# Den Europæiske Unions C 456/2018

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 456 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 61. årgang18. december 2018 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 456

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

61. årgang18. december 2018

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2018/C 456/01 | Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet — EU-strategien for unge 2019-2027 | 1 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2018/C 456/01

Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet — EU-strategien for unge 2019-2027

1

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2018/C 456/02 | Tilbagetrækning af en fusionsanmeldelse (Sag M.9094 — Amcor/Bemis) (
  1
  ) | 23 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2018/C 456/02

Tilbagetrækning af en fusionsanmeldelse (Sag M.9094 — Amcor/Bemis) (
  1
  )

1

23

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2018/C 456/03 | Bekendtgørelse til visse personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed | 24 |
| 2018/C 456/04 | Bekendtgørelse til de personer, som er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/172/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 270/2011 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Egypten | 25 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2018/C 456/05 | Euroens vekselkurs | 26 |
| 2018/C 456/06 | Meddelelse fra Kommissionen om videreførelse af den særlige ordning for driftsstøtte til lufthavne med op til 700000 passagerer om året, som er fastlagt i retningslinjerne for statsstøtte til lufthavne og luftfartsselskaber | 27 |
| | Revisionsretten |
| 2018/C 456/07 | Særberetning nr. 34/2018 — EU-institutionernes udgifter til kontorlokaler — En del gode forvaltningspraksis, men også forskellige svagheder | 29 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2018/C 456/03

Bekendtgørelse til visse personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

24

2018/C 456/04

Bekendtgørelse til de personer, som er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/172/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 270/2011 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Egypten

25

Europa-Kommissionen

2018/C 456/05

Euroens vekselkurs

26

2018/C 456/06

Meddelelse fra Kommissionen om videreførelse af den særlige ordning for driftsstøtte til lufthavne med op til 700000 passagerer om året, som er fastlagt i retningslinjerne for statsstøtte til lufthavne og luftfartsselskaber

27

Revisionsretten

2018/C 456/07

Særberetning nr. 34/2018 — EU-institutionernes udgifter til kontorlokaler — En del gode forvaltningspraksis, men også forskellige svagheder

29

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 18.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 456/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 456/1

---

Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet

EU-strategien for unge 2019-2027

(2018/C 456/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM ANERKENDER EU-samarbejdet inden for ungdomspolitik frem til 2019. EU har haft et dedikeret samarbejde inden for ungdomspolitik baseret på principperne om aktiv deltagelse og lige adgang til muligheder siden 2002 (1) i synergi med andre politikker målrettet unge såsom uddannelse og beskæftigelse. Samarbejdet har foranlediget politiske og lovgivningsmæssige ændringer i medlemsstaterne og bidrog til kapacitetsopbygning af ungdomsorganisationer,

SOM MINDER OM, at eftersom målet med denne resolution er at etablere en EU-strategi for unge, der kan tackle de udfordringer, som unge står over for i hele Europa, tilbyde dem en fælles og sammenhængende EU-løsning og supplere medlemsstaternes bestræbelser og initiativer i denne henseende, vil et sådant mål bedre kunne nås på EU-plan end af medlemsstaterne alene. Rådet kan derfor vedtage initiativer i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union, med henblik på at nå et sådant mål. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne resolution ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål,

ERKENDER følgende:

1.   Unge spiller en særlig rolle i samfundet og står over for særlige udfordringer

Unge er ivrige efter at tage kontrol over deres liv og gå i dialog med og støtte andre. Når de tager kontrollen, oplever de en række typiske overgange i deres personlige liv og omgivelser fra uddannelse til arbejde, etablering af egen bolig, partnerskaber eller starten på et familieliv. Mange oplever usikkerhed med hensyn til deres fremtid som følge af globalisering og klimaændringer, ny teknologi, demografiske og socioøkonomiske tendenser, populisme, forskelsbehandling, social eksklusion og falske nyheder med endnu ukendte følger for beskæftigelsen, kvalifikationer eller den måde, vores demokratier fungerer på.

Der bør lægges særlig vægt på unge, der risikerer marginalisering på grund af eventuelle kilder til forskelsbehandling såsom etnisk oprindelse, køn, seksuel orientering, handicap, religion, tro eller politisk overbevisning.

Socioøkonomisk eksklusion og demokratisk eksklusion går hånd i hånd (2). Dårligt stillede unge er generelt mindre aktive borgere med mindre tillid til institutioner. Europa har ikke råd til talentspild, social eksklusion eller manglende engagement blandt unge. Unge bør ikke kun konstruere deres eget liv, men også bidrage til positive ændringer i samfundet. For at unge skal kunne udnytte fordelene ved EU-aktioner, skal disse afspejle deres ambitioner, kreativitet og talenter samt imødekomme deres behov. Til gengæld beriger unge EU's ambitioner: Ifølge EU-ungdomsrapporten (3) er denne generation den bedst uddannede nogensinde og navnlig trænede i at anvende informations- og kommunikationsteknologi og sociale medier.

2.   Der er behov for en resolution om EU-strategien for unge 2019-2027

På baggrund af de erfaringer og afgørelser, der er udledt af samarbejdet på ungdomsområdet i de seneste år (4), sigter EU-strategien for unge 2019-2027 mod at tackle de eksisterende og kommende udfordringer, som unge står over for i hele Europa. EU-strategien for unge danner en ramme for mål, principper, prioriteter, vigtige områder og foranstaltninger for samarbejdet på det ungdomspolitiske område for alle relevante interessenter under behørig hensyntagen til deres respektive beføjelser og nærhedsprincippet.

Relevante interessenter er bl.a. EU's medlemsstater, Den Europæiske Unions relevante institutioner og andre internationale organisationer, som f.eks. Europarådet, lokale og regionale myndigheder, ungdomsråd, ungdomsorganisationer, organisationer, der arbejder med unge, ungdomsarbejdere, ungdomsforskere og civilsamfundsaktører samt strukturer i programmerne Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps og de efterfølgende programmer.

Ved at inddrage og styrke alle unge kan ungdomspolitikken bidrage til en effektiv imødegåelse af visionen om et kontinent, hvor unge kan udnytte muligheder og forholde sig til europæiske værdier.

3.   De europæiske ungdomsmål viser en vision for Europa

I løbet af sjette cyklus i den strukturerede dialog med titlen »Unge i Europa — hvad skal der nu ske?« indsamlede beslutningstagere, unge og forskere i fællesskab emner, der var relevante for unge, gennem en høring på EU-niveau, og kategoriserede dem i 11 områder. Som følge af denne deltagerbaserede proces, der involverede unge fra hele Europa, blev de 11 europæiske ungdomsmål udarbejdet. De afspejler holdningerne hos de europæiske unge og repræsenterer visionen hos dem, der er aktive inden for den strukturerede dialog.

De vidner om, at mange unge europæere er ivrige efter at deltage i fastlæggelsen af retningen for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet. EU-strategien for unge bør bidrage til virkeliggørelsen af unges vision gennem alle interessenters mobilisering af politiske værktøjer på EU-plan samt foranstaltninger på nationalt, regionalt og lokalt plan.

Som en uredigeret stemme fra deltagerne præsenteres de europæiske ungdomsmål i deres fulde længde i bilag 3 for at tjene — under hensyntagen til nærhedsprincippet, nationale beføjelser og foreningsfriheden — som inspiration og rettesnor for EU, medlemsstaterne og deres relevante interessenter og myndigheder,

SER MED TILFREDSHED PÅ

Kommissionens meddelelse af 22. maj 2018 om »Engagement. Netværk. Mobilisering: En ny EU-strategi for unge« (5),

ER DERFOR ENIGE OM FØLGENDE:

1.   Overordnede mål

EU-samarbejdet på ungdomsområdet skal få mest muligt ud af ungdomspolitikkens potentiale. Det fremmer unges deltagelse i det demokratiske liv i overensstemmelse med artikel 165 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Det understøtter også et socialt engagement og et aktivt medborgerskab og sigter mod at sikre, at alle unge har de nødvendige ressourcer til at deltage i samfundet.

I de kommende år stræber strategien efter:

| — | at gøre det muligt for unge at være arkitekterne bag deres eget liv, støtte deres personlige udvikling og vækst i retning af selvstændighed, opbygge modstandsdygtighed og ruste dem med livskompetencer, så de kan klare en verden, der er i forandring |
| --- | --- |

—

at gøre det muligt for unge at være arkitekterne bag deres eget liv, støtte deres personlige udvikling og vækst i retning af selvstændighed, opbygge modstandsdygtighed og ruste dem med livskompetencer, så de kan klare en verden, der er i forandring

| — | at tilskynde unge og udstyre dem med de fornødne ressourcer til at blive aktive borgere og igangsættere af solidaritet og positiv forandring inspireret af EU's værdier og en europæisk identitet |
| --- | --- |

—

at tilskynde unge og udstyre dem med de fornødne ressourcer til at blive aktive borgere og igangsættere af solidaritet og positiv forandring inspireret af EU's værdier og en europæisk identitet

| — | at forbedre politikbeslutninger under hensyntagen til deres virkning på unge i alle sektorer, særlig beskæftigelse, uddannelse, sundhed og social inklusion |
| --- | --- |

—

at forbedre politikbeslutninger under hensyntagen til deres virkning på unge i alle sektorer, særlig beskæftigelse, uddannelse, sundhed og social inklusion

| — | at bidrage til afskaffelse af ungdomsfattigdom og enhver form for forskelsbehandling og fremme social inklusion af unge. |
| --- | --- |

—

at bidrage til afskaffelse af ungdomsfattigdom og enhver form for forskelsbehandling og fremme social inklusion af unge.

2.   Vejledende principper

Den europæiske ungdomspolitik og alle de tiltag, der iværksættes inden for rammerne af Den Europæiske Unions strategi for unge 2019-2027, bør være fast forankret i det internationale menneskerettighedssystem. Følgende principper bør gælde for alle politikker og aktiviteter, der vedrører unge:

| A. | Ligestilling og ikkeforskelsbehandling: Enhver form for forskelsbehandling bør bekæmpes, ligestilling mellem kønnene bør fremmes, det bør anerkendes, at unge risikerer at blive udsat for forskelsbehandling af forskellig art, herunder forskelsbehandling på grundlag af alder, og de principper, der bl.a. anerkendes i artikel 21 og 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, bør overholdes. |
| --- | --- |

A.

Ligestilling og ikkeforskelsbehandling: Enhver form for forskelsbehandling bør bekæmpes, ligestilling mellem kønnene bør fremmes, det bør anerkendes, at unge risikerer at blive udsat for forskelsbehandling af forskellig art, herunder forskelsbehandling på grundlag af alder, og de principper, der bl.a. anerkendes i artikel 21 og 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, bør overholdes.

| B. | Inklusion: I erkendelse af at unge ikke er en homogen gruppe, og at de derfor har forskellige behov, baggrunde, livssituationer og interesser, bør EU-strategien for unge fremme aktiviteter og politikker, der er inkluderende for alle unge, især dem med færre muligheder og/eller dem, hvis synspunkter muligvis ikke tages i betragtning. |
| --- | --- |

B.

Inklusion: I erkendelse af at unge ikke er en homogen gruppe, og at de derfor har forskellige behov, baggrunde, livssituationer og interesser, bør EU-strategien for unge fremme aktiviteter og politikker, der er inkluderende for alle unge, især dem med færre muligheder og/eller dem, hvis synspunkter muligvis ikke tages i betragtning.

| C. | Deltagelse: I erkendelse af at alle unge er en ressource for samfundet, bør alle politikker og aktiviteter, der vedrører unge, værne om unges ret til at deltage i udformningen og gennemførelsen af og opfølgningen på de politikker, der berører dem, gennem en meningsfyldt deltagelse for unge og ungdomsorganisationer. I denne sammenhæng bør der udformes politikker, der tager hensyn til de ændringer, der er en følge af digital kommunikation, og som berører et demokratisk engagement og et aktivt medborgerskab. |
| --- | --- |

C.

Deltagelse: I erkendelse af at alle unge er en ressource for samfundet, bør alle politikker og aktiviteter, der vedrører unge, værne om unges ret til at deltage i udformningen og gennemførelsen af og opfølgningen på de politikker, der berører dem, gennem en meningsfyldt deltagelse for unge og ungdomsorganisationer. I denne sammenhæng bør der udformes politikker, der tager hensyn til de ændringer, der er en følge af digital kommunikation, og som berører et demokratisk engagement og et aktivt medborgerskab.

| D. | Den globale, europæiske, nationale, regionale og lokale dimension: For at sikre en bæredygtig indvirkning på unge er det vigtigt, at der ved gennemførelsen af EU's ungdomspolitik tages hensyn til de indbyrdes forbindelser med regionale og lokale niveauer, og at der udføres aktiviteter for at støtte ungdomspolitikker på græsrodsniveau. Samtidig bør unges synspunkter tages i betragtning, når der behandles globale spørgsmål. |
| --- | --- |

D.

Den globale, europæiske, nationale, regionale og lokale dimension: For at sikre en bæredygtig indvirkning på unge er det vigtigt, at der ved gennemførelsen af EU's ungdomspolitik tages hensyn til de indbyrdes forbindelser med regionale og lokale niveauer, og at der udføres aktiviteter for at støtte ungdomspolitikker på græsrodsniveau. Samtidig bør unges synspunkter tages i betragtning, når der behandles globale spørgsmål.

| E. | Dobbelt tilgang: Politikker, der stræber efter at forbedre unges liv, kan aldrig være begrænset til ungdomsområdet alene. Derfor er den dobbelte tilgang, der var enighed om i forbindelse med den tidligere samarbejdsramme 2010-2018, stadig absolut nødvendig, da den sigter mod at håndtere ungdomsrelevante spørgsmål på den ene side ved at integrere initiativerne på alle politikområder og på den anden side gennem specifikke initiativer i ungdomssektoren, |
| --- | --- |

E.

Dobbelt tilgang: Politikker, der stræber efter at forbedre unges liv, kan aldrig være begrænset til ungdomsområdet alene. Derfor er den dobbelte tilgang, der var enighed om i forbindelse med den tidligere samarbejdsramme 2010-2018, stadig absolut nødvendig, da den sigter mod at håndtere ungdomsrelevante spørgsmål på den ene side ved at integrere initiativerne på alle politikområder og på den anden side gennem specifikke initiativer i ungdomssektoren,

ER DESUDEN ENIGE OM følgende:

1.   At arbejde med en effektiv, fokuseret og koordineret gennemførelse i og på tværs af sektorer

Unges liv formes af politikker, der udspringer af mange forskellige politikområder og på forskellige gennemførelsesniveauer. Det er derfor kun ved at integrere unge som en prioritet på forskellige politikområder, at det kan sikres, at der i planlagte politikker eller programmer tages hensyn til unges specifikke behov eller til de specifikke virkninger for unge. For at gå forrest med et godt eksempel bør en tværgående tilgang på EU-niveau være et grundlæggende udgangspunkt. Ungdomsspørgsmål kan desuden kun integreres effektivt, hvis det også garanteres, at unge har indflydelse på alle politikområder, der måtte berøre dem.

Det tværgående samarbejde bør styrkes på alle niveauer af beslutningstagningen med henblik på synergier, komplementaritet mellem tiltagene og en større deltagelse af unge.

2.   Håndtering af kerneområder i ungdomssektoren: Engagement. Netværk. Mobilisering.

a)   Engagement

At skabe muligheder for, at unge kan engagere sig i dagligdagen, men også i det demokratiske liv, er afgørende for et velfungerende demokrati og samfundet generelt. Det er særlig vigtigt at fokusere på unges deltagelse, eftersom de virkninger, der følger af enhver afgørelse, der træffes i dag, vil vare længst for den nuværende generation af unge. Desuden er unge som aldersgruppe mindre repræsenteret i politiske organer og har færre muligheder for at påvirke og deltage i beslutningsprocesser end andre aldersgrupper. EU-strategien for unge sigter mod et meningsfyldt aktivt medborgerskab og en meningsfyldt økonomisk, social, kulturel og politisk deltagelse for unge.

Det skal derfor være en hjørnesten i EU's fremtidige ungdomspolitiske samarbejde at inddrage unge. Det betyder også, at unge skal have indflydelse på udarbejdelsen, gennemførelsen og evalueringen af de politikker, der vedrører dem, f.eks. EU-strategien for unge og nationale strategier for unge. For at være så inklusiv som muligt og tage hensyn til nuværende og fremtidige udfordringer er det afgørende at udforske nye og alternative former for deltagelse,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR GRÆNSERNE AF DERES RESPEKTIVE BEFØJELSER:

| — | at støtte og fremme en inklusiv demokratisk deltagelse af alle unge i samfundet og de demokratiske processer |
| --- | --- |

—

at støtte og fremme en inklusiv demokratisk deltagelse af alle unge i samfundet og de demokratiske processer

| — | aktivt at inddrage unge, ungdomsorganisationer og andre arrangører af ungdomsarbejde i udarbejdelsen, gennemførelsen og evalueringen af de politikker, der berører unges liv, på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan |
| --- | --- |

—

aktivt at inddrage unge, ungdomsorganisationer og andre arrangører af ungdomsarbejde i udarbejdelsen, gennemførelsen og evalueringen af de politikker, der berører unges liv, på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan

| — | at støtte oprettelsen og udviklingen af ungdomsrepræsentationer på lokalt, regionalt og nationalt plan i erkendelse af unges ret til deltagelse og selvorganisering, anerkendelsen af repræsentative ungdomsstrukturer og deres inddragelse i de lokale, regionale, nationale og europæiske myndigheders arbejde |
| --- | --- |

—

at støtte oprettelsen og udviklingen af ungdomsrepræsentationer på lokalt, regionalt og nationalt plan i erkendelse af unges ret til deltagelse og selvorganisering, anerkendelsen af repræsentative ungdomsstrukturer og deres inddragelse i de lokale, regionale, nationale og europæiske myndigheders arbejde

| — | at støtte og formidle EU's ungdomsdialog (6) for at medtage forskellige synspunkter blandt unge i beslutningsprocesser på alle niveauer og fremme udvikling af medborgerskabskompetencer gennem strategier for undervisning og læring i medborgerkundskab |
| --- | --- |

—

at støtte og formidle EU's ungdomsdialog (6) for at medtage forskellige synspunkter blandt unge i beslutningsprocesser på alle niveauer og fremme udvikling af medborgerskabskompetencer gennem strategier for undervisning og læring i medborgerkundskab

| — | at støtte og udvikle muligheder for at »lære at deltage«, øge interessen for deltagelsesorienterede aktiviteter og hjælpe unge med at forberede sig på at deltage |
| --- | --- |

—

at støtte og udvikle muligheder for at »lære at deltage«, øge interessen for deltagelsesorienterede aktiviteter og hjælpe unge med at forberede sig på at deltage

| — | udforske og fremme brugen af innovative og alternative former for demokratisk deltagelse, f.eks. digitale demokratiske redskaber, og lette adgangen for at støtte unges deltagelse i det demokratiske liv og inddrage unge på en inklusiv måde, velvidende at nogle unge ikke har adgang til internet og digitale teknologier eller færdighederne til at anvende dem. |
| --- | --- |

—

udforske og fremme brugen af innovative og alternative former for demokratisk deltagelse, f.eks. digitale demokratiske redskaber, og lette adgangen for at støtte unges deltagelse i det demokratiske liv og inddrage unge på en inklusiv måde, velvidende at nogle unge ikke har adgang til internet og digitale teknologier eller færdighederne til at anvende dem.

b)   Netværk

Unge i Europa er en del af stadig flere netværk. Netværk, forbindelser og udveksling af erfaringer er et centralt aktiv for solidaritet og Den Europæiske Unions fremtidige udvikling. Disse netværk fremmes bedst gennem forskellige former for mobilitet.

De muligheder, unge har for at deltage i udvekslinger, samarbejde, kulturelt arbejde og medborgerskabsaktiviteter i en europæisk kontekst, skal derfor være tilgængelige for alle unge. Det giver dem mulighed for at udvikle og styrke personlige og sociale kompetencer og medborgerskabskompetencer, udvikle kritisk tænkning og kreativitet, øge beskæftigelsesegnetheden og blive aktive europæiske borgere. Ungdomsudvekslinger og -projekter inden for rammerne af Erasmus+, Det Europæiske Solidaritetskorps og de efterfølgende programmer er kilder til interkulturel læring og mobilisering, især for unge med færre muligheder.

EU's ungdomssamarbejde bør understøtte disse muligheder for unge. Det bør drage fordel af EU-programmer såsom Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps og de efterfølgende programmer for at øge viden om unge og deres ønsker og styrke politiksamarbejdet og opbygningen af fællesskaber.

EU-strategien for unge bør også fremme unges netværk i EU-landene og kandidatlandene, landene i Det Østlige Partnerskab og partnerne på Vestbalkan (7) samt med andre tredjelande, som EU alt efter omstændighederne har associerings- eller samarbejdsaftaler med, med hjælp fra EU gennem de relevante EU-finansieringsprogrammer,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR GRÆNSERNE AF DERES RESPEKTIVE BEFØJELSER:

| — | at give alle unge samt ungdomsarbejdere adgang til grænseoverskridende mobilitetsmuligheder, herunder frivilligt arbejde i civilsamfundssektoren, ved at fjerne hinderinger og gennemføre støtteforanstaltninger med særlig vægt på unge med færre muligheder |
| --- | --- |

—

at give alle unge samt ungdomsarbejdere adgang til grænseoverskridende mobilitetsmuligheder, herunder frivilligt arbejde i civilsamfundssektoren, ved at fjerne hinderinger og gennemføre støtteforanstaltninger med særlig vægt på unge med færre muligheder

| — | at opfordre unge til at engagere sig i solidaritet, fremme støtteordninger og sikre komplementaritet og synergier mellem EU's finansieringsinstrumenter og nationale, regionale og lokale ordninger |
| --- | --- |

—

at opfordre unge til at engagere sig i solidaritet, fremme støtteordninger og sikre komplementaritet og synergier mellem EU's finansieringsinstrumenter og nationale, regionale og lokale ordninger

| — | aktivt at inddrage unge og ungdomsorganisationer i udformningen, gennemførelsen og evalueringen af de relevante EU-finansieringsprogrammer |
| --- | --- |

—

aktivt at inddrage unge og ungdomsorganisationer i udformningen, gennemførelsen og evalueringen af de relevante EU-finansieringsprogrammer

| — | at udveksle bedste praksis og fremme arbejdet med effektive systemer til validering og anerkendelse af færdigheder og kompetencer, der erhverves gennem ikkeformel og uformel læring, herunder solidaritetsaktiviteter og frivillige aktiviteter, og fortsætte gennemførelsen af Rådets henstilling fra 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring. |
| --- | --- |

—

at udveksle bedste praksis og fremme arbejdet med effektive systemer til validering og anerkendelse af færdigheder og kompetencer, der erhverves gennem ikkeformel og uformel læring, herunder solidaritetsaktiviteter og frivillige aktiviteter, og fortsætte gennemførelsen af Rådets henstilling fra 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring.

c)   Mobilisering

Mobilisering af unge vil sige at opfordre dem til at tage ansvar for deres eget liv. Det kræver de nødvendige ressourcer, redskaber og et miljø, der er rede til at tage behørigt hensyn til unges synspunkter. Unge i hele Europa står i dag over for mange forskellige udfordringer såsom vanskeligheder med at vurdere deres sociale rettigheder, social eksklusion og forskelsbehandling samt trusler som følge af falske nyheder og propaganda.

For at imødegå disse udfordringer og derfor åbne mulighed for en virkelig mobilisering af unge er det nødvendigt at samarbejde om politikker, der håndterer unges særlige situation og dermed forbedrer unges liv i EU.

I denne sammenhæng kan ungdomsarbejde i enhver form fungere som katalysator for mobilisering: Ungdomsarbejde giver unge unikke fordele i deres overgang til voksenlivet (8) og skaber et sikkert miljø for dem, hvor de kan opnå selvtillid og lære på en ikkeformel måde. Ungdomsarbejde er kendt for at udstyre unge med centrale personlige, erhvervsmæssige og entreprenørskabsmæssige kompetencer og færdigheder såsom teamarbejde, lederskab, interkulturelle kompetencer, projektforvaltning, problemløsning og kritisk tænkning. I nogle tilfælde er ungdomsarbejde broen til uddannelse eller arbejde og forebygger derved eksklusion.

For at udnytte disse fordele er der større behov for anerkendelse af ikkeformel og uformel læring gennem ungdomsarbejde, som er til særlig gavn for dem med få formelle kvalifikationer, som et middel til at forbedre beskæftigelsesegnetheden. Anerkendelse kan forbedres gennem en mere systematisk brug af kvalitetsværktøjer,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR GRÆNSERNE AF DERES RESPEKTIVE BEFØJELSER:

| — | at udarbejde og gennemføre en europæisk dagsorden for ungdomsarbejde med henblik på kvalitet, innovation og anerkendelse af ungdomsarbejde. For at frigøre det fulde potentiale er det nødvendigt at tage hensyn til sagkundskaben hos ungdomsrepræsentationer, ungdomsorganisationer, ungdomsarbejdere og forskere. Der bør tilskyndes til yderligere synergier med det arbejde, Europarådet udfører på området |
| --- | --- |

—

at udarbejde og gennemføre en europæisk dagsorden for ungdomsarbejde med henblik på kvalitet, innovation og anerkendelse af ungdomsarbejde. For at frigøre det fulde potentiale er det nødvendigt at tage hensyn til sagkundskaben hos ungdomsrepræsentationer, ungdomsorganisationer, ungdomsarbejdere og forskere. Der bør tilskyndes til yderligere synergier med det arbejde, Europarådet udfører på området

| — | at støtte udvikling af ungdomsarbejde af høj kvalitet på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk niveau, herunder politikudvikling på området, træning af ungdomsarbejdere, indførelse af retlige rammer og tildeling af tilstrækkelige ressourcer |
| --- | --- |

—

at støtte udvikling af ungdomsarbejde af høj kvalitet på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk niveau, herunder politikudvikling på området, træning af ungdomsarbejdere, indførelse af retlige rammer og tildeling af tilstrækkelige ressourcer

| — | at støtte ungdomsarbejdsaktiviteter på alle niveauer, herunder græsrodsniveau, og anerkende ungdomsorganisationer som leverandører af kompetenceudvikling og social inklusion gennem ungdomsarbejde og ikkeformelle uddannelsesaktiviteter, samtidig med at nationale, regionale og lokale aktiviteter på området respekteres |
| --- | --- |

—

at støtte ungdomsarbejdsaktiviteter på alle niveauer, herunder græsrodsniveau, og anerkende ungdomsorganisationer som leverandører af kompetenceudvikling og social inklusion gennem ungdomsarbejde og ikkeformelle uddannelsesaktiviteter, samtidig med at nationale, regionale og lokale aktiviteter på området respekteres

| — | at oprette og, når og hvor det er muligt, videreudvikle lettilgængelige ungdomskontaktpunkter, der yder en bred vifte af tjenester og/eller oplysning, herunder økonomisk rådgivning, vejledning og støtte vedrørende karriere, sundhed og forhold samt uddannelsesmæssige, kulturelle og beskæftigelsesmæssige muligheder, |
| --- | --- |

—

at oprette og, når og hvor det er muligt, videreudvikle lettilgængelige ungdomskontaktpunkter, der yder en bred vifte af tjenester og/eller oplysning, herunder økonomisk rådgivning, vejledning og støtte vedrørende karriere, sundhed og forhold samt uddannelsesmæssige, kulturelle og beskæftigelsesmæssige muligheder,

OPFORDRER DERFOR MEDLEMSSTATERNE OG EUROPA-KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR GRÆNSERNE AF DERES RESPEKTIVE BEFØJELSER AT:

3.   Samarbejde på grundlag af instrumenter og forvaltning

For effektivt at gennemføre EU-strategien for unge i hele EU og i medlemsstaterne kræves konkrete instrumenter. Følgende foranstaltninger vil blive brugt til at nå målene for EU-strategien for unge på lokalt, regionalt, nationalt, europæisk og globalt plan alt efter omstændighederne:

| a) | Evidensbaseret ungdomspolitikudformning og vidensopbygning: EU's ungdomspolitik bør være evidensbaseret og forankret i unges virkelige behov og omstændigheder. Det kræver løbende forskning, udvikling af viden og opsøgende arbejde blandt unge og ungdomsorganisationer. Indsamling af disaggregerede data om unge er af særlig betydning for at fremme forståelsen for behovene hos forskellige grupper af unge, især dem med færre muligheder. Evidensbaseret politikudformning bør ske med støtte fra Youth Wiki, ungdomsforskernetværk, samarbejde med internationale organisationer såsom Europarådet, OECD og andre organer, herunder ungdomsorganisationer. |
| --- | --- |

a)

Evidensbaseret ungdomspolitikudformning og vidensopbygning: EU's ungdomspolitik bør være evidensbaseret og forankret i unges virkelige behov og omstændigheder. Det kræver løbende forskning, udvikling af viden og opsøgende arbejde blandt unge og ungdomsorganisationer. Indsamling af disaggregerede data om unge er af særlig betydning for at fremme forståelsen for behovene hos forskellige grupper af unge, især dem med færre muligheder. Evidensbaseret politikudformning bør ske med støtte fra Youth Wiki, ungdomsforskernetværk, samarbejde med internationale organisationer såsom Europarådet, OECD og andre organer, herunder ungdomsorganisationer.

| b) | Gensidig læring og formidling: Gensidig læring mellem medlemsstaterne, Europa-Kommissionen og de relevante interessenter bør være et redskab til at fremme ungdomspolitik, både vedrørende centrale og tværgående områder. Ekspertgrupper vil fortsætte med at udarbejde politiske retningslinjer og praktiske redskaber og udveksle god praksis; denne strategi vil give nye redskaber til gensidig læring, f.eks. peerevalueringer og peerrådgivning, højniveaufora, analyser og undersøgelser, ud fra prioriteterne for EU-strategien for unge som helhed og inden for rammerne af treårige arbejdsplaner. Den vil anvende en mere systematisk tilgang til information, opsøgende arbejde og formidling af høj kvalitet på ungdomsområdet med udgangspunkt i de eksisterende netværk. |
| --- | --- |

b)

Gensidig læring og formidling: Gensidig læring mellem medlemsstaterne, Europa-Kommissionen og de relevante interessenter bør være et redskab til at fremme ungdomspolitik, både vedrørende centrale og tværgående områder. Ekspertgrupper vil fortsætte med at udarbejde politiske retningslinjer og praktiske redskaber og udveksle god praksis; denne strategi vil give nye redskaber til gensidig læring, f.eks. peerevalueringer og peerrådgivning, højniveaufora, analyser og undersøgelser, ud fra prioriteterne for EU-strategien for unge som helhed og inden for rammerne af treårige arbejdsplaner. Den vil anvende en mere systematisk tilgang til information, opsøgende arbejde og formidling af høj kvalitet på ungdomsområdet med udgangspunkt i de eksisterende netværk.

| c) | Deltagerorienteret forvaltning: For at anerkende unge som eksperter i deres eget liv er det altafgørende, at unge og deres repræsentative organisationer er involveret i de forskellige faser af gennemførelsen af EU-strategien for unge. Deltagelse gør unge og deres bekymringer mere synlige, men det gør også beslutningstagerne inden for ungdomspolitik mere synlige blandt unge. Deltagelse har også til formål at øge legitimiteten og anerkendelsen af ungdomspolitikker. For at lægge grunden til en regelmæssig dialog om medborgerskab, give interessenterne en større rolle i strategiens gennemførelse og tilvejebringe muligheder for at udveksle oplysninger om aktiviteter og resultater vil platformen for EU-strategien for unge sigte mod at lette den deltagerorienterede forvaltning og koordinering af strategiens gennemførelse. Kommissionen opfordres til at holde særlige møder for alt efter omstændighederne at samle repræsentanter for EU-institutionerne, medlemsstaterne, de nationale agenturer for Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps, ungdomsorganisationerne og andre relevante interessenter samt lokale og regionale myndigheder. |
| --- | --- |

c)

Deltagerorienteret forvaltning: For at anerkende unge som eksperter i deres eget liv er det altafgørende, at unge og deres repræsentative organisationer er involveret i de forskellige faser af gennemførelsen af EU-strategien for unge. Deltagelse gør unge og deres bekymringer mere synlige, men det gør også beslutningstagerne inden for ungdomspolitik mere synlige blandt unge. Deltagelse har også til formål at øge legitimiteten og anerkendelsen af ungdomspolitikker. For at lægge grunden til en regelmæssig dialog om medborgerskab, give interessenterne en større rolle i strategiens gennemførelse og tilvejebringe muligheder for at udveksle oplysninger om aktiviteter og resultater vil platformen for EU-strategien for unge sigte mod at lette den deltagerorienterede forvaltning og koordinering af strategiens gennemførelse. Kommissionen opfordres til at holde særlige møder for alt efter omstændighederne at samle repræsentanter for EU-institutionerne, medlemsstaterne, de nationale agenturer for Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps, ungdomsorganisationerne og andre relevante interessenter samt lokale og regionale myndigheder.

| d) | Mobilisering af EU-programmer og EU-fonde: Strategien vil fremme en effektiv udnyttelse af EU-programmer og EU-fonde såsom Erasmus+, Det Europæiske Solidaritetskorps, de europæiske struktur- og investeringsfonde, Horisont 2020, herunder Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter, Et Kreativt Europa og efterfølgerne hertil. Medlemsstaterne opfordres til at udforske synergier mellem finansieringskilder på EU-plan og på nationalt, regionalt og lokalt plan. |
| --- | --- |

d)

Mobilisering af EU-programmer og EU-fonde: Strategien vil fremme en effektiv udnyttelse af EU-programmer og EU-fonde såsom Erasmus+, Det Europæiske Solidaritetskorps, de europæiske struktur- og investeringsfonde, Horisont 2020, herunder Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter, Et Kreativt Europa og efterfølgerne hertil. Medlemsstaterne opfordres til at udforske synergier mellem finansieringskilder på EU-plan og på nationalt, regionalt og lokalt plan.

| e) | Overvågning af EU-finansiering: Gennemsigtighed for så vidt angår EU's indsats for unge bør omfatte overvågning af EU's udgifter til unge ved hjælp af de eksisterende mekanismer, når det er relevant. |
| --- | --- |

e)

Overvågning af EU-finansiering: Gennemsigtighed for så vidt angår EU's indsats for unge bør omfatte overvågning af EU's udgifter til unge ved hjælp af de eksisterende mekanismer, når det er relevant.

| f) | Formidling af EU-strategien for unge: Med tanke på de forskellige interessenter, der er involveret i politikudformningen for unge, er det vigtigt at formidle formålet med og indholdet af EU-strategien for unge på en omfattende måde og i et ungdomsvenligt sprog. EU-strategien for unge kan sammen med de europæiske ungdomsmål være retningsgivende for dem, der er stærkt involveret i udformningen af ungdomspolitikken, og aktørerne uden for området og skabe en ny og positiv narrativ om EU's ungdomspolitik og ungdomsarbejde i Europa. |
| --- | --- |

f)

Formidling af EU-strategien for unge: Med tanke på de forskellige interessenter, der er involveret i politikudformningen for unge, er det vigtigt at formidle formålet med og indholdet af EU-strategien for unge på en omfattende måde og i et ungdomsvenligt sprog. EU-strategien for unge kan sammen med de europæiske ungdomsmål være retningsgivende for dem, der er stærkt involveret i udformningen af ungdomspolitikken, og aktørerne uden for området og skabe en ny og positiv narrativ om EU's ungdomspolitik og ungdomsarbejde i Europa.

| g) | Fremtidige nationale aktivitetsplanlæggere (9): De fremtidige nationale aktivitetsplanlæggere (FNAP) skal give medlemsstaterne mulighed for på frivilligt grundlag at dele deres prioriteter i overensstemmelse med EU-strategien for unge. Målet er at øge gennemsigtigheden i forbindelse med ungdomspolitikkers gennemførelse på regionalt og nationalt plan og EU-plan. Det bør bidrage til at finde passende partnere til gensidige læringsaktiviteter og tilgodese medlemsstaternes individuelle behov. For at undgå yderligere administrative byrder bør FNAP bygge videre på eksisterende nationale ungdomspolitiske rammer/nationale strategier for unge. |
| --- | --- |

g)

Fremtidige nationale aktivitetsplanlæggere (9): De fremtidige nationale aktivitetsplanlæggere (FNAP) skal give medlemsstaterne mulighed for på frivilligt grundlag at dele deres prioriteter i overensstemmelse med EU-strategien for unge. Målet er at øge gennemsigtigheden i forbindelse med ungdomspolitikkers gennemførelse på regionalt og nationalt plan og EU-plan. Det bør bidrage til at finde passende partnere til gensidige læringsaktiviteter og tilgodese medlemsstaternes individuelle behov. For at undgå yderligere administrative byrder bør FNAP bygge videre på eksisterende nationale ungdomspolitiske rammer/nationale strategier for unge.

| h) | EU's ungdomsdialog (10): Med udgangspunkt i resultaterne af den strukturerede dialog med unge og ungdomsorganisationer vil der blive etableret en ny EU-ungdomsdialog med de nødvendige redskaber med henblik på inddragelse af flere beslutningstagere og unge, især dem, der ikke lyttes til, og/eller dem med færre muligheder, i beslutningsprocesserne og gennemførelsen af EU-strategien for unge, fremme af deres engagement og deres politiske deltagelse i EU og samfundet som helhed. Desuden bør en mere regelmæssig udveksling mellem de nationale arbejdsgrupper vedrørende EU's ungdomsdialog og Europa-Kommissionen fremmes. |
| --- | --- |

h)

EU's ungdomsdialog (10): Med udgangspunkt i resultaterne af den strukturerede dialog med unge og ungdomsorganisationer vil der blive etableret en ny EU-ungdomsdialog med de nødvendige redskaber med henblik på inddragelse af flere beslutningstagere og unge, især dem, der ikke lyttes til, og/eller dem med færre muligheder, i beslutningsprocesserne og gennemførelsen af EU-strategien for unge, fremme af deres engagement og deres politiske deltagelse i EU og samfundet som helhed. Desuden bør en mere regelmæssig udveksling mellem de nationale arbejdsgrupper vedrørende EU's ungdomsdialog og Europa-Kommissionen fremmes.

| i) | EU-ungdomskoordinator: Rådet udtrykker tilfredshed med hensigten om at indføre en EU-ungdomskoordinator i Europa-Kommissionen med henblik på at forbedre det tværsektorielle samarbejde samt udviklingen af viden og udveksling om ungdomsspørgsmål i Europa-Kommissionens tjenestegrene. EU-ungdomskoordinatoren bør arbejde side om side med forskellige interessenter for at sikre en sammenhængende kommunikation til unge. |
| --- | --- |

i)

EU-ungdomskoordinator: Rådet udtrykker tilfredshed med hensigten om at indføre en EU-ungdomskoordinator i Europa-Kommissionen med henblik på at forbedre det tværsektorielle samarbejde samt udviklingen af viden og udveksling om ungdomsspørgsmål i Europa-Kommissionens tjenestegrene. EU-ungdomskoordinatoren bør arbejde side om side med forskellige interessenter for at sikre en sammenhængende kommunikation til unge.

| j) | Ungdomsoplysning og ungdomsstøtte: Med en passende tilvejebringelse af ungdomsinformationstjenester og -platforme af høj kvalitet på alle niveauer, herunder Den Europæiske Ungdomsportal, og med støtte fra europæiske organisationer kan unges lige adgang til oplysninger af høj kvalitet om deres rettigheder, deres muligheder, ungdomstjenester og EU-programmer for unge fremmes. |
| --- | --- |

j)

Ungdomsoplysning og ungdomsstøtte: Med en passende tilvejebringelse af ungdomsinformationstjenester og -platforme af høj kvalitet på alle niveauer, herunder Den Europæiske Ungdomsportal, og med støtte fra europæiske organisationer kan unges lige adgang til oplysninger af høj kvalitet om deres rettigheder, deres muligheder, ungdomstjenester og EU-programmer for unge fremmes.

| k) | EU-arbejdsplaner for ungdom: EU-strategien for unge vil følge treårige arbejdsperioder, som strækker sig over to formandskabstrioer. Prioriteterne og aktiviteterne for de respektive arbejdsperioder vil blive fremlagt i EU-arbejdsplanerne for ungdom. Rådet vil fastlægge disse EU-arbejdsplaner sammen med Kommissionen begyndende med en arbejdsplan for 2019-2021 (11). Disse planer bør bygge på de vejledende principper og prioriteter for denne strategi og behandle ungdomsspørgsmål i andre rådssammensætninger og deres forberedende organer på relevante politikområder. |
| --- | --- |

k)

EU-arbejdsplaner for ungdom: EU-strategien for unge vil følge treårige arbejdsperioder, som strækker sig over to formandskabstrioer. Prioriteterne og aktiviteterne for de respektive arbejdsperioder vil blive fremlagt i EU-arbejdsplanerne for ungdom. Rådet vil fastlægge disse EU-arbejdsplaner sammen med Kommissionen begyndende med en arbejdsplan for 2019-2021 (11). Disse planer bør bygge på de vejledende principper og prioriteter for denne strategi og behandle ungdomsspørgsmål i andre rådssammensætninger og deres forberedende organer på relevante politikområder.

| l) | Overvågning, rapportering og evaluering: For at gennemgå og lette fremskridt ved politikkoordineringen bør der foretages en regelmæssig overvågning af fremskridtene. God praksis og betingelserne for at kunne overføre den bør identificeres for at lette gensidig læring medlemsstaterne imellem. Kommissionen vil hvert tredje år aflægge beretning om gennemførelsen af EU-strategien for unge, bl.a. på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og Youth Wiki. Youth Wiki vil fortsætte med at levere oplysninger om udviklingen af nationale ungdomspolitikker. På EU-niveau vil ungdomsorganisationer og andre relevante interessenter være stærkt involveret i overvågningen af fremskridt gennem EU-strategiens platform. Oversigtstavlen over EU-indikatorer vedrørende unge kan anvendes til at overvåge den overordnede situation for unge i medlemsstaterne. Medlemsstaterne og Europa-Kommissionen opfordres til at gennemgå oversigtstavlen over indikatorer det første år efter vedtagelsen af EU-strategien for unge. Der vil kunne opstilles kvantitative og kvalitative indikatorer og benchmarks, der er skræddersyet til de involverede medlemsstaters og sektorers behov, og som kan anvendes til at sammenligne bedste praksis og overvåge strategiens gennemførelse. Der bør fra og med 2019 foretages en politikgennemgang af EU-finansierede forskningsprojekter for at uddrage relevante resultater for ungdomspolitikområdet. |
| --- | --- |

l)

Overvågning, rapportering og evaluering: For at gennemgå og lette fremskridt ved politikkoordineringen bør der foretages en regelmæssig overvågning af fremskridtene. God praksis og betingelserne for at kunne overføre den bør identificeres for at lette gensidig læring medlemsstaterne imellem. Kommissionen vil hvert tredje år aflægge beretning om gennemførelsen af EU-strategien for unge, bl.a. på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og Youth Wiki. Youth Wiki vil fortsætte med at levere oplysninger om udviklingen af nationale ungdomspolitikker. På EU-niveau vil ungdomsorganisationer og andre relevante interessenter være stærkt involveret i overvågningen af fremskridt gennem EU-strategiens platform. Oversigtstavlen over EU-indikatorer vedrørende unge kan anvendes til at overvåge den overordnede situation for unge i medlemsstaterne. Medlemsstaterne og Europa-Kommissionen opfordres til at gennemgå oversigtstavlen over indikatorer det første år efter vedtagelsen af EU-strategien for unge. Der vil kunne opstilles kvantitative og kvalitative indikatorer og benchmarks, der er skræddersyet til de involverede medlemsstaters og sektorers behov, og som kan anvendes til at sammenligne bedste praksis og overvåge strategiens gennemførelse. Der bør fra og med 2019 foretages en politikgennemgang af EU-finansierede forskningsprojekter for at uddrage relevante resultater for ungdomspolitikområdet.

| m) | Midtvejsrevision: Rådet udfører en midtvejsrevision af EU-strategien for unge på grundlag af en evalueringsrapport, som Kommissionen skal forelægge senest den 31. december 2023. Det reviderer eventuelt denne resolution i 2024 for at tilpasse den til nye udviklingstendenser og nye behov. |
| --- | --- |

m)

Midtvejsrevision: Rådet udfører en midtvejsrevision af EU-strategien for unge på grundlag af en evalueringsrapport, som Kommissionen skal forelægge senest den 31. december 2023. Det reviderer eventuelt denne resolution i 2024 for at tilpasse den til nye udviklingstendenser og nye behov.

---

(1)  Rådets resolution om nye rammer på ungdomsområdet (2010-2018).

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (den 27. juni 2002).

(2)  Eurofound — afsnit om NEET-gruppen: https://www.eurofound.europa.eu/topic/NEETs.

(3)  Dok. 9264/18 ADD 2 — SWD(2018) 169 final, del 1-7.

(4)  Meddelelse fra Kommissionen om investering i Europas unge (COM(2016) 940), Rådets konklusioner om strategiske perspektiver for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet efter 2018 fra maj 2017.

(5)  Dok. 9264/18 + ADD 1 til ADD 8 — COM(2018) 269 final.

(6)  Yderligere oplysninger findes i bilag 1 om EU's ungdomsdialog.

(7)  https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/policy/eu-and-western-balkans_en.

(8)  Ekspertgruppen om det »bidrag, som ungdomsarbejde og ikkeformel og uformel læring yder for at håndtere de udfordringer, unge møder, især overgangen fra uddannelse til beskæftigelse«. http://ec.europa.eu/assets/eac/youth/library/reports/contribution-youth-work-summary_en.pdf.

(9)  Yderligere oplysninger findes i bilag 2 om de fremtidige nationale aktivitetsplanlæggere.

(10)  Yderligere oplysninger findes i bilag 1 om EU's ungdomsdialog.

(11)  Yderligere oplysninger findes i bilag 4 om EU-arbejdsplanen for ungdom 2019-2021.

---

BILAG 1

om EU's ungdomsdialog

1.   Indledning

Ved »EU's ungdomsdialog« forstås dialogen med unge og ungdomsorganisationer, der inddrager politiske og andre beslutningstagere samt eksperter, forskere og andre relevante civilsamfundsaktører efter behov. Det tjener som forum for fortløbende fælles overvejelse af og høring om prioriteterne for, gennemførelsen af og opfølgningen på det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (1).

EU's ungdomsdialog er udviklingen af processen i forbindelse med den strukturerede dialog, der blev oprettet ved resolutionen om nye rammer for samarbejdet på ungdomsområdet (2010-2018) og videreudviklet i de følgende år i overensstemmelse med den løbende overvågning og evaluering (2).

I Rådets resolution om den fremtidige udvikling af den strukturerede dialog, der blev vedtaget i maj 2017, opfordres medlemsstaterne og Kommissionen til »at foretage en revision af processen i forbindelse med den strukturerede dialog og dens målsætninger for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet efter 2018 og overveje innovative og effektive metoder til at fremme meningsfyldt og konstruktiv dialog og engagement med unge fra forskellige baggrunde, ungdomsorganisationer, ungdomsforskere og beslutningstagere, herunder interessenter fra andre relevante sektorer« (3).

2.   Målene for EU's ungdomsdialog

EU's ungdomsdialog bør bidrage til de overordnede mål og følge de vejledende principper i EU-strategien for unge som skitseret i beslutningen ovenfor.

De specifikke mål i EU's ungdomsdialog er:

| a) | at fremme de unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa i overensstemmelse med artikel 165 i TEUF |
| --- | --- |

a)

at fremme de unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa i overensstemmelse med artikel 165 i TEUF

| b) | at fremme lige deltagelse mellem unge kvinder og mænd |
| --- | --- |

b)

at fremme lige deltagelse mellem unge kvinder og mænd

| c) | at medtage forskellige synspunkter og sikre åbenhed over for alle unge til at bidrage til politikudformningen |
| --- | --- |

c)

at medtage forskellige synspunkter og sikre åbenhed over for alle unge til at bidrage til politikudformningen

| d) | at skabe positive ændringer i ungdomspolitikken på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan |
| --- | --- |

d)

at skabe positive ændringer i ungdomspolitikken på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan

| e) | at styrke unges medborgerskabskompetencer og følelse af at tilhøre samfundet og Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

e)

at styrke unges medborgerskabskompetencer og følelse af at tilhøre samfundet og Den Europæiske Union.

3.   Gennemførelse af EU's ungdomsdialog

EU's ungdomsdialog skal helst følge en arbejdscyklus på 18 måneder med en tematisk prioritet pr. cyklus, som er tæt knyttet til prioriteterne for EU-strategien for unge og de europæiske ungdomsmål, hvor det er relevant.

Hver cyklus bør bygge på erfaringerne fra den foregående. Løbende opfølgning er afgørende for at overvåge resultaternes kvalitet og den generelle indvirkning af hele processen. Procedurer for måling af den kvalitative og/eller kvantitative indvirkning bør gennemføres i alle faser af processen af alle parter, der er involveret på det relevante niveau.

I overensstemmelse med ovennævnte mål bør ungdomsdialogen bygge på strategier til deltagelse på forskellige stadier:

| a) | oplysninger om deltagelsesmuligheder og om det overordnede emne, fra lokalt til europæisk niveau |
| --- | --- |

a)

oplysninger om deltagelsesmuligheder og om det overordnede emne, fra lokalt til europæisk niveau

| b) | høringer, herunder interaktionsmetoder online og offline samt evidensbaserede forskningsresultater |
| --- | --- |

b)

høringer, herunder interaktionsmetoder online og offline samt evidensbaserede forskningsresultater

| c) | direkte dialog mellem beslutningstagere og unge med udgangspunkt i bedste praksis i de metodologiske tilgange, der hidtil er udviklet i den strukturerede dialog, og i den fortsatte innovation i denne forbindelse |
| --- | --- |

c)

direkte dialog mellem beslutningstagere og unge med udgangspunkt i bedste praksis i de metodologiske tilgange, der hidtil er udviklet i den strukturerede dialog, og i den fortsatte innovation i denne forbindelse

| d) | løbende partnerskab i forvaltningen af processen på nationalt og europæisk plan, herunder i givet fald partnerskaber med relevante sektorer i henhold til emnet for cyklussen. |
| --- | --- |

d)

løbende partnerskab i forvaltningen af processen på nationalt og europæisk plan, herunder i givet fald partnerskaber med relevante sektorer i henhold til emnet for cyklussen.

4.   Forvaltning af EU's ungdomsdialog

Forvaltningen af EU's ungdomsdialog bør bygge videre på erfaringerne fra tidligere, og der bør samtidig tilstræbes en klarere og mere strømlinet proces.

Til støtte for gennemførelsen og forvaltningen af EU's ungdomsdialog kan forskellige partnerskaber på forskellige niveauer være fordelagtige, f.eks. med ungdomsråd, ungdomsorganisationer og andre aktører på ungdomsområdet samt partnere fra andre sektorer.

Medlemsstaterne tilskyndes til at give unge mulighed for at deltage i alle faser af gennemførelsen af EU's ungdomsdialog ved bl.a. at give dem en ledende rolle i den nationale arbejdsgruppe i det nationale ungdomsråd.

---

(1)  Dok. 11865/18 (Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af »Erasmus«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1288/2013).

(2)  Dok. 9264/18 ADD 1 (Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene — Results of the open method of coordination in the youth field 2010-2018, Accompanying the Commission communication on Engaging, Connecting and Empowering young people: a new EU Youth Strategy).

(3)  Dok. 9632/17 (Rådets resolution om den strukturerede dialog og den fremtidige udvikling af dialogen med unge i forbindelse med politikker for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet efter 2018).

---

BILAG 2

om de fremtidige nationale aktivitetsplanlæggere

For at øge gennemsigtigheden i gennemførelsen af ungdomspolitikker på regionalt, nationalt og europæisk plan agter de fremtidige nationale aktivitetsplanlæggere (FNAP) at give medlemsstaterne mulighed for på frivilligt grundlag at dele deres prioriteter i overensstemmelse med EU-strategien for unge.

Ungdomspolitikker i medlemsstaterne er nogle af de vigtigste instrumenter for gennemførelsen af EU-strategien for unge. De konsolideres ofte i en national ungdomsstrategi eller et tilsvarende ungdomspolitisk planlægningsdokument. Indholdet af sådanne nationale ungdomsstrategier kan være særdeles relevante for andre medlemsstater, som får mulighed for at skabe synergier, fremme peerlæring og gøre det lettere at identificere og samle medlemsstaternes forskellige interesser og specifikke behov i udviklingen af ungdomspolitikker.

Formålet med indsamling af fremtidige nationale prioriteringer på ungdomsområdet er:

| — | at skabe en videnbase, der kan sætte gang i eventuelle bilaterale eller multilaterale projekter og aktiviteter inden for ungdomspolitikudformning |
| --- | --- |

—

at skabe en videnbase, der kan sætte gang i eventuelle bilaterale eller multilaterale projekter og aktiviteter inden for ungdomspolitikudformning

| — | at give medlemsstaterne mulighed for at samarbejde strategisk med andre medlemsstater med hensyn til nationale behov og fremtidige strategier |
| --- | --- |

—

at give medlemsstaterne mulighed for at samarbejde strategisk med andre medlemsstater med hensyn til nationale behov og fremtidige strategier

| — | at identificere områder for gensidig læring mellem medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

at identificere områder for gensidig læring mellem medlemsstaterne

| — | at give de nationale og regionale aktiviteter en rolle på den europæiske scene. |
| --- | --- |

—

at give de nationale og regionale aktiviteter en rolle på den europæiske scene.

Medlemsstaterne kunne via deres FNAP:

| — | udnævne ansvarlige aktører |
| --- | --- |

—

udnævne ansvarlige aktører

| — | redegøre for gennemførelsen af de europæiske prioriteter i den nationale kontekst og forbinde dem til konkrete foranstaltninger |
| --- | --- |

—

redegøre for gennemførelsen af de europæiske prioriteter i den nationale kontekst og forbinde dem til konkrete foranstaltninger

| — | fastlægge, hvordan foranstaltningerne i planerne kan forbindes til nationale og europæiske støtteprogrammer for unge såsom Erasmus+, Det Europæiske Solidaritetskorps, ungdomsgarantien og de efterfølgende programmer under den flerårige finansielle ramme 2021-2027. |
| --- | --- |

—

fastlægge, hvordan foranstaltningerne i planerne kan forbindes til nationale og europæiske støtteprogrammer for unge såsom Erasmus+, Det Europæiske Solidaritetskorps, ungdomsgarantien og de efterfølgende programmer under den flerårige finansielle ramme 2021-2027.

Udviklingen af FNAP bør ideelt set følge princippet om unges deltagelse i politikudformningen. Der kunne også tilskyndes til inddragelse af nationale agenturer for Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps i denne proces sideløbende med samarbejdet med forskellige tværsektorielle aktører.

For at optimere mulighederne for gensidig læring og synergier bør FNAP gøres offentligt tilgængelige.

---

BILAG 3

om de europæiske ungdomsmål

De europæiske ungdomsmål (1) er resultatet af sjette cyklus i den strukturerede dialog med unge, beslutningstagere, forskere og andre interessenter, som fandt sted med titlen »Unge i Europa — hvad skal der nu ske?«. Målet med denne cyklus var at indsamle synspunkter blandt unge og sammen at bidrage til at udforme EU-strategien for unge 2019-2027.

De europæiske ungdomsmål viser en vision for et Europa, der gør unge i stand til at virkeliggøre deres fulde potentiale. De identificerer tværgående områder, der har betydning for unges liv, og fastlægger, hvilke udfordringer der skal håndteres.

Første fase af sjette cyklus i den strukturerede dialog fokuserede på de helt grundlæggende overvejelser og fastlæggelse af en fælles forståelse af cyklussens emne. Unge udpegede sammen med beslutningstagere relevante emner for politikudformningen på ungdomsområdet, som de involverede forskere lagde til grund for deres udarbejdelse af en høring på europæisk niveau. I den efterfølgende høringsfase deltog unge med forskellig baggrund fra hele Europa via fokusgrupper, undersøgelser og andre metoder. På grundlag af resultaterne af denne høring formulerede unge delegerede og beslutningstagere i fællesskab de 11 europæiske ungdomsmål nedenfor, som blev hilst bredt velkommen af ministrene under den efterfølgende orienterende debat i EU's ungdomsråd. Sidste fase af cyklussen fokuserede på at planlægge konkrete tiltag og udforske måder, hvorpå de europæiske ungdomsmål kan gennemføres.

Medlemsstaterne og Europa-Kommissionen opfordres til inden for grænserne af deres respektive beføjelser at hente inspiration i bl.a. de europæiske ungdomsmål og tage hensyn til denne vision i alle relaterede politikker og dagsordener, når det er relevant.

Med behørig hensyntagen til nærhedsprincippet bør de europæiske ungdomsmål behandles i overensstemmelse med national lovgivning og EU-lovgivning og de nationale omstændigheder. De europæiske ungdomsmål udgør ikke retligt bindende mål.

| | #1 FORBINDE EU MED DE UNGE



  Baggrund: Et stigende antal unge mangler tillid til EU og har vanskeligt ved at forstå dets principper, værdier og funktionsmåde. Demokratiske underskud i EU-processer er også blevet identificeret som en af årsagerne til voksende EU-skepsis blandt unge. |
| --- | --- |

Image

# 1 FORBINDE EU MED DE UNGE

Baggrund: Et stigende antal unge mangler tillid til EU og har vanskeligt ved at forstå dets principper, værdier og funktionsmåde. Demokratiske underskud i EU-processer er også blevet identificeret som en af årsagerne til voksende EU-skepsis blandt unge.

Mål: at fremme følelsen af unges tilhørsforhold til det europæiske projekt og bygge bro mellem EU og unge for at genoprette tilliden og øge deltagelsen.

Delmål

| — | at garantere en meningsfyldt inddragelse af unge og ungdomsdialog i alle faser af EU's beslutningstagning ved at forbedre de eksisterende deltagelsesbaserede mekanismer og skabe nye |
| --- | --- |

—

at garantere en meningsfyldt inddragelse af unge og ungdomsdialog i alle faser af EU's beslutningstagning ved at forbedre de eksisterende deltagelsesbaserede mekanismer og skabe nye

| — | at sikre lige adgang til uvildige og ungdomsvenlige oplysninger af høj kvalitet om, hvordan EU fungerer, hvordan man kan engagere sig i det, og hvilke muligheder det tilbyder |
| --- | --- |

—

at sikre lige adgang til uvildige og ungdomsvenlige oplysninger af høj kvalitet om, hvordan EU fungerer, hvordan man kan engagere sig i det, og hvilke muligheder det tilbyder

| — | at indføre uddannelse om Europa og EU og styrke den i formelle og ikkeformelle sammenhænge |
| --- | --- |

—

at indføre uddannelse om Europa og EU og styrke den i formelle og ikkeformelle sammenhænge

| — | at garantere en retfærdig repræsentation af alle medlemsstaterne i politiske og administrative EU-organer i overensstemmelse med princippet om lige medborgerskab |
| --- | --- |

—

at garantere en retfærdig repræsentation af alle medlemsstaterne i politiske og administrative EU-organer i overensstemmelse med princippet om lige medborgerskab

| — | at øge budgettet for og virkningen af EU's ungdomsprogrammer |
| --- | --- |

—

at øge budgettet for og virkningen af EU's ungdomsprogrammer

| — | at opbygge unges tillid til EU-projektet ved at afhjælpe det demokratiske underskud og manglen på gennemsigtighed og synlighed |
| --- | --- |

—

at opbygge unges tillid til EU-projektet ved at afhjælpe det demokratiske underskud og manglen på gennemsigtighed og synlighed

| — | at institutionalisere vurderingen af EU-politikkers ungdomsvenlighed, virkning og effekt. |
| --- | --- |

—

at institutionalisere vurderingen af EU-politikkers ungdomsvenlighed, virkning og effekt.

| | #2 LIGESTILLING MELLEM ALLE KØN
   (2)



  Baggrund: Forskelsbehandling på grund af køn berører stadig mange unge, især unge kvinder. Lige muligheder og adgang til rettigheder skal sikres for unge af alle køn, herunder ikkebinære unge og LGBTQI+
   (3)
  -unge. |
| --- | --- |

Image

# 2 LIGESTILLING MELLEM ALLE KØN
   (2)

Baggrund: Forskelsbehandling på grund af køn berører stadig mange unge, især unge kvinder. Lige muligheder og adgang til rettigheder skal sikres for unge af alle køn, herunder ikkebinære unge og LGBTQI+
   (3)
  -unge.

Mål: at sikre ligestilling mellem alle køn og tilgange, der tager hensyn til kønsaspektet, på alle områder af unges liv.

Delmål

| — | at bekæmpe forskelsbehandling og sikre lige rettigheder for alle køn i det kulturelle, politiske og socioøkonomiske liv |
| --- | --- |

—

at bekæmpe forskelsbehandling og sikre lige rettigheder for alle køn i det kulturelle, politiske og socioøkonomiske liv

| — | at opnå almindeligt kendskab til uligheder og forskelsbehandling på grundlag af køn, især i medierne |
| --- | --- |

—

at opnå almindeligt kendskab til uligheder og forskelsbehandling på grundlag af køn, især i medierne

| — | at gøre ende på kønsbestemt vold ved at imødegå og håndtere den effektivt i enhver form |
| --- | --- |

—

at gøre ende på kønsbestemt vold ved at imødegå og håndtere den effektivt i enhver form

| — | at afskaffe stereotype kønsroller og anerkende forskellige kønsidentiteter i uddannelsessystemerne, i familielivet, på arbejdspladsen og inden for andre områder af livet |
| --- | --- |

—

at afskaffe stereotype kønsroller og anerkende forskellige kønsidentiteter i uddannelsessystemerne, i familielivet, på arbejdspladsen og inden for andre områder af livet

| — | at gøre ende på strukturel forskelsbehandling på grundlag af køn på arbejdsmarkedet og sikre lige rettigheder, adgang og muligheder |
| --- | --- |

—

at gøre ende på strukturel forskelsbehandling på grundlag af køn på arbejdsmarkedet og sikre lige rettigheder, adgang og muligheder

| — | at sikre lige løn for lige arbejde og lige deling af ansvaret for omsorgsarbejde |
| --- | --- |

—

at sikre lige løn for lige arbejde og lige deling af ansvaret for omsorgsarbejde

| — | at sikre lige adgang til formel og ikkeformel uddannelse, og at uddannelsessystemerne er udformet efter tilgange, der tager hensyn til kønsaspektet. |
| --- | --- |

—

at sikre lige adgang til formel og ikkeformel uddannelse, og at uddannelsessystemerne er udformet efter tilgange, der tager hensyn til kønsaspektet.

| | #3 INKLUSIVE SAMFUND



  Baggrund: En tredjedel af unge i Europa risikerer at blive ramt af fattigdom og social eksklusion. Mange har ikke adgang til deres sociale rettigheder. Mange er stadig udsat for forskelsbehandling af forskellig art og oplever fordomme og hadforbrydelser. Nye migrationsfænomener har ført flere sociale og inklusionsmæssige udfordringer med sig. Det er derfor afgørende at arbejde hen imod overholdelsen af alle unges rettigheder i Europa, herunder de mest marginaliserede og udstødte. |
| --- | --- |

Image

# 3 INKLUSIVE SAMFUND

Baggrund: En tredjedel af unge i Europa risikerer at blive ramt af fattigdom og social eksklusion. Mange har ikke adgang til deres sociale rettigheder. Mange er stadig udsat for forskelsbehandling af forskellig art og oplever fordomme og hadforbrydelser. Nye migrationsfænomener har ført flere sociale og inklusionsmæssige udfordringer med sig. Det er derfor afgørende at arbejde hen imod overholdelsen af alle unges rettigheder i Europa, herunder de mest marginaliserede og udstødte.

Mål: at åbne mulighed for og sikre alle unges inklusion i samfundet.

Delmål

| — | at sørge for retlig beskyttelse og håndhæve internationale retlige instrumenter for at bekæmpe enhver form for forskelsbehandling og hadefuld tale, i erkendelse af at unge er udsat for forskelsbehandling af forskellig art |
| --- | --- |

—

at sørge for retlig beskyttelse og håndhæve internationale retlige instrumenter for at bekæmpe enhver form for forskelsbehandling og hadefuld tale, i erkendelse af at unge er udsat for forskelsbehandling af forskellig art

| — | at styrke det opsøgende oplysningsarbejde over for marginaliserede unge for at sikre, at de er bekendt med de rum, muligheder og erfaringer, der er til rådighed for dem |
| --- | --- |

—

at styrke det opsøgende oplysningsarbejde over for marginaliserede unge for at sikre, at de er bekendt med de rum, muligheder og erfaringer, der er til rådighed for dem

| — | at sikre, at alle marginaliserede unge har lige adgang til formelle og ikkeformelle læringsmiljøer, der tager hensyn til alle aspekter af inklusion |
| --- | --- |

—

at sikre, at alle marginaliserede unge har lige adgang til formelle og ikkeformelle læringsmiljøer, der tager hensyn til alle aspekter af inklusion

| — | at styrke undervisernes evner til at arbejde med marginaliserede unge |
| --- | --- |

—

at styrke undervisernes evner til at arbejde med marginaliserede unge

| — | at tilvejebringe flere rum, muligheder, ressourcer og programmer for at fremme dialog og social samhørighed og bekæmpe forskelsbehandling og segregering |
| --- | --- |

—

at tilvejebringe flere rum, muligheder, ressourcer og programmer for at fremme dialog og social samhørighed og bekæmpe forskelsbehandling og segregering

| — | at styrke den sociale støtte ved at gennemføre retten til et eksistensminimum, retfærdige arbejdsforhold og universel adgang til kvalitetssundhedspleje og sikre særlige foranstaltninger for marginaliserede unge |
| --- | --- |

—

at styrke den sociale støtte ved at gennemføre retten til et eksistensminimum, retfærdige arbejdsforhold og universel adgang til kvalitetssundhedspleje og sikre særlige foranstaltninger for marginaliserede unge

| — | at sikre, at marginaliserede unge deltager i alle beslutningsprocesser og er centrale aktører, især i processer vedrørende deres egne rettigheder, deres egen velfærd og deres egne interesser. |
| --- | --- |

—

at sikre, at marginaliserede unge deltager i alle beslutningsprocesser og er centrale aktører, især i processer vedrørende deres egne rettigheder, deres egen velfærd og deres egne interesser.

| | #4 OPLYSNING OG KONSTRUKTIV DIALOG



  Baggrund: Unge har vanskeligt ved at kontrollere, at oplysninger er nøjagtige og pålidelige. De skal være bedre rustet for at kunne navigere i medielandskabet og deltage i en konstruktiv dialog. |
| --- | --- |

Image

# 4 OPLYSNING OG KONSTRUKTIV DIALOG

Baggrund: Unge har vanskeligt ved at kontrollere, at oplysninger er nøjagtige og pålidelige. De skal være bedre rustet for at kunne navigere i medielandskabet og deltage i en konstruktiv dialog.

Mål: at sikre, at unge har bedre adgang til pålidelige oplysninger, og støtte deres evne til at evaluere oplysninger kritisk og deltage i en deltagelsesbaseret og konstruktiv dialog.

Delmål

| — | at ruste unge til at være kritiske og ansvarlige brugere og producenter af oplysninger |
| --- | --- |

—

at ruste unge til at være kritiske og ansvarlige brugere og producenter af oplysninger

| — | at sikre, at unge er i stand til at genkende og anmelde gang på gang vildledende nyheder og kontrollere, at de anvendte nyhedskilder er nøjagtige |
| --- | --- |

—

at sikre, at unge er i stand til at genkende og anmelde gang på gang vildledende nyheder og kontrollere, at de anvendte nyhedskilder er nøjagtige

| — | at sikre, at unge er i stand til at genkende og anmelde hadeful tale og forskelsbehandling online og offline |
| --- | --- |

—

at sikre, at unge er i stand til at genkende og anmelde hadeful tale og forskelsbehandling online og offline

| — | at sikre, at unge kan deltage i en respektfuld, tolerant og ikkevoldelig dialog online og offline |
| --- | --- |

—

at sikre, at unge kan deltage i en respektfuld, tolerant og ikkevoldelig dialog online og offline

| — | at sikre, at der er let adgang til forståelige ungdomsvenlige oplysninger, der overholder etiske principper og kvalitetsstandarder |
| --- | --- |

—

at sikre, at der er let adgang til forståelige ungdomsvenlige oplysninger, der overholder etiske principper og kvalitetsstandarder

| — | at sikre, at forældre og omsorgspersoner og alle, der er involveret i unges uddannelse, har mediekompetencer og digitale færdigheder, og at de er pålidelige informationskilder for unge. |
| --- | --- |

—

at sikre, at forældre og omsorgspersoner og alle, der er involveret i unges uddannelse, har mediekompetencer og digitale færdigheder, og at de er pålidelige informationskilder for unge.

| | #5 MENTAL SUNDHED OG TRIVSEL



  Baggrund: Et betydeligt og stigende antal unge i hele Europa giver udtryk for deres bekymring over prævalensen af mentale sundhedsproblemer såsom høj stress, angst, depression og andre mentale lidelser blandt deres jævnaldrende. Unge nævner det enorme samfundsmæssige pres, de oplever i dag, og ser et behov for bedre mentale sundhedsydelser for unge. |
| --- | --- |

Image

# 5 MENTAL SUNDHED OG TRIVSEL

Baggrund: Et betydeligt og stigende antal unge i hele Europa giver udtryk for deres bekymring over prævalensen af mentale sundhedsproblemer såsom høj stress, angst, depression og andre mentale lidelser blandt deres jævnaldrende. Unge nævner det enorme samfundsmæssige pres, de oplever i dag, og ser et behov for bedre mentale sundhedsydelser for unge.

Mål: at opnå en bedre mental trivsel og gøre ende på stigmatiseringen af mentale sundhedsspørgsmål og dermed fremme social inklusion af alle unge.

Delmål

| — | at tilskynde til udvikling af selverkendelse og mindre konkurrenceprægede mentaliteter ved at fremme værdsættelsen af den enkeltes kompetencer og styrker |
| --- | --- |

—

at tilskynde til udvikling af selverkendelse og mindre konkurrenceprægede mentaliteter ved at fremme værdsættelsen af den enkeltes kompetencer og styrker

| — | at garantere retten til at arbejde og studere for personer med mentale sundhedsproblemer både under og efter sygdommen for at sikre, at de kan forfølge deres egne ambitioner |
| --- | --- |

—

at garantere retten til at arbejde og studere for personer med mentale sundhedsproblemer både under og efter sygdommen for at sikre, at de kan forfølge deres egne ambitioner

| — | at udvikle en inklusiv tværsektoriel tilgang til mentale sundhedsydelser for alle, især marginaliserede grupper |
| --- | --- |

—

at udvikle en inklusiv tværsektoriel tilgang til mentale sundhedsydelser for alle, især marginaliserede grupper

| — | at give alle, der arbejder med unge, samt pårørende og venner psykisk førstehjælpsundervisning af høj kvalitet |
| --- | --- |

—

at give alle, der arbejder med unge, samt pårørende og venner psykisk førstehjælpsundervisning af høj kvalitet

| — | at tilbyde en inklusiv, respektfuld og velfunderet behandling ved at integrere mentale sundhedsydelser af høj kvalitet i alle behandlingsinstitutioner |
| --- | --- |

—

at tilbyde en inklusiv, respektfuld og velfunderet behandling ved at integrere mentale sundhedsydelser af høj kvalitet i alle behandlingsinstitutioner

| — | at fokusere på forebyggelsesforanstaltninger, som sikrer, at unge har den viden og de kompetencer, der kræves for en bedre mental trivsel. |
| --- | --- |

—

at fokusere på forebyggelsesforanstaltninger, som sikrer, at unge har den viden og de kompetencer, der kræves for en bedre mental trivsel.

| — | at bekæmpe stigmatisering af mentale sundhedsproblemer ved at udarbejde oplysningsprogrammer. |
| --- | --- |

—

at bekæmpe stigmatisering af mentale sundhedsproblemer ved at udarbejde oplysningsprogrammer.

| | #6 FREMME UNGE I LANDDISTRIKTERNE



  Baggrund: På trods af det fælles engagement i udvikling af landdistrikterne i EU, og i betragtning af at næsten en tredjedel af EU's befolkning var bosat i landdistrikter i 2015, er der stadig forskelle mellem at bo i byområder og i landdistrikter
   (4)
  . Det er derfor vigtigt at sikre ligestilling mellem unge i by- og landområder. |
| --- | --- |

Image

# 6 FREMME UNGE I LANDDISTRIKTERNE

Baggrund: På trods af det fælles engagement i udvikling af landdistrikterne i EU, og i betragtning af at næsten en tredjedel af EU's befolkning var bosat i landdistrikter i 2015, er der stadig forskelle mellem at bo i byområder og i landdistrikter
   (4)
  . Det er derfor vigtigt at sikre ligestilling mellem unge i by- og landområder.

Mål: at skabe betingelser, der gør unge i stand til at virkeliggøre deres fulde potentiale i landdistrikterne.

Delmål

| — | at sikre en passende infrastruktur i landdistrikterne for at sørge for en rimelig levering af offentlige tjenester, dataforbindelser og boligmuligheder for unge |
| --- | --- |

—

at sikre en passende infrastruktur i landdistrikterne for at sørge for en rimelig levering af offentlige tjenester, dataforbindelser og boligmuligheder for unge

| — | at sikre, at der i landdistrikterne skabes bæredygtige job af høj kvalitet, der er tilgængelige for unge |
| --- | --- |

—

at sikre, at der i landdistrikterne skabes bæredygtige job af høj kvalitet, der er tilgængelige for unge

| — | at sikre en decentralisering af forskellige aktiviteter, der udføres af, for og med unge, for at støtte deres inklusion og gavne lokalsamfundet |
| --- | --- |

—

at sikre en decentralisering af forskellige aktiviteter, der udføres af, for og med unge, for at støtte deres inklusion og gavne lokalsamfundet

| — | at sikre, at unge i landdistrikterne deltager aktivt i beslutningsprocesserne |
| --- | --- |

—

at sikre, at unge i landdistrikterne deltager aktivt i beslutningsprocesserne

| — | at sikre, at der lige adgang til uddannelse af høj kvalitet for unge i landdistrikterne |
| --- | --- |

—

at sikre, at der lige adgang til uddannelse af høj kvalitet for unge i landdistrikterne

| — | at skabe et positivt image for landdistrikterne |
| --- | --- |

—

at skabe et positivt image for landdistrikterne

| — | at sikre beskyttelse af landlige traditioner. |
| --- | --- |

—

at sikre beskyttelse af landlige traditioner.

| | #7 GODT ARBEJDE TIL ALLE



  Baggrund: Unge er udsat for høj ungdomsarbejdsløshed, usikre og udnyttende arbejdsforhold og forskelsbehandling på arbejdsmarkedet og på arbejdspladsen. Manglen på information og relevante færdigheder og kompetencer for en fremtidig beskæftigelse hindrer unge i at blive integreret fuldt ud på arbejdsmarkedet. Der skal derfor træffes foranstaltninger for at sikre et godt arbejde til alle. |
| --- | --- |

Image

# 7 GODT ARBEJDE TIL ALLE

Baggrund: Unge er udsat for høj ungdomsarbejdsløshed, usikre og udnyttende arbejdsforhold og forskelsbehandling på arbejdsmarkedet og på arbejdspladsen. Manglen på information og relevante færdigheder og kompetencer for en fremtidig beskæftigelse hindrer unge i at blive integreret fuldt ud på arbejdsmarkedet. Der skal derfor træffes foranstaltninger for at sikre et godt arbejde til alle.

Mål: at garantere et tilgængeligt arbejdsmarked med muligheder, der resulterer i gode job til alle unge.

Delmål

| — | at skabe gode job, der garanterer alle unge retfærdige arbejdsforhold, arbejdsrettigheder og retten til en løn, der muliggør et eksistensminimum |
| --- | --- |

—

at skabe gode job, der garanterer alle unge retfærdige arbejdsforhold, arbejdsrettigheder og retten til en løn, der muliggør et eksistensminimum

| — | at garantere social beskyttelse og sundhedsydelser for alle unge arbejdstagere |
| --- | --- |

—

at garantere social beskyttelse og sundhedsydelser for alle unge arbejdstagere

| — | at garantere en retfærdig behandling og lige muligheder for alle unge for at gøre ende på forskelsbehandling på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

—

at garantere en retfærdig behandling og lige muligheder for alle unge for at gøre ende på forskelsbehandling på arbejdsmarkedet

| — | at sikre lige muligheder for alle unge med henblik på at udvikle de nødvendige færdigheder og kompetencer og høste praktiske erfaringer for at sikre en gnidningsfri overgang fra uddannelse til arbejdsmarked |
| --- | --- |

—

at sikre lige muligheder for alle unge med henblik på at udvikle de nødvendige færdigheder og kompetencer og høste praktiske erfaringer for at sikre en gnidningsfri overgang fra uddannelse til arbejdsmarked

| — | at sikre anerkendelse og validering af kompetencer, der er erhvervet gennem praktikophold, lærlingeuddannelser og andre former for arbejdsrelateret læring samt frivilligt arbejde og ikkeformel uddannelse |
| --- | --- |

—

at sikre anerkendelse og validering af kompetencer, der er erhvervet gennem praktikophold, lærlingeuddannelser og andre former for arbejdsrelateret læring samt frivilligt arbejde og ikkeformel uddannelse

| — | at sikre, at unge og ungdomsorganisationer inddrages som ligeværdige partnere i udformningen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af beskæftigelsespolitikker på alle niveauer |
| --- | --- |

—

at sikre, at unge og ungdomsorganisationer inddrages som ligeværdige partnere i udformningen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af beskæftigelsespolitikker på alle niveauer

| — | at sikre lige adgang til oplysninger af høj kvalitet og passende støttemekanismer for at forberede unge på et foranderligt arbejdsmarked og fremtidens arbejde. |
| --- | --- |

—

at sikre lige adgang til oplysninger af høj kvalitet og passende støttemekanismer for at forberede unge på et foranderligt arbejdsmarked og fremtidens arbejde.

| | #8 GOD LÆRING



  Baggrund: Uddannelse er og bliver afgørende for et aktivt medborgerskab, et inklusivt samfund og beskæftigelsesegnethed. Derfor er vi nødt til at udvide vores uddannelsesvision for det 21. århundrede og fokusere mere på overførbare færdigheder og kompetencer, læring, der er centreret om den studerende, og ikkeformel uddannelse for at opnå en virkelig lige og universel adgang til god læring. |
| --- | --- |

Image

# 8 GOD LÆRING

Baggrund: Uddannelse er og bliver afgørende for et aktivt medborgerskab, et inklusivt samfund og beskæftigelsesegnethed. Derfor er vi nødt til at udvide vores uddannelsesvision for det 21. århundrede og fokusere mere på overførbare færdigheder og kompetencer, læring, der er centreret om den studerende, og ikkeformel uddannelse for at opnå en virkelig lige og universel adgang til god læring.

Mål: at integrere og forbedre forskellige former for læring og ruste unge til udfordringerne i et liv i konstant forandring i det 21. århundrede.

Delmål

| — | at sikre universel og lige adgang til uddannelse og livslang læring af høj kvalitet |
| --- | --- |

—

at sikre universel og lige adgang til uddannelse og livslang læring af høj kvalitet

| — | at sikre, at alle unge har adgang til ikkeformel uddannelse på alle niveauer, der modtager passende finansiering, og som anerkendes og valideres |
| --- | --- |

—

at sikre, at alle unge har adgang til ikkeformel uddannelse på alle niveauer, der modtager passende finansiering, og som anerkendes og valideres

| — | at fremme en åben holdning og støtte udviklingen af sociale og tværkulturelle kompetencer |
| --- | --- |

—

at fremme en åben holdning og støtte udviklingen af sociale og tværkulturelle kompetencer

| — | at udvikle og implementere mere personlige og deltagelses- og samarbejdsbaserede metoder, der er centreret om den lærende, på hvert trin af uddannelsesprocessen |
| --- | --- |

—

at udvikle og implementere mere personlige og deltagelses- og samarbejdsbaserede metoder, der er centreret om den lærende, på hvert trin af uddannelsesprocessen

| — | at sikre, at alle unge gennem uddannelse udstyres med livskompetencer såsom pengeforvaltning og modtager sundhedsundervisning, herunder i seksuel og reproduktiv sundhed |
| --- | --- |

—

at sikre, at alle unge gennem uddannelse udstyres med livskompetencer såsom pengeforvaltning og modtager sundhedsundervisning, herunder i seksuel og reproduktiv sundhed

| — | i formelle og ikkeformelle uddannelsessammenhæng at integrere metoder, der gør den lærende i stand til at udvikle personlige færdigheder og kompetencer, herunder kritisk og analytisk tænkning, kreativitet og læring |
| --- | --- |

—

i formelle og ikkeformelle uddannelsessammenhæng at integrere metoder, der gør den lærende i stand til at udvikle personlige færdigheder og kompetencer, herunder kritisk og analytisk tænkning, kreativitet og læring

| — | at sikre, at unge har adgang til undervisning i medborgerkundskab for at give dem solid viden om politiske systemer, demokrati og menneskerettigheder, herunder også gennem erfaringer i lokalsamfundet, for at fremme en aktiv deltagelse i civilsamfundet. |
| --- | --- |

—

at sikre, at unge har adgang til undervisning i medborgerkundskab for at give dem solid viden om politiske systemer, demokrati og menneskerettigheder, herunder også gennem erfaringer i lokalsamfundet, for at fremme en aktiv deltagelse i civilsamfundet.

| | #9 RUM OG DELTAGELSE FOR ALLE



  Baggrund: Unge er underrepræsenterede i de beslutningsprocesser, der har betydning for dem, selv om deres deltagelse er afgørende for demokratiet. De har brug for at have adgang til fysiske rum i deres lokalsamfund for at støtte deres personlige, kulturelle og politiske udvikling. |
| --- | --- |

Image

# 9 RUM OG DELTAGELSE FOR ALLE

Baggrund: Unge er underrepræsenterede i de beslutningsprocesser, der har betydning for dem, selv om deres deltagelse er afgørende for demokratiet. De har brug for at have adgang til fysiske rum i deres lokalsamfund for at støtte deres personlige, kulturelle og politiske udvikling.

Mål: at styrke unges demokratiske deltagelse og selvstændighed og skabe særlige rum for unge på alle områder af samfundet.

Delmål

| — | at sikre, at unge har tilstrækkelig indflydelse på alle områder af samfundet og alle dele af beslutningsprocesserne fra fastlæggelsen af dagsordener til gennemførelsen, overvågningen og evalueringen gennem ungdomsvenlige og tilgængelige mekanismer og strukturer, som sikrer, at politikker tilgodeser unges behov |
| --- | --- |

—

at sikre, at unge har tilstrækkelig indflydelse på alle områder af samfundet og alle dele af beslutningsprocesserne fra fastlæggelsen af dagsordener til gennemførelsen, overvågningen og evalueringen gennem ungdomsvenlige og tilgængelige mekanismer og strukturer, som sikrer, at politikker tilgodeser unges behov

| — | at sikre lige adgang til beslutningstagningen i dagligdagen for alle unge med forskellig baggrund |
| --- | --- |

—

at sikre lige adgang til beslutningstagningen i dagligdagen for alle unge med forskellig baggrund

| — | at øge unges deltagelse og dermed en ligelig repræsentation i valgprocessen og i valgte organer og andre beslutningstageende organer på alle niveauer af samfundet |
| --- | --- |

—

at øge unges deltagelse og dermed en ligelig repræsentation i valgprocessen og i valgte organer og andre beslutningstageende organer på alle niveauer af samfundet

| — | at tilvejebringe ungdomsstyrede fysiske faciliteter og infrastrukturer, kaldet ungdomsrum, der er defineret ved at være autonome, åbne og sikre, som er tilgængelige for alle, og som tilbyder faglig støtte med henblik på at udvikle og sørge for muligheder for unges deltagelse |
| --- | --- |

—

at tilvejebringe ungdomsstyrede fysiske faciliteter og infrastrukturer, kaldet ungdomsrum, der er defineret ved at være autonome, åbne og sikre, som er tilgængelige for alle, og som tilbyder faglig støtte med henblik på at udvikle og sørge for muligheder for unges deltagelse

| — | at sørge for, at alle unge har adgang til sikre virtuelle ungdomsrum, der giver adgang til oplysninger og tjenester og skaber muligheder for unges deltagelse |
| --- | --- |

—

at sørge for, at alle unge har adgang til sikre virtuelle ungdomsrum, der giver adgang til oplysninger og tjenester og skaber muligheder for unges deltagelse

| — | at sikre bæredygtig finansiering, fælles anerkendelse og udvikling af ungdomsarbejde af høj kvalitet for at styrke ungdomsorganisationer og deres rolle i forbindelse med inklusion, deltagelse og ikkeformel uddannelse |
| --- | --- |

—

at sikre bæredygtig finansiering, fælles anerkendelse og udvikling af ungdomsarbejde af høj kvalitet for at styrke ungdomsorganisationer og deres rolle i forbindelse med inklusion, deltagelse og ikkeformel uddannelse

| — | at tilvejebringe ungdomsvenlige, relevante og udførlige oplysninger, herunder oplysninger udarbejdet af og sammen med unge, for at åbne mulighed for unges deltagelse. |
| --- | --- |

—

at tilvejebringe ungdomsvenlige, relevante og udførlige oplysninger, herunder oplysninger udarbejdet af og sammen med unge, for at åbne mulighed for unges deltagelse.

| | #10 ET BÆREDYGTIGT GRØNT EUROPA



  Baggrund: Vi forbruger i dag på en måde, som miljøet ikke kan bære. Samfundet er nødt til at gribe ind over for klimaændringer og de voksende miljøtrusler. Samfundet kan imidlertid ikke løse et problem, som det ikke er rede til at anerkende. Derfor er alle, herunder unge, nødt til at begynde at tage ansvar for deres handlinger og indvirkning på fremtidige generationers liv. At blive bæredygtig er ikke et valg, men en forpligtelse. |
| --- | --- |

Image

# 10 ET BÆREDYGTIGT GRØNT EUROPA

Baggrund: Vi forbruger i dag på en måde, som miljøet ikke kan bære. Samfundet er nødt til at gribe ind over for klimaændringer og de voksende miljøtrusler. Samfundet kan imidlertid ikke løse et problem, som det ikke er rede til at anerkende. Derfor er alle, herunder unge, nødt til at begynde at tage ansvar for deres handlinger og indvirkning på fremtidige generationers liv. At blive bæredygtig er ikke et valg, men en forpligtelse.

Mål: at opnå et samfund, hvor alle unge er miljøaktive, uddannede og i stand til at gøre en forskel i deres dagligdag.

Delmål

| — | at sikre, at alle, herunder unge, ved, hvilke virkninger deres handlinger har på miljøet |
| --- | --- |

—

at sikre, at alle, herunder unge, ved, hvilke virkninger deres handlinger har på miljøet

| — | at mobilisere hele samfundet, især unge, til at fungere som igangsættere af forandring med henblik på en miljømæssig og bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

—

at mobilisere hele samfundet, især unge, til at fungere som igangsættere af forandring med henblik på en miljømæssig og bæredygtig udvikling

| — | at tage hensyn til miljøvirkningerne af alle beslutninger, der vedrører politik og livet, samtidig med at det sikres, at unge inddrages i en bæredygtig udformning af politik på alle niveauer |
| --- | --- |

—

at tage hensyn til miljøvirkningerne af alle beslutninger, der vedrører politik og livet, samtidig med at det sikres, at unge inddrages i en bæredygtig udformning af politik på alle niveauer

| — | at øge det internationale samarbejde for at gøre ende på en produktion og et forbrug, der skader miljøet |
| --- | --- |

—

at øge det internationale samarbejde for at gøre ende på en produktion og et forbrug, der skader miljøet

| — | at støtte og styrke muligheder for unge med henblik på frivilligt arbejde i miljøsektoren |
| --- | --- |

—

at støtte og styrke muligheder for unge med henblik på frivilligt arbejde i miljøsektoren

| — | at sikre, at alle, især unge, har adgang til en miljøvenlig infrastruktur til at leve en mere bæredygtig livsstil |
| --- | --- |

—

at sikre, at alle, især unge, har adgang til en miljøvenlig infrastruktur til at leve en mere bæredygtig livsstil

| — | at udvide forskning og innovation i miljøvenlige løsninger og teknologier. |
| --- | --- |

—

at udvide forskning og innovation i miljøvenlige løsninger og teknologier.

| | #11 UNGDOMSORGANISATIONER OG EUROPÆISKE PROGRAMMER



  Baggrund: Ungdomsorganisationer og europæiske ungdomsprogrammer inddrager millioner af unge for at støtte et aktivt medborgerskab og udvikle deres livskompetencer. Ungdomsorganisationer og europæiske ungdomsprogrammer modtager dog stadig ikke tilstrækkelig finansiering og mangler anerkendelse og tilgængelighed. |
| --- | --- |

Image

# 11 UNGDOMSORGANISATIONER OG EUROPÆISKE PROGRAMMER

Baggrund: Ungdomsorganisationer og europæiske ungdomsprogrammer inddrager millioner af unge for at støtte et aktivt medborgerskab og udvikle deres livskompetencer. Ungdomsorganisationer og europæiske ungdomsprogrammer modtager dog stadig ikke tilstrækkelig finansiering og mangler anerkendelse og tilgængelighed.

Mål: at sikre lige adgang for alle unge til ungdomsorganisationer og europæiske ungdomsprogrammer og opbygge et samfund baseret på europæiske værdier og en europæisk identitet.

Delmål

| — | at sikre synlighed og tilvejebringe oplysninger af høj kvalitet om ungdomsorganisationer og europæiske ungdomsprogrammer for alle unge |
| --- | --- |

—

at sikre synlighed og tilvejebringe oplysninger af høj kvalitet om ungdomsorganisationer og europæiske ungdomsprogrammer for alle unge

| — | at sørge for, at der er tilstrækkelige ressourcer fra EU-programmer til ungdomsorganisationer til at udvikle projekter og tilgå strukturel støtte til udførelse af deres opgaver og støtte deres arbejde |
| --- | --- |

—

at sørge for, at der er tilstrækkelige ressourcer fra EU-programmer til ungdomsorganisationer til at udvikle projekter og tilgå strukturel støtte til udførelse af deres opgaver og støtte deres arbejde

| — | at sikre, at ungdomsorganisationer og europæiske ungdomsprogrammer er bedre forbundet med uddannelsessystemerne, og anerkende dem som aktører, der fremmer livskompetencer og et aktivt medborgerskab |
| --- | --- |

—

at sikre, at ungdomsorganisationer og europæiske ungdomsprogrammer er bedre forbundet med uddannelsessystemerne, og anerkende dem som aktører, der fremmer livskompetencer og et aktivt medborgerskab

| — | at øge adgangen til europæiske ungdomsprogrammer, sikre en ungdomsvenlig forvaltningsproces og yde støtte og information af høj kvalitet til alle deltagere og ansøgere |
| --- | --- |

—

at øge adgangen til europæiske ungdomsprogrammer, sikre en ungdomsvenlig forvaltningsproces og yde støtte og information af høj kvalitet til alle deltagere og ansøgere

| — | at nå ud til og støtte marginaliserede unge, så de kan være aktive i ungdomsorganisationer, ungdomsgrupper og EU's ungdomsprogrammer |
| --- | --- |

—

at nå ud til og støtte marginaliserede unge, så de kan være aktive i ungdomsorganisationer, ungdomsgrupper og EU's ungdomsprogrammer

| — | at øge de ressourcer og udvide udbuddet af de tilskud og mangfoldigheden af de initiativer, der er til rådighed for ungdomsorganisationer og ungdomsgrupper |
| --- | --- |

—

at øge de ressourcer og udvide udbuddet af de tilskud og mangfoldigheden af de initiativer, der er til rådighed for ungdomsorganisationer og ungdomsgrupper

| — | at sikre unges deltagelse i forvaltningsprocesserne af europæiske ungdomsprogrammer. |
| --- | --- |

—

at sikre unges deltagelse i forvaltningsprocesserne af europæiske ungdomsprogrammer.

---

(1)  www.youthgoals.eu.

Ikonerne for ungdomsmålene er udformet af Mireille van Bremen og kan downloades sammen med designmanualen.

(2)  Med behørig hensyntagen til nærhedsprincippet bør »alle køn« fortolkes i overensstemmelse med national lovgivning og EU-lovgivning og de nationale omstændigheder.

(3)  Forkortelsen »LGBTQI+« skal sammenfatte ikkeheteroseksuelle og/eller ikkebinære identiteter og er en fællesbetegnelse for lesbiske, bøsser, biseksuelle, transpersoner, queerpersoner/questioning eller interkønnede. +'et angiver, at listen ikke er udtømmende.

(4)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Statistics_on_rural_areas_in_the_EU

---

BILAG 4

om arbejdsplanen for EU-strategien for unge 2019-2021

| Dato | Arbejdsmetode/Instrument | Vejledende mål og resultater | Tilknyttede ungdomsmål | Foreslået af |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Generelle resultater |
| En gang om året | Platform for EU-strategien for unge | Mindst en gang om året (med mellemliggende interessentmøder)
  Rapport fra platformen skal formidles til et bredt publikum | — | Forbinde EU med de unge |

Dato

Arbejdsmetode/Instrument

Vejledende mål og resultater

Tilknyttede ungdomsmål

Foreslået af

Generelle resultater

En gang om året

Platform for EU-strategien for unge

Mindst en gang om året (med mellemliggende interessentmøder)

Rapport fra platformen skal formidles til et bredt publikum

—

Forbinde EU med de unge

| — | Inklusive samfund |
| --- | --- |

—

Inklusive samfund

| — | Oplysning og konstruktiv dialog |
| --- | --- |

—

Oplysning og konstruktiv dialog

COM

Formandskabstrioen (RO, FI og HR)

Overordnet emne: »Skabe muligheder for de unge«

Medio 2019

Ekspertgruppe om indikatorer

Politiske indikatorer, der medvirker til at overvåge fremskridt i gennemførelsen af ungdomsstrategien

| — | Oplysning og konstruktiv dialog |
| --- | --- |

—

Oplysning og konstruktiv dialog

COM

2019

Ekspertgruppe om grænseoverskridende solidaritet

Politikhenstillinger, der indgår i gennemgangen af Rådets henstilling om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union

| — | Forbinde EU med de unge |
| --- | --- |

—

Forbinde EU med de unge

| — | Ungdomsorganisationer og europæiske programmer |
| --- | --- |

—

Ungdomsorganisationer og europæiske programmer

DE, (COM)

2019 (første halvår)

Rådets konklusioner om forbedring af unges tilpasningsevne til udfordringerne for fremtidens arbejde

| — | Godt arbejde til alle |
| --- | --- |

—

Godt arbejde til alle

| — | God læring |
| --- | --- |

—

God læring

RO

2019 (første halvår)

Konference/Seminar om lige adgang til beskæftigelse af høj kvalitet for unge

Politikhenstillinger udarbejdet sammen med unge om at lette indtrædelsen på arbejdsmarkedet

| — | Godt arbejde til alle |
| --- | --- |

—

Godt arbejde til alle

| — | Oplysning og konstruktiv dialog |
| --- | --- |

—

Oplysning og konstruktiv dialog

RO

2019 (første halvår)

Europæisk pilotprogram om ungdomsdelegerede

Pilotprogram, hvor ungdomsrepræsentanter fra formandskabslandet kan deltage i gennemførelsen og/eller fremme af formandskabets aktiviteter på ungdomsområdet både på europæisk og nationalt plan

| — | Oplysning og konstruktiv dialog |
| --- | --- |

—

Oplysning og konstruktiv dialog

| — | Rum og deltagelse for alle |
| --- | --- |

—

Rum og deltagelse for alle

RO

2019 (andet halvår)

Rådets konklusioner om uddannelse af ungdomsarbejdere

Vedtagelse af Rådet

Fremme af kvaliteten i ungdomsarbejde gennem uddannelse af ungdomsarbejdere

| — | Rum og deltagelse for alle |
| --- | --- |

—

Rum og deltagelse for alle

| — | Oplysning og konstruktiv dialog |
| --- | --- |

—

Oplysning og konstruktiv dialog

| — | God læring |
| --- | --- |

—

God læring

FI

2019 (andet halvår)

Rådets konklusioner om digitalt ungdomsarbejde

Vedtagelse af Rådet

Fremme den fælles forståelse og strategiske udvikling af digitalt ungdomsarbejde

| — | Rum og deltagelse for alle |
| --- | --- |

—

Rum og deltagelse for alle

| — | Oplysning og konstruktiv dialog |
| --- | --- |

—

Oplysning og konstruktiv dialog

| — | Inklusive samfund |
| --- | --- |

—

Inklusive samfund

FI

2020

Udvikling af et onlinekursus om ungdomsarbejde

Onlinekursus om ungdomsarbejde

Yderligere formidling af »Handbook on Improving youth work — your guide to quality development« (2017)

Yderligere formidling af ekspertgruppens rapport om udvikling af digitalt ungdomsarbejde (2018)

| — | Rum og deltagelse for alle |
| --- | --- |

—

Rum og deltagelse for alle

| — | Oplysning og konstruktiv dialog |
| --- | --- |

—

Oplysning og konstruktiv dialog

COM

2020

Peerlæringsaktivitet om tværgående tilgange inden for ungdomsarbejde

Kompendium med eksempler på god praksis

COM

2020

Studie med forslag om en værktøjskasse for ungdomspolitikker, der når ud på græsrodsniveau

Udvikling af en praktisk værktøjskasse rettet mod beslutningstagere på regionalt og lokalt niveau om, hvordan man kan tackle unges behov med særlig fokus på tværsektorielle partnerskaber

| — | Rum og deltagelse for alle |
| --- | --- |

—

Rum og deltagelse for alle

COM

2020

Ekspertgruppe om en rettighedsbaseret tilgang til ungdomspolitikker

Politikhenstillinger om fremme af en rettighedsbaseret tilgang til unge

| — | Godt arbejde til alle |
| --- | --- |

—

Godt arbejde til alle

| — | Rum og deltagelse for alle |
| --- | --- |

—

Rum og deltagelse for alle

PT

2020

Peerlæringsaktivitet

Muligt fælles projekt med Regionsudvalget

Flerniveaustyring og -deltagelse

Styrkelse af flerniveaustyring, når de unges deltagelse skal fremmes i politiske og andre beslutningsprocesser på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan

| — | Rum og deltagelse for alle |
| --- | --- |

—

Rum og deltagelse for alle

PT

2020 (første halvår)

(evt.) Rådets konklusioner om ungdomsarbejde i landdistrikterne og fremme af solidaritet mellem generationerne

| — | Fremme unge i landdistrikterne |
| --- | --- |

—

Fremme unge i landdistrikterne

| — | Inklusive samfund |
| --- | --- |

—

Inklusive samfund

HR

2020 (første halvår)

(evt.) Rådets konklusioner om fremme af ungdomsarbejde ved at øge kendskabet til ungdomssektoren gennem oplysning og styrkelse af ressourcerne

| — | Rum og deltagelse for alle |
| --- | --- |

—

Rum og deltagelse for alle

HR

2020 (første halvår)

(evt.) emne for generaldirektørernes møde Fremme af social iværksættervirksomhed blandt unge

| — | Godt arbejde til alle |
| --- | --- |

—

Godt arbejde til alle

| — | Inklusive samfund |
| --- | --- |

—

Inklusive samfund

HR

Formandskabstrioen (DE, PT og SI)

2020 (andet halvår)

Ajourføring af Rådets henstilling af 2008 om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union

Vedtagelse af Rådet

Styrkelse af de europæiske ungdomsprogrammers potentiale til at nå ud til unge og medvirke til at opbygge et samfund

| — | Rum og deltagelse for alle |
| --- | --- |

—

Rum og deltagelse for alle

| — | Forbinde EU med de unge |
| --- | --- |

—

Forbinde EU med de unge

| — | Ungdomsorganisationer og europæiske programmer |
| --- | --- |

—

Ungdomsorganisationer og europæiske programmer

DE, (COM)

2020 (andet halvår)

Rådets resolution »Dagsorden for ungdomsarbejde« (frist i tråd med den endelige EU-strategi for unge)

Vedtagelse af Rådet

Sammenfatning/Sammenlægning/Konsolidering af foranstaltninger og resolutioner inden for ungdomsarbejde i Europa og identificering af synergier i samarbejdet med Europarådet

| — | Ungdomsorganisationer og europæiske programmer |
| --- | --- |

—

Ungdomsorganisationer og europæiske programmer

| — | Rum og deltagelse for alle |
| --- | --- |

—

Rum og deltagelse for alle

DE

December 2020

Tredje europæiske konvention om ungdomsarbejde

Påbegyndelse af gennemførelsen af den europæiske dagsorden for ungdomsarbejde og Europarådets rekommandation om ungdomsarbejde

| — | Ungdomsorganisationer og europæiske programmer |
| --- | --- |

—

Ungdomsorganisationer og europæiske programmer

| — | Rum og deltagelse for alle |
| --- | --- |

—

Rum og deltagelse for alle

DE

2020 (andet halvår)

Rådets konklusioner om ungdom og demokrati

Vedtagelse af Rådet

| — | Forbinde EU med de unge |
| --- | --- |

—

Forbinde EU med de unge

| — | Rum og deltagelse for alle |
| --- | --- |

—

Rum og deltagelse for alle

DE

2020 (andet halvår)

(evt.) Fælles møde mellem generaldirektørerne og lederne af de nationale agenturer for Erasmus+, Aktive unge/Det Europæiske Solidaritetskorps

Drøftelse af de nye EU-ungdomsprogrammer, der starter i 2021, og deres bidrag til at nå de politiske mål for EU's ungdomspolitik

| — | Ungdomsorganisationer og europæiske programmer |
| --- | --- |

—

Ungdomsorganisationer og europæiske programmer

DE

2020 eller 2021

(evt.) Peerlæringsaktivitet om digitalt ungdomsarbejde

| — | Rum og deltagelse for alle |
| --- | --- |

—

Rum og deltagelse for alle

| — | Oplysning og konstruktiv dialog |
| --- | --- |

—

Oplysning og konstruktiv dialog

FI

2020-2021

Peerlæringsaktiviteter om nationale solidaritetsaktiviteter

Peerlæringsaktiviteter for at udveksle god praksis

| — | Forbinde EU med de unge |
| --- | --- |

—

Forbinde EU med de unge

| — | Ungdomsorganisationer og europæiske programmer |
| --- | --- |

—

Ungdomsorganisationer og europæiske programmer

COM

Maj 2021

Internationalt seminar

Ikkeformel og uformel uddannelse som værktøj til at arbejde med unge med henblik på opfyldelse af målene for bæredygtig udvikling

(evt.) Formandskabets konklusioner

| — | Et bæredygtigt grønt Europa |
| --- | --- |

—

Et bæredygtigt grønt Europa

| — | God læring |
| --- | --- |

—

God læring

PT

2021 (første halvår)

(evt.) Rådets konklusioner om sikring af en rettighedsbaseret tilgang til ungdomspolitikker

Vedtagelse af Rådet

(under hensyntagen til Rådets konklusioner om fremme af unges adgang til rettigheder med henblik på at fremme deres selvstændighed og deltagelse i civilsamfundet, 12. december 2014)

| — | Godt arbejde til alle |
| --- | --- |

—

Godt arbejde til alle

| — | Rum og deltagelse for alle |
| --- | --- |

—

Rum og deltagelse for alle

PT

2021 (første halvår)

(evt.) Rådets konklusioner om styrkelse af flerniveaustyring, når de unges deltagelse skal fremmes i politiske og andre beslutningsprocesser på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan

Vedtagelse af Rådet

I anledning af 10-året for Rådets resolution om fremme af nye og effektive former for alle unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa

| — | Rum og deltagelse for alle |
| --- | --- |

—

Rum og deltagelse for alle

| — | Forbinde EU med de unge |
| --- | --- |

—

Forbinde EU med de unge

PT

2021

Peerlæringsaktivitet om innovative metoder til finansiering af ungdomsarbejde

Kompendium med eksempler på god praksis

| — | Rum og deltagelse for alle |
| --- | --- |

—

Rum og deltagelse for alle

COM

2021 (andet halvår)

Fælles rapport fra Rådet og Kommissionen om gennemførelsen af EU-strategien for unge

Rapport om de fremskridt, der er gjort i 2019-2021 med gennemførelse af ungdomsstrategien, herunder det treårige arbejdsprogram

SI, (COM)

2021 (andet halvår)

Arbejdsplan 2022-2024

SI

2021 (andet halvår)

EU's ungdomsdialog, Rådets konklusioner

SI

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 18.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 456/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 456/23

---

Tilbagetrækning af en fusionsanmeldelse

(Sag M.9094 — Amcor/Bemis)

(EØS-relevant tekst)

(2018/C 456/02)

(Rådets forordning (EF) nr. 139/2004)

Den 15. november 2018 modtog Kommissionen en anmeldelse af en planlagt fusion mellem Amcor og Bemis. Den 12. december 2018 meddelte de anmeldende parter Kommissionen, at de trak deres anmeldelse tilbage.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 18.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 456/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 456/24

---

Bekendtgørelse til visse personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

(2018/C 456/03)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for Aleksandr Viktorovich VITKO (nr. 19), Dmitry Olegovich ROGOZIN (nr. 22), Valery Kirillovich MEDVEDEV (nr. 31), Oleg Yevgenyvich BELAVENTSEV (nr. 35), Oleg Genrikhovich SAVELYEV (nr. 36), Denys Volodymyrovych PUSHYLIN (nr. 46), Igor Nikolaevich BEZLER (nr. 55), Ekaterina Yurievna GUBAREVA (nr. 83), Oksana TCHIGRINA (nr. 89), Sergey Vadimovich ABISOV (nr. 91), Vladimir Petrovich KONONOV (nr. 97), Andrei Nikolaevich RODKIN (nr. 102), Aleksandr Akimovich KARAMAN (nr. 103), Sergey Yurievich KOZYAKOV (nr. 120), Larisa Leonidovna AIRAPETYAN (nr. 122), Yevgeniy Eduardovich MIKHAYLOV (nr. 129), Vladyslav Mykolayovych DEYNEGO (nr. 132), Alexandr Vasilievich SHUBIN (nr. 138), Aleksandr Yurievich TIMOFEEV (nr. 142) og Andrei Valeryevich KARTAPOLOV (nr. 149) samt Donetsk Republic (nr. 24), Peace to Luhansk Region (nr. 25), Free Donbass (nr. 26) og Luhansk Economic Union (nr. 28), der optræder i bilaget til Rådets afgørelse 2014/145/FUSP (1) og i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 (2) om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed.

Rådet overvejer at fastholde de restriktive foranstaltninger over for ovennævnte personer og enheder på grundlag af nye begrundelser. Det bekendtgøres hermed for disse personer og enheder, at de inden den 28. december 2018 kan indgive en anmodning til Rådet om at få tilsendt de påtænkte begrundelser vedrørende deres opførelse på listen til følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |
| E-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

De berørte personer og enheder kan til enhver tid fremsende en anmodning og den fornødne dokumentation til Rådet på ovennævnte adresse om, at afgørelsen om at optage og bibeholde dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse. Anmodninger vil blive behandlet, når de er modtaget. I den forbindelse gøres de berørte personer og enheder opmærksom på, at Rådet med regelmæssige mellemrum underkaster listen en fornyet gennemgang. For at anmodninger kan behandles under den kommende gennemgang, bør de fremsendes senest den 14. januar 2019.

---

(1)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 16.

(2)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 6.

---

| 18.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 456/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 456/25

---

Bekendtgørelse til de personer, som er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2011/172/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 270/2011 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Egypten

(2018/C 456/04)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for Mohamed Zohir Mohamed Wahed Garrana og Habib Ibrahim Habib Eladli, der er anført i bilaget til Rådets afgørelse 2011/172/FUSP (1) og i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 270/2011 (2) om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Egypten.

Rådet overvejer at fastholde de restriktive foranstaltninger over for ovennævnte personer. Det meddeles hermed ovennævnte personer, at de inden den 28. december 2018 kan indgive en anmodning til Rådet om at få tilsendt de elementer, som Rådet er i besiddelse af i sit dossier vedrørende deres opførelse på listen, på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |
| E-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

I den forbindelse gøres de pågældende personer opmærksom på Rådets regelmæssige revision af listen over opførte personer i afgørelse 2011/172/FUSP og forordning (EU) nr. 270/2011.

---

(1)  EUT L 76 af 22.3.2011, s. 63.

(2)  EUT L 76 af 22.3.2011, s. 4.

---

Europa-Kommissionen

| 18.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 456/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 456/26

---

Euroens vekselkurs (1)

17. december 2018

(2018/C 456/05)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1341 |
| JPY | japanske yen | 128,44 |
| DKK | danske kroner | 7,4659 |
| GBP | pund sterling | 0,89890 |
| SEK | svenske kroner | 10,2725 |
| CHF | schweiziske franc | 1,1254 |
| ISK | islandske kroner | 139,20 |
| NOK | norske kroner | 9,7838 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,801 |
| HUF | ungarske forint | 323,32 |
| PLN | polske zloty | 4,2835 |
| RON | rumænske leu | 4,6550 |
| TRY | tyrkiske lira | 6,0958 |
| AUD | australske dollar | 1,5801 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5189 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,8624 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6668 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5588 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 282,21 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 16,2812 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,8222 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4028 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 529,51 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7292 |
| PHP | filippinske pesos | 60,123 |
| RUB | russiske rubler | 75,5249 |
| THB | thailandske bath | 37,198 |
| BRL | brasilianske real | 4,4355 |
| MXN | mexicanske pesos | 22,8295 |
| INR | indiske rupee | 81,2130 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1341

JPY

japanske yen

128,44

DKK

danske kroner

7,4659

GBP

pund sterling

0,89890

SEK

svenske kroner

10,2725

CHF

schweiziske franc

1,1254

ISK

islandske kroner

139,20

NOK

norske kroner

9,7838

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,801

HUF

ungarske forint

323,32

PLN

polske zloty

4,2835

RON

rumænske leu

4,6550

TRY

tyrkiske lira

6,0958

AUD

australske dollar

1,5801

CAD

canadiske dollar

1,5189

HKD

hongkongske dollar

8,8624

NZD

newzealandske dollar

1,6668

SGD

singaporeanske dollar

1,5588

KRW

sydkoreanske won

1 282,21

ZAR

sydafrikanske rand

16,2812

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,8222

HRK

kroatiske kuna

7,4028

IDR

indonesiske rupiah

16 529,51

MYR

malaysiske ringgit

4,7292

PHP

filippinske pesos

60,123

RUB

russiske rubler

75,5249

THB

thailandske bath

37,198

BRL

brasilianske real

4,4355

MXN

mexicanske pesos

22,8295

INR

indiske rupee

81,2130

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 18.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 456/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 456/27

---

Meddelelse fra Kommissionen om videreførelse af den særlige ordning for driftsstøtte til lufthavne med op til 700 000 passagerer om året, som er fastlagt i retningslinjerne for statsstøtte til lufthavne og luftfartsselskaber

(2018/C 456/06)

1.

I retningslinjerne for statsstøtte til lufthavne og luftfartsselskaber (1) (»retningslinjerne«) præciseres de betingelser, på hvilke offentlig finansiering af lufthavne og luftfartsselskaber kan udgøre statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og når den udgør statsstøtte de betingelser, på hvilke den kan erklæres forenelig med det indre marked.

2.

Driftsstøtte udgør principielt en meget konkurrencefordrejende type støtte, som kun kan godkendes under ekstraordinære omstændigheder. Kommissionen finder, at lufthavne og luftfartsselskaber normalt bør afholde deres egne driftsomkostninger. For at gøre det muligt for luftfartssektoren at tilpasse sig nye markedssituationer, såsom øget konkurrence mellem lufthavne om at tiltrække luftfartsselskaber, kan visse former for driftsstøtte til lufthavne imidlertid stadig være berettiget på visse betingelser.

3.

I denne forbindelse fastsættes der i retningslinjerne en overgangsperiode på 10 år gældende fra den 4. april 2014, i hvilken lufthavne med en gennemsnitlig årlig trafik på højst 3 mio. passagerer om året kan modtage driftsstøtte. Ved overgangsperiodens udløb i 2024 skal alle lufthavne have opnået fuld dækning af deres driftsomkostninger, og driftsstøtte til lufthavne vil ikke længere blive betragtet som forenelig med det indre marked efter den dato, dog undtaget driftsstøtte ydet i henhold til de horisontale statsstøtteregler, som finder anvendelse på finansiering af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (2).

4.

I retningslinjerne anerkendes det, at lufthavne med en årlig passagertrafik på op til 700 000 passagerer kan have større problemer med at opnå fuld dækning af deres omkostninger i løbet af den 10-årige overgangsperiode. I retningslinjerne fastsættes der derfor en særlig ordning for disse lufthavne, i første omgang for en periode på fem år indtil den 3. april 2019.

5.

I forbindelse med denne særlige ordning fastsættes støttebeløbet i princippet på forhånd som et fast beløb, der dækker det forventede behov for driftsfinansiering (fastsat på grundlag af en forudgående forretningsplan) (3). Det maksimalt tilladte støttebeløb i hele overgangsperioden er under alle omstændigheder begrænset til 80 % af det indledende behov for driftsfinansiering i en periode på fem år (4).

6.

Det fremgår af retningslinjerne, at Kommissionen på ny vil vurdere behovet for fortsat at give særbehandling og de fremtidige udsigter til fuld dækning af driftsomkostningerne for denne type lufthavn, især i forbindelse med ændringer i markedsvilkårene og rentabilitetsudsigterne efter fire år. Retningslinjerne indeholder ikke særlige regler for driftsstøtte til denne kategori af lufthavne efter den 3. april 2019.

7.

I punkt 175 i retningslinjerne anfører Kommissionen, at den foretager en samlet evaluering af retningslinjerne senest den 4. april 2020, herunder af reglerne om driftsstøtte til lufthavne.

8.

Idet en gennemgang af de specifikke regler for mindre lufthavne og de øvrige bestemmelser om driftsstøtte vil give mulighed for en mere omfattende vurdering af markedssituationen, bør den nye vurdering af denne særlige ordning foretages inden for rammerne af den samlede evaluering af retningslinjerne, der vil blive gennemført senest den 4. april 2020. Dette vil også gøre det muligt for Kommissionen at vurdere hensigtsmæssigheden af retningslinjerne som helhed, og om nødvendigt at foreslå en sammenhængende pakke af ændringer vedrørende alle kategorier af lufthavne og typer støtte.

9.

Som følge af udsættelsen af evalueringen af de særlige regler for lufthavne med op til 700 000 passagerer om året skal anvendelsesperioden for de eksisterende regler forlænges, hvilket vil sikre kontinuitet og retssikkerhed i behandlingen af denne type støtte. Derfor forlænges den særlige ordning, der er fastsat i punkt 130 i rammebestemmelserne indtil den 3. april 2024, hvorved overgangsperioden for anvendelsen af reglerne for mindre lufthavne bringes på linje med reglerne for lufthavne med mere end 700 000 passagerer om året.

10.

Således udgør det maksimalt tilladte støttebeløb til lufthavne med op til 700 000 passagerer om året fra og med datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende 80 % af det oprindelige behov for driftsfinansiering i en periode på ti år efter overgangsperiodens begyndelse. Hvis det årlige gennemsnitlige finansieringsbehov for en lille lufthavn i perioden 2009-2013 eksempelvis er 1 mio. EUR, vil det maksimale driftsstøttebeløb, som lufthavnen kan modtage på forhånd som et fast beløb, være på 8 mio. EUR over 10 år (80 % × 1 mio. × 10).

---

(1)  EUT C 99 af 4.4.2014, s. 3.

1

(2)  Jf. Kommissionens afgørelse 2012/21/EU af 20. december 2011 om anvendelse af bestemmelserne i artikel 106, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste ydet til visse virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (EUT L 7 af 11.1.2012, s. 3). Kommissionens meddelelse om Den Europæiske Unions rammebestemmelser for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste (2011) (EUT C 8 af 11.1.2012, s. 15).

2

(3)  Jf. punkt 121 i retningslinjerne.

3

(4)  Jf. punkt 130 i retningslinjerne.

4

---

Revisionsretten

| 18.12.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 456/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 456/29

---

Særberetning nr. 34/2018

EU-institutionernes udgifter til kontorlokaler — En del gode forvaltningspraksis, men også forskellige svagheder

(2018/C 456/07)

Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 34/2018 »EU-institutionernes udgifter til kontorlokaler — En del gode forvaltningspraksis, men også forskellige svagheder« er netop blevet offentliggjort.

Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: http://eca.europa.eu

---