# Eiropas Savienības C 449/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 449 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 13. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 449

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 13. decembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2018/C 449/01 | Sporta ekonomiskais aspekts un tā radītie sociāli ekonomiskie ieguvumi – Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi | 1 |
| 2018/C 449/02 | Padomes secinājumi par savstarpēju atzīšanu krimināllietās Savstarpējas atzīšanas veicināšana, vairojot savstarpēju uzticēšanos | 6 |
| | Eiropas Komisija |
| 2018/C 449/03 | Euro maiņas kurss | 10 |
| 2018/C 449/04 | Komisijas Īstenošanas lēmums (2018. gada 6. decembris) par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 49. pantā minēta nosaukuma reģistrācijas pieteikumu – Странджански манов мед (Strandzhanski manov med) / Maнов мед от Странджа (Manov med ot Strandzha) (ACVN) | 11 |
| 2018/C 449/05 | Komisijas Īstenošanas lēmums (2018. gada 6. decembris) par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 49. pantā minēto nosaukuma reģistrācijas pieteikumu Paška sol (ACVN) | 17 |
| 2018/C 449/06 | Komisijas Īstenošanas lēmums (2018. gada 6. decembris) par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu publicētu vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikumu (Graves supérieures (ACVN)) | 22 |
| 2018/C 449/07 | Komisijas Īstenošanas lēmums (2018. gada 6. decembris) par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu apstiprināšanas pieteikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. pantā minētu produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu Liquirizia di Calabria (ACVN) | 28 |
| | INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU |
| | EBTA Uzraudzības iestāde |
| 2018/C 449/08 | EBTA Uzraudzības iestādes paziņojums par valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko EBTA valstīm piemēro no 2018. gada 1. decembra(Publicēts saskaņā ar Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu VII daļā minētajiem noteikumiem par atsauces un diskonta likmēm un Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmuma Nr. 195/04/COL 10. pantu) | 35 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2018/C 449/01

Sporta ekonomiskais aspekts un tā radītie sociāli ekonomiskie ieguvumi – Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi

1

2018/C 449/02

Padomes secinājumi par savstarpēju atzīšanu krimināllietās Savstarpējas atzīšanas veicināšana, vairojot savstarpēju uzticēšanos

6

Eiropas Komisija

2018/C 449/03

Euro maiņas kurss

10

2018/C 449/04

Komisijas Īstenošanas lēmums (2018. gada 6. decembris) par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 49. pantā minēta nosaukuma reģistrācijas pieteikumu – Странджански манов мед (Strandzhanski manov med) / Maнов мед от Странджа (Manov med ot Strandzha) (ACVN)

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

11

2018/C 449/05

Komisijas Īstenošanas lēmums (2018. gada 6. decembris) par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 49. pantā minēto nosaukuma reģistrācijas pieteikumu Paška sol (ACVN)

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

17

2018/C 449/06

Komisijas Īstenošanas lēmums (2018. gada 6. decembris) par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu publicētu vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikumu (Graves supérieures (ACVN))

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

22

2018/C 449/07

Komisijas Īstenošanas lēmums (2018. gada 6. decembris) par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu apstiprināšanas pieteikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. pantā minētu produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu Liquirizia di Calabria (ACVN)

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

28

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

2018/C 449/08

EBTA Uzraudzības iestādes paziņojums par valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko EBTA valstīm piemēro no 2018. gada 1. decembra(Publicēts saskaņā ar Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu VII daļā minētajiem noteikumiem par atsauces un diskonta likmēm un Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmuma Nr. 195/04/COL 10. pantu)

(Publicēts saskaņā ar Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu VII daļā minētajiem noteikumiem par atsauces un diskonta likmēm un Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmuma Nr. 195/04/COL 10. pantu)

35

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2018/C 449/09 | Paziņojums par spēkā esošo antidempinga maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam: nosaukuma maiņa vienam uzņēmumam, kam piemēro antidempinga maksājuma likmi, kura noteikta izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās | 36 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2018/C 449/10 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9206 – Equistone Partners Europe / Courir) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 37 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2018/C 449/09

Paziņojums par spēkā esošo antidempinga maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam: nosaukuma maiņa vienam uzņēmumam, kam piemēro antidempinga maksājuma likmi, kura noteikta izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās

36

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2018/C 449/10

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9206 – Equistone Partners Europe / Courir) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Equistone Partners Europe

Courir

1

37

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 13.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/1

---

Sporta ekonomiskais aspekts un tā radītie sociāli ekonomiskie ieguvumi – Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi

(2018/C 449/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠIE DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ATGĀDINOT, KA:

| 1. | ES sporta darba plānos (2011–2014 (1), 2014–2017 (2) un 2017–2020 (3)), kurus pieņēma Padome un Padomē sanākušie dalībvalstu valdību pārstāvji, uzsvērta sporta ekonomiskā aspekta nozīme, jo īpaši pievēršoties ilgtspējīgam sporta finansējumam, nozīmīgu sporta pasākumu mantojumam, sporta ekonomiskajiem ieguvumiem un inovācijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumos (2012. gada 27. novembris) par pierādījumu bāzes stiprināšanu sporta politikas veidošanas jomā (4) ir atzīts sporta kā izaugsmes un nodarbinātības dzinuļa nozīmīgais ieguldījums Eiropas ekonomikā un tā ieguldījums stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā un uzsvērta nozīme, kāda piemīt salīdzināmiem ar sportu saistītiem datiem un to izmantošanai politikas veidošanā, lai palielinātu sporta politikas pasākumu kvalitāti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | Padomes secinājumos par sporta nozarē veikto brīvprātīgo darbību nozīmi pilsoniskās aktivitātes veicināšanā (5) ir norādīts, ka sporta nozarei un tajā veiktajam brīvprātīgajam darbam valsts tautsaimniecībā ir izmērāma un nozīmīga ekonomiskā un sociālā vērtība – tai piemīt potenciāls stimulēt izaugsmes un nodarbinātības rādītājus visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumos (2012. gada 27. novembris) par veselību veicinošu fizisko aktivitāšu popularizēšanu (6) uzsvērts, ka pašreizējie augstie fiziskās aktivitātes trūkuma rādītāji izraisa ievērojamas bažas ES un tās dalībvalstīm – gan no veselības, gan no sociālās, gan no ekonomikas perspektīvas raugoties; |
| --- | --- |

4.

| 5. | Padomes secinājumos par sporta ieguldījumu ES ekonomikā un jo īpaši jaunatnes bezdarba un sociālās iekļaušanas jautājumu risināšanā (7) ir uzsvērta sporta nozares nozīme ekonomikai un jauniešiem, kuri var gūt vērtīgas iemaņas apmaksātā darbā, kā arī brīvprātīgā darbā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumos par sportu kā inovāciju un ekonomikas izaugsmes virzītājspēku (8) izskatīts sporta potenciāls izaugsmes un nodarbinātības ziņā un sports kā inovācijas dzinulis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | Padomes secinājumos par bērnu motorisko prasmju, fizisko un sporta aktivitāšu veicināšanu (9) mudināts veicināt fizisko audzināšanu skolās, tostarp motoriskās prasmes agrā bērnībā, situācijā, kad bērnu ikdienas dzīves veids mainās no fiziskas aktivitātes uz mazkustīgākām aktivitātēm; |
| --- | --- |

7.

| 8. | Padomes secinājumos par to, kā palīdzēt apturēt bērnu liekā svara un aptaukošanās pieaugumu, (10) ir apstiprināts, ka veselība ir vērtība, izdevība un ieguldījums ikvienas valsts ekonomiskajā un sociālajā attīstībā un ka aptaukošanās bērnībā ļauj diezgan droši prognozēt aptaukošanos pieaugušā vecumā, kas izraisa labi zināmas sekas veselībai un ekonomikai; |
| --- | --- |

8.

ŅEMOT VĒRĀ, KA:

| 9. | sports ir atzīts ekonomisks dzinulis izaugsmei, ņemot vērā tā ietekmi uz pievienoto vērtību, iekšzemes kopproduktu un pirktspēju (11); |
| --- | --- |

9.

| 10. | sports ir starpnozaru parādība un sniedzas daudz tālāk par sporta industrijas ieņēmumiem. Sports jo īpaši dod ieguldījumu sabiedrības veselībā, reģionālā attīstībā un tūrismā, taču arī integrācijā un izglītībā, un tas kalpo arī kā sociāla saikne; |
| --- | --- |

10.

| 11. | centieni izmērīt sporta ekonomisko ietekmi ES līmenī ir bijuši kopš 2006. gada, kad pirmoreiz pievērsās sporta ekonomiskajam aspektam ES kontekstā (12); |
| --- | --- |

11.

| 12. | līdz šodienai pavisam deviņas ES dalībvalstis (13) uztur pilnvērtīgus valsts sporta satelītkontus, savukārt citas piecas valstis (14) uztur ar sportu saistītu datu kopumu, kas dod iespēju gūt rezultātus ar augstu precizitātes pakāpi. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Saskaņā ar nesen veiktu pētījumu (15) sports veido 2,12 % no ES IKP, savukārt ar sportu saistītā nodarbinātībā ir iesaistīti 5,67 miljoni cilvēku (2,72 % no ES nodarbināto skaita). Rezultāti rāda arī to, ka laikā, kad ekonomikai klājās grūti, sports bija ļoti noturīga nozare, kas radīja izaugsmi un darbvietas (16); |
| --- | --- |

13.

| 14. | kaut gan sporta ekonomiskais aspekts – saskaņā ar valstu kontiem – ar sporta satelītkontu un citu aprēķina sistēmu starpniecību ir labi atspoguļots, sporta ieguldījums ekonomikā joprojām ir nepietiekami novērtēts, jo pastāv arī daudzi papildu, tā dēvētie sociāli ekonomiskie iedarbības veidi (piem., veselības ietekme uz ekonomiku, brīvprātīgo saistības, inovācijas ieguldījums izaugsmē un sporta ieguldījums reģionālajā attīstībā), kuri joprojām nav atspoguļoti, bet kuri arī ietekmē IKP un nodarbinātību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | valstu kontos (17) neatspoguļojas ar fiziskās aktivitātes trūkumu saistītu slimību ekonomiskās izmaksas (18), pat ja šī ekonomiskā ietekme ir svarīga (19), un bez attiecīgām metodēm šīs izmaksas nevar izteikt skaitļos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | brīvprātīgais darbs dod ievērojamu labumu izglītošanas jomā un sniedz svarīgu ieguldījumu saistībā ar sporta ekonomisko aspektu (20), kas valstu kontos neatspoguļojas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ar sportu saistītais inovācijas aspekts (21) joprojām nav pietiekami ņemts vērā attiecībā uz IKP un nodarbinātību, jo trūkst datu. Tāpēc ir svarīgi izstrādāt uzticamus empīriskus rezultātus par to, kā ar sportu saistīta inovācijai ietekmē eksporta attīstību un ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sporta ieguldījums reģionālajā attīstībā joprojām nav pietiekami pamanāms, un trūkst izpratnes par to, ka sports un fiziskā aktivitāte daudzējādā ziņā varētu būt iedarbīgi līdzekļi ES kohēzijas mērķa sasniegšanai, jo īpaši ņemot vērā ieguldījumu “Eiropa 2020” mērķu īstenošanā. Jaunākie fakti (22) parāda, kā ar sportu saistīti projekti ir veicinājuši vietējo ekonomiku, nodarbinātību un sociālo kohēziju, turklāt tie izgaismo to, ka daudzi reģioni visā Eiropā ir iekļāvuši sportu savās pārdomātas specializācijas stratēģijās; |
| --- | --- |

18.

ATZĪSTOT, KA:

| 19. | lai atspoguļotu sporta ieguldījumu ekonomikā kopumā, ir jāņem vērā papildu aspekti, tostarp skaitļos jāizsaka ar veselību saistītā fiziskās aktivitātes ietekme uz ekonomiku, jāatzīst brīvprātīgā darba sniegtais papildu ieguvums, jāņem vērā inovācijas devums izaugsmes potenciāla palielināšanā un jāanalizē ar sportu saistītu projektu ietekme uz reģionālo attīstību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | lai mērītu sporta sociālekonomisko ietekmi, ir vajadzīgas papildu metodes un pieejas (23). Lai valsts un Eiropas līmenī nodrošinātu uz faktiem balstītus rezultātus, ir jābūt pieejamiem salīdzināmiem datiem un konstatējumiem. Visi savāktie dati par šiem jautājumiem būtu jāiedala pēc dzimuma; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sports un fiziskās aktivitātes palīdz risināt mūsdienu vietējās un reģionālās problēmas, jo īpaši, izstrādājot vidi saudzējošas mobilitātes risinājumus, panākot pilsētu teritoriju ātrāku atdzīvošanos, pateicoties viedām sporta infrastruktūrām, vai uzlabojot sociālo kohēziju starp dažādām kopienām; |
| --- | --- |

21.

AICINA DALĪBVALSTIS:

| 22. | apsvērt iespējas izstrādāt sporta satelītkontus vai citas salīdzināmas aprēķināšanas sistēmas, ar ko skaitļos izsaka sporta ietekmi uz ekonomiku; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atbalstīt un izplatīt ideju par plašāku sporta ekonomiskā aspekta atspoguļošanu Eiropas un valsts līmenī, ietverot sociālekonomiskos aspektus, jo īpaši brīvprātīgo darbu, ar veselību saistītus ekonomiskos aspektus un inovāciju, un uzlabojot starpnozaru sadarbību; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ņemt vērā, kādu vērtību valsts ekonomikai sniedz brīvprātīgais darbs, un šo jautājumu iekļaut statistikā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izmantojot uzticamus datus, vairot izpratni par sporta iespējām veicināt izaugsmi un nodarbinātību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | apsvērt iespējas turpmākai sadarbībai starp dalībvalstīm un ar Komisiju, lai izstrādātu salīdzināmas definīcijas, metodes un standartus attiecībā uz sporta nozares sociālekonomiskajiem aspektiem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | attiecīgos gadījumos veicināt apmaiņu valsts līmenī par pārdomātas specializācijas stratēģiju, piemēram, sporta kopu, iekļaušanu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | apsvērt iespēju iekļaut sportu un fiziskās aktivitātes kā transversālu prioritāti citās politikas jomās, piemēram, veselības, izglītības, transporta, pilsētplānošanas, sociālajā un tūrisma politikā, kurās par sporta ieguldījumu ir daudz liecību; |
| --- | --- |

28.

AICINA KOMISIJU:

| 29. | veicināt un atbalstīt darbības – piemēram, attiecīgu datu un ar metodēm saistītas zinātības apmaiņu, faktu vākšanu un sporta statistikas datu apkopošanu, kā arī tehnisko atbalstu –, kuru mērķis ir uzlabot un vienkāršot dalībvalstu centienus sporta ekonomiskā aspekta izteikšanai skaitļos; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sākt izvērtēt to aprēķināšanas sistēmu lietošanu un piemērojamību, kuras izmanto, lai skaitļos izteiktu sporta sociālekonomiskos aspektus, tostarp apzināt esošos pētījumus un apkopot paraugprakses piemērus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ekspertu grupas kontekstā un ar Eurostat palīdzību atbalstīt tādu instrumentu izstrādi, ar kuriem papildina vai atjaunina jau esošos datus par sporta ekonomisko aspektu, tostarp sociālekonomiskajiem aspektiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vairot izpratni par sporta iespējām radīt inovāciju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atbalstīt apmaiņu un vēl vairāk pastiprināt sadarbību gan Komisijā, gan ar citām ES iestādēm attiecībā uz sporta lomu mūsdienu ekonomikās un sabiedrībā, jo īpaši ņemot vērā tā ieguldījumu reģionālajā attīstībā; |
| --- | --- |

33.

AICINA SPORTA KUSTĪBU:

| 34. | atbalstīt datu vākšanu par to, kādu ieguldījumu sniedz brīvprātīgais darbs sporta un fiziskās aktivitātes jomā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | apsvērt iespējas veicināt salīdzināmu ekonomisko analīzi par brīvprātīgā darba un fiziskās aktivitātes, kā arī fiziskās aktivitātes trūkuma ietekmi uz ekonomiku; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sekmēt paraugprakses apmaiņu ar ekspertiem par metodēm, ar ko mēra sociālekonomisko ietekmi. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  OV C 162, 1.6.2011., 1. lpp.

(2)  OV C 183, 14.6.2014., 12. lpp.

(3)  OV C 189, 15.6.2017., 15. lpp.

(4)  OV C 393, 19.12.2012., 20. lpp.

(5)  OV C 372, 20.12.2011., 24. lpp.

(6)  OV C 393, 19.12.2012., 22. lpp.

(7)  OV C 32, 4.2.2014., 2. lpp.

(8)  OV C 436, 5.12.2014., 2. lpp.

(9)  OV C 417, 15.12.2015., 46. lpp.

(10)  OV C 205, 29.6.2017., 46. lpp.

(11)  Pētījums par sporta ietekmi uz ekonomiku, izmantojot sporta satelītkontus, 2018.

(12)  Sporta statistikas jautājumu ekspertu grupa (2011–2014), Viļņas sporta definīcija.

(13)  Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Kipra, Lietuva, Nīderlande, Polija, Portugāle un Vācija.

(14)  Bulgārija, Francija, Luksemburga, Slovākija un Spānija.

(15)  Pētījums par sporta ietekmi uz ekonomiku, izmantojot sporta satelītkontus, 2018.

(16)  Apstiprināts arī: http://www.oecd.org/mcm/C-MIN(2013)1-ENG.pdf

(17)  Konti un metodes nācijas saimnieciskās darbības mērīšanai.

(18)  Tiešās izmaksas veselības sistēmā, produktivitātes zaudējumi, mirstība un darba nespēja, ko izraisa ar fiziskās aktivitātes trūkumu saistītas slimības, piemēram, II tipa diabēts, depresija, muguras problēmas vai sirds un asinsvadu slimības.

(19)  Kā apstiprināts ISCA/CEBR pētījumā “The Economic Cost of Physical Inactivity in Europe” (Fiziskās aktivitātes trūkuma izraisītās izmaksas Eiropā): http://inactivity-time-bomb.nowwemove.com/ un PVO pētījumā “Physical activity and health: evidence for action” (Fiziskā aktivitāte un veselība – fakti, kas liecina, ka ir jārīkojas): http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/87545/E89490.pdf?ua=1

(20)  Pētījums par brīvprātīgo darbu Eiropas Savienībā, 2010. gads.

(21)  Ietver procesu, kurā ideja vai izgudrojums tiek pārvērsts par preci vai pakalpojumu, kas rada vērtību vai par ko klienti maksās.

(22)  Pētījums par sporta ieguldījumu reģionālajā attīstībā, izmantojot strukturālos fondus, 2016. gads.

(23)  Arī Kazaņas rīcības plāna, ko 2017. gada 15. jūlijā pieņēma UNESCO, 2. darbībā ir noteikts, ka jāizstrādā vienoti rādītāji, pēc kuriem mēra fiziskās audzināšanas, fiziskās aktivitātes un sporta ieguldījumu par prioritātēm noteikto ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā.

---

PIELIKUMS

1.

Komisijas Baltajā grāmatā par sportu (1) ir īpaši uzsvērta sporta ekonomiskā dimensija, akcentējot to, ka ir vajadzīga ES mēroga salīdzināma informācija, lai izstrādātu uz faktiem balstītu politiku.

2.

Komisijas paziņojumā par sportu (2) ir atzīts, cik svarīga nozīme pārdomātas politikas veidošanā ir sporta satelītkontiem, un uzsvērta sporta kā reģionālās attīstības instrumenta vērtība.

---

(1)  Dok. 11811/07 – COM(2007)391 galīgā redakcija, 12.7.2007.

1

(2)  Dok. 5597/11 – COM(2011) 12 galīgā redakcija, 21.1.2011.

2

---

| 13.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/6

---

Padomes secinājumi

par savstarpēju atzīšanu krimināllietās

“Savstarpējas atzīšanas veicināšana, vairojot savstarpēju uzticēšanos”

(2018/C 449/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

atgādinot, ka saskaņā ar LESD 82. panta 1. punktu Savienībā tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās pamatojas uz tiesas spriedumu un lēmumu savstarpējās atzīšanas principu;

Norādot, ka, piemērojot šo principu, kompetentā iestāde vienā dalībvalstī nosūta tiesas spriedumu vai lēmumu kompetentajai iestādei citā dalībvalstī, kura tad izpilda minēto lēmumu tā, it kā tas būtu pašas lēmums (ievērojot piemērojamos noteikumus);

apliecinot, ka savstarpējās atzīšanas princips balstās uz savstarpēju uzticēšanos, kas attīstījusies līdz ar tādām dalībvalstu kopīgajām vērtībām kā cilvēka cieņas, brīvības, demokrātijas, vienlīdzības, tiesiskuma un cilvēktiesību respektēšana – lai katrai iestādei būtu pārliecība, ka citas iestādes piemēro līdzvērtīgus tiesību aizsardzības standartus savās krimināltiesību sistēmās;

uzsverot, ka tiesības uz taisnīgu tiesu, kas cita starpā ietver prasību par tiesu varas neatkarību, ir būtiski svarīgas pamattiesību efektīvai aizsardzībai, jo tās garantē visu no ES un valsts tiesībām izrietošo individuālo tiesību aizsardzību un dalībvalstu kopējo vērtību, kas noteiktas LES 2. pantā, aizsardzību, jo īpaši tiesiskuma jomā;

atzīmējot, ka dažādas problēmas – īpaši praktiskas vai politiskas dabas – var nelabvēlīgi ietekmēt savstarpējo uzticēšanos un ka tāpēc ir vajadzīgi pastāvīgi centieni šīs uzticēšanās veicināšanai un vairošanai;

ņemot vērā, ka šādas problēmas cita starpā attiecas uz Savienības tiesību īstenošanas un piemērošanas atšķirībām, tiesiskumu un jomām, kuras ir īpaši sensitīvas pamattiesību kontekstā, piemēram, ieslodzījuma apstākļi un pirmstiesas apcietinājuma ilgums;

atgādinot, ka neformālajā sanāksmē 2018. gada 12. un 13. jūlijā ministri apsprieda jaunākās norises, kas rada izaicinājumus savstarpējās atzīšanas principa ievērošanai, kā arī attiecīgo ES Tiesas (Tiesa) judikatūru;

atgādinot arī, ka CATS sanāksmē 2018. gada 18. septembrī delegācijas apsprieda prezidentvalsts sagatavotu dokumentu, kurā izklāstītas problēmas un šķēršļi, kas rodas saistībā ar savstarpējās atzīšanas instrumentu piemērošanu, kā arī priekšlikumi iespējamai rīcībai (11956/18);

visbeidzot, atgādinot, ka Tieslietu un iekšlietu padomes sanāksmē 2018. gada 11. oktobrī ministri sniedza informāciju par paraugpraksi un pasākumiem, kas veikti, lai vairotu savstarpēju atzīšanu un savstarpēju uzticēšanos, un par praktiskiem un juridiskiem pasākumiem, kas veikti, lai ņemtu vērā nesenās norises, jo īpaši Tiesas judikatūras un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūras attīstību (12492/18);

IR PIEŅĒMUSI ŠOS SECINĀJUMUS.

| 1. | Dalībvalstīm tiek atgādināts, ka ES savstarpējās atzīšanas instrumentu, jo īpaši to, kuru juridiskā forma ir pamatlēmumi vai direktīvas, lietderība un efektivitāte lielā mērā ir atkarīga no attiecīgajiem valsts tiesību aktiem, kas tiek izstrādāti un pieņemti saskaņā ar minētajiem instrumentiem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dalībvalstis tiek mudinātas pieņemt zināšanai, cik svarīgi ir laikus un pareizi īstenot procesuālo tiesību direktīvas (1), lai garantētu tiesības uz taisnīgu tiesu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dalībvalstīm arī turpmāk būtu jānodrošina tiesu un tiesnešu neatkarību un objektivitāti, jo tā ir daļa no pamattiesību uz taisnīgu tiesu būtības, kā tas ir garantēts Hartas 47. panta otrajā daļā. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dalībvalstīm tiek atgādināts, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru atteikums izpildīt lēmumu vai spriedumu, kas izdots, pamatojoties uz savstarpējās atzīšanas instrumentu, var būt pamatots tikai izņēmuma gadījumos un ņemot vērā to, ka saskaņā ar ES tiesību aktu pārākuma principu dalībvalstis nevar pieprasīt no citas dalībvalsts pamattiesību valsts aizsardzības līmeni, kas ir augstāks par ES tiesībās noteikto. Līdz ar to jebkurš neizpildes gadījums, ko pamato ar pamattiesību pārkāpumu, būtu jāpiemēro ierobežojoši, ievērojot pieeju, ko Tiesa izstrādājusi savā judikatūrā. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Dalībvalstis tiek mudinātas ieviest tiesību aktus, kas vajadzības gadījumā ļauj izmantot apcietinājumam alternatīvus pasākumus, lai samazinātu ieslodzījuma vietās ievietoto personu skaitu, tādējādi sekmējot sociālās rehabilitācijas mērķa sasniegšanu un arī pievēršoties apstāklim, ka savstarpēju uzticēšanos bieži kavē slikti ieslodzījuma apstākļi un pārpildīto cietumu problēma. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Dalībvalstis un Komisija tiek mudinātas sekmēt tiesnešu, prokuroru un citu praktiķu nepārtrauktu apmācību, tostarp pamattiesību jomā kriminālprocesā, jo tas var veicināt tādu ES instrumentu plašāku piemērošanu, kuru pamatā ir savstarpēja atzīšana, sekmēt savstarpēju uzticēšanos Eiropas tiesiskajā telpā, rīkojot tiesiskās apmācības seminārus un apmaiņu, un pienācīgu uzmanību veltīt pietiekamam finansējumam apmācības pasākumiem šajā jomā valsts un Eiropas līmenī, jo īpaši tiem, ko rīko Eiropas Tiesiskās apmācības tīkls (EJTN). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Dalībvalstis tiek mudinātas savā jurisdikcijā nozīmēt praktiķus – kas var būt Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla (EJN) valstu kontaktpunkti – kā tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās speciālistus, kas varētu palīdzēt citiem praktiķiem piemērot visus attiecīgos instrumentus, tostarp tādus ES instrumentus, kuru pamatā ir savstarpējās atzīšanas princips. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Dalībvalstis tiek aicinātas, ja iespējams, izmantojot ES finansējuma atbalstu, veicināt pieredzes apmaiņu starp dažādu dalībvalstu praktiķiem un sekmēt citus kontaktus starp šādiem praktiķiem, jo tas var vairot savstarpēju uzticēšanos un veicināt savstarpējās atzīšanas principa efektīvu piemērošanu. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Dalībvalstis tiek mudinātas apmainīties ar paraugpraksi, lai vairotu savstarpēju atzīšanu un savstarpēju uzticēšanos, tostarp tādās struktūrās kā COPEN vai CATS. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dalībvalstis tiek mudinātas izstrādāt (nesaistošas) pamatnostādnes par ES savstarpējās atzīšanas instrumentu piemērošanu, lai palīdzētu praktiķiem saprast, kā interpretējami un piemērojami valsts tiesību akti, ar kuriem īsteno ES instrumentus. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dalībvalstis tiek aicinātas mudināt praktiķus pilnībā izmantot EJN un Eurojust sniegtās iespējas saskaņā ar to attiecīgajām pilnvarām un palīdzēt praktiķiem īstenot tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dalībvalstis tiek jo īpaši aicinātas mudināt praktiķus izmantot tiesiskās sadarbības praktiskos rīkus un savstarpējās atzīšanas instrumentu (elektroniskās) veidlapas un sertifikātus, kas pieejami EJN tīmekļa vietnē, jo tas var atvieglot šo instrumentu izmantošanu. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Dalībvalstis tiek aicinātas mudināt praktiķus, kuri savstarpējās atzīšanas procedūrās darbojas kā izpildiestādes, iesaistīties dialogā un tiešās konsultācijās ar izdevējiestādēm citās dalībvalstīs, kad vien tas var būt lietderīgi, jo īpaši, pirms apsvērt iespēju neatzīt vai neizpildīt kādu lēmumu vai spriedumu, kas ir nosūtīts saistībā ar šādām procedūrām. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Dalībvalstis tiek aicinātas nodrošināt, ka EJN kontaktpunkti spēj veikt savus uzdevumus, kas tiem ir kā EJN kontaktpunktiem, līdztekus saviem ikdienas pienākumiem un uzdevumiem, kā bija uzsvērts savstarpējo izvērtējumu sestās kārtas nobeiguma ziņojumā (ieteikums Nr. 7), lai EJN varētu turpināt efektīvi pildīt savus uzdevumus, tostarp savstarpējās atzīšanas jomā. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Dalībvalstis, kas ir iesniegušas deklarāciju (atrunu) attiecībā uz savstarpējās atzīšanas instrumentu, tiek aicinātas pārbaudīt, vai šādu deklarāciju var atsaukt, lai sekmētu attiecīgā instrumenta vienveidīgu piemērošanu. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Dalībvalstis tiek aicinātas veicināt kompetento pārstāvju aktīvu līdzdalību konferencē par cietumu pārpildītību, ko ar Eiropas Komisijas atbalstu 2019. gada 24. un 25. aprīlī rīkos Eiropas Padome, kā arī konferencē par pašreizējām problēmām Eiropas brīvības atņemšanas iestāžu sistēmā, kas notiks Eiropas Savienības Padomes Rumānijas prezidentūras pilnvaru laikā. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Dalībvalstis un Komisija tiek aicinātas prioritārā kārtā izveidot Elektronisko pierādījumu digitālās apmaiņas sistēmu, kas būtu drošs veids ar Eiropas izmeklēšanas rīkojumu un savstarpēju tiesisko palīdzību saistītu pieprasījumus un atbilžu nosūtīšanai. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Komisija tiek aicināta vajadzības gadījumā izmantot savas pilnvaras, lai nodrošinātu, ka ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās saistītie ES instrumenti un procesuālās tiesības tiek īstenoti laikus un pareizi. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Komisija tiek aicināta sniegt praktiskas norādes par jaunāko Tiesas judikatūru, jo īpaši judikatūru Aranyosi lietā, kā arī par to, kur atrast praktiķiem būtiskus avotus, kuros ietverta objektīva, uzticama un pienācīgi atjaunināta informācija par brīvības atņemšanas iestādēm un ieslodzījuma apstākļiem dalībvalstīs. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Padome aicina dalībvalstis apsvērt iespēju nodrošināt Eiropas Padomes Faktu lapas par ieslodzījuma apstākļiem un izturēšanos pret ieslodzītajiem tulkošanu attiecīgās valsts oficiālajā valodā un piedāvāt šādus tulkojumus Eiropas Padomei publicēšanai tās tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Komisija tiek aicināta, apspriežoties ar dalībvalstīm, turpināt izstrādāt un regulāri atjaunināt savu rokasgrāmatu par Eiropas apcietināšanas orderi, tostarp, ņemot vērā jaunāko Tiesas judikatūru un paraugpraksi tās pareizai piemērošanai, un izstrādāt rokasgrāmatas par citiem savstarpējās atzīšanas instrumentiem, tiklīdz dalībvalstis tos būs pilnībā īstenojušas, piemēram, pamatlēmumiem par brīvības atņemšanas sodiem (2) un probāciju (3), kā arī – nākotnē – Direktīvu par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu (4) un Regulu par iesaldēšanas rīkojumiem un konfiskācijas rīkojumiem (5), nolūkā veicinātu šo instrumentu pareizu īstenošanu un piemērošanu. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Komisija tiek aicināta par dalībvalstu paziņojumiem attiecībā uz ES savstarpējās atzīšanas instrumentiem un citiem instrumentiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, vismaz vienā plaši zināmā ES valodā informēt EJN, lai tas šos paziņojumus varētu tos publicēt savā tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Komisija tiek mudināta turpināt rīkot sanāksmes ar ekspertiem un praktiķiem nolūkā apspriest ar savstarpējo atzīšanu saistītus jautājumus, palielināt šādu sanāksmju biežumu un intensitāti, ja tas uzskatāms par lietderīgu, un šādu sanāksmju rezultātus darīt pieejamus praktiķiem. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Komisija tiek aicināta veicināt optimālu līdzekļu izmantošanu ES finanšu programmu ietvaros, ja tās ir darītas pieejamas, nolūkā stiprināt un sekmēt tiesu iestāžu sadarbību starp dalībvalstīm, tostarp nolūkā modernizēt ieslodzījuma vietas dalībvalstīs un atbalstīt dalībvalstis to centienos risināt neatbilstošu ieslodzījuma apstākļu problēmu, jo tai var būt nelabvēlīga ietekme uz savstarpējās atzīšanas instrumentu piemērošanu. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Komisija, Padome un Eiropas Parlaments tiek mudināti izstrādāt skaidrākus, precīzākus un lietotājiem saprotamākus instrumentus savstarpējās atzīšanas jomā, tostarp veidlapas un sertifikātus, un censties panākt lielāku konsekvenci šajā izstrādes procesā nolūkā panākt to, ka praktiķiem šos instrumentus būtu vieglāk piemērot. Šajā sakarā attiecīgā gadījumā būtu jālūdz Eurojust un EJN atbalsts. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Eurojust tiek mudināta turpināt savu operatīvo un stratēģisko darbu saistībā ar savstarpējās atzīšanas instrumentiem nolūkā veicināt šo instrumentu piemērošanu. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Eurojust un EJN tiek aicināti arī turpmāk aktīvi risināt problēmas un apzināt paraugpraksi savstarpējās atzīšanas jomā un savās sanāksmēs ar praktiķiem turpināt regulāri pievērst uzmanību savstarpējās atzīšanas instrumentiem. |
| --- | --- |

27.

| 28. | EJN tiek mudināts turpināt uzlabot savu tīmekļa vietni, cita starpā tajā sniedzot praktisku informāciju par savstarpējās atzīšanas instrumentiem, jo pieredze liecina, ka tas ir praktiķiem ļoti noderīgs rīks. |
| --- | --- |

28.

| 29. | EJTN tiek mudināts turpināt rīkot apmācības par Savienības tiesībām, tostarp par to, cik Pamattiesību harta ir svarīga savstarpējās atzīšanas instrumentu krimināllietās darbības nodrošināšanai, un apmaiņu starp praktiķiem. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Padome tiek aicināta konkrētu savstarpējās atzīšanas instrumentu praktisko darbību noteikt par tematu savstarpējo izvērtējumu devītajā kārtā. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Prezidentvalsts tiek aicināta turpināt veltīt pienācīgu uzmanību, tostarp politiskā līmenī, savstarpējās atzīšanas un savstarpējās uzticēšanās jautājumam, jo īpaši nodrošinot regulāru viedokļu apmaiņu par šo tematu, nolūkā veicināt tādu instrumentu piemērošanu, kuru pamatā ir savstarpējās atzīšanas princips. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  Direktīvas 2010/64/ES, 2012/13/ES, 2013/48/ES, (ES) 2016/343, (ES) 2016/800 un (ES) 2016/1919 tām dalībvalstīm, kurām tās ir saistošas.

(2)  Pamatlēmums 2008/909/TI.

(3)  Pamatlēmums 2008/947/TI.

(4)  Direktīva 2014/41/ES.

(5)  Regula (ES) 2018/1805.

---

Eiropas Komisija

| 13.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/10

---

Euro maiņas kurss (1)

2018. gada 12. decembris

(2018/C 449/03)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1346 |
| JPY | Japānas jena | 128,67 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4641 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,90135 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,3595 |
| CHF | Šveices franks | 1,1286 |
| ISK | Islandes krona | 140,00 |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,7265 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,866 |
| HUF | Ungārijas forints | 323,43 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2986 |
| RON | Rumānijas leja | 4,6571 |
| TRY | Turcijas lira | 6,0893 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5732 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5170 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,8693 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6573 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5577 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 280,62 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 16,1475 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,8155 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3895 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 562,32 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7538 |
| PHP | Filipīnu peso | 59,714 |
| RUB | Krievijas rublis | 75,2467 |
| THB | Taizemes bāts | 37,192 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,3881 |
| MXN | Meksikas peso | 22,7639 |
| INR | Indijas rūpija | 81,6900 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1346

JPY

Japānas jena

128,67

DKK

Dānijas krona

7,4641

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,90135

SEK

Zviedrijas krona

10,3595

CHF

Šveices franks

1,1286

ISK

Islandes krona

140,00

NOK

Norvēģijas krona

9,7265

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,866

HUF

Ungārijas forints

323,43

PLN

Polijas zlots

4,2986

RON

Rumānijas leja

4,6571

TRY

Turcijas lira

6,0893

AUD

Austrālijas dolārs

1,5732

CAD

Kanādas dolārs

1,5170

HKD

Hongkongas dolārs

8,8693

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6573

SGD

Singapūras dolārs

1,5577

KRW

Dienvidkorejas vona

1 280,62

ZAR

Dienvidāfrikas rands

16,1475

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,8155

HRK

Horvātijas kuna

7,3895

IDR

Indonēzijas rūpija

16 562,32

MYR

Malaizijas ringits

4,7538

PHP

Filipīnu peso

59,714

RUB

Krievijas rublis

75,2467

THB

Taizemes bāts

37,192

BRL

Brazīlijas reāls

4,3881

MXN

Meksikas peso

22,7639

INR

Indijas rūpija

81,6900

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 13.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2018. gada 6. decembris)

par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 49. pantā minēta nosaukuma reģistrācijas pieteikumu

“Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med) / “Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha) (ACVN)

(2018/C 449/04)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Bulgārija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 49. panta 4. punktu ir nosūtījusi Komisijai pieteikumu par nosaukuma “Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med) / “Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha) aizsardzību. |
| --- | --- |

(1)

Bulgārija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 49. panta 4. punktu ir nosūtījusi Komisijai pieteikumu par nosaukuma “Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med) / “Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha) aizsardzību.

| (2) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. pantu ir izvērtējusi šo pieteikumu un secinājusi, ka tas atbilst minētajā regulā noteiktajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. pantu ir izvērtējusi šo pieteikumu un secinājusi, ka tas atbilst minētajā regulā noteiktajiem nosacījumiem.

| (3) | Lai varētu iesniegt paziņojumus par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī būtu jāpublicē vienotais dokuments un atsauce, kas minēti tās pašas regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktā un attiecas uz nosaukumu “Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med) / “Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha), |
| --- | --- |

(3)

Lai varētu iesniegt paziņojumus par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī būtu jāpublicē vienotais dokuments un atsauce, kas minēti tās pašas regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktā un attiecas uz nosaukumu “Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med) / “Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Vienotais dokuments un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju, kuri minēti Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktā un attiecas uz nosaukumu “Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med) / “Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha) (ACVN), ir sniegti šā lēmuma pielikumā.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu šā lēmuma publikācija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī dod tiesības trīs mēnešu laikā no tā publicēšanas izteikt iebildumus pret šā panta pirmajā daļā minētā nosaukuma reģistrāciju.

Briselē, 2018. gada 6. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

VIENOTS DOKUMENTS

“СТРАНДЖАНСКИ МАНОВ МЕД” (STRANDZHANSKI MANOV MED) / “MAНОВ МЕД ОТ СТРАНДЖА” (MANOV MED OT STRANDZHA)

ES Nr.: PDO-BG-02306 – 12.4.2017.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1.   Nosaukums(-i)

“Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med) / “Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha)

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Bulgārija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   
  Produkta veids

1.4. grupa. Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu, u. c.)

3.2.   
  Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Strandzhanski manov med” ir medus, kuru 4. punktā minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā ražo medusbites no augu dzīvo daļu izsvīdumiem un sūcējinsektu ekskrementiem, kurus bites vāc, pārveido, papildinot ar specifiskām sev raksturīgām vielām, uzkrāj, iztvaicē lieko ūdeni un ievieto medus kāru šūnās nogatavināties. Produkta “Strandzhanski manov med” izejviela ir bišu savāktā “medusrasa”, kuru izdala noteikti kukaiņi, un ozolzīļu saldā sula.

Organoleptiskās īpašības

Izskats: necaurspīdīgs, nedaudz lāsmojošs, bez peru vai citiem mehāniskiem piemaisījumiem un bez rūgšanas pazīmēm.

Krāsa: brūna vai tumšbrūna līdz melna ar zaļganu nokrāsu. Pēc kristalizēšanās krāsa var mainīties uz gaišbrūnu vai pelēcīgu.

Konsistence: viskoza, šķidra, daļēji vai pilnībā kristalizējusies masa.

Garša: salda, ar nedaudz skābenu vai rūgtenu piegaršu.

Aromāts: atgādina apceptus augļus un karameli.

Prasības attiecībā uz medus sastāvu

Fizikālās un ķīmiskās īpašības

| fruktozes un glikozes saturs | ne zemāks par 45 g/100 g |
| --- | --- |
| saharozes saturs | ne augstāks par 5 g/100 g |
| mitruma saturs | ne augstāks par 19 % |
| ūdenī nešķīstošu vielu saturs | ne augstāks par 0,1 g/100 g |
| īpatnējā elektrovadītspēja | noteikti pārsniedz 0,95 mS/cm |
| brīvais skābums | ne lielāks 50 miliekvivalentiem skābes uz 1 000 g |
| diastāzes skaitlis | lielāks par 12 pēc Schade skalas |
| hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs | ne augstāks par 10 mg/kg pēc medus ievākšanas |

fruktozes un glikozes saturs

ne zemāks par 45 g/100 g

saharozes saturs

ne augstāks par 5 g/100 g

mitruma saturs

ne augstāks par 19 %

ūdenī nešķīstošu vielu saturs

ne augstāks par 0,1 g/100 g

īpatnējā elektrovadītspēja

noteikti pārsniedz 0,95 mS/cm

brīvais skābums

ne lielāks 50 miliekvivalentiem skābes uz 1 000 g

diastāzes skaitlis

lielāks par 12 pēc Schade skalas

hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs

ne augstāks par 10 mg/kg pēc medus ievākšanas

No nektāra medus “Strandzhanski manov med” atšķiras galvenokārt ar tā augsto elektrovadītspēju, kuras pamatā ir tā augstais mikroelementu (kālijs 1 568–1 676 mg/kg, magnijs 149–169 mg/kg, litijs 0,11–0,33 mg/kg, bet mangāns 34–51 mg/kg) un antioksidantu (fenols 56–165 mg/kg) saturs. Šim medum ir raksturīgi augsts melicitozes (4–11 %) un erlozes līmenis. Raksturīga šā medus atšķirības iezīme ir arī tajā sastopamais kvercetīns un kestoze. “Strandzhanski manov med” piemīt vēl cita raksturīga īpašība – medusrasas elementu, it īpaši sēņu sporu, konīdiju un hifu, saturs tajā, un tam par iemeslu ir specifisks produkta ražošanas un ievākšanas process.

Palinoloģiskās īpašības

“Strandzhanski manov med” ir medusrasas medus ar ziedputekšņu piemaisījumu, kas pēc botāniskās izcelsmes ir daudzveidīgs. Strandžas (Strandzha) reģionā sastopama liela augu sugu dažādība, kuras pieder pie šādām ģintīm: Trifolium (baltais āboliņš), Vicia (sējas vīķis), Lotus (Lotus corniculatus – ragainais vanagnadziņš), Tilia (liepas), Echium (Boraginaceae dzimta), Rubus, Matricaria (Asteraceae dzimta), Daucus (Umbelliferae dzimta), Potentilla (Rosaceae dzimta), Paliurus, Dorycnium (Fabaceae dzimta), Brassicaceae dzimtas ģintis, Clematis (Clematis vitalba – vīnlapu mežvītenis), Cistus (salvijlapu klinšroze, sārtā klinšroze), Plantago un Chenopodiaceae dzimtas ģintis.

“Strandzhanski manov med” melisopalinoloģiskās īpašības nosaka specifiski augi, kas sastopami Strandžas reģionā un citviet Bulgārijā nav atrodami. Tie ir šādi: Ophrys reinholdii, Verbascum bugulifolium, Teucrium lamiifolium, Cistus laurifolius, Hypericum androsaemum, Stachys thracica un Epimedium pubigerum. Šīs īpašības ietekmē arī terciāra perioda reliktā flora – sugas, kuras Strandžas reģionā bija plaši izplatītas terciāra periodā, piemēram, Cicer montbretii, Erica arborea, mespili, sila virsis, salvijlapu klinšroze, Hypericum calycinum un citas sugas.

Septiņas no šīm sugām Eiropā ir sastopamas tikai Strandžas reģionā un Kaukāzā: Ilex colchica, Daphne pontica, Kaukāza mellene, Rhododendron ponticum, Hartvisa ozols, Veronica turrilliana un Quercus polycarpa.

3.3.   
  Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Medus ievākšanas periodā piebarot bites nav atļauts. Bites var piebarot pavasarī un pēc medus izsviešanas (pirms ziemas iestāšanās) tādos daudzumos, kādi nepieciešami, lai izveidotu rezerves un nodrošinātu saimes pārziemošanu. Saimes var piebarot ar cukuru, kandiju un cukursīrupu. Bites var piebarot arī ar pašu saražoto medu. Biškopjiem ir jāpārliecinās par to, ka ziemai nodrošinātās rezerves nenokļūst pārdošanai paredzētajā medū (“Strandzhanski manov med”).

3.4.   
  Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

“Strandzhanski manov med” tiek iegūts Strandžas kalnu masīva ozolu mežu dravās (lielākoties stacionārās), kuras atrodas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. “Strandzhanski manov med” iegūst jūnijā, jūlijā un augustā. Bišu saimēm visu gadu jāatrodas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

“Strandzhanski manov med” tiek iegūts šādos posmos:

| 1) | aizvākoto medus rāmju nogādāšana uz medus iegūšanas un glabāšanas telpām; |
| --- | --- |

1)

aizvākoto medus rāmju nogādāšana uz medus iegūšanas un glabāšanas telpām;

| 2) | medus rāmju atvākošana un medus izsviešana no kārēm; |
| --- | --- |

2)

medus rāmju atvākošana un medus izsviešana no kārēm;

| 3) | medus kāšana un pārliešana uzglabāšanas traukos; |
| --- | --- |

3)

medus kāšana un pārliešana uzglabāšanas traukos;

| 4) | piepildīto medus trauku nogādāšana uz noliktavu. |
| --- | --- |

4)

piepildīto medus trauku nogādāšana uz noliktavu.

Lai nodrošinātu produkta kvalitāti un pilnīgu izsekojamību, visiem ražošanas posmiem ir jānoris noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   
  Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Lai garantētu produkta kvalitāti un pilnīgu izsekojamību, medu fasē 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, un katra fasējuma vienībā produkta svars nedrīkst pārsniegt 1 500 g.

Lai garantētu “Strandzhanski manov med” kvalitāti un it īpaši saglabātu tā organoleptiskās un fizikāli ķīmiskās īpašības, fasēšana un marķēšana jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, jo produkta transportēšana uz citu vietu ārpus minētā apgabala paaugstinātas temperatūras gadījumā varētu pasliktināt tā kvalitāti. Visi procesi būtu jāveic ģeogrāfiskajā apgabalā, lai nepieļautu produkta sajaukšanos ar citu veidu medu, uz kuru šis aizsargātais cilmes vietas nosaukums neattiecas, kā arī lai aizsargātu medu no piesūkšanās ar neraksturīgu smaku. “Strandzhanski manov med” fasēšanas vajadzībām nedrīkst to transportēt ārpus ģeogrāfiskā apgabala, jo medus ir higroskopisks, un tāpēc produkta aizsardzība pret mitrumu ir būtiski svarīga – jo mitrums pasliktina medus organoleptiskās, fizikālās un ķīmiskās īpašības.

Pārdot “Strandzhanski manov med” vaļējā tarā ir aizliegts.

3.6.   
  Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

—

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

“Strandzhanski manov med” tiek iegūts šādu pašvaldību teritorijā: Sozopol, Primorsko, Tsarevo, Malko Tarnovo un Sredets.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   
  Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Ģeogrāfiskais apgabals aptver Strandžas masīvu, un tajā valda mitrs kontinentālais vai piejūras klimats. Reģionam raksturīgas arī maigas temperatūras, bieži sastopama migla pavasarī un vasarā, kas dažkārt saglabājas līdz vēlam rītam, mērenas temperatūras un augsts gaisa mitrums. Šādi apstākļi veicina to, ka viegli šķīst izdalījumi, kurus no lapu virsmas vāc kukaiņi. Nelielā migla palīdz nodrošināt to, ka netiek izniekoti augu sulas pilieni, kā tas notiek biezākas miglas gadījumā, kad šie pilieni kļūst lielāki un nokrīt no lapām. Klimatisko faktoru kopums – jūras mitrums kalnu apkaimē (bez stiprām lietusgāzēm), salīdzinoši siltais klimats bez krasām temperatūras svārstībām un jūras un ozolu mežu tuvums – nodrošina lieliskus apstākļus kukaiņiem, kuri dod medusrasai līdzīgus ekskrementus: laputīm (Lachnus roboris, L. pallipes, Monelliopsis caryae, Tuberculatus (Tuberculloides) querceus un T. annulatus), zīļu smecerniekiem (Curculio glandium) un kastaņu tinējiem (Cydia splendana).

Kalnu masīva savdabīgais ģeogrāfiskais novietojums netālu no trim lielām ūdenstilpēm – Melnās jūras, Egejas jūras un Marmora jūras –, tā rezultātā izveidojušies klimatiskie faktori – salīdzinoši augstais gaisa mitrums un mērenās temperatūras – un paleontoloģiskā vēsture (ledus neesība kvartārajā periodā) rada apstākļus, kuri nodrošina floras resursiem neatkārtojamas kombinācijas, kādas nav sastopamas nekur citur kontinentā. Mitrā gaisa masu plūsmu no jūras uz Strandžas reģionu atvieglo nolīdzinājies kalnu reljefs, dziļās aizas un upju ielejas. Šajā reģionā līdz pat mūsdienām saglabājusies augu valsts, kāda pirms vairākiem miljoniem gadu – terciārā perioda laikā – bijusi plaši izplatīta visā Eiropā.

Strandžas reģiona flora atšķiras no Eiropā sastopamajiem augiem un ļoti atgādina Kaukāza un Mazāzijas Pontijas [Melnās jūras piekrastes] kalnu floru; analizējot ziedputekšņu sastāvu, reģionā var atklāt lielu skaitu terciārā perioda reliktās un endēmiskās sugas. Strandžas reģionā atrodas daudz aizsargājamo teritoriju, dabas rezervātu un dabisko dzīvotņu, kas rada labvēlīgu vidi medusbitēm un biškopībai. Strandža ir atzīts par vienu no pieciem vides aizsardzības prioritārajiem apgabaliem ES un ietverts Eiropas ekoloģiskajā tīklā Natura 2000. Reģionā pārsvarā aug ozolu un dižskābaržu meži; ozolu mežos visbiežāk ir sastopams Quercus petraea (klinšu ozols: 47,8 %) un Q. frainetto (Ungārijas ozols: 41,8 %), kas nodrošina barību laputīm un smecerniekiem, kuri dod medusrasai līdzīgus ekskrementus.

Nabadzīgā augsne – meža brūnzemju un dzeltenzemju podzolētās augsnes – un rūpnieciskās darbības trūkums ierobežo tādu lauksaimniecības kultūru audzēšanu, kuru ziedēšana varētu negatīvi ietekmēt medus kvalitāti.

5.2.   
  Cilvēkfaktori

Biškopība Strandžas reģionā vienmēr ir bijusi tradicionāla saimnieciskā nodarbe. Tas ir sens iztikas avots, kā par to apliecina salmu stropi un koku dobumu stropi, kas sastopami no 19. gadsimta beigām līdz mūsu dienām. Biškopji savu darbu veic turpmāk aprakstītos posmos, it īpaši lai nodrošinātu to, ka ražots tiek tikai “medusrasas” medus.

I posms

Bites savāc medusrasu – galvenokārt lapkoku (ozolu) mežos – un apstrādā to, lai iegūtu nogatavinātu medu: “Strandzhanski manov med”. Intensīvākajā ienesuma periodā virs peru telpas tiek novietoti šūnu rāmji un/vai kastes ar mērķi nodalīt atņemamo medu.

II posms

Kad medus kārē ir pietiekami nogatavojies, kāre tiek izņemta no stropa un pārvietota uz vietu, kur notiek izsviešana.

Pēc izsviešanas medus vismaz 24 stundas tiek kāsts, homogenizēts un attīrīts nostādināšanas tvertnēs.

III posms

Medus tiek uzglabāts pārtikas produktiem paredzētos traukos. Pārliešana, fasēšana un marķēšana notiek tīrās un piemērotās telpās. Kristalizējies medus tiek sašķidrināts, karsējot tādā temperatūrā, kas nepārsniedz 42 °C (temperatūra, kādu medus sasniedz stropā medus ievākšanas laikā). Šādā temperatūrā saglabājas diastatiskā aktivitāte.

5.3.   
  Produkta specifika

“Strandzhanski manov med” unikalitāti nosaka galvenokārt tā fizikāli ķīmiskās, melisopalinoloģiskās un organoleptiskās īpašības.

Viena no “Strandzhanski manov med” specifiskajām īpašībām ir tā sevišķi augstā īpatnējā elektrovadītspēja salīdzinājumā ar citiem medusrasas medus veidiem – tai ir jāpārsniedz 0,95 mS/cm.

Medum raksturīgs augsts diastāzes skaitlis (bagātīgā enzīmu sastāva dēļ, kas radies laputu un smecernieku darbības rezultātā, tādējādi izraisot “sekundāras pārstrādes” norises) un zems hidroksimetilfurfurola (HMF) saturs.

Minētās īpašības veidojas, pateicoties plašajiem ozolu mežiem (tie klāj vairāk nekā 70 % reģiona platības); šis faktors apvienojumā ar mērenajām temperatūrām un augsto gaisa mitrumu rada atbilstošus apstākļus, lai izveidotos liela augu lapu virsmas platība, kas nodrošina labvēlīgu vidi laputīm un smecerniekiem. To ekskrementus un augu dzīvo daļu izsvīdumus bites savāc un pārveido medū.

No citviet ražota medus “Strandzhanski manov med” atšķiras ar ziedputekšņu sastāvu, tostarp tādu augu ziedputekšņiem, kuri atrodami tikai Strandžas reģionā (skatīt 3.2. punktu), kas pats par sevi ir tiešs apliecinājums produkta “Strandzhanski manov med” saiknei ar Strandžas masīvu. Ziedputekšņu sastāva pētījumi ir ļāvuši noteikt ģeogrāfiskos marķierus – endēmiskās un terciāra perioda reliktās sugas, kuras ar savu klātbūtni vai klātbūtnes biežumu ziedputekšņu sastāvā nosaka tā ģeogrāfiskās robežas Strandžas reģionā.

Ir īpaši svarīgi, lai bišu dravas atrastos noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā visu gadu, t. i., tām ir jābūt stacionārām.

Salīdzinājumā ar nektāra medu “Strandzhanski manov med” ir ievērojami tumšākā krāsā, ar specifisku aromātu un nedaudz skābenu un rūgtenu piegaršu.

5.4.   
  Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

“Strandzhanski manov med” ir produkts, kas cieši saistīts ar tā izcelsmes reģionu; to nosaka bioekoloģiskā mijatkarība un līdzsvars starp laputu un smecernieku populāciju, kas izdala medusrasai līdzīgus ekskrementus, plašajiem ozolu un dižskābaržu mežiem un tipiski maigo klimatu. Vietējā meža veģetācija nodrošina barību kukaiņiem, kuri dod attiecīgus izdalījumus, bet Strandžas reģiona īpašais, maigais klimats (pietiekams gaisa mitrums, mērenas temperatūras, miglas pavasarī un vasarā) veicina šādas “medusrasas” izdalīšanos un tās savākšanu, ko veic bites. Strandžas reģionā bišu galvenā barība jūnijā, jūlijā un augustā ir ozola medusrasa. Periodā, kad Strandžas reģionā tiek ievākta medusrasa, nav nevienas citas sugas, kura bagātīgi dotu nektāru, piemēram, akācijas vai liepas, kuru ziedēšanas rezultātā nektāra medus sajauktos ar medusrasas medu. Salīdzinot ar nektāra medu, sastāvs medusrasai, ko bites uzņem kā barību, ir tāds, ka nodrošina augstāku mikroelementu un antioksidantu saturu medū. Krāsas intensitāte un nedaudz skābenā un rūgtenā garša ir atkarīga no medusrasā esošās mikrofloras un medusrasas ievākšanas perioda.

Strandžai aizsargājamās dabas teritorijas statuss liedz īstenot intensīvu lauksaimniecību un veicina produkta tīrību. Strandža ir vienīgais reģions Eiropā, kuram raksturīga šāda fitoģeogrāfija. Ziedputekšņi no augiem, kuri ir raksturīgi Strandžas reģionam vai sastopami tikai šajā apgabalā, “Strandzhanski manov med” ziedputekšņu sastāvu dara īpašu. Endēmiskās Pontijas kalnu sugas, kas atrodamas tikai Melnās jūras dienvidu daļas piekrastē starp Strandžu, Pontijas kalniem un Kaukāzu, ietver Rhododendron ponticum, Daphne pontica un Ilex colchica, un to ziedputekšņi piedalās “Strandzhanski manov med” palinoloģisko īpašību veidošanā. Šī unikālā veģetācija ietekmē arī medus organoleptiskās īpašības un aromātu, veidojot dabisku saikni starp dabas vidi un šo galaproduktu.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://www.mzh.government.bg/bg/politiki-i-programi/politiki-i-strategii/politiki-po-agrohranitelnata-veriga/zashiteni-naimenovaniya/zayavlenie-za-znp-strandzhanski-manov-medmanov-med-ot-strandzha/

---

| 13.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/17

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2018. gada 6. decembris)

par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 49. pantā minēto nosaukuma reģistrācijas pieteikumu

“Paška sol” (ACVN)

(2018/C 449/05)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Horvātija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 49. panta 4. punktu ir nosūtījusi Komisijai pieteikumu uz nosaukuma “Paška sol” aizsardzību. |
| --- | --- |

(1)

Horvātija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 49. panta 4. punktu ir nosūtījusi Komisijai pieteikumu uz nosaukuma “Paška sol” aizsardzību.

| (2) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. pantu ir izvērtējusi minēto pieteikumu un secinājusi, ka tas atbilst minētajā regulā noteiktajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. pantu ir izvērtējusi minēto pieteikumu un secinājusi, ka tas atbilst minētajā regulā noteiktajiem nosacījumiem.

| (3) | Lai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu varētu iesniegt paziņojumus par iebildumiem, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī būtu jāpublicē vienotais dokuments un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju, kas minēti tās pašas regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktā un attiecas uz nosaukumu “Paška sol”, |
| --- | --- |

(3)

Lai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu varētu iesniegt paziņojumus par iebildumiem, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī būtu jāpublicē vienotais dokuments un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju, kas minēti tās pašas regulas 50. panta 2. punkta a) apakšpunktā un attiecas uz nosaukumu “Paška sol”,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Vienotais dokuments un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju, kuri minēti Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktā un attiecas uz nosaukumu “Paška sol” (ACVN), ir sniegti šā lēmuma pielikumā.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu šā lēmuma publikācija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī dod tiesības trīs mēnešu laikā pēc tā publicēšanas izteikt iebildumus pret šā panta pirmajā daļā minētā nosaukuma reģistrāciju.

Briselē, 2018. gada 6. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

VIENOTS DOKUMENTS

“PAŠKA SOL”

ES Nr.: PDO-HR-02178 – 15.9.2016.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

“Paška sol”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Horvātija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.8. grupa. Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Nosaukuma “Paška sol” aizsardzība aptver divus produktus: smalko jūras sāli un sālsziedus.

Smalkais jūras sāls “Paška sol” ir nemalts jūras sāls, ko iegūst no Pagas līča jūras ūdens, kurš nepārtraukti ieplūst iztvaikošanas baseinu sistēmā, līdz kristalizējas Pagas salas sāls ieguves baseinos. Sāli veido mazi, kubiski, regulāras formas kristāli, tie ir balti un satur minerālvielas un mikroelementus. Vairums kristālu nav lielāki par 1 mm, tātad > 98 % no visiem kristāliem var izsijāt caur sietu ar 1,3 mm lielām acīm. Sālim ir koncentrēta sāļa garša bez rūgtenuma.

Sastāvs

| Nātrija hlorīda īpatsvars kopējā sausnā (%) | > 98,0 |
| --- | --- |
| Ūdens saturs (%) | < 0,40 |
| Magnijs (%) | 0,02 –0,20 |
| Kalcijs (%) | 0,01 –0,10 |
| Kālijs (%) | > 0,02 |
| Arsēns (mg/kg) | < 0,25 |
| Kadmijs (mg/kg) | < 0,25 |
| Svins (mg/kg) | < 0,20 |
| Dzīvsudrabs (mg/kg) | < 0,10 |
| Granulācijas pakāpe | Sijāšanas atlikums sietā ar 1,3 mm lielām acīm ir < 2 %. |

Nātrija hlorīda īpatsvars kopējā sausnā (%)

> 98,0

Ūdens saturs (%)

< 0,40

Magnijs (%)

0,02 –0,20

Kalcijs (%)

0,01 –0,10

Kālijs (%)

> 0,02

Arsēns (mg/kg)

< 0,25

Kadmijs (mg/kg)

< 0,25

Svins (mg/kg)

< 0,20

Dzīvsudrabs (mg/kg)

< 0,10

Granulācijas pakāpe

Sijāšanas atlikums sietā ar 1,3 mm lielām acīm ir < 2 %.

Sālsziedi “Paška sol” ir produkts, ko iegūst smalkā jūras sāls ražošanas sākotnējā posmā, t. i., sāls koncentrācijas paaugstināšanā jūras ūdenī. Tiem ir viegli saldena garša. Tie ir kraukšķīgi un ļoti trausli. Augstā minerālvielu satura dēļ tie ir baltā līdz bāldzeltenā krāsā. Tiem piemīt vienreizēja garša, tie ir mazāk sāļi nekā vārāmais sāls un satur vairāk dabisko minerālvielu (magnija, kalcija, kālija, joda). Sālsziedi “Paška sol” ir rupjgraudaināki nekā smalkais jūras sāls “Paška sol”; to kristāliem ir gliemežvāku forma, un, paberzēti starp pirkstgaliem, tie viegli sabirst.

Sastāvs

| Nātrija hlorīda īpatsvars kopējā sausnā (%) | > 97,0 |
| --- | --- |
| Ūdens saturs (%) | < 2,00 |
| Magnijs (%) | > 0,07 |
| Kalcijs (%) | 0,02 –0,20 |
| Kālijs (%) | > 0,05 |
| Arsēns (mg/kg) | < 0,25 |
| Kadmijs (mg/kg) | < 0,25 |
| Svins (mg/kg) | < 0,30 |
| Dzīvsudrabs (mg/kg) | < 0,10 |

Nātrija hlorīda īpatsvars kopējā sausnā (%)

> 97,0

Ūdens saturs (%)

< 2,00

Magnijs (%)

> 0,07

Kalcijs (%)

0,02 –0,20

Kālijs (%)

> 0,05

Arsēns (mg/kg)

< 0,25

Kadmijs (mg/kg)

< 0,25

Svins (mg/kg)

< 0,30

Dzīvsudrabs (mg/kg)

< 0,10

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem “Paška sol” ražošanas procesiem – no iztvaikošanas baseina izmantošanas līdz sāls apstrādei (piesātināta jūras ūdens iegūšana, kristalizācija, žāvēšana un sijāšana) – jānoris noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

—

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Produktu “Paška sol” ražo Pagas līča Pagas sāls ieguves baseinos, ko no visām pusēm ieskauj Pagas salas sauszeme. Pagas šaurums savieno Pagas līci ar Velebita šauruma ūdeņiem. Pagas sāls ieguves baseini atrodas 3 km attālumā no Pagas pilsētas un ietilpst Zadaras županijas administratīvajās robežās.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Sāls “Paška sol” raksturīgās īpašības ir saistītas ar noteiktā ģeogrāfiskā apgabala klimatiskajiem apstākļiem un Pagas sāls ieguves baseinu izolēto atrašanās vietu, kas ir tālu no smagās rūpniecības vai lauksaimnieciskās darbības centriem.

Visa Pagas salas teritorija ir īpaša, galvenokārt tāpēc, ka tā ir sala, un sāls ieguves baseini atrodas sevišķi specifiskā Pagas līča vietā, ko no visām pusēm apņem salas sauszeme. Turklāt saražotā sāls transportēšana no turienes ir samērā viegla, jo no Pagas salas uz kontinentu ved tilts.

Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā valda maigs Vidusjūras klimats ar nelielu nokrišņu daudzumu un vairāk nekā 2 500 saules spīdēšanas stundu gadā. Maigajam Vidusjūras klimatam ir raksturīgas sausas un karstas vasaras un siltas un mitras ziemas.

Pagas salas lieliski piemērotā ģeogrāfiskā atrašanās vieta un tās sāls ieguves baseini Velebita kalna tuvumā ir pakļauti nemitīgai un straujai gaisa masu apmaiņai, ko rada mistrāla (ziemeļrietumu vējš, kas pūš dienā) un burīna (ziemeļaustrumu vējš, kas pūš pievakarē un naktī) dabiskā plūsma. Mistrāls ir vēss vējš, kas nes stabilus laikapstākļus, kuri mazina svelmaino vasaras karstumu, savukārt burīns ir viegls nakts vējš, kas pūš no sauszemes uz jūru.

Visu plašo teritoriju, kurā atrodas Pagas sāls ieguves baseini, un lielo, seklo Pagas līci, kas tos apņem, klāj biezs, necaurlaidīgs smilšmāla slānis, kas rada īpaši labvēlīgus apstākļus “Paška sola” ražošanai.

Sāls “Paška sol” specifiku nodrošina arī cilvēkfaktori. “Vodaru” (kā sāls ieguvējus sauc Pagas vietējie iedzīvotāji) īpašie tehniskie paņēmieni un zinātība, kas saistīta ar sāls baseinu uzturēšanu un ūdens piesātinājuma palielināšanu, tiek nodoti no paaudzes paaudzē. Pateicoties ilggadīgajai pieredzei, “vodari” zina, kā noteikt labāko brīdi sālsziedu ievākšanai, kas neizjauc piesātinātā jūras ūdens jeb sālsūdens virsmas līdzsvaru, un kā nesacelt viļņus, kuri salauztu kristalizējušos “garozu”, kas izveidojusies uz baseina virsmas, vai sālsziedu kristālus. Šādā veidā tiek panākts, ka sālsziedi nenogrimst baseina dibenā, no kura tos vairs nevarētu ievākt.

Produkta specifika

Smalkais jūras sāls “Paška sol” kristalizējas kontrolētos apstākļos vakuumiztvaicētājos un netiek malts; tā raksturīgās īpašības drīzāk rodas, pateicoties ražošanas metodei, kura palīdz saglabāt sālī visas minerālvielas un mikroelementus, ko satur augstvērtīgais jūras ūdens. Smalkais jūras sāls “Paška sol” ir pilnīgi balts, tā kristāliem ir regulāra kubiska forma, un tā granulācijas pakāpe ir 1,3 mm. Tas netiek malts, atšķirībā no jūras sāls, ko iegūst tradicionālajā veidā (kristalizācija baseinos) un kas ir jāmaļ, ir nevienmērīgi granulēts, satur dažādus piemaisījumus un ir iedzeltens.

Pateicoties dabiskajai kristalizācijai uz jūras virsmas sāls baseinos, kuros ir lieliski piemēroti apstākļi (ļoti saulains un silts laiks bez vēja un nokrišņiem), sālsziedi “Paška sol” sastāv no ļoti smalkiem kristāliem, kas ir dabiski balti līdz bāldzelteni. Tikai plānais augšējais slānis, kas sastāv no gaisīgiem kristāliem, tiek ievākts vai savākts ar tradicionālu rokas darbarīku, kas sastāv no koka roktura, kurš piestiprināts rāmī ievietotai lāpstveida plātnei no nerūsējoša metāla sieta ar ļoti smalkām acīm. Sālsziedus ievāc tikai dažas stundas agri no rīta un vēlu vakarā, pēc tam tos žāvē saulē. Sālsziedi “Paška sol” salīdzinājumā ar smalko jūras sāli “Paška sol” ir ļoti trausli, paberzēti starp pirkstiem, tie viegli sabirst un ir rupjgraudaināki. Tajos ir augstāks dabiskā joda, kalcija, magnija un kālija saturs.

Salīdzinājumā ar citiem izpētītajiem jūras sāļiem smago metālu proporcija sālī “Paška sol” ir simts reizes mazāka par pieļaujamo vērtību, bet minerālvielu proporcija ir lielāka nekā citos sāļos, kas ražoti vakuumiztvaicētājos (Rudžera Boškoviča institūta (Institut Ruđer Bošković) Jūras pētniecības centra 2011. gada zinātniskais pētījums “Pagas līča jūras ūdens kvalitāte”).

Pirmās rakstiskās liecības par “Paška sol” ražošanu ir ļoti senas. Autori Koludrovičs (Koludrović) un Franičs (Franić) apgalvo, ka sāls “Paška sol” minēts jau 9. gadsimtā: “Tā kā sāls bija būtiska pārtikas un lopbarības sastāvdaļa, tā tirdzniecība sākās jau ļoti sen, un ziņas par “Paška sol” pirkšanu un pārdošanu ir atrodamas jau pašos senākajos notariālajos dokumentos”. (Koludrović A., Franić M., Sol i morske solane (Sāls un sāls ieguves baseini), 1954, Zagreba). Grāmatas “Pagas sāls ieguves baseini – ražošana un tirdzniecība no 1797. līdz 1813. gadam” autors Usmiani rakstīja: “Venēcijā vienmēr tika lietots sāls “Paška sol”, jo tas bija balts un tīrs, un tam bija liela nozīme reģiona un jo īpaši Pagas vispārējā tirdzniecības un finansiālā potenciāla ziņā” (Usmiani A., Paška solana – proizvodnja i trgovina od 1797. do 1813. godine, 1984). Kā liecina dažādi vēsturiski dokumenti, nosaukums “Paška sol” vienmēr ticis izmantots un joprojām tiek izmantots tirdzniecības un ikdienas valodā (Račun Solane Pag).

Cēloniska saikne starp produktu un ģeogrāfisko apgabalu

Galaprodukta “Paška sol” īpašo kvalitāti nosaka faktori, kas ietekmē Pagas salas ģeogrāfiskā reģiona mikroklimatu, sāls ieguves baseinu labvēlīgā atrašanās vieta, smalkā jūras sāls un sālsziedu īpašā ražošanas metode un vairākus gadsimtus senās sāls ieguves tradīcijas.

Sāls ieguves baseini atrodas dabiski seklajā Pagas salas līcī, kurā ir vājas straumes. Līča dibenu klāj necaurlaidīgs smilšmāla slānis, pavasara un vasaras mēnešos reģionā pūš pastāvīgi vēji (mistrāls un burīns), un tas rada labvēlīgus apstākļus straujai jūras ūdens iztvaikošanai un sāls ieguvei baseinos.

Pagas līča jūras ūdens ir izcili tīrs un labi filtrēts, jo Pagas līcis ir bagāts ar gliemjiem, kas ir dabiski ūdens attīrītāji. Tāpēc smago metālu saturs jūras ūdenī ir ļoti zems, krietni zemāks par vidējo rādītāju Vidusjūrā un daudz zemāks par koncentrācijas vērtībām, ko izmanto, lai noteiktu jūras vides kvalitātes standartus (Rudžera Boškoviča institūta Jūras pētniecības centra 2011. gada zinātniskais pētījums Kvaliteta mora u Paškom zaljevu (Pagas līča jūras ūdens kvalitāte)).

Sāls “Paška sol” ražošanas metodes specifika ir saistīta ar to, ka piesātinātais jūras ūdens pirms kontrolētā kristalizācijas procesa vakuumiztvaicētājos kādu laiku tiek turēts uzkrāšanas baseinos. Šajā laikā jūras mikroorganismu radītie vai vēja un putnu ienestie piemaisījumi nosēžas baseina dibenā, tāpēc piesātinātais jūras ūdens nesatur nekādus organiskas un neorganiskas izcelsmes piemaisījumus. Šīs īpašās ražošanas metodes rezultātā kontrolētā sāls kristalizācijas procesā tiek iegūti tīri kristāli, kas ir brīvi no jebkādiem organiskas vai neorganiskas izcelsmes svešķermeņiem; tiem ir regulāra kubiska struktūra (kristāli nelūst), tie ir balti, un tiem ir koncentrēta, sāļa garša bez rūgtenuma.

Sāls “Paška sol” īpašo kvalitāti vairo fakts, ka Pagas līča jūras ūdens, no kura iegūst sāli “Paška sol”, un tā jūras vide ir izcili kvalitatīvi ļoti zemā smago metālu satura dēļ; uz šā pamata ir veikti zinātniski pētījumi. Okeanogrāfijas un zvejniecības institūts pētījumos atklājis, ka Pagas līča jūras ūdenī smago metālu koncentrācija ir ievērojami zemāka par smago metālu vidējo koncentrāciju Vidusjūrā. Tātad sālī “Paška sol” ir arī ievērojami zemāks smago metālu saturs un augstāks minerālvielu saturs nekā citos sāls veidos (Splitas Okeanogrāfijas un zvejniecības institūta 2009. gada zinātniskais pētījums Kakvoća morske vode u Paškom zaljevu (Pagas līča jūras ūdens kvalitāte)).

Galaprodukta augsto kvalitāti nodrošina arī cilvēki, jo smalkā jūras sāls un sālsziedu “Paška sol” ražošanas tradīcija balstās uz prasmēm un ilggadīgu pieredzi, kas vajadzīga, lai uzturētu sāls baseinus un panāktu galaprodukta “Paška sol” ražošanai vajadzīgo ūdens piesātinājumu ar sāli.

Atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://www.mps.hr/datastore/filestore/82/Izmijenjena-Specifikacija-proizvoda-Paska-sol.pdf

---

| 13.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/22

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2018. gada 6. decembris)

par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu publicētu vīna nozares produkta specifikācijas grozījuma pieteikumu

(“Graves supérieures” (ACVN))

(2018/C 449/06)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 97. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Francija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu ir iesniegusi specifikācijas grozījuma pieteikumu attiecībā uz nosaukumu “Graves supérieures”. |
| --- | --- |

(1)

Francija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu ir iesniegusi specifikācijas grozījuma pieteikumu attiecībā uz nosaukumu “Graves supérieures”.

| (2) | Komisija šo pieteikumu ir izskatījusi un konstatējusi, ka Regulas (ES) Nr. 1308/2013 93.–96. panta, 97. panta 1. punkta, kā arī 100., 101. un 102. panta nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

(2)

Komisija šo pieteikumu ir izskatījusi un konstatējusi, ka Regulas (ES) Nr. 1308/2013 93.–96. panta, 97. panta 1. punkta, kā arī 100., 101. un 102. panta nosacījumi ir izpildīti.

| (3) | Lai varētu iesniegt iebildumu paziņojumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu, specifikācijas grozījuma pieteikums attiecībā uz nosaukumu “Graves supérieures” attiecīgi būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai varētu iesniegt iebildumu paziņojumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu, specifikācijas grozījuma pieteikums attiecībā uz nosaukumu “Graves supérieures” attiecīgi būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Specifikācijas grozījuma pieteikums, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pantu iesniegts attiecībā uz nosaukumu “Graves supérieures” (ACVN), ir ietverts šā lēmuma pielikumā.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 98. pantu iebildumus pret šā panta pirmajā daļā minēto specifikācijas grozījumu drīkst celt divu mēnešu laikā no šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2018. gada 6. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

---

PIELIKUMS

“GRAVES SUPÉRIEURES”

PDO-FR-A1014-AM02

Pieteikuma iesniegšanas datums: 2016. gada 7. marts

SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMA PIETEIKUMS

1.   Grozījumam piemērojamie noteikumi

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 105. pants – grozījums, kas nav maznozīmīgs

2.   Grozījuma apraksts un pamatojums

2.1.   
  Ģeogrāfiskais apgabals

Specifikācijas I nodaļas IV iedaļas 1. punkts grozīts šādi:

| — | aiz vārda “Virelade” ierakstīti šādi vārdi: “un daļā no Coimères pašvaldības teritorijas, kura atbilst kadastra 1. lapas A sekcijai, sauktai par Herrères (1934. gada pārskatītais plāns), un kuras atbilstība pašreizējiem kadastra datiem apliecināta 2010. gada 5. novembrī”. Šis grozījums izdarīts, lai ģeogrāfiskajā apgabalā iekļautu daļu Coimères pašvaldības teritorijas, kur vīnkopībā ilgstoši izmantoti līdzīgi vīnogu audzēšanas paņēmieni un kur apstādāmais apvidus ainaviskajā, topogrāfiskajā, hidroloģiskajā, ģeoloģiskajā un augsnes ziņā ir ļoti līdzīgs attiecīgajiem apstākļiem kaimiņos esošajos vīndārzos, kuros ražo produkciju apzīmēšanai ar nosaukumu “Graves supérieures”. Ģeogrāfiski šī Coimères pašvaldības teritorijas daļa atrodas tā ģeogrāfiskā apgabala tiešā apkaimē, kurā ražo ar ACVN “Graves supérieures” apzīmēto produktu.
  Lūgums iekļaut Coimères pašvaldību iesākumā tika iesniegts jau 1938. gadā tieši pēc tam, kad valsts šo nosaukumu bija atzinusi, ievērojot to, ka kāds tā laika uzņēmējs bija norādījis, ka pārskatīšanās dēļ pašvaldība bijusi aizmirsta. Turpmākajā gaitā šis lēmums nekad nav ticis ierakstīts oficiālajos dokumentos, kaut gan attiecībā uz šīs pašvaldības teritorijas iekļaušanu ģeogrāfiskajā apgabalā valsts lēmējiestādes secīgi pieņēmušas labvēlīgus lēmumus. Tagad šo pašvaldību pievieno tikai tāpēc, lai labotu to, kas bija palicis aizmirsts jau ilgu laiku, |
| --- | --- |

—

aiz vārda “Virelade” ierakstīti šādi vārdi: “un daļā no Coimères pašvaldības teritorijas, kura atbilst kadastra 1. lapas A sekcijai, sauktai par Herrères (1934. gada pārskatītais plāns), un kuras atbilstība pašreizējiem kadastra datiem apliecināta 2010. gada 5. novembrī”. Šis grozījums izdarīts, lai ģeogrāfiskajā apgabalā iekļautu daļu Coimères pašvaldības teritorijas, kur vīnkopībā ilgstoši izmantoti līdzīgi vīnogu audzēšanas paņēmieni un kur apstādāmais apvidus ainaviskajā, topogrāfiskajā, hidroloģiskajā, ģeoloģiskajā un augsnes ziņā ir ļoti līdzīgs attiecīgajiem apstākļiem kaimiņos esošajos vīndārzos, kuros ražo produkciju apzīmēšanai ar nosaukumu “Graves supérieures”. Ģeogrāfiski šī Coimères pašvaldības teritorijas daļa atrodas tā ģeogrāfiskā apgabala tiešā apkaimē, kurā ražo ar ACVN “Graves supérieures” apzīmēto produktu.

Lūgums iekļaut Coimères pašvaldību iesākumā tika iesniegts jau 1938. gadā tieši pēc tam, kad valsts šo nosaukumu bija atzinusi, ievērojot to, ka kāds tā laika uzņēmējs bija norādījis, ka pārskatīšanās dēļ pašvaldība bijusi aizmirsta. Turpmākajā gaitā šis lēmums nekad nav ticis ierakstīts oficiālajos dokumentos, kaut gan attiecībā uz šīs pašvaldības teritorijas iekļaušanu ģeogrāfiskajā apgabalā valsts lēmējiestādes secīgi pieņēmušas labvēlīgus lēmumus. Tagad šo pašvaldību pievieno tikai tāpēc, lai labotu to, kas bija palicis aizmirsts jau ilgu laiku,

| — | vārdi “Martignas-sur-Jalle” un “Saint-Jean-d’Illac” no specifikācijas teksta svītroti. Šā grozījuma mērķis ir izslēgt no ģeogrāfiskā apgabala Martignas-sur-Jalle un Saint-Jean-d’Illac pašvaldību, kur nekāda vīnogu audzēšana vairs nenotiek un nav neviena vīnogulāja un neviena zemesgabala, kas būtu atvēlēts ar šo ACVN apzīmēta produkta ražošanai.
  Attiecīgi grozīts vienotā dokumenta 6. punkts. |
| --- | --- |

—

vārdi “Martignas-sur-Jalle” un “Saint-Jean-d’Illac” no specifikācijas teksta svītroti. Šā grozījuma mērķis ir izslēgt no ģeogrāfiskā apgabala Martignas-sur-Jalle un Saint-Jean-d’Illac pašvaldību, kur nekāda vīnogu audzēšana vairs nenotiek un nav neviena vīnogulāja un neviena zemesgabala, kas būtu atvēlēts ar šo ACVN apzīmēta produkta ražošanai.

Attiecīgi grozīts vienotā dokumenta 6. punkts.

2.2.   
  Noteiktais zemesgabalu apgabals

Specifikācijas I nodaļas IV iedaļas 2. punktā aiz vārdiem “2011. gada 10. februārī” ierakstīti šādi vārdi: “bet 2013. gada 4. septembrī – tās pastāvīgā komisija, ko pilnvarojusi valsts komiteja”. Šo grozījumu izdara, lai pievienotu datumu, kurā kompetentā valsts iestāde apstiprināja ģeogrāfiskajā ražošanas apgabalā ietilpstošā noteiktā zemesgabalu apgabala demarkācijas izmaiņas. Zemesgabalu demarkācija nozīmē ar attiecīgo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēta produkta ražošanai piemērotu zemesgabalu noteikšanu ražošanas ģeogrāfiskā apgabala ietvaros.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

2.3.   
  Kopējā spirta tilpumkoncentrācija

Specifikācijas I nodaļas IX iedaļas 1. punkta e) apakšpunkts grozīts šādi:

“Ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu “Graves supérieures” apzīmēto vīnu stiprināšanai ar sauso cukuru vai rektificētu koncentrētu misu jābūt tādai, lai pēc stiprināšanas kopējā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniegtu 15 %. Stiprināšana ar vīndarībai paredzētas vīnogu misas daļēju koncentrāciju ir atļauta ar nosacījumu, ka ar šādu metodi stiprināta vīna tilpumkoncentrācija nepārsniedz 10 %. Stiprināšanas procesa rezultātā spirta kopējā tilpumkoncentrācija drīkst palielināties līdz 19 %.”

Šie noteikumi atbilst Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VII pielikuma II daļas 1. punktam, kurā ir paredzēts, ka “vīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu, kas ražoti bez stiprināšanas vai stiprināti daļējas koncentrācijas procesos, kas uzskaitīti VIII pielikuma I daļas B iedaļas 1. punktā, maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija var pārsniegt 15 % ar noteikumu, ka šāda iespēja ir pieļauta produkta specifikācijā, kas dota attiecīgā aizsargātā cilmes vietas nosaukuma tehniskajā dokumentācijā.”

Iespēja stiprinātiem vīniem palielināt spirta kopējo tilpumkoncentrāciju līdz 19 % Regulā (ES) Nr. 1308/2013 tika iekļauta ar Regulu (ES) 2017/2393. Ņemot vērā to, ka no pārgatavām vīnogām iegūtiem “Graves supérieures” vīniem var būt augsts spirta saturs, un to, ka tiesību aktos ir prasīts šo iespēju iekļaut specifikācijā, šā grozījuma mērķis ir konsolidēt specifikāciju.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

2.4.   
  Saikne ar izcelsmes vietu

Saikne ar izcelsmes vietu

Tās pašas specifikācijas I nodaļas X iedaļas 1. punkta trešajā daļā skaitlis “43” aizstāts ar skaitli “42”. Šis grozījums atbilst ģeogrāfiskā apgabala pašvaldību skaita labojumam pēc abu minēto pašvaldību (Martignas-sur-Jalle un Saint-Jean-d’Illac) svītrošanas un Coimères pašvaldības teritorijas daļas pievienošanas.

Martignas-sur-Jalle

Saint-Jean-d’Illac

Coimères

Attiecīgi grozīts vienotā dokumenta punkts par “saikni ar izcelsmes vietu”.

VIENOTS DOKUMENTS

1.   Nosaukums

Nosaukums

“Graves supérieures”

2.   Ģeogrāfiskās norādes veids

Ģeogrāfiskās norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

4.   Vīna vai vīnu apraksts

Vīna vai vīnu apraksts

Atlikumcukurus saturošus nedzirkstošos baltvīnus iegūst, ar rokām un secīgos šķirojumos novācot pārgatavās vīnogas, kas pieder pie ‘Sémillon B’ šķirnes, pateicoties kurai vīni ir viegli malkojami un pilnīgi, tiem piemīt zeltaina krāsa un cukurotu augļu aromāts. Ja tiek piejauktas ‘Sauvignon B’ un ‘Muscadelle B’ šķirņu vīnogas, tad vīni iegūst arī svaiguma notis.

Spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija ir 13,5 %.

Fermentējamo cukuru (G+F) saturs ir augstāks par vai vienāds ar 34 gramiem uz litru.

Pārējie analītiskie rādītāji ir saskaņā ar Eiropas [Savienības] tiesību aktiem.

Vispārīgie analītiskie parametri

| Spirta maksimālais kopējais saturs (tilp. %) | |
| --- | --- |
| Spirta minimālais faktiskais saturs (tilp. %) | 12 |
| Minimālais kopējais skābums | Miliekvivalentos litrā |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā) | 25 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā) | |

Spirta maksimālais kopējais saturs (tilp. %)

Spirta minimālais faktiskais saturs (tilp. %)

12

Minimālais kopējais skābums

Miliekvivalentos litrā

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā)

25

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā)

5.   Vīndarības metodes

Vīndarības metodes

a)   
  Galvenās vīndarības metodes

Galvenās vīndarības metodes

Biezība un atstatumi

Biezība un atstatumi

Audzēšanas prakse

Vīnkoku stādījumu minimālā biezība ir 5 000 vīnkoku stādu uz hektāru platības.

Rindstarpu attālums nedrīkst būt lielāks par diviem metriem, bet atstatums starp vienas rindas vīnkokiem nedrīkst būt mazāks par 0,80 metriem.

Vīnkoku vainaga veidošanas noteikumi

Vīnkoku vainaga veidošanas noteikumi

Audzēšanas prakse

Vīnkokus apgriež ne vēlāk kā izplaukušu lapu stadijā (9. stadijā pēc Lorenz skalas).

Lorenz

Vīnkoku vainagus veido saskaņā ar turpmāk norādītajiem paņēmieniem, uz katra vīnogulāja atstājot ne vairāk par 12 vīnstīgu pumpuriem:

| — | īsā apgriešana (saukta par “à cots” jeb “augļzaru-”) vai garā apgriešana (saukta par “à astes” jeb “garkoku-”), |
| --- | --- |

—

īsā apgriešana (saukta par “à cots” jeb “augļzaru-”) vai garā apgriešana (saukta par “à astes” jeb “garkoku-”),

| — | divkordonu augļzaru veidā vai četrzaru vēdekļa veidā. |
| --- | --- |

—

divkordonu augļzaru veidā vai četrzaru vēdekļa veidā.

Vīnogu novākšana

Vīnogu novākšana

Vīnu gatavošanai piemērojamais ierobežojums

Vīnus iegūst no pārgatavajām vīnogām (kuras ir skārusi pelnpelēkā [“dižciltīgā”] puve un/vai kuras uz vīnogulāja ir žuvušas saulē); vīnogas tiek novāktas ar rokām un secīgos šķirojumos.

Stiprināšana

Stiprināšana

Īpašā vīndarības metode

Vīnus drīkst stiprināt saskaņā ar specifikācijā paredzētajiem noteikumiem.

b)   
  Maksimālās ražas

Maksimālās ražas

48 hektolitri no hektāra

6.   Noteiktais apgabals

Noteiktais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija, vīnu gatavošana un kopšana tiek veikta šādu Gironde departamenta pašvaldību teritorijā: Arbanats, Ayguemortes-les-Graves, Beautiran, Bègles, La Brède, Budos, Cabanac-Villagrains, Cadaujac, Canéjan, Castres-Gironde, Cérons, Cestas, Eysines, Gradignan, Guillos, Le Haillan, Illats, Isle-Saint-Georges, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Martillac, Mazères, Mérignac, Pessac, Podensac, Portets, Pujols-sur-Ciron, Roaillan, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Selve, Saucats, Talence, Toulenne, Villenave-d’Ornon, Virelade un daļā no Coimères pašvaldības teritorijas, kura atbilst kadastra 1. lapas A sekcijai, sauktai par Herrères (1934. gada pārskatītais plāns), un kuras atbilstība pašreizējiem kadastra datiem apliecināta 2010. gada 5. novembrī.

Gironde

Arbanats

Ayguemortes-les-Graves

Beautiran

Bègles

La Brède

Budos

Cabanac-Villagrains

Cadaujac

Canéjan

Castres-Gironde

Cérons

Cestas

Eysines

Gradignan

Guillos

Le Haillan

Illats

Isle-Saint-Georges

Landiras

Langon

Léogeats

Léognan

Martillac

Mazères

Mérignac

Pessac

Podensac

Portets

Pujols-sur-Ciron

Roaillan

Saint-Médard-d’Eyrans

Saint-Michel-de-Rieufret

Saint-Morillon

Saint-Pardon-de-Conques

Saint-Pierre-de-Mons

Saint-Selve, Saucats

Talence

Toulenne

Villenave-d’Ornon

Virelade

Coimères

Herrères

7.   Galvenās vīna vīnogu šķirnes

Galvenās vīna vīnogu šķirnes

| | ‘Muscadelle B’ |
| --- | --- |

‘Muscadelle B’

| | ‘Sauvignon B’ |
| --- | --- |

‘Sauvignon B’

| | ‘Sauvignon gris G’ |
| --- | --- |

‘Sauvignon gris G’

| | ‘Sémillon B’ |
| --- | --- |

‘Sémillon B’

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

Saiknes vai saikņu apraksts

Ar aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “Graves supérieures” apzīmētā produkta ģeogrāfiskais apgabals veido aptuveni desmit kilometru platu joslu Garonnas (Garonne) upes kreisajā krastā no Bordo (Bordeaux) ziemeļiem līdz Langonas (Langon) dienvidaustrumiem.

Garonne

Bordeaux

Langon

Kā rāda nosaukuma apzīmējums, “Graves supérieures” apgabalu veido akmeņi, oļi, rupjāka vai smalkāka grants, ar smilšmālu un māliem jaukta smilts, kas vietām atrodas uz kaļķakmens cilmieža, bet parasti uz tīras smilts vai cementa smilšakmens ar humusa daļām (alios – dzelzs daļiņu agregētas smiltis), vai māliem. Tas aizņem 42 Gironde departamenta pašvaldību teritoriju.

alios

Gironde

Augsnes veidojušās ilgas un sarežģītas ģeoloģiskās vēstures gaitā, kas cieši saistīta ar Garonnas upes izcelšanos, tās gultnes pārmaiņām un kvartāra perioda secīgajiem leduslaikmetiem. Šo periodu laikā kūstošie Pireneju ledāji vagojuši apgabala ielejas un veidojuši klinšainu iežu krājumus, ko upes aizskalojušas līdz Bordo reģiona plašumiem. No šiem secīgajiem sanesu iežiem pāri palikušas tikai atliekas, kas izskatās kā dažādu lielumu un veidu oļainas grants pauguru kores.

Augsnēm, kas veidojušās kopš tā laika, kopēja iezīme ir to lielā caurlaidība, jo tajās ir daudz grants un oļu. Ja arī tās nav vienīgās augsnes, kam piemīt ļoti labas kvalitātes īpašības, kas piemērotas “Graves supérieures” vīnu izejvielas ražošanai, tās tomēr veido šo vīnu izcilības pamatu un ir to īstais tēls. Šā apvidus nogāzes, veicinādamas ūdeņu noteci, ir garants nevainojami veselīgai augsnes virskārtai. Šādu drenāžu turklāt pastiprina ievērojams mazu ūdensteču hidroloģiskais tīkls, ko pārsvarā veido Garonnas pietekas. Šajās augsnēs vīnogulājiem tiek nodrošināta ļoti labi regulēta ūdens piegāde.

Vīndārziem šeit ir īpašs un labvēlīgs klimats, jo tos no rietumpuses sliktajiem laikapstākļiem aizsargā priežu mežs, kam ir nozīmīga siltumregulējoša ietekme, bet no liela karstuma un pārlieku mitruma – gaisa kustība un dabiska vēdināšana, ko sniedz Garonnas tuvums, savukārt okeāna tuvums mīkstina pavasara salnas izpausmes. Šā apvidus vīnkopības platības, ko veido lēzenas nogāzes, kuru gaišie un gludie oļi met vīnogās gaismas atspulgus, ainaviski iekļaujas starp upi un priežu mežiem.

Graves supérieures novada zemes platībās rodama Bordo reģiona augstvērtīgu baltvīnu un augstvērtīgu sarkanvīnu izcelsme, un vīnkopības prakse, kas tur aizsākusies, pastāv vēl šodien. Attiecīgo šķirņu vīnogulājiem, ko audzē turienes okeāna piekrastes klimata apstākļos, jau kopš XVII un XVIII gadsimta vajadzēja balsta kārtis; vēlāk plaši ieviesa režģus un vainaga apgriešanu strikti noteiktā veidā, lai nodrošinātu pareizu audzējamās ražas sadalījumu un fotosintēzes norisei pietiekami lielu lapotnes virsmu, tādējādi panākot, ka vīnogas sasniedz optimālu gatavības pakāpi.

Graves supérieures

Ievērojot ierastos paņēmienus, zemesgabalu apvidū, kas noteikts vīnogu ražas ievākšanai, zemesgabalus, kam raksturīga dabiski veselīga vide, klasificē vai nu pēc to drenāžas kvalitātes, vai pēc to izvietojuma uz kores vai uz nogāzes. No noteiktā apgabala izslēgtas tādas platības, kuras ģeogrāfiskā un topogrāfiskā stāvokļa dēļ, ko veido attālinājums no Garonnas (nav upes radītas spējas regulēt temperatūru) vai atrašanās meža ieskāvumā (kas kavē auksto gaisa masu kustību), apdraud pavasara salnas.

Precīzi norobežotie zemesgabali ļauj optimāli izpausties labajām īpašībām, kādas piemīt vietējām šķirnēm, kas vēstures gaitā selekcionētas tādēļ, ka no tām iegūtie vīni apveltīti ar tādām lieliskām spējām uzglabāšanas un izturēšanas ziņā, kurām ir noteikta saistība ar šo produktu pārvadāšanu uz ļoti attāliem galapunktiem.

Ar kontrolētu cilmes vietas nosaukumu “Graves supérieures” apzīmē tikai un vienīgi tādus atlikumcukurus saturošus baltvīnus, ko iegūst no pārgatavajām ‘Sémillon B’ šķirnes vīnogām, kuras tiek novāktas ar rokām un secīgos šķirojumos; minētās vīnogu šķirnes vīni ir viegli malkojami un pilnīgi, tiem piemīt zeltaina krāsa un cukurotu augļu aromāts. Klimatiskie apstākļi, kas valda ar minēto nosaukumu apzīmētajā ģeogrāfiskajā apgabalā, ir īpaši labvēlīgi šā ražas novākšanas paņēmiena piemērošanai. ‘Sauvignon B’ un ‘Muscadelle B’ šķirnes vīnogas, kuras novāc ar tādiem pašiem paņēmieniem, piešķir vīniem svaigumu (ja tiek piejauktas minēto šķirņu vīnogas). Šo svaigumu nosaka arī smilšainas augsnes vai augsnes ar māla cilmiezi, uz kurām atrodas attiecīgie zemesgabali; minētās augsnes šiem atlikumcukurus saturošiem vīniem piešķir labi sabalansētu līdzsvaru, izsmalcinātību, kā arī ziedu un augļu nianses. Vīni ir piemēroti dažu gadu ilgai izturēšanai, bet tos var baudīt arī jaunus.

Lai nodrošinātu pienācīgu ražu, nepārslogojot vīnkokus (tas ir augļu nobriešanas un optimālas koncentrācijas garants), to stādījumos ir augsta minimālā biezība.

Divu faktoru – atrašanās Bordo ostas tuvumā, kur vēsturiski izveidojusies varena un apjomīga tirdzniecība, lai pārdotu šos vīnus daudzās jo daudzās pasaules vietās, un neatkārtojamu ģeoloģisko un augsnes apstākļu – apvienojums ir ļāvis kontrolētā cilmes vietas nosaukuma “Graves supérieures” vīniem iemantot labu starptautiska mēroga reputāciju.

9.   Būtiski papildu nosacījumi

Būtiski papildu nosacījumi

Tiešās apkaimes apgabals

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe par ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Nosacījuma apraksts

Tuvākās apkaimes apvidu, kas atkāpes kārtā noteikts vīnu vinifikācijai, gatavošanai un kopšanai, veido šādu Gironde departamenta pašvaldību teritorija: Barsac, Beguey, Bieujac, Bommes, Cadillac, Castets en Dorthe, Fargues, Langoiran, Loupiac, Le Pian sur Garonne, Preignac, Rions, Saint-Loubert, Saint-Maixant, Saint-Pierre-d’Aurillac, Sainte-Croix-du-Mont un Sauternes.

Gironde

Barsac

Beguey

Bieujac

Bommes

Cadillac

Castets en Dorthe

Fargues

Langoiran

Loupiac

Le Pian sur Garonne

Preignac

Rions

Saint-Loubert

Saint-Maixant

Saint-Pierre-d’Aurillac

Sainte-Croix-du-Mont

Sauternes

Lielāka ģeogrāfiskā vienība

Lielāka ģeogrāfiskā vienība

Tiesiskais regulējums:

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

Nosacījuma apraksts

Ar šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt lielāko ģeogrāfisko vienību – “Vin de Graves”.

Šīs lielākās ģeogrāfiskās vienības nosaukumā izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielāki par divām trešdaļām no tiem burtiem, kas izmantoti, atveidojot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

10.   Saite, kurā publicēta produkta specifikācija

Saite, kurā publicēta produkta specifikācija

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d7275bf9-c6c4-43be-8478-caaef27859df

---

| 13.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/28

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2018. gada 6. decembris)

par to, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu apstiprināšanas pieteikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. pantā minētu produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, attiecībā uz nosaukumu “Liquirizia di Calabria” (ACVN)

(2018/C 449/07)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tās 53. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Itālija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 49. panta 4. punktu ir nosūtījusi pieteikumu tāda specifikācijas grozījuma apstiprināšanai, kas nav maznozīmīgs, attiecībā uz produktu “Liquirizia di Calabria” (ACVN). |
| --- | --- |

(1)

Itālija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 49. panta 4. punktu ir nosūtījusi pieteikumu tāda specifikācijas grozījuma apstiprināšanai, kas nav maznozīmīgs, attiecībā uz produktu “Liquirizia di Calabria” (ACVN).

| (2) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. pantu ir izvērtējusi šo pieteikumu un secinājusi, ka tas atbilst minētajā regulā noteiktajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. pantu ir izvērtējusi šo pieteikumu un secinājusi, ka tas atbilst minētajā regulā noteiktajiem nosacījumiem.

| (3) | Lai varētu iesniegt paziņojumus par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, pieteikums par to, lai apstiprinātu Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (2) 10. panta 1. punkta pirmajā daļā minētu produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, grozītais vienotais dokuments un atsauce uz attiecīgās produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz reģistrēto nosaukumu “Liquirizia di Calabria” (ACVN) būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai varētu iesniegt paziņojumus par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, pieteikums par to, lai apstiprinātu Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (2) 10. panta 1. punkta pirmajā daļā minētu produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, grozītais vienotais dokuments un atsauce uz attiecīgās produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz reģistrēto nosaukumu “Liquirizia di Calabria” (ACVN) būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Pieteikums par to, lai apstiprinātu Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 10. panta 1. punkta pirmajā daļā minētu produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, grozītais vienotais dokuments un atsauce uz attiecīgās produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz reģistrēto nosaukumu “Liquirizia di Calabria” (ACVN) ir iekļauti šā lēmuma pielikumā.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu šā lēmuma publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no tā publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī izteikt iebildumus pret šā panta pirmajā daļā minēto grozījumu.

Briselē, 2018. gada 6. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA / AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

“Liquirizia di Calabria”

ES Nr.: PDO-IT-00644-AM02 – 10.5.2018.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1.   Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

| Consorzio di tutela della Liquirizia di Calabria DOP |
| --- |
| Corso Luigi Fera, 79 |
| 87100 Cosenza |
| ITALIA |
| liquiriziadicalabria.dop@pecimpresa.it |

Consorzio di tutela della Liquirizia di Calabria DOP

Corso Luigi Fera, 79

87100 Cosenza

ITALIA

liquiriziadicalabria.dop@pecimpresa.it

ACVN “Liquirizia di Calabria” aizsardzības biedrībai (Consorzio di tutela della Liquirizia di Calabria DOP) ir tiesības iesniegt grozījuma pieteikumu saskaņā ar Lauksaimniecības pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas (Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali) 2013. gada 14. oktobra Dekrēta Nr. 12511 13. panta 1. punktu.

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3.   Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

| — | ☐ | Produkta nosaukums |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produkta apraksts |
| — | ☐ | Ģeogrāfiskais apgabals |
| — | ☐ | Izcelsmes apliecinājums |
| — | ☒ | Ražošanas metode |
| — | ☐ | Saikne |
| — | ☐ | Marķēšana |
| — | ☒ | Cits: [kontroles struktūra; tiesību aktu atjauninājumi] |

—

☐

Produkta nosaukums

—

☒

Produkta apraksts

—

☐

Ģeogrāfiskais apgabals

—

☐

Izcelsmes apliecinājums

—

☒

Ražošanas metode

—

☐

Saikne

—

☐

Marķēšana

—

☒

Cits: [kontroles struktūra; tiesību aktu atjauninājumi]

4.   Grozījuma vai grozījumu veids

| — | ☒ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts. |

—

☒

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu.

—

☐

Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

5.   Grozījums vai grozījumi

Produkta apraksts

Specifikācijas 2. pants – Vienotā dokumenta 3.2. punkts

| — | Attiecībā uz “svaigas saknes” veidu parametru aprakstu:






  “— | Mitruma saturs no 48 līdz 52 %, |
| --- | --- | --- |

—

Attiecībā uz “svaigas saknes” veidu parametru aprakstu:

“—

Mitruma saturs no 48 līdz 52 %,

| — | glicirizīnskābes saturs no 0,60 līdz 1,40 %.” |
| --- | --- |

—

glicirizīnskābes saturs no 0,60 līdz 1,40 %.”

groza šādi:

| “— | Mitruma saturs: ≤ 52 %, |
| --- | --- |

“—

Mitruma saturs: ≤ 52 %,

| — | glicirizīnskābes saturs: ≤ 1,40 %.” |
| --- | --- |

—

glicirizīnskābes saturs: ≤ 1,40 %.”

Grozījuma mērķis ir iekļaut ar ACVN “Liquirizia di Calabria” apzīmētā produkta apritē tāda veida “svaigu sakni”, kuras mitruma saturs un glicirizīnskābes saturs ir zemāks par jau noteikto minimālo līmeni.

“Svaigas saknes” mitruma vērtību grozīšana ir saistīta ar klimatisko apstākļu ārkārtīgu mainīgumu, kā rezultātā tiek ietekmēts arī lakricsaknes mitrums, kāds tai ir novākšanas laikā; tāpēc tika uzskatīts par lietderīgu svītrot minimāla mitruma satura norādi, saglabājot maksimālo pieļaujamo mitruma saturu.

Glicirizīnskābes satura grozījuma mērķis ir ar ACVN “Liquirizia di Calabria” apzīmētā produkta apritē iekļaut arī svaigas saknes ar tādu glicirizīnskābes saturu, kas ir zemāks par 0,60 %. Šajā grozījumā ir ievērota specifika, kāda piemīt šim produktam, kas tirgū izceļas ar to, ka minētais saturs ir zemāks nekā citos reģionos audzētām lakricsaknēm.

| — | Attiecībā uz “kaltētu sakni” parametru aprakstu:






  “— | Mitruma saturs no 6 līdz 12 %, |
| --- | --- | --- |

—

Attiecībā uz “kaltētu sakni” parametru aprakstu:

“—

Mitruma saturs no 6 līdz 12 %,

| — | glicirizīnskābes saturs no 1,2 līdz 2,4 %.” |
| --- | --- |

—

glicirizīnskābes saturs no 1,2 līdz 2,4 %.”

groza šādi:

| “— | Mitruma saturs: ≤ 12 %, |
| --- | --- |

“—

Mitruma saturs: ≤ 12 %,

| — | glicirizīnskābes saturs: ≤ 5 % no sausnas.” |
| --- | --- |

—

glicirizīnskābes saturs: ≤ 5 % no sausnas.”

Grozījuma mērķis ir iekļaut ar ACVN “Liquirizia di Calabria” apzīmētā produkta apritē tāda veida “kaltētu sakni”, kuras mitruma saturs ir zemāks par jau noteikto minimālo līmeni, un noteikt citādu glicirizīnskābes saturu, svītrojot vienu vērtību diapazonu un aizstājot to ar vienu maksimālo pieļaujamo vērtību, norāda attiecībā pret sausnu.

Pieprasījumu grozīt mitruma parametru pamato tas, ka attiecīgā satura vērtības kaltētās lakricsaknēs ir stipri atkarīgas no apstākļiem, kas saistīti ar vidi, procesu un sagatavošanas un uzglabāšanas metodēm. Līdz ar to tas, ka jāievēro noteikts minimālā mitruma saturs, nepamatoti ierobežo “Liquirizia di Calabria” ražošanas sistēmu.

Pieprasījums grozīt parametru attiecībā uz glicirizīnskābi, ir nepieciešams, lai nodrošinātu tā saderību ar datiem, kādi norādīti svaigai saknei. Tam ir savs pamats, jo pētījumi liecina, ka glicirizīnskābes saturs, kāds attiecībā uz kaltētu sakni norādīts spēkā esošajā specifikācijā, nav salāgots ar vērtībām, kādas noteiktas attiecībā uz svaigu sakni. Tātad tā ir kļūda, kas jālabo, lai produkta specifikācijā sniegtā informācija būtu pareiza.

Tas, ka tiek ieviesta viena maksimālā pieļaujamā vērtība attiecībā uz glicirizīnskābes saturu un tā paaugstināšana, neietekmē vienotajā dokumentā ietverto informāciju, kas attiecas uz produkta specifiku un kas ļāvusi reģistrēt nosaukumu “Liquirizia di Calabria”. Jebkurā gadījumā glicirizīnskābes maksimālais saturs novācamajā saknē, no kuras pēc tam iegūst žāvētu sakni, joprojām ir tāds, kas atbilst pašreiz spēkā esošajai 1,40 % lielajai vērtībai, kas nav grozīta.

| — | Attiecībā uz “saknes ekstrakta” veidu norādīto parametru:






  “— | Glicirizīnskābes saturs no 3 līdz 6 %” |
| --- | --- | --- |

—

Attiecībā uz “saknes ekstrakta” veidu norādīto parametru:

“—

Glicirizīnskābes saturs no 3 līdz 6 %”

groza šādi:

| “— | Glicirizīnskābes saturs: ≤ 6 % no sausnas”. |
| --- | --- |

“—

Glicirizīnskābes saturs: ≤ 6 % no sausnas”.

Grozījumā papildus skaidrojumam, ka parametru mēra attiecībā pret sausnu, ņem vērā rezultātus, kas gūti nesenā pētījumā, kuru veica kā daļu no projekta, ko Pētniecības un augstākās izglītības ministrija finansēja, izmantojot PON R&C 2007-2013 līdzekļus, un kurā ņemti vērā dati par pēdējiem 17 gadiem. Pētījumā tika konstatēts, ka pēdējos 17 gados glicirizīnskābes koncentrācija (procentos) Kalabrijā audzētas lakricsaknes ekstraktā ir pakāpeniski pazeminājusies.

Tāpēc tika uzskatīts par lietderīgu svītrot glicirizīnskābes satura minimālo vērtību, kas noteikta produkta specifikācijā. Ar šo grozījumu tiek arī apstiprināta audzēšanas ģeogrāfiskā apgabala specifika, kas nosaka to, ka ar ACVN “Liquirizia di Calabria” apzīmētajās lakricsaknēs ir krasi zemāks glicirizīnskābes saturs nekā tajās lakricsaknēs, kas audzētas citos apgabalos.

Ražošanas metode

Specifikācijas 5. punkts

Teikumu:

“Šī darbība tiek veikta atklātās, vēdinātās un saulainās vietās vai slēgtās, bet labi vēdinātās telpās, vai ventilējamās sildkamerās, raugoties, lai produkts neatrastos temperatūrā, kas pārsniedz 50 °C, kā rezultātā mainītos produkta īpašības.”

groza šādi:

“Šo darbību var veikt atklātās, vēdinātās un saulainās vietās, slēgtās, bet labi vēdinātās telpās, ventilējamās sildkamerās un īpašās žāvēšanas kamerās, raugoties, lai produkts neatrastos temperatūrā, kas pārsniedz 60 °C, kā rezultātā mainītos produkta īpašības.”

Ir ieviesta arī iespēja žāvēšanai izmantot jaunas paaudzes žāvētājus (solārās žāvēšanas iekārtas), lai produkta specifikāciju pielāgotu jaunām tehnoloģijām, kas ienākušas pārtikas produktu ražošanas nozarē.

Lai garantētu produktu kvalitāti un augu veselību, šajā pantā izdarītie grozījumi paredz papildu precizējumu attiecībā uz lakricsakņu žāvēšanas temperatūras ierobežojumu, kāds jānodrošina, pirms tās laiž tirgū.

Attiecībā uz pēdējo minēto punktu būtu jānorāda, ka kaltētas un noliktavā uzglabāšanā novietotas lakricsaknes un reizumis arī pārdošanas stendā izliktas lakricsaknes var skart mēbeļu ķirmis Anobium punctatum, ko sauc arī par “mazo ķirmi” (petite vrillette).

Anobium punctatum

petite vrillette

Ar produktu “Liquirizia di Calabria” ir veikti īpaši pētījumi ar divkāršu mērķi – kontrolēt norises, kas notiek ar aktīvajām vielām 30 °C, 40 °C, 50 °C un 60 °C temperatūrā, lai garantētu produkta kvalitāti un noteiktu temperatūras robežu un maksimālo laika ilgumu produkta turēšanai tādā temperatūrā, kas iepriekš minēto parazītu ļauj padarīt par nekaitīgu.

Pētījumu rezultāti liecināja, ka lakricsakņu žāvēšana temperatūrā līdz 60 °C nerada īpašas izmaiņas lakricsakņu sastāvā, kas varētu būt kaitīgas produkta kvalitātei. Pētījumā gaitā veiktās darbības parādīja, ka minētie parazīti visnoturīgākie pret karstumu ir kāpuru stadijā, taču pat ļoti īslaicīga (5 minūtes) šo kāpuru atrašanās temperatūrā, kas pārsniedz 52 °C, ir par iemeslu tam, ka tie 100 % apmērā iet bojā; tas ļauj tirgū laistajās partijās novērst ķirmju attīstību kāpuru dzīvības procesu atsākšanās dēļ.

Cits

Cits

Kontroles struktūra

Kontroles struktūra

Produkta specifikācijas 7. pantā ir iekļauts tās kontroles iestādes nosaukums, adrese un kontaktinformācija, kas ir atbildīga par produkta specifikācijas pārbaudi.

Tiesību aktu atjauninājumi

Tiesību aktu atjauninājumi

Atsauces uz Regulu (EK) Nr. 510/2006 ir aizstātas ar atsaucēm uz Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

VIENOTS DOKUMENTS

“Liquirizia di Calabria”

“Liquirizia di Calabria”

ES Nr.: PDO-IT-00644-AM02 – 10.5.2018.

ES Nr.: PDO-IT-00644-AM02 – 10.5.2018.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1.   Nosaukums

Nosaukums

“Liquirizia di Calabria”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   
  Produkta veids

Produkta veids

1.8. grupa. Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

2.3. grupa. Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

3.2.   
  Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Liquirizia di Calabria” piešķir vienīgi svaigai vai žāvētai lakricai un tās ekstraktam. Šī lakrica jāiegūst no kultūrā audzētiem vai savvaļā augošiem Glychirrhiza glabra sugas (tauriņziežu dzimta (Fabaceae jeb Papilionaceae)) auga, ko Kalabrijā apzīmē ar nosaukumu “Cordara”.

Glychirrhiza glabra

Fabaceae

Papilionaceae

Piedāvājot tirdzniecībā produktu ar ACVN “Liquirizia di Calabria”, tam jābūt ar šādām īpašībām:

svaiga sakne:

svaiga sakne:

| — | salmu dzeltenā krāsā, |
| --- | --- |

—

salmu dzeltenā krāsā,

| — | garša saldena, aromātiska, stipra un paliekoša, |
| --- | --- |

—

garša saldena, aromātiska, stipra un paliekoša,

| — | mitruma saturs: ≤ 52 %, |
| --- | --- |

—

mitruma saturs: ≤ 52 %,

| — | glicirizīnskābes saturs: ≤ 1,40 %; |
| --- | --- |

—

glicirizīnskābes saturs: ≤ 1,40 %;

kaltēta sakne:

kaltēta sakne:

| — | krāsa no salmu dzeltenas līdz okerdzeltenai, |
| --- | --- |

—

krāsa no salmu dzeltenas līdz okerdzeltenai,

| — | garša saldena, augļaina un viegli savelkoša, |
| --- | --- |

—

garša saldena, augļaina un viegli savelkoša,

| — | mitruma saturs: ≤ 12 %, |
| --- | --- |

—

mitruma saturs: ≤ 12 %,

| — | glicirizīnskābes saturs: ≤ 5 % no sausnas; |
| --- | --- |

—

glicirizīnskābes saturs: ≤ 5 % no sausnas;

saknes ekstrakts:

saknes ekstrakts:

| — | krāsa no apdedzināta māla kastaņbrūnas līdz melnai, |
| --- | --- |

—

krāsa no apdedzināta māla kastaņbrūnas līdz melnai,

| — | garša saldeni rūgtena, aromātiska, stipra un paliekoša, |
| --- | --- |

—

garša saldeni rūgtena, aromātiska, stipra un paliekoša,

| — | mitruma saturs no 9 līdz 15 %, |
| --- | --- |

—

mitruma saturs no 9 līdz 15 %,

| — | glicirizīnskābes saturs: ≤ 6 % no sausnas. |
| --- | --- |

—

glicirizīnskābes saturs: ≤ 6 % no sausnas.

3.3.   
  Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4.   
  Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visi ražošanas procesa posmi no audzēšanas līdz novākšanai, kā arī žāvēšana un pārstrāde jāveic 4. punktā noteiktajā apgabalā.

3.5.   
  Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Produktu ar ACVN “Liquirizia di Calabria” piedāvā tirdzniecībā kartona, stikla, metāla, keramikas, polipropilēna un augsta blīvuma [termoplastiska] polietilēna iepakojumos, kā arī visu tādu materiālu iepakojumos, kas pārtikas produktu iepakojumu materiālu jomā atļauti ar spēkā esošajiem noteikumiem. Iepakojumu satura svars var būt no 5 g līdz 25 kg. Katru iepakojumu jāaizzīmogo tā, ka to nevar atvērt, nepārplēšot zīmogu.

3.6.   
  Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Uz etiķetes jānorāda nosaukuma logotips, pārbaudes struktūras piešķirtais kārtas numurs un katrā atsevišķā kastē ietilpstošā produkta iepakošanas datums. ACVN “Liquirizia di Calabria” logotipā atveidots stilizēts vienādmalu taisnstūru (90 °) rombs. Logotipa iekšienē atveidotajam uzrakstam jābūt 0,5 cm gan augstumā, gan platumā. Nosaukuma logotips var būt nodrukāts jebkurā krāsā.

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

“Liquirizia di Calabria” ražošanas apgabalā ietilpst visu pašvaldību teritorijas, kuras sīki aprakstītas produkta specifikācijā un kurās Glycyrrhiza glabra sugas vietējās “tipiskās varietātes” (var. typica) augi (ko Kalabrijā apzīmē ar nosaukumu “Cordara”) savvaļā vai kultūrā aug vietās līdz 650 m augstumam virs jūras līmeņa. Šā apgabala dienvidu pusē ir Pollīno (Pollino) kalnu masīvs, kas virzienā uz ziemeļaustrumiem ar lēzenām nogāzēm pāriet Rocca Imperiale teritorijā, tādējādi gandrīz norobežojot to no Bazilikatas (Basilicata) reģiona. Apgabalā ietilpst Krāti (Crati) ielejas teritorijas, kas stiepjas gar kreiso un labo krastu upei, kura, tecēdama no dienvidiem uz ziemeļiem un šķērsojot Sibari (Sibari) līdzenumu, ziemeļaustrumos ietek Jonijas jūrā. Tirēnu jūras puses nogāzē attiecīgie apgabali stiepjas no ziemeļiem uz dienvidiem un ietver apvidus no Falconara Albanese pašvaldības līdz Nicotera pašvaldības teritorijai. Jonijas jūras puses nogāzē apgabals ietver Sibari līdzenumu apvidus ziemeļu pusē, plašo Krotones (Crotone) rajona līdzenumu un stiepjas līdz pat Kalabrijas galējiem dienvidiem.

Glycyrrhiza glabra

typica

Pollino

Rocca Imperiale

Basilicata

Crati

Sibari

Falconara Albanese

Nicotera

Sibari

Crotone

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Lakricas audzēšanas vēsturiskais apgabals bija Kalabrijas piekraste, bet lielākoties to audzēja apgabalā, kurā ietilpa Villapiana, Cerchiara di Calabria, Cassano Ionio-Sibari, Corigliano Calabro un Rossano pašvaldības teritorijas Sibari līdzenumā, kur ir lakricai dabiski piemērotas augsnes, jo tās satur silīcija savienojumus, ir skeletainas un augsnes reakcija (pH) ir neitrāla. Arī klimatisko apstākļu ziņā Sibari līdzenumā, kur joprojām arī šodien izaudzē lielāko daļu lakricas produkcijas, ir labvēlīgi nosacījumi šā auga izplatībai – kalnu tuvums un nav stipru vēju, jo apkārtējie Pollīno (Pollino) un Silas (Sila) masīvi tiem veido dabiskus šķēršļus. Lakrica gan savvaļā, gan kultūrā aug gar piekrastēm un no Tirēnu jūras piekrastes līdzenumiem (Lamezia Terme, Falerna, Nocera Tirenese utt.) un Jonijas jūras piekrastes līdzenumiem (Crotone, Isola Capo Rizzuto, Chiaravalle, Badolato, Roccella Ionica utt.) gar lielāko Kalabrijas upju piekrastu ielejām izplatās uz pakalnu iekšējiem paugurainākiem apgabaliem, kur jūras tuvums ietekmē to īpaši labvēlīgi. Tādējādi lakricai ir vienādas īpašības arī tad, ja tā augusi vairāku kilometru attālumā no krasta.

Villapiana, Cerchiara di Calabria, Cassano Ionio-Sibari, Corigliano Calabro

Rossano

Sibari

Sibari

Pollino

Sila

Lamezia Terme, Falerna, Nocera Tirenese

Crotone, Isola Capo Rizzuto, Chiaravalle, Badolato, Roccella Ionica

Izteiktais Vidusjūras klimats ar garu, siltu un sausu vasaru un maigu ziemu veicina Glycyrrhiza glabra var. typica (sauktu par Cordara) vienmērīgu izplatību visā attiecīgajā apgabalā.

Glycyrrhiza glabra

typica

Cordara

Lakrica ar ACVN “Liquirizia di Calabria” fizikāli ķīmiskajā ziņā krasi atšķiras no līdzīgām varietātēm ar sekundārajiem metabolītiem, kuru vidū ir aktīvā viela glicirizīns, kas nosaka produkta komerciālās un farmakoloģiskās īpašības. Tas ir saponīns, kura vidējais procentuālais saturs Kalabrijas lakricā ir zemāks salīdzinājumā ar citur sastopamo šīs pašas sugas un varietātes lakricu, un tieši šā iemesla dēļ Kalabrijas lakrica ir ļoti pieprasīta tirgū. Nesenu pētījumu rezultāti vēl vairāk liecina par atšķirību starp Kalabrijas lakricu un citos blakus reģionos augošu lakricu glicirizīnskābes satura ziņā – Kalabrijas lakricsaknē tās ir ievērojami mazāk nekā citos reģionos iegūtās lakricsaknēs –, turklāt zemāks ir arī cukuru saturs tajā. Kāds cits nesens pētījums attiecībā uz gaistošās frakcijas saturu liecina, ka Kalabrijas lakricsaknē tās sastāvs ir citāds salīdzinājumā ar citur Itālijā vai ārvalstīs audzētām lakricsaknēm. Visbeidzot, salīdzinot Kalabrijas lakricsaknes ekstraktu ar citās zemēs audzētu lakricsakņu ekstraktu, atklājās, ka Kalabrijas lakricsaknē ir īpašs fenolu kvalitatīvais un kvantitatīvais sastāvs.

Īpaši raksturīgi ir tas, ka likviritigenīna un izolikviritigenīna procentuālais daudzums ir niecīgs, savukārt likohalkona A daudzums ir ievērojams, turpretim citos lakricsaknes paraugos vai nu tā nav vispār, vai tas ir kopā ar likohalkonu B.

Kalabrija ģeogrāfiskajā un reljefa ziņā ir unikāls reģions salīdzinājumā ar pārējiem Itālijas reģioniem. Būdama Itālijas pussalas galējā strēle, Kalabrija pati par sevi vien tiek uzskatīta par garu un šauru pussalu, kurai jūras krasta kopējais garums ir aptuveni 800 km; daži aspekti to dara līdzīgu Apūlijai (Puglia), taču citādā ziņā tā krasi atšķiras no šā reģiona.

Puglia

Augstās Apenīnu kalnu grēdas gareniski dala Kalabriju divās daļās – šāda ainaviskā parādība Itālijas reģionu vidū ir unikāla. Ģeogrāfiskā konfigurācija un reljefs nosaka Kalabrijas unikālos un ļoti īpašos bioloģiskos, augsnes un klimatiskos apstākļus salīdzinājumā ar Apenīnu pussalas pārējo daļu, no kuras tā atšķiras ar vidējiem temperatūras rādītājiem, diennakts temperatūras starpībām, mitrumu, lietus daudzumu un nokrišņu sadalījumu, vēju, kā arī saules gaismas stiprumu un starojumu, tātad arī augsnes temperatūru; šie faktori pārliecinoši pierādīti ar virkni zinātnisku pētījumu.

Gadsimtu gaitā šī suga selektīvi pielāgojusies stiprajai savdabīgās vides ietekmei, kura noteikusi vietējās lakricsaknes ķīmisko sastāvu, uzturvērtību un aromātiskumu, kas dara Kalabrijas lakricsakni par produktu ar īpaša tipa ķīmisko sastāvu: “Liquirizia di Calabria”.

Šis īpašais lakricas tips ir Kalabrijas atšķirības pazīme, kas pazīstama kopš XVII gadsimta, kā to apliecina daudzie dokumenti, tostarp slavenais Trattato di terapeutica e farmacologia (“Traktāts par ārstēšanu un farmakoloģiju”), I sēj. (1903), kurā teikts, ka “(..) suga, no kuras tā iegūta, ir Glycyrrhiza glabra (tauriņziešu dzimtas pākšaugs), kas pieder pie Eiropas dienvidrietumu floras (..). Dažos gadījumos šo ārstniecības sakni pazīst ar nosaukumu “Liquirizia di Calabria”, lai atšķirtu to no Krievijas lakricsaknes, kas ir gaišākā krāsā un ko iegūst no Glycyrrhiza glandulifera jeb echinata sugas auga, kas aug Eiropas dienvidaustrumos.” Turklāt slavenās Encyclopaedia Britannica četrpadsmitajā izdevumā (1928) norādīts, ka “(..) The preparation of the juice is a widely extended industry along the Mediterranean coast, but the quality best appreciated in Great Britain is Made in Calabria (..)” (“(..) sulas iegūšana Vidusjūras piekrastē ir plaši izplatīta rūpniecības nozare, bet kvalitātes ziņā visiecienītākā Lielbritānijā ir tā, kas gatavota Kalabrijā (..)”). Encyclopaedia Britannica izteikto vērtējumu apstiprina Amerikas Savienoto Valstu Ārlietu ministrijas ziņojums ar nosaukumu The licorice plant (“Lakricas augs”) (1985).

Trattato di terapeutica e farmacologia

Glycyrrhiza glabra

Glycyrrhiza glandulifera

echinata

Encyclopaedia Britannica

(..) The preparation of the juice is a widely extended industry along the Mediterranean coast, but the quality best appreciated in Great Britain is Made in Calabria (..)

Encyclopaedia Britannica

The licorice plant

Ar nosaukumu “Liquirizia di Calabria” apzīmē sarežģīta sastāva “produktu” – dabas un cilvēka darba augli, kura gatavošana pārmantota vairāku gadsimtu gaitā un kurš ir Kalabrijas reģiona tradīcijas simbols, kā redzams Dipinto di Saint-Non, kas datējama ar XVIII gadsimta beigām, Vincenzo Paula (1864) darbā Stato delle persone in Calabria - I concari, SVIMEZ dokumentā Piante officinali in Calabria: presupposti e prospettive (1951), Pece e liquirizia nei casali cosentini del Settecento: forma d’industrie e forze di lavoro d’Augusto Placanica (1980), Gennaro Matacena darbā I “Conci” e la produzione del succo di liquerizia in Calabria, kas sarakstīts 1986. gadā, Vittorio Marzi un citu sarakstītajā darbā La dolce industria -, Conci e liquirizia in provincia di Cosenza dal XVIII al XX secolo (1991), kā arī daudzos tekstos, kas publicēti no 1700. līdz 2000. gadam. Kalabrijā XVIII gadsimta otrajā pusē lakricu audzēja visā Jonijas jūras piekrastē, jo īpaši gar Lukānijas (Lucania) ziemeļu robežu un plašajā Sibari līdzenumā, kur tās bija lielos daudzumos apgabalos līdz Krotonei un Redžo Kalabrijai (Reggio Calabria). Bet daudz lakricas audzēja arī Krāti upes ielejā, kura no Kozencas (Cosenza) ietek Sibari līdzenumā, kā arī plašās joslās Tirēnu jūras piekrastes apgabalā.

Dipinto di Saint-Non

Vincenzo Paula

Stato delle persone in Calabria - I concari

SVIMEZ

Piante officinali in Calabria: presupposti e prospettive

Pece e liquirizia nei casali cosentini del Settecento: forma d’industrie e forze di lavoro d’Augusto Placanica

Gennaro Matacena

I “Conci” e la produzione del succo di liquerizia in Calabria

Vittorio Marzi

La dolce industria -, Conci e liquirizia in provincia di Cosenza dal XVIII al XX secolo

Lucania

Reggio Calabria

Cosenza

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

Produkta specifikācijas konsolidētā redakcija ir pieejama šādā tīmekļa vietnē: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

vai

tieši atverot Lauksaimniecības pārtikas un mežsaimniecības politikas ministrijas tīmekļa vietnes mājaslapu (www.politicheagricole.it), uzklikšķinot uz Prodotti DOP IGP (ekrāna augšdaļas labajā pusē), tad uz Prodotti DOP IGP STG (ekrāna kreisajā malā) un, visbeidzot, uz Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE.

Prodotti DOP IGP

Prodotti DOP IGP STG

Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE

---

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

| 13.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/35

---

EBTA Uzraudzības iestādes paziņojums par valsts atbalsta atgūšanas procentu likmēm un atsauces/diskonta likmēm, ko EBTA valstīm piemēro no 2018. gada 1. decembra

(Publicēts saskaņā ar Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu VII daļā minētajiem noteikumiem par atsauces un diskonta likmēm un Uzraudzības iestādes 2004. gada 14. jūlija Lēmuma Nr. 195/04/COL (1)
  10. pantu)

(2018/C 449/08)

Bāzes likmes aprēķina saskaņā ar nodaļu par atsauces un diskonta likmju noteikšanas metodi Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādnēs, kurās grozījumi izdarīti ar Uzraudzības iestādes 2008. gada 17. decembra Lēmumu Nr. 788/08/COL. Piemērojamās atsauces likmes iegūst, bāzes likmei pieskaitot attiecīgos uzcenojumus, kā noteikts Valsts atbalsta pamatnostādnēs.

Bāzes likmes ir noteiktas šādi:

| | Islande | Lihtenšteina | Norvēģija |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.7.2017.–31.8.2017. | 6,18 | -0,50 | 1,08 |
| 1.9.2017.–30.11.2017. | 5,20 | -0,50 | 1,08 |
| 1.12.2017.–31.12.2017. | 5,20 | -0,50 | 0,89 |
| 1.1.2018.–30.4.2018. | 4,84 | -0,52 | 0,88 |
| 1.5.2018.–30.11.2018. | 4,84 | -0,52 | 1,04 |
| 1.12.2018.–31.12.2018. | 4,84 | -0,52 | 1,20 |

Islande

Lihtenšteina

Norvēģija

1.7.2017.–31.8.2017.

6,18

-0,50

1,08

1.9.2017.–30.11.2017.

5,20

-0,50

1,08

1.12.2017.–31.12.2017.

5,20

-0,50

0,89

1.1.2018.–30.4.2018.

4,84

-0,52

0,88

1.5.2018.–30.11.2018.

4,84

-0,52

1,04

1.12.2018.–31.12.2018.

4,84

-0,52

1,20

---

(1)  OV L 139, 25.5.2006., 37. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 26, 25.5.2006., 1. lpp.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 13.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/36

---

Paziņojums par spēkā esošo antidempinga maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam: nosaukuma maiņa vienam uzņēmumam, kam piemēro antidempinga maksājuma likmi, kura noteikta izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās

(2018/C 449/09)

Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes keramikas flīžu importam ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2179 (1) noteikts galīgais antidempinga maksājums.

Uzņēmums Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd, Taric papildu kods B221, kam piemēro 30,6 % antidempinga maksājuma likmi, kura noteikta izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, informēja Komisiju, ka tas ir mainījis nosaukumu, kā norādīts turpmāk.

Uzņēmums lūdza Komisiju apstiprināt, ka nosaukuma maiņa neietekmē tā tiesības uz individuālo maksājuma likmi, kas tam piemērota ar iepriekšējo nosaukumu.

Komisija ir pārbaudījusi iesniegto informāciju un secinājusi, ka uzņēmuma nosaukuma maiņa nekādi neietekmē konstatējumus, kas izklāstīti Īstenošanas regulā (ES) 2017/2179.

Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2017/2179 I pielikumā ietvertā norāde:

| Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd | B221 |
| --- | --- |

Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd

B221

būtu jālasa šādi:

| Tianjin Honghui Creative Technology Co., Ltd | B221 |
| --- | --- |

Tianjin Honghui Creative Technology Co., Ltd

B221

Taric papildu kodu B221, kas iepriekš piešķirts uzņēmumam Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd, piemēro uzņēmumam Tianjin Honghui Creative Technology Co., Ltd.

---

(1)  OV L 307, 23.11.2017., 25. lpp.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 13.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 449/37 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 449/37

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9206 – Equistone Partners Europe / Courir)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2018/C 449/10)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | Equistone Partners Europe S.A.S (“EPE SAS”, Francija), |
| --- | --- |

—

Equistone Partners Europe S.A.S (“EPE SAS”, Francija),

| — | Courir France S.A.S (“Courir”, Francija). |
| --- | --- |

—

Courir France S.A.S (“Courir”, Francija).

Uzņēmums EPE SAS Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār Courir.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | EPE SAS ir ieguldījumu uzņēmums, kas izveidots kā vienkāršota akciju sabiedrība, kura veic ieguldījumus uzņēmumos, kuru vērtība ir 50–500 miljoni euro, |
| --- | --- |

—

EPE SAS ir ieguldījumu uzņēmums, kas izveidots kā vienkāršota akciju sabiedrība, kura veic ieguldījumus uzņēmumos, kuru vērtība ir 50–500 miljoni euro,

| — | Courir darbojas apavu un – mazākā apmērā – sporta apģērbu un piederumu mazumtirdzniecībā specializētajos veikalos. |
| --- | --- |

—

Courir darbojas apavu un – mazākā apmērā – sporta apģērbu un piederumu mazumtirdzniecībā specializētajos veikalos.

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9206 – Equistone Partners Europe / Courir

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzam izmantot šādu kontaktinformāciju.

| E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fakss +32 22964301 |
| Pasta adrese: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pasts: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---