# Europeiska unionens C 367/10 o

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 367 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 61 årgången10 oktober 2018 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 367

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

61 årgången10 oktober 2018

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | EESK:s 536:e plenarsession, 11.7.2018–12.7.2018 |
| 2018/C 367/01 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Effekterna av en ny koldioxidfri, decentraliserad och digitaliserad energiförsörjningsstruktur på arbetstillfällena och de regionala ekonomierna (Yttrande på eget initiativ) | 1 |
| 2018/C 367/02 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Transporternas roll för uppnåendet av målen för hållbar utveckling och konsekvenserna för EU:s politiska beslutsfattande [yttrande på eget initiativ] | 9 |
| 2018/C 367/03 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s koncept avseende genomförandet av omställningar i en digitaliserad arbetsmiljö – ett viktigt bidrag till en vitbok om framtidens arbete [Förberedande yttrande på begäran av det österrikiska ordförandeskapet] | 15 |
| 2018/C 367/04 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Situationen för kvinnor med funktionsnedsättning (Förberedande yttrande på begäran av Europaparlamentet) | 20 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

EESK:s 536:e plenarsession, 11.7.2018–12.7.2018

2018/C 367/01

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Effekterna av en ny koldioxidfri, decentraliserad och digitaliserad energiförsörjningsstruktur på arbetstillfällena och de regionala ekonomierna (Yttrande på eget initiativ)

1

2018/C 367/02

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Transporternas roll för uppnåendet av målen för hållbar utveckling och konsekvenserna för EU:s politiska beslutsfattande [yttrande på eget initiativ]

9

2018/C 367/03

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s koncept avseende genomförandet av omställningar i en digitaliserad arbetsmiljö – ett viktigt bidrag till en vitbok om framtidens arbete [Förberedande yttrande på begäran av det österrikiska ordförandeskapet]

15

2018/C 367/04

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Situationen för kvinnor med funktionsnedsättning (Förberedande yttrande på begäran av Europaparlamentet)

(Förberedande yttrande på begäran av Europaparlamentet)

20

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN |
| | EESK:s 536:e plenarsession, 11.7.2018–12.7.2018 |
| 2018/C 367/05 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 vad gäller vissa avgifter på gränsöverskridande betalningar i unionen och valutaväxlingsavgifter [COM(2018) 163 final – 2018/0076 (COD)] | 28 |
| 2018/C 367/06 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller tillämpningen av Euro 5-steget på typgodkännande av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar [COM(2018) 137 final – 2018/0065 (COD)] | 32 |
| 2018/C 367/07 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer, om ändring av bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 och om upphävande av förordning (EU) nr 98/2013 om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer [COM(2018) 209 final – 2018/0103 (COD)] | 35 |
| 2018/C 367/08 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen [COM(2018) 259 final – 2018/0123 (COD)] | 39 |
| 2018/C 367/09 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller minsta förlusttäckning för nödlidande exponeringar [COM(2018) 134 final – 2018/0060 (COD)] – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om kreditförvaltare, kreditförvärvare och återvinning av säkerhet [COM(2018) 135 final – 2018/0063 (COD)] | 43 |
| 2018/C 367/10 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om tillämplig lag på egendomsrättsliga verkningar av transaktioner med värdepapper [COM(2018) 89 final] – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG och av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU avseende gränsöverskridande distribution av kollektiva investeringsfonder [COM(2018) 92 final – 2018/0041 (COD)] – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar [COM(2018) 96 final – 2018/0044 (COD)] – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om underlättande av gränsöverskridande distribution av kollektiva investeringsfonder och om ändring av förordningarna (EU) nr 345/2013 och (EU) nr 346/2013 [COM(2018) 110 final – 2018/0045 (COD)] | 50 |
| 2018/C 367/11 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller exponeringar i form av säkerställda obligationer [COM(2018) 93 final – 2018/0042 (COD)] – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om emission av säkerställda obligationer och offentlig tillsyn över säkerställda obligationer och om ändring av direktiv 2009/65/EG och direktiv 2014/59/EU [COM(2018) 94 final – 2018/0043 (COD)] | 56 |
| 2018/C 367/12 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Handlingsplanen för fintech – ett viktigt steg mot en mer konkurrenskraftig europeisk finanssektor [COM(2018) 109 final] | 61 |
| 2018/C 367/13 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2014/65/EU om marknader för finansiella instrument [COM(2018) 99 final – 2018/0047 (COD)] – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster för företag [COM(2018) 113 final – 2018/0048 (COD)] | 65 |
| 2018/C 367/14 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om fastställande av regler med avseende på bolagsbeskattning av en betydande digital närvaro [COM(2018) 147 final – 2018/0072 (CNS)] – Förslag till rådets direktiv om ett gemensamt system för skatt på inkomster från tillhandahållande av vissa digitala tjänster [COM(2018) 148 final – 2018/0073 (CNS)] | 73 |
| 2018/C 367/15 | Yttrande Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om säkrare identitetskort för unionsmedborgare och uppehållshandlingar som utfärdas till unionsmedborgare och deras familjemedlemmar när de utövar rätten till fri rörlighet [COM(2018) 212 final – 2018/0104 (COD)] | 78 |
| 2018/C 367/16 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om fastställande av bestämmelser för att underlätta användning av finansiell information och andra uppgifter för att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra vissa brott och om upphävande av rådets beslut 2000/642/RIF [COM(2018) 213 final – 2018/0105 (COD)] | 84 |
| 2018/C 367/17 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska utlämnandeorder och bevarandeorder för elektroniska bevis i straffrättsliga förfaranden [COM (2018) 225 final – 2018/0108 (COD)] – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om fastställande av harmoniserade bestämmelser för utseende av rättsliga företrädare för insamling av bevisning i straffrättsliga förfaranden [COM(2018) 226 final – 2018/0107(COD)] | 88 |
| 2018/C 367/18 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om långlivade organiska föroreningar (omarbetning) [COM(2018) 144 final – 2018/0070 (COD)] | 93 |
| 2018/C 367/19 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om en övervakningsram för den cirkulära ekonomin [COM(2018) 29 final] | 97 |
| 2018/C 367/20 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för de fisken som utnyttjar demersala bestånd i västra Medelhavet [COM(2018) 115 final – 2018/0050 (COD)] | 103 |
| 2018/C 367/21 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om kvaliteten på dricksvatten (omarbetning) [COM(2017) 753 final – 2017/0332 (COD)] | 107 |
| 2018/C 367/22 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförandet och driften av toppdomännamnet .eu och om upphävande av förordning (EG) nr 733/2002 och kommissionens förordning (EG) nr 874/2004 [COM(2018) 231 final – 2018/0110 (COD)] | 112 |
| 2018/C 367/23 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiven 2006/112/EG och 2008/118/EG vad gäller inkluderingen av den italienska kommunen Campione d’Italia och den italienska delen av Luganosjön i unionens tullområde och i den territoriella tillämpningen av direktiv 2008/118/EG [COM(2018) 261 final – 2018/0124 (CNS)] | 117 |
| 2018/C 367/24 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller perioden för frivillig tillämpning av förfarandet för omvänd betalningsskyldighet på leveranser av vissa varor och tjänster som är känsliga för bedrägerier och mekanismen för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri [COM(2018) 298 final – 2018/0150(CNS)] | 118 |
| 2018/C 367/25 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 110/2008 vad gäller nominella mängder för utsläppande på unionsmarknaden av enkeldestillerad shochu som framställts i enkelpanna och buteljerats i Japan [COM(2018) 199 final – 2018/0097 COD] | 119 |
| 2018/C 367/26 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Brasilien av utsädesodlingar av foderväxter och stråsäd och om likvärdighet av utsäde av foderväxter och stråsäd som produceras i Brasilien, samt vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Moldavien av utsädesodlingar av stråsäd, köksväxter och olje- och spånadsväxter och om likvärdighet av utsäde av stråsäd, köksväxter och olje- och spånadsväxter som produceras i Moldavien [COM(2017) 643 final – 2017/0297 (COD)] | 120 |

III   Förberedande akter

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

EESK:s 536:e plenarsession, 11.7.2018–12.7.2018

2018/C 367/05

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 vad gäller vissa avgifter på gränsöverskridande betalningar i unionen och valutaväxlingsavgifter [COM(2018) 163 final – 2018/0076 (COD)]

[COM(2018) 163 final – 2018/0076 (COD)]

28

2018/C 367/06

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller tillämpningen av Euro 5-steget på typgodkännande av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar [COM(2018) 137 final – 2018/0065 (COD)]

[COM(2018) 137 final – 2018/0065 (COD)]

32

2018/C 367/07

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer, om ändring av bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 och om upphävande av förordning (EU) nr 98/2013 om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer [COM(2018) 209 final – 2018/0103 (COD)]

[COM(2018) 209 final – 2018/0103 (COD)]

35

2018/C 367/08

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen [COM(2018) 259 final – 2018/0123 (COD)]

[COM(2018) 259 final – 2018/0123 (COD)]

39

2018/C 367/09

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller minsta förlusttäckning för nödlidande exponeringar [COM(2018) 134 final – 2018/0060 (COD)] – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om kreditförvaltare, kreditförvärvare och återvinning av säkerhet [COM(2018) 135 final – 2018/0063 (COD)]

[COM(2018) 134 final – 2018/0060 (COD)]

[COM(2018) 135 final – 2018/0063 (COD)]

43

2018/C 367/10

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om tillämplig lag på egendomsrättsliga verkningar av transaktioner med värdepapper [COM(2018) 89 final] – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG och av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU avseende gränsöverskridande distribution av kollektiva investeringsfonder [COM(2018) 92 final – 2018/0041 (COD)] – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar [COM(2018) 96 final – 2018/0044 (COD)] – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om underlättande av gränsöverskridande distribution av kollektiva investeringsfonder och om ändring av förordningarna (EU) nr 345/2013 och (EU) nr 346/2013 [COM(2018) 110 final – 2018/0045 (COD)]

[COM(2018) 89 final]

[COM(2018) 92 final – 2018/0041 (COD)]

[COM(2018) 96 final – 2018/0044 (COD)]

[COM(2018) 110 final – 2018/0045 (COD)]

50

2018/C 367/11

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller exponeringar i form av säkerställda obligationer [COM(2018) 93 final – 2018/0042 (COD)] – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om emission av säkerställda obligationer och offentlig tillsyn över säkerställda obligationer och om ändring av direktiv 2009/65/EG och direktiv 2014/59/EU [COM(2018) 94 final – 2018/0043 (COD)]

[COM(2018) 93 final – 2018/0042 (COD)]

[COM(2018) 94 final – 2018/0043 (COD)]

56

2018/C 367/12

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Handlingsplanen för fintech – ett viktigt steg mot en mer konkurrenskraftig europeisk finanssektor [COM(2018) 109 final]

[COM(2018) 109 final]

61

2018/C 367/13

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2014/65/EU om marknader för finansiella instrument [COM(2018) 99 final – 2018/0047 (COD)] – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster för företag [COM(2018) 113 final – 2018/0048 (COD)]

[COM(2018) 99 final – 2018/0047 (COD)]

[COM(2018) 113 final – 2018/0048 (COD)]

65

2018/C 367/14

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om fastställande av regler med avseende på bolagsbeskattning av en betydande digital närvaro [COM(2018) 147 final – 2018/0072 (CNS)] – Förslag till rådets direktiv om ett gemensamt system för skatt på inkomster från tillhandahållande av vissa digitala tjänster [COM(2018) 148 final – 2018/0073 (CNS)]

[COM(2018) 147 final – 2018/0072 (CNS)]

[COM(2018) 148 final – 2018/0073 (CNS)]

73

2018/C 367/15

Yttrande Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om säkrare identitetskort för unionsmedborgare och uppehållshandlingar som utfärdas till unionsmedborgare och deras familjemedlemmar när de utövar rätten till fri rörlighet [COM(2018) 212 final – 2018/0104 (COD)]

[COM(2018) 212 final – 2018/0104 (COD)]

78

2018/C 367/16

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om fastställande av bestämmelser för att underlätta användning av finansiell information och andra uppgifter för att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra vissa brott och om upphävande av rådets beslut 2000/642/RIF [COM(2018) 213 final – 2018/0105 (COD)]

[COM(2018) 213 final – 2018/0105 (COD)]

84

2018/C 367/17

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska utlämnandeorder och bevarandeorder för elektroniska bevis i straffrättsliga förfaranden [COM (2018) 225 final – 2018/0108 (COD)] – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om fastställande av harmoniserade bestämmelser för utseende av rättsliga företrädare för insamling av bevisning i straffrättsliga förfaranden [COM(2018) 226 final – 2018/0107(COD)]

[COM (2018) 225 final – 2018/0108 (COD)]

[COM(2018) 226 final – 2018/0107(COD)]

88

2018/C 367/18

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om långlivade organiska föroreningar (omarbetning) [COM(2018) 144 final – 2018/0070 (COD)]

[COM(2018) 144 final – 2018/0070 (COD)]

93

2018/C 367/19

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om en övervakningsram för den cirkulära ekonomin [COM(2018) 29 final]

[COM(2018) 29 final]

97

2018/C 367/20

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för de fisken som utnyttjar demersala bestånd i västra Medelhavet [COM(2018) 115 final – 2018/0050 (COD)]

[COM(2018) 115 final – 2018/0050 (COD)]

103

2018/C 367/21

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om kvaliteten på dricksvatten (omarbetning) [COM(2017) 753 final – 2017/0332 (COD)]

[COM(2017) 753 final – 2017/0332 (COD)]

107

2018/C 367/22

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförandet och driften av toppdomännamnet .eu och om upphävande av förordning (EG) nr 733/2002 och kommissionens förordning (EG) nr 874/2004 [COM(2018) 231 final – 2018/0110 (COD)]

[COM(2018) 231 final – 2018/0110 (COD)]

112

2018/C 367/23

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiven 2006/112/EG och 2008/118/EG vad gäller inkluderingen av den italienska kommunen Campione d’Italia och den italienska delen av Luganosjön i unionens tullområde och i den territoriella tillämpningen av direktiv 2008/118/EG [COM(2018) 261 final – 2018/0124 (CNS)]

[COM(2018) 261 final – 2018/0124 (CNS)]

117

2018/C 367/24

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller perioden för frivillig tillämpning av förfarandet för omvänd betalningsskyldighet på leveranser av vissa varor och tjänster som är känsliga för bedrägerier och mekanismen för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri [COM(2018) 298 final – 2018/0150(CNS)]

[COM(2018) 298 final – 2018/0150(CNS)]

118

2018/C 367/25

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 110/2008 vad gäller nominella mängder för utsläppande på unionsmarknaden av enkeldestillerad shochu som framställts i enkelpanna och buteljerats i Japan [COM(2018) 199 final – 2018/0097 COD]

[COM(2018) 199 final – 2018/0097 COD]

119

2018/C 367/26

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Brasilien av utsädesodlingar av foderväxter och stråsäd och om likvärdighet av utsäde av foderväxter och stråsäd som produceras i Brasilien, samt vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Moldavien av utsädesodlingar av stråsäd, köksväxter och olje- och spånadsväxter och om likvärdighet av utsäde av stråsäd, köksväxter och olje- och spånadsväxter som produceras i Moldavien [COM(2017) 643 final – 2017/0297 (COD)]

[COM(2017) 643 final – 2017/0297 (COD)]

120

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

EESK:s 536:e plenarsession, 11.7.2018–12.7.2018

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/1

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Effekterna av en ny koldioxidfri, decentraliserad och digitaliserad energiförsörjningsstruktur på arbetstillfällena och de regionala ekonomierna

(Yttrande på eget initiativ)

(2018/C 367/01)

| Föredragande: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Föredragande:

Lutz RIBBE

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av facksektionen | 28.6.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 11.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 123/1/1 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

15.2.2018

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig facksektion

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av facksektionen

28.6.2018

Antagande vid plenarsessionen

11.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

123/1/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Omställningen av energisystemet till en koldioxidfri, decentraliserad och digitaliserad försörjning erbjuder stora möjligheter – särskilt för strukturellt svaga regioner och landsbygdsområden i Europa. Utbyggnaden av förnybar energi kan ge betydande positiva effekter på sysselsättningen och utformas på ett sådant sätt att helt nya impulser uppnås för den regionala ekonomin. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Framför allt finns det potential för att ömsesidigt stärka de positiva effekterna av den europeiska energi- och sammanhållningspolitiken. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) beklagar att kommissionen och medlemsstaterna ännu inte fullt ut har insett denna potential, och än mindre tagit vara på den. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Sedan sammanhållningspolitiken fick sin nya utformning bidrar den visserligen till att främja förnybar energi och energieffektivitet, vilket vi välkomnar. EU:s energipolitik har däremot hitintills knappt understött sammanhållningspolitiken. Man har inte insett att förnybar energi avsevärt skulle kunna gynna den ekonomiska utvecklingen just i de missgynnade regionerna. Här missar man en enorm politisk potential för regional tillväxt. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | För att förverkliga denna potential måste regionerna ges möjlighet och stöd att via utbyggnaden av förnybar energi och den specifika nätinfrastruktur som är kopplad till denna stimulera tillväxten i den regionala ekonomin och säkerställa ett brett samhällsdeltagande i denna tillväxt. En form av deltagande som är särskilt viktig för att skapa regionalt mervärde är en förstärkt roll för konsumenterna. Tack vare bl.a. digitaliseringen skulle konsumenterna som ”prosumenter” kunna ta ett helt nytt energiekonomiskt ansvar, uppnå ekonomisk delaktighet och stödja större politiska målsättningar genom strategin för ”klimatinsatser på gräsrotsnivå”. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Det är viktigt att följa en övergripande regionalekonomisk strategi i samband med utbyggnaden av förnybar energi. Med detta menas att produktionen och användningen av förnybar energi – närmare bestämt sektorerna elektricitet, värme och rörlighet horisontellt – samordnas med varandra på lokal nivå. Här skulle artificiell intelligens och ”smarta nät” kunna ge ett viktigt bidrag. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | I vilken utsträckning regionerna lyckas med detta kan härledas ur förhållandet mellan den regionala efterfrågan på energi och den förnybara energi som produceras eller som skulle kunna produceras regionalt. EESK rekommenderar att man inom ramen för ”planer för en regional cirkulär energiekonomi” utarbetar analyser som öppnar för en differentierad bedömning av den förnybara energins regionalekonomiska potential för varje enskild region. Planerna bör också ange de sysselsättningspolitiska effekterna för regionen i fråga. För även om energiomställningen rent allmänt kan antas ge upphov till fler arbetstillfällen än dem som fanns inom det hittillsvarande energisystemet, kommer vissa regioner att gynnas mer av denna effekt än andra. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Planerna för en regional cirkulär energiekonomi skulle kunna bilda utgångspunkten för en strukturerad och differentierad dialog med lokalbefolkningen, vilket är viktigt för att a) bibehålla eller vinna lokal acceptans för förnybar energi och b) stärka de regionala ekonomiska centrumen. Kommittén är förvånad över att det hitintills bara har utarbetats sådana analyser och planer i ett fåtal fall. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | En övergripande regionalekonomisk strategi för utbyggnaden av förnybar energi skulle inte bara kunna ge ett viktigt bidrag till EU:s sammanhållningspolitik. Det finns också en rad energipolitiska skäl för en sådan strategi (minskat energiberoende och minskad energifattigdom, stöd för sammankoppling av sektorer, utnyttjande av digitaliseringens innovationspotential, avlastning av nätet). |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Mot denna bakgrund uppmanar EESK kommissionen och medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att förverkliga en övergripande energiekonomisk strategi för utbyggnaden av förnybar energi: definition av energiregioner, stöd för empiriska kartläggningar av förhållandet mellan den regionala efterfrågan på energi och den förnybara energi som produceras eller kan produceras lokalt, riktad ut- och fortbildning, incitament för genomförandet (t.ex. via stöd till utbyggnaden av infrastruktur för förnybar energi), öppning av näten och en lämplig prissättning av nätkostnader. |
| --- | --- |

1.9

2.   Bakgrund

| 2.1 | Europeiska unionens energiförsörjning och energipolitik står inför genomgripande förändringar. Dessa berör inte bara produktionen (bort från kolhaltiga fossila energikällor i riktning mot utbyggnad av förnybar energi), utan kommer dessutom att medföra enorma strukturförändringar, både när det gäller platsen för energiproduktionen (bort från stora centrala kraftverk i riktning mot mer decentraliserade strukturer) och utbuds- och konsumtionsstrukturen (nya aktörer samt konsumtions- och fördelningsmodeller, bland annat till följd av digitaliseringen). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESK har redan utarbetat en rad yttranden om energiomställningens följder för de regioner som kommer att påverkas negativt, t.ex. kolregionerna (1). I dessa regioner har många människor redan förlorat sina jobb. Ytterligare förluster av arbetstillfällen går knappast att undvika. Just därför är det så viktigt att på ett tidigt stadium uppmärksamma den kommande strukturförändringen och låta den åtföljas av politiska stödåtgärder för att så långt som möjligt minimera och dämpa de ekonomiska och sociala effekterna. ReK välkomnar kommissionens första initiativ i detta avseende (2). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESK noterar dock att de positiva förändringar som bland annat skulle kunna leda till regionalt mervärde och skapande av sysselsättning hitintills endast har diskuterats marginellt. I skälen till det nuvarande direktivet om förnybar energi (2009/28/EG) tar kommissionen på vissa ställen förvisso upp den förnybara energins betydelse för den regionala ekonomiska utvecklingen, men i samband med våra efterforskningar har vi tvingats konstatera att det a) knappt finns studier om vilka regionalekonomiska effekter utbyggnaden av förnybar energi kan få och det b) inte går att utläsa någon strategi, inom vare sig kommissionen eller medlemsstaterna, för att mer målinriktat koppla samman energipolitik och regional utveckling i praktiken. Någon identifierbar politisk strategi för att fullt ut ta vara på ovannämnda potential är det således inte frågan om. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Samtidigt finns det redan i dag ett mycket stort antal positiva exempel på småskalig utbyggnad av förnybar energi på lokal och regional nivå runtom i Europa. T.ex. har man – för bara nämna ett exempel – inrättat ett trävärmeverk i Langres i östra Frankrike (en ort med 10 000 invånare), som via ett närvärmenät på 5 km försörjer 22 varmvattenberedningsanläggningar och indirekt bland annat ett hotell, ett äventyrsbad och ett ålderdomshem. Per år sparar man in 3 400 ton koldioxid. Något som är anmärkningsvärt i samband med många av dessa initiativ är att deras regionalekonomiska relevans sällan utvärderas systematiskt. Här kan man konstatera att det råder en stor ”brist på statistiska kunskaper”. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | I Feldheim (nära Berlin) har man emellertid konsekvent sedan ca 20 år tillbaka utnyttjat de lokala resurserna för lokal energiproduktion och energiförsörjning och man redogör dessutom utförligt för effekterna för den regionala ekonomin. Byns elbehov täcks nu flera gånger om och dess uppvärmningsbehov täcks fullständigt. Vid sidan av de direkta intäkterna från energiförsäljningen är utgiftsbesparingarna anmärkningsvärda: invånarna här betalar endast 16,6 cent/kWh för sin el, vilket motsvarar strax över 50 % av det genomsnittliga elpriset i Tyskland. I en konsekvent bedriven cirkulär energiekonomi är lokalbefolkningen djupt involverad som en drivande kraft (3). |
| --- | --- |

2.5

För EESK är det viktigt att övergripande väga dessa potentiella positiva regionalekonomiska effekter mot energiomställningens omnämnda negativa effekter.

| 2.6 | Detta yttrande på eget initiativ bör bidra till att äntligen få igång en fördjupad diskussion, genom att beskriva potentialen, ge exempel och ta upp brister. |
| --- | --- |

2.6

3.   Den förnybara energins betydelse för den ekonomiska och sociala utvecklingen i EU och dess regioner

| 3.1 | EU är världens största energiimportör: 53 % av vårt primära energibehov täcks av importer, till en årlig totalsumma på över 400 miljarder euro. EU:s energiberoende är ett allvarligt samhällsekonomiskt och geopolitiskt problem. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Syftet med den europeiska energiunionen är att a) öka Europas energitrygghet genom att minska energiimporten, b) främja klimatinsatser och c) skapa nya arbetstillfällen. EESK anser att denna makroekonomiska målsättning på europeiskt plan även är meningsfull och bör tillämpas på regional nivå. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Mot denna bakgrund måste främjandet av förnybar energi som en ”inhemsk” energikälla som – till skillnad från fossila resurser – finns att tillgå i alla unionens regioner, inte bara diskuteras av klimatskäl utan även betraktas som ett viktigt regionalekonomiskt mål: energiproduktion kan och bör stimulera de regionala ekonomierna. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ju mer vi lyckas ge regionala aktörer – vare sig det handlar om medborgare, regionala företag eller kommunerna själva – ekonomisk delaktighet i detta, desto större kommer det nödvändiga stödet att bli för utbyggnaden av infrastruktur för förnybar energi. Det regionala mervärdet genom förnybar energi stiger ju aktivare de regionala aktörerna deltar. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Hur en sådan ekonomisk delaktighet kan se ut mer i detalj kan förklaras genom en differentierad syn på värdekedjan för förnybar energi.






  — | Till att börja med bör man nämna de faktiska investeringarna i anläggningar för förnybar energi: Själva anläggningarna ”importeras” för de mesta från andra regioner. Detsamma gäller planeringsprocessen som – särskilt i samband med större projekt – ofta utförs av ingenjörs-/utvecklingsbyråer som ofta inte heller befinner sig i regionen. Påverkan på den regionala ekonomin är därför tämligen begränsad. |
| --- | --- | --- |

3.5

—

Till att börja med bör man nämna de faktiska investeringarna i anläggningar för förnybar energi: Själva anläggningarna ”importeras” för de mesta från andra regioner. Detsamma gäller planeringsprocessen som – särskilt i samband med större projekt – ofta utförs av ingenjörs-/utvecklingsbyråer som ofta inte heller befinner sig i regionen. Påverkan på den regionala ekonomin är därför tämligen begränsad.

| — | Ett omedelbart regionalt mervärde uppstår dock genom drift- och underhållskostnaderna för anläggningarna. Dessa kostnader är dock förhållandevis låga när det gäller anläggningar för förnybar energi. När det gäller vindkraftsanläggningar eller markmonterade solcellsanläggningar har hyresintäkter för lokala markägare en positiv effekt, och utöver detta eventuella skatteintäkter för kommunerna. |
| --- | --- |

—

Ett omedelbart regionalt mervärde uppstår dock genom drift- och underhållskostnaderna för anläggningarna. Dessa kostnader är dock förhållandevis låga när det gäller anläggningar för förnybar energi. När det gäller vindkraftsanläggningar eller markmonterade solcellsanläggningar har hyresintäkter för lokala markägare en positiv effekt, och utöver detta eventuella skatteintäkter för kommunerna.

| — | De egentliga ekonomiska vinsterna från anläggningar för förnybar energi uppstår ur utnyttjandet eller försäljningen av den energi som produceras. För den regionala ekonomin är således avgörande vem som driver anläggningarna, och vem som kan dra nytta av driften. |
| --- | --- |

—

De egentliga ekonomiska vinsterna från anläggningar för förnybar energi uppstår ur utnyttjandet eller försäljningen av den energi som produceras. För den regionala ekonomin är således avgörande vem som driver anläggningarna, och vem som kan dra nytta av driften.

| 3.6 | En form av ekonomisk delaktighet återspeglas i de regionala arbetstillfällen som kan skapas i energisektorn i takt med utbyggnaden av förnybar energi. Ett stort antal studier visar att nettoeffekten av omställningen av energisystemet är klart positiv för sysselsättningen – vilket nyligen visades av en undersökning i Nederländerna (4). Det bör framhållas att denna undersökning visar att alla nederländska provinser kommer att dra nytta av denna positiva effekt. |
| --- | --- |

3.6

För att en sådan positiv utveckling ska kunna uppnås i alla Europas regioner är det nödvändigt att så tidigt som möjligt investera i en motsvarande kompetenshöjning hos befolkningen.

| 3.7 | Det är uppenbart att dessa positiva effekter inte i vartenda fall fullt ut kan kompensera för alla nackdelar med strukturomvandlingen, t.ex. i kolregioner. Omställningen till förnybar energi erbjuder dock stora möjligheter till en positiv utveckling i de många europeiska regioner som i dag är endast importerar energi. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | En annan form av regional ekonomisk delaktighet sker genom direkt deltagande i investeringar i anläggningar för förnybar energi och därmed driften av dem. Kapitalkostnader utgör den största andelen av den totala kostnaden för anläggningar för förnybar energi. För det regionala mervärdet är det därför desto viktigare att regionala aktörer kan investera i sådana anläggningar. Enligt en studie som den tyska delstaten Hessen låtit genomföra kan det regionala mervärdet bli upp till åtta gånger högre om en vindkraftpark drivs i regional regi (5). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | I några regioner i Europa har de politiskt ansvariga insett betydelsen av detta och dragit igång initiativ för att stärka den regionala delaktigheten i förnybar energi, t.ex. Community Empowerment Bill (Skottland), Lov om fremme af vedvarende energi (Danmark), lagen om medborgares och kommuners deltagande (i den tyska delstaten Mecklenburg-Vorpommern) eller strategin för nationellt energioberoende (Litauen). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | En tredje möjlig form av delaktighet består i att konsumenterna direkt kan köpa den energi som produceras i anläggningar i deras region, t.ex. via så kallade elköpsavtal (PPA). Digitaliseringen kommer att möjliggöra elköpsavtal även för mindre energikonsumenter, och kostnadsutvecklingen pekar på att kostnaderna för vindkraft eller solenergi som produceras lokalt i växande utsträckning kommer att ligga under grossistmarknadspriset. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Det finns ytterligare en möjlig effekt som är viktig. När en regional cirkulär energiekonomi genom besparingar eller intäkter från förnybar energi skapar nytt mervärde i en region, eller minskar utflödet av pengar till följd av energiimport, frigörs kapital som även kan investeras i andra sektorer, dvs. utanför energisektorn. Man bör alltså betrakta inte bara de direkta effekterna på sysselsättningen (såsom antalet arbetstillfällen inom sektorn för förnybar energi) utan även de indirekta som kan uppstå genom nya regionala finansieringsflöden. |
| --- | --- |

3.11

4.   Förnybar energi som regionalpolitik – ett ”bästa möjliga scenario” från Polen (Podlaskie)

| 4.1 | Regionen Podlaskie i Polen är ett särskilt tydligt exempel på hur övervägandena i avsnitt 3 kan genomföras på regional nivå. Genom detta exempel visas tydligt hur en ekonomiskt utsatt region kan bedriva framgångsrik regionalpolitik genom utbyggnad av förnybar energi – trots att de nationella förutsättningarna är allt annat än optimala. Det krävs dock en systematisk strategi, vilken kommer att beskrivas närmare i det följande. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | År 2012 antog regionparlamentet (Sejmik) ett regional utvecklingsplan som grundval för genomförandet av operativa program som finansieras genom de europeiska strukturfonderna. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Podlaskie, som hör till de svagaste regionerna i Europa när det gäller utveckling och inkomster, importerar årligen energi för ca 5,2 miljarder zloty (= 1,25 miljarder euro). Regionen saknar egna fossila energikällor. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | I utvecklingsstrategin anges en planerad ”revolution” med fyra målsättningar: 1) Oberoende av elimport. 2) En ökad andel förnybar energi i energiförbrukningen. 3) Minskade koldioxidutsläpp. 4) Ökning av regionens ekonomiska potential, genom att importerade (kolhaltiga) energikällor ersätts med regionala (renare) energiformer. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | I Podlaskie har man insett att ”regional energipolitik” bara kan lyckas om man även beaktar aktörsstrukturen på energimarknaden. Målsättningen är att invånare och företagare i Podlaskie ska bli innehavare av de decentraliserade energikällorna. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Sedan slutet av 2016 har kommunen Turośń Kościelna i Podlaskie med hjälp av Eruf-medel organiserat inköp av 38 värmepumpar, 77 solcellsanläggningar och 270 solfångare för sina invånare. Kommunen samordnar beräkningar, beställningar och installationer och utför allt rättsligt och tekniskt arbete å invånarnas vägnar. Investeringarna finansierades till 85 % genom EU:s strukturfonder. Framöver kommer ca 25 % av alla hus att vara utrustade med modern teknik för förnybar energi. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | På basis av den nettomätning som används för små solcellsanläggningar i Polen producerar invånarna sin egen ”gröna” el (inkl. alla tillhörande kostnader) för ca 0,18 zloty/kWh (ca 4,3 cent/kWh). I jämförelse kostar el från nätet (som främst produceras av kol) för närvarande 0,65 zloty/kWh (= 15,5 cent/kWh). Elkostnaderna minskas därmed med omkring 75 % – inbesparingar som kommer den regionala ekonomin till del. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Regionpresidentens kansli har tagit fasta på denna strategi och möjliggjorde 2017 liknande projekt i 62 andra kommuner. Sammantaget ansökte man om stöd för ca 4 700 solfångare på tak och 2 250 solcellsanläggningar på hustak med en total kapacitet på drygt 7 MWp. Installationerna ska göras under 2018. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Sedan länge planerar man dock vidare, t.ex. i riktning mot eldrivna transporter. Av de 5,2 miljarder zloty för energiimport som årligen flödar ut ur Podlaskie går omkring 1,5 miljarder zloty enbart till import av bensin och diesel för personbilar. |
| --- | --- |

4.9

| 4.9.1 | Podlaskie har funnit följande lösning på detta: De personbilar som är registrerade i regionen tillryggalägger årligen ca 5,2 miljarder kilometer. Om alla fordon drevs med el skulle man därför vid en förbrukning på 15 kWh/100 km behöva ca 800 000 MWh el. Med dagens kostnad för nätel på 0,63 zloty/kWh skulle man då lägga ca 500 miljoner zloty på detta i stället för de 1,5 miljarder zloty som i dag läggs på fossila drivmedel. Omkring 1 miljard zloty skulle enbart därigenom stanna i regionen och skulle kunna bidra till att stärka ekonomin! |
| --- | --- |

4.9.1

| 4.9.2 | Det mängd elektricitet som krävs skulle kunna produceras med hjälp av omkring 70 (regionalt installerade) vindturbiner. Den årliga elen från en sådan anläggning räcker för att driva ca 7 000 personbilar, en kWh kostar omkring 6–7 cent. Om 7 000 bilister skulle slå sig samman och kooperativt driva en sådan anläggning skulle deras kostnader för att driva elektriska fordon ännu en gång sänkas avsevärt. Detta måste dock möjliggöras både juridiskt och administrativt, t.ex. genom att näten öppnas för peer-to-peer-distribution. Digitaliseringen öppnar för sådana möjligheter, men den politiska verkligheten blockerar dem! |
| --- | --- |

4.9.2

| 4.10 | I Podlaskie överväger man också att använda regionalt producerad vindkraft som ersättning för kol i värmeverk. Vindkraften skulle utnyttjas i både industrivärmepumpar och värmelagring. Detta förefaller mycket ekonomiskt, men likväl befinner sig planerna fortfarande på förplaneringsstadiet. Det finns inte ens medel för att göra en genomförbarhetsstudie. |
| --- | --- |

4.10

5.   Ökat regionalt mervärde genom regional användning av regionalt producerad förnybar energi

| 5.1 | Exemplet Podlaskie visar att en betydelsefull effekt av förnybar energi ligger i dess potential att stärka den regionala köpkraften. För att bedöma denna är det viktigt att inom ramen för en ”regional cirkulär energiekonomi” i första hand uppskatta potentialen, för både el, uppvärmning och transport. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Exemplet termisk solenergi åskådliggör på ett bra sätt potentialen hos detta regionalekonomiska tillvägagångssätt. Det regionala mervärdet av anläggning och drift är lågt, eftersom de även kan medföra negativa effekter, exempelvis när oljeuppvärmningen ersätts varvid arbetstillfällena för försäljare av uppvärmningsolja riskerar att försvinna. Faktum är dock att termisk solenergi faktiskt ger en mycket positiv effekt för konsumenterna. Ju högre andel solenergi de använder för sitt totala värmebehov, i desto högre grad kan de avstå från att importera energiråvaror såsom kol, olja och gas som leder till att köpkraften försvinner från i regionen till fördel för kol-, olje- och gasexporterande länder eller multinationella mineralolje- och naturgaskoncerner. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | På det hela taget förefaller det nödvändigt att i en regional energibalans beräkna i vilken utsträckning man lyckas eller skulle kunna lyckas täcka den regionala energiförbrukningen med regionalt producerad (och i förekommande fall tillfälligt lagrad) förnybar energi. Balansräkningen bör omfatta fyra aspekter:






  1. | Man måste fastställa hur stort regionens energibehov är inom sektorerna el, uppvärmning och rörlighet. Att ta hänsyn till uppvärmnings- och rörlighetssektorn är viktigt av två skäl: För det första står dessa områden för 75 % av energiförbrukningen. För det andra erbjuder uppvärmnings- och mobilitetstillämpningar viktiga flexibiliseringsalternativ som för det mesta endast finns lokalt. |
| --- | --- | --- |

5.3

1.

Man måste fastställa hur stort regionens energibehov är inom sektorerna el, uppvärmning och rörlighet. Att ta hänsyn till uppvärmnings- och rörlighetssektorn är viktigt av två skäl: För det första står dessa områden för 75 % av energiförbrukningen. För det andra erbjuder uppvärmnings- och mobilitetstillämpningar viktiga flexibiliseringsalternativ som för det mesta endast finns lokalt.

| 2. | Man måste utröna vilka möjligheter det finns att täcka detta behov med förnybar energi från regionen. Här måste man också fastställa i vilken utsträckning detta faktiskt leder till en omledning av kapitalflödena som kommer regionen till godo. När det gäller bioenergi beror detta på biomassans ursprung, och i fråga om all förnybar energiteknik på var anläggningarna och de företag som står för installationen och underhållet har sitt ursprung. Dessutom måste man på grundval av operatörsstrukturen och i förekommande fall volymen på den interregionala elförbrukningen fastställa huruvida den omsättning som driften genererar stannar kvar i regionen och därmed innebär att regionala aktörer är ekonomiskt delaktiga. |
| --- | --- |

2.

Man måste utröna vilka möjligheter det finns att täcka detta behov med förnybar energi från regionen. Här måste man också fastställa i vilken utsträckning detta faktiskt leder till en omledning av kapitalflödena som kommer regionen till godo. När det gäller bioenergi beror detta på biomassans ursprung, och i fråga om all förnybar energiteknik på var anläggningarna och de företag som står för installationen och underhållet har sitt ursprung. Dessutom måste man på grundval av operatörsstrukturen och i förekommande fall volymen på den interregionala elförbrukningen fastställa huruvida den omsättning som driften genererar stannar kvar i regionen och därmed innebär att regionala aktörer är ekonomiskt delaktiga.

| 3. | Skillnaden mellan det regionala energibehovet och hur stor andel av detta som kan täckas med regional förnybar energi visar hur mycket energi man måste importera från andra regioner (kapitalutflöde från regionen). Även i framtiden kommer många europeiska regioner inte att kunna avstå från energiimport, på grund av att det är ineffektivt eller oekonomiskt eller helt enkelt inte tekniskt möjligt att täcka regionens hela energibehov regionalt. |
| --- | --- |

3.

Skillnaden mellan det regionala energibehovet och hur stor andel av detta som kan täckas med regional förnybar energi visar hur mycket energi man måste importera från andra regioner (kapitalutflöde från regionen). Även i framtiden kommer många europeiska regioner inte att kunna avstå från energiimport, på grund av att det är ineffektivt eller oekonomiskt eller helt enkelt inte tekniskt möjligt att täcka regionens hela energibehov regionalt.

| 4. | I den mån som regionen producerar mer energi än den förbrukar måste man besluta om vem som ska få del av intäkterna från försäljningen av elen. |
| --- | --- |

4.

I den mån som regionen producerar mer energi än den förbrukar måste man besluta om vem som ska få del av intäkterna från försäljningen av elen.

| 5.4 | En balansräkning över den regionala energiproduktionen och energiförbrukningen bör uppställas för varje enskild europeisk region, men inte vara en rättslig skyldighet. I stället borde det ligga i varje regions egenintresse att frivilligt upprätta en sådan balansräkning. Man bör undersöka huruvida den etablerade kategorin Nuts 3-regioner kan användas för detta ändamål. I vissa fall kan även gränsöverskridande energiregioner vara intressanta, även i anslutning till tanken om ”regionernas Europa”. I detta sammanhang skulle den kontaktpunkt för energiinformation vars inrättande EESK efterlyst i ett tidigare yttrande (6) kunna ha en samordnande roll. |
| --- | --- |

5.4

6.   Den energi- och regionalpolitiska potentialen hos en balanserad eller positiv energibalans

| 6.1 | Om man lyckas förbättra den balans som beskrivs i avsnitt 5 mellan regionalt producerad och regionalt utnyttjad förnybar energi kommer detta att bidra till att minska EU:s energiberoende. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Om regionala aktörer hade större ekonomisk delaktighet i förnybar energi skulle den regionala sammanhållningen förbättras. Detta eftersom missgynnade regioner ofta har den största potentialen när det gäller ytor för förnybar energi, varför den regionalekonomiska effekten av förnybar energi skulle bli som störst där. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Beräkningar av den specifika regionala energibalansen skulle göra det möjligt att ta reda på vilken betydelse energiomställningen har för enskilda regioner. Debatten om strukturomvandling i vissa regioner skulle kunna föras på en solid grund. Lämpliga regionalpolitiska insatser skulle kunna utformas bättre än i dag, då vi talar i relativt övergripande termer om ”kolregioner” eller ”energiöar”. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Huruvida en region är nettoexportör eller nettoimportör av energi eller har en balanserad energibalans får konkret betydelse för de människor som bor där. Man måste föra en dialog med de regionala aktörerna om detta. Det finns ingen perfekt lösning som passar alla regioner. I stället måste man i varje enskild region enas om mer rättvisa lösningar – även med tanke på rumslig rättvisa (”spatial justice”), det vill säga frågan om vad vilka ytor används till. Företrädare för regional politik och förvaltning måste ges lämplig utbildning. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Ju mer man lyckas täcka det regionala energibehovet med regional förnybar energi, desto mindre beroende skulle de konsumenter som lever och arbetar i regionen bli av den globala marknadsprisutvecklingen, särskilt den på olja och gas. Detta är det bästa sättet att minska energifattigdomen och slutkonsumenternas sårbarhet. Eftersom energipriserna blir en allt viktigare faktor vid investeringsbeslut kan man samtidigt höja attraktiviteten hos lokala ekonomiska centrum och industriorter. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Den kommande integreringen av uppvärmnings- och transportsektorerna i elnätet skulle kunna stödjas på ett målinriktat sätt genom incitament för regional användning, och därmed förstärkning, av regionalt producerad förnybar energi. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Digitaliseringen av energisektorn erbjuder stora möjligheter. Även här skulle incitament för att förbättra det regionala utnyttjandet av regionalt producerad förnybar energi kunna hjälpa till att frigöra digitaliseringens särskilda potential och därmed bli innovationsfrämjande. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Målet för den europeiska energiunionen är att stärka medborgarnas och energikonsumenternas roll i energiomställningen. Dock kvarstår de höga barriärerna för marknadsinträde på de mellanregionala energimarknaderna, och stordriftsfördelar spelar en viktig roll (7). Detta är i slutändan en följd av tidigare monopolistiska marknadsstrukturer. På regional nivå är det betydligt lättare för medborgare och konsumenter att utöva sin nya, aktivare roll, dvs. inom en regional cirkulär energiekonomi. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Om regionalt producerad förnybar energi användes regionalt i större utsträckning skulle nätet avlastas och behovet av en massiv utbyggnad av de europeiska elöverföringsnäten eventuellt minska (se även skäl 52 i förslaget till direktiv om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (COM(2016) 767 final)). |
| --- | --- |

6.9

7.   Krav i anslutning till en regional cirkulär energiekonomi

| 7.1 | EESK uppmanar EU:s institutioner att betrakta regional användning av regionalt producerad förnybar energi som ett mål för såväl den europeiska energipolitiken som sammanhållningspolitiken, och att använda balansen mellan den regionala efterfrågan och den regionalt producerade förnybara energin som riktmärke. Detta innebär bland annat att man i samband med det fortsatta främjandet av förnybar energi beaktar särdragen hos den småskaliga energiproduktionen och andra regionala aktörer som inte gynnas av stordriftsfördelar (8). Målet måste särskilt vara att undanröja de hinder för marknadstillträde som inskränker små (regionala) aktörers marknadsmöjligheter. Till hjälp vore även ett europeiskt program för utbildning av regionala aktörer och ett förstärkt utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Detta förutsätter ett strategiskt beslut om att decentralisera energipolitiken. I detta avseende rymmer paketet om ”Ren energi för alla i EU” uppenbart fortfarande alltför många motsättningar mellan en mer decentraliserad och en entydigt centraliserad energipolitik. Vi skulle gärna se att europeiska regionala och lokala myndigheter fick befogenhet att direkt reglera regionala aktörers delaktighet i användningen av regional förnybar energi. Detta skulle också ligga i linje med den etablerade tradition kring kommunala allmännyttiga tjänster som finns i många medlemsstater. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | EESK uppmanar kommissionen att lägga fram en strategi för vilka åtgärder inom den energipolitiska mixen på europeisk, nationell, regional och lokal nivå som bidrar till att främja regional energi. I detta skulle en lämplig version av upphandlingslagstiftningen kunna ingå. Dessutom bör man utveckla en metod enligt vilken regionerna kan upprätta sin specifika energibalans. En webbapplikation för regionala politiker och aktörer, som åtminstone anger ungefärliga resultat, vore önskvärt. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | En omstrukturering av nättarifferna, eventuellt också av andra skatter och avgifter, skulle kunna bidra till uppnåendet av de regionalekonomiska effekter vid utbyggnad av förnybar energi som beskrivs ovan. Exporten och framför allt importen av energi bör prissättas på ett sådant sätt att åtminstone transportkostnaderna beaktas. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Ett differentierat uttag av nättariffer (dvs. att priset för en elhandelstransaktion bestäms av hur många nätnivåer som utnyttjas för att genomföra transaktionen) skulle också, i kombination med en större täckning av det regionala energibehovet med regionalt producerad förnybar energi, göra det lättare att på ett marknadsorienterat sätt fastställa det verkliga behovet av nätutbyggnad. En god sammankoppling av Europas energiregioner kommer visserligen att vara viktig, men detta betyder inte att nätutbyggnad måste prioriteras under alla omständigheter. Det är alltför ofta fallet i dag, utan att detta är ekonomiskt motiverat (9). |
| --- | --- |

7.5

Bryssel den 11 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 303, 19.8.2016, s. 1.

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/news/no-region-left-behind-launch-platform-coal-regions-transition-2017-dec-08_en

2

(3)  För ytterligare detaljer, se presentationen av fallstudien vid EESK:s hearing ”Energiomställningen i Europas regioner – Bedömning av de regionalekonomiska effekterna av övergången till en smart och koldioxidsnål energiförsörjning” den 31 maj 2018, https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/presentations/presentation-michael-knape

3

(4)  Weterings, A. et al. (2018): Effecten van de energietransitie op de regionale arbeidsmarkt – een quickscan (Energiomställningens effekter på den regionala arbetsmarknaden – en kortfattad överblick), PBL, Den Haag, s. 36.

4

(5)  Institut für dezentrale Energietechnologien (2016). Regionale Wertschöpfung in der Windindustrie am Beispiel Nordhessen (Regionalt mervärde inom vindkraftsindustrin: exemplet Nordhessen).

5

(6)  EUT C 262, 25.7.2018, s. 86.

6

(7)  EUT C 288, 31.8.2017, s. 91.

7

(8)  EUT C 246, 28.7.2017, s. 55.

8

(9)  Se Peter, F.; Grimm, V. & Zöttl, G. (2016). Dezentralität und zellulare Optimierung – Auswirkungen auf den Netzausbaubedarf. https://www.fau.de/files/2016/10/Energiestudie_Studie.pdf

9

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/9

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Transporternas roll för uppnåendet av målen för hållbar utveckling och konsekvenserna för EU:s politiska beslutsfattande

[yttrande på eget initiativ]

(2018/C 367/02)

| Föredragande: | Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA |
| --- | --- |

Föredragande:

Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig facksektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av facksektionen | 28.6.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 11.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 136/0/3 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

15.2.2018

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig facksektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av facksektionen

28.6.2018

Antagande vid plenarsessionen

11.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

136/0/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Transportsektorn är viktig för uppnåendet av flera av målen för hållbar utveckling. Den bidrar i hög grad till målen för hållbar utveckling avseende ekonomisk utveckling, industri och små och medelstora företag, samt handel och investeringar. Följaktligen bidrar den också till uppnåendet av de mål för hållbar utveckling som syftar till att främja sysselsättning och välbefinnande och minska ojämlikhet och utestängning. Samtidigt finns det många utmaningar inom transportsektorn när det gäller målen för hållbar utveckling, t.ex. behovet av att minska klimat- och miljöpåverkan, förbättra transportsystemen och trafiksäkerheten och hantera problem som rör sysselsättning och anständigt arbete. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK uppmanar kommissionen att utarbeta en ny och integrerad politisk ram för nästa generation av transportpolitiken, i syfte att lägga grunden för en förbättring av transporter och rörlighet och samtidigt uppnå de sociala och miljömässiga målen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Därför måste EU genom sitt politiska beslutsfattande se till att det råder gynnsamma förutsättningar för att transporterna ska kunna uppfylla människors och företags rörlighetsbehov. Detta förutsätter, mot bakgrund av målen för hållbar utveckling, betydande investeringar i nödvändig infrastruktur, innovation och välfungerande transportsystem, inbegripet kollektivtrafik. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Insatser behöver också göras för att bidra till de mål för hållbar utveckling som hänger ihop med transporternas sociala dimension, till exempel att främja full och produktiv sysselsättning, anständiga arbetsvillkor och kompetensutveckling samt uppnå jämställdhet och ägna särskild uppmärksamhet åt behoven hos personer i utsatta situationer såsom barn, personer med funktionsnedsättning och äldre. Den sociala dialogen bör spela en viktig roll när det gäller att på ett korrekt sätt hantera strukturförändringar. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Målet avseende klimatförändringarna är en mycket stor utmaning för transportsektorn och förutsätter en intensiv utveckling av transportsystemen, införande av en rad olika åtgärder för att fasa ut fossila bränslen samt nya och innovativa rörlighetsstrategier. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Digitalisering och robotisering är exempel på megatrender som påverkar transportsektorns utveckling, och kräver en korrekt förvaltning av möjligheter och utmaningar. Digitaliseringen bidrar till hållbara transporter genom att göra logistiken effektivare, tillhandahålla bättre transportinformation för passagerare och förbättra trafiksäkerheten. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Eftersom transportsektorn är betydelsefull för samhället som helhet är det mycket viktigt att det civila samhället involveras i transportpolitikens utarbetande och genomförande. Den offentliga sektorns roll är grundläggande, men även gräsrotsinsatser och partnerskap bör underlättas för att finna bästa möjliga lösningar för transporter. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK uppmanar vidare kommissionen att bedöma indikatorerna för målen för hållbar utveckling ur ett transportperspektiv och förbättra utarbetandet av indikatorer som är relevanta, ger en realistisk och informativ bild av utvecklingen och ligger i linje med den integrerade strategin. |
| --- | --- |

1.8

2.   Bakgrund

| 2.1 | Målen för hållbar utveckling i FN:s Agenda 2030 täcker på ett övergripande sätt olika aspekter av de ekonomiska, sociala och miljömässiga globala utmaningar som vi står inför. Inget av målen för hållbar utveckling är specifikt inriktat på transport och rörlighet, men transporter har en indirekt koppling till flera av målen. Dessutom är några av de 169 delmål som kompletterar målen direkt knutna till transporter, framför allt de som rör infrastruktur, lokala transportsystem och trafiksäkerhet. På motsvarande sätt är tre av de 232 indikatorer som används för att övervaka framstegen transportrelaterade och mäter transportvolymer, tillgång till kollektivtrafik och dödsfall i trafiken. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Transportsektorns roll varierar när det gäller målen för hållbar utveckling. Målen för hållbar utveckling innebär både möjligheter och utmaningar för transportsektorn, och transportsektorn ska både främja och anpassa sig till genomförandet av dessa mål. ”Transporter” avser här transporter av varor och passagerare och omfattar alla transportsätt. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Syftet med detta initiativyttrande är att






  — | fastställa hur transporterna bidrar till uppnåendet av målen för hållbar utveckling, samt hur dessa mål kan gynna eller forma transportsektorn, |
| --- | --- | --- |

2.3

—

fastställa hur transporterna bidrar till uppnåendet av målen för hållbar utveckling, samt hur dessa mål kan gynna eller forma transportsektorn,

| — | analysera möjliga konsekvenser av kopplingarna mellan transportsektorn och målen för hållbar utveckling för transportrelaterad EU-politik både inom EU och globalt, |
| --- | --- |

—

analysera möjliga konsekvenser av kopplingarna mellan transportsektorn och målen för hållbar utveckling för transportrelaterad EU-politik både inom EU och globalt,

| — | framföra EESK:s synpunkter och förslag på hur man i EU:s politik och beslutsfattande bör beakta dessa kopplingar för att på ett korrekt sätt tillvarata möjligheter och hantera risker.
  Transportsektorns möjliggörande roll för att uppnå målen för hållbar utveckling analyseras i kapitlen 3 och 4. I kapitel 5 undersöks hur målen för hållbar utveckling gynnar transportsektorn genom att stärka dess grundvalar. I kapitlen 6 och 7 analyseras vilka utmaningar och förväntningar målen för hållbar utveckling innebär för transportsektorn. I kapitel 8 sammanfattas på grundval av denna analys resultaten som konsekvenser och rekommendationer för det politiska beslutsfattandet. |
| --- | --- |

—

framföra EESK:s synpunkter och förslag på hur man i EU:s politik och beslutsfattande bör beakta dessa kopplingar för att på ett korrekt sätt tillvarata möjligheter och hantera risker.

Transportsektorns möjliggörande roll för att uppnå målen för hållbar utveckling analyseras i kapitlen 3 och 4. I kapitel 5 undersöks hur målen för hållbar utveckling gynnar transportsektorn genom att stärka dess grundvalar. I kapitlen 6 och 7 analyseras vilka utmaningar och förväntningar målen för hållbar utveckling innebär för transportsektorn. I kapitel 8 sammanfattas på grundval av denna analys resultaten som konsekvenser och rekommendationer för det politiska beslutsfattandet.

3.   Transporter och målen för hållbar utveckling: möjligheter till ekonomisk utveckling och sysselsättning

| 3.1 | Transportsektorn är en av de viktigaste faktorerna för ekonomisk utveckling, både inom EU och i ett globalt sammanhang, och därför bör den sättas i centrum på EU:s dagordning. Transportsektorn spelar en viktig roll för uppnåendet av mål 8, som syftar till en inkluderande och långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt och en full och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Trots att digitaliseringen sprider sig till alla områden av ekonomin och samhället innebär den inte slutet för den materiella produktionen och konsumtionen. Logistiken sammanlänkar försörjningskedjornas olika delar genom att täcka transport av råvaror, mellanprodukter och slutprodukter till kunderna. Transporter är därför nödvändiga för industrin, jordbruket och handeln. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Om de hanteras på rätt sätt kan transporter också bidra till det särskilda delmålet under mål 8 som efterlyser politik för att främja hållbar turism i syfte att skapa arbetstillfällen och främja lokal kultur och lokala produkter. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Transportsektorn har inte bara till uppgift att betjäna andra näringsgrenar, utan utgör i sig en betydande bransch som tillhandahåller miljontals arbetstillfällen och i hög grad bidrar till ekonomin. Dessutom ger transporter upphov till tillverkningsverksamhet, bland annat inom bil-, järnvägs-, sjöfarts- och flygindustrin. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | På det hela taget bidrar transportsektorn till uppnåendet av mål 9, i vilket man efterlyser en väsentlig ökning av industrins andel av sysselsättningen och BNP. Transportnäringen omfattar många små och medelstora företag, vilket innebär att transporter också bidrar till att integrera små och medelstora företag i värdekedjor och på marknader och till att främja deras tillväxt, såsom efterlyses i målen 9 och 8. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | På motsvarande sätt bidrar transporter till att skapa arbetstillfällen i transportrelaterade sektorer, i överensstämmelse med mål 8. Transporter bidrar också till en bättre geografisk balans mellan arbetstillfällen och arbetskraft, och därmed till ökad sysselsättning. Det finns emellertid också utmaningar, till exempel den omställning som digitalisering och robotisering innebär och som väntas leda till genomgripande förändringar i fråga om arbetstillfällen och uppgifter. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | I ett globalt sammanhang bidrar transporter till mål 17, som syftar till att stärka det globala partnerskapet för hållbar utveckling. I detta mål efterlyses främjandet av ett universellt, regelbaserat, öppet, icke-diskriminerande och rättvist multilateralt handelssystem inom ramen för Världshandelsorganisationen. Eftersom transporter är handelns ryggrad har de en betydande potential för att främja detta mål. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Mål 9 uppmanar till att bygga upp en hållbar och motståndskraftig infrastruktur i utvecklingsländerna. Det är förknippat till mål 10, som syftar till att minska ojämlikheten inom och mellan länder, och där man efterlyser utvecklingsbistånd och utländska direktinvesteringar till stater där behovet är särskilt stort. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Eftersom den bidrar till den ekonomiska utvecklingen och anständigt arbete genom produktion, handel och investeringar är transportsektorn också viktig i arbetet för uppnå mål 1, som syftar till att avskaffa all form av fattigdom överallt. |
| --- | --- |

3.9

4.   Transporter och målen för hållbar utveckling: tillgång till varor och tjänster

| 4.1 | Konsumenterna använder transporter för att få tillgång till varor, oavsett om det gäller livsmedel (som tas upp i mål 2), andra basvaror eller produkter av mer exklusiv karaktär. Människor är också beroende av transporter för att kunna utnyttja tjänster, bland annat med koppling till turism, hobbyverksamhet eller de sociala trygghetssystemen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Transporter är en av de viktigaste faktorerna när det gäller att koppla samman marknader, oavsett om det gäller den inre marknaden eller den internationella handeln. Sammankopplade marknader främjar effektivitet och ökade fördelar, och bidrar därigenom till att varor vara tillgängliga till rimligt pris för konsumenterna. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Transporter är också av central betydelse för tillhandahållandet och utnyttjandet av hälso- och sjukvårdstjänster såväl i EU som i omvärlden. Transporter bidrar följaktligen till uppnåendet av mål 3, som syftar till att förebygga och behandla sjukdomar, säkerställa att alla kan leva ett hälsosamt liv och verka för alla människors välbefinnande. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Detsamma gäller för tillhandahållande av och deltagande i utbildning. Transporter bidrar därför till mål 4, vars syfte är att säkerställa en inkluderande och jämlik utbildning av god kvalitet och främja livslångt lärande för alla. |
| --- | --- |

4.4

5.   Transporter och målen för hållbar utveckling: att lägga grunden för rörlighet

| 5.1 | Transporter måste vara tillgängliga till överkomligt pris och vara smidiga, effektiva, trygga och säkra för att möjliggöra rörlighet för människor och varor. Det är därför av största vikt för EU att främja investeringar i nödvändig infrastruktur och lämplig teknik, samt att främja välfungerande transportsystem. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Mål 9 har en direkt positiv inverkan på transportsektorn, eftersom det förespråkar att man bygger upp en ”tillförlitlig, hållbar och motståndskraftig infrastruktur av hög kvalitet” för att stödja ekonomisk utveckling och människors välbefinnande. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Smidiga gränspassager på den inre marknaden och i samband med internationella transporter och resor är ytterst viktiga för att se till att marknaderna och flödet av varor och människor fungerar väl. Mål 9 främjar detta mål genom att betona vikten av gränsöverskridande infrastruktur. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Syftet med mål 11 är att göra städer och bosättningar inkluderande, säkra, motståndskraftiga och hållbara. I målet efterlyses tillgång till säkra, ekonomiskt överkomliga, tillgängliga och hållbara transportsystem för alla, med särskild uppmärksamhet åt behoven hos personer i utsatta situationer såsom kvinnor, barn, personer med funktionsnedsättning och äldre. Detta förutsätter en ordentlig planering av markanvändningen och trafiksystemen, samt att man gör tillfredsställande offentliga investeringar i infrastruktur. I detta sammanhang spelar kollektivtrafikens utveckling en viktig roll, både i städer och på landsbygden. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | När det gäller innovation förespråkas i mål 9 att man förbättrar den vetenskapliga forskningen och industrisektorernas tekniska kapacitet. Detta är också viktigt med tanke på transporternas och de transportrelaterade sektorernas utveckling. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Vidare efterlyses i mål 7 internationellt samarbete för att underlätta tillgången till forskning och teknik på området ren energi, samt främjandet av investeringar i energiinfrastruktur och ren energiteknik. Dessa åtgärder, som inbegriper infrastruktur för alternativa bränslen och elladdning, gynnar också utfasningen av fossila bränslen ur transportsektorn. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Med hänsyn till den ökande digitaliseringen och robotiseringen av transportsektorn bör alltmer uppmärksamhet ägnas åt behoven när det gäller den digitala infrastrukturen, till exempel automatiserade trafiklednings- och kontrollsystem. I mål 9 nämns behovet av att väsentligt öka tillgången till informations- och kommunikationsteknik samt eftersträva allmän och ekonomiskt överkomlig tillgång till internet. I mål 17 efterlyses i sin tur en ökad användning av möjliggörande teknik, särskilt informations- och kommunikationsteknik. Digitaliseringen gör bland annat logistiken effektivare och bidrar till att tillhandahålla bättre transportinformation för passagerare. |
| --- | --- |

5.7

6.   Transporter och målen för hållbar utveckling: svar på samhällets förväntningar

| 6.1 | Transporter är visserligen ett hjälpmedel för hälso- och sjukvård och människors välbefinnande, men leder samtidigt till hälsorisker i form av föroreningar, såsom partiklar i luften, och trafikolyckor. Mål 3 syftar till att uppnå en väsentlig minskning av dessa risker. Effektiva trafikledningssystem, reglering och tillsyn är alla nödvändiga medel för att förbättra trafiksäkerheten. Genom att minska antalet olyckor till följd av den mänskliga faktorn kommer automatisering för sin del att göra transporterna säkrare, trots teknikrelaterade problem. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Utbildning och yrkesutbildning, som berörs av mål 4, är avgörande för att säkerställa att arbetstagare och entreprenörer inom transportrelaterade sektorer har de färdigheter som krävs. Förändrade arbetsuppgifter, bland annat till följd av digitaliseringen, innebär en betydande förändring när det gäller efterfrågan på kvalifikationer. Mål 4 spelar därför en viktig roll för transportsektorn. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | I mål 5 betonas vikten av att uppnå jämställdhet och egenmakt för alla kvinnor och flickor. Transportsektorn kan bidra till ökad jämställdhet genom att locka fler kvinnor att börja arbeta som företagare eller arbetstagare inom den och på så sätt frigöra potentialen hos personer av båda könen. Transporter, framför allt kollektivtrafiken, måste också göras säkra för kvinnors resande. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | I mål 8 betonas vikten av att skapa full och produktiv sysselsättning, förebygga utestängning av ungdomar, uppnå anständiga arbetsvillkor för alla samt skydda arbetstagarnas rättigheter. När det gäller dessa aspekter varierar förutsättningarna. I utvecklingsländer kan tillämpningen av grundläggande rättigheter för arbetstagare vara det mest relevanta målet, medan de centrala frågorna i EU inför framtiden är förknippade med främjandet av full sysselsättning och anständiga arbetsvillkor för alla. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Hanteringen av de strukturförändringar som EU står inför på grund av digitaliseringen och övergången till en koldioxidsnål ekonomi kräver övergripande strategier för hur man ska säkerställa en rättvis och smidig övergång, minska negativa sociala konsekvenser och ta itu med kompetensklyftan. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Vidare efterlyses i mål 10 främjandet av social, ekonomisk och politisk delaktighet för alla, och antagandet av politiska strategier som syftar till ökad jämlikhet. Denna politik stärker även mål 1, att utrota fattigdomen. Beträffande transporter betonas i mål 9 vikten av rättvis tillgång för alla till överkomligt pris. Eftersom transporter – framför allt kollektivtrafik – möjliggör tillgången till arbete, varor och tjänster spelar de en viktig roll när det gäller att förebygga utestängning av människor. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | I mål 10 framhålls också att man måste underlätta en ordnad, säker, reglerad och ansvarsfull migration och rörlighet av personer. Detta hänger samman med transporter på två sätt: För det första är transporter viktiga för att förhindra förlust av människoliv och bidra till att flyktingar och migranter ska kunna röra sig på ett säkert och lagligt sätt. För det andra ger transportsektorn migranter möjlighet att integreras på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

6.7

7.   Transporter och målen för hållbar utveckling: genomförandet av miljömålen

| 7.1 | Förutom att tillgodose personers och företags behov av rörlighet måste transporter uppfylla klimat- och miljöskyddskraven. I mål 13 betonas att det finns ett behov av att omgående vidta åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och deras konsekvenser. Eftersom transporter är en stor källa till utsläpp av växthusgaser globalt sett och en sektor där utsläppen fortfarande ökar, är detta mål en extremt stor utmaning för transportsektorn. Det krävs ökade insatser för att uppnå de mål som fastställs i EU:s strategier, samt internationellt samarbete när det gäller internationella luft- och sjötransporter. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Målet att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring, i enlighet med mål 8, är också en enorm utmaning ur transportsektorns synvinkel eftersom det finns en stark koppling mellan transporter och ekonomisk tillväxt. Arbetet för att bryta detta samband förutsätter således en intensiv utveckling av hållbara transportsystem med minsta möjliga miljöpåverkan, införandet av avancerad teknik samt nya och innovativa strategier för rörlighet. Detta är också kopplat till mål 12, som handlar om ansvarsfull konsumtion och produktion. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Infrastrukturen spelar en viktig roll med tanke på transporternas inverkan på miljön. Mål 15 syftar till att skydda, återställa och främja ett hållbart nyttjande av landbaserade ekosystem, vilket måste beaktas i markanvändningsplaneringen och uppbyggnaden av infrastruktur. Detsamma gäller för mål 11, som handlar om behovet av att stärka insatserna för att skydda och trygga världens kultur- och naturarv. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Eftersom energi är en förutsättning för transporter är mål 7, som är relaterat till energi, också direkt relevant för transportsektorn. I det målet efterlyses en avsevärd ökning av andelen förnybar energi i den globala energimixen, samt betydande förbättringar av energieffektiviteten. Mål 12 omfattar i sin tur ett delmål om att fasa ut skadliga subventioner av fossila bränslen. Med tanke på den omfattande användningen av fossila bränslen inom transportsektorn har detta delmål en tydlig inverkan på transporterna och deras användare. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Mål 14 handlar om att bevara och nyttja haven och de marina resurserna på ett hållbart sätt. Utöver landbaserade verksamheter utmanar det sjötransportsektorn att förbättra avfallshanteringen och minska utsläppen. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | Miljöpåverkan är inte bara kopplad till transporterna i sig, utan även till fordonens, luftfartygens och fartygens livscykel, från tillverkningen tills att de är uttjänta. Påverkan kan minskas genom förbättrad resurseffektivitet samt användning av ren teknik i industriella processer, tillsammans med återvinning och återanvändning, såsom efterlyses i målen 9 och 12. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | Åtgärder som förbättrar trafikflödet har också en roll att spela när det gäller att minska utsläppen. Därför är infrastruktur av hög kvalitet och smidiga gränspassager, markanvändning och stadsplanering, effektiv kollektivtrafik och multimodala godstransportalternativ ytterst viktiga. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Utvecklingen av autonoma transporter kan leda till ökad användning av personbilar på grund av att bekvämligheten för passagerare ökar. Samtidigt är tanken att samåkning – i kombination med användning av kollektivtrafik – ska minska antalet personbilar. På det hela taget medför digitaliseringen och robotiseringen en effektivisering av transporter och logistik, vilket har en positiv inverkan på transporternas klimatrelaterade och miljömässiga effekter. |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | Bortsett från att det finns ett behov av att minska de utsläpp som transporter ger upphov till, bidrar transporter också till att förebygga och lösa klimat- och miljörelaterade problem genom att möjliggöra spridningen av koldioxidsnåla och miljövänliga teknikformer, produkter och lösningar, såsom efterlyses i mål 17. |
| --- | --- |

7.9

8.   Transporter och målen för hållbar utveckling: konsekvenserna för det politiska beslutsfattandet

| 8.1 | Analysen i de föregående avsnitten visar tydligt att transportsektorn är kopplad till många av målen för hållbar utveckling. Eftersom transporter är viktiga för uppnåendet av flera av målen för hållbar utveckling bör transportsektorns roll erkännas fullt ut i genomförandet av dessa mål på EU-nivå, medlemsstatsnivå och lokal nivå. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Samtidigt bör EU i sin transportpolitik beakta målen för hållbar utveckling på ett integrerat sätt, i syfte att lägga grunden för bättre transporter och rörlighet samtidigt som man uppnår resultat i fråga om de sociala och miljömässiga målen. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Att närma sig transportrelaterade frågor med utgångspunkt i olika politikområden samtidigt, ”en fråga i taget”, leder till lösningar som inte är optimala. Det är därför viktigt att transportpolitiken utvecklas som helhet. Kommittén uppmanar därför kommissionen att utarbeta en ny, samordnad politisk ram för nästa generation av transportpolitiken. Denna ram bör sedan utgöra riktlinjer för mer specifika transportrelaterade beslut. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Den politiska ramen bör också omfatta en global dimension, som syftar till att integrera målen för hållbar utveckling i EU:s transportrelaterade internationella samarbete och utrikesåtgärder. |
| --- | --- |

8.4

| 8.5 | Eftersom transport är en fråga som rör samhället som helhet är det viktigt att det civila samhället involveras i transportpolitikens utarbetande och genomförande. Detta hänger ihop med mål 16, i vilket man efterlyser ett lyhört, inkluderande, deltagandebaserat och representativt beslutsfattande på alla nivåer. När det gäller arbetsmarknadsrelaterade frågor och övergångsprocesser bör den sociala dialogen spela en central roll. |
| --- | --- |

8.5

| 8.6 | I mål 17 förespråkas i sin tur att man uppmuntrar och främjar effektiva offentliga och offentlig-privata partnerskap samt partnerskap inom det civila samhället vilka bygger på erfarenheterna från andra partnerskap och deras finansieringsstrategier. Även om den offentliga sektorn är ytterst viktig uppmanar EESK EU:s politiska beslutsfattare att också fullt ut erkänna den avgörande roll som gräsrotsinsatser och partnerskap spelar eftersom de bidrar till att finna de bästa möjliga lösningarna på transportrelaterade utmaningar och sätt att ta vara på möjligheter, till exempel genom nya produktions- och konsumtionsmodeller som utvecklats av företag och medborgare. |
| --- | --- |

8.6

| 8.7 | EESK uppmanar också kommissionen att bedöma indikatorerna för målen för hållbar utveckling ur ett transportperspektiv och förbättra utarbetandet av indikatorer som är relevanta, ger en realistisk och informativ bild av utvecklingen och ligger i linje med den integrerade strategin, såsom beskrivs ovan. |
| --- | --- |

8.7

Bryssel den 11 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/15

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s koncept avseende genomförandet av omställningar i en digitaliserad arbetsmiljö – ett viktigt bidrag till en vitbok om framtidens arbete

[Förberedande yttrande på begäran av det österrikiska ordförandeskapet]

(2018/C 367/03)

| Föredragande: | Franca SALIS-MADINIER |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Ulrich SAMM |

Föredragande:

Franca SALIS-MADINIER

Medföredragande:

Ulrich SAMM

| Begäran från det österrikiska rådsordförandeskapet | Skrivelse av den 12.2.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  Artikel 29.2 i arbetsordningen
  Förberedande yttrande |
| Beslut av kommitténs presidium | 13.3.2018 |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av facksektionen | 6.6.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 11.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 152/1/4 |

Begäran från det österrikiska rådsordförandeskapet

Skrivelse av den 12.2.2018

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Förberedande yttrande

Beslut av kommitténs presidium

13.3.2018

Ansvarig facksektion

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av facksektionen

6.6.2018

Antagande vid plenarsessionen

11.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

152/1/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder en rättvis digital övergång förankrad i respekten för EU:s värderingar om att främja full sysselsättning, sociala framsteg, en hög skyddsnivå och minskad fattigdom och ojämlikhet. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK vill att de enorma möjligheter som den nya tekniken erbjuder ska komma alla till del: arbetstagare, medborgare och företag. I denna övergång får det inte finnas några förlorare. Politiken bör i första hand inriktas på att stärka den individuella utvecklingen, i syfte att utrusta alla medborgare med goda färdigheter, och de kollektiva sociala trygghetssystem för att främja tillgången till social trygghet och sociala förmåner som ingår i stadgan om de grundläggande rättigheterna, de prioriteringar som tillkännagavs av EU-institutionerna i Göteborg inom ramen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter och ILO:s konventioner. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Automatisering, digitalisering och artificiell intelligens kan komma att förändra våra arbeten. EESK anser att en höjning av de europeiska arbetstagarnas kompetens är en prioriterad fråga, särskilt för arbetstagare vars låga kvalifikationer och föråldrade kompetens gör att de inte kan ta nya jobb eller jobb som kommer att ändras på grund av tekniken. Vi betonar det brådskande behovet av en politik, på EU-nivå och i medlemsstaterna, för att förändra grundutbildningen och det livslånga lärandet, i syfte att främja relevant undervisning så att människor utvecklar de kreativa och digitala färdigheter som blir alltmer nödvändiga för de nya arbetstillfällena. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Mångfald bör vara en topprioritering: situationen är alarmerande inom sektorer med en stark digital komponent, där andelen kvinnliga anställda är låg (1). Det är viktigt att bevaka och mäta dessa tendenser och att främja kvinnors deltagande i dessa sektorer. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK noterar att endast 0,3 % av de totala offentliga utgifterna i EU (2) går till investeringar i socialpolitiken. Tillräckliga resurser, särskilt inom ramen för nästa fleråriga budgetram för perioden efter 2020 (3), bör avsättas för att stärka denna politik och stödja den digitala omvandlingen i arbetslivet, till fördel för arbetstagarna, företagen och samhället som helhet. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Ytterligare resurser kan finnas i de produktivitetsvinster som digitaliseringen kan ge upphov till. EESK rekommenderar att den sociala dialogen kring fördelningen av mervärdet organiseras på sektors- och företagsnivå, där man kan komma överens om användningen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | För att täcka in alla typer av flexibla anställningsformer som digitaliseringen leder till och se till att inga arbetstagare hamnar utanför (4), har EESK satt bevarandet av de sociala trygghetssystemens kvalitet och ekonomiska bärkraft som en av sina främsta prioriteringar. Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att organisera ett samråd med arbetsmarknadens parter för att anpassa de sociala trygghetssystemen, framföra allt i syfte att inbegripa de arbetstagare som på grund av sin status inte i tillräcklig utsträckning omfattas av dessa system. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | I samband med införandet av ny teknik såsom robotar eller smarta maskiner påminner kommittén i sin undersökning om vikten av att först informera och samråda med arbetstagarnas företrädare och av att de förändringar som tekniken leder till blir föremål för kollektivförhandlingar (5). Kommittén påminner också om att direktivet om europeiska företagsråd föreskriver en skyldighet om samråd (6). |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Angående artificiell intelligens (AI) betonar EESK att bristen på insyn i hur algoritmer fungerar, och hur de fattar beslut som inte omfattas av mänsklig kontroll, ställer EU inför enorma utmaningar och väcker grundläggande frågor om vilket slags samhälle vi vill leva i. Kommittén har tidigare betonat att det är ytterst viktigt att fastställa relationen mellan människa och maskin i det nya arbetslivet. En strategi som går ut på att människan har kontroll över maskinen är grundläggande (7). |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK stöder en universell strategisk ram för artificiell intelligens som ger EU en konkurrensfördel (8) och uppmuntrar till en socialt ansvarsfull utveckling av artificiell intelligens som tjänar det allmänna bästa. Kommittén betonar att EU bör stödja det nya forskningsområdet kognitiv ergonomi, som syftar till att anta åtgärder som stödjer en användning av smart teknik som sätter människan i centrum. |
| --- | --- |

1.10

2.   Inledning

| 2.1 | EESK har redan uttalat sig om nya arbetsformer och framtidens arbete inom ramen för tre förberedande yttranden på begäran av de estniska och bulgariska rådsordförandeskapen (9). Dessa yttranden har kompletterats med en bredare diskussion om ”Ett socialt hållbart koncept för den digitala tidsåldern” som tas upp i ett annat förberedande yttrande på begäran av det bulgariska ordförandeskapet (10). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESK motsätter sig antagandet att ”digitaliseringen kommer att skapa vinnare och förlorare”. I det föreliggande yttrandet ger kommittén förslag på hur digitaliseringen kan komma alla till del så att ingen hamnar utanför. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | För att undvika att grupper av arbetstagare och medborgare hamnar utanför, bör utgifterna för investeringar i socialpolitiken, som i dag utgör 0,3 % av de totala offentliga utgifterna i EU (11), höjas. Tillräckliga resurser, särskilt inom ramen för nästa fleråriga budgetram för perioden efter 2020 (12), bör avsättas för att stödja den digitala omvandlingen i arbetslivet. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kommittén understryker vikten av att automatiseringen kommer hela samhället till del, av att EU och dess medlemsstater kan förlita sig på ett system för livslångt lärande som ger resultat och är av god kvalitet, av en permanent social dialog mellan berörda parter, lämpliga kollektivförhandlingar och ett adekvat skattesystem. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Det finns ett brådskande behov av att agera nu för att se till att det finns tillräcklig kompetens för framtiden, så att EU och dess medlemsstater förblir konkurrenskraftiga och i stånd att skapa nya företag och arbetstillfällen, och så att människor under hela sitt yrkesliv har tillträde till arbetsmarknaden och välfärd för alla tryggas. |
| --- | --- |

2.5

3.   En artificiell intelligens i människans tjänst för en rättvis övergång av god kvalitet

| 3.1 | EESK noterar de utmaningar som artificiell intelligens för med sig för EU. Med artificiell intelligens avses all teknik som syftar till att låta datorer utföra kognitiva uppgifter som traditionellt utförs av människor. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | För att digitaliseringen och en allt kraftfullare och effektiv artificiell intelligens ska vara till nytta för arbetstagare, medborgare, företag, medlemsstaterna och EU måste den kontrolleras, och dess eventuella negativa effekter föregripas och regleras. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK anser att den nya generationens ”samarbetande robotar” erbjuder möjligheter som gynnar hela samhället. Dessa robotar kan bli verkliga arbetspartner till arbetstagarna, och underlätta deras dagliga arbete i syfte att minska stressen. De kan även hjälpa människor med fysiska och kognitiva funktionsnedsättningar och i ännu högre grad personer med nedsatt rörlighet. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK betonar än en gång (13) vikten av en strategi där människan fortsätter att ha kontrollen över alla delar av digitaliseringsprocessen. Vårt samhälle måste hantera oron för att i synnerhet AI-systemen en dag kan komma att besluta om viktiga aspekter av vårt liv utan någon som helst mänsklig inblandning. Strategin där människan har kontrollen fastställer en princip som garanterar att maskiner klart och tydligt har till uppgift att tjäna människor och att mer komplexa mänskliga uppgifter, såsom att ta ansvar, bedöma kontroversiella/etiska frågor eller irrationella beteenden, även i fortsättningen kontrolleras av människor. Denna allmänna princip kan tjäna som en vägledande princip för framtida lagstiftning. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Som EESK påpekade i sitt yttrande på eget initiativ om artificiell intelligens (14) är kontrollen och öppenheten när det gäller algoritmer en stor utmaning för våra demokratier och våra grundläggande friheter, inbegripet inom arbetslivet. EU bör eftersträva en socialt och etiskt ansvarstagande digital omvandling. EESK stöder en universell strategisk ram för artificiell intelligens som ger EU en konkurrensfördel. Kommittén betonar att EU bör stödja det nya forskningsområdet kognitiv ergonomi, som syftar till att anta åtgärder som stödjer en användning av smart teknik som sätter människan i centrum. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Genom partiska algoritmer kan beslut och val förvärra diskrimineringen i företag, till exempel i samband med rekryteringsförfaranden och personalfrågor i allmänhet (15). En god programmering av data och algoritmer kan dock även göra rekryterings- och personalpolitiken mer ”intelligent” och rättvis. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | De europeiska forskare, ingenjörer och entreprenörer som bidrar till utformningen, utvecklingen och kommersialiseringen av AI-systemen måste verka i enlighet med kriterier för etiskt och socialt ansvar. Att inbegripa kurser i etik och humaniora i ingenjörsutbildningen vore ett bra sätt att ta fasta på detta (16). Kanske behövs det en uppförandekod för artificiell intelligens. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK vill fästa uppmärksamheten på hotet från artificiell intelligens mot cybersäkerheten och integritetsskyddet. Den nya tekniken gör det mycket enklare att producera falska bilder, falska videor, falska uttalanden och falsk text av god kvalitet. Hanteringen av detta allvarliga hot måste ges högsta prioritet i EU:s politik. |
| --- | --- |

3.8

4.   Allmänna kommentarer

4.1   Effekter på sysselsättningen

| 4.1.1 | Frågan om hur automatiseringen, digitaliseringen och den artificiella intelligensen kommer att påverka antalet anställda inom olika produktionsprocesser är mycket kontroversiell. Beroende på vilken metod som används – analys av arbetsuppgifter eller arbeten – varierar uppskattningarna om antalet förlorade arbetstillfällen kraftigt (17). |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Oavsett hur variationerna ser ut så är en sak säker: den stora merparten av arbetstillfällena kommer att påverkas av digitaliseringen och vissa yrken kommer påverkas mer än andra och kanske försvinna på kort sikt (18). Andra kommer att förändras och kräva ny kompetens. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Det finns betydande skillnader mellan Europeiska unionens medlemsstater när det gäller automatiseringens effekter på sysselsättningen (19). Enligt en OECD-undersökning berörs jobben i Storbritannien, de nordiska länderna och Nederländerna generellt i lägre grad av automatisering än dem i östra och södra EU (20). Dessa skillnader kan förklaras av en rad olika faktorer såsom arbetsflödet i de olika ekonomiska sektorena, skillnader i sektorstrukturen och i investeringar (länder som ännu inte har börjat använda eller som inte har investerat i teknik som skulle kunna ersätta arbetskraften och som har en arbetsflödesstruktur som lämpar sig bättre för automatisering). Det finns också skillnader när det gäller arbetsplatsorganisation i allmänhet och arbetstagarnas utbildningsnivå. |
| --- | --- |

4.1.3

4.2   Se till att alla medborgare har nyckelkompetenser

| 4.2.1 | Mot bakgrund av detta kan lämpliga kompetenser hjälpa EU-medlemsstaterna att integrera sig bättre på världsmarknaden och specialisera sig på den mest avancerade tekniken via mer innovativa företag som hänger med i utvecklingen. För att göra detta behövs det inom alla sektorer arbetstagare som besitter inte bara höga kreativa och kognitiva färdigheter (läs-, skriv- och räknekunskaper samt komplex problemlösning), utan även ledaregenskaper, kommunikationsfärdigheter och god inlärningsförmåga. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | De arbetstagare som måste prioriteras och ges starkare stöd är dem vars lågkvalificerade arbeten med stor sannolikhet kommer att automatiseras, omvandlas, ersättas och slutligen försvinna. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Klyftan mellan tillgängliga kompetenser och framtida arbetstillfällen växer i EU. 22 % av arbetstagarna i EU riskerar att inte ha tillräcklig digital kompetens för att hänga med i utvecklingen inom deras yrkesområde (21). Sedan 2008 har den genomsnittliga perioden för arbetslöshetens och långtidsarbetslöshetens längd ökat, särskilt för lågkvalificerade arbetstagare. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Såsom framfördes i ett EESK-yttrande nyligen är det mot bakgrund av svårigheterna för dessa arbetslösa att hitta arbetstillfällen brådskande att ta upp frågan om utbildning och färdigheter i den sociala dialogen och på sektorsnivå, regional och lokal nivå, nationell nivå och EU-nivå (22), så att alla arbetstagare får tillgång till arbete av god kvalitet och utvecklas under sitt arbetsliv. |
| --- | --- |

4.2.4

4.3   Förändra grundutbildningen och främja livslångt lärande

| 4.3.1 | Mot bakgrund av dessa utmaningar betonar EESK det brådskande behovet av en riktad politik på EU-nivå och i medlemsstaterna för att förändra grundutbildningen och livslångt lärande, i syfte att främja en relevant undervisning och utveckling av de kreativa färdigheter som blir alltmer nödvändiga. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | En enhetlig politik på europeisk nivå riskerar att bli ineffektiv eftersom olika medlemsstater brottas med olika problem, men överlag behövs en politik för att minska klyftan mellan den kompetens som finns tillgänglig och morgondagens arbetstillfällen (23). |
| --- | --- |

4.3.2

4.4   Några punkter som man bör vara vaksam på när det gäller risken för diskriminering på arbetsplatsen och i samhället

| 4.4.1 | Jämlikhet mellan kvinnor och män: Framtidens arbeten och de högst ansedda och bäst betalda arbetena kommer att finnas inom STEM-områdena (vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik), och särskilt informationsteknik. Mångfald bör vara en topprioritering: situationen är alarmerande inom sektorer med en stark digital komponent, där andelen kvinnliga anställda är låg (24). Det är viktigt att bevaka och mäta dessa tendenser och att främja kvinnors deltagande i dessa sektorer om vi vill undvika större skillnader i det framtida arbetslivet (25). |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Åldersrelaterade ojämlikheter: Förändringarna i arbetslivet påverkar arbetstagarnas anställningsvillkor, oavsett ålder. Dessa förändringar kan få konsekvenser för hållbara arbeten under människors hela yrkesliv. Exempelvis kan användandet av visstidsanställningar, som för närvarande framför allt på ett orättvist sätt förbehålls unga arbetstagare (26), utvidgas till att omfatta äldre arbetstagare vilket kan få konsekvenser. Samtidigt kan den tekniska utvecklingen i samband med digitaliseringen erbjuda äldre arbetstagare möjligheter. Arbetsundersökningar måste bevaka denna utveckling. |
| --- | --- |

4.4.2

5.   En innovativ och föregripande social dialog och medborgardialog

| 5.1 | Den sociala dialogen på alla nivåer – europeisk, nationell, sektorsnivå, regional och lokal nivå och företagsnivå – måste fullt ta sig an de digitala utmaningarna och anta en föregripande politik som bygger på relevanta uppgifter om vilka yrken som påverkas av förändringarna, vilka nya arbetstillfällen som skapas och vilken kompetens arbetstagarna bör utveckla för dessa nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Den sociala dialogen bör mer allmänt ta upp arbetsvillkoren i samband med införandet av automatisering för att ta hänsyn till nya risker och möjligheter. De avtal som den sociala dialogen har uppnått i olika medlemsstater och sektorer bör analyseras av kommissionen i syfte att genomföra resultaten (rätten till nedkoppling (27), distansarbete, överlåtbara rättigheter för enskilda, kollektivavtal med plattformar (28) osv.) (29). |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | För att täcka in alla typer av flexibla anställningsformer som digitaliseringen leder till och se till att inga arbetstagare hamnar utanför (30), har EESK satt bevarandet av de sociala trygghetssystemens kvalitet och ekonomiska bärkraft som en av sina främsta prioriteringar, i enlighet med den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att organisera ett samråd med arbetsmarknadens parter för att anpassa de sociala trygghetssystemen till de nya flexibla anställningsformerna. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Ytterligare resurser finns i produktivitetsvinster och omfördelning i värdekedjan. Man bör föra en social dialog kring fördelningen av mervärdet och hur det ska omfördelas på sektors- och företagsnivå. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | När det gäller skatter måste reformer av skattesystemen noggrant analyseras för att säkerställa liknande skattenivåer för alla former av inkomster, vare sig det handlar om traditionellt organiserade sektorer eller delningsekonomin. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Det civila samhällets aktörer bör delta aktivt i denna utveckling. En utbildningspolitik till stöd för utsatta grupper som ställs inför snabba tekniska förändringar, en utvecklingspolitik för artificiell intelligens och digitalisering, vars effekter påverkar alla medborgare, legitimerar en viktig roll för det civila samhällets organisationer. |
| --- | --- |

5.6

Bryssel den 11 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europeiska kommissionen (2018). Kvinnor i den digitala tidsåldern (på engelska).

1

(2)  COM(2017) 206 final, s. 28.

2

(3)  EUT C 262, 25.7.2018, s. 1.

3

(4)  EUT C 303, 19.8.2016, s. 54 och EUT C 129, 11.4.2018, s. 7.

4

(5)  EESK (2017). Digitaliseringens och beställningsekonomins effekter på arbetsmarknaderna och konsekvenserna för sysselsättningen och förhållandet mellan arbetsmarknadens parter.

5

(6)  EUT L 122, 16.5.2009, s. 28.

6

(7)  EUT C 288, 31.8.2017, s. 1.

7

(8)  EUT C 288, 31.8.2017, s. 1.

8

(9)  EUT C 434, 15.12.2017, s. 30 och EUT C 237, 6.7.2018, s. 8.

9

(10)  EUT C 237, 6.7.2018, s. 1.

10

(11)  Europeiska unionen (2017).Diskussionsunderlag om EU:s sociala dimension, s. 24.

11

(12)  EUT C 262, 25.7.2018, s. 1.

12

(13)  EUT C 288, 31.8.2017, s. 1.

13

(14)  EUT C 288, 31.8.2017, s. 1.

14

(15)  ILO (2018). The impact of technology on the quality and quantity of jobs; se Villani, C. (2018). Donner un sens à l'intelligence artificielle: Pour une stratégie nationale et européenne.

15

(16)  Se rapporten från Cédric Villani om artificiell intelligens (mars 2018) (på franska).

16

(17)  Nedelkoska, L. och G, Quintini (2018). ”Automation, skills use and training”. OECD:s arbetsdokument om sociala frågor, sysselsättning och migration, nr 202, OECD:s publikationer, Paris.

17

(18)  France Stratégie (2018). Intelligence artificielle et travail: rapport à la ministre du travail et au secrétaire d'État auprès du premier ministre, chargé du numérique.

18

(19)  Cedefop (2018). Insights into skill shortages and skill mismatch: learning from Cedefop’s European skills and job survey.

19

(20)  Nedelkoska, L. och G, Quintini (2018). ”Automation, skills use and training”. OECD:s arbetsdokument om sociala frågor, sysselsättning och migration, nr 202, OECD:s publikationer, Paris.

20

(21)  Cedefop (2018). Insights into skill shortages and skill mismatch: learning from Cedefop’s European skills and job survey.

21

(22)  EUT C 237, 6.7.2018, s. 8.

22

(23)  Cedefop (2018). Insights into skill shortages and skill mismatch: learning from Cedefop’s European skills and job survey.

23

(24)  CE (2018). Kvinnor i den digitala tidsåldern (på engelska).

24

(25)  CE (2015). Monitoring the digital economy & society 2016-2021.

25

(26)  Eurofound (2017) ”Non-standard forms of employment: Recent trends and future prospects”, s. 7, och Eurofound (2017) ”Working conditions of workers at different ages”.

26

(27)  EUT C 237, 6.7.2018, s. 8.

27

(28)  Se det avtal som undertecknades i Danmark.

28

(29)  EUT C 434, 15.12.2017, s. 30.

29

(30)  EUT C 303, 19.8.2016, s. 54 och EUT C 129, 11.4.2018, s. 7.

30

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/20

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Situationen för kvinnor med funktionsnedsättning

(Förberedande yttrande på begäran av Europaparlamentet)

(2018/C 367/04)

| Föredragande: | Gunta ANČA |
| --- | --- |

Föredragande:

Gunta ANČA

| Remiss | Europaparlamentet, 3.4.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29 i EUF-fördraget |
| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 13.3.2018 |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av facksektionen | 6.6.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 11.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 187/2/0 |

Remiss

Europaparlamentet, 3.4.2018

Rättslig grund

Artikel 29 i EUF-fördraget

Beslut av EESK:s plenarförsamling

13.3.2018

Ansvarig facksektion

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av facksektionen

6.6.2018

Antagande vid plenarsessionen

11.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

187/2/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kvinnor och flickor med funktionsnedsättning utsätts fortfarande för flerfaldig och intersektionell diskriminering på grund av såväl sitt kön som sin funktionsnedsättning. Kvinnor med funktionsnedsättning har inte lika möjligheter att delta på samma villkor som andra i alla delar av samhället. De utesluts alltför ofta bl.a. från inkluderande utbildning, anställning, tillgång till åtgärder för fattigdomsminskning, adekvata bostäder och deltagande i det politiska och offentliga livet, och ett antal lagstiftningsakter hindrar dem från att fatta beslut om sina egna liv, inklusive sina sexuella och reproduktiva rättigheter. De hindras från att åtnjuta sina rättigheter som EU-medborgare (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | I detta yttrande uppmanas EU, tillsammans med alla dess medlemsstater, att genomföra FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (2), de rekommendationer som EU mottog 2015 från FN:s kommitté för konventionen när det gäller kvinnor och flickor med funktionsnedsättning samt FN-kommitténs allmänna kommentar nr 3 till artikel 6 i konventionen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vi uppmanar EU och dess medlemsstater att ta hänsyn till personer med funktionsnedsättning i sin kommande strategi och politik och sina kommande program för jämställdhet, och att anlägga ett jämställdhetsperspektiv på sina strategier för personer med funktionsnedsättning, bl.a. EU:s framtida handikappstrategi 2020–2030 och den europeiska pelaren för sociala rättigheter (3). I efterföljaren till Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla bör man även ta hänsyn till kvinnor med funktionsnedsättning, eftersom deras ekonomiska och sociala deltagande är avgörande för Europas övergripande ekonomiska och sociala strategi (4). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | På både EU-nivå och nationell nivå bör man vidta de åtgärder som krävs för att inrätta en strukturerad dialog med en fristående budgetpost som är tillräckligt stor för att garantera ett meningsfullt samråd med och deltagande av personer med funktionsnedsättning, inklusive kvinnor, flickor och pojkar med funktionsnedsättning, genom de organisationer som företräder dem när det gäller genomförandet och övervakningen av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (5). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EU:s befintliga och framtida finansieringsinstrument, särskilt strukturfonderna och Europeiska socialfonden, bör användas som viktiga verktyg för att bistå medlemsstaterna i främjandet av tillgänglighet och icke-diskriminering för kvinnor och flickor med funktionsnedsättning (6). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EU och dess medlemsstater bör snabbt ansluta sig till Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen) som ett steg i arbetet med att bekämpa våld mot kvinnor och flickor med funktionsnedsättning (7). Dessa åtgärder bör inbegripa att kriminalisera sexuellt våld och andra former av våld mot kvinnor och flickor med funktionsnedsättning, vilket inbegriper att sätta stopp för tvångssterilisering (8). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EU och medlemsstaterna bör vidta alla åtgärder som krävs för att se till att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning har lika tillgång till särskilda hälso- och sjukvårdstjänster för personer med funktionsnedsättning, samt till allmänna tjänster. Alla kvinnor och flickor med funktionsnedsättning måste kunna utöva sin rättskapacitet genom att fatta sina egna beslut, med stöd om så önskas, om medicinsk och/eller terapeutisk behandling, även genom att fatta sina egna beslut om att behålla sin fertilitet och sitt reproduktiva självbestämmande (9). |
| --- | --- |

1.7

2.   Inledning

| 2.1 | Kvinnor med funktionsnedsättning befinner sig fortfarande i samhällets utkant. Situationen för kvinnor med funktionsnedsättning är inte bara sämre än för kvinnor utan funktionsnedsättning, utan även sämre än för män med funktionsnedsättning (10). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kvinnor med funktionsnedsättning utgör 16 % av det totala antalet kvinnor i Europa. Denna siffra grundar sig på att det för närvarande bor knappt 250 miljoner kvinnor i Europeiska unionen, vilket innebär att det finns cirka 40 miljoner kvinnor och flickor med funktionsnedsättning i EU (11). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Antalet äldre ökar i Europa och i övriga världen, vilket innebär att antalet människor med funktionsnedsättning kommer att öka i enlighet med detta. Antalet kvinnor med funktionsnedsättning kommer att öka oproportionerligt på grund av deras längre medellivslängd (12). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | I detta yttrande uppmanas EU, tillsammans med alla dess medlemsstater, att genomföra FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (13), de rekommendationer som EU mottog 2015 från konventionen när det gäller kvinnor och flickor med funktionsnedsättning samt FN-kommitténs allmänna kommentar nr 3 till artikel 6 i konventionen. EU och dess medlemsstater bör omedelbart ta fram en handlingsplan, en tidsram och resurser för genomförandet av konventionen. |
| --- | --- |

2.4

3.   Allmänna kommentarer

Internationell och europeisk rättslig ram

| 3.1 | EU är en av konventionsstaterna i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, tillsammans med EU:s 28 medlemsstater. De är nu bundna till konventionen genom internationell rätt, vilket innebär att de åtagit sig att gemensamt främja, skydda och garantera de rättigheter för personer med funktionsnedsättning som fastställs i konventionen, däribland för kvinnor och flickor med funktionsnedsättning. EU och dess medlemsstater bör föregå med gott exempel eftersom EU är den enda organisation för regional integration i världen som är en part i konventionen och eftersom unionen har en unik möjlighet att säkerställa harmoniserat och lika skydd för kvinnor och flickor med funktionsnedsättning runtom i Europa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | I artikel 6 i konventionen anges följande: ”Konventionsstaterna erkänner att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning är utsatta för flerfaldig diskriminering och ska därför vidta åtgärder för att säkerställa att de fullt och likaberättigat åtnjuter alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Konventionsstaterna ska vidta alla ändamålsenliga åtgärder för att säkerställa att kvinnor fullt ut utvecklas, gör framsteg och stärker den egna förmågan i syfte att garantera att de kan utöva och åtnjuta de mänskliga rättigheter och grundläggande friheter som anges i denna konvention”. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | År 2015 mottog kommissionen viktiga rekommendationer från FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning om hur situationen skulle kunna förbättras för personer, inklusive kvinnor och flickor, med funktionsnedsättning i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | År 2016 antog FN-kommittén sin allmänna kommentar nr 3 till artikel 6 i konventionen, där det betonas att konventionsstaterna, däribland EU, bör vidta ovannämnda åtgärder för att främja rättigheterna för kvinnor och flickor med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Alla EU-medlemsstater är också parter i FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, som är det mest omfattande internationella rättsliga instrumentet för att främja ömsesidigt erkännande, åtnjutande och utövande av alla mänskliga rättigheter för kvinnor på de politiska, ekonomiska, sociala, kulturella och medborgerliga områdena och i hemmet. Kvinnor och flickor med funktionsnedsättning bör också fullt ut kunna åtnjuta och omfattas av de nationella insatserna för att genomföra konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Enligt artiklarna 10 och 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska unionen söka bekämpa all diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet, och genom att anta lämpliga åtgärder. I artikel 8 i EUF-fördraget föreskrivs att unionen i all sin verksamhet ska ”syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem”. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | I artiklarna 20 och 26 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna förbjuds diskriminering på grund av funktionshinder och erkänns rätten för personer med funktionshinder att få del av åtgärder som syftar till att säkerställa deras oberoende, sociala och yrkesmässiga integrering och deltagande i samhällslivet. I stadgan hänvisas också till principen om jämställdhet mellan kvinnor och män och icke-diskriminering på en rad olika grunder – inklusive kön. |
| --- | --- |

3.7

4.   Allmänna rekommendationer

| 4.1 | Trots det som anges i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, EUF-fördraget och stadgan har Europeiska unionen varken integrerat beaktandet av personer med funktionsnedsättning i all sin jämställdhetspolitik eller i sina program och strategier för jämställdhet, eller anlagt ett jämställdhetsperspektiv på sina strategier för personer med funktionsnedsättning. EU och dess medlemsstater saknar för närvarande en stark rättslig ram för att skydda, främja och garantera alla mänskliga rättigheter för kvinnor och flickor med funktionsnedsättning. Vi uppmanar EU och dess medlemsstater att ta hänsyn till personer med funktionsnedsättning i sin kommande strategi och politik och sina kommande program för jämställdhet, och att anlägga ett jämställdhetsperspektiv på sina strategier för personer med funktionsnedsättning, bl.a. EU:s framtida handikappstrategi 2020–2030 och den europeiska pelaren för sociala rättigheter. I efterföljaren till Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla bör man även ta hänsyn till kvinnor med funktionsnedsättning, eftersom deras ekonomiska och sociala deltagande är avgörande för Europas övergripande ekonomiska och sociala strategi (14). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EU och dess medlemsstater samråder inte i tillräckligt hög grad med och finansierar organisationer som företräder kvinnor och flickor med funktionsnedsättning. På både EU-nivå och nationell nivå bör man vidta de åtgärder som krävs för att inrätta en strukturerad dialog med en fristående budgetpost som är tillräckligt stor för att garantera ett meningsfullt samråd med och deltagande av personer med funktionsnedsättning, inklusive kvinnor, flickor och pojkar med funktionsnedsättning, genom de organisationer som företräder dem när det gäller genomförandet och övervakningen av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (15). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kvinnor och flickor med funktionsnedsättning befinner sig fortfarande i utkanten av alla människorättsorganisationer. De regelbundna rapporterna från Europeiska unionens och medlemsstaternas berörda konventionsorgan för mänskliga rättigheter måste per automatik innehålla information om kvinnor med funktionsnedsättning. Denna praxis bör utsträckas till alla institutioner som främjar mänskliga rättigheter på både EU-nivå och nationell nivå, inklusive organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning och deras familjer, kvinnor i allmänhet och kvinnor med funktionsnedsättning (16). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EU och dess medlemsstater saknar enhetliga och jämförbara data och indikatorer avseende mänskliga rättigheter för kvinnor och flickor med funktionsnedsättning, och det saknas även forskning om situationen för kvinnor och flickor med funktionsnedsättning i EU (17). EESK rekommenderar EU-byråerna, särskilt Eurofound, Cedefop, FRA och EIGE, att gå mer systematiskt till väga i sitt arbete beträffande personer med funktionsnedsättning och deras situation på arbetsmarknaden och i samhället. I detta bör man särskilt ta hänsyn till situationen för kvinnor och till att intersektionalitet kan leda till flera olika former av diskriminering. EESK rekommenderar också att denna fråga tydligt ska ingå i deras arbetsprogram. På både EU-nivå och nationell nivå bör frågorna om kvinnor och flickor med funktionsnedsättning införlivas i insamlingen av data och statistik om kön och ålder samt i befintliga statistikserier och undersökningar i enlighet med principerna för FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. En mekanism bör inrättas för att övervaka framstegen och finansiera datainsamling, studier och forskning om kvinnor och flickor med funktionsnedsättning och den intersektionella diskriminering som de utsätts förr, bl.a. av de mest marginaliserade grupperna i samhället såsom etniska och religiösa minoriteter, i syfte att vägleda den politiska planeringen. All forskning om rättigheter för personer med funktionsnedsättning bör ta hänsyn till könsperspektivet, och forskningen om kvinnor och flickor bör ta hänsyn till personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EU:s befintliga och framtida finansieringsinstrument, särskilt strukturfonderna och Europeiska socialfonden, bör användas som viktiga verktyg för att bistå medlemsstaterna i främjandet av tillgänglighet och icke-diskriminering för kvinnor och flickor med funktionsnedsättning (18) och för att öka medvetenheten om och i högre grad synliggöra möjligheterna att finansiera sådana insatser i programmen efter 2020. Organisationer för personer med funktionsnedsättning bör få lättillgänglig information och stöd i fråga om tillgång till finansieringsmöjligheter. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kvinnor och flickor med funktionsnedsättning löper större risk att drabbas av flerfaldig och intersektionell diskriminering i Europa. Skärningspunkten mellan ras, etniskt ursprung, social klass, ålder, sexuell läggning, nationalitet, religion, kön, funktionsnedsättning, ställning som flykting eller migrant osv. har en multiplikatoreffekt som ökar den diskriminering som drabbar kvinnor och flickor med funktionsnedsättning (19). Denna diskriminering uppstår till följd av det sätt på vilket människor konstruerar deras identitet, eftersom de inte erkänner den mångfald som finns bland kvinnor med funktionsnedsättning och eftersom de tenderar att dra alla kvinnor med funktionsnedsättning i alla sociala rum över en kam och se deras villkor ur ett uteslutande perspektiv (20). EU och dess medlemsstater bör upphäva all diskriminerande lagstiftning, politik och praxis och förbjuda all diskriminering på grund av kön och funktionsnedsättning och dess intersektionella former, bl.a. genom att anta en stark och bred EU-lagstiftning som skyddar kvinnor med funktionsnedsättning från intersektionell diskriminering på alla områden i livet (21). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Historia, attityder och fördomar i samhället, även inom familjekretsen, har lett till negativa stereotyper om kvinnor och flickor med funktionsnedsättning, vilket bidrar till deras sociala isolering och utestängning. De ignoreras nästan helt av medierna och när de förekommer betraktas kvinnor med funktionsnedsättning ur ett asexuellt medicinskt perspektiv, och man bortser från deras kompetens och deras bidrag till den omgivande miljön (22). Kvinnor och flickor med funktionsnedsättning är inte tillräckligt medvetna om sina rättigheter enligt konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och enligt EU:s lagstiftning. EU och dess medlemsstater bör utarbeta en omfattande kampanj för att öka medvetenheten om de båda konventionerna, synliggöra situationen för kvinnor med funktionsnedsättning och bekämpa fördomar mot kvinnor och flickor med funktionsnedsättning (23). Medierna bör uppmuntras att samråda med och involvera kvinnor med funktionsnedsättning, som helst bör utses av sina organisationer, vilka också bör delta i presentationer och övervaka program. Organisationer för personer med funktionsnedsättning bör få den finansiering som krävs för att informera och utbilda kvinnor och flickor med funktionsnedsättning och deras familjer om deras rättigheter enligt konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Som en offentlig förvaltning är EU skyldigt att genomföra konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning internt inom sina institutioner. EU bör säkerställa att frågor som rör kvinnor och flickor med funktionsnedsättning fullt ut inkluderas och respekteras i dess evenemang och möten, kommunikation, information och samråd samt i politiken för social trygghet och sysselsättning, och bör anstränga sig för att se till att dess budgetar är lyhörda för jämställdhetsfrågor. Särskilda åtgärder bör vidtas för att säkerställa att kvinnor med funktionsnedsättning kan delta på samma villkor som andra i arbetet och verksamheten i EU:s institutioner. |
| --- | --- |

4.8

5.   Särskilda kommentarer

5.1   Våld

| 5.1.1 | Kvinnor med funktionsnedsättning löper större risk att utsättas för våld och övergrepp, och att utnyttjas, än andra kvinnor. Våldet kan vara mellanmänskligt, institutionellt och/eller strukturellt. Institutionellt och/eller strukturellt våld är alla former av strukturell ojämlikhet eller institutionell diskriminering som gör att en kvinna hålls kvar i en underordnad ställning, fysiskt eller ideologiskt, jämfört med andra personer i hennes familj, hushåll eller gemenskap (24). I en undersökning från 2014 av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter uppskattas det att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning löper tre till fem gånger högre risk att bli offer för våld, särskilt våld i hemmet (25). |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | I EU:s lagstiftning och nationell lagstiftning om förebyggande av utnyttjande, våld och övergrepp saknas det ofta en inriktning på kvinnor och flickor med funktionsnedsättning. EU bör vidta de åtgärder som krävs för att integrera funktionsnedsättningsfrågorna i all lagstiftning, alla åtgärder och alla strategier för att bekämpa våld, övergrepp och utnyttjande (26). Våld mot kvinnor bör straffbeläggas. Man bör vidta alla lämpliga lagstiftningsmässiga, administrativa, sociala, utbildningsrelaterade och andra åtgärder för att skydda kvinnor och flickor med funktionsnedsättning, såväl inom som utom hemmet, mot alla former av utnyttjande, våld och övergrepp och för att underlätta deras tillgång till rättslig prövning genom att tillhandahålla lämplig lokal assistans och stöd, med beaktande av deras specifika behov, även av hjälpmedel, i syfte att undvika utestängning och isolering i hemmet (27). |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | EU och dess medlemsstater bör snabbt ansluta sig till Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen) som ett steg i arbetet med att bekämpa våld mot kvinnor och flickor med funktionsnedsättning. Dessa åtgärder bör inbegripa att kriminalisera sexuellt våld och andra former av våld mot kvinnor och flickor med funktionsnedsättning, vilket inbegriper att sätta stopp för tvångssterilisering (28). |
| --- | --- |

5.1.3

5.2   Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, inklusive respekt för hem och familj

| 5.2.1 | Felaktiga stereotyper kopplade till funktionsnedsättning och kön är en form av diskriminering som har en särskilt allvarlig inverkan på åtnjutandet av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och rätten att bilda familj. Till de skadliga stereotyperna om kvinnor med funktionsnedsättning hör bl.a. föreställningen att de är asexuella, inkapabla, irrationella och/eller är hypersexuella (29). |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | De val som görs av kvinnor med funktionsnedsättning, särskilt kvinnor med psykosocial eller psykisk funktionsnedsättning, ignoreras ofta och deras beslut ersätts ofta med beslut som fattas av tredje parter, bl.a. rättsliga företrädare, tjänsteleverantörer, förmyndare och familjemedlemmar, vilket är en kränkning av deras rättigheter enligt artikel 12 i konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (30). Alltför ofta tvingas kvinnor och flickor med funktionsnedsättning genomgå sterilisering och abort, eller utsätts för andra former av kontroll över sin fertilitet. EU och medlemsstaterna bör vidta alla åtgärder som krävs för att se till att alla kvinnor med funktionsnedsättning kan utöva sin rättskapacitet genom att fatta sina egna beslut, med stöd om så önskas, om medicinsk och/eller terapeutisk behandling, även genom att fatta sina egna beslut om att behålla sin fertilitet och sitt reproduktiva självbestämmande, utöva sin rätt att välja antalet barn och antalet år mellan dem, besluta i frågor som rör sin sexualitet och utöva sin rätt att inleda relationer. Detta bör ske utan tvång, diskriminering och våld. Tvångssterilisering och tvångsabort är en form av våld mot kvinnor som bör kriminaliseras enligt artikel 39 i Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (31). |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Kvinnor med funktionsnedsättning kan också nekas tillgång till information, kommunikation och utbildning om sexuell och reproduktiv hälsovård och rättigheter, på grundval av negativa stereotyper om att de är asexuella och därför inte har behov av någon sådan information på samma villkor som andra. Det kan också hända att det inte finns information i lättillgängliga format. Hälso- och sjukvårdsinrättningar och -utrustning, inklusive mammografiapparater och gynekologiska sjukhusbritsar, är ofta fysiskt oåtkomliga för kvinnor med funktionsnedsättning (32). EU och medlemsstaterna bör vidta alla åtgärder som krävs för att se till att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning har lika tillgång till särskilda hälso- och sjukvårdstjänster för personer med funktionsnedsättning, samt till allmänna tjänster såsom tand- och ögonvård, hälso- och sjukvårdstjänster och förebyggande tjänster avseende sexuell och reproduktiv hälsa, inklusive gynekologiska konsultationer, läkarundersökningar, familjeplanering och anpassat stöd under graviditeten. |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.2.4 | Nödvändiga åtgärder bör vidtas när det gäller utbildning av fackfolk, framför allt hälso- och sjukvårdspersonal och de som arbetar på det rättsliga området, för att säkerställa att de lyssnar på kvinnor och flickor med funktionsnedsättning under rättsliga utredningar och förfaranden. Dessa åtgärder bör vidtas i nära samarbete med organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

5.2.4

5.3   Utbildning

| 5.3.1 | Skadliga stereotyper om kön och funktionsnedsättning eldar tillsammans på diskriminerande attityder, strategier och praxis, som att t.ex. använda utbildningsmaterial som bekräftar felaktiga stereotyper om kön och funktionsnedsättning, ägna sig åt könsbaserade aktiviteter i familjen, ge kvinnor och flickor vårdgivande roller och på vissa områden ge större värde åt utbildning av pojkar än flickor, uppmuntra barnäktenskap för flickor med funktionsnedsättning och inte tillhandahålla tillgängliga sanitetsanläggningar i skolor för att säkra menstruationshygien. De leder i sin tur till högre nivåer av analfabetism, misslyckad skolgång, ojämn skolnärvaro, skolkning och avhopp från skolan (33). |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | En jämförande analys av EU visade att under 2011 endast 27 % av alla personer med funktionsnedsättning i åldern 30–34 hade fullföljt eftergymnasial eller motsvarande utbildning i EU (34). Det finns dock inga specifika data om kvinnor och flickor med funktionsnedsättning. I Europas skolor och i olika EU-medlemsstater saknar många kvinnor och flickor med funktionsnedsättning den tillgång till inkluderande utbildning av hög kvalitet som föreskrivs i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Det har visats att den finansiella krisen har inverkat negativt på insatserna för inkluderande undervisning. |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | Inkluderande grundläggande utbildning för flickor och kvinnor med funktionsnedsättning måste ses i ett paradigm av högkvalitativ utbildning, lika möjligheter, stöd och skälig anpassning (35) samt tillgänglighet för alla under hela livet, för att garantera att kvinnor med funktionsnedsättning bereds tillgång till fortbildning som ett sätt att förbättra deras personliga självständighet, fria personliga utveckling och sociala inkludering, samtidigt som de permanent kan utöva rätten att själva bestämma och välja livsstil. Föräldrar till elever med funktionsnedsättning bör ges nödvändig information om fördelarna med en inkluderande grundläggande utbildning. |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.4 | EU och medlemsstaterna bör utvärdera den rådande situationen och vidta åtgärder för att underlätta tillgången till och åtnjutandet av inkluderande utbildning av hög kvalitet för alla studerande med funktionsnedsättning i enlighet med konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning genom att främja användningen av europeiska finansieringsinstrument, och inbegripa funktionsnedsättningsspecifika indikatorer i Europa 2020-strategin i arbetet för att uppnå utbildningsmålet. |
| --- | --- |

5.3.4

| 5.3.5 | Relevanta EU-förordningar och studentutbytesprogram (t.ex. Erasmus+) har förbättrats under de senaste åren genom att man inbegripit ekonomiskt stöd till rörlighet för studerande med funktionsnedsättning. I praktiken möter dock studerande med funktionsnedsättning många hinder när de försöker få tillgång till de nationella utbildningstjänsterna i bestämmelselandet (attityd, fysiska hinder, kommunikations- och informationshinder och brist på flexibilitet i läroplanerna) (36). EU:s program för högre utbildning, yrkesutbildning och livslångt lärande bör inbegripa stöd för kvinnor med funktionsnedsättning. Utbytesprogrammet för europeiska företagare bör omfatta ekonomiskt stöd för unga personer med funktionsnedsättning, vilket för närvarande inte är fallet. Man bör utbyta god praxis och information om utmaningar när det gäller utbytesprogram för studerande och unga företagare, och utbildning bör ges till utbildningspersonal, arbetsmarknadens parter och media. |
| --- | --- |

5.3.5

| 5.3.6 | Kvinnor och flickor med funktionsnedsättning bör garanteras lika tillgång till olika aspekter av IKT-hjälpmedel och informationssamhället. Vid utvecklingen av informations- och kommunikationsteknik bör ekonomiska faktorer och behovet av utbildning och lika möjligheter oavsett ålder beaktas i syfte att flickor och kvinnor med funktionsnedsättning som löper risk att drabbas av socialt utanförskap eller fattigdom ska få tillgång till denna teknik. |
| --- | --- |

5.3.6

5.4   Sysselsättning

| 5.4.1 | Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden generellt är fortfarande betydligt lägre än bland män (46,6 % jämfört med 61,9 %). Arbetsmarknaderna i alla medlemsstater uppvisar en ihållande och betydande könssegregering. Kvinnor med funktionsnedsättning är dock i mycket högre grad utestängda från arbetsmarknaden. I EU har endast 18,8 % av alla kvinnor med funktionsnedsättning en anställning enligt 2015 års jämställdhetsindex från Europeiska institutet för jämställdhet. 28,1 % av alla män med funktionsnedsättning har en anställning. Den höga arbetslösheten bland kvinnor med funktionsnedsättning är fortfarande oacceptabel, och gör att de löper större risk att hamna i fattigdom och social utestängning. Kvinnor och flickor med funktionsnedsättning har svårare att få tillträde till arbetsmarknaden, vilket gör det svårare för dem att leva oberoende liv. Kvinnor och flickor med funktionsnedsättning är ofta underbetalda. Hinder för rörlighet samt ett större beroende av familjemedlemmar och vårdare gör det svårare för dem att delta aktivt i utbildning och på arbetsmarknaden samt i det sociala och ekonomiska samhällslivet (37). |
| --- | --- |

5.4.1

| 5.4.2 | Med tanke på den höga arbetslösheten och inaktiviteten på arbetsmarknaden bland kvinnor med funktionsnedsättning måste EU och dess medlemsstater utarbeta såväl generella som särskilda åtgärder som riktar sig till kvinnor med funktionsnedsättning för att främja fortbildning, praktik, tillträde till arbetsmarknaden, bibehållna anställningar, lika lön för lika arbete, lika karriärmöjligheter, anpassningar på arbetsplatsen och jämvikt mellan arbete och privatliv. Kvinnor med funktionsnedsättning ska på samma villkor som andra ha rätt till rättvisa och gynnsamma arbetsvillkor, inklusive lika möjligheter och lika ersättning för arbete av lika värde (38). |
| --- | --- |

5.4.2

| 5.4.3 | Med beaktande av EU:s instrument för mikrofinansiering och Europeiska socialfonden som syftar till att öka sysselsättningen och främja social integration bör man främja möjligheterna till egenföretagande, företagande bland kvinnor med funktionsnedsättning, jämn könsfördelning i företagens styrelser och utveckling av sociala företag. Kvinnor med funktionsnedsättning bör ha samma rätt till ekonomiskt stöd under företagets hela livscykel och bör betraktas som kompetenta företagare. Man bör i detta avseende vidta särskilda åtgärder för kvinnor med funktionsnedsättning som är företagare genom mjuka lån, mikrokrediter och bidrag som inte behöver betalas tillbaka, inklusive för kvinnor som lever på landsbygden. |
| --- | --- |

5.4.3

| 5.4.4 | Det ökande antalet personer med funktionsnedsättning innebär att bördan för vårdare, särskilt anhörigvårdare, kommer att öka. De flesta anhörigvårdare är kvinnor, som tvingas gå ner i arbetstid och till och med sluta yrkesarbeta för att ta hand om sina beroende familjemedlemmar (39). |
| --- | --- |

5.4.4

| 5.4.5 | EU och medlemsstaterna bör främja en bättre balans mellan yrkes- och privatliv för kvinnor med funktionsnedsättning och vårdare av personer med funktionsnedsättning genom effektiva åtgärder som bygger på deras särskilda krav. Till de möjliga åtgärderna för att uppnå detta mål hör öppenhet om lön, anställningsförfaranden och sociala avgifter, flexibla arbetstider eller distansarbete på deltid, balans mellan utgifter kopplade till funktionsnedsättning i samband med moderskap och omsorg om andra personer med stort stödbehov, främjande av universell tillgång till rimligt prissatta stödtjänster av hög kvalitet vid olika tidpunkter under dagen, såsom daghem eller omsorgstjänster för äldre och andra personer med stort stödbehov (40). |
| --- | --- |

5.4.5

| 5.4.6 | EU och medlemsstaterna bör inkludera kvinnor med funktionsnedsättning och familjer till personer med funktionsnedsättning i det föreslagna direktivet om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och i andra politiska åtgärder för att förbättra balansen mellan arbetsliv och privatliv för arbetstagare och anhörigvårdare (41). |
| --- | --- |

5.4.6

| 5.4.7 | Kvinnor med funktionsnedsättning står även inför unika hinder för deltagande på lika villkor i arbetslivet, bl.a. sexuella trakasserier, ojämlika löner och bristande tillgång till prövningsmekanismer på grund av diskriminerande attityder som leder till att deras yrkanden avvisas. EU och medlemsstaterna bör också garantera säkra och hälsosamma arbetsvillkor för kvinnor med funktionsnedsättning och vårdare av personer med funktionsnedsättning, inklusive skydd mot trakasserier och prövning av klagomål. Trakasserier på arbetsplatsen bör förhindras genom antagande av effektiva åtgärdsplaner mot trakasserier i enlighet med tillämpningen av EU:s direktiv 2000/78/EG (42). |
| --- | --- |

5.4.7

5.5   Deltagande i det politiska och offentliga livet

| 5.5.1 | Kvinnor och flickor med funktionsnedsättning har tidigare tystats ned, varför de i oproportionerligt hög grad är underrepresenterade i det offentliga beslutsfattandet. I de flesta av EU:s medlemsstater leder det faktum att personer med funktionsnedsättning berövas sin rättskapacitet till att de förlorar sin rösträtt. Hindren för rösträtten tar också formen av otillgängliga röstningsförfaranden, inklusive otillgängliga vallokaler (43). EU bör se till att kvinnor med funktionsnedsättning fullt ut kan delta i det offentliga och politiska livet, särskilt i 2019 års val till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

5.5.1

| 5.5.2 | Till följd av ojämna styrkeförhållanden och flerfaldig diskriminering har de färre möjligheter att inrätta eller gå med i organisationer som kan företräda deras behov som kvinnor, barn och personer med funktionsnedsättning. EU bör vidta åtgärder för att uppmuntra kvinnor med funktionsnedsättning att ta en ledande roll i offentliga beslutsfattande myndigheter på alla nivåer, och göra det möjligt för dem att bilda och gå med i organisationer och nätverk för kvinnor med funktionsnedsättning (44). Kvinnor med funktionsnedsättning bör få tillgång till utbildnings- och mentorsprogram som ger dem möjlighet att träda in i det politiska och offentliga livet. |
| --- | --- |

5.5.2

Bryssel den 11 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, allmän kommentar nr 3 (CRPD/C/GC/3), s. 1; EDF Alternative report to the UN Committee on the rights of persons with disabilities, s. 57.

1

(2)  Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

2

(3)  Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, Concluding observations on the initial report of the EU, Förenta nationerna (artikel 6 CRPD/C/EU/CO/1).

3

(4)  Betänkande om kvinnor med funktionsnedsättning, Europaparlamentet, 14 oktober 2013, s. 6.

4

(5)  Idem fotnot 3, artikel 4.3; idem fotnot 1, s. 17.

5

(6)  Idem fotnot 4, s. 9.

6

(7)  Idem fotnot 3, artikel 16.

7

(8)  Report on ending forced sterilisation against women and girls with disabilities, Europeiskt handikappforum, 2018, s. 49.

8

(9)  2nd Manifesto on the Rights of Women and Girls with Disabilities in the EU, Europeiskt handikappforum, 2011, s. 18 och 34.

9

(10)  Idem fotnot 9, s. 4.

10

(11)  Ad hoc-modul i EU:s arbetskraftsundersökning om personer med funktionsnedsättning och långsiktiga hälsoproblem, 2002.

11

(12)  Idem fotnot 4, s. 24.

12

(13)  FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

13

(14)  Idem fotnot 3, artikel 6; idem fotnot 4, s. 6.

14

(15)  Idem fotnot 3, artikel 4.3; idem fotnot 1, s. 17.

15

(16)  Idem fotnot 9, s. 47.

16

(17)  Idem fotnot 4, s. 16.

17

(18)  Idem fotnot 4, s. 9.

18

(19)  Idem fotnot 1, s. 2.

19

(20)  Idem fotnot 9, s. 52.

20

(21)  Idem fotnot 1, s. 15.

21

(22)  Idem fotnot 9, s. 11.

22

(23)  Idem fotnot 3, artikel 8.

23

(24)  Idem fotnot 1, s. 8.

24

(25)  Survey on Violence against women, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, 2014, s. 186.

25

(26)  Idem fotnot 3, artikel 16.

26

(27)  Idem fotnot 9, s. 21.

27

(28)  Idem fotnot 3, artikel 16; idem fotnot 8, s. 49.

28

(29)  Idem fotnot 1, s. 10.

29

(30)  Idem fotnot 1, s. 11.

30

(31)  Report on ending forced sterilisation against women and girls with disabilities, Europeiskt handikappforum, 2018, s. 49 och 50.

31

(32)  Idem fotnot 1, s. 11; idem fotnot 9, s. 34.

32

(33)  Idem fotnot 1, s. 14.

33

(34)  EU – SILC 2011

34

(35)  Idem fotnot 9, s. 32.

35

(36)  Alternative report of the UNCRPD, s. 43.

36

(37)  Idem fotnot 4, s. 7.

37

(38)  Idem fotnot 9, s. 41.

38

(39)  Idem fotnot 9, s. 45; idem fotnot 4, s. 6.

39

(40)  Idem fotnot 4, s. 14; idem fotnot 9, s. 43.

40

(41)  Idem fotnot 3, artikel 23.

41

(42)  Idem fotnot 4, s. 25.

42

(43)  Alternative report to the UNCRPD.

43

(44)  Idem fotnot 1, s. 16.

44

---

III Förberedande akter

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

EESK:s 536:e plenarsession, 11.7.2018–12.7.2018

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/28

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 vad gäller vissa avgifter på gränsöverskridande betalningar i unionen och valutaväxlingsavgifter

[COM(2018) 163 final – 2018/0076 (COD)]

(2018/C 367/05)

| Föredragande: | Daniel MAREELS |
| --- | --- |

Föredragande:

Daniel MAREELS

| Remiss | Europaparlamentet, 19.4.2018
  Europeiska rådet, 3.5.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av facksektionen | 7.6.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 11.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 116/0/0 |

Remiss

Europaparlamentet, 19.4.2018

Europeiska rådet, 3.5.2018

Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av facksektionen

7.6.2018

Antagande vid plenarsessionen

11.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

116/0/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kommittén välkomnar detta förslag, som kommer att leda till minskade kostnader för gränsöverskridande betalningar i euro i medlemsstaterna utanför euroområdet och som även kommer att öka insynen i fråga om valutaväxlingsavgifter. EESK uppmanar till ett snabbt genomförande av detta förslag. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Förslagets direkta effekter kommer i första hand att märkas i medlemsstaterna utanför euroområdet. De höga avgifter för gränsöverskridande betalningar i euro inom EU som tas ut i dessa länder kommer att försvinna eftersom de måste anpassas till de lägre avgifterna för inhemska transaktioner i den nationella valutan. Kommittén välkomnar dessa lägre kostnader, som framför allt kommer att gynna konsumenter och företag, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Dessa lägre kostnader kommer i sin tur utan tvivel att leda till en ökning av den gränsöverskridande fria rörligheten och fria handeln i hela EU, och därigenom medföra fördelar för alla unionens medlemsstater. Kommittén betraktar denna fördjupning av den inre marknaden och de positiva ekonomiska effekter som skapas på detta sätt som viktiga. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén välkomnar att man därmed också uppnår det ursprungliga syftet med det gemensamma eurobetalningsområdet, dvs. att alla betalningar i euro inom EU ska betraktas som inhemska betalningar. Samtidigt förverkligas också den inre marknaden för finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag, genom att man undanröjer den befintliga uppdelningen på denna marknad mellan användare från länder inom och utanför euroområdet. De lägre kostnader som användare i euroområdet betalar blir härigenom också tillgängliga för användare utanför euroområdet. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Inom ramen för sina upprepade uppmaningar till förmån för mångfald i banklandskapet som en garanti för systemets stabilitet och ändamålsenlighet och för att ta hänsyn till de olika framtida utvecklingstendenser och utmaningar som bankerna står inför, anser kommittén att mer uppmärksamhet bör ägnas åt de kostnader detta förslag kommer att medföra för de berörda bankerna. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Marknadsaktörerna kommer att åläggas att offentliggöra de fullständiga kostnaderna för valutaväxling i utlandet och informera de berörda personerna om dem innan de genomför sina transaktioner. Kommittén anser att dessa nya kompletterande insynskrav är lämpliga eftersom de bör ge konsumenterna möjlighet att göra rätt val vid sådana transaktioner till ett rimligt pris. Även här är det dock viktigt att ta hänsyn till den tekniskt mycket invecklade karaktären hos denna fråga och de tillhörande kostnaderna för leverantörerna. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Slutligen vill kommittén också framhålla att detta, trots att det handlar om en mycket teknisk fråga, utan tvekan utgör ett utmärkt tillfälle till god och tydlig kommunikation med alla medborgare i unionen. De ändringar som nu görs kan utnyttjas för att förklara hur EU genomför positiva förändringar för alla och tillhandahåller lösningar på vardagsproblem. |
| --- | --- |

1.7

2.   Bakgrund

| 2.1 | Ända sedan början av 2000-talet har man arbetat för att harmonisera det sätt på vilket kontantlösa betalningar görs i Europa. Redan vid införandet av euron började man dessutom arbeta på en europeisk inre marknad för betalningar, det gemensamma eurobetalningsområdet (”Single Euro Payments Area”, Sepa) (1). Inom ramen för detta genomfördes en gradvis övergång från nationella till europeiska betalningssystem. Den processen slutfördes 2014. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | På grundval av detta kan myndigheter, handlare och företag enkelt utföra sina betalningar i hela euroområdet och Europeiska unionen (2) genom att använda samma betalningsmedel: kort, överföringar och autogiro. Ingen skillnad görs längre beroende på vilket land man bor i: alla betalningar är ”inhemska betalningar” inom Europa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Dessutom har flera andra initiativ tagits inte bara för att öka insynen i kostnaderna för betalningar utan även för att sänka dem. Detta har bl.a. gjort att avgifterna för gränsöverskridande betalningar i euro inom EU nu är desamma som de för inhemska betalningar i euro, tack vare förordning (EG) nr 2560/2001, som senare ersattes med förordning (EG) nr 924/2009. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | I praktiken har denna utveckling enbart haft verkan i medlemsstaterna i euroområdet (3) och i Sverige, som utnyttjade den möjlighet (4) som gavs övriga medlemsstater att utvidga denna ordning till att omfatta den nationella valutan. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Inom ramen för ”Handlingsplan om finansiella tjänster för konsumenter: Bättre produkter, fler valmöjligheter” från mars 2017 åtog sig kommissionen att föreslå åtgärder för att sänka kostnaderna för gränsöverskridande transaktioner i alla medlemsstater och utvärdera metoderna för dynamisk valutakonvertering (5). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Syftet med det aktuella förslaget (6) till ändring av ovannämnda förordning (EG) nr 924/2009 är att utvidga fördelarna med ovannämnda ordning för transaktioner i euro inom EU till att omfatta privatpersoner och företag i medlemsstaterna utanför euroområdet. Kostnaderna för gränsöverskridande betalningar inom EU kommer på så sätt att kunna sänkas genom att de anpassas till avgifterna för inhemska transaktioner i en medlemsstats nationella valuta. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Samtidigt (7) införs ytterligare insynskrav beträffande praxis för valutaväxling. På så sätt kommer kostnaderna för en gränsöverskridande transaktion i framtiden att offentliggöras. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Kommittén välkomnar att marknadsaktörerna också åläggs ett antal ytterligare insynskrav vid valutaväxling. De fullständiga kostnaderna för en gränsöverskridande transaktion kommer således att vara kända för de berörda personerna innan de genomför sina transaktioner. |
| --- | --- |

2.8

3.   Kommentarer och anmärkningar

| 3.1 | Kommittén välkomnar förslagen, som gör att fördelarna med Sepa utvidgas till att omfatta medborgarna och företagen i medlemsstaterna utanför euroområdet. Detta kommer i regel att leda till sänkta kostnader för gränsöverskridande betalningar i euro inom EU, särskilt i de sistnämnda medlemsstaterna. Samtidigt och som ett komplement till detta skärps insynskraven beträffande valutaväxlingsavgifter. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Dessa förslag bidrar därmed till förverkligandet av en inre marknad för finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag genom att upphäva den nuvarande uppdelningen på marknaden för gränsöverskridande betalningar i euro inom EU. Användare i euroområdet kan vid detta slags betalningar fullt ut åtnjuta fördelarna med Sepa, medan detta för närvarande inte är fallet för användare i medlemsstater som inte har euron som valuta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | De flesta användare i euroområdet kan göra de betalningar som avses här till en låg eller till och med försumbar kostnad, medan detta inte är fallet för användare utanför euroområdet. De betalar i regel höga avgifter för detta. Det är bra och mycket viktigt att man sätter stopp för denna situation. Betaltjänstleverantörer i dessa medlemsstater kommer att behöva anpassa sina avgifter för gränsöverskridande transaktioner i euro till de – vanligen lägre – avgifterna för inhemska transaktioner i den nationella valutan. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Denna kostnadsminskning bör få positiva effekter för den gränsöverskridande fria rörligheten och fria handeln i EU, i alla medlemsstater. På så sätt kommer konsumenter från länder utanför euroområdet att få enklare tillträde till marknaderna i euroområdet, som kan dra nytta av detta. Samma enklare tillträde gäller även för företag, särskilt små och medelstora företag, som därmed kan förbättra sin ställning på marknaderna och bli konkurrenskraftigare, vilket i sin tur medför fördelar för dem. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK stöder valet att inrikta den föreslagna ordningen på transaktioner i euro. I sitt yttrande om handlingsplanen om finansiella tjänster för konsumenter välkomnade kommittén att ”kommissionen i detta skede avstår från regleringsåtgärder” (8). Samtidigt är det ett stort steg framåt för de berörda medlemsstaterna, som sedan länge haft möjlighet att ta detta steg själva men inte gjort det (9). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Utan att det påverkar ett antal andra skäl (10) innebär detta val också en balans mellan de mer uttalade kraven från såväl betaltjänstleverantörer (11) som användare av dessa tjänster (12). Den föreslagna lösningen avspeglar också bättre tanken på en ”skräddarsydd” lösning. Den gör det nämligen möjligt att beakta särdragen och situationen i de berörda medlemsstaterna, bland annat när det gäller betalningssystem och betaltjänstleverantörer. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | För att ge konsumenterna möjlighet att göra rätt val vid valutaväxling i utlandet, vilket för närvarande verkar vara svårt eftersom de inte alltid förfogar över rätt information i rätt tid, åläggs marknadsaktörerna också ett antal kompletterande insynskrav. På så sätt kommer de fullständiga kostnaderna för en gränsöverskridande transaktion att offentliggöras och vara kända för de berörda personerna innan de genomför sina transaktioner. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Kommittén anser att detta insynskrav, som gynnar användarna och konsumenterna, är mycket viktigt, liksom transaktionernas säkerhet. Detsamma gäller för fastställandet av ett tak för kostnaderna för sådana tjänster i avvaktan på utarbetandet av de konkreta slutliga genomförandeåtgärderna (13). För betaltjänstleverantörerna är detta är en mycket komplicerad och svår fråga, och därför bör den tillhörande kostnadsaspekten beaktas. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Kostnaderna och inkomstbortfallet för betaltjänstleverantörer till följd av dessa förslag är inte försumbara (14). Även om den nuvarande situationen kanske inte är helt tillfredsställande och förlusterna med tiden till viss del kan mildras måste tillräcklig uppmärksamhet ägnas åt denna kostnadsaspekt. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Uppmärksamheten på kostnadsaspekten är nödvändig, såsom kommittén för övrigt nyligen påpekade (15) i samband med sin uppmaning till förmån för mångfald i banklandskapet som en garanti för systemets stabilitet och ändamålsenlighet (16). Dessutom bör det hållas i minnet att bankerna för närvarande står inför många betydande utmaningar, bland annat inom reglerings- och tillsynsramen, ett antal framtida utvecklingstendenser (17), de långvarigt låga räntorna och ett antal andra situationer (18). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Slutligen vill kommittén också framhålla att detta, trots att det handlar om en mycket teknisk fråga, utan tvekan utgör ett utmärkt tillfälle till god och tydlig kommunikation med alla medborgare i unionen. De ändringar som nu görs skulle nämligen kunna utnyttjas för att förklara hur EU åstadkommer positiva förändringar i företagarnas, medborgarnas och konsumenternas liv och tillhandahåller lösningar på vardagsproblem, t.ex. när människor reser. |
| --- | --- |

3.11

Bryssel den 11 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Beträffande Sepa, se Europeiska betalningsrådets webbplats: https://www.europeanpaymentscouncil.eu/

1

(2)  Det geografiska tillämpningsområdet för Sepa-systemen omfattar för närvarande 34 länder och territorier: de 28 EU-medlemsstaterna samt Island, Norge, Liechtenstein, Schweiz, Monaco och San Marino. Se webbplatsen i fotnot 1.

2

(3)  Och därigenom för betalningar i euro.

3

(4)  Möjlighet för alla medlemsstater enligt förordning (EG) nr 2560/2001 och dess efterföljare förordning (EG) nr 924/2009 om gränsöverskridande betalningar.

4

(5)  Se COM(2017) 139 final, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:52017DC0139. Se i synnerhet de föreslagna åtgärderna 1 och 2.

5

(6)  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 924/2009 vad gäller vissa avgifter på gränsöverskridande betalningar i unionen och valutaväxlingsavgifter. Se https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?qid=1524213305690&uri=CELEX:52018PC0163.

6

(7)  I samma förslag till förordning.

7

(8)  Se EUT C 434, 15.12.2017, s. 51, punkt 1.1.

8

(9)  Se den möjlighet som nämns i punkt 2.4.

9

(10)  Ett antal av dem sammanfattas i ”Frequently asked questions: Cross-border payments”, som offentliggjordes tillsammans med pressmeddelandet om de aktuella förslagen. Se http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-18-2424_en.htm.

10

(11)  Som snarare förespråkade status quo.

11

(12)  Som snarare menade att ännu fler transaktioner borde regleras.

12

(13)  Till följd av den snabba utvecklingen på området och denna frågas tekniska karaktär föreskrivs en period på högst 36 månader efter förordningens ikraftträdande.

13

(14)  I motiveringen till förslaget nämns ett belopp på 900 miljoner euro per år, med avseende på gränsöverskridande transaktioner i euro.

14

(15)  Se EUT C 434, 15.12.2017, s. 51, yttrande INT/822, punkt 3.6.

15

(16)  Se EUT C 251, 31.7.2015, s. 7, punkt 1.1. och EUT C 451, 16.12.2014, s. 45, punkt 1.11.

16

(17)  Till exempel i fråga om FinTech och blockkedjor samt finansiering av en hållbar ekonomi. När det gäller kommissionens handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt, se (https://ec.europa.eu/info/publications/180308-action-plan-sustainable-growth_en), COM(2018) 97 final.

17

(18)  Bland annat EU:s strategi för nödlidande lån (https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/banking-and-finance/financial-supervision-and-risk-management/managing-risks-banks-and-financial-institutions/non-performing-loans-npls_en).

18

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/32 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/32

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller tillämpningen av Euro 5-steget på typgodkännande av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar

[COM(2018) 137 final – 2018/0065 (COD)]

(2018/C 367/06)

| Föredragande: | Gerardo LARGHI |
| --- | --- |

Föredragande:

Gerardo LARGHI

| Remiss | Europaparlamentet, 16.4.2018
  Rådet, 4.4.2018 |
| --- | --- |
| | |
| Rättslig grund | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av facksektionen | 7.6.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 11.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 125/0/1 |

Remiss

Europaparlamentet, 16.4.2018

Rådet, 4.4.2018

Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av facksektionen

7.6.2018

Antagande vid plenarsessionen

11.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

125/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar förslaget till förordning COM(2018) 137 final, som omfattar punktvisa ändringar av förordning (EU) nr 168/2013 i syfte att finna en balans mellan behovet av att utveckla teknik med låg miljöpåverkan (Euro 5-godkännande) och vissa företags faktiska förmåga att införa den inom de fastställda tidsfristerna (teknisk genomförbarhet). Undantagen bör därför undvika negativa effekter på marknaden och för sysselsättningen, och samtidigt säkerställa att bättre utsläppsstandarder uppnås snabbt. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK understryker att de ändringar som kommissionen föreslår ligger i linje med rekommendationerna i EESK:s tidigare yttrande i frågan (1). Bland dessa kan följande framhållas: en gradvis och flexibel tillämpning av förordningen med hänsyn till den faktiska tekniska genomförbarheten, rimliga kostnader för företag och konsumenter, undantag av fordon i kategorierna L1 och L2 från användning av system för omborddiagnos (OBD) (2). Kommittén noterar också det breda stödet för förslaget från medlemsstaternas och alla berörda parters sida. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK anser att lagstiftningen kommer att få positiva effekter på kostnaderna för företagen och följaktligen för kostnaderna för konsumenterna. I detta sammanhang bör man framhålla den sociala funktion som fordon i kategori L har i landsbygdsområden, där de ofta är ett alternativ till bristande kollektivtrafik, och städer, eftersom de bidrar till att minska trafikstockningarna. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén ställer sig positiv till att förlänga kommissionens befogenhet att anta delegerade akter med ytterligare fem år. Kommittén anser att detta är avgörande för att man i tid ska kunna anpassa den gällande lagstiftningen i enlighet med den ständiga tekniska utvecklingen och marknadsutvecklingen inom sektorn. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK konstaterar att man i kommissionens undersökning (3) inte tar hänsyn till kostnaderna, den tekniska genomförbarheten och reproducerbarheten av energiförbrukningsprovningen (provning av typ VII) för godkända eldrivna cyklar (L1e-A) och godkända pedalassisterade cyklar (L1e-B). Denna undersökning är enbart inriktad på en analys av fordon med förbränningsmotor. Kommittén rekommenderar därför kommissionen att snarast inleda en ytterligare undersökning om energiförbrukningen hos fordon i kategorierna L1e-A och L1e-B, i syfte att erbjuda företagen inom sektorn ett stabilt regelverk. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK ställer sig bakom kommissionens förslag om att skjuta upp tillämpningen av Euro 5-utsläppsgränsvärdena för lätta fyrhjulingar (mopedbilar – L6e-B), trehjuliga mopeder (L2e-U), trialmotorcyklar (L3e-AxT) och enduromotorcyklar (L3e-AxE). Eftersom det handlar om nischprodukter (4) som tillverkas av små- och mikroföretag rekommenderar dock EESK att detta undantag ska förlängas till 2024, såsom ursprungligen antogs i konsekvensbedömningen. Detta bör ge företagen inom sektorn möjlighet till en mindre omvälvande övergång och främja bibehållandet av sysselsättningen. |
| --- | --- |

1.6

2.   Inledning

| 2.1 | Sektorn för fordon i kategori L kännetecknas av ett brett utbud av lätta fordon med två, tre eller fyra hjul. Denna omfattar sju kategorier av fordon: pedalassisterade cyklar och två- (L1e) och trehjuliga (L2e) mopeder, två- (L3e) och trehjuliga (L4e – sidovagn) motorcyklar, motordrivna trehjulingar (L5e) samt lätta (L6e) och tunga (L7e) fyrhjulingar. Varje kategori är sedan i sin tur uppdelad, vilket ger sammanlagt 25 underkategorier. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Mångfalden av modeller, framdrivningssystem och användningsområden gör att kategori L hör till de mest mångfasetterade och mångsidiga i fordonssektorn. Det uppskattas att det finns över 35 miljoner fordon i kategori L i trafik inom EU. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Sedan den 1 januari 2016 gäller de typgodkännandekrav för fordon i kategori L som fastställs i förordning (EU) nr 168/2013 (5) och dess fyra delegerade akter och genomförandeakter (6). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Med utgångspunkt i de problem som anges i undersökningen ”Effect study of the environmental step Euro 5 for L-category vehicles” föreslår kommissionen att vissa artiklar i förordning (EU) nr 168/2013 ska ändras eller kompletteras för att förtydliga principerna och underlätta genomförandet. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Detta förslag, som också efterlysts av företagen inom sektorn (7), har utarbetats efter det formella samrådet med alla berörda parter (tillverkare, godkännandemyndigheter, arbetsmarknadens parter). |
| --- | --- |

2.5

3.   Sammanfattning av kommissionens förslag

3.1   System för omborddiagnos

| 3.1.1 | OBD (8) används för att kontrollera fordonets allmänna funktionssätt och rapporterar i synnerhet fel eller felfunktioner som får konsekvenser i form av skadliga utsläpp. OBD fanns redan i Euro 4 och kommer att vidareutvecklas i Euro 5. I enlighet med lagstiftningen om Euro 5 kommer OBD att ingripa i fordonens sensorer och manöverdon för att övervaka att inte bara motorn utan även avgasbehandlingen och katalysatorn fungerar som de ska. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Kommissionen föreslår att vissa aspekter som rör skyldigheten att installera OBD-steg II, särskilt vad gäller kontrollen av katalysatorn, ska skjutas upp till 2025. Denna åtgärd avser enbart vissa typer av fordon, eftersom denna utrustning av tekniska skäl inte kommer att vara tillgänglig år 2020. Ändringen av denna bestämmelse bör ge företagen tillräckligt med tid för att tillämpa lagstiftningen. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Kommissionen klargör också att mopeder (kategorierna L1 och L2) samt lätta fyrhjulingar (kategori L6e) och motorcyklar i underkategorierna enduro (L3e-AxE) och trial (L3e-AxT) är undantagna från OBD-steg II-systemet. |
| --- | --- |

3.1.3

3.2   Metod för utsläppsbegränsning (förfarande för matematisk hållbarhet)

| 3.2.1 | Miljökonsekvensbedömningen av Euro 5 visar att metoden att prova fordon när de har körts 100 km inte gör det möjligt att bedöma den verkliga försämringen hos det utsläppsbegränsande systemet i fordonet under dess livstid (9). |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Kommissionen föreslår att denna metod ska fasas ut fram till 2025. Under tiden föreslås det att den sträcka som fordonet ska ha körts innan det provas ska ökas, i syfte att säkerställa tillförlitligare uppgifter. Därför föreskrivs det i förslaget att fordon som registreras mellan den 1 januari 2020 och den 31 december 2024 måste genomgå miljöprestandaprovning efter 2 500 km om fordonets högsta hastighet är lägre än 130 km/tim och efter 3 500 km om dess högsta hastighet är lika med eller högre än 130 km/tim. |
| --- | --- |

3.2.2

3.3   Tillämpning av Euro 5-gränsvärdena

| 3.3.1 | I konsekvensbedömningen av Euro 5 bekräftas att den teknik som behövs för att uppfylla de nya gränsvärdena redan finns, med undantag för vissa typer av fordon i kategori L (L6e-B, L2e-U, L3e-AxT och L3e-AxE). |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Kommissionen föreslår därför att tillämpningen av dessa gränsvärden ska skjutas upp från 2020 till 2022 för dessa underkategorier. På så sätt kommer tillverkarna, särskilt de små och medelstora företagen, att kunna iaktta tidsfristerna för övergången till utsläppsfria framdrivningssystem, för övrigt med en positiv inverkan på kostnaderna, till gagn för konsumenterna. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Kommissionen konstaterar också att ljudnivågränsvärdena för Euro 5 behöver klargöras ytterligare. Därför föreslås det att giltigheten för de nuvarande utsläppsgränserna för Euro 4 förlängs fram till dess att de nya Euro 5-gränsvärdena har fastställts. |
| --- | --- |

3.3.3

3.4   Delegerade akter

| 3.4.1 | I förordning (EU) nr 168/2013 ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter under en period på fem år som löpte ut den 21 mars 2018. Med tanke på att lagstiftningen kontinuerligt måste uppdateras i enlighet med den tekniska utvecklingen begär kommissionen att befogenheten att anta delegerade akter ska förlängas med ytterligare fem år, med möjlighet till förlängning genom tyst medgivande. |
| --- | --- |

3.4.1

Bryssel den 11 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 84, 17.3.2011, s. 30.

1

(2)  EUT C 84, 17.3.2011, s. 30, punkterna 4.1, 4.3 och 5.3.

2

(3)  Rapport om undersökningen: ”Effect study of the environmental step Euro 5 for L-category vehicles”, EU-Books, ET-04-17–619-EN-N.

3

(4)  Dessa underkategorier av fordon står för mindre än 1 % av den totala tillverkningen av fordon i kategori L.

4

(5)  EUT L 60, 2.3.2013, s. 52 – Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 av den 15 januari 2013 om godkännande av och marknadskontroll för två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar.

5

EUT L 53, 21.2.2014, s. 1 – Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 134/2014 av den 16 december 2013 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller krav på miljöprestanda och framdrivningenheters prestanda och om ändring av bilaga V till förordningen.

EUT L 25, 28.1.2014, s. 1 – Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 44/2014 av den 21 november 2013 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller fordonskonstruktion och allmänna krav för typgodkännande av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar.

EUT L 7, 10.1.2014, s. 1 – Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 3/2014 av den 24 oktober 2013 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller krav på fordons funktionssäkerhet för typgodkännande av två- eller trehjuliga fordon och fyrhjulingar.

(6)  Se fotnot 3.

6

(7)  https://www.acem.eu/newsroom/press-releases/329-stefan-pierer-acem-president-we-urgently-need-clarity-from-the-ec-regarding-the-implementation-of-euro-5.

7

(8)  Omborddiagnos. Förordning (EU) nr 168/2013, artikel 21 samt punkterna 1.8.1, 1.8.2 och 1.8.3 i bilaga IV.

8

(9)  Artikel 23.3 c.

9

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/35 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/35

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer, om ändring av bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 och om upphävande av förordning (EU) nr 98/2013 om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer

[COM(2018) 209 final – 2018/0103 (COD)]

(2018/C 367/07)

| Föredragande: | David SEARS |
| --- | --- |

Föredragande:

David SEARS

| Remiss | Europaparlamentet, 28.5.2018
  Rådet, 31.5.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114 i EUF-fördraget |
| Ansvarig facksektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av facksektionen | 7.6.2018 |
| Antagande vid plenarsession | 11.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 128/0/1 |

Remiss

Europaparlamentet, 28.5.2018

Rådet, 31.5.2018

Rättslig grund

Artikel 114 i EUF-fördraget

Ansvarig facksektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av facksektionen

7.6.2018

Antagande vid plenarsession

11.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

128/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar den föreslagna förordningen. Den bygger vidare på och ersätter den nuvarande förordningen, som EESK yttrade sig om i januari 2011 (1), och försöker lära av de erfarenheter som gjorts på nationell nivå och EU-nivå sedan denna trädde i kraft 2013 och fick (avsedd) full verkan i september 2014. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK konstaterar att tidsfristen för utarbetandet av den nya förordningen har varit begränsad på grund av förfarandemässiga faktorer, bland annat den korta tid som nu återstår före utgången av den nuvarande mandatperioden för både kommissionen och Europaparlamentet. Detta är beklagligt med tanke på den nuvarande förordningens ganska korta livslängd och långsamma genomförande samt behovet av betydande stöd och uppbackning från medlemsstaterna och alla aktörer i leveranskedjan för att ersätta den. Skälen till detta långsamma genomförande, särskilt i stora länder som har drabbats av terroristattacker riktade mot den egna befolkningen, behöver undersökas mer ingående. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK framhåller att det finns ett antal områden där större tydlighet när det gäller tillämpningsområdet och genomförandet av förordningen bör övervägas. Dessa kommer också att behöva diskuteras mer ingående med medlemsstaterna under de kommande månaderna. Bestämmelserna avseende försäljning via internet behöver vidareutvecklas om de ska få någon verklig effekt. Det är svårt att se hur de kan vara verksamma enbart på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Slutligen ifrågasätter EESK återigen hur ändamålsenligt det är att samla en grupp så vitt skilda ämnen i en enda förordning. Detta gör det svårt att utarbeta lagstiftningen och ännu svårare att som professionell användare eller privatperson genomföra eller förstå den. Kommittén rekommenderar därför en annan, ämnesspecifik strategi. EU:s lagstiftning om narkotikaprekursorer utgör en användbar förebild för detta (2). |
| --- | --- |

1.4

2.   Inledning

| 2.1 | Improviserade sprängladdningar som innehåller en rad olika hemmagjorda sprängämnen används av terrorister och andra icke-statliga aktörer för att genomföra statiska, fordonsburna eller personburna attacker på militära och ekonomiska mål, främst för att ingjuta skräck i civilbefolkningen, i strävan efter att uppnå politiska eller religiösa ideal. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Det är mycket lätt att på internet skaffa sig den kunskap som krävs för att bygga, lagra och leverera sådana sprängladdningar. Råvarorna kan vara produkter som används i vardagen (mjöl, socker, dieselolja och gödselmedel). Mer kraftfulla sprängämnen och detonatorer (TATP, PETN, HMTD) kräver kemisk syntes från andra ämnen som finns tillgängliga på detaljhandelsmarknaden för legitima ändamål. Kommersiella sprängämnen (bland annat dynamit, svartkrut och TNT) är redan hårt kontrollerade och används sällan nu för tiden, åtminstone inte i de utvecklade länderna. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | De flesta terroristattacker äger rum i mindre utvecklade länder, ofta dagligen och ibland utan att händelserna rapporteras ordentligt. Dessa attacker står för nästan 99 % av alla terrorismrelaterade dödsfall. De rikare – och mer stabila och bättre skyddade – länderna utgör emellertid också mål, och när attackerna lyckas kan de få förödande konsekvenser, vilket människor i ett antal stora städer i EU (och Förenta staterna) nu kan vittna om. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Trots detta är den faktiska risken i det dagliga livet låg (åtminstone jämfört med andra naturliga eller allmänt accepterade risker), och åtgärder från regeringar tenderar att variera beroende på deras lokala erfarenhet och nationell praxis. Naturligt auktoritära regimer kanske (ännu) inte har betraktats som mål. Mer liberala länder kanske oftare utsättas för attacker, men de är samtidigt mer måna om vikten av att skydda mänskliga rättigheter. Såsom ofta är fallet finns det inga enkla svar. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Dessa frågor har tagits upp i tidigare yttranden från EESK: yttrandet från 2008 (3) om utsläppande på marknaden och användning av ”vissa farliga ämnen”, inklusive ammoniumnitrat som används i mycket stora mängder som ett kvävebaserat gödningsmedel och även som en verksam och billig komponent i både kommersiella och hemmagjorda sprängämnen, och yttrandet från 2011 (4) om den första förordningen om kontroll av sprängämnesprekursorer, som nu ska upphävas och ersättas mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts. Prekursorer för olaglig narkotika och deras avledning från laglig användning har också tagits upp, och den tillhörande lagstiftningen kan utgöra en användbar modell att följa här. |
| --- | --- |

2.5

3.   Kommissionens förslag

| 3.1 | Den föreslagna nya förordningen om kontroll av sprängämnesprekursorer (15 sidor) läggs fram med en inledning (17 sidor), tre bilagor (på var sin sida) och en konsekvensbedömning (188 sidor). Den baseras på artikel 114 i EUF-fördraget om den inre marknadens funktion. Den medför nya skyldigheter för medlemsstaterna och alla som sysslar med handel med de ämnen som anges i bilaga I (”Sprängämnesprekursorer som omfattas av restriktioner”) och bilaga II (”Sprängämnesprekursorer som omfattas av rapporteringskrav”) och fastställer en mall för tillstånd för ”professionella användare” i bilaga III. Förordningen är tänkt att träda i kraft 20 dagar efter offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning och börja gälla ett år efter denna tidpunkt. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Den allmänna strategin är därför densamma som tidigare: Ett antal ämnen (nio stycken) omfattas av restriktioner i fråga om koncentration (och därmed deras värde och användbarhet för tillverkning av hemmagjorda sprängämnen) vid försäljning till allmänheten. Ytterligare ett antal ämnen (återigen nio stycken) får säljas fritt, men ”misstänkta” transaktioner ska rapporteras till särskilda nationella kontaktpunkter. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Inom dessa förteckningar har ammoniumnitrat flyttats från den andra till den första förteckningen (med en motsvarande ändring av bilaga XVII i Reach-förordningen om registrering av kemiska ämnen) och tre nya ämnen eller grupper, som lades till av kommissionen genom delegerade akter i november 2016, har tagits med i den andra förteckningen (aluminiumpulver, magnesiumpulver och magnesiumnitrathexahydrat). De övriga 14 ämnen som redan finns med i förteckningen ändras inte. Dessa ändringar motiveras i konsekvensbedömningen (även om de tre tilläggen inte diskuteras i detalj och det inte finns någon information här eller i de delegerade akterna om de leverantörskedjor som berörs, potentiell marknadspåverkan eller vilka mängder som professionella användare eller enskilda personer kan förväntas köpa). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Förordningen innebär också ett välbehövligt förtydligande av de olika rollerna i de olika försörjningskedjorna, särskilt genom tydliga definitioner av ”ekonomiska aktörer”, ”professionella användare”, ”jordbrukare” och ”enskilda personer”. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Eftersom den nuvarande förordningen omfattas av kommissionens Refit-program strävar man i det nya förslaget efter att minska kostnaderna och öka effektiviteten (och förhoppningsvis ändamålsenligheten) genom att minska antalet alternativ som är tillgängliga för medlemsstaterna. Allmänheten (icke-professionella användare) måste ha ett tillstånd för att använda sprängämnesprekursorer som omfattas av restriktioner i vissa koncentrationer som överstiger de gränsvärden som fastställs i bilaga 1, och det nuvarande mindre stränga förfarandet för självcertifiering kommer inte längre att vara tillräckligt. Befintliga tillstånd kan enbart förnyas om de anses uppfylla kraven i den nya förordningen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Behovet av att informera alla aktörer i relevanta fysiska och internetbaserade försörjningskedjor och se till att de hålls uppdaterade om de nya åtgärderna erkänns, även om det fortfarande är oklart hur detta ska ske i praktiken. Säkerhetsdatablad ska t.ex. garantera arbetstagarnas och konsumenternas säkerhet när de hanterar ämnena. Syftet är inte att hindra illegal användning. De viktiga gränsvärden som anges i bilaga I är svåra att tolka för vissa av de ämnen som förtecknas och kan behöva ses över, särskilt eftersom de olika gränsvärdena hänvisar till olika försörjningskedjor och olika grupper av ekonomiska aktörer. Om det finns exempel på bästa praxis i detta avseende på medlemsstatsnivå bör dessa spridas i så stor utsträckning som möjligt. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Medlemsstaterna kan föreslå strängare kontroller (bland annat lägre koncentrationsnivåer eller fullständiga förbud), och kommissionen kan lägga till nya ämnen i bilagorna om detta skulle visa sig nödvändigt för att bekämpa terrorism. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Medlemsstaterna är skyldiga att till kommissionen lämna årliga sammanfattningar av antalet misstänkta transaktioner, ansökningar om tillstånd och motiveringar till avslag, åtgärder för ökad medvetenhet och uppgifter om inspektioner som hänför sig till verksamhet online respektive offline. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Slutligen kommer kommissionen tidigast sex år efter det att förordningen har börjat tillämpas att se över och rapportera om förordningens verkan till Europaparlamentet, rådet och EESK. |
| --- | --- |

3.9

4.   Allmänna och särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK välkomnar förslaget till en ny förordning och stöder eftertryckligen dess mål. De ämnen som kontrolleras ligger i stort sett i linje med prioriteringslistorna i andra delar av den industrialiserade världen. De nya definitionerna bör skapa klarhet för dem som försöker följa förordningen. Det kommer att uppstå vissa extra kostnader för regeringarna, men dessa tycks stå i proportion till fördelarna av ytterligare minimerad terroristverksamhet. Ett gemensamt regelverk i alla medlemsstater bör gynna leverantörer och andra ekonomiska aktörer. Man tycks ha gjort en rimlig avvägning mellan behovet av att minska riskerna för allmänheten (och andra, bland annat högt uppsatta personer, polis och militär personal) samtidigt som man tillåter fri rörlighet för varor i legitima syften. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK instämmer också i att det omgående behövs samordnade åtgärder från medlemsstaternas sida och delar kommissionens oro över det långsamma och oenhetliga genomförandet av den befintliga förordningen. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Detta ger emellertid i sin tur upphov till oro över de förfaranden som tillämpats vid utarbetandet av den nya förordningen, särskilt vad gäller innehållet och kvaliteten på de dokument som ligger till grund för förslaget. Den konsekvensbedömning som kommissionen har utarbetat utifrån arbete som gjorts av konsultfirman Ernst & Young förlitar sig i mycket hög grad på offentligt tillgänglig statistik på EU-nivå som inte nödvändigtvis är lämplig eller komplett. Formatet, som följer interna riktlinjer, gör inte bedömningen vare sig lättläst eller tydlig. Genom det öppna offentliga samrådet fick man endast in 83 svar av varierande betydelse. Både konsekvensbedömningen och samrådet utarbetades under en kort period, som omfattade jul och nyår 2017–2018, med liten eller ingen tid att fylla i luckor i de uppgifter som lades fram. Tillgången till produkter på internet kontrollerades genom sökningar på Amazon, och ingenstans nämns de mer tvivelaktiga källorna på dark web. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK förstår att den viktigaste frågan om förordningens tillämpningsområde, dvs. vilka produkter som ska kontrolleras, granskades av kommissionen i ett tidigt skede, men detta anges inte uttryckligen i konsekvensbedömningen. Som redan nämnts, verkar det inte finnas någon marknadsanalys för de tre ämnen som lades till 2016 genom delegerade akter. Bristen på kontroller av saltsyra, som ingick i konsekvensbedömningen för den nuvarande förordningen men som i sista stund ströks från den befintliga förteckningen utan förklaring. Andra prekursorer med medelhög prioritet, bland annat kaliumpermanganat, natriumnitrit, urea och zinkpulver som återfinns på andra förteckningar över produkter med potentiellt dubbla användningsområden, bör åtminstone diskuteras. Framsteg mot en globalt erkänd förteckning, åtminstone för de utvecklade länderna, skulle vara ett lämpligt mål. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK ställer sig bakom den förteckning över möjliga kontrollåtgärder som förkastades på ett tidigt stadium. Det finns dock anledning till en viss oro över den snäva uppsättning kontroller som nu föreslås, särskilt med tanke på de inbördes mycket olikartade produkter som det rör sig om. Förpackningsstorlekar, streckkoder och krav på betalning med spårbara kort eller banköverföringar från person- eller företagskonton är alla sätt som kan bidra till att begränsa eller spåra försäljning. Det är möjligt att nuvarande praxis i medlemsstaterna skiljer sig åt, men detta tycks inte vara något övertygande argument i kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Skillnader i tillämpningen av den befintliga förordningen kommer emellertid att påverka kostnaderna för vissa medlemsstater och för dem som sysslar med laglig återförsäljning och användning av produkter som omfattas av restriktioner. Med tanke på att det krävdes ett flertal överträdelseförfaranden för att säkerställa åtgärder i det nuvarande systemet kan det finnas ett visst motstånd mot ett system som enbart bygger på tillstånd, oavsett de långsiktiga fördelarna. Kontroll av internetförsäljning tas upp, men utan ytterligare analys eftersom det är ett nationellt ansvar. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Förslaget innehåller en omfattande analys av förenligheten med och lagligheten enligt annan EU-lagstiftning, bland annat den allmänna dataskyddsförordningen som just nu trätt i kraft fullt ut. Begränsningarna i det nuvarande systemet med KN-nummer som används för att kartlägga gränsöverskridande förflyttningar av ämnen och blandningar diskuteras också – på samma sätt som för åtta år sedan när det tidigare yttrandet utformades. Med tanke på att förteckningen för närvarande endast omfattar 18 ämnen – och att det troligtvis högst kommer att läggas till 12 andra – bör det vara möjligt att ta fram lämpliga tullkoder specifikt för användning inom ramen för denna förordning och se till att annan EU-lagstiftning som tagits fram för andra ändamål inte strider mot de grundläggande målen för EU-medborgarnas säkerhet och trygghet. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESK noterar också att produkterna i förteckningen skiljer sig kraftigt åt vad gäller produktionsvolymer, försörjningskedjor och lagliga användningsområden för både professionella användare och allmänheten. Det enda de har gemensamt är att de kan vara av värde för terrorister, och lagstiftningens syfte är därför att störa dessa oönskade försörjningskedjor med alla tillgängliga medel. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Dessa åtgärder kommer inte att vara desamma för alla produkter, och att tvinga in dem alla i ett enda kontrollsystem kommer knappast att leda till önskade resultat. En rekommenderad strategi skulle vara ett enkelt ramdirektiv där man fastställer allmänna mål, med särskilda samråd, analyser, konsekvensbedömningar och förordningar för vart och ett av ämnena i förteckningen. Sammantaget skulle detta spara tid och rädda liv, och det skulle helt klart bättre motsvara kraven i Refit-programmet. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Detta skulle också möjliggöra ett närmare långsiktigt samarbete och informationsutbyte med producenter och andra berörda parter, som alla stöder åtgärder för att minska missbruket av deras produkter. De volymer som avleds för olaglig användning är obetydliga i jämförelse med en eventuell förlust av anseende eller risken för mer omfattande begränsningar. Globala insatser för att kontrollera de mycket små mängder ättiksyraanhydrid som behövs för olaglig framställning av narkotika, bland annat heroin, är ett bra exempel på vad som kan uppnås i detta avseende. EESK offentliggjorde sitt yttrande om detta förslag avseende narkotikaprekursorer i januari 2013 (5). Många av de idéer som övervägdes då kan också tillämpas när det gäller sprängämnesprekursorer som omfattas av restriktioner eller rapporteringskrav i detta förslag. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Kommittén välkomnar slutligen att den forsätter att involveras i utvecklingen och tillämpningen av denna förordning, men anser, framför allt med tanke på de snäva tidsramarna för utarbetandet av förslaget, att en eventuell översyn av kommissionen bör göras senast, snarare än tidigast, sex år efter det datum då förordningen börjar tillämpas. |
| --- | --- |

4.11

Bryssel den 11 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 84, 17.3.2011, s. 25.

1

(2)  EUT C 76, 14.3.2013, s. 54.

2

(3)  EUT C 204, 9.8.2008, s. 13.

3

(4)  EUT C 84, 17.3.2011, s. 25.

4

(5)  EUT C 76, 14.3.2013, s. 54.

5

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/39

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen

[COM(2018) 259 final – 2018/0123 (COD)]

(2018/C 367/08)

| Föredragande: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Föredragande:

Antonello PEZZINI

| Remiss | Europaparlamentet, 28.5.2018
  Rådet, 29.5.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande vid plenarsessionen | 12.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 147/0/2 |

Remiss

Europaparlamentet, 28.5.2018

Rådet, 29.5.2018

Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande vid plenarsessionen

12.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

147/0/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) har alltid betraktat en effektiv tullunion som en nödvändig förutsättning för den europeiska integrationsprocessen, för att säkerställa en effektiv, säker och öppen fri rörlighet för varor, med största möjliga skydd av konsumenter och miljö, bästa möjliga sysselsättning och en effektiv kamp mot bedrägerier och förfalskningar. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK understryker vikten av att säkerställa en klar, öppen och entydig rättslig ram för alla offentliga och privata operatörer och aktörer som är verksamma på unionens tullområde, med hjälp av tydliga definitioner, förfaranden och frister som är tillämpliga på varor som förs in i eller ut ur EU:s tullområde, så att tullunionen kan fungera effektivt och i överensstämmelse med genomförandet av den gemensamma handelspolitiken. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK stöder därför den föreslagna rättsliga ramen, dvs.






  — | ändringar av bestämmelser och tekniska regler i unionens tullkodex, |
| --- | --- | --- |

1.3

—

ändringar av bestämmelser och tekniska regler i unionens tullkodex,

| — | rättelser av tekniska fel och brister, samt anpassning av kodexen till det internationella avtalet mellan EU och Kanada (Ceta), |
| --- | --- |

—

rättelser av tekniska fel och brister, samt anpassning av kodexen till det internationella avtalet mellan EU och Kanada (Ceta),

| — | inkludering i unionens tullområde av enklaven kommunen Campione d’Italia och territorialvattnen i Luganosjön i enlighet med begäran av den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

—

inkludering i unionens tullområde av enklaven kommunen Campione d’Italia och territorialvattnen i Luganosjön i enlighet med begäran av den berörda medlemsstaten.

| 1.4 | EESK anser att det är mycket viktigt för unionen och de länder med vilka man har ingått frihandelsavtal att stödja detta gemensamma åtagande, som syftar till att främja fri och rättvis handel i ett dynamiskt och framåtblickande samhälle, med målet att stimulera ekonomisk verksamhet och främja gemensamma värderingar och idéer som har fått konkret uttryck i Europeiska enhetsakten från 1986, tullkodexen från 1992, som vidareutvecklades genom unionens tullkodex från 2013, och som införts som förslag i den långsiktiga budgeten för 2021–2027 till stöd för ett effektivare skatte- och tullsamarbete i unionen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | När det gäller inkluderingen av ”territoriella enklaver” rekommenderar kommittén särskild uppmärksamhet så att nödvändiga ändringar samtidigt görs i direktiven 2008/118/EG (om punktskatter) och 2006/112/EG (om moms). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK uppmanar kommissionen att 2021 till kommittén översända den planerade rapporten om interimsutvärderingen av den rättsliga ramen för unionens tullkodex, i syfte att bedöma lämpligheten hos de ändringar som görs genom denna förordning och effektiviteten hos de gemensamma digitala system som måste införas fram till dess. |
| --- | --- |

1.6

2.   Inledning

| 2.1 | Tullunionen är i enlighet med artikel 3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) en av Europeiska unionens exklusiva befogenheter, och unionens tullkodex har gjort det möjligt att






  — | harmonisera de tidigare olika bestämmelserna, |
| --- | --- | --- |

2.1

—

harmonisera de tidigare olika bestämmelserna,

| — | tillämpa likabehandling, |
| --- | --- |

—

tillämpa likabehandling,

| — | legitimt ålägga sanktioner. |
| --- | --- |

—

legitimt ålägga sanktioner.

| 2.2 | Den 1 maj 2016 trädde nya tullbestämmelser i kraft i syfte att förenkla tillvaron för företagen i Europa samt uppnå bättre konsumentskydd. Med unionens nya tullkodex uppnåddes en betydande modernisering av EU:s tullagstiftning, som trädde i kraft 1992. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Med Europeiska enhetsakten från 1986, som trädde i kraft i juli 1987, inleddes en process som i tre faser – 1990 för kapital, 1993 för varor och 1999 med den gemensamma valutan – har lett till det som fastställs i artikel 28 i EUF-fördraget, dvs. ”att tullar på import och export samt alla avgifter med motsvarande verkan ska vara förbjudna mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Efter kodexen från 1992 och förordningen från 2008 följde unionens nuvarande tullkodex från 2013 – kompletterad med olika delegerade förordningar och genomförandeförordningar – som utgör en milstolpe för EU:s tullunion: tack vare unionens tullkodex kan varor till ett värde av mer än 000 miljarder euro föras in i och ut ur EU varje år. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Efter ikraftträdandet av de nya materiella bestämmelserna i förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen har samråden med medlemsstater och företag gjort att man har kunnat upptäcka fel och tekniska brister som måste rättas till för att säkerställa rättssäkerhet och konsekvens. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EU:s tullområde sammanfaller inte exakt med summan av de territorier som ingår i EU:s geofysiska territorium. Vissa områden som tillhör olika nationella territorier omfattas nämligen inte av EU:s tullområde, medan andra territorier som inte ingår i unionens geofysiska territorium till fullo anses tillhöra tullområdet. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Medan de österrikiska territorierna Jungholz och Mittelberg, Furstendömet Monaco, Republiken San Marino, de franska utomeuropeiska departementen (DOM – Martinique, Guadeloupe, Franska Guyana och Réunion), Isle of Man och Kanarieöarna tillhör EU:s tullområde, omfattas vissa territorier som ingår i EU:s geofysiska territorium inte av det, såsom Färöarna, Helgoland och territoriet Büsingen, Ceuta och Melilla, de franska utomeuropeiska territorierna (TOM – Franska Polynesien, Wallis och Futuna, Nya Kaledonien, de franska territorierna i södra Indiska oceanen och Antarktis samt territorialområdena Mayotte och Saint-Pierre-et-Miquelon) och Livigno. Hittills har även Campione d’Italia och de italienska delarna av Luganosjön, mellan Ponte Tresa och Porto Ceresio, stått utanför, men Italien har begärt att de ska inkluderas. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Förhandlingarna om ett övergripande avtal om ekonomi och handel mellan EU och Kanada (Ceta) slutfördes i september 2014, med rådets beslut (EU) 2017/37 av den 28 oktober 2016. Genom avtalet, som trädde i kraft den 21 september 2017, avskaffades 99 % av tullarna och många andra hinder som fram till dess hade belastat näringsidkarna. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Ceta – som EESK har uttalat sig om vid ett flertal tillfällen (1) – omfattar många aspekter av stort tullintresse, med tanke på att det enligt dess artikel 1.4 inrättar ett frihandelsområde mellan Kanada och EU, i överensstämmelse med artikel XXIV i Gatt (1994) (2) och artikel V i Gats (3). Avtalet påverkar under alla omständigheter inte andra befintliga rättigheter och skyldigheter mellan de avtalsslutande parterna i enlighet med WTO-avtalet eller andra avtal som de är parter i (4). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Om inte annat anges omfattar frihandelsområdet (5)







  — | vad gäller Kanada: dess landterritorium, luftrum, inre vatten och territorialhav, dess exklusiva ekonomiska zon såsom den fastställs i den nationella lagstiftningen i överensstämmelse med del V i Förenta nationernas havsrättskonvention, utfärdad i Montego Bay den 10 december 1982 (”havsrättskonventionen” (6)), och dess kontinentalsockel såsom den fastställs i den nationella lagstiftningen i överensstämmelse med del VI i havsrättskonventionen, |
| --- | --- | --- |

2.10

—

vad gäller Kanada: dess landterritorium, luftrum, inre vatten och territorialhav, dess exklusiva ekonomiska zon såsom den fastställs i den nationella lagstiftningen i överensstämmelse med del V i Förenta nationernas havsrättskonvention, utfärdad i Montego Bay den 10 december 1982 (”havsrättskonventionen” (6)), och dess kontinentalsockel såsom den fastställs i den nationella lagstiftningen i överensstämmelse med del VI i havsrättskonventionen,

| — | vad gäller Europeiska unionen: de territorier där EU-fördraget och EUF-fördraget är tillämpliga, i enlighet med de villkor som fastställs i dessa fördrag, och vad gäller bestämmelserna om tullbehandling av varor även de områden inom Europeiska unionens tullområde som inte omfattas av dessa. |
| --- | --- |

—

vad gäller Europeiska unionen: de territorier där EU-fördraget och EUF-fördraget är tillämpliga, i enlighet med de villkor som fastställs i dessa fördrag, och vad gäller bestämmelserna om tullbehandling av varor även de områden inom Europeiska unionens tullområde som inte omfattas av dessa.

| 2.10.1 | EU och Kanada undertecknade tillsammans med Ceta ett gemensamt tolkningsinstrument (7) som kommer att ha rättslig verkan och som ger en klar och otvetydig redogörelse för vad Kanada och EU har enats om i ett antal artiklar i Ceta, såsom dem som gäller det nya investeringsdomstolssystemet, rätten att lagstifta, offentliga tjänster samt miljö- och arbetarskydd. |
| --- | --- |

2.10.1

| 2.10.2 | De regelbundna samråden med medlemsstater och företag har gjort att man har kunnat upptäcka vissa fel och tekniska brister som måste rättas till för att säkerställa rättssäkerhet och konsekvens. Detta är bakgrunden till kommissionens förslag, inklusive anpassningen av unionens tullkodex till ett internationellt avtal som inte var i kraft när kodexen antogs och Italiens begäran om att en del av landets territorium ska inkluderas. |
| --- | --- |

2.10.2

3.   Kommissionens förslag

| 3.1 | Kommissionen föreslår att EU:s tullkodex ska ändras för att






  — | rätta till tekniska fel och brister, inklusive harmonisering av unionens tullkodex med bestämmelserna i internationella avtal som ännu inte var i kraft när kodexen antogs, såsom det övergripande avtalet om ekonomi och handel (Ceta) mellan EU och Kanada, |
| --- | --- | --- |

3.1

—

rätta till tekniska fel och brister, inklusive harmonisering av unionens tullkodex med bestämmelserna i internationella avtal som ännu inte var i kraft när kodexen antogs, såsom det övergripande avtalet om ekonomi och handel (Ceta) mellan EU och Kanada,

| — | ändra definitionen av unionens tullområde, för att inkludera den italienska kommunen Campione d’Italia och de italienska delarna av Luganosjön, |
| --- | --- |

—

ändra definitionen av unionens tullområde, för att inkludera den italienska kommunen Campione d’Italia och de italienska delarna av Luganosjön,

| — | fastställa specifikationer och tillägg för beslut och förfarandefrister när det gäller bindande klassificeringsbesked, summariska införseldeklarationer, deklarationer för tillfällig lagring, summariska utförseldeklarationer eller anmälningar om återexport samt befrielse från importtullar inom ramen för förfarandet för passiv förädling. |
| --- | --- |

—

fastställa specifikationer och tillägg för beslut och förfarandefrister när det gäller bindande klassificeringsbesked, summariska införseldeklarationer, deklarationer för tillfällig lagring, summariska utförseldeklarationer eller anmälningar om återexport samt befrielse från importtullar inom ramen för förfarandet för passiv förädling.

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK ställer sig fullt ut bakom kommissionens mål att göra tekniska ändringar i unionens tullkodex för att se till att kodexen motsvarar målen att förbättra de europeiska företagens konkurrenskraft, men även att bättre skydda unionens finansiella och ekonomiska intressen samt förbättra sysselsättningen och säkerheten för konsumenterna i EU. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK understryker den vikt som läggs vid handel och hållbar utveckling i Ceta, och de relevanta åtaganden som parterna gjort i det gemensamma tolkningsinstrumentet för att stärka bestämmelserna, samt den positiva utformningen av den nya modellen för att lösa investeringstvister. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kommittén ställer sig därför positiv till avsikten att anpassa unionens bestämmelser till de avtal som undertecknats med Kanada när det gäller






  — | bindande klassificeringsbesked, |
| --- | --- | --- |

4.3

—

bindande klassificeringsbesked,

| — | tillfällig lagring, |
| --- | --- |

—

tillfällig lagring,

| — | summariska införseldeklarationer och de upplysningar som ska lämnas om uppgifter om icke-unionsvaror inte lämnats före ankomst, |
| --- | --- |

—

summariska införseldeklarationer och de upplysningar som ska lämnas om uppgifter om icke-unionsvaror inte lämnats före ankomst,

| — | ogiltigförklarande av en deklaration för tillfällig lagring, |
| --- | --- |

—

ogiltigförklarande av en deklaration för tillfällig lagring,

| — | fullständig befrielse från importtullar i vissa fall, |
| --- | --- |

—

fullständig befrielse från importtullar i vissa fall,

| — | exakta frister för ogiltigförklarande av en deklaration för tillfällig lagring, summarisk utförseldeklaration eller anmälan om återexport. |
| --- | --- |

—

exakta frister för ogiltigförklarande av en deklaration för tillfällig lagring, summarisk utförseldeklaration eller anmälan om återexport.

| 4.4 | Kommittén stöder godtagandet av den italienska regeringens begäran om att den italienska kommunen Campione d’Italia och de italienska delarna av Luganosjön ska ingå i unionens tullområde från och med den 1 januari 2019. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kommittén rekommenderar att man parallellt med denna process ska göra nödvändiga ändringar i direktiv 2008/118/EG (om punktskatter) och direktiv 2006/112/EG (om moms) som ska börja tillämpas samma dag, den 1 januari 2019. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kommittén uppmanar kommissionen att 2021 till EESK översända den planerade utvärderingsrapporten om effektiviteten, samstämmigheten och riktigheten i den nya rättsliga ramen för unionens tullkodex, i dess ändrade lydelse enligt de bestämmelser som nu föreslås. |
| --- | --- |

4.6

Bryssel den 12 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 48, 15.2.2011, s. 87, EUT C 332, 8.10.2015, s. 45 och EUT C 227, 28.6.2018, s. 27.

1

(2)  Allmänna tull- och handelsavtalet (”General Agreement on Tariffs and Trade”).

2

Allmänna tull- och handelsavtalet (”General Agreement on Tariffs and Trade”).

(3)  Allmänna tjänstehandelsavtalet (”General Agreement on Trade in Services”).

3

Allmänna tjänstehandelsavtalet (”General Agreement on Trade in Services”).

(4)  Se artikel 1.5 i Ceta.

4

(5)  Se artikel 1.3 i Ceta.

5

(6)  Unclos (”United Nations Convention on the Law of the Sea”).

6

Unclos (”United Nations Convention on the Law of the Sea”

(7)  Det godkändes av rådet i samband med undertecknandet den 28 oktober 2016 och ger en bindande tolkning av Ceta i enlighet med artikel 31 i Wienkonventionen om traktaträtten, http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13541-2016-INIT/sv/pdf

7

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/43

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller minsta förlusttäckning för nödlidande exponeringar

[COM(2018) 134 final – 2018/0060 (COD)]

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om kreditförvaltare, kreditförvärvare och återvinning av säkerhet

[COM(2018) 135 final – 2018/0063 (COD)]

(2018/C 367/09)

| Föredragande: | Juan MENDOZA CASTRO |
| --- | --- |

Föredragande:

Juan MENDOZA CASTRO

| Remiss | Europeiska unionens råd, 24.4.2018,
  Europaparlamentet, 19.4.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 114 och 53.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av facksektionen | 27.6.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 11.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 145/0/2 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 24.4.2018,

Europaparlamentet, 19.4.2018

Rättslig grund

Artiklarna 114 och 53.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av facksektionen

27.6.2018

Antagande vid plenarsessionen

11.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

145/0/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

Paketet om nödlidande lån

| 1.1 | EESK välkomnar kommissionens paket, som är en hörnsten i EU:s offensiv för att hantera det bestående problemet med nödlidande lån och ett avgörande steg i riktning mot bankunionen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EU:s finansinstitut har gjort framsteg vad gäller både låneportföljernas kvalitet och den sammanlagda volymen av nödlidande lån. Ytterligare åtgärder krävs dock på EU-nivå för att förhindra en framtida ackumulering av nödlidande lån. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Alla jämförelser inom EU i fråga om nivån på de nödlidande lånen bör beakta att bankerna i vissa länder åtnjöt betydande statliga stödbelopp i början av krisen (2008–2012), medan andra inte hade den möjligheten på grund av förändringar i reglerna om statligt stöd. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK vill fästa uppmärksamheten på den ekonomiska krisens sociala konsekvenser när det gäller utslagning, social rättvisa och hinder för fullbordandet av den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Det är av största vikt att osäkra fordringar kan avlägsnas från finansinstitutens räkenskaper om man vill undvika följderna av överskuldsättning i framtiden. EESK efterlyser också ansvarsfull utlåning från kreditinstitutens sida. |
| --- | --- |

1.5

Lagstadgade säkerhetsmekanismer

| 1.6 | EESK stöder tillämpningen av lagstadgade säkerhetsmekanismer som en förebyggande åtgärd för att se till att det finns tillräckliga avsättningar för att täcka kreditförluster på framtida nödlidande lån. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén noterar kommissionens motivering till förslaget och vill tillägga att skyddsmekanismer skulle kunna motiveras av de olika mål som eftersträvas med redovisningsramen i förhållande till tillsynsbestämmelserna. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK skulle dock också vilja påpeka följande:






  — | Den föreslagna ”universalstrategin” tar inte hänsyn till de skillnader som fortfarande finns i nationell civilrätt och de civilrättsliga förfarandenas längd. |
| --- | --- | --- |

1.8

—

Den föreslagna ”universalstrategin” tar inte hänsyn till de skillnader som fortfarande finns i nationell civilrätt och de civilrättsliga förfarandenas längd.

| — | Tidsplanen för avsättningar till nya nödlidande lån kan tvinga bankerna att sälja lånen snabbt i stället för att vänta på att bolaget/företaget med betalningssvårigheter återgår till en mer hållbar situation. |
| --- | --- |

—

Tidsplanen för avsättningar till nya nödlidande lån kan tvinga bankerna att sälja lånen snabbt i stället för att vänta på att bolaget/företaget med betalningssvårigheter återgår till en mer hållbar situation.

| 1.9 | Kommissionen bör om möjligt överväga den särskilda situationen för mindre företag och specialiserade företag med mindre komplexa tillgångsstrukturer. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK anser att IFRS 9 bör vara obligatoriskt för alla banker i EU. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK föreslår att man lanserar en specifik konsekvensanalys i syfte att uppskatta de potentiella effekterna av den föreslagna förordningen för bankerna, för kreditgivningen till hushåll, för de små och medelstora företagna och för BNP-tillväxten. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK noterar att ECB redan har utfärdat sitt addendum, utan hänsyn till de bestämmelser som rör första pelaren och som ska utfärdas av Europaparlamentet/rådet/kommissionen, och utan att invänta Europeiska bankmyndighetens (EBA) riktlinjer. |
| --- | --- |

1.12

Utvecklingen av sekundärmarknader

| 1.13 | EESK konstaterar att kommissionen föreslår ett svar på många av problemen med fragmenterade sekundärmarknader för nödlidande lån i EU, och lyfter fram de konkreta förslagen i detta avseende. Kommittén anser emellertid att tillsynsmyndigheter inte bör uppmuntra försäljning av nödlidande lån. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | När det gäller följderna av kreditöverföringar föreslår EESK följande:






  — | Konsumentskydd: Kommissionens förslag välkomnas i stort. Myndigheterna måste uppmärksamma särskilda åtgärder och rekommendationer för att skydda gäldenärens rättigheter. |
| --- | --- | --- |

1.14

—

Konsumentskydd: Kommissionens förslag välkomnas i stort. Myndigheterna måste uppmärksamma särskilda åtgärder och rekommendationer för att skydda gäldenärens rättigheter.

| — | Arbetarskydd: De behöriga myndigheterna måste beakta rörligheten och skyddet för de anställda i de företag som berörs av överföringarna i enlighet med EU-lagstiftning och nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Arbetarskydd: De behöriga myndigheterna måste beakta rörligheten och skyddet för de anställda i de företag som berörs av överföringarna i enlighet med EU-lagstiftning och nationell lagstiftning.

Påskyndat ianspråktagande av säkerhet utanför domstol

| 1.15 | EESK framhåller i positiv bemärkelse rätten till en rättvis rättegång vid en nationell domstol om det är nödvändigt och om tillämpningen av detta förfarande, så som det presenteras i förslaget till direktiv, begränsas. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | I många medlemsstater sker ianspråktagandet redan på ett effektivt sätt. Lösningen på problemet med nödlidande lån är framför allt att stärka de rättsliga förfarandena i hela EU. |
| --- | --- |

1.16

2.   Kommissionens förslag

| 2.1 | Den 14 mars lade kommissionen fram ett förslag till förordning (1) om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller minsta förlusttäckning för nödlidande exponeringar, tillsammans med ett förslag till direktiv (2) om kreditförvaltare, kreditköpare och återvinning av säkerheter. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Båda förslagen åtföljdes av arbetsdokument från kommissionens avdelningar och konsekvensbedömningar, och samma dag offentliggjorde kommissionen också sin andra rapport (3) om framstegen med att minska nödlidande lån i Europa och en strategi (4) som ger teknisk vägledning om hur man upprättar nationella kapitalförvaltningsbolag. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Dessa förslag är viktiga inslag i kommissionens insatser för att stärka EU:s ekonomiska och monetära union (EMU) och är väsentliga för att fullborda bankunionen. Att komma till rätta med de höga nivåerna av nödlidande lån och nödlidande exponeringar, och potentiell framtida ackumulering av sådana lån och exponeringar, är en viktig del av unionens insatser för att ytterligare minska riskerna i banksektorn och göra det möjligt för bankerna att inrikta sig på utlåning till företag och medborgare. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | I förslaget till förordning föreslår kommissionen att det upprättas en lagstadgad säkerhetsmekanism genom fastställande av gemensamma miniminivåer för att täcka eventuella förluster i samband med nyutfärdade lån som blir nödlidande, i syfte att förhindra en eventuell framtida ackumulering av nödlidande lån utan tillräcklig förlusttäckning i bankernas balansräkningar och för att underlätta avveckling. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | I direktivförslaget är kommissionens syfte att effektivisera skuldindrivningsförfarandena genom att tillhandahålla ett gemensamt påskyndat förfarande för ianspråktagande av säkerhet utanför domstol. Förslaget främjar också utvecklingen av sekundärmarknader för nödlidande lån genom att harmonisera kraven och skapa en inre marknad för kreditförvaltning och överföring av banklån till tredje parter i hela EU. |
| --- | --- |

2.5

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar kommissionens paket, som är en hörnsten i EU:s offensiv för att hantera det bestående problemet med nödlidande lån (5) och ett avgörande steg i riktning mot bankunionen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Med hänsyn till att solvensen och stabiliteten i det finansiella systemet är av grundläggande betydelse för EU är den stora mängden nödlidande lån som ackumulerats i bankerna i vissa medlemsstater under krisen och den därpå följande recessionen av ondo för det finansiella systemet som helhet, skadlig för ekonomin, och har i vissa fall åsamkat skattebetalarna stora kostnader. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Under senare år har EU:s finansinstitut gjort framsteg vad gäller både låneportföljernas kvalitet och den sammanlagda volymen av nödlidande lån, som dock fortfarande ligger på en hög nivå (totalt 813 miljarder euro) (6). Banker och tillsynsmyndigheter har de verktyg som krävs för att minska antalet fallerade eller osäkra lån, men det behövs ytterligare åtgärder på EU-nivå för att förhindra att de ackumuleras i framtiden. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Bankerna i vissa länder åtnjöt betydande statliga stödbelopp i början av krisen (2008–2012), medan andra inte hade den möjligheten på grund av förändringar i reglerna om statligt stöd för finanssektorn. Alla jämförelser i fråga om nivån på de nödlidande lånen bör därför beakta dessa skillnader. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK vill fästa uppmärksamheten på den ekonomiska krisens sociala konsekvenser när det gäller utslagning, social rättvisa och hinder för fullbordandet av den inre marknaden. I vissa medlemsstater speglar andelen nödlidande lån hur hårt familjer och små och medelstora företagare har drabbats, inte minst av risken för förlust av hem eller utmätning. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Det är av största vikt att osäkra fordringar kan avlägsnas från finansinstitutens räkenskaper om man vill undvika följderna av överskuldsättning i framtiden. Ekofinrådets plan måste bidra till detta mål. EESK efterlyser också en ansvarsfull kreditgivning, vilket innebär att kreditinstituten måste ta större hänsyn till den enskilda låntagarens behov och situation och erbjuda det finansieringsinstrument som är lämpligast i varje enskilt fall (7). |
| --- | --- |

3.6

4.   Särskilda kommentarer

4.1   
  Lagstadgade säkerhetsmekanismer

| 4.1.1 | EESK stöder tillämpningen av lagstadgade säkerhetsmekanismer som en förebyggande åtgärd för att se till att framtida kreditförluster i samband med nödlidande lån täcks av tillräckliga avsättningar. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | För att andelen nödlidande lån och nödlidande exponeringar (8) ska minska innehåller förslaget om ändring av kapitalkravsförordningen en progressiv kalender för säkrade lån (upp till åtta år) och för lån utan säkerhet (två år). |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Kommissionens motivering till förslaget är följande (9):






  — | Arbete med låneförluster kanske inte alltid räcker ur ett tillsynsperspektiv, som skiljer sig vad gäller omfattning, mål och syfte. |
| --- | --- | --- |

4.1.3

—

Arbete med låneförluster kanske inte alltid räcker ur ett tillsynsperspektiv, som skiljer sig vad gäller omfattning, mål och syfte.

| — | IFRS 9 (10) förväntas skapa mycket närmare överensstämmelse med tillsynsstandarderna än IAS 39 (11) och bidra till att lösa problemet med sena och otillräckliga avsättningar eftersom den utgår från ”förväntad förlust”. Den nya standarden lämnar dock fortfarande utrymme för egen bedömning vid utvärderingen av nödlidande lån och de underliggande säkerheterna, och följaktligen när nivån på avsättningarna fastställs. |
| --- | --- |

—

IFRS 9 (10) förväntas skapa mycket närmare överensstämmelse med tillsynsstandarderna än IAS 39 (11) och bidra till att lösa problemet med sena och otillräckliga avsättningar eftersom den utgår från ”förväntad förlust”. Den nya standarden lämnar dock fortfarande utrymme för egen bedömning vid utvärderingen av nödlidande lån och de underliggande säkerheterna, och följaktligen när nivån på avsättningarna fastställs.

| — | Tillsynsbestämmelser ger banktillsynsmyndigheten möjlighet att påverka avsättningsnivån i en bank (även i fråga om nödlidande lån) inom de gränser som fastställts i den tillämpliga redovisningsramen och att kräva särskilda justeringar av beräkningen av kapitalbasen i den banken. Bindande åtgärder och krav får dock endast användas av tillsynsmyndigheten från fall till fall beroende på de särskilda omständigheterna i banken (så kallade åtgärder enligt andra pelaren). |
| --- | --- |

—

Tillsynsbestämmelser ger banktillsynsmyndigheten möjlighet att påverka avsättningsnivån i en bank (även i fråga om nödlidande lån) inom de gränser som fastställts i den tillämpliga redovisningsramen och att kräva särskilda justeringar av beräkningen av kapitalbasen i den banken. Bindande åtgärder och krav får dock endast användas av tillsynsmyndigheten från fall till fall beroende på de särskilda omständigheterna i banken (så kallade åtgärder enligt andra pelaren).

| — | Skräddarsydda tillsynsåtgärder efter en bedömning från fall till fall av den behöriga tillsynsmyndigheten är lämpliga för att hantera särskilda risker kopplade till nödlidande lån hos enskilda banker. |
| --- | --- |

—

Skräddarsydda tillsynsåtgärder efter en bedömning från fall till fall av den behöriga tillsynsmyndigheten är lämpliga för att hantera särskilda risker kopplade till nödlidande lån hos enskilda banker.

| 4.1.4 | Skyddsmekanismer skulle motiveras av de olika mål som eftersträvas med redovisningsramen i förhållande till tillsynsbestämmelserna. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | EESK skulle också vilja påpeka följande:






  — | Den föreslagna förordningen, som följer en ”universalstrategi”, tar inte hänsyn till de skillnader som fortfarande finns i nationell civilrätt och de civilrättsliga förfarandenas längd. |
| --- | --- | --- |

4.1.5

—

Den föreslagna förordningen, som följer en ”universalstrategi”, tar inte hänsyn till de skillnader som fortfarande finns i nationell civilrätt och de civilrättsliga förfarandenas längd.

| — | Tidsplanen för avsättningar till nya nödlidande lån kan tvinga bankerna att sälja lånen snabbt i stället för att vänta på att bolaget/företaget med betalningssvårigheter återgår till en mer hållbar situation. Detta skulle kunna minska möjligheten att tillåta en skuldomstrukturering och en andra chans för företagare, med potentiellt stora negativa sociala följder och negativ inverkan på sysselsättningsgraden. |
| --- | --- |

—

Tidsplanen för avsättningar till nya nödlidande lån kan tvinga bankerna att sälja lånen snabbt i stället för att vänta på att bolaget/företaget med betalningssvårigheter återgår till en mer hållbar situation. Detta skulle kunna minska möjligheten att tillåta en skuldomstrukturering och en andra chans för företagare, med potentiellt stora negativa sociala följder och negativ inverkan på sysselsättningsgraden.

| — | Enligt en analys (12) kommer mindre företag och specialiserade företag med mindre komplexa tillgångsstrukturer sannolikt att drabbas hårdare av det samtidiga införandet av IFRS 9 och säkerhetsmekanismerna för nödlidande exponeringar. Kommissionen bör överväga huruvida det är lämpligt att finjustera förslaget för att lösa detta problem. |
| --- | --- |

—

Enligt en analys (12) kommer mindre företag och specialiserade företag med mindre komplexa tillgångsstrukturer sannolikt att drabbas hårdare av det samtidiga införandet av IFRS 9 och säkerhetsmekanismerna för nödlidande exponeringar. Kommissionen bör överväga huruvida det är lämpligt att finjustera förslaget för att lösa detta problem.

| 4.1.6 | Även om de föreslagna säkerhetsmekanismerna kan minska de skillnader i avsättningsnivå som beror på antagandet av olika redovisningsregler (IFRS 9 i motsats till nationell god redovisningssed (GAAP) (13)) anser EESK att IFRS 9 bör vara obligatoriskt för alla banker i EU. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | EESK föreslår att man lanserar en specifik analys som syftar till att uppskatta de potentiella effekterna av den föreslagna förordningen för banker, för kreditgivningen till hushåll, för små och medelstora företag och för BNP-tillväxten. |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | Andra risker kan leda till problem som liknar dem som nödlidande lån orsakar, särskilt risker kopplade till mycket komplexa derivat och utmätta pantsatta tillgångar av nivå 2- och nivå 3-typ. Mot bakgrund av detta anser EESK att dessa risker bör tas med i förteckningen över prioriterade åtgärder för riskminskning. |
| --- | --- |

4.1.8

| 4.1.9 | EESK noterar att ECB redan har utfärdat sitt addendum, utan hänsyn till de bestämmelser som rör första pelaren och som ska utfärdas av Europaparlamentet/rådet/kommissionen, och utan att invänta Europeiska bankmyndighetens (EBA) riktlinjer (som fortfarande är under diskussion). Detta skulle kunna strida mot principerna om bättre lagstiftning. ECB:s addendum om nödlidande lån bör därför anpassas till regelverket enligt första pelaren om nödlidande lån så att en konsekvent tillämpning av EU-bestämmelserna kan säkerställas. |
| --- | --- |

4.1.9

4.2   
  Åtgärder i syfte att ytterligare utveckla sekundärmarknader för nödlidande lån

| 4.2.1 | I EU är transaktionerna på sekundärmarknader relativt outvecklade (14). Detta beror bl.a. på fragmenterad reglering, rättsliga begränsningar för innehavare av vissa tillgångsklasser, för möjligheterna till medverkan av förvaltningsföretag och för vissa typer av investerare (i vissa fall får endast andra banker förvalta eller köpa nödlidande lån), och olika uppfattningar mellan lokala banker och utländska investerare om de ekonomiska framtidsutsikterna. EESK konstaterar att kommissionen erbjuder ett svar på många av dessa problem. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | En av de viktigaste utmaningarna för marknaden för nödlidande lån är bristen på högkvalitativa uppgifter om nödlidande lån, vilket leder till informationsasymmetrier. EESK välkomnar de datamallar som syftar till att tillhandahålla enhetliga och standardiserade uppgifter för nödlidande kreditavtal. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | EESK anser dock att det är viktigt att tillsynsmyndigheterna inte uppmuntrar försäljning av nödlidande lån eftersom hanteringen av osäkra lån inom bankerna skulle kunna medföra ett högre värde vid återvinning än de priser som erhålls vid försäljning. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | EESK vill framhålla och stöder följande aspekter i kommissionens förslag:






  — | Kreditförvaltare. I de EU-omfattande bestämmelserna fastställs specifika krav och förfaranden för beviljande, nekande eller upphävande av auktorisation (artiklarna 5–7), bl.a. ”tillräckligt gott anseende”, ”ej förekomma i polisens register” och ”för närvarande inte vara föremål för något insolvensförfarande”. De omfattar också registret (artikel 8), avtalsförhållandet med kreditgivaren (artikel 9), utkontraktering (artikel 10) och gränsöverskridande kreditförvaltning (artiklarna 11 och 12). |
| --- | --- | --- |

4.2.4

—

Kreditförvaltare. I de EU-omfattande bestämmelserna fastställs specifika krav och förfaranden för beviljande, nekande eller upphävande av auktorisation (artiklarna 5–7), bl.a. ”tillräckligt gott anseende”, ”ej förekomma i polisens register” och ”för närvarande inte vara föremål för något insolvensförfarande”. De omfattar också registret (artikel 8), avtalsförhållandet med kreditgivaren (artikel 9), utkontraktering (artikel 10) och gränsöverskridande kreditförvaltning (artiklarna 11 och 12).

| — | Kreditförvärvare Kreditgivaren ska lämna all nödvändig information rörande kreditavtalet (artikel 13) enligt tekniska standarder som ska utarbetas av EBA (artikel 14) och som inte ska omfattas av några ytterligare krav än vad som föreskrivs i de nationella bestämmelser varigenom direktivet införlivas (artikel 15). De kan verkställa kreditavtalet direkt (artikel 18) eller överföra det (artikel 19). |
| --- | --- |

—

Kreditförvärvare Kreditgivaren ska lämna all nödvändig information rörande kreditavtalet (artikel 13) enligt tekniska standarder som ska utarbetas av EBA (artikel 14) och som inte ska omfattas av några ytterligare krav än vad som föreskrivs i de nationella bestämmelser varigenom direktivet införlivas (artikel 15). De kan verkställa kreditavtalet direkt (artikel 18) eller överföra det (artikel 19).

| — | Kreditförvaltare, kreditinstitut eller deras dotterbolag, som spelar en aktiv roll i hanteringen av nödlidande lån, tas upp i artikel 16. |
| --- | --- |

—

Kreditförvaltare, kreditinstitut eller deras dotterbolag, som spelar en aktiv roll i hanteringen av nödlidande lån, tas upp i artikel 16.

| — | Tillsyn. En avgörande aspekt, eftersom den förutsätter tillämpning av samma regler i hela EU, är den roll för tillsynen som behöriga nationella myndigheter och administrativa påföljder spelar (artiklarna 20–22). |
| --- | --- |

—

Tillsyn. En avgörande aspekt, eftersom den förutsätter tillämpning av samma regler i hela EU, är den roll för tillsynen som behöriga nationella myndigheter och administrativa påföljder spelar (artiklarna 20–22).

| — | Skydd av personuppgifter. En förutsättning för överföringen av ett lån är ”att låntagarens rättigheter respekteras och att bestämmelserna om skydd av personuppgifter följs i enlighet med den lagstiftning som kreditavtalet omfattas av” (artikel 5.1 c). |
| --- | --- |

—

Skydd av personuppgifter. En förutsättning för överföringen av ett lån är ”att låntagarens rättigheter respekteras och att bestämmelserna om skydd av personuppgifter följs i enlighet med den lagstiftning som kreditavtalet omfattas av” (artikel 5.1 c).

4.2.5   Konsumentskydd

| — | EESK anser att det är viktigt att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå på området finansiella tjänster. |
| --- | --- |

—

EESK anser att det är viktigt att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå på området finansiella tjänster.

| — | Kommittén uppskattar därför den allmänna principen i förslaget, nämligen att ”säkerställa samma skyddsnivå, oberoende av vem som äger eller förvaltar krediten och oberoende av vilka rättsliga regler som tillämpas i kreditförvärvarens eller kreditförvaltarens medlemsstat”. I synnerhet måste direktivet om hypotekslån (15), direktivet om konsumentkrediter (16) och direktivet om oskäliga avtalsvillkor (17) iakttas. |
| --- | --- |

—

Kommittén uppskattar därför den allmänna principen i förslaget, nämligen att ”säkerställa samma skyddsnivå, oberoende av vem som äger eller förvaltar krediten och oberoende av vilka rättsliga regler som tillämpas i kreditförvärvarens eller kreditförvaltarens medlemsstat”. I synnerhet måste direktivet om hypotekslån (15), direktivet om konsumentkrediter (16) och direktivet om oskäliga avtalsvillkor (17) iakttas.

| — | EESK vill också betona kreditgivarens skyldigheter gentemot konsumenten i händelse av ändringar i kreditavtalet (artikel 34). |
| --- | --- |

—

EESK vill också betona kreditgivarens skyldigheter gentemot konsumenten i händelse av ändringar i kreditavtalet (artikel 34).

| — | EESK noterar att överföringen av ett lån innebär att gäldenären får att göra med ett icke-finansiellt företag som har annan personal, andra arbetsmetoder och ett annat syfte. Det är därför lämpligt att de nationella myndigheterna uppmärksammar åtgärder och rekommendationer för att skydda gäldenärens rättigheter, på samma sätt som Förenta staterna:s konsumentskyddsbyrå (Consumer Financial Protection Bureau) (18). |
| --- | --- |

—

EESK noterar att överföringen av ett lån innebär att gäldenären får att göra med ett icke-finansiellt företag som har annan personal, andra arbetsmetoder och ett annat syfte. Det är därför lämpligt att de nationella myndigheterna uppmärksammar åtgärder och rekommendationer för att skydda gäldenärens rättigheter, på samma sätt som Förenta staterna:s konsumentskyddsbyrå (Consumer Financial Protection Bureau) (18).

4.2.6   Arbetarskydd

Vid alla kreditöverföringar till externa företag ska de behöriga myndigheterna beakta rörligheten och skyddet för de anställda i de företag som berörs av överföringarna i enlighet med EU-lagstiftning och nationell lagstiftning.

4.3   
  Påskyndat ianspråktagande av säkerhet utanför domstol

| 4.3.1 | EESK ser det som positivt att medlemsstaterna är skyldiga att se till att det lånande företaget har rätt att överklaga användningen av denna mekanism inför en nationell domstol (artikel 28). Detta borde i tillräcklig utsträckning skydda medborgarnas och företagens grundläggande rätt till en rättvis rättegång (19), särskilt i fall av otillbörliga eller oskäliga avtalsvillkor. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | EESK noterar emellertid vissa medlemsstaters invändningar om att ett sådant instrument skulle påskynda ianspråktagandet avsevärt i de medlemsstater där domstolsförfaranden redan hanteras på kort tid. Förfaranden utanför domstol kan vara till fördel för kreditgivaren, men lösningen på problemet med nödlidande lån är framför allt att stärka de rättsliga förfarandena i hela EU. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | EESK framhåller och stöder förslagets begränsningar av tillämpningen av det påskyndade ianspråktagande av säkerhet utanför domstol. För det första omfattas endast avtal som ingåtts mellan kreditgivare och lånande företag. Dessutom undantas uttryckligen följande kategorier:






  — | Konsumenter i icke-yrkesmässig verksamhet (20). |
| --- | --- | --- |

4.3.3

—

Konsumenter i icke-yrkesmässig verksamhet (20).

| — | Företag som inte är vinstdrivande företag. |
| --- | --- |

—

Företag som inte är vinstdrivande företag.

| — | Avtal om finansiellt säkerhetsställande (21). |
| --- | --- |

—

Avtal om finansiellt säkerhetsställande (21).

| — | En bostadsfastighet som är ett lånande företags huvudsakliga bostad (22). |
| --- | --- |

—

En bostadsfastighet som är ett lånande företags huvudsakliga bostad (22).

4.4   
  Planen för kapitalförvaltningsbolag

Regler för statligt stöd

| 4.4.1 | EESK håller med kommissionen om att kapitalförvaltningsbolagen har utgjort en viktig del av lösningen i fråga om att sanera bankernas balansräkningar i vissa medlemsstater, särskilt i kölvattnet av den finansiella krisen. Kommittén instämmer emellertid också i att de – vid offentligt finansierade eller garanterade instrument– även kan bidra till risker för den finansiella stabiliteten genom att förstärka den onda cirkeln mellan stater och banker (”sovereign feedback loop”). |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | EESK stöder därför förenlighet med EU:s lagstiftning, särskilt direktivet om återhämtning och resolution av banker (BRRD) (23) och förordningen om den gemensamma resolutionsmekanismen (SRMR) (24). |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | I praktiken har nästan alla nationella kapitalförvaltningsbolag gynnats av statligt stöd i någon form, däribland förlustgarantier eller garantier avseende finansieringen av kapitalförvaltningsbolaget (vilket kan leda till att bolaget får samma kreditvärdighetsbetyg som en stat så att dess värdepapper kan användas som säkerheter för repor); köp från kapitalförvaltningsbolags sida till ett värde över marknadsvärdet (det värde som en investerare skulle betala), som ett resultat av att man ser det ekonomiska värdet på längre sikt – det ekonomiska värde som överstiger marknadsvärdet utgör statligt stöd och kräver godkännande på banknivå från kommissionen; samt statlig rekapitalisering av banker som deltar i system som inbegriper kapitalförvaltningsbolag (25). |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Även i de fall då någon form av statligt stöd har tillåtits kräver de senaste EU-reglerna i allmänhet som minimum att bankernas mindre prioriterade skulder ska skrivas ner (skrivas av eller omvandlas till aktiekapital) så att kostnaden för en eventuell rekapitalisering åtminstone fördelas mellan de offentliga och privata sektorerna. |
| --- | --- |

4.4.4

Bryssel den 11 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2018) 134 final – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller minsta förlusttäckning för nödlidande exponeringar.

1

(2)  COM(2018) 135 final – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om kreditförvaltare, kreditförvärvare och återvinning av säkerhet.

2

(3)  COM(2018) 133 final – Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet och Europeiska centralbanken – Andra rapporten om framstegen med att minska nödlidande lån i Europa

3

(4)  SWD(2018) 72 final – Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – AMC Blueprint Accompanying the document Communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council and the European Central Bank Second Progress Report on the Reduction of Non-Performing Loans in Europe [finns inte i svensk översättning, ö.a.]

4

(5)  Rådets slutsatser om handlingsplanen för hantering av nödlidande lån i Europa (11 juli 2017).

5

(6)  EBA:s riskkartläggning (risk dashboard), uppgifter för fjärde kvartalet 2017.

6

(7)  EESK:s yttrande om ”Skuldsättning och social utslagning i överflödssamhället” (EUT C 44, 16.2.2008, s. 74).

7

(8)  Europeiska bankmyndighetens (EBA) definition: Nödlidande exponeringar är sådana exponeringar som förfallit sedan mer än 90 dagar eller som troligtvis inte kommer att betalas utan realisering av säkerheter, även om de inte erkänns som fallerade eller osäkra. Fallerade och osäkra exponeringar betraktas enligt artikel 178 i kapitalkravsförordningen och den tillämpliga redovisningsramen alltid som nödlidande. Dessutom måste varje exponering mot en gäldenär betraktas som nödlidande när belopp som förfallit till betalning sedan mer än 90 dagar i balansräkningen uppgår till 20 % av det totala exponeringsvärdet mot den gäldenären i balansräkningen. Nödlidande exponeringar omfattar summan av nödlidande lån, nödlidande räntebärande värdepapper och nödlidande poster utanför balansräkningen.

8

(9)  Samrådsdokument om lagstadgade säkerhetsmekanismer.

9

(10)  International Financial Reporting Standard. I kraft från den 1 januari 2018.

10

(11)  Internationella redovisningsstandarder.

11

(12)  Eurofinas: svar på kommissionens samråd om lagstadgade säkerhetsmekanismer.

12

(13)  Generally Accepted Accounting Principles.

13

(14)  KPMG: 100 miljarder euro, mindre än 10 % av de utestående volymerna.

14

(15)  Direktiv 2014/17/EU (EUT L 60, 28.2.2014, s. 34).

15

(16)  Direktiv 2011/83/EU (EUT L 304, 22.11.2011, s. 64).

16

(17)  Direktiv 93/13/EEG (EGT L 95, 21.4.1993, s. 29).

17

(18)  https://www.consumerfinance.gov/about-us/newsroom/consumer-financial-protection-bureau-reminds-mortgage-servicers-of-legal-protections-for-consumers-when-transferring-loans

18

(19)  Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, artikel 47.

19

(20)  Direktiv 2008/48/EG om konsumentkreditavtal, artikel 3 a.

20

(21)  Direktiv 2002/47/EG om ställande av finansiell säkerhet, artikel 2.1 a.

21

(22)  ”Finanskrisen, som har medfört att många fastighetsägare har gått i konkurs och tvingats sälja sina fastigheter till vrakpriser”. EESK:s yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bostadslåneavtal” (EUT C 318, 29.10.2011, s. 133).

22

(23)  Direktiv 2014/59/EU.

23

(24)  Förordning (EU) nr 806/2014 (EUT L 225, 30.7.2014, s. 1).

24

(25)  KPMG.

25

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/50 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/50

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om tillämplig lag på egendomsrättsliga verkningar av transaktioner med värdepapper

[COM(2018) 89 final]

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/65/EG och av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU avseende gränsöverskridande distribution av kollektiva investeringsfonder

[COM(2018) 92 final – 2018/0041 (COD)]

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar

[COM(2018) 96 final – 2018/0044 (COD)]

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om underlättande av gränsöverskridande distribution av kollektiva investeringsfonder och om ändring av förordningarna (EU) nr 345/2013 och (EU) nr 346/2013

[COM(2018) 110 final – 2018/0045 (COD)]

(2018/C 367/10)

| Föredragande: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |

Föredragande:

Petr ZAHRADNÍK

| Remiss | Europeiska unionens råd, 12.4.2018
  Europaparlamentet, 16.4.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 53.1, 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av facksektionen | 27.6.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 11.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 152/0/1 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 12.4.2018

Europaparlamentet, 16.4.2018

Rättslig grund

Artiklarna 53.1, 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av facksektionen

27.6.2018

Antagande vid plenarsessionen

11.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

152/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK stöder det systematiska arbetet med att införa alla grundläggande inslag i kapitalmarknadsunionen fram till 2019 och räknar med förväntade positiva effekter i form av ökade investeringsmöjligheter, effektivare finansiell förmedling, diversifiering av investeringar och bättre förmåga att hantera risker. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Om det skapas nya möjligheter till gränsöverskridande distribution av investeringsfonder anser EESK att det är viktigt att man hittar ett balanserat förhållande mellan kraven på investerarskydd, som är den främsta principen i detta sammanhang, och skapandet av tillräckligt utrymme för nytänkande bland dem som utformar och distribuerar investeringsprodukter. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK anser på samma sätt som kommissionen att de huvudsakliga lagstiftningshindren för gränsöverskridande distribution av investeringsfonder för närvarande utgörs av marknadsföringskrav, föreskrivna avgifter, anmälningsförfaranden och administrativa krav på nationell nivå. Kommittén är samtidigt medveten om att det finns ytterligare hinder, som dock inte är föremål för de föreslagna åtgärderna, exempelvis skatteregler, där en harmonisering är mer realistisk på lång sikt. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK anser dock samtidigt att huvudorsakerna till de befintliga hindren för gränsöverskridande distribution av investeringsfonder inte i första hand bör sökas i utformningen av nuvarande förordningar och direktiv, utan framför allt i avsaknaden av detaljerade riktlinjer och instruktioner från Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), vilket leder till att enskilda nationella jurisdiktioner har olika regler. De flesta förslagen bör därför åtföljas av detaljerade och förklarande instruktioner från Esma, och förslaget till ny förordning bör endast utgöra en allmän ram som gör att regleringen angrips på ett enhetligt sätt. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK anser att man för att uppnå stordriftsfördelar måste begränsa enskilda länders ”kreativitet” vid utformningen av avgiftsstrukturer och satsa på tydligt definierade och klart tolkningsbara nationella förordningar med enhetligt innehåll inom EU. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK välkomnar och stöder avsikten att stärka öppenheten när det gäller föreskrivna avgifter, eftersom det i hög grad kan påskynda den gränsöverskridande distributionen av investeringsfonder. Esma har i detta avseende en oersättlig funktion. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK efterlyser sådana regler för systematiska underrättelser om marknadsföringskommunikation som är tillräckligt strikta för att göra det omöjligt att fortsätta med metoder som kan leda till att EU-marknaden fragmenteras. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK välkomnar upprättandet av Esmas databas, men påpekar att man i detta sammanhang inte bör belasta kapitalförvaltarna med ytterligare anmälningskrav, och att dessa krav uteslutande bör gälla behöriga nationella myndigheter. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | När det gäller de föreslagna reglerna för upphörande av marknadsföring av investeringsfonder lutar EESK åt den åsikten att beslutet om ett sådant upphörande ska vara valfritt och att det ska bygga på kapitalförvaltarens beslut. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK rekommenderar mer detaljerade regler, så att det säkerställs att personer som erbjuder investeringstjänster är kvalificerade och lämpliga. |
| --- | --- |

1.10

2.   Bakgrund och större sammanhang: att införa alla inslag i kapitalmarknadsunionen fram till 2019

| 2.1 | Kapitalmarknadsunionen är EU:s långsiktiga projekt för att förstärka den finansiella förmedlingens ändamålsenlighet och effektivitet. Efter 2019, då det är tänkt att samtliga planerade inslag i kapitalmarknadsunionen ska införas, bör dess effekt bli tydlig genom skapandet av en långsiktigt gynnsam investeringsmiljö som bidrar till en stark ekonomisk tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | I samverkan med bankunionen främjar en fungerande kapitalmarknadsunion den inre marknaden och stärker den ekonomiska och monetära unionen. Samtidigt bidrar den till att EU drar till sig fler investeringar globalt. Det är mycket viktigt att stärka diversifieringen som en gränsöverskridande privat riskdelningsmetod. För att detta ska fungera är det nödvändigt att förhindra spridningen av dåliga tillgångar, annars ökar risken ytterligare. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kommissionens förslag anknyter till det hittillsvarande sättet att upprätta kapitalmarknadsunionen från dess introduktion 2015, för att på ett ändamålsenligt sätt mobilisera kapital och fördela kapitalet enligt avkastningsgrad så att det är tillgängligt för alla typer av företag, däribland små och medelstora företag. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kommissionens nuvarande förslag ska uttryckligen främja den gränsöverskridande marknaden för investeringsfonder, med inriktning på marknaden för säkerställda obligationer inom EU, som källa till långsiktig finansiering, och på större rättslig säkerhet vid gränsöverskridande transaktioner med värdepapper och fordringar. Dessa föreslagna åtgärder bör ses som sammanlänkade. Samtidigt är det nödvändigt att respektera innehållet i handlingsplanen för finansteknik och handlingsplanen för hållbar finansiering, eftersom dessa planer också är mycket viktiga för förverkligandet av en fullvärdig kapitalmarknadsunion. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Syftet är att fram till 2019 göra större framsteg på området för kapitalmarknadsunionen, åtminstone i tre avseenden: när det gäller att stärka de ”europeiska märkena och passen” för finansiella produkter, skapa enklare och enhetliga regler för djupare och homogenare kapitalmarknader över gränserna och säkerställa en mer harmoniserad och effektiv tillsyn. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Syftet med de föreslagna åtgärderna är att uppnå större integrering och enhetlighet på marknaden för kollektiva investeringsfonder, minska kostnaderna på gränsöverskridande nivå, avsevärt förbättra utbudet för investerarna och uppnå större investerarskydd på grundval av gemensamma regler. Öppnandet av marknaderna för gränsöverskridande distribution av investeringsfonder innebär möjligheter, men samtidigt är det nödvändigt att undanröja nationella lagstiftningshinder och andra hinder. |
| --- | --- |

2.6

3.   Syftet med åtgärderna för underlättande av gränsöverskridande distribution av kollektiva investeringsfonder

| 3.1 | Kollektiva investeringsfonder är ett viktigt instrument för den finansiella förmedlingen, som gör det möjligt att fördela både privat och offentlig finansiell egendom och placera den i verkliga företagsprojekt och projekt för produktiva offentliga investeringar. Marknaden för kollektiva investeringsfonder i EU uppgår till 14 300 miljarder euro, vilket nästan är värdet på unionens BNP. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Den har dock ännu inte uppnått sin fulla potential i ett gränsöverskridande sammanhang. Bara ungefär 37 % av företagen för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper och cirka 3 % av de alternativa investeringsfonderna är registrerade för försäljning i fler än tre medlemsstater. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vid sidan av kvarstående naturliga hinder är en bidragande orsak även regleringsaspekter, som hämmar en mer omfattande gränsöverskridande distribution av investeringsfonder. Syftet med kommissionens förslag är att minska antalet sådana begränsningar för alla typer av investeringsfonder och förenkla den gränsöverskridande distributionen av dem, vilket skulle kunna yttra sig i att den blir snabbare och i att de distribuerade produkterna blir billigare tack vare stordriftsfördelar. Lagstiftningshinder finns framför allt på området för marknadsföringskrav, föreskrivna avgifter, anmälningsförfaranden och administrativa krav på nationell nivå. Dessa hinder kan undanröjas genom öppenhet och harmonisering. De föreslagna åtgärderna är genomgående av teknisk karaktär. |
| --- | --- |

3.3

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK anser att huvudorsakerna till de befintliga hindren för gränsöverskridande distribution av investeringsfonder inte i första hand bör sökas i utformningen av befintliga tillämpliga förordningar och direktiv, utan i avsaknaden av detaljerade riktlinjer och instruktioner från Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), och följaktligen även i de olika reglerna i enskilda europeiska jurisdiktioner. Den nya förordningen bör därmed gälla ett minimalt antal fall, medan de flesta förslag bör vara inriktade på ingående och förklarande instruktioner från Esma, vilka tydligt förklarar de befintliga reglerna, inte på att införa nya regler, och på så sätt bygga vidare på den positiva effekt som Esma hittills har haft på harmoniseringen av reglerna. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK betraktar de åtgärder som föreslås i detta yttrande som viktiga, även om en rad av dem huvudsakligen är understödjande lösningar av teknisk karaktär. Som helhet är de dock också ett viktigt bidrag till en fungerande ekonomisk och monetär union. EESK rekommenderar samtidigt att innehållet i alla fyra dokumenten i fråga inkorporeras i ett nytt komplext förslag till förordning. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Vid införandet av nya regler är det nödvändigt att respektera ett balanserat förhållande mellan kraven på investerarskydd och skapandet av tillräckligt utrymme för nytänkande bland dem som utformar och säljer investeringsprodukter. Investerarskyddet stärks genom systematisk finansiell utbildning. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Högkvalitativ EU-lagstiftning, exempelvis bestämmelser om företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och direktivet om förvaltning av alternativa investeringsfonder, bör väga tyngre än allmänna regler i stil med direktivet om marknader för finansiella instrument (Mifid), för de praktiska erfarenheterna visar att bestämmelserna om fondföretag och direktivet om förvaltning av alternativa investeringsfonder medförde en högkvalitativ ram för investeringsfonder, medan Mifid enligt EESK visserligen har en rad positiva effekter men också är förknippat med en del osäkerhet och paradoxalt nog har lett till ytterligare fragmentering av den inre marknaden och skillnader mellan länderna i EU. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK inser att gränsöverskridande distribution av investeringsfonder främjas av stabila skatteregler, som skapar förutsättningar för en hållbar företagsmiljö. Vi anser inte att det för närvarande finns något behov av en fullständig harmonisering av skattereglerna, däribland skattesatserna. Likväl kan man tänka sig att strävan efter skatteharmonisering i framtiden skulle kunna bidra till skapandet av enhetliga skattevillkor inom ramen för detta segment i hela EU. Det nuvarande arbetet med att konvergera skatteparametrarna är dock inriktat på andra skatteinstrument. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | I syfte att uppnå de eftersträvade stordriftsfördelarna anser EESK att det är önskvärt att begränsa enskilda länders ”kreativitet” vid utformningen av avgiftsstrukturer (som ofta överskrider EU-lagstiftningens ramar för att täcka de nödvändiga kostnaderna) och satsa på tydligt definierade, klart tolkningsbara och enhetliga nationella förordningar. |
| --- | --- |

4.6

4.7   Kommissionens meddelande om tillämplig lag på egendomsrättsliga verkningar av transaktioner med värdepapper

| 4.7.1 | EESK stöder målet att införa åtgärder som minskar rättsosäkerheten vid gränsöverskridande transaktioner med värdepapper och fordringar. Det är viktigt att säkerställa klarhet och förutsägbarhet kring vilket lands lag som är tillämplig när det gäller att avgöra vem som äger de underliggande tillgångarna för transaktionen, eftersom de rättsliga riskerna till följd av rättsosäkerhet kan leda till ytterligare förluster. Det är därför väsentligt och nödvändigt att förklara den rättsliga terminologin för specificering av det egendomsrättsliga inslaget och avtalsinslaget. |
| --- | --- |

4.7.1

4.8   Förordningen om tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar

| 4.8.1 | När det gäller ovan nämnda meddelande välkomnar EESK planerna på att undanröja den rättsliga osäkerhet som beskrivs ovan genom att föreslå enhetliga regler för att avgöra vilken nationell lagstiftning som ska reglera äganderätten till en fordran som överlåtits i samband med en gränsöverskridande transaktion. Gränsöverskridande överlåtelser av fordringar är en process där företag genom specialiserade bolag kan skaffa likviditet och tillgång till krediter. EESK instämmer i att rättslig säkerhet på detta område kommer att bidra till ökade gränsöverskridande investeringar, bl.a. till att små och medelstora företag involveras. Det handlar om factoring, ställande av säkerhet och värdepapperisering. |
| --- | --- |

4.8.1

4.9   Direktivet om gränsöverskridande distribution av kollektiva investeringsfonder

| 4.9.1 | EESK stöder målet att skapa förutsättningar för större utnyttjande av potentialen till gränsöverskridande distribution av investeringsfonder, i vilket fall de nationella marknadsföringskraven bör bli mer transparenta på nationell nivå och EU-nivå och de föreskrivna avgifterna bör bli mer transparenta på EU-nivå och vissa gemensamma övergripande principer bör följas när dessa avgifter fastställs. |
| --- | --- |

4.9.1

| 4.9.2 | EESK skulle hellre se att valet av medel för att stödja lokala investerare överlåts åt förvaltarna av investeringsfonderna. |
| --- | --- |

4.9.2

| 4.9.3 | Kommittén välkomnar en harmonisering av förfarandena för användning av ”pass” som möjliggör distribution av investeringsfonder i ett gränsöverskridande sammanhang. |
| --- | --- |

4.9.3

| 4.9.4 | Vi instämmer i planerna på att utarbeta harmoniserade regler för marknadsföringskommunikation. |
| --- | --- |

4.9.4

| 4.9.5 | EESK stöder målet att upprätta ett system inom vars ram medlemsstaterna ser till att deras lagstiftning för gränsöverskridande marknadsföring av investeringsfonder inom deras territorier är lätt att tillgå (på elektronisk väg och på ett språk som är brukligt att använda i internationella finanskretsar). |
| --- | --- |

4.9.5

4.10   Förordningen om underlättande av gränsöverskridande distribution av kollektiva investeringsfonder

| 4.10.1 | EESK välkomnar grundsyftet i förordningen, att skapa samsyn kring kraven på marknadsföringskommunikation och åtgärder för att skapa insyn i de nationella bestämmelserna om marknadsföringskrav för fonder. |
| --- | --- |

4.10.1

| 4.10.2 | Kommittén stöder den praxis som föreslås, att kraven på avgifterna ska stå i proportion till det tillsynsarbete som utförts. EESK förväntar sig positiva effekter av en onlinedatabas med information om avgifter och beräkningsmetoder för dessa avgifter och ser detta som en stor utmaning. Kommittén anser dock att dessa positiva effekter bör bedömas mot bakgrund av de faktiska kostnaderna och att man bör identifiera eventuella risker i samband med driften av databasen. EESK räknar med att det utarbetas tekniska genomförandestandarder för information om avgifter och för Esmas arbete med att offentliggöra och underhålla onlinedatabasen över avgifter. |
| --- | --- |

4.10.2

| 4.10.3 | EESK uppskattar specificeringen av kraven på informationsflödena och på standardiseringen och rationaliseringen av dessa samt regleringen av den sonderande marknadsföringen, där investerarnas intresse för investeringsmöjligheter och investeringsstrategier testas. |
| --- | --- |

4.10.3

5.   Särskilda kommentarer

| 5.1 | När det gäller de avgifter som tas ut av behöriga nationella myndigheter samt öppenheten kring dem stöder EESK avsikten i förslaget att stärka öppenheten när det gäller föreskrivna avgifter, bl.a. fastställandet av Esmas uppgift vid insamling av nödvändig information. Enligt EESK kan denna åtgärd ytterligare underlätta den gränsöverskridande distributionen av investeringsfonder. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | På nivån för behöriga nationella myndigheter bör det införas regler för systematiska underrättelser om marknadsföringskommunikation i syfte att på förhand kontrollera marknadsföringsmaterialen. De behöriga nationella myndigheternas olika regler kan enligt EESK likväl leda till fragmentering av EU-marknaden, och följaktligen bör det inte finnas några skillnader inom ramen för den inre marknaden. I detta avseende rekommenderar EESK att enskilda behöriga nationella myndigheter inte ska kunna gå till väga på olika sätt i denna fråga. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESK välkomnar visserligen upprättandet av Esmas databas över AIF-förvaltare, förvaltningsbolag för fondföretag, alternativa investeringsfonder (AIF) och fondföretag, men tillägger att det inte är önskvärt att belasta kapitalförvaltarna med ytterligare anmälningskrav. Enligt EESK bör det med andra ord stå klart att anmälningskraven på grundval av artiklarna 10 och 11 i förslaget till förordning bör vara anmälningskrav för enskilda behöriga nationella myndigheter, och dessa bör inte belasta marknadsaktörerna med ytterligare anmälningskrav. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESK påpekar att ett förslag till definition av sonderande marknadsföring inte bör ta formen av en definition i direktivet om förvaltning av alternativa investeringsfonder, men samtidigt krävs ytterligare rättslig säkerhet och enhetlighet, som av praktisk erfarenhet snarare eller endast skulle kunna uppnås genom andra medel och instrument än lagstiftning. EESK befarar att det framlagda förslaget skulle kunna leda till ytterligare fragmentering av den inre marknaden, där det skulle kunna ge upphov till att det utvecklas nationella förklarande tolkningar. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | När det gäller reglerna för upphörande av marknadsföring av investeringsfonder anser EESK att de föreslagna reglerna skulle kunna skapa störningar på den inre marknaden för investeringsfonder. Beslut om upphörande av marknadsföring av andelar eller aktier i vilken investeringsfond som helst, och i vilken jurisdiktion som helst, bör vara affärsbeslut som uteslutande fattas av kapitalförvaltningsföretagen. Ur investerarskyddssynpunkt är det ett tillräckligt skydd (vilket bekräftas av praktisk erfarenhet) att






  — | offentliggöra beslutet, |
| --- | --- | --- |

5.5

—

offentliggöra beslutet,

| — | ge investeraren information, |
| --- | --- |

—

ge investeraren information,

| — | ge investeraren möjlighet att kostnadsfritt gå ur fonden inom en viss tidsperiod. |
| --- | --- |

—

ge investeraren möjlighet att kostnadsfritt gå ur fonden inom en viss tidsperiod.

5.6   Ytterligare hinder för gränsöverskridande distribution av investeringsfonder

| 5.6.1 | Ytterligare ett befintligt hinder för den gränsöverskridande distributionen är reglerna för kontroll av att personer som erbjuder investeringstjänster är kvalificerade. EESK anser att det bör införas mer detaljerade regler, exempelvis om






  — | vilka tjänster de befintliga reglerna gäller, |
| --- | --- | --- |

5.6.1

—

vilka tjänster de befintliga reglerna gäller,

| — | vilken typ av verksamhet inom ramen för dessa tjänster reglerna gäller, |
| --- | --- |

—

vilken typ av verksamhet inom ramen för dessa tjänster reglerna gäller,

| — | hur kvalifikationerna ska kontrolleras, när lokala (nationella) lagstiftare inte har möjlighet att införa nationella lösningar, |
| --- | --- |

—

hur kvalifikationerna ska kontrolleras, när lokala (nationella) lagstiftare inte har möjlighet att införa nationella lösningar,

| — | erkännande av olika sätt att kontrollera kvalifikationerna på EU-nivå med användning av europeiska eller globala lösningar, exempelvis CFA-prov. |
| --- | --- |

—

erkännande av olika sätt att kontrollera kvalifikationerna på EU-nivå med användning av europeiska eller globala lösningar, exempelvis CFA-prov.

| 5.6.2 | EESK rekommenderar ingående och entydiga regler om vilken lagstiftning som ska tillämpas på distribution av investeringsfonder: än så länge är det i praktiken oklart vilka regler (antingen Mifid eller bestämmelserna för fondföretag/direktivet om förvaltning av alternativa investeringsfonder) som ska tillämpas på distribution av fonder. Enligt EESK är det ett av de största hindren för gränsöverskridande distribution om varje lagstiftare har ett eget tillvägagångssätt. Det bör entydigt fastställas att distribution av fonder endast omfattas av bestämmelserna för fondföretag/direktivet om förvaltning av alternativa investeringsfonder (för egna fonder, förvaltade fonder och tredjepartsfonder), då förvaltningsbolaget inte behöver Mifid-licens eller licens för tjänster i enlighet med Mifid. |
| --- | --- |

5.6.2

| 5.6.3 | Kommittén är övertygad om att det inte bör krävas någon lokal (nationell) rapportering. Lagstiftarna bör varken ha möjlighet att införa rapportering om lokala (nationella) fonder i form av lagstadgade rapporter i förhållande till lagstiftarna, eller i form av någon skyldighet att offentliggöra uppgifter, exempelvis i pressen. |
| --- | --- |

5.6.3

| 5.6.4 | Enligt EESK bör Esmas interaktiva databas över avgifter i framtiden utvidgas även till






  — | tidskrav för alla typer av licenser/registreringar, |
| --- | --- | --- |

5.6.4

—

tidskrav för alla typer av licenser/registreringar,

| — | krav på detaljerad information för lokal (nationell) rapportering, |
| --- | --- |

—

krav på detaljerad information för lokal (nationell) rapportering,

| — | krav på lokala (nationella) distributionsregler. |
| --- | --- |

—

krav på lokala (nationella) distributionsregler.

Bryssel den 11 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/56 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/56

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller exponeringar i form av säkerställda obligationer

[COM(2018) 93 final – 2018/0042 (COD)]

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om emission av säkerställda obligationer och offentlig tillsyn över säkerställda obligationer och om ändring av direktiv 2009/65/EG och direktiv 2014/59/EU

[COM(2018) 94 final – 2018/0043 (COD)]

(2018/C 367/11)

| Föredragande: | Daniel MAREELS |
| --- | --- |

Föredragande:

Daniel MAREELS

| Remiss | Europeiska unionens råd, 28.3.2018
  Europaparlamentet, 16.4.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 53, 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av facksektionen | 27.6.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 11.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 165/0/1 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 28.3.2018

Europaparlamentet, 16.4.2018

Rättslig grund

Artiklarna 53, 114 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av facksektionen

27.6.2018

Antagande vid plenarsessionen

11.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

165/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Av de olika skäl som anges nedan välkomnar EESK varmt förslagen om säkerställda obligationer (se punkt 1.2 och följande). EESK anser att allt måste göras för att snabbt göra framsteg och uppnå resultat. I detta sammanhang lägger kommittén också fram ett antal förslag (se punkt 1.7 och följande). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Till att börja med ingår dessa förslag i ett bredare sammanhang och bidrar till uppnåendet av mål som är viktiga för kommittén, såsom att snabbt inrätta en kapitalmarknadsunion samt att fullborda EMU. Dessutom främjar säkerställda obligationer gränsöverskridande finansieringstransaktioner och därmed även ökad privat riskdelning. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vidare har ett antal EU-medlemsstater traditionellt sett en mycket stark ställning på de internationella och globala marknaderna. Den europeiska strategin för tillsynsbehandling av säkerställda obligationer betraktas som vägledande på global nivå. De aktuella förslagen bör användas inte bara för att befästa denna ledande ställning utan även för att stärka den, där så är möjligt. I synnerhet mot bakgrund av ett antal makt- och styrkeförskjutningar mellan öst och väst är det viktigt att EU visar sin handlings- och slagkraft. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Det tillfälle som förslagen utgör bör utnyttjas för att se till att säkerställda obligationer får allmän spridning och utveckla marknader för dem i hela unionen. Allt bör göras för att lyckas med detta i synnerhet i de medlemsstater där dessa instrument och marknader ännu är okända. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén välkomnar också varmt både den valda strategin med minimiharmonisering baserad på nationella bestämmelser och innehållet i förslagen, som Europaparlamentet, tillsynsmyndigheterna och andra berörda parter för övrigt lagt gedigna grunder för. Detta har gjort det möjligt att uppnå ett bra resultat utan att störa de befintliga marknaderna, och till en rimlig kostnad. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Det är mycket viktigt att säkerställda obligationer gör det möjligt för bankerna att skapa ytterligare medel för den långsiktiga finansieringen av ekonomin. De nya medlen bör omsättas i ytterligare finansiering till offentliga myndigheter, företag och hushåll. Om så blir fallet kan detta förslag bidra till att återupprätta förtroendet för bank- och finansväsendet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén välkomnar särskilt att man i förslaget ägnar uppmärksamhet åt frågan att ge även mindre banker tillgång till säkerställda obligationer. Kommittén anser dock att man måste undersöka närmare hur denna möjlighet kan öppnas upp så brett som möjligt. Utan att avvika från de allmänt tillämpliga bestämmelserna skulle man t.ex. kunna undersöka vilka administrativa krav och andra skyldigheter som kan anpassas för mindre banker. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK rekommenderar också starkt att göra användningen av beteckningen ”europeiska säkerställda obligationer” obligatorisk och inte frivillig, såsom för närvarande planeras. Det viktiga här är att betrakta frågan ur ett övergripande och framtidsinriktat perspektiv. En allmän obligatorisk användning av den europeiska beteckningen kan inte annat än gynna det europeiska ledarskapet på global nivå och skapa möjligheter för de (i synnerhet mindre) medlemsstater som fullt ut vill utnyttja de möjligheter som den nya ordningen ger. På detta sätt får de en garanti för att deras produkter kan distribueras på marknaden och denna obligatoriska användning av beteckningen skulle också kunna öka investerarnas förtroende. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Med tanke på säkerställda obligationers allmänt vedertagna säkerhet och likviditet samt det ytterligare skydd som de erbjuder eftersom de inte kan omfattas av skuldnedskrivning, anser kommittén att man måste fundera över vilka åtgärder som är nödvändiga och önskvärda för att få även privata sparare och konsumenter att intressera sig för dem. Eftersom säkerställda obligationer är långsiktiga instrument tycks de vara särskilt lämpade för pensionsuppbyggnad, och här kan man tänka på PEPP-förslagen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kommittén välkomnar den planerade översynen av den nya ordningen, men den föreslagna fristen på tre år förefaller vara alltför kort. Eftersom detta är en marknadsfråga och man måste medge tillräckligt med tid för att man ska kunna skaffa sig nyttiga erfarenheter av den nya ordningen, rekommenderar kommittén att denna frist ska förlängas, t.ex. till fem år. Och medlemsstaterna kan naturligtvis nära övervaka situationen på nationell nivå. |
| --- | --- |

1.10

2.   Bakgrund

| 2.1 | När Junckerkommissionen tillträtt 2014 utarbetade den en ”investeringsplan för Europa” i syfte att uppnå sina främsta prioriteringar, dvs. tillväxt, arbetstillfällen och investeringar (1). Ett av dess huvudmål är att gradvis bygga upp en kapitalmarknadsunion, vid sidan av en digital inre marknad och en energiunion. På så sätt vill man uppnå en välfungerande och integrerad kapitalmarknadsunion som omfattar alla medlemsstater. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Med ”Handlingsplan för en kapitalmarknadsunion” (2) åtog sig kommissionen att senast 2019 tillhandahålla alla byggstenar för detta. Totalt fastställdes mer än 33 initiativ och åtgärder. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Efter vädjanden om snabba framsteg (3) (4) gjordes en halvtidsöversyn av handlingsplanen redan 2017. Den utmynnade i ett antal nya prioriterade åtgärder för att ta hänsyn till de förändrade utmaningarna och de nya omständigheterna, bl.a. ”brexit”. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Dessutom uppgav kommissionen vid det tillfället också att ”ambitionsnivån [måste höjas] för att undanröja alla hinder och även, vilket är ännu viktigare, för att utnyttja dessa nya möjligheter” (5). Mot denna bakgrund offentliggjorde kommissionen den 8 mars 2018 meddelandet ”Fullbordande av kapitalmarknadsunionen – dags att påskynda arbetet” och tillkännagav ett åtgärdspaket. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | De aktuella förslagen om säkerställda obligationer, som ingår i detta paket (6), omfattar två texter, nämligen |
| --- | --- |

2.5

| 2.5.1 | ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om emission av säkerställda obligationer och offentlig tillsyn över säkerställda obligationer och om ändring av direktiv 2009/65/EG och direktiv 2014/59/EU (7), |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller exponeringar i form av säkerställda obligationer (8). |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.6 | Dessa förslag syftar till att skapa ett regelverk för säkerställda obligationer på EU-nivå. Detta omfattar bl.a. en definition av sådana obligationer, användning av en europeisk beteckning på marknaden, tillsynskrav för att erhålla en förmånlig kapitalbehandling samt vissa skyldigheter för de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

2.6

3.   Anmärkningar och kommentarer

| 3.1 | EESK välkomnar varmt dessa förslag, som ingår i uppbyggnaden av en kapitalmarknadsunion, och insisterar samtidigt på att allt görs för att genomföra dem snabbt och uppnå resultat. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Först och främst bidrar dessa förslag till ett antal bredare mål som är mycket viktiga för kommittén och som EESK redan tidigare har förespråkat (9), bl.a. följande: |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Uppbyggnaden av en kapitalmarknadsunion, som måste gå hand i hand med ökad ekonomisk och social konvergens samt finansiell och ekonomisk integration, bör genom breddade och diversifierade finansieringskällor för ekonomin leda till ökad säkerhet, stabilitet och motståndskraft i det finansiella och ekonomiska systemet. Ett snabbt genomförande av detta bör förbli en central prioritering. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | En föreslagen ordning för säkerställda obligationer främjar gränsöverskridande finansieringstransaktioner och därmed även ökad privat riskdelning. För medlemsstaterna är detta mycket viktigt för att förebygga asymmetriska chocker i händelse av kris eller för att minska deras effekter. Kapitalmarknadsunionen ger dessutom ett viktigt bidrag till en konvergent tillväxt mellan medlemsstaterna i unionen, vilket bör ge de mindre starka ekonomierna möjlighet att snabbare komma ikapp de ekonomier som gör bättre ifrån sig. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Kapitalmarknadsunionen är också av avgörande betydelse för det fortsatta fullbordandet av EMU, och den måste genomföras. Tillsammans med en fullvärdig bankunion ska kapitalmarknadsunionen leda till en verklig finansiell union, en av de fyra grundläggande pelarna i EMU. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Europa har traditionellt sett en mycket stark ställning i fråga om säkerställda obligationer (10). Dessa förslag bör användas för att ytterligare stärka Europas ledande ställning på global nivå. Mer allmänt och ur ett internationellt perspektiv är det viktigt att EU uppträder handlingskraftigt och intar en stark ställning, särskilt som det på global nivå pågår ett antal makt- och styrkeförskjutningar mellan öst och väst. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.3 | Dessa förslag bidrar till att skapa ytterligare medel för den långsiktiga finansieringen av ekonomin. Genom att emittera säkerställda obligationer ges bankerna nämligen möjlighet att anskaffa kostnadseffektiv, långsiktig finansiering. Globalt skulle potentialen för ytterligare emissioner av säkerställda obligationer kunna uppgå till 342 miljarder euro och detta skulle kunna leda till årliga besparingar för europeiska låntagare på 1,5–1,9 miljarder euro (11). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Under alla omständigheter är det viktigt att de nya medlen kommer ekonomin till godo. Bankerna bör använda de ytterligare finansieringsmedlen för att ge ytterligare krediter till offentliga myndigheter, hushåll och företag. Om så blir fallet kan detta förslag bidra till att återupprätta förtroendet för bank- och finansväsendet. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Med hänsyn till stabiliteten och säkerheten i det finansiella systemet är det viktigt att dessa nya medel tillhandahålls genom instrument som under alla omständigheter är säkra och likvida, och de aktuella förslagen omfattar ett antal garantier i detta syfte. En stabil ordning för säkerställda obligationer bör också gynna investerare genom fler och bättre valmöjligheter på marknaderna. Den dubbla regressrätten (12) (dual recourse) är av stor betydelse för dessa investerare och det är därför viktigt att myndigheterna insisterar på att emittenterna värderar de underliggande tillgångarna på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | I linje med detta förtjänar förslaget om att inrätta ett regelverk som främjar utvecklingen av säkerställda obligationer och marknader för dessa instrument i hela EU kommitténs fulla stöd. Allt bör göras för att lyckas med detta i synnerhet i de medlemsstater (13) där dessa instrument och marknader ännu är okända. Det gäller att avlägsna de sista vita fläckarna på kartan och se till att det finns en ordning för säkerställda obligationer i alla medlemsstater! |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Med detta stöd vill kommittén erkänna och ställa sig bakom de tidigare insatser som kommissionen, Europaparlamentet, Europeiska bankmyndigheten (EBA) m.fl. sedan några år tillbaka har gjort till förmån för en ordning för säkerställda obligationer på EU-nivå. Även de flesta medlemsstater och andra berörda parter såsom branschorganisationen European Covered Bond Council har ställt sig positiva till detta (14). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Det politiska alternativet att välja minimiharmonisering på EU-nivå baserad på nationella system har också kommitténs fulla stöd, eftersom det gör det möjligt att uppnå flera mål till en rimlig kostnad. Samtidigt förhindras snedvridningar på de befintliga marknaderna, och övergångskostnaderna blir lägre. Det är emellertid viktigt att de befintliga nationella systemen stöder målet med det europeiska förslaget att stimulera marknaden för säkerställda obligationer. Eventuella nationella hinder eller begränsningar i strid med detta är därför inte önskvärda. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Såsom nämns ovan har ett antal medlemsstater en mycket stark ställning på denna marknad, men samtidigt visar utvecklingen på senare tid att intresset för säkerställda obligationer ökar även på andra håll i världen. Mot denna bakgrund anser kommittén att det är viktigt att ytterligare befästa Europas nuvarande ledande ställning på detta område i ett internationellt sammanhang och att göra insatser för att främja den europeiska strategin som ett globalt riktmärke. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK välkomnar också att man planerar en översyn av resultaten och framgångarna till följd av denna nya ordning. Eftersom detta är en marknadsfråga och man måste medge tillräckligt med tid för att man ska kunna skaffa sig nyttiga erfarenheter, särskilt i de medlemsstater där denna ordning är ny, anser kommittén att den föreslagna fristen på tre år är för kort och rekommenderar att den ska förlängas, t.ex. till fem år. Medlemsstater är naturligtvis fria att när som helst övervaka situationen på nära håll. |
| --- | --- |

3.10

4.   Ytterligare anmärkningar och kommentarer

| 4.1 | På det hela taget kan kommittén stödja kommissionens strategi för att fastställa en tydlig och heltäckande ordning, med bl.a. en definition, en beskrivning av de strukturrelaterade elementen, offentlig tillsyn och en europeisk beteckning för säkerställda obligationer samt tillsynsbehandlingen av detta instrument. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Det är dock viktigt att denna ordning är tillgänglig och faktiskt kan utnyttjas av alla banker. I detta sammanhang välkomnar kommittén att man ägnar särskild uppmärksamhet åt de svårigheter och problem som mindre banker kan möta när de vill emittera säkerställda obligationer. Kommittén anser att det är viktigt att denna möjlighet öppnas upp så brett som möjligt. Utan att avvika från de allmänt tillämpliga bestämmelserna skulle man t.ex. kunna undersöka vilka administrativa krav och andra skyldigheter som kan anpassas för mindre banker |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Det föreslås att det ska vara helt frivilligt att använda beteckningen ”europeiska säkerställda obligationer”, så att medlemsstaterna kan behålla sina egna nationella system för märkning och beteckningar (15). Kommittén delar inte denna ståndpunkt, utan rekommenderar tvärtom starkt en obligatorisk användning av den europeiska beteckningen. Det viktiga här är att betrakta frågan ur ett övergripande och framtidsinriktat perspektiv. En obligatorisk användning av den europeiska beteckningen kan inte annat än gynna det europeiska ledarskapet på global nivå och skapa möjligheter för de (i synnerhet mindre) medlemsstater som fullt ut vill utnyttja de möjligheter som den nya ordningen ger. För dem utgör EU-beteckningen en garanti för att deras säkerställda obligationer kommer att kunna distribueras på marknaderna. Denna obligatoriska användning skulle också kunna öka investerarnas förtroende. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Marknaden för säkerställda obligationer domineras för närvarande av professionella och institutionella investerare (16). Kommittén anser att man måste fundera över vilka åtgärder som är nödvändiga och önskvärda för att få även privata sparare och konsumenter att mer aktivt intressera sig för dem. Flera omständigheter talar för detta. Säkerställda obligationer har inte bara traditionellt och till och med i kristider betraktats som säkra och likvida tillgångar. Man kan även hänvisa till det bidrag som de aktuella förslagen ger. De är inte heller nedskrivningsbara, vilket inte är oviktigt när det gäller skyddet för privata sparare. De förefaller därför vara lämpligare än vissa andra produkter (17). Eftersom säkerställda obligationer är långsiktiga instrument verkar de helt säkert vara användbara för pensionsuppbyggnad, och här kan man hänvisa till PEPP-förslagen. |
| --- | --- |

4.4

Bryssel den 11 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Se kommissionens webbplats.

1

(2)  Handlingsplan från september 2015. ”Handlingsplan för en kapitalmarknadsunion” – Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén. Se COM(2015) 468 final.

2

Handlingsplan för en kapitalmarknadsunion”

(3)  T.ex. efterlyste Europeiska rådet ”snabba och beslutsamma framsteg” beträffande planen ”för att säkerställa att företag lättare får tillgång till finansiering och för att stödja investeringar i den reala ekonomin”.

3

(4)  Även kommissionen antog ett meddelande där man förespråkade påskyndade reformer. Se COM(2016) 601 final.

4

(5)  Se meddelandet från kommissionen ”Fullbordande av kapitalmarknadsunionen – dags att påskynda arbetet”. Se COM(2018) 114 final.

5

(6)  I paketet ingår förutom ovannämnda förslag även ett förslag om underlättande av gränsöverskridande distribution av kollektiva investeringsfonder, ett förslag om ett regelverk för europeiska tillhandahållare av gräsrotsfinansiering till företag, ett förslag om tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelse av fordringar och ett meddelande om tillämplig lag för egendomsrättslig verkan av värdepapperstransaktioner.

6

(7)  Se Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om emission av säkerställda obligationer och offentlig tillsyn över säkerställda obligationer och om ändring av direktiv 2009/65/EG och direktiv 2014/59/EU.

7

(8)  Se Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 vad gäller exponeringar i form av säkerställda obligationer.

8

(9)  Se bl.a. ECO/437 – ”Kapitalmarknadsunionen: halvtidsöversyn” (EUT C 81, 2.3.2018, s. 117).

9

(10)  Ungefär 90 % av alla säkerställda obligationer i världen utfärdas av nio europeiska länder. Se även uppgifterna från European Covered Bond Council (ECBC) i ”European Covered Bond Fact Book”, 12:e utgåvan (2017). Globalt uppgår den utestående stocken av säkerställda obligationer till 2,5 biljoner euro, varav 2,1 biljoner euro har utfärdats av institut som är etablerade i Europa (se ”Commission Staff Working Document – Impact Assessment” (SWD 2018) 50 final).

10

(11)  Se ”Commission Staff Working Document – Impact Assessment” ((SWD 2018) 50 final), som åtföljer de förslag som här diskuteras.

11

(12)  Den dubbla regressrätten för innehavare av säkerställda obligationer gäller å ena sidan gentemot säkerhetspoolen och å andra sidan gentemot emittenten.

12

(13)  För närvarande finns det fortfarande ett dussintal medlemsstater i EU som inte har någon rättslig ram för säkerställda obligationer.

13

(14)  För en översikt, se förslaget till direktiv och förslaget till förordning, i båda fallen kapitel 3.

14

(15)  Se förslaget till direktiv, skäl 33.

15

(16)  Enligt närmare muntliga förklaringar från kommissionens företrädare utgörs de till en tredjedel av banker, en tredjedel av ECB och en tredjedel av andra parter, såsom investeringsfonder och pensionsfonder.

16

(17)  Man skulle även kunna hänvisa till förslagen om gräsrotsfinansiering och person-till-person-lån. De finansiella instrument som erbjuds inom denna ram är huvudsakligen överlåtbara finansiella instrument som fungerar som eget kapital (t.ex. aktier) eller främmande kapital (t.ex. obligationer). Det skydd för sparare och investerare som föreskrivs i detta sammanhang kan betraktas som mycket begränsat.

17

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/61 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/61

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Handlingsplanen för fintech – ett viktigt steg mot en mer konkurrenskraftig europeisk finanssektor

[COM(2018) 109 final]

(2018/C 367/12)

| Föredragande: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |

Föredragande:

Petru Sorin DANDEA

| Remiss | Europeiska kommissionen, 10.4.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av facksektionen | 27.6.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 12.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 126/1/1 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 10.4.2018

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av facksektionen

27.6.2018

Antagande vid plenarsessionen

12.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

126/1/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK stöder kommissionens handlingsplan och anser att utvecklingen av finansteknik inom den europeiska finanssektorn kan innebära många fördelar för de europeiska företagen samt för deras kunder. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén anser att den plan som lagts fram av kommissionen skulle kunna stimulera utvecklingen av kapitalmarknaderna, men också de små och medelstora företag som är verksamma på det finansiella området. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kommittén anser att åtgärderna i handlingsplanen, som syftar till att förbättra it-säkerheten och motståndskraften inom finanssektorn är viktiga, men att de bör kompletteras med regler för att säkerställa enhetlighet i utvecklingen av finansteknik i EU. Kommittén anser också att aktörer inom finansteknik bör omfattas av samma regler som den finansiella sektorn, framför allt i fråga om resiliens, tillsyn och it-säkerhet. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén anser att det för att uppnå lika villkor i fråga om tillgång till kunduppgifter inom ramen för PSD2 och den allmänna dataskyddsförordningen är mycket viktigt att rätten till överföring av personuppgifter genomförs på ett sätt som är förenligt med PSD2. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Med tanke på kryptovalutornas utveckling och deras stora volatilitet rekommenderar EESK kommissionen att ständigt och noga följa situationen på detta område i samarbete med de europeiska tillsynsmyndigheterna. Vid behov bör man på EU-nivå vidta alla nödvändiga åtgärder så att säkerheten och stabiliteten i det finansiella och ekonomiska systemet inte på något sätt och inte vid någon tidpunkt kan äventyras. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | I vissa nyligen genomförda studier har det konstaterats att införandet av finansteknik leder till en väsentlig förlust av arbetstillfällen i finansinstitut. EESK uppmanar medlemsstaterna att utforma och genomföra program med aktiva arbetsmarknadsåtgärder som gör att arbetstagare som påverkas av införandet av innovativ teknik inom finanssektorn så snart som möjligt kan hitta en ny anställning. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK uppmanar kommissionen att identifiera regler som skulle kunna tillämpas på företag som tillhandahåller molntjänster när det gäller deras ansvar att säkra de data som de lagrar. De bör omfattas av samma regler om skydd av personuppgifter som företag som lägger ut vissa typer av tjänster på entreprenad. |
| --- | --- |

1.7

2.   Kommissionens förslag

| 2.1 | För att göra den finansiella marknaden mer konkurrenskraftig och innovativ lade Europeiska kommissionen den 8 mars 2018 fram en handlingsplan om hur man kan utnyttja de möjligheter som erbjuds av innovation baserad på finansteknik (fintech). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kommissionens handlingsplan syftar till att göra det möjligt för den finansiella sektorn att införliva och dra nytta av de snabba framstegen inom ny teknik, t.ex. blockkedjeteknik (1), artificiell intelligens eller molntjänster. Enligt kommissionen bör Europa bli världsledande på området finansteknik, med företag och investerare som kan utnyttja de fördelar som den inre marknaden ger på detta dynamiska område. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | På grundval av resultaten av det offentliga samråd som genomfördes i mars–juni 2017 anser kommissionen att behovet av en reform av lagstiftningen eller regelverket på EU-nivå i detta skede är begränsat. Däremot är det nödvändigt att genomföra ett antal specifika initiativ för att EU ska välkomna digitaliseringen av finanssektorn. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Handlingsplanen för finansteknik handlar bl.a. om att vidta de åtgärder som krävs för att möjliggöra innovativa affärsmodeller på EU-nivå, stödja införandet av teknisk innovation inom finanssektorn och förbättra säkerheten och motståndskraften inom finanssektorn. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Inom ramen för handlingsplanen och parallellt med detta meddelande har kommissionen även lagt fram ett förslag till förordning om leverantörer av investerings- och lånebaserade gräsrotsfinansieringstjänster till företag. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | När det gäller beviljandet av licenser för finansteknikföretag har kommissionen uppmanat de europeiska tillsynsmyndigheterna att utvärdera de befintliga tillståndsförfarandena och att vid behov föreslå att kommissionen anpassar EU-lagstiftningen om finansiella tjänster. Under 2018 kommer kommissionen också att fortsätta att övervaka utvecklingen när det gäller kryptovalutor, i samarbete med de europeiska tillsynsmyndigheterna, Europeiska centralbanken och rådet för finansiell stabilitet. På grundval av riskbedömningen kommer kommissionen att identifiera eventuella behov av reglering på EU-nivå. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | När det gäller gemensamma standarder och interoperabilitetslösningar för finansteknik kommer kommissionen att samarbeta med Europeiska standardiseringskommittén och Internationella standardiseringsorganisationen, bl.a. när det gäller blockkedjeteknik. För att utveckla innovativa affärsmodeller på EU-nivå kommer kommissionen att uppmana de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att anta initiativ som underlättar innovation. Kommissionen uppmanar också de europeiska tillsynsmyndigheterna att underlätta samarbetet kring tillsyn, inbegripet samordning och information gällande innovativ teknik samt inrättandet av innovationscentrum och testanläggningar på regleringsområdet. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | För att stödja teknisk innovation inom finanssektorn kommer kommissionen att inrätta en expertgrupp som ska bedöma förekomsten av rättsliga hinder för finansiell innovation. Kommissionen uppmanar de europeiska tillsynsmyndigheterna att analysera behovet av att utfärda riktlinjer när det gäller utläggande på entreprenad till tillhandahållare av molntjänster. Den kommer att främja utarbetandet av standardavtalsklausuler för finansinstituts utläggande av molntjänster på entreprenad. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Kommissionen anser att det europeiska regelverket och den europeiska tillsynsramen bör göra det möjligt för företag som är verksamma på den inre marknaden att dra nytta av finansiella innovationer och på så sätt erbjuda sina kunder produkter av högre kvalitet. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Kommissionen kommer att genomföra ett offentligt samråd om fortsatt digitalisering av reglerad information om företag som är noterade på de reglerade marknaderna i EU, bl.a. om ett eventuellt inrättande av en europeisk portal för finansiell insyn, baserad på teknik för distribuerade liggare (RegTech). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | När det gäller blockkedjeteknik inrättade kommissionen i februari 2018 en EU-observationsgrupp och ett EU-forum och inledde en undersökning om möjligheten att inrätta en offentlig infrastruktur för blockkedjeteknik i EU i syfte att utveckla gränsöverskridande tjänster. Kommissionen vill bedöma i vilken utsträckning blockkedjeteknik kan utvecklas som en infrastruktur för digitala tjänster inom ramen för Fonden för ett sammanlänkat Europa. Kommissionen kommer också att stå som värd för ett EU-laboratorium för finansteknik. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | För att öka säkerheten och motståndskraften inom finanssektorn kommer kommissionen att anordna en offentlig-privat workshop för att bedöma hindren för informationsutbyte mellan finansmarknadsaktörer om cyberhot, och för att hitta möjliga lösningar. Kommissionen uppmanar de europeiska tillsynsmyndigheterna att utvärdera kostnaderna och fördelarna med att utveckla en enhetlig ram för att testa cyberresiliensen hos viktiga aktörer och infrastrukturer inom hela EU:s finanssektor. |
| --- | --- |

2.12

3.   Allmänna och särskilda kommentarer

| 3.1 | Kommittén stöder kommissionens handlingsplan och anser att utvecklingen av finansteknik inom den europeiska finanssektorn innebär många fördelar för både företagen och konsumenterna. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK anser att handlingsplanen för finansteknik är ytterst viktig för att man ska kunna fördjupa och utvidga kapitalmarknaderna genom att integrera digitaliseringen, och således även för kapitalmarknadsunionen, som är en prioriterad fråga på EU:s dagordning. EESK anser också att handlingsplanen för finansteknik kan utgöra en viktig stimulans för de små och medelstora företagen, som utgör 99 % av det totala antalet företag i EU, genom att öka finansieringsmöjligheterna och därigenom göra det möjligt för dem att anta enkla och tillgängliga lösningar. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kommittén anser att de åtgärder som anges i handlingsplanen när det gäller att förbättra it-säkerheten men även motståndskraften inom finanssektorn är viktiga, men att de bör kompletteras med regler som säkerställer enhetlighet i utvecklingen av finansteknik i EU. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK delar kommissionens uppfattning att den europeiska reglerings- och tillsynsramen måste ge företag som verkar på den inre marknaden möjlighet att utnyttja finansiella innovationer och på så sätt erbjuda sina kunder bättre produkter. Kommittén anser dock att detta inte får ske på bekostnad av säkerheten. Lika villkor måste råda för alla aktörer, oberoende av hur de bedriver verksamhet (2). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Reglerna för finansinstitut har skärpts efter den senaste finanskrisen såväl på EU-nivå som på medlemsstatsnivå. De omfattar även it-säkerhet och innebär att bindande säkerhetsbestämmelser och säkerhetsstandarder fastställs för den finansiella sektorns institutioner. EESK anser att it-säkerhetsstandarderna bör tillämpas på EU-nivå även för företag som tillhandahåller tjänster inom finansteknik. För att säkerställa en enhetlig tillämpning bör dessa standarder regleras på europeisk nivå och till och med utvidgas till global nivå. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK påminner om att it-attacker i regel sker över landsgränserna. Informationsutbytet mellan medlemsstaternas myndigheter om it-hot eller it-angrepp är dessutom för närvarande relativt begränsat på grund av bestämmelser i nationell lagstiftning. En högre grad av samordning, reglering och tillsyn på EU-nivå är mycket viktig. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | När det gäller kryptotillgångar och i synnerhet kryptovalutor har man i Europa den senaste tiden kunnat se vilka höjder de kan nå och hur volatila de är. Med tanke på denna utveckling, bristen på insyn och de stora risker som detta kan medföra rekommenderar EESK kommissionen att ständigt och noga följa situationen på detta område i samarbete med de europeiska tillsynsmyndigheterna. Åtgärder måste också vidtas när säkerheten och stabiliteten i det finansiella systemet vid någon tidpunkt eller på något sätt skulle kunna äventyras. Dessa åtgärder bör i första hand gälla för hela EU och bör därför vidtas på den nivån. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | I fallet kryptovalutor har man kunnat konstatera att teknikbaserad innovation kan kringgå regelverket, trots att den i praktiken används på en starkt reglerad marknad. Med tanke på den stora volatiliteten och bristen på insyn på detta område, samt de stora risker som kryptovalutorna kan medföra för investerare, rekommenderar EESK att kommissionen och medlemsstaterna utreder metoder som bör införas för att utöva tillsyn över transaktioner med dessa valutor. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Kommissionen har föreslagit att man ska inrättar en observationsgrupp för blockkedjeteknik. EESK anser att observationsgruppens mandat bör utvidgas till att omfatta hela det finanstekniska området med tanke på hur dynamisk utvecklingen av finanstekniska tillämpningar är. Tillämpningar av blockkedjetyp väcker också frågor om behörighet och ansvar när det gäller tillämplig lagstiftning. EESK stöder kommissionens idé om att lansera ett blockkedjeinitiativ på EU-nivå, som kan förtydliga hur denna teknik ska användas och åtgärda den splittring som i dag råder. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Det har konstaterats att införandet av finansteknik leder till en väsentlig förlust av arbetstillfällen i finansinstitut. EESK uppmanar medlemsstaterna att utforma och genomföra program med aktiva arbetsmarknadsåtgärder som gör att arbetstagare som påverkas av införandet av innovativ teknik inom finanssektorn så snart som möjligt kan hitta en ny anställning. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Kommissionen hyser farhågor om att det faktum att finansiella företag lägger ut tjänster på entreprenad till företag som tillhandahåller molntjänster kan leda till att överföringen av upplysningar och data i allt för hög grad koncentreras till det fåtal företag som är verksamma på denna marknad, som i regel inte är baserade i EU. EESK uppmanar kommissionen att identifiera regler som skulle kunna tillämpas på företag som tillhandahåller molntjänster när det gäller deras ansvar att säkra de data som de lagrar. |
| --- | --- |

3.11

Bryssel den 12 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  En blockkedja är en kontinuerligt växande lista med dataposter, så kallade block, som är sammanlänkade och säkrade genom kryptering. Blockkedjan är utformad så att det är svårt att ändra dataposterna. Det är en ”öppen, distribuerad databas som kan registrera transaktioner mellan två parter effektivt, permanent och på ett kontrollerbart sätt”. De data som registrerats i ett givet block kan inte ändras retroaktivt utan att alla påföljande block också ändras, vilket kräver enighet bland majoriteten i nätverket. (Källa: Wikipedia)

1

blockkedja

Blockkedjan

Källa:

(2)  EUT C 227, 28.6.2018, s. 63.

2

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/65 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/65

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2014/65/EU om marknader för finansiella instrument

[COM(2018) 99 final – 2018/0047 (COD)]

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster för företag

[COM(2018) 113 final – 2018/0048 (COD)]

(2018/C 367/13)

| Föredragande: | Daniel MAREELS |
| --- | --- |

Föredragande:

Daniel MAREELS

| Remiss | Europaparlamentet, 16.4.2018
  Europeiska unionens råd, 27.3.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114 och artikel 53.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av facksektionen | 27.6.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 11.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 146/0/1 |

Remiss

Europaparlamentet, 16.4.2018

Europeiska unionens råd, 27.3.2018

Rättslig grund

Artikel 114 och artikel 53.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av facksektionen

27.6.2018

Antagande vid plenarsessionen

11.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

146/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar eftertryckligen dessa förslag om att inrätta ett stödjande ramverk för gräsrotsfinansiering i form av en 29:e ordning. EESK efterlyser därför snabba framsteg på detta område för att nå goda resultat, särskilt med tanke på att frågan utgör en del av ett bredare sammanhang som är mycket viktigt för kommittén (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Det är positivt att man har tagit hänsyn till finansieringen av små, nystartade och innovativa företag. Gräsrotsfinansiering är särskilt relevant för dessa företag som en del av deras finansieringstrappa när de övergår från en uppstarts- till en expansionsfas och traditionell finansiering inte alltid är tillgänglig. Samtidigt skapas fler och bättre möjligheter för investerare. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Det är mycket positivt att man i detta sammanhang utnyttjar innovativa produkter och lösningar som baseras på modern teknik så att detta framåtblickande förslag också bidrar till inrättandet av en digital inre marknad. Det skapas också en gränsöverskridande dimension som bidrar till en effektiv integration och fördjupning av kapitalmarknaderna. Förverkligandet av en enhetlig harmoniserad marknad i EU med samma regler för både företag och investerare bör vara ett centralt inslag. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Det är viktigt att denna innovativa ram inte bromsas av artificiella hinder, men kommittén rekommenderar dock – ur ett globalt helhetsperspektiv – att förslagen och de ytterligare åtgärderna förstärks i vissa avseenden, åtminstone i inledningsskedet (se punkt 1.5 och följande punkter). Kommittén utgår här i synnerhet från principerna om ”trovärdighet”, ”tydlighet” och ”förtroende”. Detta omfattar också säkerhet och skydd för samtliga berörda. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén välkomnar inledningsvis att man uppmärksammar riskerna i samband med gräsrotsfinansiering och marknader för gräsrotsfinansiering, men anser samtidigt att man – åtminstone till en början – bör lägga ännu större vikt vid dessa riskaspekter i syfte att bättre kartlägga dem eller minska dem när så är möjligt. Detta omfattar följande frågor: |
| --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | Insyn och skydd av investerare. Kommittén anser att riskbedömningen av enskilda projekt på plattformar för gräsrotsfinansiering i alltför hög grad överlåts till marknaderna och investerarna. EESK efterlyser lämpliga åtgärder för att bättre kartlägga eller begränsa alla risker, såväl finansiella som icke-finansiella. I slutändan handlar det om ett bättre skydd av investerarna. Mifid-strategin skulle här kunna utgöra en utgångspunkt. Dessutom finns det en risk för att det skapas orättvisa konkurrensvillkor i förhållande till traditionella aktörer, t.ex. finansinstitut som i sina kontakter med kunder måste tillämpa strikta skyddsregler. |
| --- | --- |

1.5.1

| 1.5.2 | Eventuella motsättningar när det gäller leverantörers och deras tjänsters status. Möjligheten att ingå avtal med investerare där leverantören kan ”agera diskretionärt” för att uppnå bästa möjliga resultat kan leda till känsliga situationer för leverantörer, som först och främst måste agera som ”neutrala mellanhänder”. |
| --- | --- |

1.5.2

| 1.5.3 | Tillsyn. Esmas roll tycks vara tydlig, men detsamma kan inte riktigt sägas när det gäller de nationella tillsynsmyndigheternas roll. Kommittén anser att det här behövs större tydlighet. Dessutom ställer sig EESK frågan om inte de nationella tillsynsmyndigheterna bör ges en viktig roll, eftersom de befinner sig närmare de nationella marknaderna och bättre kan bedöma lokala situationer. Kommittén anser också att det under alla omständigheter är viktigt att myndigheter och tillsynsorgan på nationell och europeisk nivå fortlöpande och konsekvent samråder och samarbetar, både när det gäller ytterligare harmonisering och integrering i EU och ett framgångsrikt genomförande av de aktuella förslagen. |
| --- | --- |

1.5.3

| 1.6 | Till följd av de val som gjorts där den 29:e ordningen och nationella system kommer att existera sida vid sida kan berörda parter på samma marknad samtidigt konfronteras med olika lagstiftning, olika förhållanden och ojämlikt skydd, vilket kan ge upphov till förvirring och tvetydighet. Ytterligare åtgärder bör vidtas i detta sammanhang för att skapa större tydlighet: |
| --- | --- |

1.6

| 1.6.1 | Myndigheter och tillsynsorgan bör ges ytterligare skyldigheter att se till att alla användare har tillgång till korrekt och lättillgänglig information som skapar säkerhet, och att denna information finns på användarnas eget språk. |
| --- | --- |

1.6.1

| 1.6.2 | Plattformarna för gräsrotsfinansiering kan göras skyldiga att tydligt och klart ange sin ”EU-märkning” i samtliga fall där de vänder sig till allmänheten och i all extern kommunikation. |
| --- | --- |

1.6.2

| 1.7 | Kommittén anser också att de föreslagna reglerna om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism fortfarande är relativt begränsade och till stor del indirekta. Bestämmelsen om att plattformarna för gräsrotsfinansiering ska omfattas av dessa regler bör också utvidgas och stärkas. EESK anser inte att det är tillräckligt att denna möjlighet endast är tillgänglig en gång och att det bara är kommissionen som har befogenhet att föreslå att plattformarna omfattas av ovannämnda regler. Tydliga kriterier och villkor för ett sådant beslut bör också fastställas. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Det är också anmärkningsvärt att den skattemässiga behandlingen av inkomster från gräsrotsfinansiering och gäldenärernas skattemässiga skyldigheter inte tas upp, trots att det är rimligt att anta att skattebestämmelserna kommer att vara avgörande för detta initiativs framgång. Kommittén rekommenderar därför att dessa aspekter beaktas i diskussionen. Vid behov bör reglerna anpassas på lämplig nivå. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Eftersom detta är en marknadsrelaterad fråga anser kommittén att det är av största vikt att alla strävar i samma riktning för att se till att dessa förslag leder till verkligt goda resultat. Företag och investerare måste utnyttja den 29:e ordningen effektivt och i stor utsträckning. Sett ur ett marknadsperspektiv är frågan här huruvida begränsningen till 1 miljon euro per projekt inte kommer att utgöra ett hinder. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | För att säkerställa att plattformar för gräsrotsfinansiering kommer att fungera väl i framtiden och på ett varaktigt sätt anser kommittén slutligen att man bör sörja för regelbunden övervakning, utvärdering och bedömning av resultaten av den 29:e ordningen. Samråd och dialog med alla intressenter och berörda parter är lika viktigt i detta sammanhang. |
| --- | --- |

1.10

2.   Bakgrund

| 2.1 | Juncker-kommissionen utarbetade vid sitt tillträde 2014 en ”investeringsplan för Europa” för att uppnå sina främsta prioriteringar, dvs. tillväxt, arbetstillfällen och investeringar (2). Ett av planens huvudmål är det successiva genomförandet av en kapitalmarknadsunion, parallellt med en digital inre marknad och en energiunion. Syftet är att utforma en välfungerande och integrerad kapitalmarknadsunion som omfattar alla medlemsstater. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Genom meddelandet ”Handlingsplan för en kapitalmarknadsunion” (3) åtog sig kommissionen att tillhandahålla alla byggstenarna för en sådan union senast 2019. Sammanlagt planerades över 33 olika initiativ och åtgärder. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Efter uppmaningar till snabba framsteg (4), (5) genomfördes 2017 en halvtidsöversyn av handlingsplanen. Denna ledde till ett antal nya prioriterade åtgärder i syfte att ta hänsyn till de olika utmaningarna och nya omständigheterna, bland annat brexit. Samtidigt är det också viktigt att på ett effektivt sätt göra framsteg när det gäller att genomföra bankunionen och kapitalmarknadsunionen. Sammanhållning och konsekvens bör vara ledorden i detta avseende. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kommissionen slog i detta sammanhang även fast att EU behöver ”höja ambitionsnivån för att undanröja alla hinder och även, vilket är ännu viktigare, för att utnyttja dessa nya möjligheter” (6). Det är mot denna bakgrund som kommissionen den 8 mars 2018 offentliggjorde ett meddelande med två handlingsplaner (7). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Handlingsplanen om finansteknik är ett led i ambitionen att göra Europa till ett globalt nav för finansteknik, där EU:s företag och investerare har möjlighet att maximalt utnyttja fördelarna med den inre marknaden i denna sektor som utvecklas snabbt (8). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Främjande av gräsrotsfinansiering och person-till-person-lån är en av de viktigaste åtgärderna i handlingsplanen. Fokus ligger såväl på utvecklingen av nya tjänster och märkningar som på integrationen av kapitalmarknaderna. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kommissionen utvecklar mer specifikt sina idéer i |
| --- | --- |

2.7

| 2.7.1 | ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster för företag” (9) och |
| --- | --- |

2.7.1

| 2.7.2 | ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2014/65/EU om marknader för finansiella instrument” (10). |
| --- | --- |

2.7.2

| 2.8 | Dessa förslag syftar till att införa en europeisk märkning för plattformar för gräsrotsfinansiering, som möjliggör gränsöverskridande verksamhet. Märkningen ska hjälpa leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster att expandera och utvecklas på EU-nivå samt öka tillgången till finansiering för entreprenörer och företag, i synnerhet små, nystartade och innovativa företag. Förslagen avser enbart överlåtbara värdepapper för investeringsbaserade gräsrotsfinansieringstjänster. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Målet är samtidigt att utforma en anpassad och lämplig reglering och tillsyn för dessa plattformar. Detta bör göra det möjligt att inte bara upprätthålla den ekonomiska och finansiella stabiliteten i EU, utan också, och framför allt, öka investerarnas förtroende, särskilt i gränsöverskridande sammanhang. |
| --- | --- |

2.9

3.   Anmärkningar och kommentarer

Allmänna kommentarer – ett välkommet initiativ

| 3.1 | EESK ser mycket positivt på förslagen om att införa en 29:e ordning för gräsrotsfinansiering och anser att alla ansträngningar bör göras för att snabbt uppnå goda resultat. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Dessa förslag bidrar först och främst till ett antal bredare mål som är särskilt viktiga för EESK och som kommittén tidigare har förespråkat (11). Dessa omfattar: |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Utvecklingen av en kapitalmarknadsunion, som bör gå hand i hand med ökad ekonomisk och social konvergens och med finansiell och ekonomisk integration, bör genom en utvidgning och diversifiering av finansieringskällorna i ekonomin leda till ökad säkerhet, stabilitet och motståndskraft i det ekonomiska och finansiella systemet. Ett snabbt genomförande av kapitalmarknadsunionen måste fortsatt ha högsta prioritet. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | En enhetlig EU-märkning för plattformar för gräsrotsfinansiering främjar gränsöverskridande finansiering och därmed ökad privat riskdelning. Detta är särskilt viktigt när det gäller att förebygga asymmetriska chocker i händelse av kris eller för att minska deras effekter. Dessutom kan detta ge ett viktigt bidrag till en enhetlig tillväxt mellan EU:s medlemsstater. Mindre starka ekonomier kan på så sätt snabbare ta igen sin eftersläpning gentemot de mer högpresterande ekonomierna. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Kapitalmarknadsunionen är också av avgörande betydelse för en ytterligare fördjupning och fullbordandet av EMU, och den måste genomföras. Tillsammans med en fullvärdig bankunion ska kapitalmarknadsunionen leda till en verklig finansunion, en av de fyra grundläggande pelarna i EMU. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Med tanke på att gräsrotsfinansieringen i EU är svag jämfört med andra stora ekonomier kan också EU:s ställning gentemot resten av världen tas upp. EU måste befästa sin position och visa sin handlingskraft, särskilt nu när ett antal kraft- och maktförskjutningar pågår mellan öst och väst. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.3 | EESK har i tidigare yttranden (12) ifrågasatt hur relevant och effektiv kapitalmarknadsunionen är för små och medelstora företag. Kommittén välkomnar att en relevant strategi nu håller på att utformas. Gräsrotsfinansiering är särskilt inriktad på en viss grupp av små och medelstora företag och en viss del av finansieringstrappan. EESK välkomnar de aktuella förslagen som förbättrar och underlättar finansieringen av små, nystartade och innovativa företag och samtidigt skapar fler och bättre investeringsmöjligheter. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Slutligen kan förslagens framåtblickande karaktär nämnas här som en del av handlingsplanen för finansteknik, som syftar till att ge uttryck för ambitionen att göra Europa till ett globalt nav för finansteknik. Genom att utnyttja potentialen i innovativa produkter och lösningar som baseras på modern teknik ligger detta förslag också helt i linje med arbetet för att inrätta en digital inre marknad. |
| --- | --- |

3.4

Förslagen – en bra grund, men ytterligare skyddsåtgärder behövs

| 3.5 | Kommittén anser att alla ansträngningar måste göras för att se till att dessa förslag leder till goda resultat. För EESK är det mycket viktigt att det nya systemet kännetecknas av ”trovärdighet”, ”tydlighet” och ”förtroende”. Gräsrotsfinansiering bör tillhandahållas inom en ram som skapar säkerhet och skydd för samtliga berörda parter. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kommittén välkomnar särskilt valet av en ”29:e ordning”, som genom en användning av ny och framtidsinriktad teknik skapar förutsättningar för att förverkliga en enda harmoniserad marknad med samma regler, både för unga företagare som letar efter gränsöverskridande finansiering och för investerare som söker nya investeringsmöjligheter. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Valet av en ”förordning” för att uppnå detta mål är därför mycket lämpligt i sammanhanget. Förslaget kan ses som ett exempel på effektiv integration och fördjupning av kapitalmarknaderna. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Utan att det påverkar vad som framhålls i följande punkter är det glädjande att kommissionen från början har varit uppmärksam på riskerna i samband med gräsrotsfinansiering och marknader för gräsrotsfinansiering. EESK ställer sig positiv till de villkor som plattformar för gräsrotsfinansiering och deras tjänster (13) ska uppfylla samt den planerade tillsynen. Investerare rekommenderas också att begränsa de risker de tar (14). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Samtidigt, och ur ett helhetsperspektiv, anser kommittén att dessa riskaspekter, åtminstone i ett första skede, bör ägnas ännu mer uppmärksamhet. Kommittén anser att alla risker, både de finansiella och de icke-finansiella, bör kartläggas på ett bättre sätt och minskas där så är möjligt. Större uppmärksamhet bör också ägnas ett antal omgivande faktorer som är viktiga för förslagens framgång. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Det politiska val som gjorts till förmån för en kompletterande tjänstebaserad lösning (15) innebär att nationella bestämmelser och EU-bestämmelser kommer att existera och gälla parallellt. Berörda parter kommer samtidigt och på samma marknad att ställas inför marknadsaktörer med olika status, såsom leverantörer med en EU-märkning som bedriver verksamhet över gränserna, samma leverantörer som bedriver verksamhet lokalt och leverantörer som omfattas av (befintliga) nationella regler eller befintliga tillstånd (16). Detta kan resultera i olika lagstiftning, olika villkor och ojämlikt skydd (17). Kommittén anser att denna situation, som kan ge upphov till osäkerhet och förvirring, bör ägnas mer uppmärksamhet (18). Ett antal konkreta förslag läggs fram nedan. |
| --- | --- |

3.10

Leverantörer av gräsrotsfinansiering

| 3.11 | Leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster kommer att kunna bedriva sin verksamhet med ett enda tillstånd inom hela EU, vilket ger dem möjlighet att utvidga sin verksamhet. Detta är en viktig nyhet och ett stort steg framåt jämfört med den nuvarande situationen, där det är nästan omöjligt att bedriva gränsöverskridande verksamhet. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Utan att det påverkar vad som framhålls ovan (19) anser EESK att man bör ägna större uppmärksamhet åt eventuella motsättningar när det gäller leverantörernas och deras tjänsters status. Möjligheten för leverantörerna att ”agera diskretionärt” när de sluter avtal med investerare skulle exempelvis kunna ge upphov till känsliga situationer. Som mellanhänder måste de vara ”neutrala”, samtidigt som de enligt avtalet är skyldiga ”att uppnå bästa möjliga resultat för sina kunder” (20). Kommittén anser att neutraliteten inte under några omständigheter får ifrågasättas. Ytterligare åtgärder krävs i detta sammanhang. Plattformarna bör erbjuda tjänster av hög kvalitet. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | För alla potentiella användare, företagare och investerare är det helt nödvändigt och avgörande att alltid veta vilken plattform de har att göra med. Detta är nu ännu viktigare eftersom, såsom nämns ovan, nationella bestämmelser och EU-bestämmelser kommer att existera och gälla sida vid sida (21). I detta sammanhang anser EESK att de register över EU-plattformar som Esma ska föra är otillräckliga som instrument för offentliggörande. Myndigheter och tillsynsorgan bör ges ytterligare skyldigheter att se till att alla användare har tillgång till korrekt och lättillgänglig information som skapar säkerhet, och att denna information finns på användarnas eget språk. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Kommittén anser också att plattformarna bör omfattas av skyldigheter avseende offentliggörande. Konkret kan det handla om att plattformarna görs skyldiga att tydligt och klart ange sin ”EU-märkning” i samtliga fall där de vänder sig till allmänheten och berörda parter (22) och i all extern kommunikation (23). |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Esmas roll och ansvar när det gäller tillsyn tycks vara tydligt, men man kan samtidigt fråga sig om inte även de nationella tillsynsmyndigheterna bör ges en roll, eftersom de befinner sig närmare de nationella marknaderna och känner till lokala omständigheter bättre. Det krävs under alla omständigheter tydlighet på detta område. Detta är också viktigt för andra parter, bland annat de företagare som vill utnyttja gräsrotsfinansiering. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Eftersom, såsom nämns ovan, nationella bestämmelser och EU-bestämmelser kommer att existera och gälla parallellt anser kommittén mer allmänt att det under alla omständigheter (24) är viktigt att de olika myndigheterna och tillsynsorganen på nationell och europeisk nivå fortlöpande och konsekvent samråder och samarbetar, inte minst för att skapa ytterligare harmonisering och integrering i EU. De har också en viktig roll att spela när det gäller det ”förtroende” som är avgörande för att gräsrotsfinansieringen ska bli framgångsrik. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Om Esma inom ramen för sin tillsynsfunktion beslutar om sanktioner måste en överklagan, i förekommande fall, riktas till EU-domstolen. Det är inte bara ett tungt förfarande, utan frågan är också om detta ska tillhöra domstolens uppgifter. |
| --- | --- |

3.17

Företag som använder sig av gräsrotsfinansiering

| 3.18 | Gräsrotsfinansiering riktar sig främst till nystartade företag och företag som befinner sig i inledningsskedet av sin verksamhet, som har svårare att få tillgång till bankfinansiering eller genomför mer riskfyllda och innovativa projekt, under den inledande perioden av sin verksamhet, i synnerhet när de övergår från uppstartsfasen till expansionsfasen. Kommittén välkomnar att de nya förslagen skapar ytterligare möjligheter till finansiering som är mer omfattande och lättillgänglig för denna typ av små och medelstora företag, och som dessutom har en gränsöverskridande dimension. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Dessutom instämmer (25) kommittén i att det även finns andra fördelar, utöver de som anges ovan. Det kan bland annat vara ett sätt att validera projektägarens koncept och idé och nå ut till ett stort antal personer som kan ge företagaren insikter och information, och dessutom fungera som marknadsföringsverktyg om en gräsrotsfinansieringskampanj är framgångsrik. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Företagen får möjlighet att finansiera sina projekt med upp till 1 miljon euro under en period på 12 månader. Frågan är om detta tröskelvärde inte är för lågt, i synnerhet när gräsrotsfinansieringen är ”investeringsbaserad” (26). I dessa fall är värdepappers obligatoriska överlåtbarhet ett viktigt skydd för investerare som vill lämna ett projekt (27). Frågan är om det planerade tröskelvärdet på 1 miljon kan bli ett hinder vid upprättandet av marknader för denna typ av värdepapper och för att de ska fungera väl. Högre tröskelvärden tycks dessutom vara möjliga i de nationella systemen (28). |
| --- | --- |

3.20

(Presumtiva) investerare

| 3.21 | Kommittén välkomnar det faktum att en ny kanal öppnas upp för investerare, och att denna dessutom är gränsöverskridande. Detta kommer att bredda deras möjligheter och ge ökad valfrihet. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Det är visserligen positivt att förslaget omfattar en första bedömning av presumtiva investerares lämplighet genom en kunskapskontroll och en möjlighet till simulering av förmågan att bära förluster (29), men detsamma kan inte sägas om att riskerna (och bedömningen av dessa) helt överlåts på marknaden och presumtiva investerare. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Det faktum att det inte krävs något förhandsgodkännande (30) av ”faktablad med viktig investeringsinformation” från de behöriga myndigheterna, eller att det inte ens finns något anmälningskrav (31), stärker inte skyddet av presumtiva investerare. De begränsade skyldigheterna när det gäller översättning av viktiga dokument (32) bidrar inte heller till ett starkt skydd. Denna situation tycks vara otillfredsställande. Kommittén anser att det, åtminstone i inledningsskedet för denna ordning, behövs lämpliga åtgärder för att bättre identifiera risker, eller begränsa dem där så är möjligt, när det gäller investerare. Samma sak gäller den information de får. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Om man också tar hänsyn till de mer traditionella sätten att erbjuda värdepapper, särskilt via banker och börsnoterade företag, riskerar det begränsade investerarskyddet i de nuvarande förslagen att skapa ojämlika konkurrensvillkor mellan olika leverantörer (33). Kommittén anser att alltför stora skillnader på detta område bör undvikas eftersom det kan undergräva förtroendet för vissa marknadsaktörer och leda till osäkerhet och regelarbitrage. I slutändan skulle detta också kunna påverka den finansiella stabiliteten i EU. |
| --- | --- |

3.24

Övriga kommentarer

| 3.25 | När det gäller kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism tycks de föreslagna bestämmelserna inte vara djärva nog, i synnerhet med tanke på att Esma tidigare har framhållit särskilda risker och faror på detta område (34). Den relativt begränsade regleringen på detta område (35) och den befogenhet som kommissionen tilldelats för att besluta om huruvida leverantörer av gräsrotsfinansiering ska omfattas av skyldigheten att efterleva bestämmelserna (36) har ifrågasatts. Frågan är om det är kommissionens uppgift att fatta ett sådant beslut. Om ja, vilka kriterier är i så fall tillämpliga (37)? Och varför ges denna möjlighet, dvs. att besluta om huruvida leverantörer av gräsrotsfinansiering ska omfattas av skyldigheten att efterleva bestämmelserna, endast en gång (38)? Kommittén anser att denna möjlighet alltid ska finnas och att kommissionen inte bör ha exklusiv behörighet. Dessutom bör villkoren och kriterierna för detta tydligt fastställas. |
| --- | --- |

3.25

| 3.26 | I synnerhet mot bakgrund av de mål som eftersträvas är det anmärkningsvärt att den skattemässiga behandlingen av inkomsterna från gräsrotsfinansiering och skyldigheter för gäldenärer (39) på detta område inte tas upp och behandlas i de aktuella förslagen (40), trots att det kan vara rimligt att anta att beskattning i hög grad kommer att vara avgörande för detta initiativs framgång. Kommittén rekommenderar därför att dessa aspekter beaktas i diskussionen. Vid behov bör reglerna anpassas på lämplig nivå. |
| --- | --- |

3.26

Gå ut försiktigt, bygg upp trovärdighet och tänk på framtiden

| 3.27 | För att se till att detta marknadsrelaterade förslag verkligen blir framgångsrikt är det av yttersta vikt att alla parter arbetar mot samma mål. Detta kommer endast att vara fallet om företag och investerare på ett effektivt och omfattande sätt utnyttjar den ram som upprättas genom de aktuella förslagen. Bara då kan en verklig marknad uppstå där tillgång till och efterfrågan på finansiering möts. EESK anser att det är viktigt att i inledningsfasen skapa trovärdighet och att gå ut försiktigt, med större fokus på riskhantering och omgivande faktorer. |
| --- | --- |

3.27

| 3.28 | Enligt EESK:s uppfattning skulle det vara mycket lämpligt att tillhandahålla en regelbunden uppföljning, utvärdering och resultatmätning av denna 29:e ordning för att säkra dess framtid. Även andra ordningar för gräsrotsfinansiering i medlemsstaterna bör involveras i detta arbete. Det är viktigt att lära av bästa praxis på marknaden och integrera denna i den europeiska ordningen. Samråd och dialog med alla intressenter och berörda parter är lika viktigt i detta sammanhang. |
| --- | --- |

3.28

Bryssel den 11 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Se punkterna 3.1–3.4.

1

(2)  Se kommissionens webbplats https://ec.europa.eu/commission/priorities/jobs-growth-and-investment/investment-plan-europe-juncker-plan_sv

2

(3)  Handlingsplan från september 2015. ”Handlingsplan för en kapitalmarknadsunion” – Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, COM(2015) 468 final. Se https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?qid=1447000363413&uri=CELEX%3A52015DC0468

3

(4)  Bland annat efterlyste Europeiska rådet ”snabba och beslutsamma framsteg” för planen ”för att säkerställa att företag lättare får tillgång till finansiering och för att stödja investeringar i den reala ekonomin”. Se http://www.consilium.europa.eu/sv/press/press-releases/2016/06/28/euco-conclusions/

4

(5)  Kommissionen antog också ett meddelande där man förespråkade ett påskyndande av reformerna. Se COM(2016) 601 final.

5

(6)  Se kommissionens meddelande ”Fullbordande av kapitalmarknadsunionen – dags att påskynda arbetet”. Se https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2018/SV/COM-2018-114-F1-SV-MAIN-PART-1.PDF

6

(7)  Utöver den handlingsplan som anges i punkt 2.5 avses ”Handlingsplan om hållbar finansiering”.

7

(8)  Pressmeddelande av den 8 mars 2018, ”Finansteknik: Kommissionen vidtar åtgärder för en mer konkurrenskraftig och innovativ finansmarknad”. Se http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-1403_sv.htm

8

(9)  Se https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?qid=1521456325451&uri=CELEX:52018PC0113

9

(10)  Se https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?qid=1521456325451&uri=CELEX:52018PC0099

10

(11)  Se EESK:s yttrande om Kapitalmarknadsunionen: halvtidsöversyn (EUT C 81, 2.3.2018, s. 117).

11

Kapitalmarknadsunionen: halvtidsöversyn

(12)  Se särskilt EESK:s yttrande om Handlingsplan för en kapitalmarknadsunion (EUT C 133, 14.4.2016, s. 17), och EESK:s yttrande om Kapitalmarknadsunionen: halvtidsöversyn (EUT C 81, 2.3.2018, s. 117).

12

Handlingsplan för en kapitalmarknadsunion

Kapitalmarknadsunionen: halvtidsöversyn

(13)  Se motiveringen till förslaget till förordning och artiklarna 1–9 i detta.

13

(14)  Se artikel 16 i förslaget till förordning. Det faktablad med viktig investeringsinformation som ska göras tillgängligt för berörda parter omfattar följande rekommendation: ”[...] du bör inte investera mer än 10 % av din nettoförmögenhet i gräsrotsfinansieringsprojekt”.

14

(15)  I konsekvensbedömningen läggs fyra olika politiska alternativ fram. Se förslaget till förordning, kapitel 3, ”Konsekvensbedömning”.

15

(16)  Bland annat de som har sin grund i direktivet om marknader för finansiella instrument (Mifid II), betaltjänstdirektivet och direktivet om förvaltning av alternativa investeringsfonder.

16

(17)  Beroende på om den berörda parten är företagare eller investerare.

17

(18)  Detta är en av de ”omgivande faktorer” som kommittén i punkt 3.9 framhåller att man bör vara uppmärksam på.

18

(19)  Se punkt 3.8

19

(20)  Se skäl 16 i förslaget till förordning.

20

(21)  Se punkt 3.10.

21

(22)  Exempelvis på sin webbplats.

22

(23)  Exempelvis i alla dokument avsedda för berörda parter.

23

(24)  Oavsett regleringen av tillsynen och frågan i punkt 3.15.

24

(25)  Skäl 4 i utkastet till förordning.

25

(26)  Exempelvis aktier eller liknande värdepapper.

26

(27)  Se skäl 11 i förslaget till förordning.

27

(28)  Prospektförordningen (som träder i kraft i juli 2018) innehåller inget specifikt undantag för gräsrotsfinansiering. Många medlemsstater, bland annat Belgien, har infört egna undantagssystem. Dessa gäller transaktioner som understiger 8 miljoner euro och som inte är harmoniserade (över detta belopp krävs prospekt i samtliga fall). Resultatet är att varje medlemsstat har utvecklat ett eget system för undantag från skyldigheten att upprätta prospekt i samband med gräsrotsfinansiering, vilket leder till fragmentering av marknaden. Plattformar som vill bedriva verksamhet i flera medlemsstater måste därför övervaka och följa de olika nationella systemen. Förslaget är nu begränsat till transaktioner på under 1 miljon euro och bidrar därför endast i liten utsträckning till gräsrotsfinansieringsmarknaden för transaktioner på över 1 miljon euro.

28

(29)  Artikel 15 i utkastet till förordning.

29

(30)  Se artikel 16 i förslaget till förordning.

30

(31)  I synnerhet de behöriga nationella myndigheterna. Se artikel 16.8 i förslaget till förordning.

31

(32)  I förslaget anges att ”Faktabladet med viktig investeringsinformation ska vara avfattat på minst ett av den berörda medlemsstatens officiella språk eller på ett språk som allmänt används i internationella finanskretsar”. En investerare ”får begära att en leverantör av gräsrotsfinansieringstjänster ser till att faktabladet med viktig investeringsinformation översätts till valfritt språk”, men leverantören tycks inte ha någon absolut skyldighet att tillhandahålla en översättning. Se artikel 16 i förslaget till förordning.

32

(33)  Banker och börsnoterade företag omfattas av Mifid-ordningen medan plattformar för gräsrotsfinansiering är undantagna (se förslaget till direktiv). De sistnämnda omfattas av särskilda bestämmelser, som fastställs i förslaget till förordning.

33

(34)  Esma hävdar att investeringsbaserad gräsrotsfinansiering medför en risk för missbruk för finansiering av terrorism, i synnerhet när plattformar endast utför en begränsad eller ibland ingen due diligence-granskning av projektansvariga och deras projekt. Projektansvariga skulle kunna utnyttja plattformar för investeringsbaserad gräsrotsfinansiering för att antingen öppet eller i hemlighet samla in medel för finansiering av terrorism. Esma, ”Questions and Answers: Investment-based crowdfunding: money laundering/terrorist financing”. Se https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/esma_2015_1005_qa_crowdfunding_money_laundering_and_terrorist_financing.pdf

34

(35)  Se förslaget till förordning. I artikel 9 fastställs ett krav på att betalningarna för gräsrotsfinansieringstransaktioner måste ske genom enheter som är auktoriserade enligt direktivet om betaltjänster och som därför omfattas av det fjärde penningtvättsdirektivet, oavsett om betalningen tillhandahålls av plattformen själv eller av en tredje part. I samma artikel fastställs dessutom att leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster måste säkerställa att projektägarna endast godtar finansiering i samband med erbjudanden om gräsrotsfinansiering eller andra betalningar via en enhet som auktoriserats enligt betaltjänstdirektivet. Genom artikel 10 införs krav på ledningens ”goda anseende” som bland annat innebär att de inte får förekomma i något kriminalregister enligt lagstiftningen om penningtvätt. Enligt artikel 13 måste nationella behöriga myndigheter, inbegripet de nationella behöriga myndigheter som utsetts enligt bestämmelserna i direktiv (EU) 2015/849, underrätta Esma om varje fråga som är relevant enligt penningtvättdirektivet och som rör en plattform för gräsrotsfinansiering. Mot bakgrund av detta kan Esma återkalla tillståndet.

35

(36)  Artikel 38 i förslaget till förordning.

36

(37)  Se artikel 38 i förslaget till förordning. Där anges, i en översiktlig sammanfattning, att kommissionen senast ett visst datum som ännu inte fastställts (2 år) ska lägga fram en rapport om tillämpningen av förordningen till Europaparlamentet och rådet. I rapporten ska man bedöma ”om det är nödvändigt och proportionellt att leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster omfattas av skyldigheten att efterleva de nationella bestämmelserna” (när det gäller penningtvätt och finansiering av terrorism). I förekommande fall ska denna rapport åtföljas av ett lagstiftningsförslag.

37

(38)  Se föregående fotnot. Utifrån ovannämnda artikel 38 verkar detta därför vara den enda tidpunkten ett beslut kan fattas om huruvida plattformarna ska omfattas av skyldigheten att efterleva dessa bestämmelser.

38

(39)  Vad som särskilt avses är skyldigheter för gäldenärer när det gäller (bland annat) räntor och utdelningar, utifrån transparenskraven, t.ex. källskatte- och rapporteringsskyldigheter.

39

(40)  Detta gäller en annan ”omgivande faktor” som kommittén i punkt 3.9 framhöll att man bör vara uppmärksam på.

40

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/73 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/73

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om fastställande av regler med avseende på bolagsbeskattning av en betydande digital närvaro

[COM(2018) 147 final – 2018/0072 (CNS)]

Förslag till rådets direktiv om ett gemensamt system för skatt på inkomster från tillhandahållande av vissa digitala tjänster

[COM(2018) 148 final – 2018/0073 (CNS)]

(2018/C 367/14)

| Föredragande: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Petru Sorin DANDEA |

Föredragande:

Krister ANDERSSON

Medföredragande:

Petru Sorin DANDEA

| Remiss | Europeiska unionens råd, 11.4.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 113 och 115 i EUF-fördraget |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av facksektionen | 27.6.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 12.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 175/6/3 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 11.4.2018

Rättslig grund

Artiklarna 113 och 115 i EUF-fördraget

Ansvarig facksektion

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av facksektionen

27.6.2018

Antagande vid plenarsessionen

12.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

175/6/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar kommissionens initiativ i fråga om beskattning av den digitala ekonomin, som ger ytterligare impulser till internationella diskussioner genom att ge ett tydligt exempel på hur de nuvarande beskattningsprinciperna kan omvandlas. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att hela ekonomin är digitaliserad och instämmer med kommissionen i att lösningen i slutändan måste vara global för att man bättre ska kunna utnyttja globaliseringens fördelar, med god global styrning och internationella regler. Kommittén välkomnar därför ett nära samarbete mellan kommissionen, medlemsstaterna och OECD för att stödja utvecklingen av en internationell lösning. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Det är mycket viktigt att utveckla nya principer för hur företagsvinster ska hänföras till ett EU-land och beskattas, i dialog med EU:s handelspartner, för att undvika en eskalering av handels- och skatterelaterade spänningar mellan de viktigaste ekonomiska aktörerna i världen. EESK understryker behovet av rättvisa och samförståndsbaserade lösningar. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK anser att konsekvensbedömningen bör kompletteras med en analys av vilken inverkan den tillfälliga åtgärden kommer att ha på investeringar, uppstartsföretag, arbetstillfällen och tillväxt. Den behöver också visa hur förslaget påverkar små och medelstora företag. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Den tillfälliga åtgärd som kommissionen föreslår för beskattning av vissa digitala tjänster innebär inte beskattning av företagens vinster utan av omsättningen. Detta tillvägagångssätt skiljer sig från det globala systemet för bolagsbeskattning, som baseras på beskattning av vinst. Försäljningslandet kommer inte att få skatteintäkter från företagsvinster för digitala företag som saknar fysisk närvaro. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK befarar att en sådan förändring av beskattningen kommer att gynna större ekonomier med många konsumenter på bekostnad av mindre exportekonomier. EESK understryker att alla lösningar, både kort- och långsiktiga, när det gäller beskattning av digitala affärsmodeller måste ge ett rättvist och likvärdigt ekonomiskt resultat för alla ekonomier i EU. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | När man bedömer vilken beskattningsnivå som är ändamålsenlig för den digitala sektorn bör man beakta ändringar i skattelagstiftningen som är en följd av att man håller på att genomföra BEPS-bestämmelserna, och man bör särskilt beakta den avsevärt höjda skattenivån i Förenta staterna för amerikanska digitala företag som verkar i EU, till följd av förändringar i den amerikanska skattelagstiftningen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK noterar att det inte finns någon tidsbegränsning eller annan mekanism som säkerställer att den tillfälliga åtgärden upphör att gälla när en mer långsiktig lösning hittas. EESK uppmanar eftertryckligen rådet att ta fram sådana bestämmelser om den tillfälliga åtgärden införs. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Förslaget att genomföra en omsättningsskatt har lett till en intensiv internationell debatt, vilket var ett av syftena med initiativet. Europa måste nu komma fram till en gemensam ståndpunkt i de pågående diskussionerna inom OECD. |
| --- | --- |

1.9

2.   Inledning och bakgrund

| 2.1 | Med sitt meddelande ”Dags för ett modernt, rättvist och effektivt skattesystem för den digitala ekonomin”, som offentliggjordes den 21 mars 2018, presenterade kommissionen sitt lagstiftningspaket för en reform av EU:s regelverk för bolagsskatt för digital verksamhet. Paketet innehåller två rådsdirektiv åtföljda av en icke-bindande rekommendation avseende bolagsbeskattning av en betydande digital närvaro. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kommissionen lade bl.a. fram två förslag till nya direktiv: i) ett långsiktigt förslag med regler och bestämmelser om digital närvaro (digitalt fast driftställe) (1), som syftar till att se över bestämmelserna för företagsbeskattning så att vinster registreras och beskattas där företagen har en betydande samverkan med användarna via digitala kanaler i stället för där de gör sina vinster, och ii) ett kortsiktigt förslag, en tillfällig omsättningsskatt på tillhandahållandet av vissa digitala tjänster (2). EU:s inre marknad behöver stabila skatteregler som är anpassade till digitala affärsmodeller. Detta borde främja innovation genom att skapa en stabil miljö som företag kan investera och växa i. Företag som ägnar sig åt digitala tjänster måste, precis som alla andra företag, bidra till de offentliga finanserna och ta sin del av den skattebörda som behövs för att finansiera offentliga tjänster (3). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Det långsiktiga förslaget innehåller regler för fastställande av en skatteförbindelse för digitala företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet i händelse av en icke-fysisk kommersiell närvaro samt principer för hänförande av vinster till en digital verksamhet, som bättre fångar upp digitala företags skapande av mervärde. Dessa åtgärder skulle tillämpas på företag som uppfyller ett av följande kriterier: i) tröskelvärde på 7 miljoner euro i årliga inkomster i en medlemsstat, ii) mer än 100 000 användare i en medlemsstat under ett beskattningsår, eller iii) över 3 000 affärskontrakt för digitala tjänster mellan företaget och andra företag under ett beskattningsår. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Det kortsiktiga förslaget, om en tillfällig omsättningsskatt, skulle tillämpas som indirekt beskattning på verksamhet där intäkter kommer från i) försäljning av reklamutrymme online, ii) digital förmedlingsverksamhet som gör det möjligt för användare att interagera med andra användare och som kan underlätta försäljningen av varor och tjänster mellan dem, och iii) försäljning av data som genereras från uppgifter som tillhandahålls av användare. Denna skatt skulle endast gälla företag med totala årliga intäkter på 750 miljoner euro internationellt och 50 miljoner euro i EU varje år. Om skattesatsen var 3 % skulle medlemsstaterna kunna generera uppskattningsvis 5 miljarder euro i intäkter varje år. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kommissionens förslag är att kombinera de nya direktiven med ändringar av den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen, så att medlemsstaternas bolagsskattesystem och förslaget om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas innehåller bestämmelser som lösa problemen i samband med beskattning av den digitala ekonomin (4). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | I ett framtidsperspektiv är kommissionen övertygad om att lösningen måste vara global, och har ett nära samarbete med Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) för att stödja utvecklingen av en internationell lösning i linje med OECD:s interimsrapport om beskattning av den digitala ekonomin, som offentliggjordes den 16 mars 2018. |
| --- | --- |

2.6

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK anser att hela ekonomin är digitaliserad. Med tanke på den snabba utvecklingen i fråga om affärsmodeller, i synnerhet när det gäller digitala tjänster, är det av yttersta vikt att även utveckla våra skattesystem. Den digitaliserade ekonomin sträcker sig över gränserna och det finns ett växande behov av skatteregler som är anpassade till digitala affärsmodeller. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK instämmer med kommissionen i att lösningen i slutändan måste vara global för att man bättre ska kunna utnyttja globaliseringens fördelar, med god global styrning och internationella regler. Kommittén välkomnar därför ett nära samarbete mellan kommissionen, medlemsstaterna och OECD för att stödja utvecklingen av en internationell lösning. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Parallellt med de internationella diskussionerna och efter offentliggörandet av sitt meddelande (5) i september 2017 föreslår kommissionen nu lösningar på EU-nivå. Precis som kommissionen uppger (6) kommer detta att ge ytterligare impulser till internationella diskussioner genom att tillhandahålla ett tydligt exempel på hur de principer som diskuteras på internationell nivå kan omvandlas till en modern, rättvis och effektiv företagsbeskattningsram som anpassats till den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK anser att lika villkor på området för företagsbeskattning är mycket viktigt. Under de senaste åren har det konstaterats att enskilda företag kunnat använda sig av särskilda skatteregler i vissa medlemsstater så att deras effektiva skattesats minskat till nästan noll. Bristen på transparens har bidragit till detta. I vissa fall har multinationella företag med verksamhet på området digitala tjänster varit inblandade. Kommittén delar därför kommissionens ambition att fortsätta att bekämpa aggressiv skatteplanering och bristande transparens genom att säkerställa lika behandling av företag och främja den europeiska konkurrenskraften. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK välkomnar kommissionens initiativ i fråga om beskattning av den digitala ekonomin, som ger ytterligare impulser till internationella diskussioner genom att ge ett tydligt exempel på hur de nuvarande beskattningsprinciperna kan omvandlas. Förslaget att genomföra en omsättningsskatt har lett till en intensiv internationell debatt, vilket var ett av syftena med initiativet. Europa måste nu komma fram till en gemensam ståndpunkt i de pågående diskussionerna inom OECD. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK delar kommissionens åsikt om att en lösning på EU-nivå också måste ta hänsyn till den globala dimensionen och erkänner, i likhet med kommissionen, att dessa ”förslag utgör kommissionens bidrag till den konsensusbaserade lösning som OECD avser att ta fram senast 2020. De utgör ett exempel på hur de principer som diskuteras på internationell nivå kan tillämpas i praktiken” (7). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Det är mycket viktigt att utveckla nya principer om hur företagsvinster ska hänföras till ett EU-land och beskattas, i dialog med EU:s handelspartner, för att undvika en eskalering av handels- och skatterelaterade spänningar mellan de viktigaste ekonomiska aktörerna i världen. EESK understryker behovet av rättvisa och samförståndsbaserade lösningar. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | De nuvarande bolagsskattesystemen i världen bygger på en bedömning av hur mycket av företagens vinst som kan hänföras till varje relevant jurisdiktion. Beskattning bör utgå från var värdet skapas. Med tanke på svårigheterna att avgöra var i värdekedjan vinsten uppstår finns det ett behov av att finna allmänna principer för hur man ska bedöma var värdet skapas. Sådana regler har utvecklats inom ramen för OECD:s övergripande arbete, och beskattningsprinciper och definitioner av hur varor och tjänster ska prissättas av företag inom en koncern (regler om internprissättning) har formulerats. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK anser att de internationella skattereglerna måste ses över med jämna mellanrum i takt med att affärsmodeller utvecklas. De nuvarande reglerna har nyss reviderats i samband med BEPS-avtalet (avtalet om urholkning av skattebasen och överföring av vinster) (8). De nya reglerna och definitionerna håller nu på att genomföras. De förväntas avsevärt minska möjligheterna till aggressiv skatteplanering och urholkning av skattebasen (9). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Det är viktigt att all utveckling på bolagsskatteområdet ligger i linje med de framsteg som redan gjorts i BEPS-avtalet. En av principerna i BEPS-avtalet är att fördela vinsten till länder där värdet skapas. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESK vill understryka behovet av ordentliga konsekvensbedömningar. Kommittén anser att konsekvensbedömningen inte är tillräckligt omfattande. Kommissionen har inte analyserat vilken inverkan den tillfälliga åtgärden kommer att ha på investeringar, uppstartsföretag, arbetstillfällen och tillväxt. Konsekvensbedömningen visar inte heller hur förslagen påverkar små och medelstora företag. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Konsekvenserna för intäkterna för små och stora ekonomier måste också analyseras, liksom effekterna av åtgärder som vidtas vid sidan av BEPS-genomförandet i olika länder och effekterna av skattereformen i Förenta staterna. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESK befarar dock att utvecklingen av digitala tjänster, särskilt uppstartsföretag, skulle kunna skadas av en omsättningsskatt, med de negativa följdverkningar som kommissionen uttryckligen erkänner. Kaskadeffekterna uppstår när tjänsterna säljs flera gånger och beskattas varje gång. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESK anser att det tak på 7 miljoner euro för att skapa ett fast driftställe från vilket det nya systemet skulle tillämpas, bör höjas. Överläggningarna i rådet bör helst leda till ett resultat som inte riskerar att hindra digitaliseringen utan i stället stärker den inre marknadens funktion. När man bedömer vilken beskattningsnivå som är ändamålsenlig för den digitala sektorn bör man beakta ändringar i skattelagstiftningen som är på gång som en följd av att man håller på att genomföra BEPS-bestämmelserna, och man bör särskilt beakta den avsevärt höjda skattenivån i Förenta staterna för amerikanska digitala företag som verkar i EU, till följd av förändringar i den amerikanska skattelagstiftningen (10). |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Att beskatta omsättning i stället för vinst och ta ut skatt där försäljningen sker i stället för där värde skapas utgör en grundläggande förändring i jämförelse med nuvarande beskattningsprinciper. EESK befarar att en sådan förändring av beskattningen kommer att gynna större ekonomier med många konsumenter på bekostnad av mindre exportekonomier. EESK understryker att alla lösningar, både kort- och långsiktiga, när det gäller beskattning av digitala affärsmodeller måste ge ett rättvist och likvärdigt ekonomiskt resultat för alla ekonomier i EU. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Den föreslagna tillfälliga åtgärden innebär att även icke lönsamma företag beskattas. Det nuvarande globala systemet för bolagsbeskattning baseras på beskattning av vinst. Försäljningslandet får inte skatteintäkter från företagsvinster för digitala företag som saknar fysisk närvaro. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EESK noterar att det inte finns någon tidsbegränsning eller annan mekanism som säkerställer att den tillfälliga åtgärden upphör att gälla när en mer långsiktig lösning hittas. EESK uppmanar eftertryckligen rådet att ta fram sådana bestämmelser om den tillfälliga åtgärden införs. |
| --- | --- |

3.17

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Den fasta satsen på 3 % – som är en av de komponenter som kommissionen har fastställt – bör endast betraktas som vägledande. En utvärdering skulle behövas i detta hänseende. Dessutom bör man överväga en viss flexibilitet för att ta hänsyn till de enskilda företagens skatteförmåga. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Avsaknaden av gränsöverskridande förlustutjämning och det stora antalet fall av tvister rörande internprissättning och fast driftställe inom EU leder ofta till internationell dubbelbeskattning, vilket utgör ett avsevärt hinder på inre marknaden. Att införa en omsättningsskatt på digitala tjänster som inte skulle kunna dras av från inkomstskatten i andra länder skulle öka dubbelbeskattningen ytterligare, och därmed införa ännu ett hinder på den inre marknaden. EESK anser att det är viktigt att man undviker åtgärder som skulle leda till någon form av dubbelbeskattning. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | OECD:s metod att utveckla definitionen av fast driftställe är ett dynamiskt förfarande där förändringar i princip har accepterats globalt. Om man avviker från detta förfarande genom att föreslå en unilateral definition skulle komplexiteten i det internationella skattesystemet öka, liksom osäkerheten för investerare. Även i det osannolika fallet att OECD skulle anta samma definition i den förväntade slutliga rapporten om den digitala ekonomin under 2020, skulle det inte dröja länge innan de två systemen skulle avvika från varandra (11). |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kommittén är bekymrad över användningen av antalet användare av digitala tjänster som ett kriterium för fastställande av en skatteförbindelse. Antalet klick på en webbsida kan lätt manipuleras och företag riskerar att förlora kontrollen över vilken jurisdiktion de bedöms vara verksamma i. |
| --- | --- |

4.4

Bryssel den 12 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2018) 147 final.

1

(2)  COM(2018) 148 final.

2

(3)  COM(2018) 146 final.

3

(4)  COM(2018) 146 final. För EESK:s ståndpunkt, se EUT C 434, 15.12.2017, s. 58.

4

https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/common-consolidated-corporate-tax-base

(5)  COM(2017) 547 final.

5

(6)  COM(2018) 146 final, s. 5.

6

(7)  COM(2018) 146 final, s. 6.

7

(8)  OECD 2015.

8

(9)  I EU har företagens överföring av vinster och urholkningen av skattebasen av kommissionen rapporterats uppgå till 50 70 miljarder euro, vilket motsvarar 4 promille av BNP. COM(2018) 81 final.

9

(10)  ”Tax Cuts and Jobs Act”, 22 december 2017.

10

(11)  Skälet till detta är att den definition av fast driftställe som antagits av EU genom ett direktiv skulle utvecklas genom domar från EU-domstolen, medan OECD:s definition i resten av världen skulle utvecklas genom internationellt samförstånd, som kommer till uttryck via OECD:s kontinuerliga revideringar.

11

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/78 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/78

---

Yttrande Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om säkrare identitetskort för unionsmedborgare och uppehållshandlingar som utfärdas till unionsmedborgare och deras familjemedlemmar när de utövar rätten till fri rörlighet

[COM(2018) 212 final – 2018/0104 (COD)]

(2018/C 367/15)

| Huvudföredragande: | Jorge PEGADO LIZ |
| --- | --- |

Huvudföredragande:

Jorge PEGADO LIZ

| Remiss | Europaparlamentet, 28.5.2018
  Rådet, 18.6.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 21.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Beslut av kommitténs presidium | 22.5.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 11.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 155/8/5 |

Remiss

Europaparlamentet, 28.5.2018

Rådet, 18.6.2018

Rättslig grund

Artiklarna 21.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Beslut av kommitténs presidium

22.5.2018

Antagande vid plenarsessionen

11.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

155/8/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK ser mycket positivt på det initiativ som här granskas eftersom kommittén anser att det är både nödvändigt och angeläget. Den godtar den rättsliga grund som har valts då den passar förslagets begränsade omfång, liksom valet av lagstiftningsinstrument, och slår fast att förslaget respekterar subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna såväl som de grundläggande rättigheterna. Den vill att förslaget ska antas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén håller också med om att handlingen måste innehålla en ansiktsbild av och två fingeravtryck från innehavaren, vilka ska registreras i driftskompatibla format, och instämmer i kraven på att de biometriska uppgifterna måste separeras från alla andra uppgifter som kan lagras på kortet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK anser emellertid att kommissionen inte ger en tillfredsställande motivering till valet av lagstiftning och att den inte heller förklarar skälen till varför den inte har lagt fram ett förslag som baseras på en bredare harmonisering av lagstiftningen, så att ett enda system för identitetshandlingar verkligen inrättas. Det skulle utan tvekan ha gjort kontrollerna säkrare, enklare och snabbare och förfarandena mer enhetliga, och tveklöst ha gynnat medborgarna. Vi förstår inte varför de obligatoriska delar som anges i bilagan till konsekvensbedömningen, dvs. handlingens titel, innehavarens namn, kön, medborgarskap, födelsedatum och födelseort, plats för utfärdande av handlingen, namnteckning samt sista giltighetsdag, inte föreskrivs i förslaget, vilket gjorts för de uppehållshandlingar som utfärdas till unionsmedborgare. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén anser även att förslaget inte ens omfattar alla slutsatser från Refit-programmet och från samråden med medborgarna, där situationer som tydligt kan hindra den fria rörligheten i det europeiska området togs upp. I förslaget finns nämligen valmöjligheten för medlemsstaterna kvar vad gäller införandet av identitetskort på sina territorier, definitionen av tillämpningsområdet, minimiinformation och typ av identitetshandlingar. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK hade velat se att kommissionen undersökte möjligheten att skapa ett europeiskt identitetskort som skulle vara ett rösträttsbevis för EU-medborgarna, men för detta skulle det krävas en annan rättslig grund. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK fruktar att medborgarna kommer att få bära de ökade efterlevnadskostnaderna för de nya korten, till belopp som okända, orimliga och oproportionerliga eftersom beslutet helt och hållet ligger hos medlemsstaternas förvaltningar. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK anser dessutom att de ytterligare detaljer som medlemsstaterna kan införa på korten skulle ha kunnat behandlas och i tillämpliga fall likriktas, antingen vad gäller deras införande eller vad gäller deras användning av de berörda parterna själva eller av tredje part. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | För EESK är det avgörande att Europeiska kommissionen följer och övervakar genomförandet av förslaget i fråga eftersom det gäller säkerställandet av att handlingarna erkänns fullt ut, dvs. själva målet med förslaget, och inte bara som identifikationssätt utan också som instrument som ger innehavaren rätt att utföra ett antal handlingar i vilken medlemsstat som helst, såsom att röra sig inom Schengenområdet, köpa tjänster och varor – i synnerhet finansiella tjänster – samt tillgå offentliga och privata tjänster. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Med tanke på hur viktig och brådskande denna förordning är rekommenderar EESK att alla tidsfrister som anges för dess ikraftträdande och senare uppföljning tidigareläggs. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Kommittén uppmanar kommissionen, Europaparlamentet och medlemsstaterna att noga läsa dess särskilda kommentarer, i synnerhet avseende de delar den anser vara helt avgörande liksom vissa av bestämmelserna om tredje parts användning av dessa handlingar, vilka har visat sig vara särskilt viktiga i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

1.10

2.   Kort sammanfattning av förslaget och dess grunder

| 2.1 | I sitt meddelande till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet ”Fjortonde rapporten om framsteg i riktning mot en effektiv och verklig säkerhetsunion” (1) diskuterar kommissionen bland annat situationens utveckling vad gäller de två främsta pelarna i EU:s försvar: å ena sidan kampen mot terrorism och den organiserade brottsligheten samt hur denna kamp kan stödjas, och å andra sidan förstärkningen av vårt försvar och vår motståndskraft mot dessa hot. Den hänvisar då även (2) till ett lagstiftningsförslag som syftar till att göra nationella identitetshandlingar och uppehållsdokument säkrare för att ”försvåra för terrorister och andra brottslingar att missbruka eller förfalska sådana dokument för att ta sig in i eller förflytta sig inom EU”. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | I samma meddelande uppges också att Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns statistik om förfalskade dokument visar att ”nationella identitetskort med svaga säkerhetsdetaljer är de resehandlingar som oftast används i bedrägligt syfte inom EU”. Som en del av EU:s åtgärder mot förfalskade resehandlingar enligt handlingsplanen från december 2016 antog kommissionen tillsammans med rapporten om gjorda framsteg ett förslag till förordning om säkrare identitetskort för unionsmedborgare och uppehållshandlingar som utfärdas till unionsmedborgare och deras familjemedlemmar. ”Genom att säkerhetsdetaljerna i identitetskort och uppehållsdokument förbättras blir det svårare för brottslingar att missbruka eller förfalska sådana handlingar för att förflytta sig inom EU eller korsa dess yttre gränser. Säkrare identitetshandlingar kommer att bidra till att förstärka förvaltningen av EU:s yttre gränser (bland annat när det gäller utmaningen med återvändande terroriststridande och deras familjemedlemmar). Säkrare och mer tillförlitliga handlingar kommer samtidigt att göra det lättare för EU-medborgare att utöva sina rättigheter till fri rörlighet”, står det att läsa i det förslaget. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kommissionens förslag, som stöder sig på en konsekvensbedömning och ett offentligt samråd, innehåller minimisäkerhetsstandarder för nationella identitetskort och bestämmelser om att biometriska uppgifter i form av foto och fingeravtryck ska finnas lagrade på ett chip i korten. Förslaget innehåller också minimikrav på den information som lämnas i uppehållsdokument som utfärdas till EU-medborgare som befinner sig på resa, liksom en fullständig harmonisering av de uppehållskort som utfärdas till tredjelandsmedborgare som är familjemedlemmar till EU-medborgare. Kommissionen uppmanar medlagstiftarna att granska lagstiftningsförslaget utan dröjsmål så att en överenskommelse snabbt kan nås. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Det är mot denna allmänna ram som man bör utvärdera och bedöma det förslag till förordning som är föremål för granskning och som framför allt syftar till följande:






  a) | Att förbättra förvaltningen av de yttre gränserna. |
| --- | --- | --- |

2.4

a)

Att förbättra förvaltningen av de yttre gränserna.

| b) | Att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet och att bygga upp en verklig säkerhetsunion. |
| --- | --- |

b)

Att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet och att bygga upp en verklig säkerhetsunion.

| c) | Att främja unionsmedborgarnas rörlighet när de utövar rätten till fri rörlighet och att tillhandahålla dem ett identitetsbevis inför offentliga eller privata organ när de utövar rätten att bo i ett annat land inom EU. |
| --- | --- |

c)

Att främja unionsmedborgarnas rörlighet när de utövar rätten till fri rörlighet och att tillhandahålla dem ett identitetsbevis inför offentliga eller privata organ när de utövar rätten att bo i ett annat land inom EU.

| d) | Att stärka EU:s insatser mot bedrägerier med resehandlingar och att minska risken för förfalskning och dokumentbedrägerier. |
| --- | --- |

d)

Att stärka EU:s insatser mot bedrägerier med resehandlingar och att minska risken för förfalskning och dokumentbedrägerier.

| e) | Att förebygga missbruk och hot mot den inre säkerheten med anknytning till brister avseende dokumentsäkerhet. |
| --- | --- |

e)

Att förebygga missbruk och hot mot den inre säkerheten med anknytning till brister avseende dokumentsäkerhet.

| f) | Att förhindra resor till tredjeländer i syfte att delta i terroristverksamhet och en helt straffri återkomst till EU. |
| --- | --- |

f)

Att förhindra resor till tredjeländer i syfte att delta i terroristverksamhet och en helt straffri återkomst till EU.

| 2.5 | För att uppnå dessa mål lade kommissionen fram det förslag till förordning som är föremål för granskning, varvid den ansåg att det är fråga om ett lämpligt rättsligt instrument som grundar sig på artikel 21.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och som efterlever subsidiaritetsprincipen och ryms inom de ramar som proportionalitetsprincipen anger. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Bland de tre alternativ som utvärderats – att bevara dagens situation, att genomföra en långtgående harmonisering eller att anta ett system för fastställande av minimisäkerhetsstandarder för identitetskort samt gemensamma minimikrav på uppehållshandlingar som utfärdas till unionsmedborgare och, när det gäller uppehållskort som utfärdas till tredjelandsmedborgare som är en EU-medborgares familjemedlemmar, tillämpning av ett enhetligt format för uppehållstillstånd för tredjelandsmedborgare – är det det sistnämnda som valts då det anses förenligt med de grundläggande rättigheterna, framför allt skyddet av uppgifter och av privatlivet. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Det granskade förslaget kommer även att åtföljas av icke-bindande åtgärder såsom insatser inriktade på ökad medvetenhet och utbildning, som syftar till att säkerställa en harmoniserad tillämpning av förslaget anpassad efter situationen och de särskilda behoven i varje medlemsstat, och bland vilka följande kan understrykas:






  a) | Ett program för uppföljning av den granskade förordningens utfall, resultat och konsekvenser. |
| --- | --- | --- |

2.7

a)

Ett program för uppföljning av den granskade förordningens utfall, resultat och konsekvenser.

| b) | Översändande från medlemsstaterna till kommissionen, ett år efter genomförandets början och därefter en gång om året, av information som bedöms som väsentlig för en effektiv övervakning av nämnda förordnings funktionssätt. |
| --- | --- |

b)

Översändande från medlemsstaterna till kommissionen, ett år efter genomförandets början och därefter en gång om året, av information som bedöms som väsentlig för en effektiv övervakning av nämnda förordnings funktionssätt.

| c) | Utvärdering från kommissionens sida av den hädanefter antagna rättsliga ramens effektivitet, verkan, relevans, samstämmighet och europeiska mervärde, men inte förrän sex år efter datumet för ikraftträdande, i syfte att garantera att man har tillgång till tillräckliga data, och anordnande av samråd med berörda parter för att samla in deras synpunkter på verkan av de lagstiftningsändringar och icke-bindande åtgärder som tillämpats. |
| --- | --- |

c)

Utvärdering från kommissionens sida av den hädanefter antagna rättsliga ramens effektivitet, verkan, relevans, samstämmighet och europeiska mervärde, men inte förrän sex år efter datumet för ikraftträdande, i syfte att garantera att man har tillgång till tillräckliga data, och anordnande av samråd med berörda parter för att samla in deras synpunkter på verkan av de lagstiftningsändringar och icke-bindande åtgärder som tillämpats.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK ser mycket positivt på det initiativ som granskats, vars nödvändighet kommittén framhållit i andra yttranden, och godkänner dess rättsliga grund, som den bedömer som anpassad efter den begränsade ramen. Kommittén ser mycket positivt även på valet av lagstiftningsinstrument och bekräftar att förslaget är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna samt de grundläggande rättigheterna, och uppmanar till ett antagande utan dröjsmål av förslaget. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kommittén samtycker även till skyldigheten att i handlingen inbegripa en bild på innehavarens ansikte och två av vederbörandes fingeravtryck, vilka ska registreras i driftskompatibla format, samt till de undantag som föreskrivs liksom till det krav enligt vilket biometriska uppgifter ska kunna separeras från alla andra uppgifter som eventuellt ingår i dessa kort enligt beslut av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK hänvisar till Refit-programmets slutsatser och medborgarsamråden, som visat på situationer som tydligt utgör ett hinder för fri rörlighet i det europeiska området, särskilt på grund av att myndigheterna inte erkänner identitetskort som en giltig resehandling och på grund av skillnader i giltighetsperiodens längd, som står i vägen för att de ska erkännas av medlemsstaterna, samt svårigheter som detta ger upphov till vad gäller medborgares tillgång till varor och tjänster. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kommittén anser likväl att förslaget inte lever upp till dessa slutsatser eftersom det även fortsättningsvis står medlemsstaterna fritt att införa identitetskort inom sina respektive territorier, liksom att fastställa tillämpningsområdet, de minimiuppgifter som ska anges och typen av identitetskort. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK påminner om att identitetskort vanligtvis utfärdas som innehavarens huvudsakliga identitetsbevis och att de på så vis möjliggör för medborgare att få tillgång till finansiella tjänster, bland annat att öppna ett konto, till sociala förmåner, till hälso- och sjukvård, till utbildning och till att utöva juridiska och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | För övrigt, och såsom rekommenderas i Europaparlamentets studie ”The Legal and Political Context setting for European Identity Document” (den rättsliga och politiska ramen för införandet av en europeisk identitetshandling), skulle EESK ha önskat att kommissionen även undersökte möjligheten att inrätta ett europeiskt identitetskort som i sig ger EU-medborgarna rösträtt, även om det för detta ändamål skulle ha krävts att man utgick från en annan rättslig grund. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK fruktar dessutom att kostnaderna för att göra nya kort förenliga med kraven kommer att falla på medborgarna, till obestämda belopp i den mån det överlåts åt medlemsstaternas myndigheter att fastställa dem helt och hållet enligt eget gottfinnande. I detta avseende anser EESK att det är nödvändigt att genomföra en förhandsutvärdering av de kostnader som det berörda förslagets konsekvenser ger upphov till, så att de blir rimliga och proportionerliga. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK måste understryka att enligt konsekvensbedömningen av förslaget tillåter många medlemsstater som utfärdar identitetskort fortfarande inte insamling av biometriska uppgifter (Italien, Frankrike, Rumänien, Kroatien, Tjeckien, Finland, Malta, Slovakien och Slovenien), vilket innebär att åtgärdernas finansiella och tekniska konsekvenser för medborgarna och de berörda offentliga myndigheterna behöver kvantifieras och utvärderas. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK betonar vidare vikten av att man i detta förslag klargör identitetskortets legitimitet i egenskap av ett instrument som möjliggör för innehavaren att genomföra en rad åtgärder i vilken medlemsstat som helst, i synnerhet vad gäller rörlighet inom Schengenområdet och köp av varor och tjänster, i synnerhet finansiella sådana. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK kan inte heller annat än lyfta fram de svårigheter som är kopplade till uppehållshandlingar – i synnerhet vad gäller mångfalden av dokument och vägrad inresa i medlemsstaterna, samt vad gäller tillgång till nödvändiga varor och tjänster – då kommittén fruktar att förslaget inte är tillräckligt för att lösa dessa situationer. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Kommittén understryker dock nödvändigheten av att man respekterar principen om att minimera behandlingen av uppgifter, samtidigt som man garanterar att syftena med insamling av biometriska uppgifter är tydliga och transparenta samt styrda av legitima, tydligt fastställda och transparenta mål. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESK anser att kommissionen inte ger en tillfredsställande motivering till valet av lagstiftning och att den inte heller förklarar skälen till varför den inte har lagt fram ett förslag som baseras på en bredare harmonisering av lagstiftningen, så att ett enda system för identitetshandlingar verkligen inrättas. Det skulle utan tvekan ha gjort kontrollerna säkrare, enklare och snabbare och förfarandena mer enhetliga, och tveklöst ha gynnat medborgarna. Kommittén förstår inte varför denna harmonisering inte nämns som ett mål att uppnå på åtminstone medellång sikt. Detta alternativ är, såsom för övrigt också uttryckligen fastställs i kommissionens arbetsdokument (SWD(2018) 111 final (3)), det som anses vara bäst av ”en majoritet av de EU-medborgare som hörts[, som] stödjer en bredare harmonisering inom EU av nationella ID-kort (ID 2) och är för övergripande harmoniserade uppehållshandlingar (RES 3)”. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Det förblir oklart varför de obligatoriska delar som anges i bilagan till konsekvensbedömningen, dvs. handlingens titel, innehavarens namn, kön, medborgarskap, födelsedatum och födelseort, plats för utfärdande av handlingen, namnteckning samt sista giltighetsdag, inte föreskrivs i förslaget, vilket gjorts för de uppehållshandlingar som utfärdas till unionsmedborgare. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESK betonar nödvändigheten av att förstärka kontrollen av bedrägerier, med särskild uppmärksamhet fäst vid transporter, i synnerhet luft-, land- och sjötransporter, och att ge gränskontrolltjänster personella, logistiska och tekniska resurser för att garantera inte bara erkännandet av handlingar från alla medlemsstater, utan också stärkandet av kontrollen av dessa. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | I detta avseende är det avgörande att kommissionen följer upp och övervakar genomförandet av detta förslag för att garantera att handlingar erkänns fullt ut, vilket är själva syftet med detta förslag, som handlingar för resande och tillgång till offentliga och privata tjänster. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESK anser dessutom att de ytterligare detaljer som medlemsstaterna kan införa på korten skulle ha kunnat behandlas och i tillämpliga fall likriktas, antingen vad gäller deras införande eller vad gäller deras användning av de berörda parterna själva eller av tredje part. |
| --- | --- |

3.16

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Artikel 1 – Med tanke på förslagets räckvidd anser EESK att man i det bör hänvisa till minimikraven vad gäller information.
  Kommittén betonar nödvändigheten av att tydligt fastställa att detta förslag respekterar legalitetsprincipen och principerna om äkthet, korrekthet och otvetydighet samt säkerheten för medborgarnas identifieringsuppgifter. |
| --- | --- |

4.1

Kommittén betonar nödvändigheten av att tydligt fastställa att detta förslag respekterar legalitetsprincipen och principerna om äkthet, korrekthet och otvetydighet samt säkerheten för medborgarnas identifieringsuppgifter.

| 4.2 | Artikel 2 – Utöver tillämpningsområdet, och utan att det påverkar direktiv 2004/38/EG, anser EESK det vara nödvändigt att man i förslaget ger en definition av ”identitetskort som medlemsstaterna utfärdar till sina egna medborgare” för att således försäkra sig om att det handlar om en handling som är harmoniserad i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Artikel 3.2 – EESK ställer sig frågande till kravet på att ange benämningen på ett annat officiellt språk, vilket kommittén inte anser vara varken tillräckligt eller lämpligt för att underlätta erkännandet av handlingarna utanför landets gränser. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Artikel 3.10 – EESK anser att dessa handlingars giltighetstid bör fastställas på ett enhetligt sätt i förordningen, med enhetliga åldersgrupper. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Artikel 5 – Utfasningen av befintliga identitetskort bör vara i tre år, inte fem. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Artikel 6 |
| --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | Uppehållshandlingarna bör även innehålla följande element:






  — | Moderns och faderns namn. |
| --- | --- | --- |

4.6.1

—

Moderns och faderns namn.

| — | Nationalitet. |
| --- | --- |

—

Nationalitet.

| — | Födelseort. |
| --- | --- |

—

Födelseort.

| — | Kön. |
| --- | --- |

—

Kön.

| — | Längd. |
| --- | --- |

—

Längd.

| — | Ögonfärg. |
| --- | --- |

—

Ögonfärg.

| — | Namnteckning. |
| --- | --- |

—

Namnteckning.

| 4.6.2 | Vad gäller innehavarens förnamn och efternamn bör namnet vara komplett samt motsvara det som står på födelseattesten och den officiella stavningen. Detta för att garantera medborgarnas individuella identitet. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.7 | Artikel 8.2 – Utfasningen av befintliga uppehållskort bör vara i tre år, inte fem. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Artikel 10 – Utan att det påverkar tillämpningen av förordning (EU) 2016/679 anser EESK att det aktuella förslaget bör inbegripa specifika bestämmelser om syftet med databasen, om det sätt som personuppgifter samlas in och uppdateras, kommuniceras och konsulteras på samt om åtkomsten till och bevarandet av dem. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Artikel 12.1 – Rapporten om genomförandet bör lämnas efter tre år i stället för efter fyra, vilket för övrigt fastställs i skäl 21. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Artikel 12.2 – Rapporten om utvärderingen bör lämnas efter fem år, inte sex. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESK anser att det i förordningen bör fastställas att tidsfristen för när id-kortet krävs börjar löpa vid födseln (t.ex. 30 dagar). |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | I förordningen bör det dessutom fastställas att ett offentligt eller privat organ som kontrollerar en persons identitet med hjälp av ett giltigt identitetskort när kortet uppvisas enbart får konfiskera eller behålla kortet om det är absolut nödvändigt med hänsyn till medlemsstaternas säkerhet och försvar. Det bör också av uppenbara säkerhetsskäl, för att förhindra bedrägeri och missbruk samt för att skydda uppgifter och privatlivet vara förbjudet att kopiera eller på annat sätt reproducera handlingen utan innehavarens uttryckliga medgivande, förutom på beslut av en rättslig myndighet. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | I gengäld bör man föreskriva omedelbar utplåning av uppgifterna om ett identitetskort tappas bort, stjäls eller ersätts och vid fall av identitetsstöld för att undvika alla former av bedräglig användning av officiella handlingar. |
| --- | --- |

4.13

Bryssel den 11 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2018) 211 final, 17.4.2018.

1

(2)  Bland de olika åtgärder som diskuteras vill vi särskilt framhålla de nya instrumenten för insamling av elektroniska bevis i straffrättsliga förfaranden, den ökade tillgången till finansiell information för att förhindra, upptäcka, utreda eller lagföra allvarliga brott, de hårdare reglerna mot sprängämnesprekursorer som kan användas för att tillverka hemmagjorda sprängämnen, de skärpta kontrollerna av import och export av skjutvapen för att förhindra olaglig handel med dem, kampen mot terrorisminnehåll på nätet, de driftskompatibla informationssystemen och det förbättrade informationsutbytet, skyddet mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära risker samt skyddet av offentliga platser, kampen mot it-brottslighet och den ökade cybersäkerheten.

2

(3)  Sammanfattning av konsekvensbedömning av förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om säkrare identitetskort för unionsmedborgare och uppehållshandlingar som utfärdas till unionsmedborgare och deras familjemedlemmar när de utövar rätten till fri rörlighet.

3

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/84 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/84

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om fastställande av bestämmelser för att underlätta användning av finansiell information och andra uppgifter för att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra vissa brott och om upphävande av rådets beslut 2000/642/RIF

[COM(2018) 213 final – 2018/0105 (COD)]

(2018/C 367/16)

| Föredragande: | Victor ALISTAR |
| --- | --- |

Föredragande:

Victor ALISTAR

| Remiss | Europaparlamentet, 28.5.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 87.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Presidiets beslut | 22.5.2018 |
| Antagande vid plenarsession | 12.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 176/0/1 |

Remiss

Europaparlamentet, 28.5.2018

Rättslig grund

Artikel 87.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Presidiets beslut

22.5.2018

Antagande vid plenarsession

12.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

176/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK noterar att unionens insatser syftar till att tillföra ett mervärde genom att tillhandahålla en harmoniserad strategi som stärker det nationella och gränsöverskridande samarbetet vid ekonomiska utredningar av allvarliga brott och terrorism. Åtgärder på EU-nivå möjliggör dessutom en harmonisering av bestämmelserna, bl.a. dem som gäller dataskydd, i syfte att säkerställa ett verkningsfullt gemensamt område med säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | För att uppnå detta mål måste regelverket för de finansunderrättelseenheter som inrättats i enlighet med artikel 114 kompletteras med en rättsakt som grundar sig på artikel 87.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Det alternativ som valts är att koppla åtkomsten till finansiella uppgifter, som sker i enlighet med det femte penningtvättsdirektivet (1), till mekanismerna för rättsligt samarbete mellan medlemsstaterna |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Förslaget till direktiv är ett instrument som stärker kapaciteten att utreda och bestraffa brottslighet i Europeiska unionen, genom att ge medlemsstaternas behöriga myndigheter mer direkt åtkomst till finansiella uppgifter, i syfte att spåra vinning av brotten och identifiera brottsmodeller. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Det tillämpningsområde som kommissionen angett avser utredning och bekämpning av brottslighet genom mekanismerna för rättsligt samarbete och det hänvisas, genom artikel 2 l, till artikel 3.1 i förordning (EU) 2016/794 om Europol (2) när det gäller definitionen av allvarliga brott. När det gäller denna aspekt anser EESK att det är nödvändigt att upprätta en mer precis och restriktiv förteckning över de brott för vilka denna mekanism får användas. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Genom förslaget till direktiv bör en bättre jämvikt uppnås mellan de enskildas grundläggande rättigheter, som fastställs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och behovet av en bättre tillämpning av den lagstiftning som är avsedd att bekämpa och bestraffa brott, i syfte att säkerställa ett klimat med säkerhet och rättvisa på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | För att uppnå jämvikt mellan åtkomsten till EU-medborgarnas finansiella uppgifter och principen om behovsenlig behörighet är det nödvändigt att direktivets syfte begränsas till att uteslutande avse uppspårning och bestraffning av brott, och att det i princip inte har alltför allmänna förebyggande syften, varför det rekommenderas att tillämpa principen om det vederbörligen motiverade ärendet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | De centraliserade registren över bankkonton skulle även kunna kompletteras med finansiella uppgifter om investeringskonton tillhörande förvaltare av placeringar på kapitalmarknaden, med tanke på att dessa placeringar är ett av de sätt som i dag används för att tvätta pengar och dölja vinning av brott. EESK uppmanar även kommissionen att bedöma om det är möjligt att koppla samman de uppgifter som samlas in på grundval av det femte penningtvättsdirektivet (3) med de uppgifter som samlas in på grundval av föreliggande direktiv och det fjärde direktivet om administrativt samarbete i skattefrågor (4), när det gäller det senare endast i syfte att dokumentera brott, och med den enda avsikten att notera olikheter mellan de uppgifter som samlas in under utredningar och den information som behandlas. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK rekommenderar att de regleringstekniska inslag som avses i artikel 17 kompletteras med förfarandebestämmelser som hänvisar till annan EU-lagstiftning om rättsligt samarbete och utbyte av finansiell information med tredjeländer. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | 1.9 EESK uppmanar kommissionen att se över definitionerna i artikel 2 f ”brottsbekämpningsrelaterad information” och 2 l ”allvarliga brott” för att säkerställa att bestämmelserna för inrättande av mekanismer för åtkomst till unionsmedborgarnas finansiella uppgifter är tydliga, förutsägbara och proportionella. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK uppmanar också kommissionen att reglera syftet bakom åtkomsten till uppgifterna i de nationella centraliserade registren över bankkonton genom att, när det gäller förebyggande åtgärder, endast tillåta åtkomst vid brott som hotar EU-medborgarnas kollektiva och individuella säkerhet, nämligen terrorism, människohandel och narkotikahandel, men att, när det gäller uppspårning, utredning eller lagföring av brott och återvinning av vinning av brott, tillåta åtkomst vid alla allvarliga brott. |
| --- | --- |

1.10

2.   Bakgrund

| 2.1 | Kriminella grupper, däribland terrorister, är inte verksamma i endast en medlemsstat och deras tillgångar, bland annat bankkonton, finns oftast i många länder i EU eller till och med utanför EU. De använder sig av modern teknik som gör det möjligt att överföra pengar mellan flera bankkonton och olika valutor inom loppet av några timmar. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESK noterar att unionens insatser syftar till att tillföra ett mervärde genom att tillhandahålla en harmoniserad strategi som stärker det nationella och gränsöverskridande samarbetet vid ekonomiska utredningar av allvarliga brott och terrorism. Åtgärder på EU-nivå möjliggör dessutom en harmonisering av bestämmelserna, bl.a. dem som gäller dataskydd, medan det kommer att vara svårt att harmonisera skyddsnivån om det överlåts åt medlemsstaterna att lagstifta på egen hand. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Genom det femte penningtvättsdirektivet (5) inrättas nationella centraliserade register över bankkonton som ökar finansunderrättelseenheternas bearbetningskapacitet och effektivitet, men för att effektivisera utredningarna och lagföringen måste de behöriga rättsliga myndigheterna snabbare få åtkomst till finansiell information. Detta kräver att man kompletterar regelverket för finansunderrättelseenheterna, som inrättats i enlighet med artikel 114, med en rättsakt som grundar sig på artikel 87.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Detta kommer att ge de behöriga myndigheterna direkt åtkomst till de nationella centraliserade registren över bankkonton och därigenom underlätta arbetet för de rättsliga myndigheterna, skattemyndigheterna och de korruptionsbekämpande myndigheterna, som har utredningsbefogenheter enligt nationell rätt. Till denna kategori hör även kontoren för återvinning av tillgångar, som ansvarar för att spåra och identifiera tillgångar som härrör från brott, för att dessa tillgångar eventuellt ska frysas och förverkas och säkerställa att kriminella personer berövas vinning från brott. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Det tillämpningsområde som kommissionen angett avser utredning och bekämpning av brottslighet genom mekanismerna för rättsligt samarbete och det hänvisas, genom artikel 2 l, till artikel 3.1 i förordning (EU) 2016/794 om Europol när det gäller definitionen av allvarliga brott (6). När det gäller denna aspekt anser EESK att det är nödvändigt att upprätta en mer precis och restriktiv förteckning över de brott för vilka denna mekanism får användas. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Dessutom har de europeiska åklagarna också åtkomst till de centraliserade nationella registren över bankkonton i enlighet med förordning (EU) 2017/1939 (7), vilket kommer att stärka kapaciteten att utreda bedrägerier som skadar Europeiska unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

2.6

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK erkänner vikten av mekanismer för samarbete mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och välkomnar kommissionens initiativ att inrätta mekanismer för att medlemsstaternas behöriga myndigheter ska få en snabbare och mer direkt åtkomst till de finansiella uppgifter som finns på andra EU-medlemsstaters territorium. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Förslaget till direktiv är ett instrument som stärker kapaciteten att utreda och bestraffa brott i Europeiska unionen, genom att ge medlemsstaternas behöriga myndigheter mer direkt åtkomst till finansiella uppgifter, i syfte att spåra vinning av brotten och identifiera brottsmodeller. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Genom förslaget till direktiv bör en bättre jämvikt uppnås mellan de enskildas grundläggande rättigheter, som fastställs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och behovet av en bättre tillämpning av den lagstiftning som är avsedd att bekämpa och bestraffa brott. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Rätten till respekt för och skydd av privatlivet får således endast begränsas om den berörda åtgärden står i proportion till allmänintresset att säkerställa ett klimat av säkerhet och rättvisa på EU-nivå. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | För att uppnå jämvikt mellan åtkomsten till EU-medborgarnas finansiella uppgifter och principen om behovsenlig behörighet är det nödvändigt att direktivets syfte begränsas till att uteslutande avse uppspårning och bestraffning av brott, och att det i princip inte har alltför allmänna förebyggande syften, varför det rekommenderas att man tillämpar principen om det vederbörligen motiverade ärendet. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Endast myndigheter med befogenhet att utreda och bestraffa lagöverträdelser samt kontoren för återvinning av tillgångar bör få åtkomsträtt till finansiella uppgifter, på grundval av ett vederbörligen motiverat ärende, så att man undviker att det skapas uppsättningar metadata som kommer att innehas av nationella eller europeiska enheter som inte har några egna befogenheter avseende uppspårning eller utredning. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | De centraliserade registren över bankkonton skulle även kunna kompletteras med finansiella uppgifter om investeringskonton tillhörande förvaltare av placeringar på kapitalmarknaden, med tanke på att dessa placeringar är ett av de sätt som i dag används för att tvätta pengar och dölja vinning av brott. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Förslaget till direktiv bör också kompletteras med förfarandebestämmelser som hänvisar till annan EU-lagstiftning om rättsligt samarbete och utbyte av finansiell information med tredjeländer, i syfte att tillgodose följande två tvingande hänsyn: att å ena sidan fastställa allmänna rättsregler för rättsliga förfaranden för giltig insamling av bevismaterial i fall då andra rättsliga instrument används som komplement och – å andra sidan – i högre grad uppnå de offentliga politiska mål som anges i motiveringen och i den efterhandsanalys som utförts av kommissionen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK noterar och välkomnar att kommissionens förslag till direktiv innehåller mycket tydliga bestämmelser om skydd av grundläggande rättigheter, men konstaterar att de är begränsade enbart till skydd för personuppgifter som förmedlas genom den mekanism som inrättas och till åtkomsten till de centraliserade registren över bankkonton, och att de inte innehåller några specifika bestämmelser om skydd av de grundläggande rättigheterna till respekt för privatlivet och om ett korrekt rättsförfarande när det gäller begränsning av dessa rättigheter. |
| --- | --- |

3.9

4.   Särskilda kommentarer och rekommendationer

| 4.1 | För att säkerställa att begränsningen av de grundläggande rättigheterna till respekt för privatlivet är legitim och proportionerlig vid tillämpningen av de samarbetsinstrument som införs genom detta förslag till direktiv, bör det förebyggande syfte som föreskrivs i definitionen av finansiell information i artikel 2 e strykas, utan att detta påverkar definitionen i det femte penningtvättsdirektivet (8), som förblir oförändrad i enlighet med artikel 1.2 a i föreliggande förslag till direktiv. Detta kommer att undanröja risken för överträdelse av de bestämmelser i EUF-fördraget som rör de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Om man analyserar den definition av allvarliga brott som anges i artikel 2 l, i vilken det hänvisas till bilaga 1 till förordning (EU) 2016/794 om Europol (9), och därvid utgår från andan i förslaget till direktiv och från bestämmelserna om åtkomst till uppgifter i syfte att förebygga allvarliga brott, framgår det att åtkomsten inte står i proportion till det allmänna mål som eftersträvas. Exempelvis skulle åtkomst kunna ges till medborgares finansiella uppgifter i syfte att förebygga brott i samband med dödliga trafikolyckor eller brott av typen rasism, främlingsfientlighet eller utpressning. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK rekommenderar att definitionen i artikel 2.l ändras enligt följande: ”allvarliga brott”: brottslighet i form av terrorism, organiserad brottslighet, narkotikahandel, människohandel, korruption, penningtvätt, brottslighet som har samband med nukleära och radioaktiva ämnen, smuggling av migranter, olaglig handel med organ och vävnader, människorov, olaga frihetsberövande och tagande av gisslan, rån och grov stöld, olaglig handel med kulturföremål, inbegripet antikviteter och konstverk, brott mot unionens finansiella intressen, insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan, beskyddarverksamhet, förfalskning och piratkopiering, penningförfalskning och förfalskning av betalningsmedel, olaglig handel med vapen, ammunition och sprängämnen, miljöbrott, däribland förorening från fartyg, sexuella övergrepp och sexuellt utnyttjande, inbegripet material med övergrepp mot underåriga eller utnyttjande av underåriga eller barn i sexuellt syfte, samt folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | I linje med detta och för att klargöra rättsaktens syfte och säkerställa dess överensstämmelse med de angivna allmänpolitiska målen bör åtkomst till de centraliserade registren över bankkonton i förebyggande syfte endast beviljas vid brotten terrorism, narkotikahandel och människohandel, medan åtkomst bör beviljas vid ovannämnda brott och alla andra brott som definieras i det föreslagna direktivet när syftet är identifiering, utredning, lagföring, bestraffning och återvinning av förluster. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Artikel 5 i förslaget till direktiv bör kompletteras med en ny punkt 3, genom vilken det införs garantier för att brottsbekämpande myndigheters åtkomst till uppgifter, inbegripet finansiella uppgifter, som rör privatlivet sker på ett legitimt och proportionellt sätt. I detta sammanhang är det nödvändigt att i punkt 3 införa en skyldighet att pröva ansökningar om åtkomst från fall till fall, på grundval av principen om det vederbörligen motiverade ärendet, så att denna åtkomst, i den mån uppgifterna därefter omvandlas till bevisning i en rättsprocess, uppfyller kraven på laglighet när det gäller upptagande och användning av bevisning och iakttar de grundläggande fri- och rättigheterna, inbegripet rätten till en rättvis rättegång, såsom följer av praxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) i Strasbourg, och så att nationella myndigheter med framgång kan använda uppgifterna för att bestraffa brott. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | I detta avseende räcker det inte att föreskriva att åtkomsten till fysiska personers finansiella uppgifter ska vara föremål för de nationella garantier som avses i artiklarna 7 och 8, med tanke på att dessa uppgifter i enlighet med artikel 10 också är tillgängliga för strukturer som inte har några egna utredningsbefogenheter, såsom Europol. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Artikel 7.1 bör kopplas samman med de iakttagelser som gjorts ovan i punkt 4.1 avseende artikel 2 e i förslaget till direktiv. Det föreslås således att artikeln ändras enligt följande: ”[...] är nödvändig i varje enskilt fall för att förebygga brotten

  terrorism, människohandel och narkotikahandel

  och för att upptäcka, utreda eller lagföra

  dessa brott och andra

  allvarliga brott”. För att uppnå enhetlighet och symmetri föreslås det att artikel 7.2 ändras på samma sätt. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESK välkomnar att det i artikel 9.4 i förslaget till direktiv fastställs att, om FIU.net drabbas av tekniska problem, de alternativa mekanismerna för överföring av uppgifter måste uppfylla samma säkerhetskrav som nätverket FIU.net. EESK anser att de alternativa mekanismerna för överföring av finansiella uppgifter, på motsvarande sätt, också bör ha kapacitet att ta fram ett skriftligt dokument under förhållanden som gör det möjligt att fastställa äktheten, såsom är fallet för nätverket FIU.net. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | När det gäller artikel 10, där Europols åtkomst fastställs parallellt med åtkomsten för de behöriga myndigheter som avses i artikel 3, efterlyser EESK att denna åtkomsträtt fastställs i förhållande till Europols egna utredningsbefogenheter och med erforderliga garantier i fråga om analys av metadata. |
| --- | --- |

4.9

Bryssel, den 12 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU (EUT L 156 19.6.2018, s. 43).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (EUT L 135, 24.5.2016, s. 53).

2

(3)  Se fotnot 1.

3

(4)  Rådets direktiv (EU) 2016/881 av den 25 maj 2016 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (EUT L 146, 3.6.2016, s. 8).

4

(5)  Se fotnot 1.

5

(6)  Se fotnot 2.

6

(7)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

7

(8)  Se fotnot 1.

8

(9)  Se fotnot 2.

9

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/88 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/88

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska utlämnandeorder och bevarandeorder för elektroniska bevis i straffrättsliga förfaranden

[COM (2018) 225 final – 2018/0108 (COD)]

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om fastställande av harmoniserade bestämmelser för utseende av rättsliga företrädare för insamling av bevisning i straffrättsliga förfaranden

[COM(2018) 226 final – 2018/0107(COD)]

(2018/C 367/17)

Huvudföredragande:

| Remiss | Europaparlamentet, 31.5.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 82.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Presidiets beslut | 22.5.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 12.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 157/2/0 |

Remiss

Europaparlamentet, 31.5.2018

Rättslig grund

Artikel 82.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Presidiets beslut

22.5.2018

Antagande vid plenarsessionen

12.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

157/2/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK betraktar den ökande användningen av informationstjänster som en utmaning för de brottsbekämpande myndigheterna. För närvarande saknas det tillförlitligt samarbete med tjänsteleverantörer och insyn, och det råder rättsosäkerhet i fråga om jurisdiktion för utredningsåtgärder. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK välkomnar att man i den föreslagna förordningen om europeiska utlämnandeorder och bevarandeorder för elektroniska bevis inför bindande europeiska instrument för säkring av och åtkomst till uppgifter. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK välkomnar att den europeiska utlämnandeordern och den europeiska bevarandeordern är utredningsåtgärder som kan vidtas endast i brottsutredningar eller straffrättsliga förfaranden i konkreta brottmål. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK välkomnar att den europeiska utlämnandeordern endast ska tillämpas vid mer allvarliga former av brott. EESK påpekar att detta mål skulle uppnås bättre genom en inriktning på ett minimistraff på tre månader snarare än på ett maximistraff på minst tre år. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK betonar att förordningen måste vara förenlig med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänts särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och medlemsstaternas konstitutioner. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK påpekar att frågorna om på vilka villkor åtkomst till uppgifter i ett straffrättsligt förfarande sker och vem som ska besluta om detta ofta får olika svar på nationell nivå. EESK anser att man bör ta fram enhetliga normer i hela Europa för villkoren för åtkomst till uppgifter. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK välkomnar att båda orderna måste utfärdas eller bekräftas av en rättslig myndighet i en medlemsstat. EESK anser dock att det är problematiskt att en utlämnandeorder beträffande abonnent- och åtkomstdata även kan utfärdas av en åklagare, och anser att kravet på domstolsgodkännande bör utvidgas till att omfatta insamling av alla personuppgifter. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Liksom kommissionen ser EESK ett problem med att tredjeländer skulle kunna införa skyldigheter för tjänsteleverantörer i EU som inte är förenliga med de grundläggande rättigheterna i EU. EESK välkomnar att förslaget innehåller ett omfattande skydd och uttryckliga hänvisningar till de villkor och skyddsåtgärder som redan finns i EU:s regelverk. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK ställer sig bakom att mottagaren enligt kommissionens förslag har möjlighet att bestrida en utlämnandeorders lagenlighet, nödvändighet eller proportionalitet och att den utfärdande staten måste beakta den immunitet och de privilegier som skyddar de efterfrågade uppgifterna i tjänsteleverantörens medlemsstat. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK välkomnar att kommissionen i sitt förslag fastställer en obligatorisk skyldighet för tjänsteleverantörer att utse en rättslig företrädare i unionen för att ta emot, uppfylla och genomföra beslut för insamling av bevisning. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK anser att tjänsteleverantörerna bör ha rätt till kostnadsersättning i samtliga fall då detta föreskrivs i den utfärdande statens lagstiftning. |
| --- | --- |

1.11

2.   Bakgrund

| 2.1 | Mer än hälften av alla brottsutredningar omfattar i dag en gränsöverskridande begäran om tillgång till elektroniska bevis såsom textmeddelanden, e-postmeddelanden eller meddelandeappar. Därför föreslår kommissionen nya regler som ska göra det enklare och snabbare för polismyndigheter och rättsliga myndigheter att få tillgång till elektroniska bevis som de anser vara nödvändiga för utredningar för att gripa och döma brottslingar och terrorister. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | År 2016 efterlyste rådet (1) konkreta åtgärder på grundval av en gemensam EU-strategi för att göra den ömsesidiga rättsliga hjälpen effektivare, förbättra samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter och tjänsteleverantörer i tredjeländer och föreslå lösningar på problemet med att fastställa och verkställa jurisdiktion i cyberrymden. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Även Europaparlamentet (2) framhöll de utmaningar som det för närvarande splittrade regelverket kan medföra för tjänsteleverantörer som vill följa framställningar på brottsbekämpningsområdet. Parlamentet efterlyste en europeisk rättslig ram med garantier för rättigheter och friheter för alla berörda parter. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | För situationer där antingen bevisen finns eller tjänsteleverantören är etablerad i ett annat land utformades mekanismer för samarbete mellan länder för flera årtionden sedan. Trots återkommande reformer står dessa samarbetsmekanismer under ökat tryck på grund av det växande behovet av snabb, gränsöverskridande tillgång till elektroniska bevis. För att åtgärda detta har ett antal medlemsstater och tredjeländer beslutat att utöka sina nationella verktyg. Den resulterande fragmenteringen skapar enligt EESK:s mening rättsosäkerhet och motstridiga skyldigheter. Den väcker frågor om skyddet av grundläggande rättigheter och processuella garantier för personer som berörs av sådana begäranden. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESK betraktar den ökande användningen av informationstjänster som en utmaning för de brottsbekämpande myndigheterna, eftersom de ofta är dåligt rustade för att hantera bevis på nätet. Även den utdragna processen för inhämtande av bevis är ett av de viktigaste hindren. För närvarande saknas det tillförlitligt samarbete med tjänsteleverantörer och insyn, och det råder rättsosäkerhet i fråga om jurisdiktion för utredningsåtgärder. EESK förespråkar direkt gränsöverskridande samarbete mellan brottsbekämpande myndigheter och leverantörer av digitala tjänster i brottsutredningar. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EU:s befintliga rättsliga ram består av unionens samarbetsinstrument på det straffrättsliga området, såsom direktiv 2014/41/EU om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området (3), konventionen om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater (4), rådets beslut 2002/187/RIF om inrättande av Eurojust (5), förordning (EU) 2016/794 om Europol (6), rådets rambeslut 2002/465/RIF om gemensamma utredningsgrupper (7), samt bilaterala avtal mellan unionen och tredjeländer. |
| --- | --- |

2.6

3.   Bevarande- och utlämnandeorder

| 3.1 | EESK välkomnar att man i den föreslagna förordningen om europeiska utlämnandeorder och bevarandeorder för elektroniska bevis i straffrättsliga förfaranden (COM(2018) 225) inför bindande europeiska instrument för säkring av och åtkomst till uppgifter. Mottagarna är leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster, sociala nätverk, internetbaserade marknadsplatser, leverantörer av värdtjänster och leverantörer av internetinfrastruktur såsom IP-adress- och domännamnsregister. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Direktivet om en europeisk utredningsorder omfattar alla gränsöverskridande utredningsåtgärder i EU. Detta inbegriper tillgång till elektroniska bevis, men direktivet innehåller inga särskilda bestämmelser om gränsöverskridande insamling av elektroniska bevis. EESK välkomnar därför att kommissionen föreslår nya regler som gör det enklare och snabbare för polismyndigheter och rättsliga myndigheter att få tillgång till elektroniska bevis. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK välkomnar att den europeiska utlämnandeordern och den europeiska bevarandeordern är utredningsåtgärder som kan vidtas endast i brottsutredningar eller straffrättsliga förfaranden i konkreta brottmål. Anknytningen till en konkret utredning särskiljer dem från lagstadgade förebyggande åtgärder eller lagringsskyldigheter och säkerställer tillämpning av de processuella rättigheter som gäller i straffrättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK noterar att de utlämnandeorder som gäller abonnent- och åtkomstdata ska utfärdas för alla brott, medan utlämnandeorder om transaktions- och innehållsdata endast ska utfärdas för brott som i den utfärdande staten är belagda med ett maximalt frihetsstraff på minst tre år, eller för vissa brott som anges i förslaget och där det finns en särskild koppling till elektroniska verktyg och brott som omfattas av direktiv (EU) 2017/541 om bekämpande av terrorism. Denna inriktning på ett maximistraff på minst tre år ska säkerställa att den europeiska utlämnandeordern endast tillämpas vid mer allvarliga former av brott i samband med sådana data. EESK påpekar att detta mål, som EESK delar, skulle uppnås bättre genom en inriktning på ett minimistraff på tre månader. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Den rättsliga grunden för att besluta om åtgärder på det rättsliga området är artikel 82.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I artikel 82.1 föreskrivs att åtgärder får antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet för att fastställa regler och förfaranden för att säkerställa erkännande i hela unionen av alla former av domar och rättsliga avgöranden. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | De nya instrumenten bygger på dessa principer om ömsesidigt erkännande för att underlätta gränsöverskridande insamling av elektroniska bevis. En myndighet i det land där mottagaren av ordern befinner sig måste inte delta i och genomföra ordern direkt. EESK påpekar att detta kan innebära att en EU-medborgare kan bli föremål för åtkomst till uppgifter av en myndighet i annan medlemsstat i enlighet med dess bestämmelser. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK betonar att förordningen måste vara förenlig med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänts särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och medlemsstaternas konstitutioner. Hit hör bland annat rätten till frihet och säkerhet, respekten för privatlivet och familjelivet, skyddet av personuppgifter, näringsfriheten, rätten till egendom, rätten till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol, presumtionen för oskuld och rätten till försvar, principerna om laglighet och proportionalitet samt rätten att inte bli dömd eller straffad två gånger för samma brott. EESK påpekar att skyddet av dessa rättigheter också beror på de villkor på vilka intrång får göras i dessa rättigheter och vem som ska besluta om detta. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK påpekar att frågorna om på vilka villkor åtkomst till uppgifter i ett straffrättsligt förfarande sker och vem som ska besluta om detta ofta får olika svar på nationell nivå. Ansvarig för en åtkomst till uppgifter kan vara polisen, åklagarmyndigheten eller en domstol. Skillnader uppkommer också när det gäller frågan om i vilket skede av en utredning och vid vilken grad av misstanke åtkomst till uppgifter är juridiskt tillåten. EESK anser att man måste ta fram enhetliga normer i hela Europa för frågan om när åtkomst till uppgifter får ske. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK välkomnar att båda orderna måste utfärdas eller bekräftas av en rättslig myndighet i en medlemsstat. Vid utfärdande av en europeisk utlämnandeorder eller bevarandeorder måste en rättslig myndighet alltid vara involverad i egenskap av antingen utfärdande eller bekräftande myndighet. En domare eller en domstol krävs för att orderna ska leda till utlämnande av transaktions- eller innehållsdata. Kommissionens förslag skulle sammantaget höja nivån på det rättsliga skyddet i Europa. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK anser dock att det är problematiskt att en utlämnandeorder beträffande abonnent- och åtkomstdata även kan utfärdas av en åklagare, eftersom det i fråga om abonnent- och åtkomstdata handlar om personuppgifter och det är svårt med rättsligt skydd i efterhand vid åtkomst till uppgifter av en annan medlemsstat. EESK anser att kravet på domstolsgodkännande bör utvidgas till att omfatta insamling av alla personuppgifter. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESK ställer sig bakom att mottagaren enligt kommissionens förslag har möjlighet att bestrida en utlämnandeorders lagenlighet, nödvändighet eller proportionalitet. De rättigheter som anges i den verkställande statens lagstiftning respekteras enligt kommissionens förslag fullt ut genom att man säkerställer att den immunitet och de privilegier som skyddar de efterfrågade uppgifterna i tjänsteleverantörens medlemsstat måste iakttas i den utfärdande staten. Detta är enligt förslaget särskilt fallet när de erbjuder ett högre skydd än lagstiftningen i den utfärdande staten. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESK påpekar att ordern även påverkar tjänsteleverantörernas rättigheter, särskilt näringsfriheten. EESK välkomnar att förslaget innehåller en rätt för tjänsteleverantören att väcka vissa anspråk i den utfärdande medlemsstaten, t.ex. om ordern inte har utfärdats eller bekräftats av en rättslig myndighet. Om ordern översänds till den verkställande staten för verkställighet, får den verkställande myndigheten besluta att inte erkänna eller verkställa beslutet, om vid mottagandet någon av de begränsade grunderna för invändning är uppenbart tillämplig, dock först efter samråd med den utfärdande myndigheten. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Enligt kommissionens förslag får tjänsteleverantörer begära ersättning för kostnader från den utfärdande staten i enlighet med den utfärdande statens nationella lagstiftning, om så föreskrivs i den utfärdande statens lagstiftning för inhemska order i liknande inhemska fall. EESK anser att tjänsteleverantörerna bör ha rätt till kostnadsersättning i samtliga fall då detta föreskrivs i den utfärdande statens lagstiftning. |
| --- | --- |

3.13

4.   Motstridiga skyldigheter

| 4.1 | Liksom kommissionen ser EESK ett problem med att tredjeländer skulle kunna införa skyldigheter för tjänsteleverantörer i EU som inte är förenliga med de grundläggande rättigheterna i EU, inbegripet den höga dataskyddsnivå som garanteras av EU:s regelverk. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | I förslaget behandlas detta problem genom en åtgärd som innehåller ett omfattande skydd och uttryckliga hänvisningar till de villkor och skyddsåtgärder som redan finns i EU:s regelverk. EESK håller med kommissionen om att detta skulle kunna fungera som en modell för utländsk lagstiftning. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK stöder också införandet enligt förslaget av en särskild klausul om motstridiga skyldigheter, som gör det möjligt för tjänsteleverantörer att identifiera och ta upp motstridiga skyldigheter, vilket utlöser en domstolsprövning. Denna klausul ska säkerställa efterlevnaden av två typer av lagar, dels allmänna blockerande stadgar såsom den amerikanska Electronic Communications Privacy Act (ECPA), som förbjuder delgivande av innehållsdata inom dess geografiska räckvidd med begränsade undantag, dels lagar som inte generellt förbjuder delgivande, men kan göra det i enskilda fall. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kommittén håller med kommissionen om att internationella avtal med andra viktiga partner kan minska omfattningen av lagkonflikter ytterligare. Detta skulle vara det bästa sättet att undvika konflikter. |
| --- | --- |

4.4

5.   Direktivet om utseende av rättsliga företrädare

| 5.1 | Kommissionens förslag om europeiska utlämnandeorder och bevarandeorder ska kompletteras med ett direktiv om fastställande av harmoniserade bestämmelser för utseende av rättsliga företrädare i straffrättsliga förfaranden (COM(2018) 226). För närvarande varierar tillvägagångssätten mellan medlemsstaterna när det gäller de skyldigheter som tjänsteleverantörer åläggs. Denna fragmentering är särskilt tydlig i fråga om elektroniska bevis. Detta skapar rättsosäkerhet för alla inblandade och kan leda till att olika och ibland motstridiga skyldigheter och sanktionsordningar är tillämpliga på tjänsteleverantörer i detta avseende, beroende på huruvida de tillhandahåller sina tjänster nationellt, gränsöverskridande inom unionen eller utanför unionen. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | I kommissionens förslag till direktiv fastställs en obligatorisk skyldighet för tjänsteleverantörer att utse en rättslig företrädare i unionen för att ta emot, uppfylla och genomföra beslut från behöriga nationella myndigheter för insamling av bevisning i straffrättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESK anser att denna bestämmelse skulle göra att den inre marknaden fungerar bättre på ett sätt som är förenligt med utvecklingen av ett gemensamt område med frihet, säkerhet och rättvisa. Skyldigheten för alla tjänsteleverantörer som är verksamma i unionen att utse en rättslig företrädare skulle säkerställa att det alltid finns en tydlig adressat för utredningsåtgärder. Detta skulle i sin tur göra det lättare för tjänsteleverantörer att följa dessa förelägganden, eftersom den rättsliga företrädaren skulle ha ansvaret för att ta emot, uppfylla och genomföra dessa förelägganden för tjänsteleverantörens räkning. |
| --- | --- |

5.3

Bryssel den 12 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Slutsatser från Europeiska unionens råd av den 9 juni 2016 om förbättrad straffrätt i cyberrymden, ST9579/16.

1

(2)  P8_TA(2017)0366.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/41/EU av den 3 april 2014 om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området (EUT L 130, 1.5.2014, s. 1).

3

(4)  Rådets akt av den 29 maj 2000 om att i enlighet med artikel 34 i Fördraget om Europeiska unionen upprätta konventionen om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater.

4

(5)  Rådets beslut 2002/187/RIF av den 28 februari 2002 om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol).

6

(7)  Rådets rambeslut 2002/465/RIF av den 13 juni 2002.

7

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/93 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/93

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om långlivade organiska föroreningar (omarbetning)

[COM(2018) 144 final – 2018/0070 (COD)]

(2018/C 367/18)

| Föredragande: | Brian CURTIS |
| --- | --- |

Föredragande:

Brian CURTIS

| Remiss från rådet
  Remiss från Europaparlamentet | 13.4.2018
  16.4.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 192.1 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Presidiets beslut | 19.9.2017 (i avvaktan på remiss) |
| Ansvarig facksektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av facksektionen | 26.6.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 12.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 157/0/4 |

Remiss från rådet

Remiss från Europaparlamentet

13.4.2018

16.4.2018

Rättslig grund

Artiklarna 192.1 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Presidiets beslut

19.9.2017 (i avvaktan på remiss)

Ansvarig facksektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av facksektionen

26.6.2018

Antagande vid plenarsessionen

12.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

157/0/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens förslag vars syfte är en omarbetning av förordningen om långlivade organiska föroreningar (POP-förordningen) för att säkerställa ett enhetligt och effektivt genomförande av EU:s åtaganden inom ramen för Stockholmskonventionen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén påpekar att utsläppande på marknaden och användning av de flesta långlivade organiska föroreningar redan har stoppats i EU. På grund av de extremt farliga effekterna av långlivade organiska föroreningar på människan och miljön måste framställningen av sådana ämnen dock förbjudas och undantagen begränsas till specifika tillämpningar. EESK uppmuntrar därför kommissionen att fastställa striktare kontrollåtgärder, i linje med försiktighetsprincipen och Riodeklarationen om miljö och utveckling. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK stöder förslaget om att överföra uppgifter från kommissionen till Europeiska kemikaliemyndigheten för att fastställa en lämpligare ram som kan tillhandahålla administrativt, vetenskapligt och tekniskt stöd vid genomförandet. Kommittén vill dock lyfta fram behovet av att inrätta en solid arbetsmetod som involverar kommissionen, kemikaliemyndigheten, medlemsstaterna och berörda parter. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK rekommenderar en korrekt och begränsad användning av delegerade akter i syfte att hålla en öppen dialog med alla berörda parter, med särskilt fokus på information till allmänheten och insyn. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK uppmanar EU att inta en ledande position globalt i kampen mot långlivade organiska föroreningar. EU:s åtgärder bör riktas in på att harmonisera de nationella strategierna och lagstiftningarna vad gäller övervakning och kontroll av långlivade organiska föroreningar. Kommittén anser att EU i synnerhet bör främja hållbarhet och upprätthållandet av bestämmelserna om långlivade organiska föroreningar i bilaterala och multilaterala handelsavtal. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommittén stöder förslaget om att anordna en bred kampanj för att öka medvetenheten om långlivade organiska föroreningar på EU-nivå, inom ramen för hållbar utveckling. EESK anser att en öppen databas om långlivade organiska föroreningar skulle kunna vara ett användbart verktyg för företag och konsumenter. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK påpekar att utbildningar om långlivade organiska föroreningar bör vara obligatoriska och tillgängliga för alla europeiska arbetstagare vars arbete är direkt eller indirekt kopplat till dessa ämnen. EESK rekommenderar särskilt att utbildningsinitiativen harmoniseras och ses som en del av samma strategi enligt en metod som omfattar livslångt lärande. |
| --- | --- |

1.7

2.   Inledning

| 2.1 | Långlivade organiska föroreningar (POP) är organiska föreningar som är motståndskraftiga mot nedbrytning i miljön genom kemiska, biologiska och fotolytiska processer. På grund av sin beständighet bioackumuleras dessa ämnen, med potentiellt negativ inverkan på människans hälsa och på miljön. Många långlivade organiska föroreningar används för närvarande eller användes tidigare som bekämpningsmedel, lösningsmedel, läkemedel och industrikemikalier. Även om vissa långlivade organiska föroreningar förekommer naturligt, till exempel i vulkaner och olika biosynteser, är de flesta konstgjorda genomfullständig syntes. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | De långlivade organiska föroreningarnas påverkan på människans hälsa och miljön diskuterades av det internationella samfundet vid Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar 2001 (1). Stockholmskonventionen, som ratificerats av 180 parter och grundar sig på försiktighetsprincipen, är ett globalt avtal som tillhandahåller en rättslig ram för att stoppa framställning, användning, import och export av långlivade organiska föroreningar. Konventionen, som innehåller en förteckning över 12 ämnen (inklusive DDT), undertecknades av EU 2005. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU:s åtagande bestod i att införa åtgärder för att minska utsläppen av långlivade organiska föroreningar i miljön i syfte att minska människors och djurs exponering. EU har varit mycket aktivt när det gäller att föreslå nya ämnen inom ramen för konventionen (2). Förordning (EG) nr 850/2004 (eller ”POP-förordningen”) är det rättsliga instrument som genomför EU:s och medlemsstaternas åtagande inom ramen för konventionen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | En andra konvention, Århusprotokollet om långlivade organiska föroreningar (senast ändrat 2009), avser långväga gränsöverskridande luftföroreningar. Protokollet innehåller ett direkt förbud mot att producera vissa av dessa ämnen, och för andra fastställs en tidsfrist för deras undanröjande. I dag står 22 ämnen upptagna i protokollets förteckning. |
| --- | --- |

2.4

3.   Förslagets innehåll

| 3.1 | Kommissionens förslag syftar till en omarbetning av POP-förordningen. Initiativet ändrar inte den befintliga lagstiftningen i fråga om principer (försiktighetsprincipen) eller mål (skydd av miljön och människors hälsa) utan är snarare en åtgärd för att tillgodose behovet av en fullständig anpassning av lagstiftningen och ett bättre genomförande. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | I förslaget tar man bland annat itu med följande utmaningar:






  — | Att anpassa POP-förordningen – som hänvisar till direktiv 67/548/EEG och direktiv 75/442/EEG – till förordning (EG) nr 1907/2006, förordning (EG) nr 1272/2008 och direktiv 2008/98/EG. I POP-förordningen hänvisas det till en föreskrivande kommitté som inte längre existerar (3) och förordningen behöver anpassas till Lissabonfördraget (EUF-fördraget). Slutligen bör det specificeras vilka bestämmelser som omfattas av genomförandeakter och vilka villkor som gäller för antagandet av delegerade akter. |
| --- | --- | --- |

3.2

—

Att anpassa POP-förordningen – som hänvisar till direktiv 67/548/EEG och direktiv 75/442/EEG – till förordning (EG) nr 1907/2006, förordning (EG) nr 1272/2008 och direktiv 2008/98/EG. I POP-förordningen hänvisas det till en föreskrivande kommitté som inte längre existerar (3) och förordningen behöver anpassas till Lissabonfördraget (EUF-fördraget). Slutligen bör det specificeras vilka bestämmelser som omfattas av genomförandeakter och vilka villkor som gäller för antagandet av delegerade akter.

| — | Att överföra uppgifter från kommissionen till Europeiska kemikaliemyndigheten (4) för att fastställa en lämpligare ram som kan ge administrativt, vetenskapligt och tekniskt stöd vid genomförandet. Det föreslås också att medlemsstaternas verkställande av POP-förordningen stöds genom att forumet för informationsutbyte om verkställighet, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (Reach-förordningen) (5), får en samordnande roll. |
| --- | --- |

—

Att överföra uppgifter från kommissionen till Europeiska kemikaliemyndigheten (4) för att fastställa en lämpligare ram som kan ge administrativt, vetenskapligt och tekniskt stöd vid genomförandet. Det föreslås också att medlemsstaternas verkställande av POP-förordningen stöds genom att forumet för informationsutbyte om verkställighet, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (Reach-förordningen) (5), får en samordnande roll.

| — | Att inkludera vissa tekniska anpassningar av de operativa bestämmelserna, såsom förtydligande av befintliga definitioner samt tillägg av definitioner för framställning, användning och intermediärer i slutna system på avgränsade platser för att förbättra och förenkla de befintliga förfarandena. |
| --- | --- |

—

Att inkludera vissa tekniska anpassningar av de operativa bestämmelserna, såsom förtydligande av befintliga definitioner samt tillägg av definitioner för framställning, användning och intermediärer i slutna system på avgränsade platser för att förbättra och förenkla de befintliga förfarandena.

| 3.3 | Förslaget har ett särskilt fokus på öppenhet och medborgarnas tillgång till information. Program för allmänt medvetande om långlivade organiska föroreningar bör främjas och underlättas, särskilt för utsatta grupper, liksom utbildning av arbetstagare, vetenskapsmän, lärare och teknisk personal och ledningspersonal. Dessutom bör allmänheten få möjlighet att delta i utformningen, genomförandet och uppdateringen av genomförandeplanerna på nationell nivå. |
| --- | --- |

3.3

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK välkomnar kommissionens förslag vars syfte är en omarbetning av förordningen om långlivade organiska föroreningar för att säkerställa ett enhetligt och effektivt genomförande av EU:s åtaganden inom ramen för Stockholmskonventionen. Sådana åtgärder är grundläggande för att inrätta en gemensam rättslig ram inom vilken åtgärder kan vidtas för att sätta stopp för framställning, utsläppande på marknaden och användning av avsiktligt framställda långlivade organiska föroreningar, för att de enskilda staterna ska genomföra årliga kontroller och för att utarbeta jämförbara uppgifter för EU. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kommittén påpekar att utsläppande på marknaden och användning av de flesta långlivade organiska föroreningar redan har stoppats i EU. För att minimera utsläppen av långlivade organiska föroreningar måste framställningen av sådana ämnen emellertid förbjudas och undantagen begränsas till de ämnen som fyller en väsentlig funktion inom ett visst användningsområde. Därför uppmuntrar EESK kommissionen att fastställa striktare kontrollåtgärder än de som finns inom ramen för Stockholmskonventionen, i linje med försiktighetsprincipen avseende miljöskydd, i enlighet med Riodeklarationen om miljö och utveckling (6). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kommittén är medveten om att kommissionens beslut att inte hålla något formellt samråd med berörda parter och medlemsstaterna grundas i en allmän och befäst samsyn bland alla offentliga och privata aktörer om vilka åtgärder som behöver vidtas för en omarbetning av POP-förordningen. EESK rekommenderar dock att kommissionen använder en ändamålsenlig och inkluderande strategi för de kommande etapperna i genomförandet. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK stöder förslaget om att överföra uppgifter från kommissionen till Europeiska kemikaliemyndigheten för att fastställa en lämpligare ram som kan tillhandahålla administrativt, vetenskapligt och tekniskt stöd vid genomförandet. Kommittén vill dock lyfta fram behovet av att inrätta en solid arbetsmetod som involverar kommissionen, kemikaliemyndigheten och medlemsstaterna för att garantera ett effektivt samarbete och bättre resultat. En hörnsten i denna nya arbetsram bör vara samråd med berörda parter. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kommittén anser att vissa aspekter av omarbetningen är helt och hållet tekniska. I linje med tidigare yttranden (7) anser kommittén att långlivade organiska föroreningar utgör ett allvarligt hot mot miljön och folkhälsan. EESK rekommenderar därför en korrekt och begränsad användning av delegerade akter (om detta är absolut nödvändigt) i syfte att hålla en öppen dialog med alla berörda parter, med särskilt fokus på medvetenhet bland allmänheten och öppenhet. |
| --- | --- |

4.5

5.   Särskilda kommentarer

| 5.1 | Kommittén uppmanar kommissionen att mer noggrant definiera förslaget om att medlemsstaterna bör göra det möjligt för allmänheten att delta i utarbetandet, genomförandet och uppdateringen av de nationella genomförandeplanerna. EESK anser särskilt att metoderna för deltagande bör vara tydliga och gemensamma för alla medlemsstater. Kommittén är övertygad om att det organiserade civila samhället i ännu högre grad än enskilda individer skulle kunna spela en viktig roll. Dessutom är det inte tydligt om och på vilket sätt dessa initiativ ska få finansiellt stöd från kommissionen eller hur information om denna viktiga möjlighet ska nå ut till allmänheten. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Långlivade organiska föroreningar är ett globalt hot. För närvarande är den främsta utmaningen på global nivå att harmonisera de nationella strategierna och lagstiftningarna avseende övervakning och kontroll av långlivade organiska föroreningar. Av denna anledning stöder EESK kommissionens förslag om att EU ska inta en aktivare roll gentemot tredjeländer i syfte att ta itu med utsläppen av långlivade organiska föroreningar. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Kommittén anser dock att formuleringarna ”informationsutbyte” (8) med tredjeländer som inte har undertecknat Stockholmskonventionen och ”på begäran och inom ramen för tillgängliga resurser samarbeta för att vid lägligt tillfälle ge lämpligt tekniskt bistånd” (9) för att genomföra konventionen fortfarande är alltför vaga för att eliminera långlivade organiska föroreningar. EESK anser särskilt att EU bör främja hållbarhet och upprätthållandet av bestämmelserna om långlivade organiska föroreningar i bilaterala och multilaterala handelsavtal (10). Även internationella medlare, t.ex. den genomförande- och efterlevnadskommitté som inrättades genom Minamatakonventionen, skulle kunna bli en viktig referenspunkt i detta sammanhang (11). Kommittén är fast övertygad om att EU kan bli en föregångare inom hållbar innovation. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Kommittén stöder förslaget om att anordna en bred kampanj för att öka medvetenheten om långlivade organiska föroreningar på EU-nivå. Samtidigt bör EU vara mer aktivt i främjandet av utbildning i hållbarhet och sprida information om bästa praxis på området hållbarhet (12). EESK rekommenderar i synnerhet att man inrättar en öppen databas om långlivade organiska föroreningar för att tillhandahålla ett användbart verktyg för företag och konsumenter. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Kommittén anser att utbildningar om långlivade organiska föroreningar bör vara obligatoriska och tillgängliga för alla europeiska arbetstagare vars arbete är direkt eller indirekt kopplat till dessa ämnen. EESK påpekar att dessa aspekter redan ingår i lagstiftningsinitiativ som håller på att utarbetas, men ett osäkert och svagt genomförande innebär att nya verktyg måste utformas i syfte att uppnå ett effektivare genomförande. EESK rekommenderar särskilt att initiativ om information och utbildning harmoniseras och ses som en del av samma strategi enligt en metod som omfattar livslångt lärande. |
| --- | --- |

5.5

Bryssel den 12 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  http://chm.pops.int/

1

(2)  Under senare år har 16 ämnen lagts till den ursprungliga förteckningen. http://chm.pops.int/TheConvention/ThePOPs/TheNewPOPs/tabid/2511/Default.aspx

2

(3)  Sedan den 1 juni 2015.

3

(4)  Förordning (EG) nr 1907/2006.

4

(5)  Registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach).

5

(6)  Riodeklarationen, 1992. Princip 15: ”I syfte att skydda miljön ska försiktighetsprincipen tillämpas så långt möjligt och med hänsyn tagen till staternas möjligheter härtill. Om det föreligger hot om allvarlig eller oåterkallelig skada, får inte avsaknaden av vetenskaplig bevisning användas som ursäkt för att skjuta upp kostnadseffektiva åtgärder för att förhindra miljöförstöring.”

6

”I syfte att skydda miljön ska försiktighetsprincipen tillämpas så långt möjligt och med hänsyn tagen till staternas möjligheter härtill. Om det föreligger hot om allvarlig eller oåterkallelig skada, får inte avsaknaden av vetenskaplig bevisning användas som ursäkt för att skjuta upp kostnadseffektiva åtgärder för att förhindra miljöförstöring.”

(7)  EESK:s yttrande om långlivade organiska föroreningar (EUT C 32, 5.2.2004, s. 45).

7

långlivade organiska föroreningar

(8)  COM(2018) 144 final, punkt 18.

8

(9)  COM(2018) 144 final, punkt 21.

9

(10)  EESK:s yttrande om Övergången till en mer hållbar europeisk framtid – en strategi för 2050 (EUT C 81, 2.3.2018, s.44).

10

Övergången till en mer hållbar europeisk framtid – en strategi för 2050

(11)  Minamatakonventionen om kvicksilver är ett globalt fördrag med syfte att skydda människors hälsa och miljön från kvicksilvrets negativa effekter. Man kom överens om konventionen den 19 januari 2013 i Genève (Österrike), den antogs den 10 oktober 2013 vid en diplomatkonferens i Kumamoto (Japan) och trädde i kraft den 16 augusti 2017. Den innehåller en innovativ och övergripande strategi där man behandlar kvicksilver under hela dess livscykel från utvinning till avfallshantering. http://www.mercuryction.org/. Artikel 15.

11

(12)  EESK:s yttrande om Rio+20: mot en grön ekonomi och bättre styrning (EUT C 376, 22.12.2011, s.102). Se punkt 4.13.

12

Rio+20: mot en grön ekonomi och bättre styrning

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/97 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/97

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om en övervakningsram för den cirkulära ekonomin

[COM(2018) 29 final]

(2018/C 367/19)

| Föredragande: | Cillian LOHAN |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA |

Föredragande:

Cillian LOHAN

Medföredragande:

Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA

| Remiss | Europeiska kommissionen, 12.2.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 19.9.2017 |
| Ansvarig facksektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av facksektionen | 26.6.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 11.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 172/0/1 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 12.2.2018

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Beslut av EESK:s plenarförsamling

19.9.2017

Ansvarig facksektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av facksektionen

26.6.2018

Antagande vid plenarsessionen

11.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

172/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar kommissionens meddelande om övervakning av genomförandet av den cirkulära ekonomin, som är en viktig uppföljning till handlingsplanen för den cirkulära ekonomin och ligger i linje med rekommendationerna i yttrandet NAT/676. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Detta meddelande är en bra utgångspunkt, men det saknas ett antal relevanta och viktiga indikatorer:






  — | Ekodesign. |
| --- | --- | --- |

1.2

—

Ekodesign.

| — | Utveckling av (nya) affärsmodeller. |
| --- | --- |

—

Utveckling av (nya) affärsmodeller.

| — | Delningsekonomin. |
| --- | --- |

—

Delningsekonomin.

| — | Sociala indikatorer. |
| --- | --- |

—

Sociala indikatorer.

| — | Utsläppsdata. |
| --- | --- |

—

Utsläppsdata.

| 1.3 | Även om EESK är ett rådgivande organ till EU-institutionerna har kommittén inte rådfrågats i samband med samrådet om utvecklingen av dessa indikatorer. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Den cirkulära ekonomin är kopplad till en koldioxidsnål ekonomi och målen för hållbar utveckling och övervakningsindikatorerna bör följaktligen återspegla detta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Övervakningen måste komma bort från den alltför stora inriktningen på avfall. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Definitionen av ”sektorer inom den cirkulära ekonomin” är snäv och bör vidareutvecklas, eftersom den har konsekvenser för flera indikatorer. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Avsaknaden av data inom ett visst område bör inte vara ett skäl till uteslutning. Data som saknas bör anges tydligt och man bör fastställa strategier för att garantera att dessa luckor fylls. Om vi fortsätter att begränsa oss till traditionella gamla data kommer vi inte att korrekt mäta övergången till en ny ekonomisk modell. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Det finns inkonsekvenser i politik och lagstiftning som utgör hinder för näringslivets övergång till en cirkulär ekonomisk modell. Dessa inkonsekvenser bör kartläggas som en del av övervakningsramen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Användningen av offentliga medel bör övervakas med en egen indikator. Investeringar som gjorts specifikt för initiativ inom den cirkulära ekonomin bör ha inbyggda data som kan användas för att utveckla denna indikator. Utöver ”investerade pengar” är det också viktigt att övervaka ”spenderade pengar”. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Europeiska plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin bör användas som ett verktyg för att säkerställa samarbete med aktiva aktörer på området, och en kommunikationsstrategi med konkreta mål för att uppnå detta bör utarbetas och genomföras. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Man bör mäta informationen och utbildningen för konsumenter och användare för att säkerställa en ökad förståelse av konsumentens roll i den cirkulära ekonomin och i materialflödet. Infrastrukturrelaterat stöd som gör det möjligt för konsumenter att förbättra sitt beteende med avseende på resurseffektivitet och verksamheter som stöder övergången från ”konsument” till ”användare” bör uppmuntras och mätas. |
| --- | --- |

1.11

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | EESK välkomnar kommissionens meddelande. Att övervaka de framsteg som görs för att uppnå målen i handlingsplanen för den cirkulära ekonomin är en viktig del av processen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Samrådet om utvecklingen av övervakningsramen var inriktat på intressenter. Det borde ha omfattat EESK, med tanke på dess roll som rådgivande organ i enlighet med fördragen och för att många relevanta intressentgrupper är företrädda inom kommittén. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Det är viktigt att parametrarna i ett effektivt kontrollsystem baseras på solida uppgifter som är jämförbara mellan olika medlemsstater. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Att övervaka framstegen mot en cirkulär ekonomi är helt klart en krävande uppgift. Det kommer att vara av avgörande betydelse att mäta alla aspekter av övergången till en cirkulär ekonomi och se till att dataluckor identifieras tydligt. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Medel bör anslås för att säkerställa att dataluckor fylls genom att man skyndsamt upprättar kriterier och samlar in data för att fastställa referensvärden. Fortlöpande forskning och övervakning av kriterier, mätningar och indikatorer rekommenderas. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Definitionen av ”sektorer inom den cirkulära ekonomin” är ganska snäv och det skulle vara ändamålsenligt att vidareutveckla den. Denna definition har en begränsande effekt på de parametrar som används för att mäta ekonomisk verksamhet, jobbskapande, innovation och andra indikatorer.
  Figur 1 – Materialflöden i ekonomin (EU-28, 2014)



  Figur 1: Tillgänglig från http://ec.europa.eu/eurostat/web/circular-economy/material-flow-diagram |
| --- | --- |

2.6

Figur 1 – Materialflöden i ekonomin (EU-28, 2014)

Image

Figur 1: Tillgänglig från http://ec.europa.eu/eurostat/web/circular-economy/material-flow-diagram

| 2.7 | Översikten över materialflöden visar att åtta miljarder ton material varje år bearbetas till energi och produkter i EU. 0,6 miljarder ton av dessa exporteras senare men den största delen kontrolleras fortfarande av aktörer inom EU. Denna analys är dock selektiv i fråga om vilka material som ingår, och viktiga flöden som t.ex. livsmedel och textilier undantas. Påverkan av produktion respektive påverkan av konsumtion bör beaktas, och man bör undersöka hur och vad vi producerar, exporterar och importerar. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Meddelandet bör ta hänsyn till det faktum att de som utfört forskningen påpekar att siffrorna som rör återvinning är optimistiska och sannolikt är en skönmålning av den faktiska situationen. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Det är viktigt att koppla den cirkulära ekonomin till en koldioxidsnål ekonomi. Övervakningsramen bör omfatta denna koppling för att stärka insatserna och undvika dubbelarbete, så att man kan göra övergången effektivare. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Meddelandet fokuserar i hög grad på avfall, vilket delvis kan förklaras av att data om avfall är gedigna, enhetliga och jämförbara. I framtiden måste dock övervakningen gå längre än avfall och återvinning och fokusera på utformning, produktion och konsumtion. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Man bör mäta informationen och utbildningen för konsumenter och användare för att säkerställa en ökad förståelse av konsumentens roll i den cirkulära ekonomin och i materialflödet. Faktabaserade och praktiska lösningar bör införas – det civila samhällets deltagande spelar här en viktig roll, och en cirkulär kultur som bygger på en omprövning av värderingar och en ändring av befintliga konsumtionsmönster har stor betydelse. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Det är nödvändigt att skapa en EU-godkänd ordbok över definitioner som rör den cirkulära ekonomin. Den aktuella övervakningen av sektorerna inom den cirkulära ekonomin är per definition alltför snäv för att effektivt fånga upp den typ av systemförändring som planeras i handlingsplanen för den cirkulära ekonomin och som efterfrågas av samhället. Det är också nödvändigt att definiera vad som menas med avfall. |
| --- | --- |

2.12

3.   De tio indikatorerna

| 3.1 | De tio indikatorerna är indelade under rubrikerna produktion och konsumtion, avfallshantering, returråvaror, konkurrenskraft och innovation. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Det finns inga indikatorer för att bedöma utsläpp till luft, inklusive växthusgaser, som förknippas med den befintliga linjära modellen. Detta är emellertid av avgörande betydelse för att knyta samman den cirkulära ekonomin med en koldioxidsnål ekonomi, EU:s klimat- och energimål och Parisavtalet. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | De tio indikatorerna är starkt inriktade på avfall. Man bör göra en mer omfattande analys för att ta hänsyn till hela värdekedjan av produkter och material, inbegripet ekodesign, nya affärsmodeller, ändringar i affärssystem och industriell symbios samt nya typer av konsumtionsmodeller. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Generellt sett bör indikatorerna å ena sidan mäta resultat och fördelar av den cirkulära ekonomin och å andra sidan undersöka resursernas cirkularitet. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Även om kortare och mindre cykler är att föredra i en cirkulär ekonomi är en inriktning på självförsörjning, isolerat från andra indikatorer, inte en indikator på cirkularitet. Graden av återvinning av råvaror och användningen av returråvaror kan öka självförsörjningsgraden. Inriktningen på självförsörjningsgrad som indikator skapar en risk för att det blir ett mål, vilket inte är avsikten. Detta kan oavsiktligt leda till en förskjutning av inriktningen bort från den mest effektiva användningen av råvaror och produkter. Det behövs systemiskt tänkande. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Det är förståeligt att tillgången till data togs med i beräkningen vid valet av de tio indikatorerna. Dataluckor bör dock tydligt och uttryckligen anges. Man bör skyndsamt utarbeta en plan för att åtgärda dessa luckor som en del av övervakningsramen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Den nuvarande planen för att förbättra kunskapsbasen är fortfarande i hög grad inriktad på avfall och bör utvidgas till att även omfatta andra aspekter av den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Europeiska plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin, ett gemensamt initiativ av kommissionen och EESK, bör användas som en verktyg för att identifiera dataluckor, förstå trenderna bland berörda aktörer och bidra till att identifiera hinder för övergången. |
| --- | --- |

3.8

4.   De första resultaten

4.1   Produktion och konsumtion

| 4.1.1 | Indikatorerna för produktion och konsumtion är alltför inriktade på avfall. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | I avsaknad av relevanta uppgifter mäts självförsörjningsgraden i försörjningen av råvaror. Självförsörjningsgraden är inte i sig en indikator på en cirkulär ekonomi (se punkt 3.4). Uppdelningen mellan oanvända råvaror och sekundära eller tertiära råvaror bör klargöras. Det skulle också vara lämpligt att övervaka utvecklingen på ett mer uppdelat sätt, exempelvis genom att mäta användningen av förnybara resurser jämfört med icke-förnybara resurser, återvinningen av kritiska resurser såsom sällsynta metaller samt effekterna av produktion, import och export (se punkt 2.8). |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Miljöanpassad offentlig upphandling är en bra indikator på användningen av offentliga medel och kan vara en drivkraft för cirkularitet. Genomförandet av planer för miljöanpassad offentlig upphandling i medlemsstaterna skulle kunna underlättas genom tydlig kommunikation och tilldelning av resurser för utbildning om kopplingen mellan miljöanpassad offentlig upphandling och cirkularitet, målen för hållbar utveckling och målen i Parisavtalet för en ekonomi med låga koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Vid bedömningen av regionala och nationella planer för miljöanpassad offentlig upphandling bör man övervaka utbildningsprogrammen för upphandlare och dela med sig av den insamlade informationen. Den bristande förståelsen för de uppenbara motstridigheterna mellan cirkulär och miljöanpassad upphandling och reglerna för den inre marknaden måste åtgärdas. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Verktyg för att mäta livsmedelssvinn, för att undersöka den komplexa frågan om var längs försörjningskedjan livsmedel slösas bort, är avgörande. Det räcker inte att bara fånga upp livsmedelssvinnet på konsumentnivå när det behövs en systemförändring för att ta itu med detta enorma problem. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Livsmedelssvinn är dock endast en aspekt av införandet av cirkularitet inom den jordbruksbaserade livsmedelssektorn. Tydliga definitioner krävs för att identifiera jordbruksmetoder som är cirkulära. Dessa måste skyndsamt utvecklas i samråd med berörda aktörer (se punkt 2.13). Livsmedelssvinn bör övervakas som en del av ett system för att ta hänsyn till de ömsesidiga beroenden som finns mellan livsmedelsproduktion och livsmedelssvinn och andra sektorer som t.ex. energi, transporter och vattenförvaltning. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | Några viktiga aspekter av övergången till en cirkulär ekonomi beaktas inte i meddelandet men bör vara en del av produktion och konsumtion i övervakningsramen. Dessa är bland annat ekodesign, nya ägandemodeller, frivilliga avtal, information till konsumenter, konsumentbeteende, stödjande infrastruktur, kartläggning av subventioner som kan stödja verksamhet som strider mot cirkularitet samt kopplingar till en koldioxidsnål ekonomi och målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

4.1.7

4.2   Avfallshantering

| 4.2.1 | Att omdefiniera avfallshantering och avfall, främja forskning och innovation på återvinningsområdet, nya affärsmodeller, nya värdekedjor och att gå utöver materialåtervinning är grundläggande för den cirkulära ekonomin. Detta bör även omfatta en övergång från avfallshantering till resursförvaltning. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Den viktigaste frågan när det gäller övervakning av hushållsavfall och dess återvinningsgrad är var längs kedjan mätningen sker – före sortering eller efter sortering. Denna aspekt nämns i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar men inte uttryckligen i meddelandet. EESK har konsekvent intagit ståndpunkten att den mest exakta mätpunkten är efter sortering. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Övervakningen av hushållsavfall bör också omfatta avloppsvatten. Mänskligt avfall är en bärkraftig energikälla när det behandlas i anaeroba rötkammare. Detta kan också bidra till att minska utsläppen från andra energikällor. |
| --- | --- |

4.2.3

4.3   Returråvaror

| 4.3.1 | En stark och fungerande marknad för returråvaror har en avgörande betydelse som en del av den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | I en cirkulär ekonomi måste materialflödeskoncepten gå utöver återvinning och även omfatta övervakning av materialflöden när det gäller reparation och återanvändning, inbegripet återtillverkning. Definitionerna är återigen viktiga, eftersom avfall från en sektor bör vara en potentiell resurs för en annan sektor. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Man bör erkänna att det finns en skillnad mellan slutet av en produkts livscykel (med vilket man avser när produkten slutar fungera) och slutet av livscykeln för de komponenter och material som används i konstruktionen. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Flödet av material i en cirkulär ekonomi bör även spåra ägarbyten i en tjänstebaserad affärsmodell. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Detta avsnitt handlar om hantering av det avfall som för närvarande produceras och betonar möjligheten att skapa returråvaror från detta. Detta initiativ välkomnas, även om det begränsas av att stora typer av materialflöden, däribland livsmedel och textilier, utesluts från de material som bedöms. |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Det är viktigt att övervaka utformningen av samhällets lager så att råvaror som används i detta sammanhang kan återanvändas när det berörda lagret är uttjänt eller inte längre efterfrågas. Detta skulle mer än fördubbla möjligheterna att förvalta materialflöden. Digitalisering kan vara ett användbart redskap för denna övervakning. |
| --- | --- |

4.3.6

| 4.3.7 | Meddelandet skulle kunna öka insynen i och skapa klarhet kring vilka material som ingår i samhällets lager och hur detta mäts och övervakas. |
| --- | --- |

4.3.7

4.4   Konkurrenskraft och innovation

| 4.4.1 | Innovation, investeringar och handel är de viktigaste verksamheterna genom vilka företag bidrar till framsteg i riktning mot en cirkulär ekonomi. Eftersom den cirkulära ekonomin är relevant för alla näringsgrenar och, framför allt, kräver samarbete mellan olika sektorer, behövs det en bredare strategi för sektorerna inom den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Den särskilda utvecklingen inom ekodesign bör övervakas, liksom utvecklingen av nya tjänstebaserade affärsmodeller och flexibla ägandealternativ. Till exempel bör utarbetandet och antagandet av ekodesignrelaterade standarder som är relevanta för den cirkulära ekonomin övervakas. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Det finns företag som håller på att gå över till området för återtillverkning och som lägger beslag på betydande delar av marknaderna. De bör ingå i övervakningsramen. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Användningen av offentliga medel bör också övervakas med egna indikatorer. Investeringar som gjorts specifikt för initiativ inom den cirkulära ekonomin bör ha inbyggda data som kan användas för utvecklingen av denna indikator, så att man inte bara mäter hur mycket pengar som spenderas utan också vilka effekter som uppnås. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | Privata investeringar spelar också en viktig roll i övergången till en koldioxidsnål cirkulär ekonomi. Investerings-, försäkrings- och banksektorerna har redan utvecklat verktyg och utvärderingsmodeller. Därför bör både privata investeringar och offentliga finanser kvantifieras i övervakningssystemet. |
| --- | --- |

4.4.5

Bryssel den 11 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/103 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/103

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för de fisken som utnyttjar demersala bestånd i västra Medelhavet

[COM(2018) 115 final – 2018/0050 (COD)]

(2018/C 367/20)

| Föredragande: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Föredragande:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Remiss | Europaparlamentet, 15.3.2018
  Rådet, 20.3.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 43.2, 114.1 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 13.2.2018 (i avvaktan på remiss) |
| Ansvarig facksektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av facksektionen | 26.6.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 11.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 165/0/2 |

Remiss

Europaparlamentet, 15.3.2018

Rådet, 20.3.2018

Rättslig grund

Artiklarna 43.2, 114.1 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Beslut av EESK:s plenarförsamling

13.2.2018 (i avvaktan på remiss)

Ansvarig facksektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av facksektionen

26.6.2018

Antagande vid plenarsessionen

11.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

165/0/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK håller med kommissionen om att det är lämpligt att anta en flerårig plan för demersala fisken i västra Medelhavet som föreskriver åtgärder för att komma till rätta med det rådande överutnyttjandet av de flesta bestånd av demersala arter för vilka uppgifter finns tillgängliga. Kommittén anser därför att en fiskeansträngningsordning som baseras på antal fiskedagar och förvaltningsenheter (geografiska delområden) för trålfiske är ändamålsenlig och välkomnar möjligheten att upprätta ett system med totala tillåtna fångstmängder (TAC) om förvaltningen av fiskeansträngningen skulle misslyckas. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén anser att planens mål måste vara att uppnå ett miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbart fiske. Åtgärderna måste därför vara proportionella, så att de sociala och ekonomiska effekterna är acceptabla och hanterbara för yrkesfiskarna i Medelhavet. Med tanke på det planerade datumet för antagandet och ikraftträdandet av detta förslag (inte före halvårsskiftet 2019), är det i det avseendet svårt att uppnå maximalt hållbart uttag (MSY) för alla bestånd senast 2020. Kommittén stöder dock EU:s internationella åtagande att uppnå maximalt hållbart uttag senast 2020, och dess betydelse i denna fleråriga plan är av yttersta vikt, särskilt för de mest överexploaterade arterna, som hotas av biologisk kollaps. Det vore därför lämpligt om mer realistiska och rimliga tidsramar fastställs för uppnåendet av maximalt hållbart uttag av alla arter. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Samtidigt som EESK erkänner fiskesektorns regionala särdrag anser kommittén att Medelhavsområdets ”särskilda karaktär” kräver att åtgärder vidtas när det gäller reformen av fiskeripolitiken, och rekommenderar medlagstiftarna att stödja ett lämpligt förvaltningssystem som garanterar rättvisa mellan EU:s kustregioner och gör det möjligt för Medelhavsområdet att fullt ut nå målen i den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén konstaterar att antalet fiskefartyg har minskat avsevärt under de senaste åren, men beklagar att dessa insatser inom fiskesektorn inte har lett till en minskad reell fiskeridödlighet inom centrala bestånd, särskilt till följd av den strukturella överkapaciteten inom vissa flottsegment, särskilt trålfisket, och effektivitetsvinster genom modernisering av motorer, fiskeredskap och fisketeknik. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK uppmanar kommissionen att även beakta de andra faktorer och mänskliga aktiviteter som påverkar situationen för fiskbestånden och ekosystemen i Medelhavsområdet, t.ex. de som omnämns i punkt 3.5 i detta yttrande. Vi föreslår att lämpliga åtgärder vidtas för att minska deras påverkan på fiskebestånden. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Med hänsyn till att Medelhavet är ett halvslutet hav med tjugotvå kuststater, varav de flesta utomeuropeiska, uppmanar kommittén kommissionen att göra sitt yttersta för att samordna förvaltningsåtgärderna i fråga om gemensamma arter med de övriga länderna, särskilt inom ramen för Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (AKFM). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK erkänner, mot bakgrund av det betydande överfisket i området, behovet av att fastställa särskilda fredningstider/fredningsområden avseende fiske med trål, som är den viktigaste typen av fiskeredskap för det fiske som omfattas av planen, i syfte att – när detta anses nödvändigt mot bakgrund av vetenskapliga utlåtanden – väsentligt minska dess inverkan på oönskade fångster av demersala arter, i synnerhet ungfisk, liksom viktiga livsmiljöer för fisk (lek- och yngelområden). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK rekommenderar medlagstiftarna att häva förbudet mot att använda trål på ett vattendjup av mindre än 100 meter under perioden 1 maj–31 juli varje år, av de skäl som anges i punkt 4.3 i detta yttrande. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Kommittén rekommenderar kommissionen att föreslå ett införande av särskilda kompletterande åtgärder för att kompensera fiskare för de förluster som de kommer att drabbas av i och med minskningen av fiskeansträngningarna och fiskeridödligheten. I det sammanhanget vore det lämpligt att öka stödet för tillfälligt upphörande av fiskeverksamheten och att på nytt överväga stöd för definitivt upphörande. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Slutligen rekommenderar kommittén kommissionen att beakta alla synpunkter i de allmänna och särskilda kommentarerna i detta yttrande. |
| --- | --- |

1.10

2.   Sammanfattning av kommissionens förslag

| 2.1 | Europeiska kommissionen har lagt fram ett förslag till förordning om upprättande av en flerårig plan för de fisken som utnyttjar demersala bestånd i västra Medelhavet. Förslaget rör fiske (främst trålfiske) av blåröd räka, djuphavsräka, räkan Aristaeomorpha foliacea, kummel, havskräfta och röd mulle, som bedrivs av fiskeflottor från Italien, Frankrike och Spanien. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Förslagets allmänna syften är att uppnå maximal hållbar avkastning för dessa bestånd, att tillämpa försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen samt underlätta uppfyllandet av landningsskyldigheten så att fiskeverksamheten är miljömässigt hållbar på lång sikt och förvaltas på ett sådant sätt att nytta i ekonomiskt, socialt och sysselsättningsmässigt hänseende säkerställs. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Skälet till att kommissionen lägger fram förslaget är att den anser att rådets förordning (EG) nr 1967/2006 (1) och de nationella förvaltningsplanerna inte har fungerat tillräckligt väl trots att mer än 80 % av de bedömda bestånden är överexploaterade i delregionen (enligt europeiska och internationella vetenskapssamfundet), eftersom de utnyttjas på nivåer långt utanför de intervall för fiskeridödlighet som gör att målen om maximal hållbar avkastning (FMSY) kan uppnås. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Förslaget innehåller en rad åtgärder, bl.a. mål för fiskeridödligheten (FMSY), referenspunkter för bevarande, nödåtgärder samt ett högsta antal fiskedagar, med en väsentlig minskning av fiskeansträngningen under det första året. Om dessa åtgärder inte skulle fungera föreslår kommissionen en total tillåten fångstmängd (TAC) och, genom delegerade akter, ett brett utbud av tekniska bevarandeåtgärder. Dessutom föreslås fredningsområden och fredningstider för hela det geografiska område som förslaget omfattar, med förbud mot att använda trål på ett vattendjup av mindre än 100 meter under perioden 1 maj–31 juli varje år. |
| --- | --- |

2.4

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Med beaktande av de vetenskapliga studier som offentliggjorts på området konstaterar kommittén att problemet med överfiske och den därmed sammanhängande svåra ekologiska krisen är av stor omfattning. EESK instämmer även i behovet av att vidta ytterligare åtgärder för att minska fiskeansträngningarna och fiskeridödligheten för att återställa viktiga bestånd med demersal fisk som överutnyttjas i västra Medelhavet. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kommittén anser dock att detta måste göras proportionellt, utan att äventyra lönsamheten för yrkesfiskarna i Medelhavet som redan under de senaste åren har drabbats av en avsevärd minskning av antalet fiskefartyg och följaktligen arbetstillfällen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Med tanke på fiskebestånden och det planerade datumet för antagandet och ikraftträdandet av detta förslag (inte före halvårsskiftet 2019), anser kommittén dessutom att det blir svårt att uppnå maximalt hållbart uttag (MSY) av alla bestånd senast 2020. Därför skulle kommittén vilja att särskild uppmärksamhet ägnas åt de arter som är mest överexploaterade och i riskzonen för biologisk kollaps (t.ex. kummel och röd mulle), så att dessa mål kan uppnås. Det vore därför lämpligt om mer realistiska och rimliga tidsramar fastställs för uppnåendet av maximalt hållbart uttag av alla arter. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | I samband med bedömningen av fiskebestånden och förslagen till åtgärder för att förbättra dem tycks kommissionen än en gång ha underlåtit att ta hänsyn till andra faktorer och mänsklig verksamhet som påverkar dem, bl.a. klimatförändringarna, försurning, förorening, olje- och gasrelaterad verksamhet, sjöfart, marint avfall, dålig förvaltning av verksamhet vid kusten osv. EESK anser därför att man inte kan lägga ansvaret för fiskbeståndens tillstånd enbart på fiskerisektorn. Man bör tillämpa en ekosystembaserad metod med beaktande av alla de faktorer och verksamheter som nämns ovan. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Å andra sidan anser EESK att man bör erkänna den betydelse som trålfisket har i Medelhavsområdet ur socioekonomisk synpunkt. Ungefär 75 % av fångsten av demersala arter tas med trål. Därför måste man främja lämplig reglering (åtgärder avseende tid och område) och förbättrad selektivitet. Trålen är det enda fiskeredskap i Medelhavet som kan användas för att fånga stora volymer av arter som bl.a. djuphavsräka, blåröd räka, havskräfta, bönsyrseräka, blåvitling, brosme, småfläckig rödhaj, stjärtfenad bläckfisk, teuthida och sepia. Mer selektiva tekniker som ger mindre påverkan finns för vissa arter, t.ex. användning av burar, tinor, garn eller grimgarn. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK erkänner vikten av att effektivt skydda de funktionella områdena för fiskeresurser och de känsliga livsmiljöerna i djupa områden, i synnerhet i de fall där vetenskapliga utlåtanden visar på hög koncentration av ungfisk och lekområden för demersala arter som kummel, havskräfta och räkor. I dessa områden, som är viktiga för fiskbeståndens återhämtning, ska det råda permanent eller tillfälligt förbud mot fiske, i enlighet med artikel 8 i förordningen om den gemensamma fiskeripolitiken om inrättandet av återhämtningsområden för fiskbestånd. Kommittén stöder införandet av fler områden i planen, t.ex. Ebrodeltat, Lionbukten eller de grunda vattnen vid Carloforte. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kommittén anser än en gång att kommissionens förslag leder till en överdriven användning av delegerade akter. Många av de åtgärder som föreslås omfattas av medbeslutandeförfarandet (artiklarna 13, 16 och 18). |
| --- | --- |

3.7

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Kommittén noterar yttrandet från STECF (17-02) om den relativa ineffektiviteten i förvaltningen av fiskeansträngningen när det gäller att minska fiskeridödligheten på ett verksamt sätt. I detta påpekas att drastiska minskningar skulle krävas för återställande av bestånden till hållbara nivåer. EESK vill också uppmuntra en övergång till en förvaltning som bygger på fångstbegränsning (TAC) och som beaktar vetenskapliga utlåtanden, vilket är det enda som kan möjliggöra en effektiv kontroll av fiskeridödligheten. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK anser att man i skäl 5, där det hänvisas till målen för den gemensamma fiskeripolitiken (GFP), bör inkludera social och ekonomisk hållbarhet, utöver miljömässig hållbarhet. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Vad gäller skäl 26, som hör samman med artikel 8, föreslår kommittén att man behåller hänvisningen till antagandet av förvaltningsåtgärder baserade på totala tillåtna fångstmängder (TAC) som långsiktigt önskemål för förvaltningen av flerartsfisken i Medelhavet. Det skulle vara önskvärt att STECF ger råd om de viktigaste bestånd som kan bli föremål för vetenskapliga utlåtanden avseende försiktighets-TAC och MSY. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | I skäl 28 och artikel 11.1 föreslås förbud mot att använda trål på ett vattendjup av mindre än 100 meter under perioden 1 maj–31 juli varje år. EESK anser att denna åtgärd är oproportionerlig och omotiverad. I EU-lagstiftningen och den nationella lagstiftningen finns redan tillräckliga garantier för att undvika att trål används på känsliga havsbottnar. Det finns också grundare områden i Medelhavet där kontinentalsockeln är planare och där den föreslagna fredningen i själva verket skulle göra det omöjligt för många trålare att bedriva fiske. Kommittén förespråkar i stället inrättandet av särskilda fredade områden, vederbörligen motiverade ur vetenskaplig synvinkel, vilket redan föreslås av fiskerisektorn i ett antal EU-länder. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Vad gäller skäl 37, som rör artikel 19, om Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) där åtgärder för tillfälligt upphörande av fiskeriverksamhet föreslås, uppmanar EESK kommissionen att även inbegripa permanent upphörande som kan finansieras genom den befintliga EHFF och dess efterträdare, som ska träda i kraft 2021, eftersom det kommer att krävas en minskning av fiskeansträngningen och fiskekapaciteten, vilket kommer att kräva kompensationsåtgärder för fartygsägare och anställda. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Såsom anges i punkt 3.3 ovan anser kommittén att det i praktiken kommer att bli svårt att uppnå FMSY-intervallen för de berörda bestånden senast 2020 i enlighet med artikel 4.1 utan oacceptabla socioekonomiska konsekvenser för flottan. De fleråriga planerna har lämnats in långt efter ikraftträdandet av förordning (EU) nr 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, på grund av omständigheter utanför fiskerisektorn, och kommittén anser därför att man inte kan förvänta sig att uppnå mål som är omöjliga att uppfylla. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | När det gäller artikel 7.1 anser kommittén att en fiskeansträngningsordning som baseras på antal fiskedagar för trålning är ändamålsenlig. Kommittén anser dock inte att man bör särskilja efter längdklass, vilket föreslås i bilaga I, och inte efter ansträngningsgrupper med avseende på målart, oavsett om det gäller blåröd räka och räkan Aristaeomorpha foliacea på djupt vatten, eller röd mulle, kummel, djuphavsräka och havskräfta på kontinentalsockeln och övre delen av kontinentalbranten. EESK anser att det är lämpligare att förvaltningen sker för samtliga trålare efter förvaltningsenheter (geografiska delområden), utan att särskilja efter längdklass eller djup, eftersom detta är en artificiell uppdelning. I praktiken kan ingen sådan uppdelning göras eftersom trålarna under en och samma fiskeresa kan fånga både sådana arter som finns på kontinentalsockeln och sådana som finns på djupare vatten. Det är viktigt att förvaltningen utförs oberoende för varje förvaltningsenhet, med särskilda åtgärder för att återställa arter i varje förvaltningsenhet, utan hänsyn till situationen för arterna i andra förvaltningsenheter. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | För att undvika att företagen når en kritisk punkt i fråga om lönsamhet anser kommittén att man när det gäller referensvärdet i artikel 7.4 också borde överväga ett minsta antal dagar som inte bör kunna minskas ytterligare. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Kommittén ställer sig i stort bakom förslaget om att tillåta högst tolv timmar per fiskedag, fem fiskedagar per vecka eller motsvarande, i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 9.3. EESK rekommenderar dock att man tillåter vissa undantag för avlägsna fiskeområden eller fiske på öppet hav i Medelhavet, vederbörligen motiverade och med särskilt tillstånd, där längre restid kan tillåtas (utan ökning av antalet fisketimmar), något som redan är fallet i vissa länder. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | I artikel 9.5 bör man lämna möjligheten öppen att byta ut kapaciteten mellan de olika förvaltningsområdena, om en förbättring av tillståndet för resurserna möjliggör detta (i enlighet med de kriterier som redan fastställts i lagstiftningen om övergripande kapacitetstak). |
| --- | --- |

4.10

Bryssel den 11 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Rådets förordning (EG) nr 1967/2006 av den 21 december 2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 och om upphävande av förordning (EG) nr 1626/94 (EUT L 409, 30.12.2006, s. 11).

1

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/107 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/107

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om kvaliteten på dricksvatten (omarbetning)

[COM(2017) 753 final – 2017/0332 (COD)]

(2018/C 367/21)

| Föredragande: | Gerardo LARGHI |
| --- | --- |

Föredragande:

Gerardo LARGHI

| Remiss | Europaparlamentet, 8.2.2018
  Rådet, 28.2.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 13.2.2018 |
| Ansvarig facksektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av facksektionen | 26.6.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 12.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 161/1/2 |

Remiss

Europaparlamentet, 8.2.2018

Rådet, 28.2.2018

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Beslut av EESK:s plenarförsamling

13.2.2018

Ansvarig facksektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av facksektionen

26.6.2018

Antagande vid plenarsessionen

12.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

161/1/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens förslag till uppdatering av dricksvattendirektivet, och ställer sig till största delen bakom dess struktur, mål och åtgärder. Kommittén noterar med tillfredsställelse att för första gången har en lagstiftningsprocess inledd med ett europeiskt medborgarinitiativ slutförts, med respekt för dess allmänna önskemål. Kommittén påpekar också att det dricksvatten som tillhandahålls i EU till mer än 99 % uppfyller kraven i det nuvarande direktiv 98/83/EG. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | I linje med sitt tidigare yttrande (1) beklagar EESK att man i förslaget till direktiv inte uttryckligen erkänner allas rätt till dricksvatten och sanitet, såsom begärts av initiativet Right2Water och som görs i FN:s mål för hållbar utveckling (2). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK anser att den modell som Världshälsoorganisationen (WHO) föreslår och som grundar sig på minsta mängder vatten per person och dag utgör ett bra alternativ. Det är viktigt att man i denna fråga bibehåller en helhetssyn (3) genom att integrera lagstiftningen i fråga om hållbarhet och cirkulär ekonomi samt de miljömässiga, ekonomiska och sociala dimensionerna (4). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK anser att kommissionen bör godta de parametervärden som WHO föreslår, behålla den undantagsmekanism som gäller för närvarande och ompröva automatiken enligt artikel 12 i direktivet. Detta förslag syftar till att säkerställa högsta möjliga kvalitetsstandarder tillsammans med fastställandet av protokoll som tillämpas när det uppstår en verklig risk för användarna. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK ser positivt på införandet av bestämmelser för medlemsstaterna för att främja tillgången till dricksvatten för utsatta grupper och dem som bor på isolerade orter eller i missgynnade eller avlägset belägna landsbygdsområden. Det exakta genomförandet av åtgärderna bör dock i enlighet med subsidiaritetsprincipen fastställas tillsammans med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK gläder sig åt att försiktighetsprincipen och principen om att ”förorenaren betalar” (5) har antagits, och stöder genomförandet av kommunikationskampanjer för att uppmuntra en mer utbredd och välinformerad användning av offentligt vatten. Vi rekommenderar att man använder alla tillgängliga instrument och inte bara dem på nätet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK konstaterar att direktivet innehåller betydande nyheter vad gäller övervakning och öppenhet i fråga om information. I syfte att öka användarnas medvetenhet om vikten av att konsumera kranvatten, rekommenderas det dock att informationen ska vara klar och begriplig. EESK betonar den viktiga roll som små och medelstora företag spelar inom vattenförsörjning. För att undvika administrativa bördor för små och medelstora företag måste rollerna vara proportionerliga. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK anser att det är viktigt att övervaka vattenförsörjningskällorna i enlighet med direktiv 2000/60/EG, och vid behov skapa vattenreserver för att hantera akuta situationer, undersöka nya idéer till alternativa källor såsom regnvatten och sörja för en mer rationell användning av grundvattnet för att begränsa slöseriet. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK anser att vatten för hushållsbruk bör falla inom den cirkulära ekonomin och att det är viktigt att kommissionens direktiv låter det ingå i detta sammanhang och därmed fastställer nya regler för produktionen, återvinningen och återanvändningen av avloppsvatten. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK befarar att merkostnaderna för kontrollerna samt moderniseringen och uppgraderingen av distributionsnätet kan komma att övervältras enbart på slutkonsumenterna och inte fördelas även mellan de offentliga myndigheterna och leveransföretagen. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK hoppas att medlemsstaterna ska införa anpassade tariffer för vattenavgifter för mindre bemedlade personer eller personer som lever under fattigdomsgränsen samt för dem som bor i missgynnade landsbygdsområden. Samtidigt rekommenderar kommittén att man ska vidta åtgärder för att motverka användningen av oproportionerligt mycket vatten, och därigenom främja goda beteenden i stället. Detta bör även gälla för vattenanvändning inom industri och jordbruk. EESK framhåller behovet av att underhålla vattenförsörjningsnätet på ett ändamålsenligt sätt. Detta bör minska skillnaden mellan pumpade volymer och fakturerade volymer i syfte att bekämpa slöseri. För att säkerställa solidaritet med låginkomsttagare är det också grundläggande att behålla gradvis sänkta tariffer för stora användare, viket skulle kunna bidra till att minska de fasta kostnaderna. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK anser att vatten är en grundläggande kollektiv nyttighet. Därför får grundvatten, avrinningsområden och stora naturliga vattenförekomster inte längre privatiseras, eller bör under alla omständigheter förbli offentligt tillgängliga. För att säkerställa tillgången till dricksvatten för alla kan medlemsstaterna låta privata aktörer delta i distributionen av vatten för hushållsbruk och industriellt bruk. De privata aktörerna bör emellertid ha en stödjande och inte dominerande roll i förhållande till offentligrättsliga aktörer. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK begär att man i framtiden ska göra åtskillnad mellan erkännandet av rätten till vatten och hälsoskyddet. |
| --- | --- |

1.13

2.   Bakgrund

| 2.1 | Dricksvatten är en grundläggande tillgång som är avgörande för alla människors hälsa, välbefinnande och värdighet. Alla människors livskvalitet samt den ekonomiska och produktiva verksamheten påverkas i hög grad av tillgången på vatten och störningar i vattnets kretslopp. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | För närvarande är ca 40 % av världens befolkning beroende av gränsöverskridande avrinningsområden för sin vattenförsörjning, och 2030 skulle ca 2 miljarder människor kunna leva i områden med vattenbrist. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU hör visserligen utan tvekan till de bästa när det gäller att förvalta dricksvattnet, men ändå har två miljoner EU-medborgare inte tillgång till säkert, rent och billigt vatten. Det dricksvatten som tillhandahålls uppfyller dock till mer än 99 % kraven i direktiv 98/83/EG. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kvaliteten på vattnet påverkar livsmedelskedjan, och därför måste det i enlighet med förordning (EG) nr 178/2002 finnas rent vatten i alla led av livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Många faktorer, såsom den ökande världsbefolkningen, det växande behovet av vatten för användning inom hushåll, industri och jordbruk, föroreningarna och klimatförändringarna skapar nya utmaningar i fråga om försörjning med, tillgång till samt förvaltning och återvinning av vatten. Detta gör att man måste uppdatera den nuvarande lagstiftningen, bl.a. direktiv 98/83/EG. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | År 2013 samlade det europeiska medborgarinitiativet Right2Water in mer än 1,8 miljoner underskrifter med syftet att anpassa den gällande lagstiftningen till de nya utmaningarna. I grunden begärde man att allas rätt till tillgång till dricksvatten och sanitet skulle erkännas (6). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Europaparlamentet (7) och EESK (8) stödde starkt detta initiativ, som bygger på FN:s Agenda 2030 (9). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Med anledning av initiativet Right2Water inledde kommissionen ett offentligt samråd (10), följt av ett formellt samråd med alla berörda parter, vilket bl.a. ledde fram till översynen av direktiv 98/83/EG inom ramen för Refit-programmet. Tillgången till dricksvatten av god kvalitet samt effektiv förvaltning av det utgör en av hörnstenarna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, systemet för förebyggande hälsovård och försörjningen med säkra livsmedel, och kan med återanvändning av vatten ingå i handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (11). |
| --- | --- |

2.8

3.   Sammanfattning av kommissionens förslag

| 3.1 | De pelare som fastställs i direktivet är en uppdatering av förteckningen över parametrar, införande av en riskbaserad metod, förbättrade regler om öppenhet och konsumenternas tillgång till aktuell information, förbättrad öppenhet och tillgång till uppgifter, förbättring av den fria handeln med material i kontakt med dricksvatten samt tillgång till dricksvatten för alla. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | I förslaget föreskrivs en höjning av de parametrar som gäller för dricksvatten delvis i linje med WHO:s specifika rekommendationer (12) för att se till att det är hälsosamt, förstärkta kontroller av patogener och Legionella, nya kemiska parametrar och parametrar för hormonstörande ämnen samt strängare gränsvärden för bly och krom. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Medlemsstaterna ska säkerställa att leveranser, beredning och distribution av dricksvatten omfattas av en riskbaserad metod i fråga om farorna i samband med vattenförekomster som används för uttag av dricksvatten, försörjning och fastighetsinstallationer (i det sistnämnda fallet ska bedömningarna utföras vart tredje år, medan försörjningsriskbedömningarna ska utföras vart sjätte år). |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Medlemsstaterna har möjlighet att anta kompletterande kontroller för ämnen eller mikroorganismer för vilka inga parametrar har fastställts. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Den nya riskbaserade metoden kompletterar principen om att ”förorenaren betalar”. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.4 | Genom förslaget införs bestämmelser för att minska de rådande skillnaderna och harmonisera standarderna för material i kontakt med vatten, som för närvarande utgör ett hinder för den fria handeln. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Medlemsstaterna uppmanas att trygga tillgången till vatten för alla, med särskild uppmärksamhet åt utsatta och marginaliserade grupper, höja kvaliteten på tjänsten där den redan erbjuds, sörja för överkomliga kostnader för hushållsvatten samt inleda kampanjer för att stimulera användningen av dricksvatten och informera allmänheten om kvaliteten på dricksvattnet i hemregionen och om åtgärderna för kontroll, uppsamling och bortskaffande av avloppsvatten. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | De nya kostnaderna kommer till största delen att bäras av vattenleverantörerna, medan konsumenterna skulle få en mycket marginell ökning av sina hushållskostnader. Under alla omständigheter medför direktivet ingen risk för oöverkomliga kostnader för dricksvatten. Utgifterna per hushåll skulle kunna öka med 0,73–0,76 %, dvs. 7,90–10,40 euro per år, men den högre kvaliteten på hushållsvattnet skulle kunna övertyga människor att sluta konsumera buteljerat vatten. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | De arbetstillfällen som eventuellt går förlorade skulle kunna kompenseras genom en ökning av sysselsättningen i vattenförsörjningssektorn och besparingar i fråga om förpackningar och plaståtervinning. Arbetstillfällena bör framför allt skapas där försörjningskällorna befinner sig. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Man förväntar sig positiva effekter för de små och medelstora företagen, särskilt de som ägnar sig åt analys och beredning av vatten. De administrativa kostnaderna för nationella myndigheter bedöms som försumbara eller minskande. |
| --- | --- |

3.8

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK ägnar stor uppmärksamhet åt kommissionens förslag om att uppdatera dricksvattendirektivet. I synnerhet välkomnar kommittén att för första gången en lagstiftningsprocess inledd med ett europeiskt medborgarinitiativ har slutförts, med respekt för dess allmänna önskemål. Det påpekas dock att mer än 99 % av det vatten som tillhandahålls i EU uppfyller kraven i direktiv 98/83/EG och håller högsta kvalitet (13). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kommittén beklagar dock att man i förslaget till direktiv inte tydligt erkänner allas rätt till dricksvatten och sanitet, såsom begärts av medborgarinitiativet Right2Water och fastställs i resolutionen från FN:s generalförsamling av den 25 september 2015, ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”, och i målen för hållbar utveckling (mål nr 6: ”Uppnå allmän och rättvis tillgång till säkert och ekonomiskt överkomligt dricksvatten för alla”). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK ställer sig bakom kommissionens val av direktiv som instrument, eftersom det med hänsyn till subsidiariteten bäst motsvarar de särskilda behoven och problemen på nationell och lokal nivå, dock förutsatt att man alltid intar en helhetssyn som i synnerhet omfattar all annan lagstiftning i fråga om hållbar utveckling och cirkulär ekonomi, i syfte att säkerställa en dricksvattenförsörjning av hög kvalitet. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK föreslår att medlemsstaterna i enlighet med subsidiariteten kan vidta specifika åtgärder för att främja tillgången till dricksvatten för utsatta och marginaliserade grupper. Kommittén hyser dock allvarliga tvivel beträffande kombinationen av avskaffandet av det för närvarande gällande systemet med undantag på nationell nivå och införandet av automatiska mekanismer enligt artikel 12 i direktivet. Dessa åtgärder beaktar nämligen inte i tillräcklig utsträckning de territoriella särdragen och skulle kunna ge upphov till plötsliga avbrott i försörjningen utan att det föreligger någon verklig fara för människors hälsa. I detta syfte uppmanar kommittén till att lägga större vikt vid de tendenser som konstateras i fråga om vattnets sammansättning snarare än vid enskilda, enstaka uppgifter. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kommittén ställer sig positiv till anordnandet av omfattande kommunikationskampanjer för att upplysa medborgarna om de nya reglerna för hälsoskydd och för att främja en mer utbredd och välinformerad användning av offentligt vatten. Dessa kampanjer bör genomföras även med hjälp av icke-digitala verktyg så att alla delar av befolkningen görs delaktiga. Kommissionen bör överväga ekonomiska åtgärder till förmån för återvinningskampanjer samt finansiering till dem som köper hushållsapparater med låg vattenförbrukning. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK stöder förslaget om att förenhetliga de gällande bestämmelserna om material i kontakt med dricksvatten. I synnerhet anser kommittén att denna åtgärd skulle kunna bidra till betydande stordriftsfördelar på den inre marknaden och framsteg på hälsoområdet. |
| --- | --- |

4.6

5.   Särskilda kommentarer

| 5.1 | EESK betraktar erfarenheterna med initiativet Right2Water som en viktig fallstudie som kommissionen måste beakta i syfte att stärka det europeiska medborgarinitiativet som instrument. I synnerhet vill kommittén framhålla att detta är det första och enda initiativ som nått ända fram, vilket visar på att instrumentet är alltför komplext både i fasen med organisationskommitténs presentation och insamling av stödförklaringar och i kommissionens uppföljningsfas (14), något som delvis redan erkänts i det nyligen framlagda förslaget till förordning COM(2017) 482. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Kommittén anser att WHO:s modell, som grundar sig på minsta mängder vatten per person och dag, skulle kunna vara ett bra alternativ (15). EESK anser att det är mycket viktigt att EU leder kampen mot den globala vattenfattigdomen. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | I enlighet med Världshälsoorganisationens (WHO) riktlinjer är det viktigt att utforma en politik som syftar till att förbättra tillgången till dricksvatten på grundval av följande indikatorer:






  — | Säkert: eventuella spår av patogena mikroorganismer och kemiska ämnen får inte överstiga godtagbarhetströskeln eller medföra radiologiska risker. |
| --- | --- | --- |

5.3

—

Säkert: eventuella spår av patogena mikroorganismer och kemiska ämnen får inte överstiga godtagbarhetströskeln eller medföra radiologiska risker.

| — | Godtagbart: vattnets färg, lukt och smak måste vara godtagbara. |
| --- | --- |

—

Godtagbart: vattnets färg, lukt och smak måste vara godtagbara.

| — | Åtkomligt: alla har rätt till vatten och sanitet som är fysiskt åtkomliga inom eller i omedelbar närhet till hemmet, skolan, arbetsplatsen eller vårdinrättningen. |
| --- | --- |

—

Åtkomligt: alla har rätt till vatten och sanitet som är fysiskt åtkomliga inom eller i omedelbar närhet till hemmet, skolan, arbetsplatsen eller vårdinrättningen.

| — | Ekonomiskt överkomligt: Enligt FN:s utvecklingsprogram (UNDP) bör kostnaderna för vattnet inte överstiga 3 % av hushållets inkomster. |
| --- | --- |

—

Ekonomiskt överkomligt: Enligt FN:s utvecklingsprogram (UNDP) bör kostnaderna för vattnet inte överstiga 3 % av hushållets inkomster.

| 5.4 | Kommittén är oroad över risken för att konsumenternas kostnader ska öka, och upprepar sin begäran om att alla medborgares rätt till dricksvatten till rimliga priser ska erkännas. Med sikte på ökad öppenhet uppmanas medlemsstaterna och kommissionen därför att övervaka prisutvecklingen. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESK anser att uppdateringen av direktivet skulle kunna skapa möjligheter och nya arbetstillfällen i många små och medelstora företag, särskilt de som ägnar sig åt analys och kontroll av vatten, underhåll och nya anläggningar. Kommittén noterar emellertid att kommissionen knappt har beaktat om det finns tillräckligt många arbetstagare med lämplig kompetens som har kapacitet att möta de nya utmaningar som sektorn står inför. EESK betonar den viktiga roll som små och medelstora företag spelar inom vattenförsörjning. För att undvika administrativa bördor för små och medelstora företag måste rollerna vara proportionerliga. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EESK varnar för de risker som direktivet skulle kunna orsaka i sektorn för framställning av mineralvatten, med stora konsekvenser för sysselsättningen. Kommissionen behandlar inte denna risk i tillräcklig utsträckning, både vad gäller stöd till företag vid en eventuell industriell omvandling och vad gäller eventuellt stöd till arbetstagare vid arbetslöshet och omskolning med sikte på återintegrering på arbetsmarknaden. EESK anser att dessa frågor måste hanteras på europeisk nivå med hjälp av alla tillgängliga verktyg, bl.a. den sociala dialogen. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EESK anser att det är viktigt att övervaka vattenförsörjningskällorna i enlighet med direktiv 2000/60/EG, och vid behov skapa vattenreserver för att hantera akuta situationer, undersöka nya idéer till alternativa källor såsom regnvatten eller avsaltning och sörja för en mer rationell användning av grundvattnet för att begränsa slöseriet. |
| --- | --- |

5.7

Bryssel den 12 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EESK:s yttrande om ”Vatten och sanitet är en mänsklig rättighet” (EUT C 12, 15.1.2015, s. 33), punkt 1.8.

1

(2)  Resolution från FN:s generalförsamling av den 25 september 2015, ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”. Mål nr 6: ”Uppnå allmän och rättvis tillgång till säkert och ekonomiskt överkomligt dricksvatten för alla”.

2

(3)  EESK:s yttrande om ”Europeiska innovationspartnerskapet om vatten” (EUT C 44, 15.2.2013, s. 147), punkt 1.2.

3

(4)  EESK:s yttrande om ”Integration av vattenpolitiken i övrig EU-politik” (EUT C 248, 25.8.2011, s. 43), punkt 1.1.

4

(5)  EESK:s yttrande om ”Strategi för att skydda Europas vattenresurser” (EUT C 327, 12.11.2013, s. 93), punkt 1.5.

5

(6)  www.right2water.eu

6

(7)  Europaparlamentets resolution av den 8 september 2015 om uppföljning av det europeiska medborgarinitiativet Right2Water.

7

(8)  EESK:s yttrande om ”Vatten och sanitet är en mänsklig rättighet” (EUT C 12, 15.1.2015, s. 33).

8

(9)  Resolution från FN:s generalförsamling av den 25 september 2015, ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”. Mål nr 6: ”Uppnå allmän och rättvis tillgång till säkert och ekonomiskt överkomligt dricksvatten för alla”.

9

(10)  Kommissionen mottog fler än 5 900 svar och höll därefter formella möten för att diskutera öppenhet och riktmärkning.

10

(11)  COM(2017) 614 final.

11

(12)  Samarbetsprojekt om dricksvattenparametrar inom WHO:s regionala kontor för Europa ”Support to the revision of Annex I Council Directive 98/83/EC on the quality of water intended for human consumption (Drinking Water Directive) Recommendation”, 11 september 2017.

12

(13)  COM(2016) 666.

13

(14)  EESK:s yttrande om ”Det europeiska medborgarinitiativet” (EUT C 237, 6.7.2018, s. 74).

14

(15)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/FactSheet35en.pdf

15

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/112 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/112

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförandet och driften av toppdomännamnet .eu och om upphävande av förordning (EG) nr 733/2002 och kommissionens förordning (EG) nr 874/2004

[COM(2018) 231 final – 2018/0110 (COD)]

(2018/C 367/22)

| Föredragande: | Philippe DE BUCK |
| --- | --- |

Föredragande:

Philippe DE BUCK

| Remiss | Europaparlamentet, 28.5.2018
  Rådet, 5.6.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 172 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av facksektionen | 28.6.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 11.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 133/1/0 |

Remiss

Europaparlamentet, 28.5.2018

Rådet, 5.6.2018

Rättslig grund

Artikel 172 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av facksektionen

28.6.2018

Antagande vid plenarsessionen

11.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

133/1/0

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK stöder målen i förslaget till förordning om genomförandet och driften av toppdomännamnet .eu och om upphävande av förordning (EG) nr 733/2002 och kommissionens förordning (EG) nr 874/2004. Syftet är å ena sidan att ta itu med föråldrade bestämmelser och å andra sidan att kunna reagera snabbare på framtida utveckling. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK vill understryka att på grund av betydelsen av en nätidentifierare för medborgare, företag och organisationer i EU bör domänen .eu betraktas som en tjänst av allmänt intresse. Detta är anledningen till att man bör överväga ett krav om att registreringsenheten måste vara en ideell organisation som endast handhar den operativa förvaltningen av domännamnet, och att eventuella överskott måste föras över till EU:s budget. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK noterar att registreringsenheten utses genom ett öppet anbudsförfarande, men vill betona att allt bör göras för att se till att .eu fungerar utan avbrott. Ett öppet anbudsförfarande skulle kunna ha negativa effekter på stabiliteten för den berörda personalen, på stabila förbindelser med de många ombuden och på förtroendet till domännamnet samt dess anseende. Samtliga urvalskriterier bör därför fastställas klart och tydligt i god tid i förväg, särskilt om registreringsenheten får eller inte får vara ett kommersiellt företag. Under alla omständigheter begär kommittén att hela processen ska vara helt öppen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommissionen bör fastställa om registreringsenheten måste vara en ideell organisation eller inte. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén stöder inrättandet av ett flerpartsråd och vill vara företrädd i det. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK stöder utvidgningen av behörighetsvillkoren för fysiska personer när det gäller registrering av ett .eu-domännamn. Hemvist i en av EU:s medlemsstater är inte längre ett krav. Att göra det tillåtet för alla EU-medborgare att registrera ett .eu-domännamn (oavsett i vilket land de har sin hemvist) kommer inte bara att stärka EU:s profil utan även tydligt visa på samhörighet med EU. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Brexit kommer att få konsekvenser för behörighetskriterierna när, och om, Förenade kungariket lämnar EU, eller när en eventuell övergångsperiod tar slut. Alla organ som hanterar förvaltningen av och de operativa ansvarsområdena för .eu-domännamnet bör förbereda sig på nya förhållanden, och berörda innehavare av .eu-domännamn bör informeras i god tid om återkallade rättigheter. Realistiska tidsfrister bör fastställas. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK efterlyser en smidig övergångsperiod med den nuvarande operatören. Eftersom avtalet med den nuvarande registreringsenheten, dvs. EURid, löper ut i oktober 2019, och det är troligt att den nya förordningen och kommissionens genomförandeakter inte kommer att vara helt genomförbara vid den tidpunkten, krävs en övergångsperiod. Detta innebär att avtalet med EURid antingen måste förlängas eller omförhandlas. Eftersom avtalet kan behöva ändras anser EESK att förhandlingarna bör inledas så tidigt som möjligt för att förhindra störningar i driften av .eu-domännamnet. |
| --- | --- |

1.8

2.   Inledning

| 2.1 | Toppdomänen .eu är domännamnet för Europeiska unionen och dess medborgare. Den tillskrivs EU och förvaltas av Europeiska kommissionen. Toppdomänen .eu inrättades genom förordning (EG) nr 733/2002 om inrättande och driften av toppdomänen .eu. Den omfattas också av bestämmelserna i förordning (EG) nr 874/2004, och efterföljande ändringar, om allmänna riktlinjer för inrättandet och driften av toppdomänen .eu och allmänna principer för registrering. Toppdomänen .eu delegerades av ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers) i mars 2005 och lanserades i april 2006 efter en period av stegvis registrering (”sunrise period”) i december 2005. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Toppdomänen .eu inrättades i syfte att stärka Europeiska unionens och dess medborgares internetidentitet, främja bilden av EU i de globala informationsnäten och öka synligheten för EU:s inre marknad på internets virtuella marknadsplats. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | I linje med målen för strategin för den digitala inre marknaden gör .eu-toppdomänen det möjligt för EU:s företag och medborgare att bedriva e-handel och ökar deras deltagande på den inre onlinemarknaden. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Registreringsenheten för toppdomänen .eu är en organisation som valts ut av kommissionen för en femårsperiod på grundval av ett öppet anbudsförfarande. Sedan starten har den förvaltats av EURid, en ideell organisation, som bedriver verksamheten enligt avtal för kommissionen. Det nuvarande avtalet med EURid löper ut i oktober 2019. Fram till nu har domänen .eu förvaltats väl. EURid har fått ett pris för bästa registreringsenhet på grundval av en enkät bland ombud. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | .eu-domännamnen kan registreras via ett nätverk av ”ackrediterade ombud”. För närvarande kan ett .eu-domännamn enbart registreras av en fysisk person, ett företag eller en organisation (”den som ansöker om registrering”) som har sin hemvist eller är etablerad i Europeiska unionen, Island, Liechtenstein eller Norge (”hemvistkrav”). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Vissa namn med anknytning till geografiska begrepp är reserverade. Dessa reservationer kan införas av EU:s institutioner, medlemsstaterna, EES-länder och länder som befinner sig i anslutningsfasen till EU samt av EURid. I förordning (EG) nr 1654/2005 finns en förteckning över reserverade namn (t.ex. ”republicaportuguesa” och ”hrvatska”). I den anges även att namnen i förteckningen i bilagan till förordningen endast får reserveras eller registreras som huvuddomännamn direkt under toppdomänen .eu. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Toppdomänen .eu är en av de största internationella toppdomänerna. Enligt kommissionens uppgifter finns det över 3,8 miljoner registreringar. Det är den fjärde största toppdomänen på europeisk nivå efter .de, .uk och .nl. Det finns över 700 ackrediterade ombud i hela världen. Tillväxttakten för .eu-registreringar sedan lanseringen är betydande. De senaste två åren har den dock börjat minska. Fler registreringar förnyas (80 %) än det allmänna genomsnittet (70–75 %). Användningen av mobilappar, sökmotorer och sociala medier för åtkomst till onlineinnehåll minskar dessutom domännamnens synlighet, vilket sätter press på traditionella domännamn. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Sedan .eu-förordningarna antogs har onlinemiljön och EU:s politiska och juridiska kontext genomgått stora förändringar. I och med den snabba framväxten av nya generiska toppdomäner (t.ex. .top, .trade, .club och .xyz) har konkurrensen på domännamnsområdet ökat väsentligt. Detta har i sin tur påverkat dynamiken mellan registreringsenheter och ombud. De senare har nu mer befogenhet att besluta om vilka registreringsenheter som får bättre synlighet när de erbjuder domännamn till sina kunder. Samtidigt har förvaltningen av internet och det dynamiska toppdomänekosystemet genomgått betydande tekniska förändringar. Operatören för .eu-toppdomänens registreringsenhet måste hantera alltmer komplexa kvalitetskrav. |
| --- | --- |

2.8

| 2.8.1 | Dessutom har uppkomsten och ökningen av plattformar för sociala medier förändrat efterfrågan på unika nätidentifierare. Unika nätidentifierare är alla typer av teckensträngar (domäner, användarnamn) som möjliggör en närvaro på nätet. Enskilda personer och små och medelstora företag har billiga och enkla alternativ för att fastställa sin närvaro på nätet. Detta har en betydande inverkan på domännamnsmarknaden. |
| --- | --- |

2.8.1

| 2.9 | Enligt kommissionen är de största problemen som bör åtgärdas i den nuvarande ramen följande: |
| --- | --- |

2.9

| 2.9.1 | Toppdomänen .eu styrs av en föråldrad och rigid rättslig ram som inte kan uppdateras på ett enkelt sätt. Förordningarna innehåller mycket detaljerade bestämmelser som kanske inte är relevanta längre, och som inverkar på den dagliga förvaltningen av .eu-domänen. Den har inte den flexibilitet som krävs för att effektivt hantera en domännamnsystemmarknad som snabbt förändras. |
| --- | --- |

2.9.1

| 2.9.2 | Den nuvarande strukturen erbjuder inte optimala förvaltningsformer när det gäller tillsyn och ansvarsskyldighet gentemot operatören för registreringsenheten. Den är inte anpassad till flerpartskaraktären hos förvaltningen av internet och ger inte kommissionen tillräckliga tillsynsbefogenheter gentemot registreringsenhetens operatör. |
| --- | --- |

2.9.2

| 2.9.3 | De nuvarande reglerna låter inte registreringsenheten för .eu-toppdomänen själv sälja .eu-domännamn direkt till kunderna. Detta kan göra det svårare för den att marknadsföra sina tjänster på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

2.9.3

3.   Sammanfattning av kommissionens förslag

| 3.1 | De viktigaste delarna i det nya förslaget är följande: |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | En rättslig ram som kommer att omfatta följande:







  — | Principbaserade, flexibla och framtidssäkrade förordningar. |
| --- | --- | --- |

3.1.1

—

Principbaserade, flexibla och framtidssäkrade förordningar.

| — | Kommittéförfaranden som är begränsade till de viktigaste aspekterna av förvaltningen av .eu-toppdomänen, t.ex. urvalskriterier för registreringsenhetens operatör och reserverade domännamn. |
| --- | --- |

—

Kommittéförfaranden som är begränsade till de viktigaste aspekterna av förvaltningen av .eu-toppdomänen, t.ex. urvalskriterier för registreringsenhetens operatör och reserverade domännamn.

| — | Ett avtal mellan kommissionen och registreringsenhetens operatör som specificerar samtliga relevanta principer och förfaranden. Det omfattar riktlinjer och förfaranden för hanteringen av domännamn som bilaga. Detta innebär att eventuella tekniska ändringar i framtiden kommer att innebära en revidering av avtalet. |
| --- | --- |

—

Ett avtal mellan kommissionen och registreringsenhetens operatör som specificerar samtliga relevanta principer och förfaranden. Det omfattar riktlinjer och förfaranden för hanteringen av domännamn som bilaga. Detta innebär att eventuella tekniska ändringar i framtiden kommer att innebära en revidering av avtalet.

| 3.1.2 | Förbättringar när det gäller förvaltningen av .eu-toppdomänen genom följande:







  — | Ett rådgivande organ, flerpartsrådet, som ska ge kommissionen bistånd och råd om det korrekta genomförandet av förordningen och driften av .eu-domänen. |
| --- | --- | --- |

3.1.2

—

Ett rådgivande organ, flerpartsrådet, som ska ge kommissionen bistånd och råd om det korrekta genomförandet av förordningen och driften av .eu-domänen.

| — | Nya tillsynsbefogenheter för kommissionen gentemot registreringsenheten i syfte att säkerställa bättre tillsyn av .eu-toppdomänens organisation, administration och drift samt kontrollera att registreringsenheten agerar i enlighet med förordningen. Registreringsenheten kommer att granskas vartannat år av en extern revisor. |
| --- | --- |

—

Nya tillsynsbefogenheter för kommissionen gentemot registreringsenheten i syfte att säkerställa bättre tillsyn av .eu-toppdomänens organisation, administration och drift samt kontrollera att registreringsenheten agerar i enlighet med förordningen. Registreringsenheten kommer att granskas vartannat år av en extern revisor.

| 3.1.3 | Utvidgning av de nuvarande behörighetskriterierna för registrering av .eu-domännamn:







  — | EU-medborgare som är bosatta i tredjeländer kommer att ha rätt att registrera en .eu-domän. Fysiska personer och företag från tredjeländer som är baserade i Europeiska unionen (med hemvist respektive driftsställe) har likaså rätt att registrera en .eu-domän. |
| --- | --- | --- |

3.1.3

—

EU-medborgare som är bosatta i tredjeländer kommer att ha rätt att registrera en .eu-domän. Fysiska personer och företag från tredjeländer som är baserade i Europeiska unionen (med hemvist respektive driftsställe) har likaså rätt att registrera en .eu-domän.

| 3.1.4 | Avskaffande av de strikta förbuden avseende vertikal separering:







  — | Kommissionen skulle kunna utvidga omfattningen av registreringsenhetens tjänster (försäljning av domännamn till slutanvändare och direkta registreringar av domännamn på registreringsenhetens webbplats) utan att detta påverkar tillämpningen av reglerna om sund konkurrens. |
| --- | --- | --- |

3.1.4

—

Kommissionen skulle kunna utvidga omfattningen av registreringsenhetens tjänster (försäljning av domännamn till slutanvändare och direkta registreringar av domännamn på registreringsenhetens webbplats) utan att detta påverkar tillämpningen av reglerna om sund konkurrens.

| 3.2 | Kommissionen kommer att övervaka tillämpningen av förordningen och lämna en rapport om sin utvärdering senast fem år efter den dag då förordningen börjar tillämpas. Vidare kommer .eu-toppdomänens utveckling att övervakas regelbundet genom en rapport om domännamnets genomförande, ändamålsenlighet och drift tre år efter det att ovannämnda utvärderingsrapport har lämnats in och därefter vart tredje år. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Förslaget överensstämmer med målen för strategin för den digitala inre marknaden, vilka inbegriper att främja europeiskt företagande och uppstartsföretag och att samtidigt stärka säkerheten och förtroendet i onlinemiljön. Förordningen bör genomföras i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna på områdena dataskydd, personlig integritet, säkerhet och flerspråkighet. Inbyggt skydd av personuppgifter och dataskydd som standard bör finnas i alla databehandlingssystem och databaser som utvecklas och/eller drivs. |
| --- | --- |

3.3

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | EESK stöder målen i förslaget till förordning om genomförandet och driften av toppdomännamnet .eu och om upphävande av förordning (EG) nr 733/2002 och kommissionens förordning (EG) nr 874/2004. Syftet är å ena sidan att ta itu med föråldrade bestämmelser och å andra sidan att kunna reagera snabbare på framtida utveckling. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK vill understryka att på grund av betydelsen av en nätidentifierare för medborgare, företag och organisationer i EU bör domänen .eu betraktas som en tjänst av allmänt intresse. Detta är anledningen till att man bör överväga ett krav om att registreringsenheten måste vara en ideell organisation som endast handhar den operativa förvaltningen av domännamnet, och att eventuella överskott måste föras över till EU:s budget. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK noterar att registreringsenheten utses genom ett öppet anbudsförfarande, men vill betona att allt bör göras för att se till att .eu fungerar utan avbrott. Ett öppet anbudsförfarande skulle kunna ha negativa effekter på stabiliteten för den berörda personalen, på stabila förbindelser med de många ombuden och på förtroendet till domännamnet samt dess anseende. Samtliga urvalskriterier bör därför fastställas klart och tydligt i god tid i förväg, särskilt om registreringsenheten får eller inte får vara ett kommersiellt företag. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Domännamnsmiljön och domännamnsmarknaden förändras på grund av nya internetaktörer, ökningen av generiska domännamn och den snabba utvecklingen av internetkommunikation bland både företag och privata användare. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESK välkomnar att den nya förordningen är baserad på principer, vilket innebär att enbart de grundläggande och allmänna principerna fastställs i de föreslagna reglerna. Detta innebär att ett antal specifika regleringsaspekter, t.ex. reserverade domännamn och kriterierna för att utse registreringsenheten, kommer att anges i detalj av kommissionen genom genomförandeakter och kommittéförfaranden. Andra mer detaljerade specifikationer som åläggs den utvalda registreringsenheten kommer att förhandlas fram och fastställas som en del av avtalet. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK förordar en mer flexibel hållning vid förhandlingarna om förordningen och avtalet, men begär samtidigt att hela förfarandet för offentliggörande av anbudsinfordran och förhandlingarna om avtalet ska vara helt transparenta från första början och under hela processen. Kandidaterna bör ha en tydlig uppfattning om skyldigheter, villkor och rättigheter när de utarbetar sina anbud samt när de förbereder avtalsförhandlingarna. |
| --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | Till skillnad från den nuvarande förordningen utesluter den nya förordningen inte vertikal integrering, vilket innebär att den utvalda registreringsenheten även kan fungera som ombud och erbjuda .eu-domännamnet på marknaden. EESK skulle kunna godta denna förändring, särskilt i länder och regioner där de som ansöker om registrering har ett begränsat urval av lokala ombud. Detta skulle främja en ökad marknadspenetration för .eu-domännamnet och särskilt dess varianter i andra alfabet. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Enligt det nya förslaget kommer det inte att vara obligatoriskt för den utsedda registreringsenheten att vara en ideell organisation. Om kommissionen bekräftar detta upplägg kommer det, enligt EESK, att utgöra en betydande förändring med stora konsekvenser. Detta beror på att kommersiella enheter kommer att agera annorlunda, eftersom de måste göra vinst på .eu-domännamnet, och de överskott som registreringsenheten genererar kommer inte längre att överföras till EU:s budget. EESK vill att kommissionen klargör detta så snart som möjligt, så att lagstiftningsförfarandet kan genomföras med all relevant information tillgänglig. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | Såsom noteras i konsekvensbedömningen är det värt att betona att Europeiska unionen har dragit nytta av den nuvarande registreringsenhetsstrukturen, eftersom den har gjort det möjligt för kommissionen att stödja en rad projekt och initiativ såsom EuroDIG:s och ICANN:s möten i Bryssel. |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.7 | En viktig nyhet är inrättandet av ett flerpartsråd, som enligt skäl 20 kommer att grundas på en sammanhängande uppsättning globala och inkluderande internetprinciper. Flerpartsrådet kommer enligt artikel 14.2 att bestå av medlemmar från följande sex grupper: medlemsstaternas regeringar, den privata sektorn, civilsamhället, den akademiska världen, internationella organisationer och tekniska aktörer. |
| --- | --- |

4.7

| 4.7.1 | EESK kan helt ställa sig bakom denna strategi eftersom dessa berörda parter, när det gäller internet, kommer att kunna ge EU:s institutioner råd om gemensamma principer, normer, regler, beslutsförfaranden och program som påverkar användningen och utvecklingen av internet. EESK framhåller dock vikten av att tydligare ange att flerpartsrådet inte har i uppgift att ingripa i den operativa förvaltningen av .eu. EESK vill därför uppmana kommissionen att klargöra detta råds roll och ansvarsområde. Tillräckliga finansiella resurser måste tillhandahållas för att detta råd ska kunna fungera väl. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Det tycks logiskt att kommittén, som representant för det organiserade civila samhället och med hänsyn till det viktiga arbete den har utfört (bl.a. när det gäller relevanta frågor såsom digitaliseringen av ekonomin och utvecklingen av e-handel), har de meriter som krävs för att vara representerad i flerpartsrådet. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.8 | EESK välkomnar även att övervakningen av efterlevnaden av de rättsliga skyldigheterna i alla förfaranden som genomförs av registreringsenheten kommer att stärkas genom införandet av en extern granskning vartannat år. Flerpartsrådet kommer dessutom att ge råd om hur och i vilken utsträckning en granskning ska utföras. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESK stöder utvidgningen av behörighetsvillkoren för fysiska personer när det gäller registrering av ett .eu-domännamn. Hemvist i en av EU:s medlemsstater är inte längre ett krav. Att göra det tillåtet för alla EU-medborgare att registrera ett .eu-domännamn (oavsett i vilket land de har sin hemvist) kommer inte bara att stärka EU:s profil utan även tydligt visa på samhörighet med EU. |
| --- | --- |

4.9

5.   Särskilda kommentarer

| 5.1 | Eftersom avtalet med den nuvarande registreringsenheten, dvs. EURid, löper ut i oktober 2019, och det är troligt att den nya förordningen och kommissionens genomförandeakter inte kommer att vara helt genomförbara vid den tidpunkten, krävs en övergångsperiod. Detta innebär att avtalet med EURid antingen måste förlängas eller omförhandlas. Eftersom avtalet kan behöva ändras anser EESK att förhandlingarna bör inledas så tidigt som möjligt för att förhindra störningar i driften av .eu-domännamnet. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESK konstaterar med glädje att system för alternativ tvistlösning kompletteras med möjligheter till tvistlösning online. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Skäl 16 och artikel 11 f gör det möjligt för de behöriga myndigheterna att få tillgång till data hos registreringsenheten i syfte att förebygga, avslöja och lagföra brott. Den nuvarande lydelsen antyder att rättsvårdande myndigheter kan få obegränsad, godtycklig tillgång till registreringsdata. Alla rättsliga skyldigheter att samarbeta med behöriga myndigheter bör också omfatta kontroller och motvikter och begränsningar av sådana skyldigheter. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Artikel 12.1 anger att ”Registreringsenheten ska inrätta och förvalta Whois-databasen i syfte att tillhandahålla tillförlitliga och aktuella registreringsuppgifter om domännamnen under .eu-toppdomänen”. Att uppnå tillförlitliga uppgifter i Whois-databasen är en utmaning i domännamnssystemet (DNS), där uppgifter införs av flera olika aktörer som registreringsenheten har föga faktisk kontroll över. Det är exempelvis normalt ombudet som har ett avtal med slutanvändaren (den som ansöker om registrering). Vissa registreringsenheter genomför visserligen efterhandskontroller för att verifiera uppgifternas tillförlitlighet, men det är inte möjligt för någon registreringsenhet för domännamn att säkerställa att uppgifterna i Whois är 100 % korrekta eller aktuella. Det finns en risk för att en sådan bestämmelse fastställer en orealistisk och ouppnåelig noggrannhetsnivå. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Definitionen av termen ”registreringsenhet” (artikel 2 a) innehåller formuleringen ”samt fördelning av zonfiler för toppdomänen”. Formuleringen är oklar och skulle kunna tolkas så att registreringsenheten är skyldig att offentliggöra sin zonfil. De flesta nationella toppdomänerna (ccTLD) offentliggör inte sina zonfiler av integritets- och it-säkerhetsskäl. Av formuleringen av definitionen bör det framgå att zonfilen inte måste offentliggöras. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Brexit kommer att få konsekvenser för behörighetskriterierna när, och om, Förenade kungariket lämnar EU, eller när en eventuell övergångsperiod tar slut. Alla organ som hanterar förvaltningen av och de operativa ansvarsområdena för .eu-domännamnet bör förbereda sig på nya förhållanden, och berörda innehavare av .eu-domännamn bör informeras i god tid om återkallade rättigheter. Realistiska tidsfrister bör fastställas. |
| --- | --- |

5.6

Bryssel den 11 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/117 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/117

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiven 2006/112/EG och 2008/118/EG vad gäller inkluderingen av den italienska kommunen Campione d’Italia och den italienska delen av Luganosjön i unionens tullområde och i den territoriella tillämpningen av direktiv 2008/118/EG

[COM(2018) 261 final – 2018/0124 (CNS)]

(2018/C 367/23)

| Remiss | Europeiska unionens råd, 29.5.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 113 i EUF-fördraget |
| Ansvarig facksektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande vid plenarsession | 11.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 174/0/2 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 29.5.2018

Rättslig grund

Artikel 113 i EUF-fördraget

Ansvarig facksektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande vid plenarsession

11.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

174/0/2

Eftersom kommittén stöder förslaget, som inte föranleder några särskilda kommentarer, beslutade EESK enhälligt att gå till omröstning utan föregående debatt (artiklarna 50.4 och 56.3).

Bryssel den 11 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/118 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/118

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller perioden för frivillig tillämpning av förfarandet för omvänd betalningsskyldighet på leveranser av vissa varor och tjänster som är känsliga för bedrägerier och mekanismen för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri

[COM(2018) 298 final – 2018/0150(CNS)]

(2018/C 367/24)

| Remiss | Europeiska unionens råd, 11.6.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 113 i EUF-fördraget |
| Ansvarig facksektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande vid plenarsessionen | 11.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 175/1/3 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 11.6.2018

Rättslig grund

Artikel 113 i EUF-fördraget

Ansvarig facksektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande vid plenarsessionen

11.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

175/1/3

Eftersom kommittén stöder förslaget och redan har framfört sin ståndpunkt i denna fråga i sitt yttrande om ”Mervärdesskatt – undantag – omvänd betalningsskyldighet” (1) av den 31 maj 2017, beslutade EESK vid sin 536:e plenarsession den 11 och 12 juli 2018 (sammanträdet den 11 juli 2018) med 175 röster för, 1 röst emot och 3 nedlagda röster att avge ett positivt yttrande om förslaget och hänvisa till ståndpunkterna i ovannämnda dokument.

Bryssel den 11 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 288, 31.8.2017, s. 52.

1

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/119 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/119

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 110/2008 vad gäller nominella mängder för utsläppande på unionsmarknaden av enkeldestillerad shochu som framställts i enkelpanna och buteljerats i Japan

[COM(2018) 199 final – 2018/0097 COD]

(2018/C 367/25)

| Remiss | Europaparlamentet, 2.5.2018
  Europeiska unionens råd, 30.4.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande vid plenarsessionen | 11.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 170/0/5 |

Remiss

Europaparlamentet, 2.5.2018

Europeiska unionens råd, 30.4.2018

Rättslig grund

Artikel 114.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande vid plenarsessionen

11.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

170/0/5

Eftersom kommittén till fullo stöder förslaget, som inte föranleder några särskilda kommentarer, beslutade EESK vid sin 536:e plenarsession den 11 och 12 juli 2018 (sammanträdet den 11 juli) med 170 röster för, inga röster emot och 5 nedlagda röster att avge ett positivt yttrande om förslaget.

Bryssel den 11 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

| 10.10.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 367/120 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 367/120

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Brasilien av utsädesodlingar av foderväxter och stråsäd och om likvärdighet av utsäde av foderväxter och stråsäd som produceras i Brasilien, samt vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Moldavien av utsädesodlingar av stråsäd, köksväxter och olje- och spånadsväxter och om likvärdighet av utsäde av stråsäd, köksväxter och olje- och spånadsväxter som produceras i Moldavien

[COM(2017) 643 final – 2017/0297 (COD)]

(2018/C 367/26)

| Remiss | Europeiska unionens råd, 18.6.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande vid plenarsessionen | 11.7.2018 |
| Plenarsession nr | 536 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 166/0/4 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 18.6.2018

Rättslig grund

Artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande vid plenarsessionen

11.7.2018

Plenarsession nr

536

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

166/0/4

Den 18 juni 2018 beslutade rådet att lämna kompromisstexten 9299/18, som Coreper enades om vid sitt möte den 27 april 2018, till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för hörande med anledning av ändringen av den rättsliga grunden till artikel 43.2 i EUF-fördraget.

Eftersom kommittén redan uttalat sig om det ursprungliga förslagets innehåll i sitt yttrande EESC 2018/00043 (NAT/726) av den 14 februari 2018 (*1), beslutade EESK vid sin 536:e plenarsession den 11 och 12 juli 2018 (sammanträdet den 11 juli) med 166 röster för, inga röster emot och 4 nedlagda röster att inte utarbeta något nytt yttrande i frågan, utan att hänvisa till sin ståndpunkt i ovannämnda dokument.

Bryssel den 11 juli 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(*1)  EUT C 227, 28.6.2018, s. 76.

*1

---