europeiska ungdomsprogram för alla ungdomar. |
| --- | --- |

—

Säkerställa synlighet och tillhandahålla information av god kvalitet om ungdomsorganisationer och europeiska ungdomsprogram för alla ungdomar.

| — | Säkerställa tillräckliga medel från EU:s program för ungdomsorganisationer så att de kan utveckla projekt och få tillgång till strukturellt stöd för utförandet av sina uppdrag och till stöd för sitt arbete. |
| --- | --- |

—

Säkerställa tillräckliga medel från EU:s program för ungdomsorganisationer så att de kan utveckla projekt och få tillgång till strukturellt stöd för utförandet av sina uppdrag och till stöd för sitt arbete.

| — | Säkerställa att ungdomsorganisationer och europeiska ungdomsprogram på ett bättre sätt kan förenas med utbildningssystemen och erkänna dem som aktörer som främjar livskunskap och aktivt medborgarskap. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att ungdomsorganisationer och europeiska ungdomsprogram på ett bättre sätt kan förenas med utbildningssystemen och erkänna dem som aktörer som främjar livskunskap och aktivt medborgarskap.

| — | Öka tillgängligheten till europeiska ungdomsprogram, säkerställa en ungdomsvänlig administrativ process och ge stöd och information av hög kvalitet till alla deltagare och sökande. |
| --- | --- |

—

Öka tillgängligheten till europeiska ungdomsprogram, säkerställa en ungdomsvänlig administrativ process och ge stöd och information av hög kvalitet till alla deltagare och sökande.

| — | Nå ut till och stödja marginaliserade ungdomar så att de kan vara aktiva i ungdomsorganisationer, ungdomsgrupper och europeiska ungdomsprogram. |
| --- | --- |

—

Nå ut till och stödja marginaliserade ungdomar så att de kan vara aktiva i ungdomsorganisationer, ungdomsgrupper och europeiska ungdomsprogram.

| — | Utöka resurserna och öka mångfalden av bidrag och olika initiativ för ungdomsorganisationer och ungdomsgrupper. |
| --- | --- |

—

Utöka resurserna och öka mångfalden av bidrag och olika initiativ för ungdomsorganisationer och ungdomsgrupper.

| — | Säkerställa ungdomars deltagande i styrningen av europeiska ungdomsprogram. |
| --- | --- |

—

Säkerställa ungdomars deltagande i styrningen av europeiska ungdomsprogram.

---

(1)  www.youthgoals.eu

Ikonerna för ungdomsmålen har designats av Mireille van Bremen och kan laddas ner tillsammans med designmanualen.

(2)  ”Alla kön” bör med vederbörlig hänsyn till subsidiaritetsprincipen tolkas i enlighet med nationell lagstiftning och unionslagstiftning och nationella förhållanden.

(3)  Förkortningen ”hbtqi+” är ett samlingsbegrepp för icke-heterosexuella och/eller icke-binära identiteter; bokstäverna står för homosexuella, bisexuella, transpersoner, queerpersoner och intersexuella; + anger att förteckningen är icke-uttömmande.

(4)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Statistics_on_rural_areas_in_the_EU

---

BILAGA 4

om handlingsplanen för EU:s ungdomsstrategi 2019–2021

| Datum | Arbetsmetod/instrument | Vägledande mål och resultat | Relaterade ungdomsmål | Föreslagna av |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Allmänna resultat |
| En gång om året | Plattformen för EU:s ungdomsstrategi | Minst en gång om året (däremellan möten med berörda parter)
  Rapport från plattformen ska spridas till en bred publik. | — | Föra EU närmare ungdomarna |

Datum

Arbetsmetod/instrument

Vägledande mål och resultat

Relaterade ungdomsmål

Föreslagna av

Allmänna resultat

En gång om året

Plattformen för EU:s ungdomsstrategi

Minst en gång om året (däremellan möten med berörda parter)

Rapport från plattformen ska spridas till en bred publik.

—

Föra EU närmare ungdomarna

| — | Inkluderande samhällen |
| --- | --- |

—

Inkluderande samhällen

| — | Information och konstruktiv dialog |
| --- | --- |

—

Information och konstruktiv dialog

KOM

Ordförandeskapstrion RO, FI, HR

Övergripande tema: ”Skapa möjligheter för ungdomar”

Mitten av 2019

Expertgruppen för indikatorer

Politiska indikatorer för att hjälpa till med övervakningen av framstegen i genomförandet av ungdomsstrategin

| — | Information och konstruktiv dialog |
| --- | --- |

—

Information och konstruktiv dialog

KOM

2019

Expertgruppen för gränsöverskridande solidaritet

Politiska rekommendationer som ska bidra till översynen av rådets rekommendation om unga volontärers rörlighet i Europeiska unionen

| — | Föra EU närmare ungdomarna |
| --- | --- |

—

Föra EU närmare ungdomarna

| — | Ungdomsorganisationer och europeiska program |
| --- | --- |

—

Ungdomsorganisationer och europeiska program

DE (KOM)

2019 (första halvåret)

Rådets slutsatser om att öka ungdomars förmåga att anpassa sig till framtidens utmaningar i arbetslivet

| — | Sysselsättning av god kvalitet för alla |
| --- | --- |

—

Sysselsättning av god kvalitet för alla

| — | Lärande av god kvalitet |
| --- | --- |

—

Lärande av god kvalitet

RO

2019 (första halvåret)

Konferens/seminarium om lika tillgång till sysselsättning av god kvalitet för ungdomar

Politiska rekommendationer som utarbetats tillsammans med unga om underlättande av inträdet på arbetsmarknaden

| — | Sysselsättning av god kvalitet för alla |
| --- | --- |

—

Sysselsättning av god kvalitet för alla

| — | Information och konstruktiv dialog |
| --- | --- |

—

Information och konstruktiv dialog

RO

2019 (första halvåret)

EU:s pilotprogram med ungdomsdelegater

Pilotprogram där ungdomsrepresentanter från EU:s ordförandeland kan delta i genomförandet och/eller främjandet av ordförandeskapets verksamhet på ungdomsområdet, både på EU-nivå och på nationell nivå

| — | Information och konstruktiv dialog |
| --- | --- |

—

Information och konstruktiv dialog

| — | Utrymme och deltagande för alla |
| --- | --- |

—

Utrymme och deltagande för alla

RO

2019 (andra halvåret)

Rådets slutsatser om utbildningen av ungdomsarbetare

Antagande av rådet

Främjande av ungdomsarbetets kvalitet genom utbildningen av ungdomsarbetare

| — | Utrymme och deltagande för alla |
| --- | --- |

—

Utrymme och deltagande för alla

| — | Information och konstruktiv dialog |
| --- | --- |

—

Information och konstruktiv dialog

| — | Lärande av god kvalitet |
| --- | --- |

—

Lärande av god kvalitet

FI

2019 (andra halvåret)

Rådets slutsatser on digitalt ungdomsarbete

Antagande av rådet

Främjande av en samsyn på och strategisk utveckling av det digitala ungdomsarbetet

| — | Utrymme och deltagande för alla |
| --- | --- |

—

Utrymme och deltagande för alla

| — | Information och konstruktiv dialog |
| --- | --- |

—

Information och konstruktiv dialog

| — | Inkluderande samhällen |
| --- | --- |

—

Inkluderande samhällen

FI

2020

Utarbetande av en nätkurs om ungdomsarbete

Nätkurs om ungdomsarbete

Ytterligare spridning av Handbook on Improving youth work – your guide to quality development (2017) (Handbok om ungdomsarbete – en guide till kvalitetsutveckling (2017)

Ytterligare spridning av expertgruppens rapport om utvecklingen av det digitala ungdomsarbetet (2018)

| — | Utrymme och deltagande för alla |
| --- | --- |

—

Utrymme och deltagande för alla

| — | Information och konstruktiv dialog |
| --- | --- |

—

Information och konstruktiv dialog

KOM

2020

Aktiviteter för ömsesidigt lärande om sektorsövergripande tillvägagångssätt inom ungdomsarbetet

Sammanställning av exempel på god praxis

KOM

2020

Studie med förslag till en verktygslåda för ungdomspolitiken på gräsrotsnivå

Utarbetande av en praktisk verktygslåda för beslutsfattare på regional och lokal nivå för att ta itu med ungas behov, med särskilt fokus på sektorsövergripande partnerskap

| — | Utrymme och deltagande för alla |
| --- | --- |

—

Utrymme och deltagande för alla

KOM

2020

Expertgruppen för en rättighetsbaserad strategi för ungdomspolitiken

Politiska rekommendationer om att främja en rättighetsbaserad syn på unga

| — | Sysselsättning av god kvalitet för alla |
| --- | --- |

—

Sysselsättning av god kvalitet för alla

| — | Utrymme och deltagande för alla |
| --- | --- |

—

Utrymme och deltagande för alla

PT

2020

Aktiviteter för ömsesidigt lärande

Eventuellt gemensamt projekt med Regionkommittén

Flernivåstyrning och deltagande

Stärkande av flernivåstyrningen vid främjandet av ungas deltagande i politiska och andra beslutsprocesser på lokal, regional, nationell och europeisk nivå

| — | Utrymme och deltagande för alla |
| --- | --- |

—

Utrymme och deltagande för alla

PT

2020 (första halvåret)

(ev.) Rådets slutsatser om ungdomsarbetet i landsbygdsområden och främjande av solidaritet mellan generationerna

| — | Verka för ungdomar på landsbygden |
| --- | --- |

—

Verka för ungdomar på landsbygden

| — | Inkluderande samhällen |
| --- | --- |

—

Inkluderande samhällen

HR

2020 (första halvåret)

(ev.) Rådets slutsatser om främjande av ungdomsarbetet genom att öka kunskaperna om ungdomssektorn via information och resursförstärkning

| — | Utrymme och deltagande för alla |
| --- | --- |

—

Utrymme och deltagande för alla

HR

2020 (första halvåret)

(ev.) ämne för generaldirektörernas möte: Främjande av socialt entreprenörskap bland ungdomar

| — | Sysselsättning av god kvalitet för alla |
| --- | --- |

—

Sysselsättning av god kvalitet för alla

| — | Inkluderande samhällen |
| --- | --- |

—

Inkluderande samhällen

HR

Ordförandeskapstrion DE, PT, SI

2020 (andra halvåret)

Uppdatering av rådets rekommendation 2008 om unga volontärers rörlighet i Europeiska unionen

Antagande av rådet

Stärkande av potentialen hos de europeiska ungdomsprogrammen för att nå ut till ungdomar och bidra till att bygga upp en gemenskap

| — | Utrymme och deltagande för alla |
| --- | --- |

—

Utrymme och deltagande för alla

| — | Föra EU närmare ungdomarna |
| --- | --- |

—

Föra EU närmare ungdomarna

| — | Ungdomsorganisationer och europeiska program |
| --- | --- |

—

Ungdomsorganisationer och europeiska program

DE (KOM)

2020 (andra halvåret)

Rådets resolution ”En agenda för ungdomsarbetet” (begrepp i linje med EU:s slutliga ungdomsstrategi)

Antagande av rådet

Sammanfattning/sammanslagning/konsolidering av åtgärder och resolutioner på området Ungdomsarbete i Europa, identifiering av synergieffekter i samarbetet med Europarådet

| — | Ungdomsorganisationer och europeiska program |
| --- | --- |

—

Ungdomsorganisationer och europeiska program

| — | Utrymme och deltagande för alla |
| --- | --- |

—

Utrymme och deltagande för alla

DE

Dec 2020

Tredje konventet om ungdomsarbete

Start för genomförandet av den europeiska agendan för ungdomsarbete och Europarådets rekommendation om ungdomsarbete.

| — | Ungdomsorganisationer och europeiska program |
| --- | --- |

—

Ungdomsorganisationer och europeiska program

| — | Utrymme och deltagande för alla |
| --- | --- |

—

Utrymme och deltagande för alla

DE

2020 (andra halvåret)

Rådets slutsatser om ungdomar och demokrati

Antagande av rådet

| — | Föra EU närmare ungdomarna |
| --- | --- |

—

Föra EU närmare ungdomarna

| — | Utrymme och deltagande för alla |
| --- | --- |

—

Utrymme och deltagande för alla

DE

2020 (andra halvåret)

(ev.) Gemensamt möte mellan generaldirektörerna och cheferna för de nationella programkontoren för Erasmus+ Aktiv ungdom/Europeiska solidaritetskåren

Diskussion om bidraget från EU:s nya ungdomsprogram som inleds 2021 för att nå de politiska målen för EU:s ungdomspolitik

| — | Ungdomsorganisationer och europeiska program |
| --- | --- |

—

Ungdomsorganisationer och europeiska program

DE

2020 eller 2021

(ev.) Aktivitet för ömsesidigt lärande om digitalt ungdomsarbete

| — | Utrymme och deltagande för alla |
| --- | --- |

—

Utrymme och deltagande för alla

| — | Information och konstruktiv dialog |
| --- | --- |

—

Information och konstruktiv dialog

FI

2020–2021

Aktiviteter för ömsesidigt lärande om nationell solidaritetsverksamhet

Aktiviteter för ömsesidigt lärande, utbyte av god praxis

| — | Föra EU närmare ungdomarna |
| --- | --- |

—

Föra EU närmare ungdomarna

| — | Ungdomsorganisationer och europeiska program |
| --- | --- |

—

Ungdomsorganisationer och europeiska program

KOM

Maj 2021

Internationellt seminarium

Icke-formell och informell utbildning som verktyg för att arbeta tillsammans med unga för att nå målen för hållbar utveckling

(ev.) Ordförandeskapets slutsatser

| — | Ett hållbart grönt Europa |
| --- | --- |

—

Ett hållbart grönt Europa

| — | Lärande av god kvalitet |
| --- | --- |

—

Lärande av god kvalitet

PT

2021 (första halvåret)

(ev.) Rådets slutsatser om säkerställande av en rättighetsbaserad strategi för ungdomspolitiken

Antagande av rådet

(med beaktande av rådets slutsatser av den 12 december 2014 om att verka för ungdomars tillgång till rättigheter för att främja deras självständighet och deltagande i det civila samhället)

| — | Sysselsättning av god kvalitet för alla |
| --- | --- |

—

Sysselsättning av god kvalitet för alla

| — | Utrymme och deltagande för alla |
| --- | --- |

—

Utrymme och deltagande för alla

PT

2021 (första halvåret)

(ev.) Rådets slutsatser om stärkande av flernivåstyrningen vid främjandet av ungas deltagande i politiska och andra beslutsprocesser på lokal, regional, nationell och europeisk nivå

Antagande av rådet

Med anledning av den tioårsdagen av rådets resolution om främjande av nya och ändamålsenliga former för ungdomars deltagande i Europas demokratiska liv

| — | Utrymme och deltagande för alla |
| --- | --- |

—

Utrymme och deltagande för alla

| — | Föra EU närmare ungdomarna |
| --- | --- |

—

Föra EU närmare ungdomarna

PT

2021

Aktiviteter för ömsesidigt lärande om innovativ finansiering av ungdomsarbetet

Sammanställning av exempel på god praxis

| — | Utrymme och deltagande för alla |
| --- | --- |

—

Utrymme och deltagande för alla

KOM

2021 (andra halvåret)

Gemensam rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av EU:s ungdomsstrategi

Rapport om framstegen 2019–2021 i genomförandet av ungdomsstrategin, inbegripet den treåriga arbetsplanen.

SI (KOM)

2021 (andra halvåret)

Arbetsplan 2022–2024

SI

2021 (andra halvåret)

EU:s ungdomsdialog, rådets slutsatser

SI

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 18.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/23

---

Återkallelse av en anmälan av en koncentration

(Ärende M.9094 – Amcor/Bemis)

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 456/02)

(Rådets förordning (EG) nr 139/2004)

Den 15 november 2018 mottog kommissionen en anmälan av en föreslagen koncentration mellan Amcor och Bemis. Den 12 december 2018 meddelade de anmälande parterna kommissionen att de återkallade sin anmälan.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 18.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/24

---

Meddelande till vissa personer och enheter som omfattas av de restriktiva åtgärderna enligt rådets beslut 2014/145/Gusp och rådets förordning (EU) nr 269/2014 om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende

(2018/C 456/03)

Följande information lämnas för kännedom till Aleksandr Viktorovich VITKO (nr 19), Dmitry Olegovich ROGOZIN (nr 22), Valery Kirillovich MEDVEDEV (nr 31), Oleg Yevgenyvich BELAVENTSEV (nr 35), Oleg Genrikhovich SAVELYEV (nr 36), Denys Volodymyrovych PUSHYLIN (nr 46), Igor Nikolaevich BEZLER (nr 55), Ekaterina Iurievna GUBAREVA (nr 83), Oksana TCHIGRINA (nr 89), Sergey Vadimovich ABISOV (nr 91), Vladimir Petrovich KONONOV (nr 97), Andrei Nikolaevich RODKIN (nr 102), Aleksandr Akimovich KARAMAN (nr 103), Sergey Yurievich KOZYAKOV (nr 120), Larisa Leonidovna AIRAPETYAN (nr 122), Yevgeniy Eduardovich MIKHAYLOV (nr 129), Vladyslav Nykolayevych DEYNEGO (nr 132), Alexandr Vasilievich SHUBIN (nr 138), Aleksandr Yurievich TIMOFEEV (nr 142) och Andrei Valeryevich KARTAPOLOV (nr 149), och till Donetsk Republic (nr 24), Peace to Luhansk Region (nr 25), Free Donbass (nr 26) och Luhansk Economic Union (nr 28), vilka står uppförda i förteckningen i bilagan till rådets beslut 2014/145/Gusp (1) och i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 269/2014 (2) om restriktiva åtgärder med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.

Rådet överväger att upprätthålla de restriktiva åtgärderna mot de ovannämnda personerna och enheterna med nya redogörelser för skälen. Dessa personer och enheter informeras härmed om att de före den 28 december 2018 kan inkomma med en begäran till rådet om att få tillgång till de avsedda redogörelserna för skälen för uppförande på förteckningarna. Begäran ska skickas till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

De berörda personerna och enheterna får när som helst till den adress som angetts ovan till rådet inkomma med en ansökan, tillsammans med styrkande handlingar, om att beslutet att föra upp dem och låta dem kvarstå i ovannämnda förteckning bör omprövas. Sådana ansökningar kommer att behandlas när de har mottagits. Härvid uppmärksammas den berörda personen och de berörda enheterna på rådets regelbundna översyn av förteckningen. För att ansökningarna ska kunna övervägas vid nästa översyn bör de lämnas in senast den 14 januari 2019.

---

(1)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 16.

(2)  EUT L 78, 17.3.2014, s. 6.

---

| 18.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/25

---

Meddelande till de personer som omfattas av restriktiva åtgärder enligt rådets beslut 2011/172/Gusp och rådets förordning (EU) nr 270/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Egypten

(2018/C 456/04)

Följande information lämnas för kännedom till Mohamed Zoheir Mohamed Wahid Garrana och Habib Ibrahim Habib al-Adli, som anges i bilagan till rådets beslut 2011/172/Gusp (1) och i bilaga I till rådets förordning (EU) nr 270/2011 (2) om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Egypten.

Rådet överväger att bibehålla de restriktiva åtgärderna mot de ovannämnda personerna. De ovannämnda personerna informeras härmed om att de före den 28 december 2018 kan inkomma med en begäran till rådet om att få tillgång till de uppgifter som rådet har i ärendet, till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

De berörda personerna uppmärksammas i detta sammanhang på rådets regelbundna översyn av förteckningen över personer i beslut 2011/172/Gusp och förordning (EU) nr 270/2011.

---

(1)  EUT L 76, 22.3.2011, s. 63.

(2)  EUT L 76, 22.3.2011, s. 4.

---

Europeiska kommissionen

| 18.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/26

---

Eurons växelkurs (1)

17 december 2018

(2018/C 456/05)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1341 |
| JPY | japansk yen | 128,44 |
| DKK | dansk krona | 7,4659 |
| GBP | pund sterling | 0,89890 |
| SEK | svensk krona | 10,2725 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1254 |
| ISK | isländsk krona | 139,20 |
| NOK | norsk krona | 9,7838 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,801 |
| HUF | ungersk forint | 323,32 |
| PLN | polsk zloty | 4,2835 |
| RON | rumänsk leu | 4,6550 |
| TRY | turkisk lira | 6,0958 |
| AUD | australisk dollar | 1,5801 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5189 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,8624 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6668 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5588 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 282,21 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 16,2812 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,8222 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4028 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 529,51 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7292 |
| PHP | filippinsk peso | 60,123 |
| RUB | rysk rubel | 75,5249 |
| THB | thailändsk baht | 37,198 |
| BRL | brasiliansk real | 4,4355 |
| MXN | mexikansk peso | 22,8295 |
| INR | indisk rupie | 81,2130 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1341

JPY

japansk yen

128,44

DKK

dansk krona

7,4659

GBP

pund sterling

0,89890

SEK

svensk krona

10,2725

CHF

schweizisk franc

1,1254

ISK

isländsk krona

139,20

NOK

norsk krona

9,7838

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,801

HUF

ungersk forint

323,32

PLN

polsk zloty

4,2835

RON

rumänsk leu

4,6550

TRY

turkisk lira

6,0958

AUD

australisk dollar

1,5801

CAD

kanadensisk dollar

1,5189

HKD

Hongkongdollar

8,8624

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6668

SGD

singaporiansk dollar

1,5588

KRW

sydkoreansk won

1 282,21

ZAR

sydafrikansk rand

16,2812

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,8222

HRK

kroatisk kuna

7,4028

IDR

indonesisk rupiah

16 529,51

MYR

malaysisk ringgit

4,7292

PHP

filippinsk peso

60,123

RUB

rysk rubel

75,5249

THB

thailändsk baht

37,198

BRL

brasiliansk real

4,4355

MXN

mexikansk peso

22,8295

INR

indisk rupie

81,2130

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 18.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/27

---

Meddelande från kommissionen om förlängning av den särskilda ordning för driftstöd till flygplatser med en volym av upp till 700 000 passagerare per år som föreskrivs i riktlinjerna för statligt stöd till flygplatser och flygbolag

(2018/C 456/06)

1.

I riktlinjerna för statligt stöd till flygplatser och flygbolag (1) (nedan kallade riktlinjerna) anges på vilka villkor offentlig finansiering av flygplatser och flygbolag kan utgöra statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och, i de fall sådan finansiering utgör statligt stöd, på vilka villkor den kan anses vara förenlig med den inre marknaden.

2.

Driftstöd utgör i princip en mycket snedvridande form av stöd och kan bara tillåtas under exceptionella omständigheter. Enligt kommissionen bör flygplatser och flygbolag i normalfallet bära sina egna driftskostnader. För att luftfartsindustrin ska kunna anpassa sig till nya marknadssituationer kan vissa kategorier av driftstöd till flygplatser dock fortfarande vara motiverade på vissa villkor.

3.

I detta sammanhang förutses i riktlinjerna en övergångsperiod på tio år från den 4 april 2014, under vilken tid flygplatser med en volym av upp till 3 miljoner passagerare per år kan få driftstöd. Vid utgången av övergångsperioden 2024 måste samtliga flygplatser ha nått full driftskostnadstäckning och därefter kommer inget driftstöd till flygplatser att anses vara förenligt med den inre marknaden, med undantag av driftstöd som beviljas i enlighet med övergripande regler för statligt stöd, exempelvis regler för finansiering av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (2).

4.

I riktlinjerna medges att flygplatser med en årlig volym av upp till 700 000 passagerare kan få ökade svårigheter att uppnå full kostnadstäckning under den tioåriga övergångsperioden. De föreskriver därför en särskild ordning för sådana flygplatser för en inledande period av fem år fram till den 3 april 2019.

5.

Vid tillämpningen av den särskilda ordningen ska stödbeloppet i princip fastställas i förväg som ett fast belopp som täcker det rörelseunderskott som väntas (bestämt på grundval av en i förväg fastställd affärsplan) (3). Under alla omständigheter och under en period av fem år får det högsta tillåtna stödbeloppet för hela övergångsperioden inte överskrida 80 % av det inledande rörelseunderskottet (4).

6.

I riktlinjerna anges att kommissionen kommer att ompröva behovet av en fortsatt särskild behandling och de framtida utsikterna till full driftskostnadstäckning för denna kategori av flygplatser, i synnerhet med beaktande av förändringar av marknadsförhållanden och lönsamhetsutsikter efter fyra år. Riktlinjerna innehåller inte några särskilda regler om driftstöd för denna kategori av flygplatser efter den 3 april 2019.

7.

I punkt 175 i riktlinjerna anges att kommissionen kommer att göra en utvärdering av riktlinjerna senast den 4 april 2020, inbegripet av reglerna för driftstöd till flygplatser.

8.

Eftersom en översyn av de särskilda reglerna för mindre flygplatser tillsammans med de övriga reglerna om driftstöd kommer att möjliggöra en mer övergripande bedömning av marknadssituationen, är det lämpligt att denna särskilda ordning bedöms på nytt inom ramen för den samlade utvärderingen av riktlinjerna som kommer att göras senast den 4 april 2020. Kommissionen kommer därigenom också att få möjlighet att bedöma riktlinjernas lämplighet i deras helhet och, vid behov, föreslå ett sammanhängande paket med ändringar som rör alla kategorier av flygplatser och alla typer av stöd.

9.

Som en följd av att utvärderingen av den särskilda ordningen för flygplatser med en volym av upp till 700 000 passagerare per år skjuts upp behöver de befintliga reglerna förlängas, vilket kommer att ge kontinuitet och rättssäkerhet i behandlingen av denna typ av stöd. Den särskilda ordning som anges i punkt 130 i riktlinjerna förlängs därför till den 3 april 2024, vilket anpassar övergångsperioden för tillämpningen av reglerna för mindre flygplatser till den som är tillämplig på flygplatser med en volym av mer än 700 000 passagerare per år.

10.

Således kommer, från och med dagen för offentliggörandet av detta meddelande i Europeiska unionens officiella tidning, det högsta tillåtna stödbeloppet för flygplatser med en volym av upp till 700 000 passagerare per år att motsvara 80 % av det inledande rörelseunderskottet under en period av tio år efter övergångsperiodens början. Om exempelvis det årliga genomsnittliga underskottet för en liten flygplats under perioden 2009–2013 uppgår till 1 miljon euro, skulle det maximala driftstöd som flygplatsen kan få som ett i förväg fastställt fast belopp uppgå till 8 miljoner euro under tio år (80 % × 1 miljon × 10).

---

(1)  EUT C 99, 4.4.2014, s. 3.

1

(2)  Se kommissionens beslut 2012/21/EU av den 20 december 2011 om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (EUT L 7, 11.1.2012, s. 3). Meddelande från kommissionen – Europeiska unionens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (2011) (EUT C 8, 11.1.2012, s. 15).

2

(3)  Se punkt 121 i riktlinjerna.

3

(4)  Se punkt 130 i riktlinjerna.

4

---

Revisionsrätten

| 18.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 456/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 456/29

---

Särskild rapport nr 34/2018

EU-institutionernas kontorslokaler – några exempel på god förvaltningspraxis men också vissa brister

(2018/C 456/07)

Europeiska revisionsrätten meddelar härmed att särskild rapport nr 34/2018 EU-institutionernas kontorslokaler – några exempel på god förvaltningspraxis men också vissa brister just har offentliggjorts.

Rapporten finns på Europeiska revisionsrättens webbplats: http://eca.europa.eu

---