# Jurnalul Oficial C 346/27 s

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 346 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6127 septembrie 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 346

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6127 septembrie 2018

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2017-2018Ședințele dintre 2 și 5 octombrie 2017
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 109, 22.3.2018 .
  TEXTE ADOPTATEȘedințele dintre 23 și 26 octombrie 2017
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 138, 19.4.2018 .

  Textul adoptat din 25 octombrie 2017 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2015 a fost publicat în JO L 318, 2.12.2017 .
  TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2017-2018Ședințele dintre 2 și 5 octombrie 2017
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 109, 22.3.2018 .
  TEXTE ADOPTATEȘedințele dintre 23 și 26 octombrie 2017
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 138, 19.4.2018 .

  Textul adoptat din 25 octombrie 2017 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2015 a fost publicat în JO L 318, 2.12.2017 .
  TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 109, 22.3.2018 .

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 138, 19.4.2018 .

Textul adoptat din 25 octombrie 2017 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2015 a fost publicat în JO L 318, 2.12.2017 .

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 3 octombrie 2017 |
| 2018/C 346/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 3 octombrie 2017 referitoare la stadiul actual al negocierilor cu Regatul Unit (2017/2847(RSP)) | 2 |
| 2018/C 346/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 3 octombrie 2017 referitoare la capacitarea economică a femeilor în sectoarele publice și private din UE (2017/2008(INI)) | 6 |
| 2018/C 346/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 3 octombrie 2017 referitoare la restrângerea spațiului societății civile în țările în curs de dezvoltare (2016/2324(INI)) | 20 |
| 2018/C 346/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 3 octombrie 2017 referitoare la combaterea criminalității informatice (2017/2068(INI)) | 29 |
| 2018/C 346/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 3 octombrie 2017 referitoare la relațiile politice ale UE cu ASEAN (2017/2026(INI)) | 44 |
| | Miercuri, 4 octombrie 2017 |
| 2018/C 346/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 prin stabilirea unor criterii științifice pentru determinarea proprietăților care perturbă sistemul endocrin (D048947/06 – 2017/2801(RPS)) | 52 |
| 2018/C 346/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic FG72 × A5547-127 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D051972 – 2017/2879(RSP)) | 55 |
| 2018/C 346/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-44406-6 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D051971 – 2017/2878(RSP)) | 60 |
| 2018/C 346/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la eradicarea practicii de căsătorie a copiilor (2017/2663(RSP)) | 66 |
| 2018/C 346/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la Conferința ONU din 2017 privind schimbările climatice, care va avea loc la Bonn, Germania (COP 23) (2017/2620(RSP)) | 70 |
| | Joi, 5 octombrie 2017 |
| 2018/C 346/11 | Rezoluţia Parlamentului European din 5 octombrie 2017 referitoare la situația persoanelor cu albinism din Africa, în special în Malawi (2017/2868(RSP)) | 82 |
| 2018/C 346/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 5 octombrie 2017 referitoare la cazul liderilor comunității tătare din Crimeea, Akhtem Chiygoz, Ilmi Umerov și al jurnalistului Mykola Semena (2017/2869(RSP)) | 86 |
| 2018/C 346/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 5 octombrie 2017 referitoare la situația din Maldive (2017/2870(RSP)) | 90 |
| 2018/C 346/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 5 octombrie 2017 referitoare la sistemele penitenciare și condițiile din închisori (2015/2062(INI)) | 94 |
| | Marți, 24 octombrie 2017 |
| 2018/C 346/15 | Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la controlul cheltuielilor și monitorizarea raportului cost-eficacitate al sistemelor aferente Garanției pentru tineret a UE (2016/2242(INI)) | 105 |
| 2018/C 346/16 | Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de reînnoire a aprobării substanței active glifosat, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 (D053565-01 – 2017/2904(RSP)) | 117 |
| 2018/C 346/17 | Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D052754 – 2017/2905(RSP)) | 122 |
| 2018/C 346/18 | Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D052752 – 2017/2906(RSP)) | 127 |
| 2018/C 346/19 | Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din rapiță modificată genetic MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) și MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D052753 – 2017/2907(RSP)) | 133 |
| 2018/C 346/20 | Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la documentul de reflecție privind viitorul finanțelor UE (2017/2742(RSP)) | 139 |
| 2018/C 346/21 | Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la măsurile legitime de protecție a avertizorilor care acționează în interesul public atunci când divulgă informații confidențiale ale întreprinderilor și ale organismelor publice (2016/2224(INI)) | 143 |
| 2018/C 346/22 | Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la politicile de garantare a venitului minim ca instrument de combatere a sărăciei (2016/2270(INI)) | 156 |
| | Miercuri, 25 octombrie 2017 |
| 2018/C 346/23 | Rezoluţia Parlamentului European din 25 octombrie 2017 referitoare la aspecte legate de drepturile fundamentale în ceea ce privește integrarea romilor în UE: combaterea atitudinilor negative față de romi (2017/2038(INI)) | 171 |
| | Joi, 26 octombrie 2017 |
| 2018/C 346/24 | Rezoluţia Parlamentului European din 26 octombrie 2017 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (DRM) (2016/2251(INI)) | 184 |
| 2018/C 346/25 | Rezoluţia Parlamentului European din 26 octombrie 2017 referitoare la combaterea hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în UE (2017/2897(RSP)) | 192 |
| 2018/C 346/26 | Rezoluţia Parlamentului European din 26 octombrie 2017 referitoare la politica economică a zonei euro 2017/2114(INI)) | 200 |
| 2018/C 346/27 | Rezoluţia Parlamentului European din 26 octombrie 2017 conținând recomandarea Parlamentului adresată Consiliului cu privire la mandatul de negociere propus pentru negocierile comerciale cu Australia (2017/2192(INI)) | 212 |
| 2018/C 346/28 | Rezoluţia Parlamentului European din 26 octombrie 2017 conținând recomandarea Parlamentului adresată Consiliului privind mandatul de negociere propus pentru negocierile comerciale cu Noua Zeelandă (2017/2193(INI)) | 219 |
| 2018/C 346/29 | Rezoluţia Parlamentului European din 26 octombrie 2017 referitoare la monitorizarea aplicării dreptului UE în 2015 (2017/2011(INI)) | 226 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 3 octombrie 2017

2018/C 346/01

Rezoluţia Parlamentului European din 3 octombrie 2017 referitoare la stadiul actual al negocierilor cu Regatul Unit (2017/2847(RSP))

2

2018/C 346/02

Rezoluţia Parlamentului European din 3 octombrie 2017 referitoare la capacitarea economică a femeilor în sectoarele publice și private din UE (2017/2008(INI))

6

2018/C 346/03

Rezoluţia Parlamentului European din 3 octombrie 2017 referitoare la restrângerea spațiului societății civile în țările în curs de dezvoltare (2016/2324(INI))

20

2018/C 346/04

Rezoluţia Parlamentului European din 3 octombrie 2017 referitoare la combaterea criminalității informatice (2017/2068(INI))

29

2018/C 346/05

Rezoluţia Parlamentului European din 3 octombrie 2017 referitoare la relațiile politice ale UE cu ASEAN (2017/2026(INI))

44

Miercuri, 4 octombrie 2017

2018/C 346/06

Rezoluţia Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 prin stabilirea unor criterii științifice pentru determinarea proprietăților care perturbă sistemul endocrin (D048947/06 – 2017/2801(RPS))

52

2018/C 346/07

Rezoluţia Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic FG72 × A5547-127 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D051972 – 2017/2879(RSP))

55

2018/C 346/08

Rezoluţia Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-44406-6 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D051971 – 2017/2878(RSP))

60

2018/C 346/09

Rezoluţia Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la eradicarea practicii de căsătorie a copiilor (2017/2663(RSP))

66

2018/C 346/10

Rezoluţia Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la Conferința ONU din 2017 privind schimbările climatice, care va avea loc la Bonn, Germania (COP 23) (2017/2620(RSP))

70

Joi, 5 octombrie 2017

2018/C 346/11

Rezoluţia Parlamentului European din 5 octombrie 2017 referitoare la situația persoanelor cu albinism din Africa, în special în Malawi (2017/2868(RSP))

82

2018/C 346/12

Rezoluţia Parlamentului European din 5 octombrie 2017 referitoare la cazul liderilor comunității tătare din Crimeea, Akhtem Chiygoz, Ilmi Umerov și al jurnalistului Mykola Semena (2017/2869(RSP))

86

2018/C 346/13

Rezoluţia Parlamentului European din 5 octombrie 2017 referitoare la situația din Maldive (2017/2870(RSP))

90

2018/C 346/14

Rezoluţia Parlamentului European din 5 octombrie 2017 referitoare la sistemele penitenciare și condițiile din închisori (2015/2062(INI))

94

Marți, 24 octombrie 2017

2018/C 346/15

Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la controlul cheltuielilor și monitorizarea raportului cost-eficacitate al sistemelor aferente Garanției pentru tineret a UE (2016/2242(INI))

105

2018/C 346/16

Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de reînnoire a aprobării substanței active glifosat, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 (D053565-01 – 2017/2904(RSP))

117

2018/C 346/17

Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D052754 – 2017/2905(RSP))

122

2018/C 346/18

Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D052752 – 2017/2906(RSP))

127

2018/C 346/19

Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din rapiță modificată genetic MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) și MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D052753 – 2017/2907(RSP))

133

2018/C 346/20

Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la documentul de reflecție privind viitorul finanțelor UE (2017/2742(RSP))

139

2018/C 346/21

Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la măsurile legitime de protecție a avertizorilor care acționează în interesul public atunci când divulgă informații confidențiale ale întreprinderilor și ale organismelor publice (2016/2224(INI))

143

2018/C 346/22

Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la politicile de garantare a venitului minim ca instrument de combatere a sărăciei (2016/2270(INI))

156

Miercuri, 25 octombrie 2017

2018/C 346/23

Rezoluţia Parlamentului European din 25 octombrie 2017 referitoare la aspecte legate de drepturile fundamentale în ceea ce privește integrarea romilor în UE: combaterea atitudinilor negative față de romi (2017/2038(INI))

171

Joi, 26 octombrie 2017

2018/C 346/24

Rezoluţia Parlamentului European din 26 octombrie 2017 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (DRM) (2016/2251(INI))

184

2018/C 346/25

Rezoluţia Parlamentului European din 26 octombrie 2017 referitoare la combaterea hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în UE (2017/2897(RSP))

192

2018/C 346/26

Rezoluţia Parlamentului European din 26 octombrie 2017 referitoare la politica economică a zonei euro 2017/2114(INI))

200

2018/C 346/27

Rezoluţia Parlamentului European din 26 octombrie 2017 conținând recomandarea Parlamentului adresată Consiliului cu privire la mandatul de negociere propus pentru negocierile comerciale cu Australia (2017/2192(INI))

212

2018/C 346/28

Rezoluţia Parlamentului European din 26 octombrie 2017 conținând recomandarea Parlamentului adresată Consiliului privind mandatul de negociere propus pentru negocierile comerciale cu Noua Zeelandă (2017/2193(INI))

219

2018/C 346/29

Rezoluţia Parlamentului European din 26 octombrie 2017 referitoare la monitorizarea aplicării dreptului UE în 2015 (2017/2011(INI))

226

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 3 octombrie 2017 |
| 2018/C 346/30 | P8_TA(2017)0362Restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 octombrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2011/65/UE privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice (COM(2017)0038 – C8-0021/2017 – 2017/0013(COD))P8_TC1-COD(2017)0013Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 3 octombrie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... l Parlamentului European și a Consiliului privind de modificare a Directivei 2011/65/UE privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice | 234 |
| 2018/C 346/31 | P8_TA(2017)0363Măsurile de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției ICCAT ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului (COM(2016)0401 – C8-0224/2016 – 2016/0187(COD))P8_TC1-COD(2016)0187Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 3 octombrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului | 236 |
| | Miercuri, 4 octombrie 2017 |
| 2018/C 346/32 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului de instituire a Fundației internaționale UE-ALC (11342/2016 – C8-0458/2016 – 2016/0217(NLE)) | 238 |
| 2018/C 346/33 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind punerea în aplicare a anumitor dispoziții ale acquis-ului Schengen referitoare la Sistemul de informații privind vizele în Republica Bulgaria și în România (10161/2017 – C8-0224/2017 – 2017/0808(CNS)) | 239 |
| 2018/C 346/34 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Republica Cehă (09893/2017 – C8-0197/2017 – 2017/0806(CNS)) | 240 |
| 2018/C 346/35 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Portugalia (09898/2017 – C8-0213/2017 – 2017/0807(CNS)) | 241 |
| 2018/C 346/36 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Grecia (10476/2017 – C8-0230/2017 – 2017/0809(CNS)) | 242 |
| 2018/C 346/37 | P8_TA(2017)0373Normele și standardele de siguranță pentru navele de pasageri ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/45/CE privind normele și standardele de siguranță pentru navele de pasageri (COM(2016)0369 – C8-0208/2016 – 2016/0170(COD))P8_TC1-COD(2016)0170Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/45/CE privind normele și standardele de siguranță pentru navele de pasageri | 243 |
| 2018/C 346/38 | P8_TA(2017)0374Înregistrarea persoanelor care călătoresc la bordul navelor de pasageri care operează în porturile de destinație sau de plecare din statele membre ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 98/41/CE a Consiliului privind înregistrarea persoanelor care călătoresc la bordul navelor de pasageri care operează în porturile de destinație sau de plecare din statele membre ale Comunității și a Directivei 2010/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind formalitățile de raportare aplicabile navelor la sosirea în și/sau la plecarea din porturile statelor membre (COM(2016)0370 – C8-0209/2016 – 2016/0171(COD))P8_TC1-COD(2016)0171Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 98/41/CE a Consiliului privind înregistrarea persoanelor care călătoresc la bordul navelor de pasageri care operează în porturile de destinație sau de plecare din statele membre ale Comunității și a Directivei 2010/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind formalitățile de raportare aplicabile navelor la sosirea în și/sau la plecarea din porturile statelor membre | 244 |
| 2018/C 346/39 | P8_TA(2017)0375Sistem de inspecții pentru operarea în condiții de siguranță a navelor de tip ro-ro ferry și a navelor de pasageri de mare viteză care desfășoară servicii regulate ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind un sistem de inspecții pentru operarea în condiții de siguranță a navelor de tip ro-ro ferry și a navelor de pasageri de mare viteză care desfășoară servicii regulate, de modificare a Directivei 2009/16/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind controlul statului portului și de abrogare a Directivei 1999/35/CE a Consiliului (COM(2016)0371 – C8-0210/2016 – 2016/0172(COD))P8_TC1-COD(2016)0172Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului privind un sistem de inspecții pentru operarea în condiții de siguranță a navelor de pasageri de tip ro-ro și a ambarcațiunilor de pasageri de mare viteză care desfășoară servicii regulate și de modificare a Directivei 2009/16/CE și de abrogare a Directivei 1999/35/CE a Consiliului | 245 |
| | Joi, 5 octombrie 2017 |
| 2018/C 346/40 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 5 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (09941/2017 – C8-0229/2017 – 2013/0255(APP)) | 246 |
| | Marți, 24 octombrie 2017 |
| 2018/C 346/41 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului euro-mediteraneean privind serviciile aeriene între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte (15653/2016 – C8-0094/2017 – 2006/0048(NLE)) | 247 |
| 2018/C 346/42 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 189/2014/UE a Consiliului de autorizare a Franței să aplice o rată redusă a anumitor taxe indirecte pentru romul tradițional produs în Guadelupa, în Guyana Franceză, în Martinica și în Réunion și de abrogare a Deciziei 2007/659/CE (COM(2017)0297 – C8-0212/2017 – 2017/0127(CNS)) | 248 |
| 2018/C 346/43 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 560/2014 al Consiliului din 6 mai 2014 privind înființarea întreprinderii comune pentru bioindustrii (COM(2017)0068 – C8-0118/2017 – 2017/0024(NLE)) | 249 |
| 2018/C 346/44 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind supunerea substanței N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]furan-2-carboxamidă (furanilfentanil) unor măsuri de control (11212/2017 – C8-0242/2017 – 2017/0152(NLE)) | 253 |
| 2018/C 346/45 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și A Consiliului de modificare a Deciziei-cadru 2004/757/JAI a Consiliului pentru a include noi substanțe psihoactive în definiția termenului drog și de abrogare a Deciziei 2005/387/JAI a Consiliului (10537/1/2017 – C8-0325/2017 – 2013/0304(COD)) | 254 |
| 2018/C 346/46 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 24 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor referitoare la punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante cu marcaj CE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1069/2009 și (CE) nr. 1107/2009 (COM(2016)0157 – C8-0123/2016 – 2016/0084(COD)) | 255 |
| 2018/C 346/47 | P8_TA(2017)0393Schimbul de informații, sistemul de alertă timpurie și procedura de evaluare a riscurilor pentru noile substanțe psihoactive ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1920/2006 în ceea ce privește schimbul de informații, sistemul de alertă timpurie și procedura de evaluare a riscurilor pentru noile substanțe psihoactive (COM(2016)0547 – C8-0351/2016 – 2016/0261(COD))P8_TC1-COD(2016)0261Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 octombrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1920/2006 în ceea ce privește schimbul de informații, sistemul de alertă timpurie și procedura de evaluare a riscurilor pentru noile substanțe psihoactive | 362 |
| 2018/C 346/48 | P8_TA(2017)0394Politica comună în domeniul pescuitului: punerea în aplicare a obligației de debarcare ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 privind politica comună în domeniul pescuitului (COM(2017)0424 – C8-0239/2017 – 2017/0190(COD))P8_TC1-COD(2017)0190Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 octombrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 privind politica comună în domeniul pescuitului | 363 |
| 2018/C 346/49 | Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2017 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017 privind finanțarea Fondului european pentru dezvoltare durabilă (FEDD) și creșterea rezervei pentru ajutoare de urgență ca urmare a revizuirii Regulamentului privind cadrul financiar multianual (12441/2017 – C8-0351/2017 – 2017/2135(BUD)) | 364 |
| 2018/C 346/50 | Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Instrumentului de flexibilitate în vederea furnizării de finanțare pentru Fondul european pentru dezvoltare durabilă (COM(2017)0480 – C8-0235/2017 – 2017/2134(BUD)) | 366 |
| | Miercuri, 25 octombrie 2017 |
| 2018/C 346/51 | Decizia Parlamentului European privind Regulamentul delegat al Comisiei din 21 septembrie 2017 de completare a Directivei (UE) 2016/97 a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele de supraveghere și de guvernanță a produselor, aplicabile societăților de asigurare și distribuitorilor de asigurări (C(2017)06218 – 2017/2854(DEA)) | 369 |
| 2018/C 346/52 | Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 21 septembrie 2017 de completare a Directivei (UE) 2016/97 a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele de informare și normele de conduită profesională aplicabile distribuției de produse de investiții bazate pe asigurări (C(2017)06229 – (2017/2855(DEA)) | 370 |
| 2018/C 346/53 | Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 22 septembrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la dispozițiile în materie de compensare indirectă (C(2017)06268 – (2017/2860(DEA)) | 371 |
| 2018/C 346/54 | Decizia Parlamentului European de a nu formula de obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 22 septembrie 2017 de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la dispozițiile în materie de compensare indirectă (C(2017)06270 – (2017/2859(DEA)) | 373 |
| 2018/C 346/55 | Rezoluţia Parlamentului European din 25 octombrie 2017 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018 (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD)) | 375 |
| 2018/C 346/56 | P8_TA(2017)0410Protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 octombrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2004/37/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă (COM(2016)0248 – C8-0181/2016 – 2016/0130(COD))P8_TC1-COD(2016)0130Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 25 octombrie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2004/37/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă | 389 |
| 2018/C 346/57 | P8_TA(2017)0411Instituirea sistemului de intrare/ieșire (EES) pentru înregistrarea datelor de intrare și de ieșire ale resortisanților țărilor terțe care trec frontierele externe ale UE ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 octombrie 2017 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a sistemului de intrare/ieșire (EES) pentru înregistrarea datelor de intrare și de ieșire și a datelor referitoare la refuzul intrării în ceea ce îi privește pe resortisanți țărilor terțe care trec frontierele externe ale statelor Uniunii Europene, de stabilire a condițiilor de acces la EES în scopul asigurării respectării legii și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 767/2008 și a Regulamentului (UE) nr. 1077/2011 (COM(2016)0194 – C8-0135/2016 – 2016/0106(COD))P8_TC1-COD(2016)0106Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 25 octombrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Sistemului de intrare/ieșire (EES) pentru înregistrarea datelor de intrare și de ieșire și a datelor referitoare la refuzul intrării ale resortisanților țărilor terțe care trec frontierele externe ale statelor membre, de stabilire a condițiilor de acces la EES în scopul aplicării legii și de modificare a Convenției de punere în aplicare a Acordului Schengen și a Regulamentelor (CE) nr. 767/2008 și (UE) nr. 1077/2011 | 390 |
| 2018/C 346/58 | P8_TA(2017)0412Modificarea Codului frontierelor Schengen în ceea ce privește utilizarea sistemului de intrare/ieșire ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/399 în ceea ce privește utilizarea sistemului de intrare/ieșire (COM(2016)0196 – C8-0134/2016 – 2016/0105(COD))P8_TC1-COD(2016)0105Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 25 octombrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/399 în ceea ce privește utilizarea Sistemului de intrare/ieșire | 391 |
| | Joi, 26 octombrie 2017 |
| 2018/C 346/59 | P8_TA(2017)0415Cadrul pentru o securitizare simplă, transparentă şi standardizată ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 26 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme comune privind securitizarea și de creare a unui cadru european pentru o securitizare simplă, transparentă și standardizată și de modificare a Directivelor 2009/65/CE, 2009/138/CE, 2011/61/UE, precum și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 648/2012 (COM(2015)0472 – C8-0288/2015 – 2015/0226(COD))P8_TC1-COD(2015)0226Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 26 octombrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui cadru general privind securitizarea și de creare a unui cadru specific pentru o securitizare simplă, transparentă și standardizată, și de modificare a Directivelor 2009/65/CE, 2009/138/CE și 2011/61/UE, precum și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 648/2012 | 392 |
| 2018/C 346/60 | P8_TA(2017)0416Cerinţele prudenţiale pentru instituţiile de credit şi firmele de investiţii ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 26 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții (COM(2015)0473 – C8-0289/2015 – 2015/0225(COD))P8_TC1-COD(2015)0225Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 26 octombrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții | 393 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 3 octombrie 2017

2018/C 346/30

P8_TA(2017)0362Restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 octombrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2011/65/UE privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice (COM(2017)0038 – C8-0021/2017 – 2017/0013(COD))P8_TC1-COD(2017)0013Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 3 octombrie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... l Parlamentului European și a Consiliului privind de modificare a Directivei 2011/65/UE privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice

234

2018/C 346/31

P8_TA(2017)0363Măsurile de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției ICCAT ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului (COM(2016)0401 – C8-0224/2016 – 2016/0187(COD))P8_TC1-COD(2016)0187Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 3 octombrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului

236

Miercuri, 4 octombrie 2017

2018/C 346/32

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului de instituire a Fundației internaționale UE-ALC (11342/2016 – C8-0458/2016 – 2016/0217(NLE))

238

2018/C 346/33

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind punerea în aplicare a anumitor dispoziții ale acquis-ului Schengen referitoare la Sistemul de informații privind vizele în Republica Bulgaria și în România (10161/2017 – C8-0224/2017 – 2017/0808(CNS))

239

2018/C 346/34

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Republica Cehă (09893/2017 – C8-0197/2017 – 2017/0806(CNS))

240

2018/C 346/35

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Portugalia (09898/2017 – C8-0213/2017 – 2017/0807(CNS))

241

2018/C 346/36

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Grecia (10476/2017 – C8-0230/2017 – 2017/0809(CNS))

242

2018/C 346/37

P8_TA(2017)0373Normele și standardele de siguranță pentru navele de pasageri ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/45/CE privind normele și standardele de siguranță pentru navele de pasageri (COM(2016)0369 – C8-0208/2016 – 2016/0170(COD))P8_TC1-COD(2016)0170Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/45/CE privind normele și standardele de siguranță pentru navele de pasageri

243

2018/C 346/38

P8_TA(2017)0374Înregistrarea persoanelor care călătoresc la bordul navelor de pasageri care operează în porturile de destinație sau de plecare din statele membre ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 98/41/CE a Consiliului privind înregistrarea persoanelor care călătoresc la bordul navelor de pasageri care operează în porturile de destinație sau de plecare din statele membre ale Comunității și a Directivei 2010/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind formalitățile de raportare aplicabile navelor la sosirea în și/sau la plecarea din porturile statelor membre (COM(2016)0370 – C8-0209/2016 – 2016/0171(COD))P8_TC1-COD(2016)0171Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 98/41/CE a Consiliului privind înregistrarea persoanelor care călătoresc la bordul navelor de pasageri care operează în porturile de destinație sau de plecare din statele membre ale Comunității și a Directivei 2010/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind formalitățile de raportare aplicabile navelor la sosirea în și/sau la plecarea din porturile statelor membre

244

2018/C 346/39

P8_TA(2017)0375Sistem de inspecții pentru operarea în condiții de siguranță a navelor de tip ro-ro ferry și a navelor de pasageri de mare viteză care desfășoară servicii regulate ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind un sistem de inspecții pentru operarea în condiții de siguranță a navelor de tip ro-ro ferry și a navelor de pasageri de mare viteză care desfășoară servicii regulate, de modificare a Directivei 2009/16/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind controlul statului portului și de abrogare a Directivei 1999/35/CE a Consiliului (COM(2016)0371 – C8-0210/2016 – 2016/0172(COD))P8_TC1-COD(2016)0172Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului privind un sistem de inspecții pentru operarea în condiții de siguranță a navelor de pasageri de tip ro-ro și a ambarcațiunilor de pasageri de mare viteză care desfășoară servicii regulate și de modificare a Directivei 2009/16/CE și de abrogare a Directivei 1999/35/CE a Consiliului

245

Joi, 5 octombrie 2017

2018/C 346/40

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 5 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (09941/2017 – C8-0229/2017 – 2013/0255(APP))

246

Marți, 24 octombrie 2017

2018/C 346/41

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului euro-mediteraneean privind serviciile aeriene între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte (15653/2016 – C8-0094/2017 – 2006/0048(NLE))

247

2018/C 346/42

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 189/2014/UE a Consiliului de autorizare a Franței să aplice o rată redusă a anumitor taxe indirecte pentru romul tradițional produs în Guadelupa, în Guyana Franceză, în Martinica și în Réunion și de abrogare a Deciziei 2007/659/CE (COM(2017)0297 – C8-0212/2017 – 2017/0127(CNS))

248

2018/C 346/43

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 560/2014 al Consiliului din 6 mai 2014 privind înființarea întreprinderii comune pentru bioindustrii (COM(2017)0068 – C8-0118/2017 – 2017/0024(NLE))

249

2018/C 346/44

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind supunerea substanței N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]furan-2-carboxamidă (furanilfentanil) unor măsuri de control (11212/2017 – C8-0242/2017 – 2017/0152(NLE))

N

N

253

2018/C 346/45

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și A Consiliului de modificare a Deciziei-cadru 2004/757/JAI a Consiliului pentru a include noi substanțe psihoactive în definiția termenului drog și de abrogare a Deciziei 2005/387/JAI a Consiliului (10537/1/2017 – C8-0325/2017 – 2013/0304(COD))

254

2018/C 346/46

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 24 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor referitoare la punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante cu marcaj CE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1069/2009 și (CE) nr. 1107/2009 (COM(2016)0157 – C8-0123/2016 – 2016/0084(COD))

255

2018/C 346/47

P8_TA(2017)0393Schimbul de informații, sistemul de alertă timpurie și procedura de evaluare a riscurilor pentru noile substanțe psihoactive ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1920/2006 în ceea ce privește schimbul de informații, sistemul de alertă timpurie și procedura de evaluare a riscurilor pentru noile substanțe psihoactive (COM(2016)0547 – C8-0351/2016 – 2016/0261(COD))P8_TC1-COD(2016)0261Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 octombrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1920/2006 în ceea ce privește schimbul de informații, sistemul de alertă timpurie și procedura de evaluare a riscurilor pentru noile substanțe psihoactive

362

2018/C 346/48

P8_TA(2017)0394Politica comună în domeniul pescuitului: punerea în aplicare a obligației de debarcare ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 privind politica comună în domeniul pescuitului (COM(2017)0424 – C8-0239/2017 – 2017/0190(COD))P8_TC1-COD(2017)0190Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 octombrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 privind politica comună în domeniul pescuitului

363

2018/C 346/49

Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2017 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017 privind finanțarea Fondului european pentru dezvoltare durabilă (FEDD) și creșterea rezervei pentru ajutoare de urgență ca urmare a revizuirii Regulamentului privind cadrul financiar multianual (12441/2017 – C8-0351/2017 – 2017/2135(BUD))

364

2018/C 346/50

Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Instrumentului de flexibilitate în vederea furnizării de finanțare pentru Fondul european pentru dezvoltare durabilă (COM(2017)0480 – C8-0235/2017 – 2017/2134(BUD))

366

Miercuri, 25 octombrie 2017

2018/C 346/51

Decizia Parlamentului European privind Regulamentul delegat al Comisiei din 21 septembrie 2017 de completare a Directivei (UE) 2016/97 a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele de supraveghere și de guvernanță a produselor, aplicabile societăților de asigurare și distribuitorilor de asigurări (C(2017)06218 – 2017/2854(DEA))

369

2018/C 346/52

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 21 septembrie 2017 de completare a Directivei (UE) 2016/97 a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele de informare și normele de conduită profesională aplicabile distribuției de produse de investiții bazate pe asigurări (C(2017)06229 – (2017/2855(DEA))

370

2018/C 346/53

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 22 septembrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la dispozițiile în materie de compensare indirectă (C(2017)06268 – (2017/2860(DEA))

371

2018/C 346/54

Decizia Parlamentului European de a nu formula de obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 22 septembrie 2017 de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la dispozițiile în materie de compensare indirectă (C(2017)06270 – (2017/2859(DEA))

373

2018/C 346/55

Rezoluţia Parlamentului European din 25 octombrie 2017 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018 (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD))

375

2018/C 346/56

P8_TA(2017)0410Protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 octombrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2004/37/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă (COM(2016)0248 – C8-0181/2016 – 2016/0130(COD))P8_TC1-COD(2016)0130Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 25 octombrie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2004/37/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă

389

2018/C 346/57

P8_TA(2017)0411Instituirea sistemului de intrare/ieșire (EES) pentru înregistrarea datelor de intrare și de ieșire ale resortisanților țărilor terțe care trec frontierele externe ale UE ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 octombrie 2017 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a sistemului de intrare/ieșire (EES) pentru înregistrarea datelor de intrare și de ieșire și a datelor referitoare la refuzul intrării în ceea ce îi privește pe resortisanți țărilor terțe care trec frontierele externe ale statelor Uniunii Europene, de stabilire a condițiilor de acces la EES în scopul asigurării respectării legii și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 767/2008 și a Regulamentului (UE) nr. 1077/2011 (COM(2016)0194 – C8-0135/2016 – 2016/0106(COD))P8_TC1-COD(2016)0106Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 25 octombrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Sistemului de intrare/ieșire (EES) pentru înregistrarea datelor de intrare și de ieșire și a datelor referitoare la refuzul intrării ale resortisanților țărilor terțe care trec frontierele externe ale statelor membre, de stabilire a condițiilor de acces la EES în scopul aplicării legii și de modificare a Convenției de punere în aplicare a Acordului Schengen și a Regulamentelor (CE) nr. 767/2008 și (UE) nr. 1077/2011

390

2018/C 346/58

P8_TA(2017)0412Modificarea Codului frontierelor Schengen în ceea ce privește utilizarea sistemului de intrare/ieșire ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/399 în ceea ce privește utilizarea sistemului de intrare/ieșire (COM(2016)0196 – C8-0134/2016 – 2016/0105(COD))P8_TC1-COD(2016)0105Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 25 octombrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/399 în ceea ce privește utilizarea Sistemului de intrare/ieșire

391

Joi, 26 octombrie 2017

2018/C 346/59

P8_TA(2017)0415Cadrul pentru o securitizare simplă, transparentă şi standardizată ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 26 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme comune privind securitizarea și de creare a unui cadru european pentru o securitizare simplă, transparentă și standardizată și de modificare a Directivelor 2009/65/CE, 2009/138/CE, 2011/61/UE, precum și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 648/2012 (COM(2015)0472 – C8-0288/2015 – 2015/0226(COD))P8_TC1-COD(2015)0226Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 26 octombrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui cadru general privind securitizarea și de creare a unui cadru specific pentru o securitizare simplă, transparentă și standardizată, și de modificare a Directivelor 2009/65/CE, 2009/138/CE și 2011/61/UE, precum și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 648/2012

392

2018/C 346/60

P8_TA(2017)0416Cerinţele prudenţiale pentru instituţiile de credit şi firmele de investiţii ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 26 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții (COM(2015)0473 – C8-0289/2015 – 2015/0225(COD))P8_TC1-COD(2015)0225Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 26 octombrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții

393

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

27.9.2018

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2017-2018

Ședințele dintre 2 și 5 octombrie 2017

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 109, 22.3.2018.

TEXTE ADOPTATE

Ședințele dintre 23 și 26 octombrie 2017

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 138, 19.4.2018.

Textul adoptat din 25 octombrie 2017 privind descărcările de gestiune referitoare la exercițiul financiar 2015 a fost publicat în JO L 318, 2.12.2017.

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 3 octombrie 2017

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/2

---

P8_TA(2017)0361

Stadiul actual al negocierilor cu Regatul Unit

Rezoluţia Parlamentului European din 3 octombrie 2017 referitoare la stadiul actual al negocierilor cu Regatul Unit (2017/2847(RSP))

(2018/C 346/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 aprilie 2017 referitoare la negocierile cu Regatul Unit ca urmare a notificării intenției acestuia de a se retrage din Uniunea Europeană (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 aprilie 2017 referitoare la negocierile cu Regatul Unit ca urmare a notificării intenției acestuia de a se retrage din Uniunea Europeană (1),

| — | având în vedere orientările Consiliului European (articolul 50) din 29 aprilie 2017 după notificarea Regatului Unit în temeiul articolul 50 din TUE și anexa din 22 mai 2017 la Decizia Consiliului de stabilire a liniilor directoare pentru negocierea unui acord cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de stabilire a aranjamentelor de retragere a acestuia din Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările Consiliului European (articolul 50) din 29 aprilie 2017 după notificarea Regatului Unit în temeiul articolul 50 din TUE și anexa din 22 mai 2017 la Decizia Consiliului de stabilire a liniilor directoare pentru negocierea unui acord cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de stabilire a aranjamentelor de retragere a acestuia din Uniunea Europeană,

| — | având în vedere documentele de poziție ale Comisiei din 12 iunie 2017 privind „Principiile esențiale privind drepturile cetățenilor” și „Principiile esențiale privind acordul financiar” și din 20 septembrie 2017 privind „Principiile directoare ale dialogului privind Irlanda/Irlanda de Nord”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentele de poziție ale Comisiei din 12 iunie 2017 privind „Principiile esențiale privind drepturile cetățenilor” și „Principiile esențiale privind acordul financiar” și din 20 septembrie 2017 privind „Principiile directoare ale dialogului privind Irlanda/Irlanda de Nord”,

| — | având în vedere documentele de poziție ale guvernului Regatului Unit privind aspecte referitoare la retragerea Regatului Unit din Uniunea Europeană și, în special, cel din 26 iunie 2017 privind „Protecția poziției cetățenilor UE care locuiesc în Regatul Unit și a cetățenilor britanici care locuiesc în UE” și cel din 16 august 2017 referitor la „Irlanda de Nord și Irlanda”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentele de poziție ale guvernului Regatului Unit privind aspecte referitoare la retragerea Regatului Unit din Uniunea Europeană și, în special, cel din 26 iunie 2017 privind „Protecția poziției cetățenilor UE care locuiesc în Regatul Unit și a cetățenilor britanici care locuiesc în UE” și cel din 16 august 2017 referitor la „Irlanda de Nord și Irlanda”,

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât în prezent sunt circa 3,2 milioane de cetățeni din celelalte 27 de state membre (UE-27) rezidenți în Regatul Unit și 1,2 milioane de cetățeni din Regatul Unit („cetățeni britanici”) rezidenți în UE-27; |
| --- | --- |

A.

întrucât în prezent sunt circa 3,2 milioane de cetățeni din celelalte 27 de state membre (UE-27) rezidenți în Regatul Unit și 1,2 milioane de cetățeni din Regatul Unit („cetățeni britanici”) rezidenți în UE-27;

| B. | întrucât cetățenii UE care au reședința în alt stat membru au procedat așa pe baza drepturilor de care beneficiază în temeiul dreptului Uniunii Europene, plecând de la premisa că vor continua să se bucure de aceste drepturi tot restul vieții; |
| --- | --- |

B.

întrucât cetățenii UE care au reședința în alt stat membru au procedat așa pe baza drepturilor de care beneficiază în temeiul dreptului Uniunii Europene, plecând de la premisa că vor continua să se bucure de aceste drepturi tot restul vieții;

| C. | întrucât Parlamentul European îi reprezintă pe toți cetățenii UE, inclusiv cetățenii britanici, și va acționa pentru a le proteja interesele de-a lungul întregului proces de retragere a Regatului Unit din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

C.

întrucât Parlamentul European îi reprezintă pe toți cetățenii UE, inclusiv cetățenii britanici, și va acționa pentru a le proteja interesele de-a lungul întregului proces de retragere a Regatului Unit din Uniunea Europeană;

| D. | întrucât, în Regatul Unit și în alte state membre, incidente administrative recente au demonstrat că discriminarea cetățenilor din UE-27 în Regatul Unit și a cetățenilor britanici în UE-27 este deja o realitate, care are un impact asupra vieții de zi cu zi a cetățenilor în cauză și le limitează exercitarea efectivă a drepturilor lor; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în Regatul Unit și în alte state membre, incidente administrative recente au demonstrat că discriminarea cetățenilor din UE-27 în Regatul Unit și a cetățenilor britanici în UE-27 este deja o realitate, care are un impact asupra vieții de zi cu zi a cetățenilor în cauză și le limitează exercitarea efectivă a drepturilor lor;

| E. | întrucât o retragere ordonată a Regatului Unit din Uniunea Europeană presupune discutarea poziției unice și a circumstanțelor speciale cu care se confruntă insula Irlandei, menținerea Acordului din Vinerea Mare din 10 aprilie 1998 cu toate părțile sale și evitarea unui control strict al frontierei; |
| --- | --- |

E.

întrucât o retragere ordonată a Regatului Unit din Uniunea Europeană presupune discutarea poziției unice și a circumstanțelor speciale cu care se confruntă insula Irlandei, menținerea Acordului din Vinerea Mare din 10 aprilie 1998 cu toate părțile sale și evitarea unui control strict al frontierei;

| F. | întrucât persoanele din Irlanda de Nord care și-au exercitat ori își pot exercita dreptul la cetățenia irlandeză vor beneficia de cetățenia UE, iar în calea lor nu trebuie puse obstacole sau impedimente care să-i împiedice să își exercite pe deplin drepturile, în conformitate cu tratatele; |
| --- | --- |

F.

întrucât persoanele din Irlanda de Nord care și-au exercitat ori își pot exercita dreptul la cetățenia irlandeză vor beneficia de cetățenia UE, iar în calea lor nu trebuie puse obstacole sau impedimente care să-i împiedice să își exercite pe deplin drepturile, în conformitate cu tratatele;

| G. | întrucât Uniunea Europeană și Regatul Unit ar trebui ambele să respecte pe deplin obligațiile financiare care decurg din întreaga perioadă de apartenență a Regatului Unit la Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

G.

întrucât Uniunea Europeană și Regatul Unit ar trebui ambele să respecte pe deplin obligațiile financiare care decurg din întreaga perioadă de apartenență a Regatului Unit la Uniunea Europeană;

| H. | întrucât, în cadrul discursului său de la Florența din 22 septembrie 2017, prim-ministrul Regatului Unit a oferit unele clarificări cu privire la drepturile cetățenilor, problema Irlandei și Irlandei de Nord, regularizarea financiară, necesitatea unei perioade de tranziție și perspectivele relațiilor dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în cadrul discursului său de la Florența din 22 septembrie 2017, prim-ministrul Regatului Unit a oferit unele clarificări cu privire la drepturile cetățenilor, problema Irlandei și Irlandei de Nord, regularizarea financiară, necesitatea unei perioade de tranziție și perspectivele relațiilor dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit;

| 1. | reiterează elementele din Rezoluția sa din 5 aprilie 2017 referitoare la negocierile cu Regatul Unit ca urmare a notificării intenției acestuia de a se retrage din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că liniile directoare aprobate de Consiliul European la 29 aprilie 2017 și, ulterior, directivele de negociere adoptate de Consiliu la 22 mai 2017 sunt în concordanță cu Rezoluția Parlamentului European din 5 aprilie 2017; salută faptul că negociatorul Uniunii Europene acționează în deplină conformitate cu mandatul respectiv; |
| --- | --- |

2.

| 3. | constată că, în conformitate cu Rezoluția PE din 5 aprilie 2017, prim-ministrul Regatului Unit a propus, în discursul său din 22 septembrie 2017, o perioadă de tranziție limitată în timp; subliniază că o astfel de tranziție nu poate avea loc decât pe baza instrumentelor și structurilor bugetare, judiciare, de supraveghere și de impunere a legii ale Uniunii Europene; subliniază că o astfel de perioadă de tranziție, în momentul în care Regatul Unit încetează să mai fie un stat membru, nu poate fi decât o continuare a întregului acquis comunitar, fapt ce presupune aplicarea deplină a celor patru libertăți (libera circulație a persoanelor, capitalului, serviciilor și bunurilor), și că acest lucru trebuie să aibă loc fără nicio limitare a liberei circulații a persoanelor prin impunerea unor noi condiții; subliniază că o astfel de perioadă de tranziție nu poate fi imaginată decât sub jurisdicția deplină a Curții de Justiție a Uniunii Europene („CJUE”); insistă că o astfel de perioadă de tranziție poate fi acceptată doar cu condiția încheierii unui acord de retragere complet, care să acopere toate aspectele legate de retragerea Regatului Unit; |
| --- | --- |

3.

Drepturile cetățenilor

| 4. | subliniază că acordul de retragere trebuie să includă setul complet de drepturi de care se bucură în prezent cetățenii, astfel încât poziția lor să nu sufere nicio schimbare majoră, și că el trebuie să asigure reciprocitate, echitate, simetrie și nediscriminare pentru cetățenii UE din Regatul Unit și cetățenii Regatului Unit din Uniunea Europeană; subliniază, în special, că UE rezidenți naționali eligibili și copiii născuți după retragerea Regatului Unit ar trebui să intre în sfera de aplicare a acordului de retragere ca membri de familie și nu ca titulari de drepturi independenți, că viitorii membri ai familiei ar trebui să beneficieze în continuare de dreptul de ședere în conformitate cu aceleași dispoziții ca membrii de familie actuali, că documentele ar trebui să declare conformitatea cu legislația UE, că ar trebui evitate orice proceduri administrative greoaie și că toate beneficiile definite în legislația UE ar trebui să fie exportabile; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază în această privință că acordul de retragere ar trebui să mențină întregul set de norme ale Uniunii Europene cu privire la drepturile cetățenilor, astfel cum sunt definite în legislația relevantă a Uniunii Europene, dar este de părere că propunerile prezentate de Regatul Unit în documentul său de poziție din 26 iunie 2017 nu sunt satisfăcătoare în această privință, nu în ultimul rând din cauza propunerii de a crea o nouă categorie de „statut de reședință” în legislația Regatului Unit în materie de imigrație; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că aceste propuneri, procesul lent al negocierilor și opțiunile politice dezvăluite privind viitorul statut al cetățenilor UE le provoacă neliniști și greutăți inutile cetățenilor din UE-27 care locuiesc în Regatul Unit; |
| --- | --- |

5.

| 6. | își exprimă îngrijorarea cu privire la practicile administrative regretabile aplicate împotriva cetățenilor UE care locuiesc în Regatul Unit; îi reamintește, de asemenea, Regatului Unit că atât timp cât continuă să fie un stat membru al Uniunii Europene trebuie să respecte și să aplice dreptul Uniunii Europene și să se abțină de la orice practici administrative sau de altă natură care au ca rezultat obstacole și situații de discriminare față de cetățenii din UE-27 rezidenți în Regatul Unit, inclusiv la locul de muncă; pe de altă parte se așteaptă ca toate celelalte state membre, în ceea ce le privește, să ia măsurile necesare pentru ca cetățenii Regatului Unit care locuiesc în Uniunea Europeană să fie tratați în conformitate deplină cu dreptul Uniunii Europene, având în vedere că ei rămân cetățeni ai UE până la retragerea Regatului Unit din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act de faptul că în discursul său din 22 septembrie 2017 prim-ministrul Regatului Unit și-a luat angajamentul de a garanta că drepturilor cetățenilor din UE-27 care locuiesc în Regatul Unit li se conferă aplicabilitate directă prin încorporarea acordului de retragere în dreptul Regatului Unit; subliniază că acest lucru ar trebui realizat în așa fel încât acordul să nu poată fi modificat în mod unilateral, să le permită cetățenilor UE să invoce drepturile care decurg din acordul de retragere direct în fața instanțelor și a administrației publice din Regatul Unit, și să i se confere prioritate în raport cu dreptul Regatului Unit; subliniază că, pentru a garanta coerența și integritatea ordinii juridice a UE, CJUE trebuie să rămână singura autoritate competentă pentru interpretarea și impunerea dreptului Uniunii Europene și a acordului de retragere; așteaptă propuneri concrete din partea Regatului Unit în această privință; |
| --- | --- |

7.

Irlanda și Irlanda de Nord

| 8. | subliniază că în acordul de retragere trebuie ținut cont de poziția unică și circumstanțele speciale cu care se confruntă insula Irlandei, într-o manieră conformă întru totul cu Acordul din Vinerea Mare și toate părțile sale, cu domeniile de cooperare convenite și dreptul Uniunii Europene, pentru a garanta continuitatea și stabilitatea procesului de pace din Irlanda de Nord; |
| --- | --- |

8.

| 9. | crede cu tărie că este responsabilitatea guvernului britanic să găsească o soluție unică, eficientă și viabilă, care să evite un control strict al frontierei, să asigure conformitatea deplină cu Acordul din Vinerea Mare în toate părțile sale, să fie în conformitate cu dreptul Uniunii și să garanteze pe deplin integritatea pieței interne și a uniunii vamale; consideră, de asemenea, că Regatul Unit trebuie să continue să contribuie în mod echitabil la asistența financiară în sprijinul Irlandei de Nord/Irlandei; regretă că propunerile Regatului Unit în această privință, astfel cum figurează în documentul său de poziție privind „Irlanda de Nord și Irlanda”, nu se ridică la înălțimea așteptărilor; constată, pe de altă parte că, în discursul său din 22 septembrie 2017, prim-ministrul Regatului Unit excludea orice infrastructură fizică la frontieră, ceea ce presupune că Regatul Unit rămâne pe piața internă și în uniunea vamală sau că Irlanda de Nord rămâne într-o anumită formă pe piața internă și în uniunea vamală; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reafirmă că indiferent de soluția găsită pentru insula Irlandei, ea nu poate servi la predefinirea unui soluții în contextul discuțiilor referitoare la viitoarea relație dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit; |
| --- | --- |

10.

Înțelegerea financiară

| 11. | ia act de declarația făcută de prim-ministrul Regatului Unit, în discursul său din 22 septembrie 2017 privind regularizarea financiară, dar așteaptă propuneri concrete de Guvernul Regatului Unit în această privință; subliniază că, până în prezent, absența oricăror propuneri clare a constituit un impediment serios în evoluția negocierilor și că sunt necesare progrese substanțiale în acest domeniu înainte de a intra în discuții cu privire la alte chestiuni, inclusiv cadrul pentru viitorul relației dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reafirmă, în conformitate cu documentul de poziție al Comisiei din 12 iunie 2017 referitor la „Principiile esențiale ale regularizării financiare”, că Regatul Unit trebuie să își respecte întru totul obligațiile financiare asumate ca stat membru al Uniunii Europene și insistă că acest aspect trebuie rezolvat integral în acordul de retragere; subliniază în special obligațiile financiare care decurg din cadrul financiar multianual și decizia privind resursele proprii din 2014 (2), care include, în mod independent de orice perioadă de tranziție, angajamentele restante ale Uniunii Europene, precum și cota-parte din datorii, inclusiv datorii contingente, precum și costurile de retragere din Uniunea Europeană, deoarece nici nu se pune problema ca angajamentele luate de 28 de state membre să fie onorate numai de cele 27 rămase; |
| --- | --- |

12.

Evoluția negocierilor

| 13. | reamintește că, în conformitate cu abordarea pe etape a negocierilor care este esențială pentru o retragere ordonată a Regatului Unit din Uniunea Europeană, sunt necesare progrese substanțiale cu privire la drepturile cetățenilor, problema Irlandei și a Irlandei de Nord, precum și onorarea obligațiilor financiare ale Regatului Unit, pentru a se începe negocierile privind viitorul cadru pentru relația dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit, precum și cu privire la etapa de tranziție; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că este vital ca angajamentele asumate de prim-ministrul Regatului Unit în discursul său din 22 septembrie 2017 să se traducă în schimbări concrete în poziția Regatului Unit și în propuneri concrete în acest sens, astfel încât să se accelereze lucrările din prima etapă a negocierilor și să se creeze premisele ca, într-o a doua fază, pe o bază de încredere reciprocă și cooperare sinceră, să poată începe negocieri pe marginea unui parteneriat nou și strâns în cadrul unei asocieri a Regatului Unit cu Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că în a patra rundă de negocieri nu s-au înregistrat progrese suficiente cu privire la drepturile cetățenilor, problema Irlandei și a Irlandei de Nord și onorarea obligațiilor financiare ale Regatului Unit; solicită Consiliului European ca, exceptând cazul în care se văd progrese majore în conformitate cu prezenta rezoluție în toate cele trei domenii la cea de a cincea rundă de negocieri, să decidă în cadrul reuniunii sale din luna octombrie 2017, să își amâne evaluarea cu privire la realizarea unor progrese suficiente; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului Uniunii Europene, Comisiei Europene, parlamentelor naționale și guvernului Regatului Unit. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0102.

(2)  Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (JO L 168, 7.6.2014, p. 105).

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/6

---

P8_TA(2017)0364

Capacitarea economică a femeilor în sectoarele publice și private din UE

Rezoluţia Parlamentului European din 3 octombrie 2017 referitoare la capacitarea economică a femeilor în sectoarele publice și private din UE (2017/2008(INI))

(2018/C 346/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 8, 10, 153 alineatul (1), 153 alineatul (2) și 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8, 10, 153 alineatul (1), 153 alineatul (2) și 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 23 și 33 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 23 și 33 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva nr. 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva nr. 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (1),

| — | având în vedere Directiva 2010/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE a Consiliului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE a Consiliului (2),

| — | având în vedere Directiva 92/85/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează (3) (Directiva privind concediul de maternitate), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 92/85/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează (3) (Directiva privind concediul de maternitate),

| — | având în vedere propunerea din 2 iulie 2008 a Comisiei de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea din 2 iulie 2008 a Comisiei de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426),

| — | având în vedere poziția sa din 2 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 2 aprilie 2009 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (4),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 3 octombrie 2008 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei privind concediul de maternitate (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 3 octombrie 2008 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei privind concediul de maternitate (COM(2008)0637),

| — | având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2010 în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 92/85/CEE a Consiliului privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și a sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează și măsuri menite să ajute lucrătoarele să-și reconcilieze viața profesională cu viața de familie (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2010 în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 92/85/CEE a Consiliului privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și a sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează și măsuri menite să ajute lucrătoarele să-și reconcilieze viața profesională cu viața de familie (5),

| — | având în vedere Directiva 2013/62/UE a Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Directivei 2010/18/UE de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES, ca urmare a modificării statutului Mayotte în raport cu Uniunea Europeană (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2013/62/UE a Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Directivei 2010/18/UE de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES, ca urmare a modificării statutului Mayotte în raport cu Uniunea Europeană (6),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 14 noiembrie 2012 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe (Directiva privind femeile în consiliile de administrație) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 14 noiembrie 2012 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe (Directiva privind femeile în consiliile de administrație) (COM(2012)0614),

| — | având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură la 20 noiembrie 2013 în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2013 referitoare la eliminarea stereotipurilor de gen în UE (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2013 referitoare la eliminarea stereotipurilor de gen în UE (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2013 privind aplicarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei, pentru muncă egală sau pentru o muncă de valoare egală (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2013 privind aplicarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei, pentru muncă egală sau pentru o muncă de valoare egală (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2015 referitoare la concediul de maternitate (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2015 referitoare la concediul de maternitate (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la femeile care desfășoară activități casnice și femeile care asigură servicii de îngrijire în UE (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la femeile care desfășoară activități casnice și femeile care asigură servicii de îngrijire în UE (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2016 referitoare la aplicarea Directivei 2010/18/UE a Consiliului din 8 martie 2010 de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES și de abrogare a Directivei 96/34/CE (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2016 referitoare la aplicarea Directivei 2010/18/UE a Consiliului din 8 martie 2010 de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES și de abrogare a Directivei 96/34/CE (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 mai 2016 referitoare la sărăcie – o perspectivă de gen (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 mai 2016 referitoare la sărăcie – o perspectivă de gen (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la crearea unor condiții pe piața forței de muncă favorabile echilibrului dintre viața profesională și cea privată (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la crearea unor condiții pe piața forței de muncă favorabile echilibrului dintre viața profesională și cea privată (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 septembrie 2016 referitoare la aplicarea Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă („Directiva privind egalitatea de tratament la încadrarea în muncă”) (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 septembrie 2016 referitoare la aplicarea Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă („Directiva privind egalitatea de tratament la încadrarea în muncă”) (15),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2015 referitoare la aplicarea Directivei 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2015 referitoare la aplicarea Directivei 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (16),

| — | având în vedere recomandarea sa din 14 februarie 2017 adresată Consiliului privind prioritățile UE pentru cea de a 61-a sesiune a Comisiei ONU pentru statutul femeilor (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 14 februarie 2017 adresată Consiliului privind prioritățile UE pentru cea de a 61-a sesiune a Comisiei ONU pentru statutul femeilor (17),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2017 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană 2014-2015 (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2017 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană 2014-2015 (18),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 aprilie 2017 referitoare la femei și rolul lor în zonele rurale (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 aprilie 2017 referitoare la femei și rolul lor în zonele rurale (19),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 19 iunie 2015 privind „Oportunități egale pentru femei și bărbați în ceea ce privește veniturile: Eliminarea disparității de gen în ceea ce privește pensiile”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 19 iunie 2015 privind „Oportunități egale pentru femei și bărbați în ceea ce privește veniturile: Eliminarea disparității de gen în ceea ce privește pensiile”,

| — | având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen (2011-2020) adoptat în concluziile Consiliului din 7 martie 2011 (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul european pentru egalitatea de gen (2011-2020) adoptat în concluziile Consiliului din 7 martie 2011 (20),

| — | având în vedere recomandarea Comisiei din 7 martie 2014 referitoare la consolidarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei prin transparență (2014/124/EU) (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei din 7 martie 2014 referitoare la consolidarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei prin transparență (2014/124/EU) (21),

| — | având în vedere inițiativa Comisiei Europene din decembrie 2015, intitulată „Foaie de parcurs: Un nou început pentru a rezolva problemele legate de echilibrul între viața profesională și viața personală pentru familiile care muncesc”, precum și consultarea opiniei publice și a părților interesate pe această temă, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa Comisiei Europene din decembrie 2015, intitulată „Foaie de parcurs: Un nou început pentru a rezolva problemele legate de echilibrul între viața profesională și viața personală pentru familiile care muncesc”, precum și consultarea opiniei publice și a părților interesate pe această temă,

| — | având în vedere Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, primul set de orientări privind afacerile și drepturile omului la nivel mondial, care au fost susținute fără echivoc de toate statele membre ale ONU la reuniunea Consiliului ONU pentru Drepturile Omului la 16 iunie 2011; având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2011 privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (COM(2011)0681), care încurajează statele membre ale UE să adapteze Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului la contextul lor național, |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, primul set de orientări privind afacerile și drepturile omului la nivel mondial, care au fost susținute fără echivoc de toate statele membre ale ONU la reuniunea Consiliului ONU pentru Drepturile Omului la 16 iunie 2011; având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2011 privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (COM(2011)0681), care încurajează statele membre ale UE să adapteze Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului la contextul lor național,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 26 aprilie 2017 intitulată „Instituirea unui pilon european al drepturilor sociale” (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 26 aprilie 2017 intitulată „Instituirea unui pilon european al drepturilor sociale” (COM(2017)0250),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 26 aprilie 2017 intitulată „O inițiativă pentru sprijinirea echilibrului dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor care lucrează” (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 26 aprilie 2017 intitulată „O inițiativă pentru sprijinirea echilibrului dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor care lucrează” (COM(2017)0252),

| — | având în vedere Strategia Grupului Băncii Europene de Investiții privind egalitate de gen și capacitarea economică a femeilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia Grupului Băncii Europene de Investiții privind egalitate de gen și capacitarea economică a femeilor,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat din 3 decembrie 2015 intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019”, (SWD(2015)0278), în special capitolul 3.1, „Creșterea participării femeilor pe piața forței de muncă și independența economică egală a femeilor și bărbaților”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat din 3 decembrie 2015 intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019”, (SWD(2015)0278), în special capitolul 3.1, „Creșterea participării femeilor pe piața forței de muncă și independența economică egală a femeilor și bărbaților”,

| — | având în vedere raportul Comisiei pe 2017 privind egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană și în special capitolul 1 dedicat creșterii participării femeilor pe piața muncii și independenței economice egale, precum și capitolul 2 privind reducerea diferenței de remunerare, de câștiguri și de pensie dintre femei și bărbați, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pe 2017 privind egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană și în special capitolul 1 dedicat creșterii participării femeilor pe piața muncii și independenței economice egale, precum și capitolul 2 privind reducerea diferenței de remunerare, de câștiguri și de pensie dintre femei și bărbați,

| — | având în vedere rapoartele Fundației europene pentru îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă (Eurofund) intitulate: „Diferențele de gen în încadrarea în muncă: provocări și soluții” (2016), „Echilibrul dintre viața profesională și cea privată: crearea unor soluții pentru toți” (2016), „Partenerii sociali și egalitatea de gen în Europa” (2014) și „Evoluții ale vieții profesionale în Europa: analiza anuală EurWORK” (2014 și 2015), precum și cel de al șaselea sondaj european privind condițiile de muncă (EWCS) (2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Fundației europene pentru îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă (Eurofund) intitulate: „Diferențele de gen în încadrarea în muncă: provocări și soluții” (2016), „Echilibrul dintre viața profesională și cea privată: crearea unor soluții pentru toți” (2016), „Partenerii sociali și egalitatea de gen în Europa” (2014) și „Evoluții ale vieții profesionale în Europa: analiza anuală EurWORK” (2014 și 2015), precum și cel de al șaselea sondaj european privind condițiile de muncă (EWCS) (2016),

| — | având în vedere Convenția OIM din 1951 privind remunerarea egală, Convenția OIM 1994 privind munca cu fracțiune de normă, Convenția OIM din 1996 privind munca la domiciliu, Convenția OIM din 2000 privind protecția maternității și Convenția OIM din 2011 privind lucrătorii domestici, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția OIM din 1951 privind remunerarea egală, Convenția OIM 1994 privind munca cu fracțiune de normă, Convenția OIM din 1996 privind munca la domiciliu, Convenția OIM din 2000 privind protecția maternității și Convenția OIM din 2011 privind lucrătorii domestici,

| — | având în vedere Concluziile convenite la 24 martie 2017 cu ocazia celei de a 61-a sesiuni a Comisiei Organizației Națiunilor Unite pentru statutul femeii (CSW), intitulate „Capacitarea economică a femeilor într-o lume profesională în schimbare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile convenite la 24 martie 2017 cu ocazia celei de a 61-a sesiuni a Comisiei Organizației Națiunilor Unite pentru statutul femeii (CSW), intitulate „Capacitarea economică a femeilor într-o lume profesională în schimbare”,

| — | având în vedere raportul Grupului la nivel înalt al Secretarului General al ONU pentru capacitarea economică a femeilor, din septembrie 2016, intitulat: „Apel la acțiune pentru egalitatea de gen și capacitarea economică a femeilor” |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Grupului la nivel înalt al Secretarului General al ONU pentru capacitarea economică a femeilor, din septembrie 2016, intitulat: „Apel la acțiune pentru egalitatea de gen și capacitarea economică a femeilor”

| — | având în vedere Platforma de acțiune de la Beijing și Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW), |
| --- | --- |

—

având în vedere Platforma de acțiune de la Beijing și Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0271/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0271/2017),

| A. | întrucât UE și-a asumat angajamentul de a promova egalitatea de gen și de a asigura integrarea dimensiunii de gen în toate acțiunile sale; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE și-a asumat angajamentul de a promova egalitatea de gen și de a asigura integrarea dimensiunii de gen în toate acțiunile sale;

| B. | întrucât participarea egală a femeilor pe piața forței de muncă și în procesul decizional economic reprezintă condiții prealabile pentru capacitarea femeilor, dar și consecințe ale acesteia; |
| --- | --- |

B.

întrucât participarea egală a femeilor pe piața forței de muncă și în procesul decizional economic reprezintă condiții prealabile pentru capacitarea femeilor, dar și consecințe ale acesteia;

| C. | întrucât, în întreaga UE, femeile rămân considerabil subreprezentate pe piața forței de muncă și în funcțiile de conducere, rata globală a ocupării forței de muncă în rândul femeilor fiind în continuare cu aproape 12 % mai mică decât cea a bărbaților; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în întreaga UE, femeile rămân considerabil subreprezentate pe piața forței de muncă și în funcțiile de conducere, rata globală a ocupării forței de muncă în rândul femeilor fiind în continuare cu aproape 12 % mai mică decât cea a bărbaților;

| D. | întrucât printre barierele principale în cale capacitării economice a femeilor se numără norme sociale nefavorabile, legi discriminatorii sau lipsa protecției legale, distribuția inegală a activităților casnice și de îngrijire neremunerate între femei și bărbați, precum și lipsa de acces la bunuri financiare, digitale și la proprietăți; întrucât aceste bariere pot fi exacerbate și mai mult de discriminarea intersecțională (22), cum ar fi discriminarea pe motive de rasă și etnie, religie, dizabilitate, sănătate, identitate de gen, orientare sexuală și/sau condiții socioeconomice; |
| --- | --- |

D.

întrucât printre barierele principale în cale capacitării economice a femeilor se numără norme sociale nefavorabile, legi discriminatorii sau lipsa protecției legale, distribuția inegală a activităților casnice și de îngrijire neremunerate între femei și bărbați, precum și lipsa de acces la bunuri financiare, digitale și la proprietăți; întrucât aceste bariere pot fi exacerbate și mai mult de discriminarea intersecțională (22), cum ar fi discriminarea pe motive de rasă și etnie, religie, dizabilitate, sănătate, identitate de gen, orientare sexuală și/sau condiții socioeconomice;

| E. | întrucât barierele structurale din calea capacitării economice a femeilor sunt rezultatul unor forme multiple și intersecționale de inegalități, stereotipuri și discriminări în sfera privată și în cea publică; |
| --- | --- |

E.

întrucât barierele structurale din calea capacitării economice a femeilor sunt rezultatul unor forme multiple și intersecționale de inegalități, stereotipuri și discriminări în sfera privată și în cea publică;

| F. | întrucât capacitarea economică a femeilor este o chestiune de dreptate, dar și de inteligență, în primul rând pentru că este o dimensiune esențială a egalității de gen și astfel o chestiune de drepturi fundamentale ale omului și pentru că o participare mai mare a femeilor la piața muncii contribuie la dezvoltarea economică durabilă la toate nivelurile societății; întrucât firmele care valorizează și capacitează femeile să participe pe deplin la piața forței de muncă și la procesele decizionale sunt mai prospere și contribuie la o mai mare productivitate și creșterea economică; întrucât datele Institutului European pentru Egalitatea de Gen (EIGE) indică faptul că îmbunătățirile în materie de egalitate de gen ar genera până în 2050 până la 10,5 milioane de locuri de muncă suplimentare în UE, că rata de ocupare a UE ar atinge aproape 80 % și că PIB-ul pe cap de locuitor al UE ar putea crește între 6,1 % și 9,6 % și ar încuraja creșterea cu 15 % până la 45 % în statele membre până în 2050; |
| --- | --- |

F.

întrucât capacitarea economică a femeilor este o chestiune de dreptate, dar și de inteligență, în primul rând pentru că este o dimensiune esențială a egalității de gen și astfel o chestiune de drepturi fundamentale ale omului și pentru că o participare mai mare a femeilor la piața muncii contribuie la dezvoltarea economică durabilă la toate nivelurile societății; întrucât firmele care valorizează și capacitează femeile să participe pe deplin la piața forței de muncă și la procesele decizionale sunt mai prospere și contribuie la o mai mare productivitate și creșterea economică; întrucât datele Institutului European pentru Egalitatea de Gen (EIGE) indică faptul că îmbunătățirile în materie de egalitate de gen ar genera până în 2050 până la 10,5 milioane de locuri de muncă suplimentare în UE, că rata de ocupare a UE ar atinge aproape 80 % și că PIB-ul pe cap de locuitor al UE ar putea crește între 6,1 % și 9,6 % și ar încuraja creșterea cu 15 % până la 45 % în statele membre până în 2050;

| G. | întrucât Strategia Europa 2020 stabilește printre obiectivele specifice ale UE realizarea unei rate de ocupare a forței de muncă de 75 % în rândul bărbaților și al femeilor până în 2020 și, în special, eliminarea disparităților de gen în ceea ce privește ocuparea forței de muncă; întrucât vor fi necesare eforturi coordonate pentru a facilita participarea femeilor pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

G.

întrucât Strategia Europa 2020 stabilește printre obiectivele specifice ale UE realizarea unei rate de ocupare a forței de muncă de 75 % în rândul bărbaților și al femeilor până în 2020 și, în special, eliminarea disparităților de gen în ceea ce privește ocuparea forței de muncă; întrucât vor fi necesare eforturi coordonate pentru a facilita participarea femeilor pe piața forței de muncă;

| H. | întrucât, la sfârșitul anului 2015, Comisia Europeană a lansat Planul de acțiune privind egalitatea de gen 2016-2020, drepturile economice și capacitarea femeilor reprezentând unul dintre cele patru „domenii esențiale” de acțiune; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la sfârșitul anului 2015, Comisia Europeană a lansat Planul de acțiune privind egalitatea de gen 2016-2020, drepturile economice și capacitarea femeilor reprezentând unul dintre cele patru „domenii esențiale” de acțiune;

| I. | întrucât „reducerea diferenței de remunerare, de câștiguri și de pensie dintre femei și bărbații, și prin urmare, reducerea sărăciei în rândul femeilor” reprezintă unul dintre domeniile prioritare stabilite de Comisie în documentul său intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019”; |
| --- | --- |

I.

întrucât „reducerea diferenței de remunerare, de câștiguri și de pensie dintre femei și bărbații, și prin urmare, reducerea sărăciei în rândul femeilor” reprezintă unul dintre domeniile prioritare stabilite de Comisie în documentul său intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019”;

| J. | întrucât în cadrul celor 17 obiective de dezvoltare durabile (ODD) sunt stabilite obiective privind capacitarea economică a femeilor, |
| --- | --- |

J.

întrucât în cadrul celor 17 obiective de dezvoltare durabile (ODD) sunt stabilite obiective privind capacitarea economică a femeilor,

| K. | întrucât echilibrul efectiv între viața profesională și cea personală are un impact pozitiv asupra progresului către un model în care femeile și bărbații câștigă în mod egal și își împart și sarcinile de îngrijire precum și asupra sănătății și promovează un mediu economic incluziv, creșterea economică, competitivitatea, participarea globală la piața forței de muncă, egalitatea de gen, reducerea riscului de sărăcie și solidaritatea între generații, și de asemenea contribuie la soluționarea problemelor unei societăți în curs de îmbătrânire; |
| --- | --- |

K.

întrucât echilibrul efectiv între viața profesională și cea personală are un impact pozitiv asupra progresului către un model în care femeile și bărbații câștigă în mod egal și își împart și sarcinile de îngrijire precum și asupra sănătății și promovează un mediu economic incluziv, creșterea economică, competitivitatea, participarea globală la piața forței de muncă, egalitatea de gen, reducerea riscului de sărăcie și solidaritatea între generații, și de asemenea contribuie la soluționarea problemelor unei societăți în curs de îmbătrânire;

| L. | întrucât, conform datelor Eurostat, în UE, 31,5 % dintre femeile care lucrează, comparativ cu doar 8,2 % dintre bărbați care lucrează desfășoară o activitate cu fracțiune de normă și întrucât puțin peste 50 % dintre femei lucrează cu normă întreagă, comparativ cu 71,2 % dintre bărbați, reprezentând un decalaj al ratei de ocupare a forței de muncă cu normă întreagă de 25,5 %; întrucât responsabilitățile de îngrijire reprezintă motivele care stau la baza inactivității economice pentru aproape 20 % dintre femeile inactive, în timp ce acest lucru este valabil doar pentru mai puțin de 2 % dintre bărbații inactivi economic; întrucât responsabilitățile de îngrijire și dificultățile care rezultă din combinarea vieții profesionale cu viața de familie cresc probabilitatea ca femeile să muncească cu fracțiune de normă sau să fie inactive economic decât bărbații, ceea ce are un impact negativ asupra venitului din salarii și pensii; |
| --- | --- |

L.

întrucât, conform datelor Eurostat, în UE, 31,5 % dintre femeile care lucrează, comparativ cu doar 8,2 % dintre bărbați care lucrează desfășoară o activitate cu fracțiune de normă și întrucât puțin peste 50 % dintre femei lucrează cu normă întreagă, comparativ cu 71,2 % dintre bărbați, reprezentând un decalaj al ratei de ocupare a forței de muncă cu normă întreagă de 25,5 %; întrucât responsabilitățile de îngrijire reprezintă motivele care stau la baza inactivității economice pentru aproape 20 % dintre femeile inactive, în timp ce acest lucru este valabil doar pentru mai puțin de 2 % dintre bărbații inactivi economic; întrucât responsabilitățile de îngrijire și dificultățile care rezultă din combinarea vieții profesionale cu viața de familie cresc probabilitatea ca femeile să muncească cu fracțiune de normă sau să fie inactive economic decât bărbații, ceea ce are un impact negativ asupra venitului din salarii și pensii;

| M. | întrucât majoritatea beneficiarilor de îngrijire sunt, în general, copii, persoane în vârstă și membri cu dizabilități ai familiei îngrijitorilor neremunerați; |
| --- | --- |

M.

întrucât majoritatea beneficiarilor de îngrijire sunt, în general, copii, persoane în vârstă și membri cu dizabilități ai familiei îngrijitorilor neremunerați;

| N. | întrucât femeile desfășoară de cel puțin două ori și jumătate mai multe activități casnice și de îngrijire neremunerate decât bărbații; |
| --- | --- |

N.

întrucât femeile desfășoară de cel puțin două ori și jumătate mai multe activități casnice și de îngrijire neremunerate decât bărbații;

| O. | întrucât maternitatea nu ar trebui considerată un obstacol în calea dezvoltării profesionale a femeilor și, în consecință, a emancipării lor; |
| --- | --- |

O.

întrucât maternitatea nu ar trebui considerată un obstacol în calea dezvoltării profesionale a femeilor și, în consecință, a emancipării lor;

| P. | întrucât femeile și bărbații au drepturi și obligații egale în calitate de părinți (cu excepția convalescenței după naștere) și ținând cont de faptul că sarcina creșterii copiilor ar trebui să se împartă și, prin urmare, nu ar trebui să revină exclusiv mamelor; |
| --- | --- |

P.

întrucât femeile și bărbații au drepturi și obligații egale în calitate de părinți (cu excepția convalescenței după naștere) și ținând cont de faptul că sarcina creșterii copiilor ar trebui să se împartă și, prin urmare, nu ar trebui să revină exclusiv mamelor;

| Q. | întrucât, în 2015, rata medie de ocupare a femeilor cu un copil sub vârsta de șase ani a fost cu aproape 9 % mai mică decât cea a femeilor fără copii mici și întrucât, în unele state membre, diferența a depășit 30 %; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în 2015, rata medie de ocupare a femeilor cu un copil sub vârsta de șase ani a fost cu aproape 9 % mai mică decât cea a femeilor fără copii mici și întrucât, în unele state membre, diferența a depășit 30 %;

| R. | întrucât maternitatea și calitatea de părinte nu sunt motive acceptabile de discriminare împotriva femeilor în ceea ce privește accesul și rămânerea pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

R.

întrucât maternitatea și calitatea de părinte nu sunt motive acceptabile de discriminare împotriva femeilor în ceea ce privește accesul și rămânerea pe piața forței de muncă;

| S. | întrucât ar trebui stabilit un cadru de cartografiere a salariilor accesibil publicului, inclusiv colectarea datelor, pentru a elimina diferența de remunerare între bărbați și femei, făcând presiuni asupra sectoarelor publice și private pentru a-și analiza structurile de salarizare și pentru a rectifica diferențele de gen găsite și are potențialul de a crea o „cultură a conștientizării” în care diferențele de remunerare într-un sector sau o întreprindere sunt inacceptabile social; |
| --- | --- |

S.

întrucât ar trebui stabilit un cadru de cartografiere a salariilor accesibil publicului, inclusiv colectarea datelor, pentru a elimina diferența de remunerare între bărbați și femei, făcând presiuni asupra sectoarelor publice și private pentru a-și analiza structurile de salarizare și pentru a rectifica diferențele de gen găsite și are potențialul de a crea o „cultură a conștientizării” în care diferențele de remunerare într-un sector sau o întreprindere sunt inacceptabile social;

| T. | întrucât s-a constat că sistemul de cote îmbunătățește performanța întreprinderilor private și stimulează creșterea economică generală și, în plus, determină o mai bună folosire a talentelor la nivelul forței de muncă; |
| --- | --- |

T.

întrucât s-a constat că sistemul de cote îmbunătățește performanța întreprinderilor private și stimulează creșterea economică generală și, în plus, determină o mai bună folosire a talentelor la nivelul forței de muncă;

| U. | întrucât egalitatea de gen și diversitatea în reprezentarea lucrătorilor la nivelul consiliilor de administrație în întreprinderi reprezintă un principiu democratic de bază, cu efecte economice pozitive, printre care procesul decizional strategic incluziv și reducerea diferențelor de remunerare între femei și bărbați; |
| --- | --- |

U.

întrucât egalitatea de gen și diversitatea în reprezentarea lucrătorilor la nivelul consiliilor de administrație în întreprinderi reprezintă un principiu democratic de bază, cu efecte economice pozitive, printre care procesul decizional strategic incluziv și reducerea diferențelor de remunerare între femei și bărbați;

| V. | întrucât studiile OCDE au arătat că întreprinderile cu un număr mai mare de femei în consiliile de administrație au o rentabilitate mai mare comparativ cu cele care au exclusiv bărbați în consiliile de administrație; |
| --- | --- |

V.

întrucât studiile OCDE au arătat că întreprinderile cu un număr mai mare de femei în consiliile de administrație au o rentabilitate mai mare comparativ cu cele care au exclusiv bărbați în consiliile de administrație;

| W. | întrucât sectoarele sau rolurile dominate de femei se caracterizează de regulă prin salarii mai mici decât alte sectoare sau roluri comparabile care sunt dominate de bărbați, acestea constituind o componentă a diferențelor de remunerare și de pensii între femei și bărbați, care se ridică în prezent la 16 %, respectiv, 40 %; |
| --- | --- |

W.

întrucât sectoarele sau rolurile dominate de femei se caracterizează de regulă prin salarii mai mici decât alte sectoare sau roluri comparabile care sunt dominate de bărbați, acestea constituind o componentă a diferențelor de remunerare și de pensii între femei și bărbați, care se ridică în prezent la 16 %, respectiv, 40 %;

| X. | întrucât OIM a elaborat un cadru în care locurile de muncă sunt evaluate în funcție de patru factori: calificările, efortul, responsabilitatea și condițiile de lucru, ele fiind ponderate în funcție de importanța lor pentru societate sau pentru organizația în cauză; |
| --- | --- |

X.

întrucât OIM a elaborat un cadru în care locurile de muncă sunt evaluate în funcție de patru factori: calificările, efortul, responsabilitatea și condițiile de lucru, ele fiind ponderate în funcție de importanța lor pentru societate sau pentru organizația în cauză;

| Y. | întrucât partenerii sociali ar putea consolida capacitarea economică a femeilor prin negociere colectivă, promovând remunerarea egală a bărbaților și femeilor, investind în echilibrul dintre viața profesională și cea personală, încurajând dezvoltarea carierei femeilor în întreprinderi și oferind informații și educație în domeniul drepturilor lucrătorilor; |
| --- | --- |

Y.

întrucât partenerii sociali ar putea consolida capacitarea economică a femeilor prin negociere colectivă, promovând remunerarea egală a bărbaților și femeilor, investind în echilibrul dintre viața profesională și cea personală, încurajând dezvoltarea carierei femeilor în întreprinderi și oferind informații și educație în domeniul drepturilor lucrătorilor;

| Z. | întrucât s-a dovedit că inegalitățile salariale sunt mai mici dacă negocierea colectivă este puternică (23), |
| --- | --- |

Z.

întrucât s-a dovedit că inegalitățile salariale sunt mai mici dacă negocierea colectivă este puternică (23),

| AA. | întrucât, în conformitate cu Eurostat, 24,4 % dintre femeile din UE sunt expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială, în timp ce mamele singure, femeile de peste 55 de ani și femeile cu dizabilități sunt expuse îndeosebi riscului de șomaj și de inactivitate pe piața muncii; |
| --- | --- |

AA.

întrucât, în conformitate cu Eurostat, 24,4 % dintre femeile din UE sunt expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială, în timp ce mamele singure, femeile de peste 55 de ani și femeile cu dizabilități sunt expuse îndeosebi riscului de șomaj și de inactivitate pe piața muncii;

| AB. | întrucât aplicarea Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor (Convenția de la Istanbul) este o condiție prealabilă pentru capacitarea femeilor și, prin urmare, pentru egalitatea de gen; întrucât violența de gen reprezintă o formă inacceptabilă de discriminare și o încălcare a drepturilor fundamentale, pentru că nu afectează numai sănătatea și starea de bine a femeilor, ci și accesul acestora la un loc de muncă, afectând astfel în mod negativ independența lor financiară și economia în general; întrucât violența împotriva femeilor reprezintă unul dintre principalele obstacole în calea egalității de gen, în timp ce educația are potențialul de a reduce riscul de violență de gen; întrucât capacitarea socială și economică ulterioară a femeilor poate ajuta femeile să scape de situațiile de violență; întrucât violența și hărțuirea la locul de muncă, inclusiv hărțuirea sexuală și sexismul, au consecințe negative grave pentru toți lucrătorii afectați, colegii și familiile acestora, precum și a organizațiilor în care lucrează, dar și pentru societate în ansamblu și pot fi considerate parțial responsabile de faptul că femeile părăsesc câmpul muncii; |
| --- | --- |

AB.

întrucât aplicarea Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor (Convenția de la Istanbul) este o condiție prealabilă pentru capacitarea femeilor și, prin urmare, pentru egalitatea de gen; întrucât violența de gen reprezintă o formă inacceptabilă de discriminare și o încălcare a drepturilor fundamentale, pentru că nu afectează numai sănătatea și starea de bine a femeilor, ci și accesul acestora la un loc de muncă, afectând astfel în mod negativ independența lor financiară și economia în general; întrucât violența împotriva femeilor reprezintă unul dintre principalele obstacole în calea egalității de gen, în timp ce educația are potențialul de a reduce riscul de violență de gen; întrucât capacitarea socială și economică ulterioară a femeilor poate ajuta femeile să scape de situațiile de violență; întrucât violența și hărțuirea la locul de muncă, inclusiv hărțuirea sexuală și sexismul, au consecințe negative grave pentru toți lucrătorii afectați, colegii și familiile acestora, precum și a organizațiilor în care lucrează, dar și pentru societate în ansamblu și pot fi considerate parțial responsabile de faptul că femeile părăsesc câmpul muncii;

| AC. | întrucât violența economică reprezintă o formă de violență de gen care apare în viața cotidiană a femeilor, împiedică femeile să își exercite dreptul la libertate, reproduce inegalitatea de gen și neglijează rolul femeilor în societate în general; |
| --- | --- |

AC.

întrucât violența economică reprezintă o formă de violență de gen care apare în viața cotidiană a femeilor, împiedică femeile să își exercite dreptul la libertate, reproduce inegalitatea de gen și neglijează rolul femeilor în societate în general;

| AD. | întrucât numeroase studii au arătat în mod clar că reducerile din sectorul public au avut un impact negativ enorm asupra femeilor, asupra capacitării lor economice și asupra egalității de gen; |
| --- | --- |

AD.

întrucât numeroase studii au arătat în mod clar că reducerile din sectorul public au avut un impact negativ enorm asupra femeilor, asupra capacitării lor economice și asupra egalității de gen;

| AE. | întrucât educația, calificările și dobândirea de competențe sunt esențiale pentru capacitarea femeilor la nivel social, cultural și economic, iar oportunitățile de educație sunt recunoscute ca fiind elemente de bază în combaterea inegalităților, cum ar fi subreprezentarea în posturile de decizie și în pozițiile manageriale, în inginerie și în știință, îmbunătățind astfel capacitarea economică a femeilor și a fetelor; |
| --- | --- |

AE.

întrucât educația, calificările și dobândirea de competențe sunt esențiale pentru capacitarea femeilor la nivel social, cultural și economic, iar oportunitățile de educație sunt recunoscute ca fiind elemente de bază în combaterea inegalităților, cum ar fi subreprezentarea în posturile de decizie și în pozițiile manageriale, în inginerie și în știință, îmbunătățind astfel capacitarea economică a femeilor și a fetelor;

| AF. | întrucât digitalizarea are efecte pozitive în ceea ce privește crearea unor noi oportunități de angajare, stimulând o evoluție constructivă către modele de lucru mai flexibile, în special pentru integrarea și reintegrarea femeilor pe piața forței de muncă, precum și în crearea unui echilibru mai bun între activitățile de îngrijire și viața profesională atât pentru femei, cât și pentru bărbați, |
| --- | --- |

AF.

întrucât digitalizarea are efecte pozitive în ceea ce privește crearea unor noi oportunități de angajare, stimulând o evoluție constructivă către modele de lucru mai flexibile, în special pentru integrarea și reintegrarea femeilor pe piața forței de muncă, precum și în crearea unui echilibru mai bun între activitățile de îngrijire și viața profesională atât pentru femei, cât și pentru bărbați,

I.   
  Considerații generale

| 1. | consideră că participarea și capacitarea economică a femeilor sunt esențiale pentru consolidarea drepturilor lor fundamentale, permițând femeilor să dobândească independență economică, să-și exercite influența în societate și să aibă control asupra propriilor vieți, spărgând plafoanele de sticlă care le împiedică să fie tratate egal cu bărbații în viața profesională; încurajează, așadar, capacitarea economică a femeilor prin mijloace financiare și politice; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că consolidarea drepturilor femeilor și capacitarea economică a femeilor presupun că trebuie să se soluționeze raporturile inegale de putere dintre femei și bărbați, adânc înrădăcinate, care dau naștere la discriminare și violență împotriva femeilor, fetelor, dar și a persoanelor LGBTI, și că structurile de putere între genuri interacționează cu alte forme de discriminare și inegalități, cum ar fi cele bazate pe rasă, dizabilitate, vârstă și identitate de gen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia și statele membre să asigure tuturor egalitatea și nediscriminarea la locul de muncă; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită statele membre să aplice integral atât Directiva privind egalitatea de tratament, cât și Directiva 2010/41/UE privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă; invită Comisia să asigure o mai bună aplicare a acestor directive; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că ratele scăzute de ocupare a femeilor și excluderea femeilor de pe piața forței de muncă au un impact negativ asupra capacitării economice a femeilor; subliniază că costurile economice anuale totale ale ratei scăzute de ocupare a femeilor, luând în considerare veniturile pierdute, contribuțiile de ajutor social pierdute și costurile suplimentare pentru finanțele publice, au reprezentat 2,8 % din PIB-ul UE sau 370 de miliarde EUR în 2013, conform estimărilor Eurofund, în timp ce costurile excluderii unei femei de pe piața forței de muncă sunt estimate între 1,2 și 2 milioane EUR, în funcție de nivelul ei de educație; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că capacitarea economică a femeilor și egalitatea de șanse de pe piața forței de muncă sunt în primul rând esențiale pentru femei în mod individual, dar sunt totodată utile pentru creșterea economică a Uniunii Europene, având un impact pozitiv asupra PIB-ului, asupra incluziunii și a competitivității întreprinderilor, contribuind totodată la soluționarea problemelor legate de îmbătrânirea demografică din UE; subliniază că, potrivit unui studiu din 2009, PIB-ul UE ar putea crește teoretic cu aproape 27 %, dacă pe piața muncii ar exista un echilibru deplin între bărbați și femei; |
| --- | --- |

6.

II.   
  Acțiuni și instrumente pentru îmbunătățirea capacitării economice a femeilor

Un echilibrul mai bun între viața profesională și cea personală

| 7. | remarcă faptul că, drept răspuns la solicitarea Parlamentului de a îmbunătăți echilibrul dintre viața profesională și cea privată, Comisia a înaintat propuneri nelegislative și o propunere legislativă care creează mai multe tipuri de concediu pentru a face față provocărilor secolului 21; subliniază că propunerile formulate de Comisie reprezintă un bun prim pas în satisfacerea așteptărilor cetățenilor europeni, deoarece vor permite femeilor și bărbaților să-și împartă responsabilităților profesionale, familiale și sociale în mod mai uniform, mai ales în ceea ce privește îngrijirea persoanelor aflate în întreținere și îngrijirea copiilor; invită toate instituțiile să implementeze acest pachet cât mai curând cu putință; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită statele membre să îmbunătățească protecția împotriva discriminării și concedierii ilegale legate de echilibrul dintre viața profesională și cea privată, precum și să asigure accesul la justiție și la acțiunile în instanță; invită Comisia Europeană să intensifice monitorizarea, transpunerea și implementarea legislației UE împotriva discriminării, să lanseze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor când este necesar și să promoveze îndeplinirea acestora prin măsuri precum includerea de campanii de informare care să facă mai bine cunoscute drepturile legale la egalitatea de tratament; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că remunerația și contribuțiile la sistemul de securitate socială ar trebui să continue să fie plătite în perioadele de concediu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită statele membre să garanteze concediul de odihnă pentru părinții copiilor cu dizabilități, acordând o atenție specială mamelor singure și pe baza unei analize a celor mai bune practici; |
| --- | --- |

10.

| 11. | îndeamnă statele membre să investească în facilități informale de învățare centrată pe joc după programul școlar, care ar putea oferi sprijin pentru copii după programul de școală și de creșă, în special, ca o modalitate de a soluționa discrepanțele dintre programul școlilor și cel al întreprinderilor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | insistă că realizarea obiectivelor de la Barcelona și introducerea de obiective în materie de îngrijire pentru persoanele dependente și cele care îmbătrânesc, care includ și structuri și servicii de îngrijire a copiilor și de îngrijire accesibile, de calitate și la prețuri rezonabile, precum și politici privind traiul independent pentru persoanele cu dizabilități, sunt indispensabile pentru ca statele membre să poată îndeplini obiectivele Strategiei Europa 2020; reamintește că investițiile în infrastructura socială, cum ar fi îngrijirea copiilor, nu au doar efecte considerabile asupra ocupării forței de muncă, ci și generează venituri suplimentare semnificative pentru sectorul public în ceea ce privește impozitele pe salarii și economiile realizate în materie de asigurări de șomaj; subliniază, în acest sens, că este necesar ca structurile de îngrijire a copiilor să fie disponibile peste tot în zonele rurale și încurajează statele membre să promoveze investiții servicii de îngrijire de calitate, accesibile, la prețuri rezonabile și pe tot parcursul vieții, inclusiv pentru copii, persoane dependente și persoane în vârstă; crede că ar trebui ca serviciile de îngrijire adecvată a copiilor ar trebui să fie pusă la dispoziție la prețuri rezonabile, pentru a le permite părinților să aibă acces la oportunități educaționale pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază rolul esențial al serviciilor publice de înaltă calitate, în special pentru femei; subliniază importanța accesului universal la servicii publice de înaltă calitate, la prețuri accesibile, situate într-o locație convenabilă și bazate pe cerere, ca instrument de garantare a capacitării economice a femeilor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | observă incoerența existentă între realizările statelor membre și obiectivele stabilite în cadrul obiectivelor de la Barcelona și îndeamnă Comisia să monitorizeze îndeaproape măsurile întreprinse de statele membre pentru a-și îndeplini obligațiile; |
| --- | --- |

14.

| 15. | este convins că implicarea bărbaților în responsabilitățile de îngrijire reprezintă o condiție preliminară pentru schimbarea stereotipurilor tradiționale legate de rolurile de gen; consideră, de asemenea, că ambele genuri și întreaga societate vor avea de câștigat dacă are loc o distribuție mai echitabilă a muncii neplătite și dacă concediul de îngrijire este luat mai echitabil de către bărbați și femei; este convins că un model egalitar în termen de venituri și de responsabilități familiale este cel mai eficient mod de a obține egalitatea de gen în toate domeniile vieții; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită statele membre să continue politicile specifice și active din domeniul ocupării forței de muncă și al formării pentru a sprijini revenirea la locul de muncă a femeilor care și-au întrerupt cariera pentru a avea grijă de persoane dependente; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că un echilibru mai bun între viața profesională și o mai mare egalitate între femei și bărbați sunt esențiale pentru capacitarea femeilor; subliniază că un echilibru mai bun între viața profesională și cea personală ar asigura o repartizare mai echitabilă a muncii remunerate și neremunerate, ar mări participarea femeilor la piața forței de muncă și, în consecință, ar reduce diferențele de remunerare și de pensii între femei și bărbați; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază importanța unor condiții de muncă bune și sigure, care să le permită femeilor și bărbaților să-și concilieze viața profesională cu viața personală și invită Comisia și statele membre să promoveze consolidarea drepturilor lucrătorilor, negocierile colective și o egalitate de gen mai mare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încurajează ferm promovarea individualizării dreptului la forme de concediu, netransferabilitatea între părinți a dreptului la concediu pentru creșterea copilului și distribuția egală a sarcinilor legate de îngrijire între ambii părinți pentru a realiza o conciliere între viața profesională și cea personală între femei și bărbați; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia să finanțeze studii privind analiza dimensiunii și valorii muncii neremunerate de îngrijire familială prestată de femei și bărbați, precum și a numărului mediu de ore petrecute pentru munca remunerată și neremunerată, în special în ceea ce privește persoanele în vârstă, îngrijirea copiilor și persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

20.

| 21. | cere dezvoltarea unui cadru juridic pentru modelele flexibile de ocupare a forței de muncă pentru femei și bărbați, însoțite de o protecție socială adecvată, pentru a face mai ușoară menținerea unui echilibru între responsabilitățile personale și cele profesionale; consideră, în același timp, că drepturile lucrătorilor și dreptul la un loc de muncă sigur trebuie să prevaleze în fața oricărei creșteri a flexibilității pe piața forței de muncă, astfel încât să se asigure că flexibilitatea nu determină forme nesigure, precare sau nedorite de muncă și de angajare și nu subminează standardele de muncă care în prezent vizează mai mult femeile decât bărbații, prin ocuparea precară a forței de muncă înțelegându-se angajare care nu respectă legislația și standardele UE, naționale sau internaționale sau care nu oferă resurse suficiente pentru o viață decentă și o protecție socială adecvată, cum ar fi ocuparea discontinuă, majoritatea contractelor temporare, contractele cu zero ore sau munca involuntară cu fracțiune de normă; subliniază, de asemenea, necesitatea de a crea condiții care să garanteze dreptul de a reveni de la munca voluntară cu fracțiune de normă la un loc de muncă cu normă întreagă; |
| --- | --- |

21.

Remunerație egală pentru muncă egală de valoare egală și cartografierea salariilor

| 22. | reamintește că principiul remunerației egale pentru lucrătorii și lucrătoare pentru muncă egală sau muncă de valoare egală este consacrat în tratatul și definit la articolul 157 din TFUE și trebuie aplicat efectiv de către statele membre; insistă, în acest context, ca recomandarea Comisiei referitoare la consolidarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei prin transparență să fie folosită pentru a monitoriza atent situația din statele membre și pentru a întocmi rapoarte privind progresele înregistrate, inclusiv cu sprijinul partenerilor sociali, și încurajează statele membre și Comisia să stabilească și să implementeze politicile relevante în conformitate cu această recomandare în vederea eliminării diferenței de remunerare dintre femei și bărbați; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită statele membre și firmele să respecte egalitatea de remunerare și să introducă măsuri cu caracter obligatoriu vizând transparență în remunerare pentru a crea metode prin care firmele să soluționeze problema diferențelor de gen în remunerare, inclusiv prin audituri salariale și includerea egalității de remunerare în negocierile colective; subliniază importanța furnizării unei instruiri adecvate a personalului autorităților naționale, regionale și locale și al organismelor de verificarea a aplicării legii, precum și a inspectorilor de muncă cu privire la legislația împotriva discriminării și jurisprudența în domeniu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că trebuie recunoscută și reevaluată munca din sectoarele tradițional feminine, cum ar fi sănătatea, asistența socială și învățământul, comparativ cu munca din sectoarele tradițional masculine; |
| --- | --- |

24.

| 25. | își exprimă convingerea că realizarea egalității de remunerare între lucrătorii și lucrătoare pentru muncă egală și muncă de valoare egală necesită un cadru clar pentru instrumentele de evaluare specifică a locurilor de muncă, cu indicatori comparabili, pentru a evalua „valoarea” în locurile de muncă sau în sectoarele de activitate; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, valoarea muncii ar trebui evaluată și comparată pe baza unor criterii obiective, cum ar fi cerințele educaționale, profesionale și de formare profesională, aptitudini, eforturi și responsabilitate, munca realizată și natura sarcinilor implicate; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază importanța principiului neutralității de gen în sistemele de evaluare și de clasificare a locurilor de muncă, atât în sectorul public, cât și în cel privat; salută eforturile statelor membre de a promova politici care să împiedice discriminarea la recrutare și le încurajează să promoveze CV-urile în care nu se specifică genul pentru a descuraja prejudecățile de gen ale întreprinderilor și administrației publice în timpul procesului de recrutare; invită Comisia să analizeze posibilitatea elaborării unui CV Europass anonimizat; propune ca statele membre să elaboreze programe pentru combaterea stereotipurilor sociale și de gen, în special în rândul celor tineri, ca o modalitate de a preveni clasificarea profesională a locurilor de muncă care restricționează frecvent accesul femeilor la cele mai bine plătite funcții și locuri de muncă; |
| --- | --- |

27.

Echilibrul de gen în sectorul public și privat

| 28. | consideră că în sectorul public cotele de gen pot fi necesare atunci când instituțiile publice nu își îndeplinesc responsabilitatea de a asigura o reprezentare echitabilă și, prin urmare, ar putea îmbunătăți legitimitatea democratică a instituțiilor decizionale; |
| --- | --- |

28.

| 29. | constată că folosirea cotelor de gen și a listelor cu alternanță bărbat/femeie în procesul decizional politic s-a dovedit instrumentul cel mai eficient pentru abordarea discriminării și a dezechilibrelor de putere între femei și bărbați și pentru îmbunătățirea reprezentării democratice în organismele de luare a deciziilor politice; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită Comisia să îmbunătățească colectarea, analiza și difuzarea unor date exhaustive, comparabile, fiabile și actualizate în mod regulat cu privire la participarea femeilor la procesele decizionale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită instituțiile UE să încurajeze participarea femeilor la procesul electoral european, prin introducerea de liste echilibrate din punct de vedere al genului în cadrul următoarei revizuiri a legii electorale europene; |
| --- | --- |

31.

| 32. | cere din nou Consiliului să adopte rapid o directivă privind echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă, ca un prim pas important pentru reprezentarea egală în sectoarele publice și private și remarcă faptul că s-a constatat că consiliile de administrație care au mai multe femei au îmbunătățit rezultatelor firmelor private; remarcă totodată că cele mai evidente progrese (de la 11,9 % în 2010 la 22,7 % în 2015) s-au înregistrat în statele membre în care a fost adoptată o legislație cu caracter obligatoriu privind cotele de gen consiliile de administrație (24); îndeamnă Comisia să mențină presiunea asupra statelor membre pentru a se ajunge la un acord; |
| --- | --- |

32.

Planurile pentru egalitatea de gen

| 33. | ia act de faptul că Comisia sprijină adoptarea planurilor pentru egalitatea de gen prin organizații care fac cercetare și organizații care finanțează cercetarea; |
| --- | --- |

33.

| 34. | observă că planurile pentru egalitatea de gen la nivelul întreprinderii sau al unui sector pot conține multiple măsuri în domeniul resurselor umane care să vizeze recrutarea, remunerarea, promovarea, formarea profesională și echilibrul dintre viața profesională și cea privată; că aceste planuri includ frecvent măsuri concrete, cum ar fi folosirea limbajului neutru din perspectiva genului, prevenirea hărțuirii sexuale, numirea de membri aparținând genului subreprezentat în pozițiile de conducere, munca cu timp parțial și implicarea taților în îngrijirea copiilor și că în statele membre există o varietate de abordări în introducerea obligatorie a unor astfel de măsuri; |
| --- | --- |

34.

| 35. | recunoaște că adoptarea unor planuri pentru egalitatea de gen și a unor audituri de gen în sectorul privat poate promova o imagine pozitivă a întreprinderilor, favorabilă echilibrului între viața profesională și cea privată și contribuie la creșterea motivației salariaților și la reducerea schimbărilor de personal; prin urmare, invită Comisia să încurajeze societățile care au peste 50 de angajați să negocieze planuri pentru egalitate de gen cu partenerii sociali, pentru a consolida egalitatea de gen și combaterea discriminării la locul de muncă; cere să se includă în planurile pentru egalitatea de gen o strategie de abordare, prevenire și eliminare a hărțuirii sexuale la locul de muncă; |
| --- | --- |

35.

Partenerii sociali și acordurile colective

| 36. | își exprimă convingerea că partenerii sociali și acordurile colective au potențialul de a promova egalitatea de gen, de a capacita femeile prin unitatea și de a combate inegalitățile de salarizare între bărbați și femei; subliniază că asigurarea unei reprezentări egali și adecvate a femeilor și bărbaților în echipele de negociere colectivă este esențială pentru a promova reprezentarea echilibrată a femeilor și a bărbaților și, prin urmare, consideră că partenerii sociali ar trebui să consolideze pozițiile femeilor în structura parteneriatului social, în rolurile de lideri decizionali și ar trebui să negocieze planuri pentru egalitatea de gen la nivelul întreprinderii și al sectorului; |
| --- | --- |

36.

| 37. | încurajează Comisia să colaboreze cu partenerii sociali pentru a le întări rolul esențial în detectarea prejudecăților de gen discriminatorii, în stabilirea grilelor salariale și în realizarea de evaluări care nu sunt afectate de prejudecăți de gen; |
| --- | --- |

37.

III.   
  Recomandări vizând consolidarea capacitării economice a femeilor

| 38. | consideră că atât modelele cât și practicile economice, politicile fiscale și prioritățile în materie de cheltuieli, în special în timpul crizelor, ar trebui să includă o perspectivă de gen, să ia în considerare femeile ca actori economici și ar trebui să urmărească eliminarea diferențelor de gen în beneficiul cetățenilor, al întreprinderilor și al societății în ansamblu, și reiterează, în acest context, că în crizele economice au fost defavorizate mai ales femeile; |
| --- | --- |

38.

| 39. | cere reforme de mărire a egalității de gen, atât în viața de familie, cât și pe piața muncii; |
| --- | --- |

39.

| 40. | constată că, în general, femeile au o carieră fără evoluții semnificative; invită statele membre să încurajeze și să sprijine femeile astfel încât să aibă cariere de succes, inclusiv prin acțiuni pozitive, cum ar fi crearea de rețele și programe de mentorat, precum și prin crearea unor condiții adecvate și asigurarea unor șanse egale cu cele ale bărbaților, la toate vârstele, în formare, promovare, recalificare și reconversie profesională, precum și în privința drepturilor de pensie și indemnizației de șomaj, care să fie egale cu cele aplicabile bărbaților; |
| --- | --- |

40.

| 41. | încurajează statele, pe baza prevederilor Directivei 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice (Directiva privind achizițiile publice) (25) să promoveze folosirea clauzelor sociale pentru achizițiile publice ca instrument de consolidare a egalității între femei și bărbați în cazul în care există legislații naționale relevante și pot acționa ca bază pentru clauzele sociale; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază necesitatea de a combate toate formele de violență pe criterii de gen, inclusiv violența domestică, cum ar fi violul, mutilarea genitală feminină (MGF), abuzul sexual, exploatarea sexuală, hărțuirea sexuală și căsătoriile forțate/timpurii ale copiilor, precum și fenomenul violenței economice; atrage atenția asupra nivelului extrem de ridicat și de îngrijorător de hărțuire sexuală la locul de muncă (26) și subliniază că, pentru capacitarea femeilor astfel încât să reușească, la locul de muncă nu trebuie să existe nicio formă de discriminare și de violență; invită UE și statele membre să ratifice fără rezerve Convenția de la Istanbul, să organizeze campanii de conștientizare și de informare a opiniei publice cu privire la violența împotriva femeilor și să încurajeze schimbul de bune practici; observă că independența economică a femeilor joacă un rol esențial în capacitatea acestora de a evita situațiile de violență; invită, așadar, statele membre să ofere sisteme de protecție socială pentru a sprijini femeile în această situație; |
| --- | --- |

42.

| 43. | reiterează faptul că capacitarea și independența individuală, socială și economică a femeilor sunt strâns legate de dreptul de a decide asupra propriului corp și a propriei sexualități; reamintește că accesul universal la întreaga gamă de servicii de sănătate sexuală și reproductivă și la drepturile aferente reprezintă o forță motrice esențială în consolidarea egalității pentru toți; |
| --- | --- |

43.

| 44. | salută concluziile celei de a 61-a sesiuni a CSW referitoare la „Capacitarea economică a femeilor într-un mediu profesional în continuă schimbare”, care, pentru prima dată, creează o legătură directă și explicită între capacitarea economică a femeilor și sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente ale acestora; regretă, cu toate acestea, faptul că educația sexuală cuprinzătoare a fost complet omisă din acord; |
| --- | --- |

44.

| 45. | remarcă faptul că femeile constituie 52 % din populația europeană totală, dar numai o treime din persoanele care desfășoară activități independente sau care au înființat o firmă în UE; remarcă, totodată, că femeile se confruntă cu mai multe dificultăți decât bărbații în accesul la finanțare, formare, crearea de rețele și în menținerea unui echilibru între viața profesională și cea personală; încurajează statele membre să promoveze măsuri și acțiuni pentru a acorda asistență și pentru a consilia femeile care decid să devină antreprenoare, subliniind că independența financiară reprezintă elementul esențial pentru a deveni independente; invită statele membre să faciliteze accesul la credite, să reducă birocrația și alte obstacole în calea start-up-urilor create de femei; invită Comisia să-și intensifice colaborarea cu statele membre pentru a identifica și elimina obstacolele din calea spiritului antreprenorial al femeilor și pentru a încuraja mai multe femei să-și înceapă propriile afaceri, inclusiv prin îmbunătățirea accesului la finanțare, a studiilor de piață, formare și rețele de afaceri, cum ar fi platforma WE Gate pentru antreprenoare și alte rețele europene; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că îmbunătățirea competențelor digitale și a familiarizării femeilor și fetelor cu domeniul IT, precum și încurajarea incluziunea lor în sectorul TIC ar putea contribui la capacitarea lor economică și la dobândirea unei independențe care are ca rezultat reducerea diferenței totale de remunerare între femei și bărbați; invită statele membre și Comisia să-și intensifice eforturile pentru a pune capăt decalajului digital dintre bărbați și femei, după cum se afirmă în Agenda Digitală European 2020, îmbunătățind accesul femeilor la societatea informațională și punând cu un accent deosebit pe creșterea vizibilității femeilor în sectorul digital; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că deși femeile reprezintă aproape 60 % din absolvenții de facultate din UE, datorită piedicilor persistente, ele rămân subreprezentate în carierele din domeniul științei, matematicii, tehnologiei informației, ingineriei și din alte domenii înrudite; invită statele membre și Comisia să promoveze, prin intermediul campaniilor de informare și de conștientizare, participarea femeilor în sectoare considerate în mod tradițional sectoare „masculinei”, în special în științe și în noilor tehnologii, printre altele, prin integrarea egalității de gen în agenda digitală pentru anii următori, precum și prin promovarea participării bărbaților în sectoare considerate în mod tradițional „feminine”, în special în ceea ce privește educația și îngrijirea; subliniază importanța extinderii protecției sociale în sectoarele în care femeile alcătuiesc cea mai mare parte a forței de muncă, precum personalul de îngrijire la domiciliu, personalul de curățenie și de asistență, personalul din domeniul alimentației publice și specialiștii în domeniul sănătății, printre alții; subliniază importanța învățământului profesional și a formării profesionale în diversificarea opțiunilor de carieră și introducerea pentru femei și bărbați a unor oportunități de carieră ne tradițională, pentru a depăși segregarea orizontală și verticală și pentru a mări numărul de femei în structurile decizionale din mediul politic și de afaceri; |
| --- | --- |

47.

| 48. | solicită statelor membre măsuri legislative și nelegislative pentru a garanta drepturile economice și sociale ale lucrătorilor în așa-numitele sectoare feminizate; subliniază că este important să se evite reprezentarea excesivă a femeilor în locurile de muncă precare și reamintește că este necesar să se combată natura precară a acestor sectoare, cum ar fi cel al muncii casnice sau al îngrijirii; recunoaște că munca casnică și furnizarea de servicii pentru gospodării, care sunt amplu feminizate, se realizează de multe ori ca muncă nedeclarată; invită Comisia și statele membre să promoveze și să dezvolte mai mult sectorul oficial al serviciilor casnice, inclusiv prin Platforma europeană împotriva muncii nedeclarate, să recunoască faptul că serviciile din gospodărie, munca în familie și îngrijirea la domiciliu reprezintă un sector economic valoros, care are un potențial de creare de locuri de muncă ce trebuie reglementat mai bine în statele membre, pentru a crea poziții sigure pentru lucrătorii domestici și pentru a oferi familiilor capacitatea de a-și asuma rolul de angajator, iar familiilor care lucrează să le ofere posibilități de reconciliere a vieții private cu viața profesională; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază importanța educației în combaterea stereotipurilor de gen; prin urmare, solicită Comisiei să promoveze inițiative de dezvoltare a programelor de formare privind egalitatea de gen pentru profesioniștii din domeniul educației și să împiedice transmiterea stereotipurilor prin programe educaționale și materiale pedagogice; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază importanța integrării perspectivei de gen ca instrument fundamental în elaborarea politicilor și a legislației care să ia în considerare dimensiunea de gen, inclusiv în domeniul ocupării forței de muncă și al afacerilor sociale, asigurând, prin urmare, capacitarea economică a femeilor; invită Comisia să introducă evaluări sistematice de impact din perspectiva genului; reiterează apelul adresat Comisiei de a consolida statutul „Angajamentului său strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019” prin adoptarea acestuia sub forma unei comunicări; invită Comisia să introducă dimensiunea de gen în procesul bugetar în următorul cadru financiar multianual și să se implice într-un control din ce în ce mai riguros al proceselor de stabilire a bugetului UE și cheltuielilor, inclusiv prin luarea de măsuri pentru îmbunătățirea transparenței și prin raportarea modului în care sunt cheltuite fondurile; invită, de asemenea, Banca Europeană de Investiții să integreze egalitatea de gen și capacitarea economică a femeilor în toate activitățile sale în interiorul și în afara UE; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită statele membre să integreze perspectiva de gen în politicile lor naționale privind competențele și piața forței de muncă și să includă astfel de măsuri în planurile de acțiune naționale și în cadrul semestrului european, în conformitate cu orientările privind ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că este important să se ofere programe de învățare pe tot parcursul vieții pentru femeile din zonele rurale, inclusiv, de exemplu, prin cursuri de calificare la locul de muncă; subliniază proporția ridicată de persoane din zonele rurale care lucrează pe cont propriu și nu beneficiază de o protecție socială corespunzătoare, precum și proporția ridicată a muncii „invizibile”, care afectează în special femeile; solicită, prin urmare, statelor membre și regiunilor care au puteri legislative să asigure, așadar, securitatea socială atât pentru bărbații, cât și pentru femeile care lucrează în zonele rurale; invită, de asemenea, statele membre să faciliteze accesul echitabil la terenuri, să asigure dreptul la proprietate, moștenire și să la faciliteze femeilor accesul la credite; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază că rata persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială este mai ridicată în rândul femeilor și atrage așadar atenția că măsurile de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale au un impact deosebit asupra capacitării economice a femeilor; subliniază faptul că prevenirea și eliminarea diferențelor de pensii între bărbați și femei și reducerea sărăciei în rândul femeilor în vârstă depind în primul rând de crearea unor condiții pentru ca femeile să contribuie în mod egal la sistemul de pensii printr-o incluziune mai amplă pe piața muncii și prin garantarea egalității de șanse în remunerație, promovare în carieră și posibilitățile de a lucra cu normă întreagă; invită Comisia și statele membre să se asigure că fondurile ESI și Fondul european pentru investiții strategice contribuie la reducerea sărăciei femeilor, în vederea realizării obiectivului global al Strategiei Europa 2020 de reducere a sărăciei; invită statele membre să se asigure că 20 % din fondurile FSE alocate pentru măsurile de incluziune socială sunt, de asemenea, utilizate pentru a mări sprijinul pentru proiectele locale mici ce vizează capacitarea femeilor care se confruntă cu sărăcia și excluziunea socială; |
| --- | --- |

53.

| 54. | constată că sărăcia continuă să fie măsurată în funcție de veniturile cumulate ale membrilor familiei, plecând de la ipoteza că toți membrii gospodăriei câștigă la fel și distribuie resursele în mod egal; cere drepturi individualizate și calcule bazate pe veniturile individuale pentru a evidenția amploarea reală a sărăciei în rândul femeilor; |
| --- | --- |

54.

| 55. | observă că femeile au fost cele mai afectate de măsurile de austeritate și de reducerile din sectorul public (servicii mai puține și mai scumpe pentru îngrijirea copiilor, reducerea serviciilor pentru persoanele în vârstă și pentru persoanele cu dizabilități, privatizarea și închiderea spitalelor), în special în domenii precum educația, sănătatea și asistența socială, deoarece acestea reprezintă 70 % din forța de muncă din sector; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază că este important să se acorde atenție nevoilor specifice și provocărilor multiple ale anumitor grupuri vulnerabile care se confruntă cu obstacole deosebite la intrarea pe piața forței de muncă, invită statele membre să asigure acestor persoane accesul din timp și ușor la pregătire de calitate, inclusiv la stagii de pregătire, pentru a le asigura integrarea deplină în societățile noastre și pe piața muncii, ținând cont de abilități și competențe formale și informale, de talente și know-how; invită statele membre să ia măsuri de prevenire a discriminării încrucișate care afectează în special femeile în situații vulnerabile; subliniază că este extrem de importantă implementarea corectă a Directivei 2000/78/CE privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă și a Directivei 2000/43/CE din 29 iunie 2000 privind egalitatea de tratament, indiferent de rasă sau de origine etnică (27); |
| --- | --- |

56.

| 57. | invită statele membre și Comisia să asigure respectarea și îmbunătățirea legislației și politicilor referitoare la locul de muncă existente și să îmbunătățească legislația și politicile respective, după caz, pentru a proteja femeile împotriva discriminării directe și indirecte, în special în ceea ce privește selecția, angajarea, menținerea, formarea profesională și promovarea femeilor angajate, atât în sectorul public, cât și în cel privat și pentru a oferi femeilor oportunități egale în ceea ce privește salarizarea și evoluția în carieră; |
| --- | --- |

57.

| 58. | regretă profund faptul că Consiliul nu a adoptat încă propunerea de directivă din 2008 cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală; salută inițiativa Comisiei de a acorda prioritate acestei directive; reiterează apelul adresat Consiliului de a adopta cât mai curând această propunere; |
| --- | --- |

58.

| 59. | invită Comisia să îmbunătățească colectarea de indicatori specifici de gen și de date defalcate pe gen pentru a estima impactul politicilor UE și ale statelor membre asupra egalității de gen; |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază concentrarea disproporționată și adesea involuntară a femeilor în locurile de muncă precare; îndeamnă statele membre să aplice recomandările Organizației Internaționale a Muncii (OIM) vizând reducerea muncii precare, de exemplu prin limitarea circumstanțelor în care pot fi folosite contractele precare și prin limitarea perioadei în care lucrătorii pot fi angajați cu un astfel de contract; |
| --- | --- |

60.

| 61. | invită IEEG să-și continue activitatea de compilare a datelor specifice de gen și de întocmire a tablourilor de bord în toate domeniile relevante de politici; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

(2)  JO L 180, 15.7.2010, p. 1.

(3)  JO L 348, 28.11.1992, p. 1.

(4)  JO C 137 E, 27.5.2010, p. 68.

(5)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 163.

(6)  JO L 353, 28.12.2013, p. 7.

(7)  JO C 436, 24.11.2016, p. 225.

(8)  JO C 36, 29.1.2016, p. 18.

(9)  JO C 93, 9.3.2016, p. 110.

(10)  JO C 353, 27.9.2016, p. 39.

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0203.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0226.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0235.

(14)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0338.

(15)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0360.

(16)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0351.

(17)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0029.

(18)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0073.

(19)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0099.

(20)  a 3073-a reuniune a Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori, Bruxelles, 7 martie 2011.

(21)  JO L 69, 8.3.2014, p. 112.

(22)  Grup la nivel înalt al ONU privind capacitarea economică a femeilor: „Să nu lăsăm pe nimeni în urmă: apel la acțiune pentru egalitatea de gen și capacitarea economică a femeilor” (septembrie 2016).

(23)  A se vedea: „Confederația Europeană a Sindicatelor”, „Negocierea colectivă: instrumentul nostru puternic pentru eliminarea inegalităților dintre femei și bărbați” (2015).

(24)  A se vedea: Fișa Comisiei Europene intitulată „Echilibrul de gen în consiliile de administrație – Europa sparge plafonul de sticlă”, octombrie 2015; Comisia Europeană, DG JUST, „Femeile în procesul decizional economic în UE: Raport privind progresele: O inițiativă a strategiei Europa 2020”, 2012; Aagoth Storvik și Mari Teigen, „Women on Board: The Norwegian Experience” (Femeile în consiliile de admnistrație – experiența Norvegiei) , iunie 2010.

(25)  JO L 94, 28.3.2014, p. 65.

(26)  Ancheta Agenției pentru drepturile fundamentale privind violența împotriva femeilor.

(27)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/20

---

P8_TA(2017)0365

Restrângerea spațiului societății civile în țările în curs de dezvoltare

Rezoluţia Parlamentului European din 3 octombrie 2017 referitoare la restrângerea spațiului societății civile în țările în curs de dezvoltare (2016/2324(INI))

(2018/C 346/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 7 din TFUE, care reafirmă că UE „asigură coerența între diferitele sale politici și acțiuni, ținând seama de ansamblul obiectivelor Uniunii”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 7 din TFUE, care reafirmă că UE „asigură coerența între diferitele sale politici și acțiuni, ținând seama de ansamblul obiectivelor Uniunii”,

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului și alte tratate și instrumente ale ONU în domeniul drepturilor omului, în special Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale adoptate la New York, la 16 decembrie 1966, precum și Convenția ONU din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului și alte tratate și instrumente ale ONU în domeniul drepturilor omului, în special Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale adoptate la New York, la 16 decembrie 1966, precum și Convenția ONU din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei,

| — | având în vedere summitul ONU privind dezvoltarea sustenabilă și documentul final adoptat de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015, intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare sustenabilă” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere summitul ONU privind dezvoltarea sustenabilă și documentul final adoptat de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015, intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare sustenabilă” (1),

| — | având în vedere Consensul european privind dezvoltarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul european privind dezvoltarea,

| — | având în vedere documentul intitulat „Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene – Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică”, prezentat în iunie 2016 de Vicepreședinta Comisiei/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul intitulat „Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene – Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică”, prezentat în iunie 2016 de Vicepreședinta Comisiei/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) (2),

| — | având în vedere Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația 2015-2019, adoptat de Consiliu la 20 iulie 2015 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația 2015-2019, adoptat de Consiliu la 20 iulie 2015 (3),

| — | având în vedere foile de parcurs pe țări ale UE pentru colaborarea cu societatea civilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere foile de parcurs pe țări ale UE pentru colaborarea cu societatea civilă,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 („Acordul de la Cotonou”) și revizuirile sale din 2005 și 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 („Acordul de la Cotonou”) și revizuirile sale din 2005 și 2010,

| — | având în vedere Codul de bune practici pentru participarea societății civile la procesul de luare a deciziilor adoptat de Conferința ONG-urilor internaționale la 1 octombrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de bune practici pentru participarea societății civile la procesul de luare a deciziilor adoptat de Conferința ONG-urilor internaționale la 1 octombrie 2009,

| — | având în vedere Declarația de la Berlin adoptată în urma reuniunii anuale a Grupului de bază din cadrul Platformei societății civile pentru consolidarea păcii și a statului (CSPPS), care a avut loc între 6 și 9 iulie 2016. |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Berlin adoptată în urma reuniunii anuale a Grupului de bază din cadrul Platformei societății civile pentru consolidarea păcii și a statului (CSPPS), care a avut loc între 6 și 9 iulie 2016.

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 233/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (ICD) în perioada 2014-2020 (4) și Regulamentul (UE) nr. 230/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument care contribuie la stabilitate și pace (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 233/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare (ICD) în perioada 2014-2020 (4) și Regulamentul (UE) nr. 230/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument care contribuie la stabilitate și pace (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2015/323 al Consiliului din 2 martie 2015 privind regulamentul financiar aplicabil celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare (6), precum și Declarația I din Acordul de la Cotonou („Declarația comună privind actorii parteneriatului”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/323 al Consiliului din 2 martie 2015 privind regulamentul financiar aplicabil celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare (6), precum și Declarația I din Acordul de la Cotonou („Declarația comună privind actorii parteneriatului”),

| — | având în vedere articolul 187 alineatul (2) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (7) (Regulamentul Financiar), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 187 alineatul (2) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (7) (Regulamentul Financiar),

| — | având în vedere programul indicativ multianual ICD 2014-2020 pentru „Organizațiile societății civile și autoritățile locale” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere programul indicativ multianual ICD 2014-2020 pentru „Organizațiile societății civile și autoritățile locale” (8),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 septembrie 2012 intitulată „Rădăcinile democrației și ale dezvoltării sustenabile: angajamentul Europei față de societatea civilă în ceea ce privește relațiile externe” (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 septembrie 2012 intitulată „Rădăcinile democrației și ale dezvoltării sustenabile: angajamentul Europei față de societatea civilă în ceea ce privește relațiile externe” (COM(2012)0492),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 27 iunie 2016 privind spațiul societății civile (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 27 iunie 2016 privind spațiul societății civile (9),

| — | având în vedere Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația în lume, precum și politica UE pentru 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația în lume, precum și politica UE pentru 2015,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 referitoare la răspunderea întreprinderilor pentru încălcări grave ale drepturilor omului în țările terțe (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 referitoare la răspunderea întreprinderilor pentru încălcări grave ale drepturilor omului în țările terțe (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 octombrie 2016 referitoare la viitorul relațiilor ACP-UE după 2020 (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 octombrie 2016 referitoare la viitorul relațiilor ACP-UE după 2020 (11),

| — | având în vedere Orientările UE cu privire la drepturile omului, inclusiv Orientările UE privind apărătorii drepturilor omului și Orientările UE privind promovarea și protecția libertății de religie și de convingeri, adoptate de Consiliu la 24 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE cu privire la drepturile omului, inclusiv Orientările UE privind apărătorii drepturilor omului și Orientările UE privind promovarea și protecția libertății de religie și de convingeri, adoptate de Consiliu la 24 iunie 2013,

| — | având în vedere Orientările adresate delegațiilor interparlamentare ale PE privind promovarea drepturilor omului și a democrației cu prilejul vizitelor în afara UE (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările adresate delegațiilor interparlamentare ale PE privind promovarea drepturilor omului și a democrației cu prilejul vizitelor în afara UE (12),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 9 octombrie 2013 intitulat „Sporirea autonomiei autorităților locale din țările partenere în vederea consolidării guvernanței și a îmbunătățirii rezultatelor în materie de dezvoltare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 9 octombrie 2013 intitulat „Sporirea autonomiei autorităților locale din țările partenere în vederea consolidării guvernanței și a îmbunătățirii rezultatelor în materie de dezvoltare”,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 24 februarie 2015 intitulat „O viață decentă pentru toți: de la viziune la acțiune colectivă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 24 februarie 2015 intitulat „O viață decentă pentru toți: de la viziune la acțiune colectivă”,

| — | având în vedere raportul din 11 aprilie 2016 al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului privind recomandările practice pentru crearea și menținerea unui spațiu de acțiune sigur și propice pentru societatea civilă, bazat pe bunele practici și pe învățămintele asumate (13), precum și rapoartele Raportorului special al ONU privind dreptul la întrunire pașnică și la asociere, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 11 aprilie 2016 al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului privind recomandările practice pentru crearea și menținerea unui spațiu de acțiune sigur și propice pentru societatea civilă, bazat pe bunele practici și pe învățămintele asumate (13), precum și rapoartele Raportorului special al ONU privind dreptul la întrunire pașnică și la asociere,

| — | având în vedere Raportul pe 2017 al Forumului Economic Mondial privind riscurile globale (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul pe 2017 al Forumului Economic Mondial privind riscurile globale (14),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la revizuirea Consensului european privind dezvoltarea (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la revizuirea Consensului european privind dezvoltarea (15),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2016 referitoare la referitoare la creșterea eficacității cooperării pentru dezvoltare (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2016 referitoare la referitoare la creșterea eficacității cooperării pentru dezvoltare (16),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iunie 2016 referitoare la raportul UE pentru 2015 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iunie 2016 referitoare la raportul UE pentru 2015 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (17),

| — | având în vedere Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2016 referitoare la acțiunile subsecvente Agendei 2030 și la evaluarea acesteia (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2016 referitoare la acțiunile subsecvente Agendei 2030 și la evaluarea acesteia (18),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 octombrie 2013 referitoare la autoritățile locale și societatea civilă: angajamentul Europei față de sprijinirea dezvoltării durabile (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 octombrie 2013 referitoare la autoritățile locale și societatea civilă: angajamentul Europei față de sprijinirea dezvoltării durabile (19),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0283/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0283/2017),

| A. | întrucât articolul 21 din TUE afirmă că acțiunea Uniunii pe scena internațională, care include cooperarea pentru dezvoltare, trebuie să aibă la bază democrația, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și libertățile fundamentale; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 21 din TUE afirmă că acțiunea Uniunii pe scena internațională, care include cooperarea pentru dezvoltare, trebuie să aibă la bază democrația, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și libertățile fundamentale;

| B. | întrucât societatea civilă reprezintă cel de-al treilea sector al unei societăți decente și sănătoase, alături de sectorul public și cel privat; întrucât societatea civilă cuprinde organizații neguvernamentale și non-profit care sunt prezente în viața publică și exprimă interesele și valorile membrilor lor sau ale altor persoane, având la bază rațiuni de ordin etic, cultural, politic, științific, religios sau filantropic; |
| --- | --- |

B.

întrucât societatea civilă reprezintă cel de-al treilea sector al unei societăți decente și sănătoase, alături de sectorul public și cel privat; întrucât societatea civilă cuprinde organizații neguvernamentale și non-profit care sunt prezente în viața publică și exprimă interesele și valorile membrilor lor sau ale altor persoane, având la bază rațiuni de ordin etic, cultural, politic, științific, religios sau filantropic;

| C. | întrucât societatea civilă joacă un rol central în edificarea și consolidarea democrației, în monitorizarea puterii statale, precum și în promovarea bunei guvernări, a transparenței și a responsabilității; întrucât prezența organizațiilor societății civile (OSC) ca forță activă în societate este fundamentală, asigurând echilibrul necesar în raport cu puterea și având rolul de intermediar și mediator între populație și stat, în calitate de gardian al democrației; întrucât numeroase grupuri ale societății civile încearcă să se implice în procesele de reformă constituțională, pentru a proteja principiile și instituțiile democratice; |
| --- | --- |

C.

întrucât societatea civilă joacă un rol central în edificarea și consolidarea democrației, în monitorizarea puterii statale, precum și în promovarea bunei guvernări, a transparenței și a responsabilității; întrucât prezența organizațiilor societății civile (OSC) ca forță activă în societate este fundamentală, asigurând echilibrul necesar în raport cu puterea și având rolul de intermediar și mediator între populație și stat, în calitate de gardian al democrației; întrucât numeroase grupuri ale societății civile încearcă să se implice în procesele de reformă constituțională, pentru a proteja principiile și instituțiile democratice;

| D. | întrucât OSC acoperă un spectru larg al drepturilor omului, inclusiv cel al dezvoltării, educației și egalității de gen, precum și activități în domeniul social și al mediului; întrucât societatea civilă cuprinde o gamă amplă și eterogenă de grupuri și obiective, incluzând nu numai OSC, dar și ONG-uri, grupuri pentru drepturile omului sau comunitare, diaspora, biserici, asociații și comunități religioase, protecția intereselor persoanelor cu dizabilități, mișcări sociale și sindicate, populații indigene și fundații și reprezentanți ai persoanelor vulnerabile, discriminate sau marginalizate; |
| --- | --- |

D.

întrucât OSC acoperă un spectru larg al drepturilor omului, inclusiv cel al dezvoltării, educației și egalității de gen, precum și activități în domeniul social și al mediului; întrucât societatea civilă cuprinde o gamă amplă și eterogenă de grupuri și obiective, incluzând nu numai OSC, dar și ONG-uri, grupuri pentru drepturile omului sau comunitare, diaspora, biserici, asociații și comunități religioase, protecția intereselor persoanelor cu dizabilități, mișcări sociale și sindicate, populații indigene și fundații și reprezentanți ai persoanelor vulnerabile, discriminate sau marginalizate;

| E. | întrucât Acordul de la Cotonou recunoaște societatea civilă ca actor esențial în cadrul cooperării ACP-UE; întrucât expirarea Acordului din 2020 constituie o ocazie de a revizui parteneriatul ACP-UE și de a crește participarea OSC; |
| --- | --- |

E.

întrucât Acordul de la Cotonou recunoaște societatea civilă ca actor esențial în cadrul cooperării ACP-UE; întrucât expirarea Acordului din 2020 constituie o ocazie de a revizui parteneriatul ACP-UE și de a crește participarea OSC;

| F. | întrucât OSC au devenit actori importanți în asistența pentru dezvoltare globală, în special în ceea ce privește oferirea de servicii sociale, sensibilizarea publicului, promovarea democrației, a drepturilor omului și a bunei guvernări, precum și a unei societăți pașnice și incluzive și a rezilienței persoanelor, familiilor și comunităților locale, combaterea extremismului violent, precum și în reacția UE la crizele umanitare; |
| --- | --- |

F.

întrucât OSC au devenit actori importanți în asistența pentru dezvoltare globală, în special în ceea ce privește oferirea de servicii sociale, sensibilizarea publicului, promovarea democrației, a drepturilor omului și a bunei guvernări, precum și a unei societăți pașnice și incluzive și a rezilienței persoanelor, familiilor și comunităților locale, combaterea extremismului violent, precum și în reacția UE la crizele umanitare;

| G. | întrucât, așa cum recunosc organizațiile internaționale în protocoalele și practicile lor, bisericile, comunitățile și asociațiile religioase, precum și alte organizații bazate pe religie sau convingeri, se numără printre actorii operaționali de primă linie și de durată ai furnizării de asistență umanitară și pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

G.

întrucât, așa cum recunosc organizațiile internaționale în protocoalele și practicile lor, bisericile, comunitățile și asociațiile religioase, precum și alte organizații bazate pe religie sau convingeri, se numără printre actorii operaționali de primă linie și de durată ai furnizării de asistență umanitară și pentru dezvoltare;

| H. | întrucât Programul indicativ multianual ICD 2014-2020 pentru programul tematic „Organizațiile societății civile și autoritățile locale” include, ca element transversal, promovarea unui mediu propice pentru organizațiile societății civile și autoritățile locale; întrucât programul urmărește să crească puterea vocii OSC și a participării lor la procesul de dezvoltare a țărilor partenere, precum și să promoveze dialogul politic, social și economic; |
| --- | --- |

H.

întrucât Programul indicativ multianual ICD 2014-2020 pentru programul tematic „Organizațiile societății civile și autoritățile locale” include, ca element transversal, promovarea unui mediu propice pentru organizațiile societății civile și autoritățile locale; întrucât programul urmărește să crească puterea vocii OSC și a participării lor la procesul de dezvoltare a țărilor partenere, precum și să promoveze dialogul politic, social și economic;

| I. | întrucât UE este principalul donator pentru organizațiile locale ale societății din țările în curs de dezvoltare și este un actor principal în protecția celor care activează în societatea civilă și a apărătorilor drepturilor omului, prin folosirea și implementarea unei serii de instrumente și politici, inclusiv Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO), programul tematic ICD pentru organizațiile societății civile și autoritățile locale și Fondul european pentru democrație, precum și foile de parcurs privind societatea civilă, implementate în 105, și documentele de strategie de țară; |
| --- | --- |

I.

întrucât UE este principalul donator pentru organizațiile locale ale societății din țările în curs de dezvoltare și este un actor principal în protecția celor care activează în societatea civilă și a apărătorilor drepturilor omului, prin folosirea și implementarea unei serii de instrumente și politici, inclusiv Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO), programul tematic ICD pentru organizațiile societății civile și autoritățile locale și Fondul european pentru democrație, precum și foile de parcurs privind societatea civilă, implementate în 105, și documentele de strategie de țară;

| J. | întrucât, în ultimul deceniu, societatea civilă din întreaga lume s-a dezvoltat ca dimensiuni, sferă de acțiune, componență și influență; întrucât, în același timp, restricțiile impuse activităților și actorilor din societatea civilă au devenit din ce în ce mai represive și mai puternice într-un număr tot mai mare de țări de pe glob, atât în curs de dezvoltare, cât și dezvoltate; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în ultimul deceniu, societatea civilă din întreaga lume s-a dezvoltat ca dimensiuni, sferă de acțiune, componență și influență; întrucât, în același timp, restricțiile impuse activităților și actorilor din societatea civilă au devenit din ce în ce mai represive și mai puternice într-un număr tot mai mare de țări de pe glob, atât în curs de dezvoltare, cât și dezvoltate;

| K. | întrucât, în plus, agenda stabilită de donatorii instituționali nu acordă, în unele cazuri, prioritate nevoilor reale ale actorilor societății civile care activează în acest domeniu; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în plus, agenda stabilită de donatorii instituționali nu acordă, în unele cazuri, prioritate nevoilor reale ale actorilor societății civile care activează în acest domeniu;

| L. | întrucât Raportul din 2016 privind starea societății civile consideră că anul 2015 a fost un an sumbru pentru societatea civilă, drepturile civice fiind grav amenințate în peste o sută de țări; întrucât Africa Subsahariană, Orientul Mijlociu și Africa de Nord (MENA) sunt regiuni în mod special vizate în prezentul raport, ele confruntându-se cu situații de tensiuni politice, de conflict și fragilitate; |
| --- | --- |

L.

întrucât Raportul din 2016 privind starea societății civile consideră că anul 2015 a fost un an sumbru pentru societatea civilă, drepturile civice fiind grav amenințate în peste o sută de țări; întrucât Africa Subsahariană, Orientul Mijlociu și Africa de Nord (MENA) sunt regiuni în mod special vizate în prezentul raport, ele confruntându-se cu situații de tensiuni politice, de conflict și fragilitate;

| M. | întrucât un număr tot mai mare de guverne reprimă OSC pe plan juridic sau administrativ, inclusiv prin impunerea unor legi restrictive, a unor limite de finanțare, a unor proceduri stricte de acordare a autorizațiilor și a unor impozite punitive; |
| --- | --- |

M.

întrucât un număr tot mai mare de guverne reprimă OSC pe plan juridic sau administrativ, inclusiv prin impunerea unor legi restrictive, a unor limite de finanțare, a unor proceduri stricte de acordare a autorizațiilor și a unor impozite punitive;

| N. | întrucât, în țările în curs de dezvoltare, s-a înregistrat o creștere îngrijorătoare a numărului de semnalări de persecuții, hărțuiri, stigmatizare ca „agenți străini”, arestări sau detenții arbitrare ale activiștilor, personalului OSC, apărătorilor drepturilor omului, sindicaliștilor, avocaților, intelectualilor, jurnaliștilor și liderilor religioși, precum și o creștere la fel de îngrijorătoare a numărului de victime ale abuzurilor și violenței; întrucât, în mai multe țări, aceste fapte se petrec în condiții de impunitate totală și, uneori, cu sprijinul sau complicitatea autorităților; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în țările în curs de dezvoltare, s-a înregistrat o creștere îngrijorătoare a numărului de semnalări de persecuții, hărțuiri, stigmatizare ca „agenți străini”, arestări sau detenții arbitrare ale activiștilor, personalului OSC, apărătorilor drepturilor omului, sindicaliștilor, avocaților, intelectualilor, jurnaliștilor și liderilor religioși, precum și o creștere la fel de îngrijorătoare a numărului de victime ale abuzurilor și violenței; întrucât, în mai multe țări, aceste fapte se petrec în condiții de impunitate totală și, uneori, cu sprijinul sau complicitatea autorităților;

| O. | întrucât drepturile omului sunt universale și inalienabile, indivizibile, interdependente și intercorelate; întrucât capacitatea de a acționa a societății civile se bazează pe exercitarea libertăților fundamentale, printre care dreptul la libertatea de asociere, de întrunire pașnică și de exprimare, precum și dreptul de acces liber la informație; |
| --- | --- |

O.

întrucât drepturile omului sunt universale și inalienabile, indivizibile, interdependente și intercorelate; întrucât capacitatea de a acționa a societății civile se bazează pe exercitarea libertăților fundamentale, printre care dreptul la libertatea de asociere, de întrunire pașnică și de exprimare, precum și dreptul de acces liber la informație;

| P. | întrucât există corelații între societatea civilă slăbită, spațiul politic și civic redus, creșterea corupției, inegalitatea socială și de gen și nivelul scăzut de dezvoltare umană și socioeconomică, precum și între fragilitate și conflicte; |
| --- | --- |

P.

întrucât există corelații între societatea civilă slăbită, spațiul politic și civic redus, creșterea corupției, inegalitatea socială și de gen și nivelul scăzut de dezvoltare umană și socioeconomică, precum și între fragilitate și conflicte;

| Q. | întrucât orice reacție credibilă și eficientă la restrângerea spațiului civic necesită o evaluare precisă și în timp util, precum și înțelegerea pericolelor și a factorilor subiacenți ai acestor restricții; întrucât o astfel de reacție necesită o abordare coordonată a cooperării pentru dezvoltare și a celei politice, pentru a asigura coerența între toate instrumentele externe și interne ale UE, prin lansarea unui mesaj comun privind importanța unei societăți civile care să funcționeze liber, precum și a cooperării la nivel local, regional și internațional; |
| --- | --- |

Q.

întrucât orice reacție credibilă și eficientă la restrângerea spațiului civic necesită o evaluare precisă și în timp util, precum și înțelegerea pericolelor și a factorilor subiacenți ai acestor restricții; întrucât o astfel de reacție necesită o abordare coordonată a cooperării pentru dezvoltare și a celei politice, pentru a asigura coerența între toate instrumentele externe și interne ale UE, prin lansarea unui mesaj comun privind importanța unei societăți civile care să funcționeze liber, precum și a cooperării la nivel local, regional și internațional;

| R. | întrucât Agenda 2030, în special ODS nr. 16 și nr. 17, prevăd o cooperare consolidată cu societatea civilă ca partener esențial și ca factor favorizant al promovării, implementării, monitorizării și reexaminării ODS; |
| --- | --- |

R.

întrucât Agenda 2030, în special ODS nr. 16 și nr. 17, prevăd o cooperare consolidată cu societatea civilă ca partener esențial și ca factor favorizant al promovării, implementării, monitorizării și reexaminării ODS;

| 1. | consideră că o societate civilă cu adevărat independentă, pluralistă și dinamică este esențială pentru dezvoltarea și stabilitatea unei țări, pentru asigurarea consolidării democrației, a justiției sociale și a respectului pentru drepturile omului, precum și pentru construirea unor societăți inclusive, care să nu respingă pe nimeni; reamintește, de asemenea, că societatea civilă este un actor esențial în realizarea ODS; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază rolul central la nivel mondial al societății civile în susținerea democrației, garantarea separației puterilor, promovarea transparenței, răspunderii și bunei guvernări, în special în lupta împotriva corupției și a extremismului violent, precum și impactul său direct asupra dezvoltării umane și economice a țărilor și asupra sustenabilității ecologice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | este profund îngrijorat de faptul că în țările în curs de dezvoltare restrângerea spațiului societății civile se practică prin modalități din ce în ce mai subtile și sofisticate, care sunt mai greu de contracarat și care sunt impuse prin legislație, fiscalitate, limitarea fondurilor, creșterea birocrației și a cerințelor de raportare și a celor bancare, încadrarea penală și stigmatizarea reprezentanților OSC, calomnii, diverse forme de hărțuire, represiune online, limitări ale accesului internet, cenzură, detenție arbitrară, violență de gen, tortură și asasinate, în special în statele afectate de conflicte; insistă asupra necesității de a combate tacticile guvernamentale și neguvernamentale de marginalizare a vocilor critice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, atunci când organizațiile societății civile au posibilitatea de a primi în mod legal finanțare străină, acestea pot fi etichetate ca „agenți străini”, ceea ce conduce la stigmatizare și la creșterea semnificativă a riscurilor cu care se confruntă; solicită UE să-și consolideze instrumentele și politicile de edificare a instituțiilor și a statului de drept și să includă repere clare pentru asumarea răspunderii și combaterea impunității pentru arestările arbitrare, abuzurile poliției, tortură și alte forme de maltratare a apărătorilor drepturilor omului, ținând seama de faptul că femeile și bărbații trăiesc în mod diferit experiența acestora; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că restrângerea spațiului societății civile este un fenomen global, care nu se limitează doar la țările în curs de dezvoltare, ci intervine din ce în ce mai mult și în democrațiile tradiționale și în țările cu venituri medii și mari, printre care se numără și unele state membre ale UE sau aliați dintre cei mai apropiați ai UE; invită UE și statele sale membre să dea un exemplu, respectând cu strictețe drepturile fundamentale ale societății civile și ocupându-se de tendințele negative din acest domeniu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | insistă că statele au responsabilitatea principală și obligația de a proteja toate drepturile omului și libertățile fundamentale ale tuturor persoanelor și au datoria de a asigura un mediu politic, juridic și administrativ care să permită o societate civilă liberă și funcțională, în care să fie garantate accesul și funcționarea finanțărilor, inclusiv a celor din surse străine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită UE să ia act de necesitatea de a oferi orientări guvernelor, partidelor politice, parlamentelor și administrațiilor din țările beneficiare, cu privire la elaborarea unor strategii de creare a unui mediu juridic, administrativ și politic adecvat, care să permită funcționarea eficientă a organizațiilor societății civile; |
| --- | --- |

7.

| 8. | este profund îngrijorat de atacurile tot mai frecvente împotriva apărătorilor drepturilor omului la nivel mondial; invită UE și în special VP/ÎR să adopte o politică de denunțare sistematică și fără echivoc a asasinării apărătorilor drepturilor omului și a tuturor încercărilor de a-i supune oricărei forme de violență, persecuțiilor, amenințărilor, hărțuirii, disparițiilor forțate, detenției sau arestărilor arbitrare, precum și să-i condamne pe cei care săvârșesc sau tolerează asemenea atrocități și să intensifice diplomația publică pentru susținerea deschisă și clară a ADO; încurajează delegațiile UE și reprezentanțele diplomatice ale statelor membre să continue să susțină activ ADO, în special prin monitorizarea sistematică a proceselor, vizitarea lor în închisoare și prin declarații publice privind cazurile individuale, dacă este potrivit; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că, în cazurile de diminuare rapidă și dramatică a spațiului societății civile, statele membre ar trebui să acorde o recunoaștere publică la nivel înalt a activității ONG-urilor și persoanelor care militează pentru drepturilor omului afectate, de exemplu prin vizitarea acestora în timpul vizitelor oficiale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încurajează UE să elaboreze orientări privind libertatea de întrunire pașnică și libertatea de asociere; solicită UE să se folosească pe deplin de Strategiile sale de țară pentru drepturile omului și democrație, să creeze instrumente de monitorizare pentru o implementare comună efectivă a Orientărilor UE privind apărătorii drepturilor omului, și să se asigure că nu există lacune de protecție și că încălcările grave ale drepturilor omului sunt sancționate; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește că societatea civilă are un rol important în promovarea libertății de gândire, de conștiință și de religie și își reiterează susținerea pentru implementarea Orientărilor UE privind promovarea și protecția libertății de religie și de convingeri; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că este esențială consolidarea relațiilor OSC cu cetățenii și cu statul, pentru o reprezentare autentică a comunităților și circumscripțiilor, inclusiv a organizațiilor pentru drepturile femeilor și fetelor sau ale oricăror grupuri vulnerabile, precum și pentru a ajuta statul să devină mai eficace și mai responsabil în ceea ce privește asigurarea dezvoltării și a respectării tuturor drepturilor omului; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută angajamentul și sprijinul de durată oferit de UE societății civile în țările în curs de dezvoltare și își reiterează apelul inechivoc în favoarea continuării și creșterii sprijinului și finanțării UE pentru crearea unui mediu liber și propice pentru societatea civilă la nivel național și local, inclusiv prin programarea anuală; solicită UE să își diversifice și să maximizeze modalitățile și mecanismele de finanțare pentru actorii societății civile, ținând seama de particularitățile acestora și făcând tot posibilul pentru a nu le diminua sfera de acțiune sau numărul potențialilor interlocutori; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită UE să se asigure că finanțarea sa este utilizată atât pentru sprijinul pe termen lung, cât și pentru intervențiile de urgență, pentru a ajuta în special activiștii societății civile aflați în pericol; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reamintește că participarea civică și forța societății civile ar trebui luate în considerare ca indicator al democrației; recomandă insistent ca toate dezbaterile interparlamentare privind democrația să includă membrii ASC și ai societății civile, pentru a-i implica în procesul de consultare cu privire la toate actele legislative care îi afectează; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită UE să continue să acționeze pentru o mai mare autonomie a spațiului civic nu numai prin politicile sale în materie de dezvoltare și drepturile omului, ci și prin integrarea tuturor celorlalte politici interne și externe ale Uniunii, inclusiv politicile în domeniul justiției, al afacerilor interne, comerciale și de securitate, în conformitate cu principiul coerenței politicilor în privința dezvoltării; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atrage atenția UE și statelor sale membre asupra pericolelor unei abordări mai îngăduitoare a restrângerii spațiului societății civile și a altor chestiuni legate de drepturile omului în privința țărilor cu care UE cooperează în domeniul migrației; subliniază că restrângerea spațiului societății civile și încălcarea drepturilor omului pot contribui la migrația forțată; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că împiedicarea restrângerii spațiului societății civile presupune o viziune unitară și coerentă a relațiilor UE cu țări terțe; solicită UE și statelor sale membre să abordeze cauzele profunde ale restrângerii spațiului societății civile, în special prin integrarea promovării angajării și participării libere și responsabile a OSC la cooperarea bilaterală și multilaterală, ca parteneri în dialogul politic, economic și social; solicită, în acest sens, UE să țină seama de dimensiunile, capacitățile și cunoștințele specifice diferite ale OSC; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încurajează UE să devină un mediator activ și să promoveze mecanismele instituționale și inițiativele unei pluralități de actori pentru a consolida dialogurile și a crea coaliții și parteneriate mai puternice și mai extinse între guvernele țărilor în curs de dezvoltare, OSC, autoritățile locale și sectorul privat, într-un mediu propice pentru societatea civilă; subliniază importanța unor spații sigure pentru astfel de dialoguri; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită UE să monitorizeze măsurile de combatere a terorismului, precum și aspectele legislației privind combaterea spălării banilor și transparența, și să ia măsuri pentru ca acestea să nu impună limite nelegitime finanțării și activităților OSC; reiterează, în acest context, că recomandările Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) nu trebuie interpretate și aplicate într-un mod care să restrângă în mod nejustificat spațiul societății civile; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește că sectorul privat este un partener esențial în realizarea ODS și că are un rol important în stimularea spațiului civic și promovarea un mediu favorabil pentru OSC și sindicate, în special reafirmând răspunderea socială a întreprinderilor și obligațiile de diligență în lanțurile de aprovizionare, și utilizând parteneriatele public-privat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | reiterează obligația sectorului privat de a respecta atât drepturile omului, cât și cele mai înalte standarde sociale și de mediu; invită UE și statele sale membre să continue să se angajeze activ în acțiunile ONU pentru a încheia un tratat internațional care să stabilească răspunderea corporațiilor pentru orice implicare în încălcări ale drepturilor omului, introducând evaluări de risc pentru drepturile omului în cazul achizițiilor și investițiilor publice; |
| --- | --- |

22.

| 23. | consideră că acordurile comerciale și de investiții încheiate de către UE și statele sale membre nu trebuie să submineze, în mod direct sau indirect, promovarea și protecția drepturilor omului și a spațiului civic în țările în curs de dezvoltare; consideră că clauzele obligatorii privind drepturile omului din acordurile comerciale sunt un instrument important pentru deschiderea spațiului civic; invită Comisia să consolideze rolul actorilor societății civile în cadrul instituțiilor privind acordurile comerciale, inclusiv a grupurilor consultative interne și a comitetelor consultative APE; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Comisia să elaboreze un cadru de monitorizare a instrumentelor de finanțare externă ale UE, cu un accent special pe drepturile omului; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită Comisiei și SEAE să stabilească cele mai bune practici și să dezvolte valori de referință și indicatori clari privind reducerea spațiului societății civile în cadrul Planului de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația, precum și al revizuirii intermediare a IEDDO, pentru a evalua progresele concrete înregistrate. |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită tuturor actorilor UE să promoveze mai eficient, în cadrul forurilor multilaterale, consolidarea cadrului juridic internațional care stă la baza democrației și drepturilor omului, printre altele prin colaborarea cu organizațiile multilaterale, incluzând procedurile speciale ale ONU și mecanismul de evaluare periodică universală al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, precum și organizații regionale ca Organizația Statelor Americane (OSA), Uniunea Africană (UA), Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), Liga Arabă (LA) și Grupul de lucru al Comunității Democrațiilor pentru capacitarea și protecția societății civile; reamintește importanța pentru Uniune a stabilirii unui dialog cuprinzător privind drepturile omului cu toate statele partenere, cu participarea organizațiilor societății civile; invită atât Uniunea, cât și statele membre să își intensifice programele de bună guvernanță cu țările terțe și să promoveze schimburi de bune practici în ceea ce privește includerea și participarea OSC la procesul decizional; consideră că este necesar să se promoveze dialogurile tripartite dintre guvern, UE și ONG-uri, inclusiv privind aspectele dificile, cum ar fi securitatea și migrația; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită instituirea unui „mecanism de alertă timpurie pentru restricționarea spațiului societății civile”, cu implicarea instituțiilor de sector ale UE, capabil să monitorizeze pericolele cu care se confruntă acest spațiu și ADO și să lanseze alerta atunci când există dovezi că o țară în curs de dezvoltare pregătește impunerea unor noi restricții majore asupra societății civile sau atunci când guvernul folosește organizațiile neguvernamentale controlate de el însuși (ONGCG) pentru a simula existența unei societăți civile independente, astfel încât UE să poată reacționa mai rapid, mai coordonat și mai concret; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită UE să își consolideze sprijinul pentru participarea și capacitarea deplină a minorităților și a altor grupuri vulnerabile, cum ar fi persoanele cu dizabilități, populațiile indigene și cele izolate, în cadrul proceselor culturale, sociale, economice și politice; solicită, în această privință, ca legislația și politicile să nu submineze respectarea drepturilor omului în cazul lor și nici activitățile societății civile care le apără drepturile; |
| --- | --- |

28.

| 29. | regretă lipsa organizațiilor care să ajute victimele terorismului în țările terțe, în contextul expansiunii actuale a terorismului la nivel mondial; subliniază, prin urmare, necesitatea stringentă de a crea un climat sigur pentru aceste organizații, pentru a proteja victimele terorismului; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază rolul esențial al femeilor și al organizațiilor pentru drepturile femeii în progresul social, inclusiv cel al mișcărilor conduse de tineret; invită UE să insiste asupra necesității de a susține capacitarea femeilor și crearea unui mediu sigur și propice pentru organizațiile de femei din societatea civilă și pentru susținătorii drepturilor femeilor, precum și de a contracara formele specifice de represiune pe criterii de gen, în special în regiunile afectate de conflicte; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază importanța contribuției active la susținerea politicilor și acțiunilor legate de drepturile femeilor, inclusiv a sănătății și a drepturilor sexuale și de reproducere; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reiterează importanța integrării abordării bazate pe drepturi în politica UE de dezvoltare, pentru a include principiile drepturilor omului și statului de drept în activitățile de dezvoltare a UE și a sincroniza activitățile pentru drepturile omului cu cele de cooperare pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reamintește importanța cooperării regionale pentru crearea unor medii favorabile pentru societatea civilă; încurajează țările în curs de dezvoltare să promoveze dialogul și cele mai bune practici de protecție și implicare a societății civile; |
| --- | --- |

33.

| 34. | salută foile de parcurs pe țări ale UE pentru colaborarea cu societatea civilă, ca un instrument eficient, dar și ca un eventual nou cadru al UE pentru cooperarea cu societatea civilă; consideră că este extrem de important ca organizațiile societății civile să se implice nu numai în procesul de consultare care a dus la elaborarea foilor de parcurs, ci și în aplicarea, monitorizarea și evaluarea lor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | se angajează să stabilească anual, prin intermediul unor consultări aprofundate cu actorii instituționali și ai ONG-urilor de sector, o listă cu țările în care spațiul societății civile este cel mai amenințat; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită VP/ÎR să introducă periodic pe agenda Consiliului Afaceri Externe o dezbatere, și ulterior monitorizarea eforturilor UE de eliberare a apărătorilor drepturilor omului, a celor care activează în ajutorul umanitar, a jurnaliștilor, a activiștilor politici, a persoanelor deținute pentru convingerile lor religioase sau morale și a altor persoane închise ca urmare a restrângerii spațiului societății civile; |
| --- | --- |

36.

| 37. | salută desemnarea unor puncte de concentrare pentru drepturile omului și societatea civilă în cadrul delegațiilor UE, care să se ocupe de îmbunătățirea cooperării cu societatea civilă locală, în special oferind asistență grupurilor și persoanelor vulnerabile sau marginalizate; invită delegațiile UE să atragă sistematic atenția membrilor parlamentelor naționale, guvernelor și autorităților locale asupra restrângerii spațiului societății civile și a protecției activiștilor, precum și să colaboreze mai îndeaproape cu OSC în ciclul de programare a fondurilor UE și în procesul de monitorizare ulterioară a acestora, chiar și în cazul în care cooperarea bilaterală se diminuează; solicită, de asemenea, delegațiilor UE să comunice regulat și transparent informații societății civile cu privire la fonduri și posibilitățile de finanțare; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită UE și statele sale membre să includă sistematic problema restrângerii spațiului civic în relațiile lor bilaterale și să utilizeze toate instrumentele disponibile, inclusiv de dezvoltare și comerț, pentru a se asigura că țările partenere își respectă angajamentul de a proteja și de a garanta drepturile omului; solicită UE să monitorizeze îndeaproape implicarea actorilor societății civile în țările partenere și să facă apel la guverne să abroge toate legile care încalcă dreptul la libertatea de întrunire și de asociere; consideră, în acest sens, că UE ar trebui să introducă o condiționalitate pozitivă în sprijinul bugetar cu privire la orice formă de restricție a spațiului civic; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că societatea civilă occidentală ar trebui să sprijine înființarea ONG-urilor și consolidarea acestora prin transferul de cunoștința practice, pentru a le ajuta să contribuie la dezvoltarea țărilor lor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | încurajează sinergiile dintre instrumentele de finanțare externă ale UE care sprijină societatea civilă și cere o inventariere cuprinzătoare la nivel de țară a tuturor finanțărilor societății civile din UE, astfel încât să se evite dublările și suprapunerile și să se poată identifica eventualele lacune și necesități de finanțare; |
| --- | --- |

40.

| 41. | încurajează UE să adopte orientări privind parteneriatul cu bisericile, organizațiile confesionale și liderii religioși în cadrul cooperării pentru dezvoltare, pe baza experienței organizațiilor și programelor internaționale (precum UNICEF, Banca Mondială, OMS sau Programul ONU pentru dezvoltare) și a bunelor practici din statele membre ale UE și din lume; |
| --- | --- |

41.

| 42. | recomandă insistent o mai bună protecție a reprezentanților OSC din țările terțe, pentru a combate eventualele manifestări de ostilitate împotriva lor; |
| --- | --- |

42.

| 43. | salută flexibilitatea mai mare oferită de o serie de instrumente de finanțare ale UE relevante pentru cooperarea pentru dezvoltare, care permit, printre altele, înregistrarea mai ușoară a solicitanților granturi și, dacă este necesar, confidențialitatea beneficiarilor; consideră însă că se poate face mai mult pentru a reacționa cât mai adecvat și mai adaptat la situațiile particulare ale țărilor, mai ales în ceea ce privește difuzarea de informații ascendente cu privire la viitoarele cereri de propuneri, multiplicarea oportunităților de finanțare, o actualizare mai regulată a foilor de parcurs și punerea lor la dispoziția publicului, armonizarea și simplificarea modalităților de finanțare și susținerea OSC în procedurile administrative; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită Comisia să includă în Programul indicativ multianual ICD 2018-2020 o cerere globală de propuneri tematice, care să abordeze specific reducerea spațiului societății civile; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Comisia să majoreze fondurile IEDDO pentru a se ocupa de problema reducerii spațiului societății civile și de situația apărătorilor drepturilor omului; regretă faptul că sumele anuale în unele țări sunt la un nivel extrem de scăzut; invită Comisia să identifice noi forme de activism care să fie finanțate de IEDDO, având o perspectivă largă asupra OSC și să-și continue eforturile de a crea o procedură mai flexibilă și mai simplă pentru accesul la fondurile IEDDO, în special pentru tineri, inclusiv prin instituirea unor excepții mai substanțiale pentru acele OSC care se află în pericol major, precum și a unui sprijin pentru grupurile neînregistrate care ar trebui până la urmă să fie recunoscute de autorități; consideră că ar trebui să se pună mai mult accentul pe susținerea grupurilor și actorilor politici locali, având în vedere faptul că aspectele legate de drepturile omului sunt adesea trăite mai real și mai acut la nivel local; reiterează importanța IEDDO în asigurarea unui sprijin financiar și material direct urgent pentru apărătorii drepturilor omului expuși riscurilor și a fondului de urgență care permite delegațiilor UE să le acorde granturi ad-hoc directe; recunoaște importanța coalițiilor sau a consorțiilor actorilor societății civile internaționale și naționale în facilitarea și protecția activităților ONG-urilor locale împotriva măsurilor represive; invită Comisia, SEAE și statele membre să promoveze o punere în aplicare comună și eficientă a Orientărilor UE cu privire la apărătorii drepturilor omului în toate țările terțe în care societatea civilă este expusă riscurilor, prin adoptarea de strategii locale pentru operaționalizarea completă a acestora; |
| --- | --- |

45.

| 46. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(2)  Documentul Consiliului 10715/16.

(3)  Documentul Consiliului 10897/15

(4)  JO L 77, 15.3.2014, p. 44.

(5)  JO L 77, 15.3.2014, p. 1.

(6)  JO L 58, 3.3.2015, p. 17.

(7)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(8)  C(2014)4865 final.

(9)  A/HRC/32/L.29.

(10)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0405.

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0371.

(12)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201203/20120329ATT42170 /20120329ATT42170EN.pdf

(13)  A/HRC/32/20.

(14)  http://www3.weforum.org/docs/GRR17_Report_web.pdf

(15)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0026.

(16)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0437.

(17)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0246.

(18)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0224.

(19)  JO C 208, 10.6.2016, p. 25.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/29

---

P8_TA(2017)0366

Combaterea criminalității informatice

Rezoluţia Parlamentului European din 3 octombrie 2017 referitoare la combaterea criminalității informatice (2017/2068(INI))

(2018/C 346/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2, 3 și 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 3 și 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolele 16, 67, 70, 72, 73, 75, 82, 83, 84, 85, 87 și 88 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 16, 67, 70, 72, 73, 75, 82, 83, 84, 85, 87 și 88 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolele 1, 7, 8, 11, 16, 17, 21, 24, 41, 47, 48, 49, 50 și 52 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (CDF), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 1, 7, 8, 11, 16, 17, 21, 24, 41, 47, 48, 49, 50 și 52 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (CDF),

| — | având în vedere Convenția ONU din 20 noiembrie 1989 cu privire la drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 20 noiembrie 1989 cu privire la drepturile copilului,

| — | având în vedere Protocol facultativ din 25 mai 2000 la Convenția cu privire la drepturile copilului, referitor la vânzarea de copii, prostituția copiilor și pornografia infantilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocol facultativ din 25 mai 2000 la Convenția cu privire la drepturile copilului, referitor la vânzarea de copii, prostituția copiilor și pornografia infantilă,

| — | având în vedere Declarația și Agenda pentru acțiune de la Stockholm, adoptate la primul Congres mondial împotriva exploatării sexuale a copiilor în scop comercial, Angajamentul global de la Yokohama, adoptat la cel de al doilea Congres mondial împotriva exploatării sexuale a copiilor în scop comercial, Angajamentul și Planul de acțiune de la Budapesta, adoptate la Conferința pregătitoare a celui de-al doilea Congres mondial împotriva exploatării sexuale a copiilor în scop comercial, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația și Agenda pentru acțiune de la Stockholm, adoptate la primul Congres mondial împotriva exploatării sexuale a copiilor în scop comercial, Angajamentul global de la Yokohama, adoptat la cel de al doilea Congres mondial împotriva exploatării sexuale a copiilor în scop comercial, Angajamentul și Planul de acțiune de la Budapesta, adoptate la Conferința pregătitoare a celui de-al doilea Congres mondial împotriva exploatării sexuale a copiilor în scop comercial,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei din 25 octombrie 2007 privind protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și a abuzurilor sexuale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei din 25 octombrie 2007 privind protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și a abuzurilor sexuale,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 referitoare la protecția copiilor în lumea digitală (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 referitoare la protecția copiilor în lumea digitală (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la abuzul sexual asupra copiilor pe internet (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la abuzul sexual asupra copiilor pe internet (2),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2001/413/JAI a Consiliului din 28 mai 2001 de combatere a fraudei și a falsificării mijloacelor de plată, altele decât numerarul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2001/413/JAI a Consiliului din 28 mai 2001 de combatere a fraudei și a falsificării mijloacelor de plată, altele decât numerarul (3),

| — | având în vedere Convenția de la Budapesta din 23 noiembrie 2001 privind criminalitatea informatică (4) și protocolul său adițional, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Budapesta din 23 noiembrie 2001 privind criminalitatea informatică (4) și protocolul său adițional,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 460/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind instituirea Agenției Europene pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (5) |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 460/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind instituirea Agenției Europene pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (5)

| — | având în vedere Directiva 2008/114/CE a Consiliului din 8 decembrie 2008 privind identificarea și desemnarea infrastructurilor critice europene și evaluarea necesității de îmbunătățire a protecției acestora (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/114/CE a Consiliului din 8 decembrie 2008 privind identificarea și desemnarea infrastructurilor critice europene și evaluarea necesității de îmbunătățire a protecției acestora (6),

| — | având în vedere Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (7),

| — | având în vedere Directiva 2011/93/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și de înlocuire a Deciziei-cadru 2004/68/JAI a Consiliului (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/93/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și de înlocuire a Deciziei-cadru 2004/68/JAI a Consiliului (8),

| — | având în vedere Comunicarea comună din 7 februarie 2013 a Comisiei și a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, adresată Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor, intitulată „Strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat”(JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună din 7 februarie 2013 a Comisiei și a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, adresată Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor, intitulată „Strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat”(JOIN(2013)0001),

| — | având în vedere Directiva 2013/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 august 2013 privind atacurile împotriva sistemelor informatice și de înlocuire a Deciziei-cadru 2005/222/JAI a Consiliului (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2013/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 august 2013 privind atacurile împotriva sistemelor informatice și de înlocuire a Deciziei-cadru 2005/222/JAI a Consiliului (9),

| — | având în vedere Directiva 2014/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind ordinul european de anchetă în materie penală (10) (Directiva privind OEA), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind ordinul european de anchetă în materie penală (10) (Directiva privind OEA),

| — | având în vedere Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) din 8 aprilie 2014 (11), care a invalidat Directiva privind păstrarea datelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) din 8 aprilie 2014 (11), care a invalidat Directiva privind păstrarea datelor,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2013 referitoare la o strategie în materie de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, protejat și sigur (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2013 referitoare la o strategie în materie de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, protejat și sigur (12),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 aprilie 2015, intitulată „Agenda europeană privind securitatea”, (COM(2015)0185) și rapoartele ulterioare privind progresele înregistrate, intitulate „Către o uniune a securității efectivă și reală”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 aprilie 2015, intitulată „Agenda europeană privind securitatea”, (COM(2015)0185) și rapoartele ulterioare privind progresele înregistrate, intitulate „Către o uniune a securității efectivă și reală”,

| — | având în vedere raportul Conferinței privind jurisdicția în spațiul cibernetic, care a avut loc la 7 și 8 martie 2016 în Amsterdam, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Conferinței privind jurisdicția în spațiul cibernetic, care a avut loc la 7 și 8 martie 2016 în Amsterdam,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (13),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (14),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2016/794 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 mai 2016 privind Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol) (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/794 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 mai 2016 privind Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol) (15),

| — | având în vedere decizia Comisiei din 5 iulie 2016 privind semnarea unui acord contractual privind un parteneriat public-privat pentru cercetarea și inovarea în domeniul industriei securității informatice între Uniunea Europeană, reprezentată de Comisie și organizația părților interesate (C(2016)4400), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Comisiei din 5 iulie 2016 privind semnarea unui acord contractual privind un parteneriat public-privat pentru cercetarea și inovarea în domeniul industriei securității informatice între Uniunea Europeană, reprezentată de Comisie și organizația părților interesate (C(2016)4400),

| — | având în vedere Comunicarea comună din 6 aprilie 2016 către Parlamentul European și Consiliu a Comisiei și a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, intitulată „Cadrul comun privind contracararea amenințărilor hibride. Un răspuns al Uniunii Europene” (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună din 6 aprilie 2016 către Parlamentul European și Consiliu a Comisiei și a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, intitulată „Cadrul comun privind contracararea amenințărilor hibride. Un răspuns al Uniunii Europene” (JOIN(2016)0018),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Strategia europeană pentru un internet mai bun pentru copii” (COM(2012)0196) și având în vedere raportul Comisiei din 6 iunie 2016, intitulat „Evaluare finală a programului multianual al Uniunii privind protecția copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare (Safer Internet)” (COM(2016)0364), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Strategia europeană pentru un internet mai bun pentru copii” (COM(2012)0196) și având în vedere raportul Comisiei din 6 iunie 2016, intitulat „Evaluare finală a programului multianual al Uniunii privind protecția copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare (Safer Internet)” (COM(2016)0364),

| — | având în vedere declarația comună a Europol și ENISA din 20 mai 2016 privind urmărirea penală legală care respectă protecția datelor din secolul 21, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Europol și ENISA din 20 mai 2016 privind urmărirea penală legală care respectă protecția datelor din secolul 21,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 9 iunie 2016 privind Rețeaua judiciară europeană de combatere a criminalității informatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 9 iunie 2016 privind Rețeaua judiciară europeană de combatere a criminalității informatice,

| — | având în vedere Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2016/1148 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 iulie 2016 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (16),

| — | având în vedere documentul de aviz al ENISA din decembrie 2016 privind criptarea – Criptarea solidă garantează identitatea noastră digitală, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de aviz al ENISA din decembrie 2016 privind criptarea – Criptarea solidă garantează identitatea noastră digitală,

| — | având în vedere raportul final al T-CY Cloud Evidence Group din Consiliul Europei, intitulat „Criminal justice access to electronic evidence in the cloud: Recommendations for consideration by the T-CY” (Accesul justiției penale la probele electronice în cloud: recomandări de avut în vedere de T-CY) din 16 septembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al T-CY Cloud Evidence Group din Consiliul Europei, intitulat „Criminal justice access to electronic evidence in the cloud: Recommendations for consideration by the T-CY” (Accesul justiției penale la probele electronice în cloud: recomandări de avut în vedere de T-CY) din 16 septembrie 2016,

| — | având în vedere activitatea Grupului operativ comun împotriva criminalității cibernetice (J-CAT), |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea Grupului operativ comun împotriva criminalității cibernetice (J-CAT),

| — | având în vedere Evaluarea amenințării pe care o reprezintă formele grave de criminalitate și criminalitatea organizată (UE SOCTA) din 28 februarie 2017 și Evaluarea amenințării pe care o reprezintă infracționalitatea organizată pe internet (IOCTA) din 28 septembrie 2016, realizate de Europol, |
| --- | --- |

—

având în vedere Evaluarea amenințării pe care o reprezintă formele grave de criminalitate și criminalitatea organizată (UE SOCTA) din 28 februarie 2017 și Evaluarea amenințării pe care o reprezintă infracționalitatea organizată pe internet (IOCTA) din 28 septembrie 2016, realizate de Europol,

| — | având în vedere Hotărârea CJUE pronunțată în cauza C-203/15 (hotărârea TELE2), din 21 decembrie 2016 (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârea CJUE pronunțată în cauza C-203/15 (hotărârea TELE2), din 21 decembrie 2016 (17),

| — | Directiva (UE) 2017/541 a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2017 privind combaterea terorismului și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/475/JAI a Consiliului și de modificare a Deciziei 2005/671/JAI a Consiliului (18), |
| --- | --- |

—

Directiva (UE) 2017/541 a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2017 privind combaterea terorismului și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/475/JAI a Consiliului și de modificare a Deciziei 2005/671/JAI a Consiliului (18),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0272/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0272/2017),

| A. | întrucât criminalitatea informatică provoacă prejudicii sociale și economice din ce în ce mai mari, afectând drepturile fundamentale ale individului, constituind o amenințare la adresa statului de drept în spațiul cibernetic și punând în pericol stabilitatea societăților democratice; |
| --- | --- |

A.

întrucât criminalitatea informatică provoacă prejudicii sociale și economice din ce în ce mai mari, afectând drepturile fundamentale ale individului, constituind o amenințare la adresa statului de drept în spațiul cibernetic și punând în pericol stabilitatea societăților democratice;

| B. | întrucât criminalitatea informatică este o problemă din ce în ce mai mare în statele membre ale UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât criminalitatea informatică este o problemă din ce în ce mai mare în statele membre ale UE;

| C. | întrucât IOCTA 2016 constată faptul că intensitatea, complexitatea și magnitudinea criminalității informatice sunt în creștere, iar criminalitatea informatică declarată depășește infracționalitatea tradițională în anumite țări ale UE, că aceasta se extinde și în alte domenii de infracționalitate, cum ar fi traficul de persoane, că utilizarea instrumentelor de criptare și anonimizare pentru scopuri infracționale crește, iar atacurile de tip „ransomware” (cereri de răscumpărare) depășesc ca număr amenințările tradiționale cu programe „malware”, de tipul virusurilor Troian; |
| --- | --- |

C.

întrucât IOCTA 2016 constată faptul că intensitatea, complexitatea și magnitudinea criminalității informatice sunt în creștere, iar criminalitatea informatică declarată depășește infracționalitatea tradițională în anumite țări ale UE, că aceasta se extinde și în alte domenii de infracționalitate, cum ar fi traficul de persoane, că utilizarea instrumentelor de criptare și anonimizare pentru scopuri infracționale crește, iar atacurile de tip „ransomware” (cereri de răscumpărare) depășesc ca număr amenințările tradiționale cu programe „malware”, de tipul virusurilor Troian;

| D. | întrucât a existat o creștere cu 20 % a atacurilor asupra serverelor Comisiei în 2016 comparativ cu 2015; |
| --- | --- |

D.

întrucât a existat o creștere cu 20 % a atacurilor asupra serverelor Comisiei în 2016 comparativ cu 2015;

| E. | întrucât vulnerabilitatea la atacuri a calculatoarelor decurge din modul unic în care tehnologia informației s-a dezvoltat de-a lungul anilor, viteza cu care cresc afacerile online și din lipsa unor acțiuni din partea guvernelor; |
| --- | --- |

E.

întrucât vulnerabilitatea la atacuri a calculatoarelor decurge din modul unic în care tehnologia informației s-a dezvoltat de-a lungul anilor, viteza cu care cresc afacerile online și din lipsa unor acțiuni din partea guvernelor;

| F. | întrucât există o piața neagră tot mai mare a extorcării computerizate, a utilizării de rețele botnet închiriate și a hackingului, precum și a bunurilor digitale furate; |
| --- | --- |

F.

întrucât există o piața neagră tot mai mare a extorcării computerizate, a utilizării de rețele botnet închiriate și a hackingului, precum și a bunurilor digitale furate;

| G. | întrucât principalele atacuri cibernetice continuă să fie făcute prin malware, cum ar fi troieni bancari, dar atacurile asupra sistemelor și rețelelor de control industrial care urmăresc distrugerea infrastructurilor și a structurilor economice esențiale, precum și destabilizarea societăților, cum a fost cazul atacului de tip ransomware „WannaCry” din mai 2017, se înmulțesc, de asemenea, ca număr și impact și, în consecință, reprezintă o amenințare din ce în ce mai mare la adresa securității, apărării și a altor sectoare importante; întrucât cele mai multe cereri internaționale de aplicare a legii privind datele sunt legate de fraude și infracționalitatea financiară, urmate de infracțiunile violente și grave; |
| --- | --- |

G.

întrucât principalele atacuri cibernetice continuă să fie făcute prin malware, cum ar fi troieni bancari, dar atacurile asupra sistemelor și rețelelor de control industrial care urmăresc distrugerea infrastructurilor și a structurilor economice esențiale, precum și destabilizarea societăților, cum a fost cazul atacului de tip ransomware „WannaCry” din mai 2017, se înmulțesc, de asemenea, ca număr și impact și, în consecință, reprezintă o amenințare din ce în ce mai mare la adresa securității, apărării și a altor sectoare importante; întrucât cele mai multe cereri internaționale de aplicare a legii privind datele sunt legate de fraude și infracționalitatea financiară, urmate de infracțiunile violente și grave;

| H. | întrucât, deși creșterea gradului de interconectare a persoanelor, locurilor și lucrurilor aduce numeroase beneficii, ea crește riscul de criminalitatea informatică; întrucât dispozitivele conectate la internetul obiectelor (IoT), printre care se numără și rețelele inteligente, frigiderele conectate, autoturismele, instrumentele sau dispozitivele medicale, de multe ori, nu sunt la fel de bine protejate ca dispozitivele tradiționale conectate la internet și sunt, prin urmare, o țintă ideală pentru infractorii informatici, în special din cauză că actualizările de securitate pentru dispozitivele conectate sunt adesea aleatorii sau lipsesc complet; întrucât dispozitivele conectate la internetul obiectelor sparte de hackeri care au mecanisme de acționare fizică sau care pot controla astfel de mecanisme pot reprezenta o amenințare concretă la adresa vieților oamenilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât, deși creșterea gradului de interconectare a persoanelor, locurilor și lucrurilor aduce numeroase beneficii, ea crește riscul de criminalitatea informatică; întrucât dispozitivele conectate la internetul obiectelor (IoT), printre care se numără și rețelele inteligente, frigiderele conectate, autoturismele, instrumentele sau dispozitivele medicale, de multe ori, nu sunt la fel de bine protejate ca dispozitivele tradiționale conectate la internet și sunt, prin urmare, o țintă ideală pentru infractorii informatici, în special din cauză că actualizările de securitate pentru dispozitivele conectate sunt adesea aleatorii sau lipsesc complet; întrucât dispozitivele conectate la internetul obiectelor sparte de hackeri care au mecanisme de acționare fizică sau care pot controla astfel de mecanisme pot reprezenta o amenințare concretă la adresa vieților oamenilor;

| I. | întrucât un cadru juridic eficient pentru protecția datelor este esențială pentru consolidarea încrederii în mediul online, permițând consumatorilor și întreprinderilor să beneficieze pe deplin de avantajele oferite de piața unică digitală și să combată criminalitatea cibernetică; |
| --- | --- |

I.

întrucât un cadru juridic eficient pentru protecția datelor este esențială pentru consolidarea încrederii în mediul online, permițând consumatorilor și întreprinderilor să beneficieze pe deplin de avantajele oferite de piața unică digitală și să combată criminalitatea cibernetică;

| J. | întrucât întreprinderile nu pot să facă față de unele singure provocării de a spori securitatea lumii conectate, iar guvernele ar trebui să contribuie la securitatea cibernetică prin reglementare și prin oferirea unor stimulente care să încurajeze un comportament mai sigur al utilizatorilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât întreprinderile nu pot să facă față de unele singure provocării de a spori securitatea lumii conectate, iar guvernele ar trebui să contribuie la securitatea cibernetică prin reglementare și prin oferirea unor stimulente care să încurajeze un comportament mai sigur al utilizatorilor;

| K. | întrucât granițele dintre criminalitatea informatică, spionajul cibernetic, războiul informatic, sabotajul informatic și terorismul cibernetic devin tot mai neclare; întrucât criminalitatea informatică poate avea ca țintă indivizii, entitățile publice sau private și cuprinde o serie largă de infracțiuni, inclusiv încălcările confidențialității, abuzul sexual online asupra copiilor, incitarea publică la violență sau la ură, sabotajul, spionajul, infracțiuni și fraude financiare, precum fraudarea plăților, furtul și furtul de identitate, precum și afectarea ilegală a integrității sistemelor; |
| --- | --- |

K.

întrucât granițele dintre criminalitatea informatică, spionajul cibernetic, războiul informatic, sabotajul informatic și terorismul cibernetic devin tot mai neclare; întrucât criminalitatea informatică poate avea ca țintă indivizii, entitățile publice sau private și cuprinde o serie largă de infracțiuni, inclusiv încălcările confidențialității, abuzul sexual online asupra copiilor, incitarea publică la violență sau la ură, sabotajul, spionajul, infracțiuni și fraude financiare, precum fraudarea plăților, furtul și furtul de identitate, precum și afectarea ilegală a integrității sistemelor;

| L. | întrucât Raportul privind riscurile globale al Forumului Economic Mondial din 2017 menționează incidentele masive de fraudă sau furt de date ca fiind unul dintre cele cinci riscuri globale majore în ceea ce privește probabilitatea; |
| --- | --- |

L.

întrucât Raportul privind riscurile globale al Forumului Economic Mondial din 2017 menționează incidentele masive de fraudă sau furt de date ca fiind unul dintre cele cinci riscuri globale majore în ceea ce privește probabilitatea;

| M. | întrucât un număr considerabil de infracțiuni informatice nu sunt urmărite penal și rămân nesancționate; întrucât există în continuare un număr redus de denunțuri, perioadele lungi de identificare permițând infractorilor cibernetici să dezvolte intrări/ieșiri multiple sau „uși secrete”, acces dificil la probele electronice, probleme legate de accesul la acestea și admisibilitatea lor în instanță, precum și proceduri complexe și provocări jurisdicționale legate de natura transfrontalieră a infracțiunilor informatice; |
| --- | --- |

M.

întrucât un număr considerabil de infracțiuni informatice nu sunt urmărite penal și rămân nesancționate; întrucât există în continuare un număr redus de denunțuri, perioadele lungi de identificare permițând infractorilor cibernetici să dezvolte intrări/ieșiri multiple sau „uși secrete”, acces dificil la probele electronice, probleme legate de accesul la acestea și admisibilitatea lor în instanță, precum și proceduri complexe și provocări jurisdicționale legate de natura transfrontalieră a infracțiunilor informatice;

| N. | întrucât, în concluziile sale din iunie 2016, Consiliul a subliniat că, având în vedere natura transfrontalieră a infracționalității informatice, precum și amenințările comune cu care se confruntă UE în materie de securitate cibernetică, este esențială îmbunătățirea cooperării și a schimbului de informații între autoritățile polițienești și judiciare, precum și între experții în domeniul criminalității informatice pentru realizarea unor anchete eficiente în spațiul cibernetic și pentru obținerea de probe electronice; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în concluziile sale din iunie 2016, Consiliul a subliniat că, având în vedere natura transfrontalieră a infracționalității informatice, precum și amenințările comune cu care se confruntă UE în materie de securitate cibernetică, este esențială îmbunătățirea cooperării și a schimbului de informații între autoritățile polițienești și judiciare, precum și între experții în domeniul criminalității informatice pentru realizarea unor anchete eficiente în spațiul cibernetic și pentru obținerea de probe electronice;

| O. | întrucât invalidarea Directivei privind păstrarea datelor prin hotărârea CJUE din 8 aprilie 2014, precum și interzicerea păstrării generale, fără discriminare și fără scop specific a datelor, așa cum sunt confirmate în hotărârea TELE2 a CJUE din 21 decembrie 2016, impun limite stricte privind prelucrarea datelor colective de telecomunicații și accesul autorităților competente la astfel de date; |
| --- | --- |

O.

întrucât invalidarea Directivei privind păstrarea datelor prin hotărârea CJUE din 8 aprilie 2014, precum și interzicerea păstrării generale, fără discriminare și fără scop specific a datelor, așa cum sunt confirmate în hotărârea TELE2 a CJUE din 21 decembrie 2016, impun limite stricte privind prelucrarea datelor colective de telecomunicații și accesul autorităților competente la astfel de date;

| P. | întrucât hotărârea CJUE în cauza Maximilian Schrems (19) evidențiază faptul că supravegherea în masă încalcă drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

P.

întrucât hotărârea CJUE în cauza Maximilian Schrems (19) evidențiază faptul că supravegherea în masă încalcă drepturile fundamentale;

| Q. | întrucât lupta împotriva criminalității cibernetice trebuie să respecte aceleași garanții procedurale și substanțiale și drepturile fundamentale, în special în legătură cu protecția datelor și cu libertatea de exprimare, precum combaterea oricăror altor tipuri de infracționalitate; |
| --- | --- |

Q.

întrucât lupta împotriva criminalității cibernetice trebuie să respecte aceleași garanții procedurale și substanțiale și drepturile fundamentale, în special în legătură cu protecția datelor și cu libertatea de exprimare, precum combaterea oricăror altor tipuri de infracționalitate;

| R. | întrucât copiii folosesc internetul la vârste din ce în ce mai timpurii și sunt deosebit de vulnerabili, putând deveni victime ale manipulării psihologice și ale altor forme de exploatare sexuală on-line (hărțuire pe internet, abuzuri sexuale, agresiune sexuală și extorcare de fonduri), ale însușirii ilegale de date cu caracter personal, precum și ale campaniilor periculoase destinate să promoveze diferite tipuri de automutilare, ca în cazul „balenă albastră” și, prin urmare, necesită o protecție specială; întrucât autorii online pot găsi și manipula victimele mai rapid prin camere de chat, e-mail, jocuri online și site-urile rețelelor sociale, iar rețelele ascunse de tip peer-to-peer (P2P) rămân principalele platforme prin care infractorii care comit abuzuri sexuale asupra copiilor accesează, comunică, stochează și partajează materiale de exploatare sexuală a copiilor și găsesc noi victime, fără a fi detectați; |
| --- | --- |

R.

întrucât copiii folosesc internetul la vârste din ce în ce mai timpurii și sunt deosebit de vulnerabili, putând deveni victime ale manipulării psihologice și ale altor forme de exploatare sexuală on-line (hărțuire pe internet, abuzuri sexuale, agresiune sexuală și extorcare de fonduri), ale însușirii ilegale de date cu caracter personal, precum și ale campaniilor periculoase destinate să promoveze diferite tipuri de automutilare, ca în cazul „balenă albastră” și, prin urmare, necesită o protecție specială; întrucât autorii online pot găsi și manipula victimele mai rapid prin camere de chat, e-mail, jocuri online și site-urile rețelelor sociale, iar rețelele ascunse de tip peer-to-peer (P2P) rămân principalele platforme prin care infractorii care comit abuzuri sexuale asupra copiilor accesează, comunică, stochează și partajează materiale de exploatare sexuală a copiilor și găsesc noi victime, fără a fi detectați;

| S. | întrucât tendința de înmulțire a agresiunilor sexuale și a extorcării de fonduri încă nu este suficient studiată sau raportată, în principal din cauza naturii infracțiunii, care provoacă în rândul victimelor sentimente de rușine și de vinovăție; |
| --- | --- |

S.

întrucât tendința de înmulțire a agresiunilor sexuale și a extorcării de fonduri încă nu este suficient studiată sau raportată, în principal din cauza naturii infracțiunii, care provoacă în rândul victimelor sentimente de rușine și de vinovăție;

| T. | întrucât abuzarea copiilor de la distanță în timp real este raportată ca fiind o amenințare în creștere; întrucât abuzarea copiilor de la distanță în timp real este legată în cel mai evident mod de distribuția comercială a materialelor de exploatare sexuală a copiilor; |
| --- | --- |

T.

întrucât abuzarea copiilor de la distanță în timp real este raportată ca fiind o amenințare în creștere; întrucât abuzarea copiilor de la distanță în timp real este legată în cel mai evident mod de distribuția comercială a materialelor de exploatare sexuală a copiilor;

| U. | întrucât un studiu recent efectuat de Agenția națională pentru combaterea criminalității (National Crime Agency) din Regatul Unit a concluzionat că persoanele mai tinere care se implică în activități de hacking sunt mai puțin motivate de bani și adeseori atacă rețelele de calculatoare pentru a-și impresiona prietenii sau pentru a contesta un sistem politic; |
| --- | --- |

U.

întrucât un studiu recent efectuat de Agenția națională pentru combaterea criminalității (National Crime Agency) din Regatul Unit a concluzionat că persoanele mai tinere care se implică în activități de hacking sunt mai puțin motivate de bani și adeseori atacă rețelele de calculatoare pentru a-și impresiona prietenii sau pentru a contesta un sistem politic;

| V. | întrucât a crescut gradul de conștientizare a riscurilor generate de criminalitatea informatică, dar măsurile de precauție luate de utilizatorii individuali, instituțiile publice și întreprinderi rămân total inadecvate, în special din cauza lipsei cunoștințelor și a resurselor; |
| --- | --- |

V.

întrucât a crescut gradul de conștientizare a riscurilor generate de criminalitatea informatică, dar măsurile de precauție luate de utilizatorii individuali, instituțiile publice și întreprinderi rămân total inadecvate, în special din cauza lipsei cunoștințelor și a resurselor;

| W. | întrucât lupta împotriva criminalității cibernetice și împotriva activităților online ilegale nu ar trebui să umbrească aspectele pozitive ale unui spațiu cibernetic liber și deschis, care oferă noi posibilități de schimb de cunoștințe și de promovare a incluziunii politice și sociale la nivel mondial; |
| --- | --- |

W.

întrucât lupta împotriva criminalității cibernetice și împotriva activităților online ilegale nu ar trebui să umbrească aspectele pozitive ale unui spațiu cibernetic liber și deschis, care oferă noi posibilități de schimb de cunoștințe și de promovare a incluziunii politice și sociale la nivel mondial;

Considerații generale

| 1. | subliniază faptul că creșterea accentuată a numărului programelor de ransomware, botnet și de interferență neautorizată în sistemele informatice se repercutează asupra securității persoanelor, a disponibilității și integrității datelor personale, precum și asupra protecției confidențialității și a libertăților fundamentale și asupra integrității infrastructurii de bază, inclusiv, alimentarea cu energie și electricitate și structurile financiare, cum ar fi bursa de valori, fără a se limita la acestea; reamintește, în acest context, că lupta împotriva criminalității informatice reprezintă o prioritate recunoscută în cadrul Agendei europene privind securitatea din 28 aprilie 2015; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază necesitatea de a optimiza definițiile comune ale criminalității informatice, ale războiului informatic, ale securității informatice, ale hărțuirii informatice și ale atacurilor informatice pentru a garanta că o definiție juridică comună este împărtășită de instituțiile UE și de statele membre ale UE; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază faptul că lupta împotriva criminalității informatice ar trebui, în primul rând, să aibă scopul de a proteja și de a consolida infrastructurile esențiale și alte dispozitive din rețea, și nu doar de a implementa măsuri represive; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reafirmă importanța măsurilor juridice adoptate la nivel european pentru a armoniza definiția infracțiunilor legate de atacurile împotriva sistemelor informatice, precum și de abuzul sexual și de exploatarea sexuală online a copiilor și pentru a obliga statele membre să instituie un sistem pentru înregistrarea, producerea și furnizarea datelor statistice privind aceste infracțiuni în vederea combaterii mai eficiente a acestui tip de infracțiuni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | îndeamnă ferm statele membre care încă nu au făcut acest lucru să transpună și să pună în aplicare rapid și în mod corespunzător Directiva 2011/93/UE privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile; invită Comisia să monitorizeze cu strictețe și să asigure punerea în aplicare deplină și efectivă a acesteia și să prezinte în timp util Parlamentului și comisiei sale competente un raport cu privire la constatările sale, precum și cu privire la înlocuirea Deciziei-cadru 2004/68/JAI a Consiliului; subliniază faptul că Eurojust și Europol trebuie să beneficieze de resurse adecvate pentru a identifica mai bine victimele, pentru a combate rețelele organizate de abuzatori sexuali și pentru a accelera depistarea, analizarea și sesizarea materialelor cu abuzuri împotriva copiilor, în mediile online și offline; |
| --- | --- |

5.

| 6. | deplânge faptul că 80 % din întreprinderile din Europa s-au confruntat cu cel puțin un incident de securitate cibernetică și că atacurile informatice împotriva întreprinderilor rămân deseori nedetectate sau nedeclarate; reamintește că diferite studii estimează că, pentru economia mondială, costul anual al atacurilor informatice este semnificativ; consideră că obligația de a divulga breșele de securitate și de a face schimb de informații privind riscurile, introdusă prin Regulamentul (UE) 2016/679 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date (Regulamentul general privind protecția datelor) și Directiva (UE) 2016/1148 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (Directiva privind securitatea cibernetică), va contribui la rezolvarea acestei probleme prin furnizarea de sprijin pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că natura în continuă schimbare a peisajului amenințărilor informatice ridică probleme juridice și tehnologice grave pentru toți factorii interesați; consideră că noile tehnologii nu ar trebui să fie văzute ca amenințări și recunoaște că progresele tehnologice cu privire la criptare vor îmbunătăți securitatea sistemelor informatice, inclusiv permițând utilizatorilor finali să își protejeze mai bine datele și comunicațiile; subliniază, cu toate acestea, că există încă lacune semnificative în securizarea comunicațiilor și că tehnici de tip „onion routing” și rețele ascunse pot fi folosite de utilizatori rău-intenționați, inclusiv de teroriști și de infractorii care comit abuzuri sexuale asupra copiilor, hackerii sponsorizați de state străine ostile sau organizații extremiste politice sau religioase în scopuri infracționale, în special pentru a-și ascunde activitățile infracționale sau identitățile, fapt ce provoacă dificultăți serioase în cazul investigațiilor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își exprimă profunda preocupare legată de atacul global recent de tip ransomware, care pare să fi afectat zeci de mii de calculatoare din aproape 100 de țări și numeroase organizații, printre care Serviciul național de sănătate (National Health Service) din Regatul Unit, victima cea mai emblematică a acestui amplu atac malware; recunoaște, în acest context, activitatea importantă a inițiativei No More Ransom (NMR – Fără răscumpărare), care oferă peste 40 de instrumente de decriptare care le permit victimelor unor atacuri de tip ransomware din întreaga lume să își decripteze dispozitivele afectate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că rețelele ascunse și „onion-routing” oferă, de asemenea, un spațiu liber jurnaliștilor, susținătorilor de campanii politice și apărătorilor drepturilor omului din anumite țări pentru a evita detectarea de către autoritățile statelor represive; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ia act de faptul că recurgerea de către rețelele infracționale și teroriste la instrumentele și serviciile criminalității informatice este încă limitată; subliniază totuși că este posibil ca această situație să se schimbe, având în vedere legăturile crescânde dintre terorism și crima organizată și accesibilitatea largă a armelor de foc și a precursorilor de explozibili pe rețelele ascunse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | condamnă cu fermitate orice interferență în integritatea sistemelor întreprinsă sau dirijată de o națiune străină sau de agenții săi pentru a perturba procesul democratic al unei alte țări; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că solicitările transfrontaliere de confiscare a domeniilor, de retragere a conținutului și de acces la datele utilizatorilor prezintă provocări serioase care necesită o acțiune urgentă, deoarece mizele implicate sunt mari; subliniază, în acest context, faptul că o referință substanțială la nivel global sunt cadrele internaționale privind drepturile omului, care se aplică atât online, cât și offline; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită statele membre să se asigure că victimele atacurilor informatice pot beneficia pe deplin de toate drepturile prevăzute în Directiva 2012/29/UE și să își intensifice eforturile legate de serviciile de identificare a victimelor și axate pe victime, inclusiv prin intermediul sprijinului continuu acordat Grupului operativ de identificare a victimelor al Europol; invită statele membre ca, în colaborare cu Europol să creeze de urgență platforme conexe cu scopul de a se asigura că toți utilizatorii de internet știu cum să ceară ajutor atunci când sunt vizați în mod ilegal în mediul online; solicită Comisiei să elaboreze un studiu privind implicațiile criminalității informatice transfrontaliere în temeiul Directivei 2012/29/UE; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că evaluarea IOCTA a Europol din 2014 menționează necesitatea unor instrumente juridice mai eficiente și mai eficace, ținând cont de limitările actuale ale procesului Tratatului de asistență judiciară reciprocă; susține, de asemenea, armonizarea în continuare a legislației la nivelul UE, după caz; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că criminalitatea informatică subminează grav funcționarea pieței unice digitale prin reducerea încrederii în furnizorii de servicii digitale, prin subminarea tranzacțiilor transfrontaliere și aducând grave atingeri intereselor consumatorilor de servicii digitale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază faptul că strategiile și măsurile de securitate cibernetică pot fi solide și eficace doar dacă se bazează pe drepturile și libertățile fundamentale, consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și de valorile fundamentale ale UE; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că există o necesitate legitimă și puternică de a proteja comunicațiile între persoane, precum și între persoane și organizațiile publice și private pentru a împiedica criminalitatea informatică; subliniază că un sistem solid de criptografie poate contribui la satisfacerea acestei necesități; subliniază, în plus, că limitarea utilizării instrumentelor criptografice sau slăbirea acestora va crea vulnerabilități care pot fi exploatate în scopuri infracționale și va reduce încrederea în serviciile electronice care, la rândul său, va afecta societatea civilă și industria deopotrivă; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită adoptarea unui plan de acțiune pentru a proteja drepturile copiilor online și offline în spațiul virtual și reamintește că, în combaterea criminalității informatice, autoritățile de aplicare a legii trebuie să acorde o atenție specială infracțiunilor împotriva copiilor; subliniază, în acest sens, necesitatea de a întări cooperarea judiciară și polițienească între statele membre, cu Europol și cu Centrul european de combatere a criminalității informatice (EC3), cu scopul de a preveni și a combate criminalitatea informatică, în special exploatarea sexuală online a copiilor; |
| --- | --- |

18.

| 19. | îndeamnă Comisia și statele membre să pună în practică toate măsurile juridice de combatere a fenomenului violenței împotriva femeilor și al hărțuirii în mediul online; solicită, în special, UE și statelor membre să își unească forțele pentru a crea un cadru privind infracțiunile, care să oblige societățile online să elimine sau să oprească răspândirea conținutului degradant, ofensator și umilitor; solicită, de asemenea, să se asigure acordarea de sprijin psihologic pentru femeile care sunt victime ale violenței online și pentru fetele care sunt supuse hărțuirii cibernetice; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că conținutul online ilegal ar trebui să fie îndepărtat imediat prin proceduri judiciare corespunzătoare; subliniază rolul tehnologiei informației și comunicațiilor, al furnizorilor de servicii de internet și al furnizorilor de servicii de găzduire pe internet în asigurarea eliminării rapide și eficiente a conținutului online ilegal la cererea autorității competente de aplicare a legii; |
| --- | --- |

20.

Prevenirea

| 21. | invită Comisia, în contextul revizuirii strategiei europene privind securitatea cibernetică, să identifice în continuare vulnerabilitățile securității rețelelor și ale informațiilor în privința infrastructurilor europene esențiale, să stimuleze dezvoltarea unor sisteme reziliente și să evalueze situația combaterii criminalității informatice în UE și în statele membre, pentru a ajunge la o mai bună înțelegere a tendințelor și a evoluțiilor legate de infracțiunile din spațiul cibernetic; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că reziliența cibernetică este esențială pentru prevenirea criminalității informatice și ar trebui, prin urmare, să i se acorde prioritate maximă; invită statele membre să adopte politici și măsuri proactive în sensul apărării rețelelor și a infrastructurii critice și solicită o abordare europeană cuprinzătoare privind combaterea criminalității informatice, care să fie compatibilă cu drepturile fundamentale, protecția datelor, protecția consumatorilor și comerțul electronic; |
| --- | --- |

22.

| 23. | salută, în această privință, investițiile fondurilor UE în proiecte de cercetare, cum ar fi parteneriatul de tip public-privat (PPP) privind securitatea informatică, în vederea promovării rezilienței cibernetice prin inovare și consolidarea capacităților; recunoaște în special eforturile realizate de PPP privind securitatea informatică pentru elaborarea unor răspunsuri corespunzătoare la gestionarea vulnerabilităților de tip ziua zero; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază, în acest sens, importanța software-ului liber și cu sursă deschisă; solicită punerea la dispoziție a mai multor fonduri ale UE în special pentru cercetarea bazată pe software-ul liber și cu sursă deschisă în materie de securitate informatică; |
| --- | --- |

24.

| 25. | remarcă cu îngrijorare faptul că există o lipsă de profesioniști IT calificați care lucrează în domeniul securității cibernetice; îndeamnă statele membre să investească în educație; |
| --- | --- |

25.

| 26. | consideră că reglementarea ar trebui să joace un rol mai mare în gestionarea riscurilor de securitate cibernetică prin standarde îmbunătățite ale produselor și ale software-ului din stadiul conceperii și la actualizările ulterioare, precum și prin standarde minime privind numele de utilizator și parolele implicite; |
| --- | --- |

26.

| 27. | îndeamnă statele membre să intensifice schimburile de informații prin intermediul Eurojust, Europol și ENISA, precum și schimbul de bune practici prin rețeaua europeană CSIRT (echipe de intervenție în caz de incidente de securitate informatică) și CERT (centre de răspuns la incidente de securitate cibernetică) cu privire la provocările cu care se confruntă acestea în lupta împotriva criminalității informatice, precum și cu privire la soluțiile juridice și tehnice concrete pentru abordarea acestora și creșterea rezilienței cibernetice; invită, în acest sens, Comisia să promoveze cooperarea eficace și să faciliteze schimbul de informații în vederea anticipării și gestionării posibilelor riscuri, astfel cum se prevede în Directiva privind securitatea cibernetică; |
| --- | --- |

27.

| 28. | este preocupat de constatarea Europol potrivit căreia cele mai multe atacuri reușite asupra persoanelor au drept cauză lipsa „igienei” digitale și a conștientizării în rândul utilizatorilor sau neacordarea unei atenții suficiente măsurilor tehnice de securitate, cum ar fi securitatea de la stadiul conceperii; subliniază faptul că utilizatorii sunt primele victime ale hardware-ului și ale software-ului slab securizate; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită Comisia și statele membre să lanseze o campanie de sensibilizare, cu implicarea tuturor actorilor relevanți și a părților interesate, cu scopul de a le oferi copiilor instrumentele necesare pentru a înțelege riscurile din mediul online și pentru a le face față, de a sprijini părinții, îngrijitorii și educatorii în același scop, precum și de a garanta siguranța copiilor în mediul online, să sprijine statele membre în crearea de programe de prevenire a abuzului sexual asupra copiilor pe internet, să promoveze campaniile de sensibilizare privind comportamentele responsabile în utilizarea platformelor sociale și să încurajeze motoarele de căutare cele mai importante și rețelele de socializare să aibă o abordare proactivă care să protejeze siguranța copiilor pe internet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită Comisia și statele membre să lanseze campanii de sensibilizare, informare și prevenire și de promovare a bunelor practici pentru a se asigura că cetățenii, în special copiii și alți utilizatori vulnerabili, dar și administrațiile locale și guvernele centrale, operatorii de importanță vitală și actorii din sectorul privat, în special IMM-urile conștientizează riscurile pe care le reprezintă criminalitatea informatică, știu cum să-și asigure securitatea online și știu cum să-și protejeze dispozitivele; invită, de asemenea, Comisia și statele membre să promoveze măsuri de securitate de ordin practic, cum ar fi criptarea sau alte tehnologii de consolidarea a securității și confidențialității, precum și instrumentele de anonimizare; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază faptul că programele educaționale privind „utilizarea în cunoștință de cauză” a instrumentelor tehnologiei informației ar trebui să acompanieze campaniile de sensibilizare; încurajează statele membre să includă securitatea cibernetică, precum și riscurile și consecințele utilizării datelor cu caracter personal online în programele de educație informatică ale școlilor; subliniază, în acest context, eforturile depuse în cadrul strategiei europene pentru un internet mai adecvat copiilor [strategia un internet mai bun pentru copii (BIK) din 2012]; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază, în contextul luptei împotriva criminalității cibernetice, necesitatea urgentă de a depune mai multe eforturi în ceea ce privește educația și formarea privind securitatea rețelelor și a informațiilor (SRI), prin introducerea formării în privința securității rețelelor și a informațiilor, în privința dezvoltării de software sigur și a protecției datelor cu caracter personal pentru studenții care studiază informatica, precum și formarea de bază privind securitatea rețelelor și a informațiilor pentru personalul care lucrează în administrațiile publice; |
| --- | --- |

32.

| 33. | consideră că asigurarea împotriva hackingului cibernetic ar putea fi unul din instrumentele de încurajare a acțiunilor privind securitatea atât din partea întreprinderilor considerate responsabile de conceperea software-ului, cât și din partea utilizatorilor cărora li se solicită să utilizeze software-ul în mod corespunzător; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că întreprinderile ar trebui să identifice punctele vulnerabile și riscurile prin evaluările periodice și să-și protejeze produsele și serviciile prin remedierea imediată a vulnerabilităților, inclusiv prin politicile de gestionare a patch-urilor și actualizări de protecție a datelor pentru a atenua efectul atacurilor de tip ransomware prin instituirea unor regimuri solide de copii de rezervă și raportarea cu consecvență a atacurilor cibernetice; |
| --- | --- |

34.

| 35. | îndeamnă statele membre să înființeze centre CERT unde întreprinderile și consumatorii să poată semnala email-urile și site-urile internet rău-intenționate, așa cum se prevede în Directiva NIS, astfel încât statele membre să fie informate în mod regulat în legătură cu incidentele de securitate și măsurile de combatere și de atenuare a riscului pentru propriile sisteme; încurajează statele membre să ia în considerare crearea unei baze de date care să înregistreze toate tipurile de criminalitate informatică și să monitorizeze evoluția fenomenelor relevante; |
| --- | --- |

35.

| 36. | îndeamnă statele membre să investească în securitatea infrastructurii lor esențiale și a datelor conexe pentru a putea rezista atacurilor cibernetice; |
| --- | --- |

36.

Creșterea responsabilității și răspunderii prestatorilor de servicii

| 37. | consideră că intensificarea cooperării între autoritățile competente și prestatorii de servicii reprezintă un factor esențial pentru accelerarea și simplificarea asistenței juridice reciproce și a procedurilor de recunoaștere reciprocă, în limitele competențelor prevăzute de cadrul juridic european; solicită prestatorilor de servicii de comunicații electronice care nu sunt stabiliți în Uniune să desemneze în scris reprezentanți în Uniune; |
| --- | --- |

37.

| 38. | reiterează că, în ceea ce privește internetul obiectelor (IO), producătorii sunt principalul punct de plecare pentru consolidarea unor regimuri de răspundere care vor duce la o mai bună calitate a produselor și la un mediu mai sigur în ceea ce privește accesul extern și un serviciu documentat de actualizare; |
| --- | --- |

38.

| 39. | consideră că, având în vedere tendințele de inovare și creșterea accesibilității dispozitivelor IO, trebuie acordată o atenție deosebită securității tuturor acestor dispozitive, chiar și celor mai simple dintre ele; consideră că este în interesul producătorilor de hardware și al dezvoltatorilor de programe informatice inovatoare să investească în soluții de prevenire a criminalității informatice și să facă schimb de informații privind amenințările la adresa securității cibernetice; îndeamnă Comisia și statele membre să promoveze o abordare a securității din stadiul conceperii și îndeamnă industria să includă soluții de securitate din stadiul conceperii în toate aceste dispozitive; în acest context, încurajează sectorul privat să aplice măsuri voluntare elaborate în temeiul legislației UE relevante, cum ar fi Directiva NIS, și aliniate la standardele recunoscute la nivel internațional, menite să crească încrederea în securitatea programelor informatice și a dispozitivelor, cum ar fi marca de siguranță IO; |
| --- | --- |

39.

| 40. | încurajează furnizorii de servicii să adere la Codul de conduită privind combaterea discursurilor ilegale de incitare la ură din mediul online și invită Comisia și societățile participante să continue cooperarea în această privință; |
| --- | --- |

40.

| 41. | reamintește faptul că Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (20) (Directiva privind comerțul electronic) exonerează intermediarii de răspunderea pentru conținut numai dacă aceștia joacă un rol neutru și pasiv cu privire la conținutul transmis și/sau găzduit, dar impune, de asemenea, o reacție rapidă pentru înlăturarea conținutului sau blocarea accesului la acesta, atunci când un intermediar are cunoștință de caracterul contravențional sau ilegal al acestor activități sau informații; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază necesitatea absolută de a proteja bazele de date referitoare la asigurarea respectării legii de încălcări ale securității și acces ilegal, întrucât acest lucru este un motiv de îngrijorare pentru cetățeni; își exprimă îngrijorarea în ceea ce privește accesul la date al autorităților de aplicare a legii la nivel extrateritorial în contextul investigațiilor penale și subliniază necesitatea punerii în aplicare a unor norme solide în acest domeniu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | consideră că problemele legate de conținuturile ilegale online trebuie soluționate rapid și eficient, inclusiv prin proceduri de retragere, în cazul în care conținutul nu este sau nu mai este necesar pentru detectare, investigare și urmărire penală; reamintește că statele membre pot, atunci când retragerea nu este posibilă, să ia măsuri necesare și proporționale pentru a bloca accesul la un astfel de conținut pe teritoriul Uniunii; subliniază că astfel de măsuri trebuie să respecte procedurile judiciare și legislative existente, precum și Carta și trebuie, de asemenea, să facă obiectul unor garanții adecvate, inclusiv al posibilității unei căi de atac judiciare; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază rolul furnizorilor de servicii ale societății informaționale digitale în asigurarea eliminării rapide și eficiente a conținuturilor online ilegale la cererea autorității responsabile de aplicarea legii și salută progresele înregistrate în acest sens, inclusiv prin contribuția Forumului pentru internet al UE; subliniază că este nevoie de o mai mare implicare și cooperare din partea autorităților competente și a furnizorilor de servicii ale societății informaționale pentru ca industria să realizeze în mod rapid și eficace retragerile și pentru a evita blocarea conținuturilor ilegale prin măsuri guvernamentale; invită statele membre să tragă la răspundere din punct de vedere juridic platformele care nu respectă normele; reiterează faptul că orice măsură de eliminare a conținutului online ilegal bazată pe termeni și condiții ar trebui permisă numai în cazul în care normele procedurale naționale oferă utilizatorilor posibilitatea să își exercite drepturile în fața unei instanțe după ce au luat la cunoștință de astfel de măsuri; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că, în conformitate cu Rezoluția Parlamentului din 19 ianuarie 2016 referitoare la pregătirea unui act legislativ privind piața unică digitală (21), răspunderea limitată a intermediarilor este esențială pentru protejarea caracterului deschis al internetului, a drepturilor fundamentale, a securității juridice și a inovării; salută intenția Comisiei de a oferi orientări privind procedurile de notificare și de retragere, de a acorda sprijin platformelor online pentru ca acestea să-și îndeplinească responsabilitățile și să respecte normele privind răspunderea definite de Directiva privind comerțul electronic (2000/31/CE), de a consolida securitatea juridică și de a spori încrederea utilizatorilor; îndeamnă Comisia să prezinte o propunere legislativă ce privire la această chestiune; |
| --- | --- |

45.

| 46. | solicită aplicarea abordării „urmărește banii”, astfel cum se subliniază în Rezoluția Parlamentului din 9 iunie 2015 referitoare la „Către un nou consens privind asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală: Un plan de acțiune al UE” (22), pe baza cadrului de reglementare din Directiva privind comerțul electronic și Directiva privind respectarea drepturilor de proprietate intelectuală (IPRED); |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază importanța deosebită a oferirii de formare continuă și specifică și de sprijin psihologic moderatorilor de conținut din cadrul entităților private și publice care sunt responsabili pentru evaluarea conținutului controversat sau ilegal online, întrucât aceștia ar trebui considerați ca fiind persoanele de primă intervenție în acest domeniu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită prestatorii de servicii să prevadă tipuri de sesizare clare, precum și o infrastructură administrativă de sprijin bine definită, care să facă posibilă întreprinderea acțiunilor rapide și adecvate în temeiul sesizărilor; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită prestatorii de servicii să depună eforturi în vederea intensificării activităților de sensibilizare cu privire la riscurile inerente ale spațiului online, în special pentru copii, prin elaborarea de instrumente interactive și de materiale informative; |
| --- | --- |

49.

Consolidarea cooperării polițienești și judiciare

| 50. | este preocupat de faptul că un număr considerabil de infracțiuni informatice rămân nesancționate; regretă faptul că adoptarea, de către furnizorii de servicii de internet, a tehnologiilor precum NAT CGN, periclitează grav anchetele, făcând imposibilă, din punct de vedere tehnic, identificarea exactă a utilizatorului unei adrese IP și, prin urmare, atribuirea infracțiunilor online; subliniază că este necesar să se permită autorităților de aplicare a legii să aibă acces legal la informațiile relevante, în circumstanțele limitate în care acest acces este necesar și proporțional din motive de securitate și justiție; subliniază că autoritățile judiciare și de aplicare a legii trebuie să dispună de capacități suficiente pentru a realiza investigații legitime; |
| --- | --- |

50.

| 51. | îndeamnă statele membre să nu impună furnizorilor de servicii de criptare nicio obligație care să aibă ca rezultat slăbirea sau compromiterea securității rețelelor și a serviciilor lor, cum ar fi crearea sau facilitarea de „uși secrete”; subliniază că trebuie oferite soluții fezabile prin intermediul legislației, cât și a evoluției tehnologice continue, în cazul în care găsirea acestora este absolut necesară pentru justiție și securitate; invită statele membre să coopereze, în consultare cu justiția, în scopul alinierii condițiilor privind utilizarea legală a instrumentelor de anchetă online; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază faptul că interceptarea legală poate să fie o măsură foarte eficace pentru combaterea activității de hacking ilegale, cu condiția să fie necesară, proporțională, bazată pe proceduri judiciare corespunzătoare și cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale și a legislației și jurisprudenței UE privind protecția datelor; invită toate statele membre să folosească toate posibilitățile de interceptare legală a indivizilor suspectați, să stabilească norme clare privind procesul de autorizare judiciară prealabilă a activităților de interceptare legale, inclusiv restricții privind utilizarea și durata instrumentelor de hacking legal, să creeze un mecanism de supraveghere și să furnizeze căi de apel eficiente pentru cei vizați de aceste activități de hacking; |
| --- | --- |

52.

| 53. | încurajează statele membre să colaboreze cu comunitatea de securitate din sectorul TIC și să o încurajeze să joace un rol mai activ în „hackingul etic” și raportarea conținuturilor ilegale, cum ar fi materiale care conțin abuzuri sexuale asupra copiilor; |
| --- | --- |

53.

| 54. | încurajează Europol să instituie un sistem anonim de raportare din interiorul rețelelor ascunse, care va permite persoanelor să raporteze autorităților conținuturile ilegale, precum materialele cu scene de abuz sexual asupra copiilor, utilizând aceleași garanții tehnice implementate de numeroase organizații de presă care utilizează sisteme similare pentru a facilita schimbul de date sensibile cu jurnaliștii într-un mod care să permită existența unui grad mai mare de anonimat și de securitate decât cel oferit de e-mailul convențional; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază necesitatea reducerii la minimum a riscurilor la adresa confidențialității utilizatorilor de internet, generate de scurgerile de exploit-uri sau de instrumentele utilizate de autoritățile de aplicare a legii în cadrul anchetelor lor legitime; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază că autoritățile judiciare și de aplicare a legii trebuie să fie dotate cu finanțare și capacități suficiente pentru a putea fi în măsură să reacționeze eficient la criminalitatea informatică; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază că mozaicul de jurisdicții naționale distincte și definite teritorial provoacă dificultăți de stabilire a legii aplicabile în interacțiunile transnaționale și dă naștere insecurității juridice, împiedicând astfel cooperarea transfrontalieră, necesară pentru a trata eficient criminalitatea informatică; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază necesitatea elaborării unor elemente concrete pentru o abordare comună a UE în materie de jurisdicție în spațiul cibernetic, astfel cum a fost exprimată în cadrul reuniunii informale a miniștrilor justiției și afacerilor interne din 26 ianuarie 2016; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază, în acest sens, necesitatea de a elabora standarde procedurale partajate care pot determina factorii teritoriali ce constituie temeiuri pentru legislația aplicabilă în spațiul cibernetic și de a defini măsurile de investigare care pot fi utilizate indiferent de granițele geografice; |
| --- | --- |

59.

| 60. | recunoaște că o astfel de abordare europeană comună, care trebuie să respecte drepturile fundamentale și viața privată, va consolida încrederea în rândul părților interesate, va reduce întârzierile în soluționarea cererilor transfrontaliere, va realiza interoperabilitatea între actorii eterogeni și va oferi posibilitatea de a integra în cadrele operaționale cerințe privind respectarea garanțiilor procedurale; |
| --- | --- |

60.

| 61. | consideră că, pe termen lung, standardele procedurale comune privind jurisdicția de aplicare a legii în spațiul cibernetic ar trebui, de asemenea, să fie elaborate la nivel global; salută, în acest sens, activitatea Grupului privind probele în cloud al Consiliului Europei; |
| --- | --- |

61.

Probele electronice

| 62. | subliniază că o abordare europeană comună a justiției penale în spațiul cibernetic este o chestiune prioritară, deoarece aceasta va îmbunătăți aplicarea legii în spațiul cibernetic și va facilita obținerea probelor electronice în procesele penale, contribuind totodată la soluționarea cazurilor cu o celeritate mult mai mare decât în prezent; |
| --- | --- |

62.

| 63. | subliniază nevoia de a găsi mijloace de protejare și obținere mai rapidă a probelor electronice, precum și importanța unei cooperări strânse între autoritățile de aplicare a legii – inclusiv prin utilizarea în mai mare măsură a echipelor comune de anchetă -, țările terțe și prestatorii de servicii care își desfășoară activitatea pe teritoriul european, în conformitate cu Regulamentul general privind protecția datelor (UE) 2016/679, cu Directiva (UE) 2016/680 (Directiva privind poliția) și cu acordurile de asistență judiciară reciprocă existente; subliniază că trebuie să se înființeze ghișee unice în toate statele membre și să se optimizeze utilizarea ghișeelor existente, ceea ce va facilita accesul la probele electronice, precum și schimbul de informații, va îmbunătăți cooperarea cu furnizorii de servicii și va accelera procedurile de asistență judiciară reciprocă; |
| --- | --- |

63.

| 64. | recunoaște faptul că actualul cadru juridic, care este fragmentat, poate crea dificultăți pentru prestatorii de servicii care doresc să respecte cererile autorităților de aplicare a legii; invită Comisia să propună un cadru juridic european privind probele electronice, inclusiv norme armonizate pentru a stabili dacă un prestator este național sau străin, și să le impună prestatorilor de servicii obligația de a răspunde cererilor provenite din alte state membre care se bazează pe un proces juridic corespunzător și în conformitate cu ordinul european de anchetă, ținând cont totodată de principiul proporționalității, pentru a evita efectele negative asupra exercitării libertății de stabilire și a libertății de a presta servicii, și asigurând garanții adecvate, pentru a asigura certitudinea juridică și a îmbunătăți capacitatea prestatorilor de servicii și a intermediarilor de a răspunde cererilor autorităților de aplicare a legii; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază necesitatea includerii în orice cadru privind probele electronice a unor garanții suficiente pentru drepturile și libertățile tuturor persoanelor vizate; subliniază că acesta ar trebui să includă o cerință care să prevadă direcționarea probelor electronice, în primul rând, către operatorii sau proprietarii de date, pentru a se asigura respectarea drepturilor lor și a drepturilor persoanelor la care se referă aceste date (de exemplu, dreptul acestora de a beneficia de un privilegiu juridic și de a recurge la proceduri judiciare în cazul unui acces disproporționat sau ilegal); subliniază, de asemenea, necesitatea de a se asigura că orice cadru juridic protejează furnizorii și toate celelalte părți de cererile care ar putea crea conflicte de legi sau care ar putea afecta în alt mod suveranitatea altor state; |
| --- | --- |

65.

| 66. | invită statele membre să aplice pe deplin Directiva 2014/41/UE privind ordinul european de anchetă în materie penală (Directiva privind OEA) în scopul asigurării și obținerii eficiente a probelor electronice în UE, precum și să includă dispoziții specifice legate de spațiul cibernetic în codurile naționale penale, pentru a facilita admisibilitatea probelor electronice în instanță și pentru ca judecătorilor să li se furnizeze orientări mai clare cu privire la sancționarea criminalității informatice; |
| --- | --- |

66.

| 67. | salută lucrările în curs ale Comisiei în vederea unei platforme de cooperare cu un canal sigur de comunicare pentru schimburile digitale de ordine europene de anchetă, pentru probe electronice și răspunsuri între autoritățile judiciare din UE; invită Comisia ca, în asociere cu statele membre, cu Eurojust și cu furnizorii de servicii, să examineze și să alinieze formularele, instrumentele și procedurile pentru solicitarea obținerii și stocării probelor electronice în vederea facilitării autentificării, a asigurării unor proceduri rapide și a creșterii transparenței și responsabilității procesului de obținere și stocare a probelor electronice; invită Agenția Uniunii Europene pentru Formare în Materie de Aplicare a Legii (CEPOL) să dezvolte module de formare cu privire la utilizarea eficientă a actualelor cadre folosite pentru obținerea și stocarea de probe electronice; subliniază, în acest context, că simplificarea politicilor furnizorilor de servicii va contribui la reducerea eterogenității abordărilor, în special în ceea ce privește procedurile și condițiile de acordare a accesului la datele solicitate; |
| --- | --- |

67.

Consolidarea capacităților la nivel european

| 68. | subliniază că incidentele recente au arătat în mod clar vulnerabilitatea acută a UE și, în special, a instituțiilor UE, a guvernelor și a parlamentelor naționale, a marilor companii europene, a infrastructurilor și a rețelelor informatice europene, în fața atacurilor sofisticate care folosesc programe informatice și malware complexe; invită Agenția Uniunii Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA) să evalueze permanent gradul de amenințare, iar Comisia să investească în capacități informatice, precum și în apărarea și reziliența infrastructurii critice a instituțiilor UE pentru a reduce vulnerabilitatea UE în fața atacurilor cibernetice grave din partea marilor organizații infracționale, a grupărilor teroriste sau în fața atacurilor finanțate de stat; |
| --- | --- |

68.

| 69. | recunoaște contribuția importantă a Centrului european de combatere a criminalității informatice (EC3) din cadrul Europol și Eurojust, precum și a ENISA, la combaterea criminalității informatice; |
| --- | --- |

69.

| 70. | invită Europol să sprijine autoritățile naționale de aplicare a legii la instituirea unor canale de transmisie sigure și adecvate; |
| --- | --- |

70.

| 71. | regretă faptul că, în prezent, nu există standarde UE pentru formare și certificare; recunoaște că tendințele viitoare în domeniul criminalității informatice necesită un nivel ridicat de expertiză din partea practicienilor; salută faptul că inițiativele existente, cum ar fi Grupul european de formare și educație în combaterea criminalității informatice (ECTEG), Proiectul de formare a formatorilor (TOT) și activitățile de formare în temeiul cadrului privind ciclul de politici ale UE, pregătesc deja terenul pentru abordarea deficitului de expertiză la nivelul UE; |
| --- | --- |

71.

| 72. | invită CEPOL și Rețeaua Europeană de Formare Judiciară să-și lărgească gama de cursuri de formare dedicate temelor legate de criminalitatea informatică, pentru organismele relevante de aplicare a legii și autoritățile judiciare din toată Uniunea; |
| --- | --- |

72.

| 73. | subliniază faptul că numărul infracțiunilor cibernetice semnalate agenției Eurojust a crescut cu 30 %; solicită alocarea unor fonduri suficiente și dotarea Eurojust cu mai multe posturi, dacă este necesar, pentru a permite agenției să facă față volumului de muncă tot mai ridicat în domeniul criminalității informatice, precum și să dezvolte și să consolideze sprijinul pentru procurorii naționali care se ocupă de cazurile de criminalitate informatică transfrontalieră, inclusiv prin recent instituita Rețea judiciară europeană de combatere a criminalității informatice; |
| --- | --- |

73.

| 74. | solicită revizuirea mandatului ENISA și consolidarea agențiilor naționale de securitate cibernetică; solicită consolidarea sarcinilor, personalului și resurselor ENISA; subliniază că noul mandat ar trebui, de asemenea, să includă legături mai strânse cu Europol și cu părțile interesate din industria de profil, pentru a permite agenției să sprijine mai bine autoritățile competente în lupta împotriva criminalității informatice; |
| --- | --- |

74.

| 75. | solicită Agenției pentru Drepturi Fundamentale (FRA) să elaboreze un manual practic și detaliat care să ofere orientări privind controale de supraveghere și verificări pentru statele membre; |
| --- | --- |

75.

Îmbunătățirea cooperării cu țările terțe

| 76. | subliniază importanța unei cooperări strânse cu țările terțe în lupta mondială împotriva criminalității informatice, inclusiv prin schimbul de bune practici, anchete comune, consolidarea capacităților și asistența judiciară reciprocă; |
| --- | --- |

76.

| 77. | solicită statelor membre care încă nu au făcut acest lucru să ratifice și să pună pe deplin în aplicare Convenția Consiliului Europei privind criminalitatea informatică din 23 noiembrie 2001 (Convenția de la Budapesta) și protocoalele adiționale la aceasta și, în cooperare cu Comisia, să o promoveze în forurile internaționale relevante; |
| --- | --- |

77.

| 78. | subliniază preocupările sale serioase în legătură cu activitatea desfășurată de Comitetul Convenției Consiliului Europei privind criminalitatea informatică cu privire la interpretarea articolului 32 din Convenția de la Budapesta privind accesarea transfrontalieră a datelor stocate („probele de cloud”) și se opune oricărei încheieri a unui protocol sau a unor orientări adiționale menite să extindă domeniul de aplicare al acestei dispoziții dincolo de regimul actual stabilit prin prezenta convenție, care reprezintă deja o excepție majoră de la principiul teritorialității, deoarece ar putea conduce la accesarea neîngrădită de la distanță de către autoritățile de aplicare a legii a serverelor și calculatoarelor situate în alte jurisdicții, fără a recurge la acorduri de asistență judiciară reciprocă (MLA) sau la alte instrumente de cooperare judiciară instituite în vederea garantării drepturilor fundamentale ale persoanelor, inclusiv a protecției datelor și a respectării garanțiilor procedurale și, în special, la Convenția nr. 108 a Consiliului Europei; |
| --- | --- |

78.

| 79. | regretă faptul că nu există o legislație internațională cu caracter obligatoriu privind criminalitatea informatică și îndeamnă statele membre și instituțiile europene să depună eforturi pentru încheierea unei convenții în acest domeniu; |
| --- | --- |

79.

| 80. | solicită Comisiei să propună opțiuni de inițiative pentru a îmbunătăți eficiența și a promova utilizarea tratatelor de asistență judiciară reciprocă pentru a contracara asumarea competenței extrateritoriale de către țările terțe; |
| --- | --- |

80.

| 81. | invită statele membre să asigure capacități suficiente pentru prelucrarea cererilor de solicitare de asistență judiciară reciprocă referitoare la investigații în spațiul cibernetic și să elaboreze programe de formare relevante pentru personalul responsabil cu prelucrarea acestor cereri; |
| --- | --- |

81.

| 82. | subliniază că acordurile de cooperare strategică și operațională dintre Europol și țările terțe facilitează atât schimburile de informații, cât și cooperarea practică; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ia act de faptul că cele mai multe cereri ale autorităților de aplicare a legii sunt trimise în SUA și Canada; este preocupat de faptul că procentul divulgărilor marilor prestatori de servicii din SUA, ca răspuns la cererile autorităților europene de justiție penală, este mai mic de 60 % și reamintește că, potrivit capitolului V din Regulamentul general privind protecția datelor, tratatele de asistență judiciară reciprocă și alte acorduri internaționale sunt mecanismul preferat pentru a permite accesul la datele cu caracter personal din străinătate; |
| --- | --- |

83.

| 84. | invită Comisia să prezinte măsuri concrete de protejare a drepturilor fundamentale ale persoanei suspectate sau acuzate atunci când are loc schimbul de informații dintre autoritățile europene de aplicare a legii și țările terțe, în special garanții în ceea ce privește obținerea rapidă, printr-o decizie judecătorească, a probelor relevante, a informațiilor legate de abonați sau a metadatelor detaliate și a datelor privind conținutul (dacă nu sunt criptate) de la autoritățile de aplicare a legii și/sau furnizorii de servicii, în vederea îmbunătățirii asistenței juridice reciproce; |
| --- | --- |

84.

| 85. | invită Comisia ca, în cooperare cu statele membre, organismele europene asociate și, dacă este cazul, cu țările terțe, să ia în considerare noi modalități de garantare și obținere eficientă a probelor electronice găzduite în țările terțe, respectând pe deplin drepturile fundamentale și legislația UE privind protecția datelor, prin accelerarea și simplificarea utilizării procedurilor de asistență judiciară reciprocă și, după caz, a recunoașterii reciproce; |
| --- | --- |

85.

| 86. | subliniază importanța Centrului NATO de Răspuns la Incidente Cibernetice; |
| --- | --- |

86.

| 87. | invită toate statele membre să participe la Forumul Global asupra Expertizei Cibernetice (GFCE) pentru a facilita stabilirea de parteneriate în vederea consolidării capacităților; |
| --- | --- |

87.

| 88. | susține ajutorul de consolidare a capacităților, furnizat țărilor din vecinătatea estică de către UE, având în vedere că numeroase atacuri cibernetice provin din aceste țări; |
| --- | --- |

88.

o

o o

| 89. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

89.

---

(1)  JO C 419, 16.12.2015, p. 33.

(2)  JO C 316, 30.8.2016, p. 109.

(3)  JO L 149, 2.6.2001, p. 1.

(4)  Consiliul Europei, Seria Tratate Europene, nr. 185, 23.11.2001.

(5)  JO L 77, 13.3.2004, p. 1.

(6)  JO L 345, 23.12.2008, p. 75.

(7)  JO L 201, 31.7.2002, p. 37.

(8)  JO L 335, 17.12.2011, p. 1.

(9)  JO L 218, 14.8.2013, p. 8.

(10)  JO L 130, 1.5.2014, p. 1.

(11)  ECLI:EU:C:2014:238.

(12)  JO C 93, 9.3.2016, p. 112.

(13)  JO L 119, 4.5.2016, p. 1.

(14)  JO L 119, 4.5.2016, p. 89.

(15)  JO L 135, 24.5.2016, p. 53

(16)  JO L 194, 19.7.2016, p. 1.

(17)  având în vedere Hotărârea Curții de Justiție din 21 decembrie 2016, Tele2 Sverige AB împotriva Post- och telestyrelsen și Secretary of State for the Home Department împotriva Tom Watson și alții, C-203/15, ECLI:EU:C:2016:970.

(18)  JO L 88, 31.3.2017, p. 6.

(19)  ECLI:EU:C:2015:650.

(20)  JO L 178, 17.7.2000, p. 1.

(21)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0009.

(22)  JO C 407, 4.11.2016, p. 25.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/44

---

P8_TA(2017)0367

Relațiile politice ale UE cu ASEAN

Rezoluţia Parlamentului European din 3 octombrie 2017 referitoare la relațiile politice ale UE cu ASEAN (2017/2026(INI))

(2018/C 346/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere fondarea Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) la 8 august 1967, |
| --- | --- |

—

având în vedere fondarea Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) la 8 august 1967,

| — | având în vedere cadrul juridic principal pentru relațiile UE-ASEAN, respectiv Acordul de cooperare ASEAN-CEE, semnat în martie 1980 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul juridic principal pentru relațiile UE-ASEAN, respectiv Acordul de cooperare ASEAN-CEE, semnat în martie 1980 (1),

| — | având în vedere Carta ASEAN, semnată în noiembrie 2007, care conferă personalitate juridică și instituie un cadru juridic și instituțional pentru ASEAN, incluzând crearea Comitetului Reprezentanților Permanenți (CRP) pentru a sprijini și a coordona activitatea ASEAN, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta ASEAN, semnată în noiembrie 2007, care conferă personalitate juridică și instituie un cadru juridic și instituțional pentru ASEAN, incluzând crearea Comitetului Reprezentanților Permanenți (CRP) pentru a sprijini și a coordona activitatea ASEAN,

| — | având în vedere Forumul regional al ASEAN (ARF) instituit în 1993 pentru a promova dialogul și consultarea privind aspecte politice și de securitate și pentru a contribui la consolidarea încrederii și la diplomația preventivă în regiunea Asia-Pacific, |
| --- | --- |

—

având în vedere Forumul regional al ASEAN (ARF) instituit în 1993 pentru a promova dialogul și consultarea privind aspecte politice și de securitate și pentru a contribui la consolidarea încrederii și la diplomația preventivă în regiunea Asia-Pacific,

| — | având în vedere diferitele cadre ASEAN în favoarea consolidării încrederii la nivel regional: ARF, Reuniunea miniștrilor apărării din ASEAN (ADMM-Plus), Summitul Asiei de Est (EAS), ASEAN plus trei (ASEAN plus China, Japonia și Coreea de Sud) și ASEAN plus șase (ASEAN plus China, Japonia, Coreea de Sud, India, Australia și Noua Zeelandă), |
| --- | --- |

—

având în vedere diferitele cadre ASEAN în favoarea consolidării încrederii la nivel regional: ARF, Reuniunea miniștrilor apărării din ASEAN (ADMM-Plus), Summitul Asiei de Est (EAS), ASEAN plus trei (ASEAN plus China, Japonia și Coreea de Sud) și ASEAN plus șase (ASEAN plus China, Japonia, Coreea de Sud, India, Australia și Noua Zeelandă),

| — | având în vedere acordurile comerciale existente încheiate de ASEAN cu Japonia, China, Coreea de Sud, India, Australia și Noua Zeelandă, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile comerciale existente încheiate de ASEAN cu Japonia, China, Coreea de Sud, India, Australia și Noua Zeelandă,

| — | având în vedere negocierile în desfășurare și/sau încheierea a șapte acorduri de parteneriat și cooperare între Uniunea Europeană și anumite state membre ale ASEAN, respectiv Brunei Darussalam, Indonezia, Malaysia, Filipine, Singapore, Thailanda și Vietnam, |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile în desfășurare și/sau încheierea a șapte acorduri de parteneriat și cooperare între Uniunea Europeană și anumite state membre ale ASEAN, respectiv Brunei Darussalam, Indonezia, Malaysia, Filipine, Singapore, Thailanda și Vietnam,

| — | având în vedere negocierile privind acorduri de liber schimb (ALS) în curs de desfășurare cu Indonezia și Filipine, negocieri privind ALS cu Malaysia și Thailanda, ambele fiind în prezent suspendate, preconizata încheiere a unor ALS cu Singapore și Vietnam în următoarele luni, precum și negocierile pentru un acord de investiții cu Myanmar; |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile privind acorduri de liber schimb (ALS) în curs de desfășurare cu Indonezia și Filipine, negocieri privind ALS cu Malaysia și Thailanda, ambele fiind în prezent suspendate, preconizata încheiere a unor ALS cu Singapore și Vietnam în următoarele luni, precum și negocierile pentru un acord de investiții cu Myanmar;

| — | având în vedere întâlnirea dintre comisarul pentru comerț, Cecilia Malmström, și miniștrii de finanțe ai ASEAN, care a avut loc la Manila la 10 martie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere întâlnirea dintre comisarul pentru comerț, Cecilia Malmström, și miniștrii de finanțe ai ASEAN, care a avut loc la Manila la 10 martie 2017,

| — | având în vedere cea de a 9-a Reuniune a parteneriatului parlamentar Asia-Europa (ASEP9), care a avut loc la Ulan Bator, Mongolia, la 21-22 aprilie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a 9-a Reuniune a parteneriatului parlamentar Asia-Europa (ASEP9), care a avut loc la Ulan Bator, Mongolia, la 21-22 aprilie 2016,

| — | având în vedere Declarația de la Nürnberg privind un parteneriat consolidat între UE și ASEAN din martie 2007 și planul său de acțiune din noiembrie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Nürnberg privind un parteneriat consolidat între UE și ASEAN din martie 2007 și planul său de acțiune din noiembrie 2007,

| — | având în vedere planul de acțiune de la Bandar Seri Begawan de îmbunătățire a parteneriatului consolidat între UE și ASEAN (2013-2017), adoptat în Brunei Darussalam la 27 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune de la Bandar Seri Begawan de îmbunătățire a parteneriatului consolidat între UE și ASEAN (2013-2017), adoptat în Brunei Darussalam la 27 aprilie 2012,

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 18 mai 2015 adresată Parlamentului European și Consiliului, intitulată „UE și ASEAN: un parteneriat cu un obiectiv strategic” (JOIN(2015)0022), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 18 mai 2015 adresată Parlamentului European și Consiliului, intitulată „UE și ASEAN: un parteneriat cu un obiectiv strategic” (JOIN(2015)0022),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe privind relațiile UE-ASEAN din 22 iunie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe privind relațiile UE-ASEAN din 22 iunie 2015,

| — | având în vedere Declarația de la Bangkok din 14 octombrie 2016 privind promovarea unui parteneriat global între UE și ASEAN pentru Obiectivele strategice comune, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Bangkok din 14 octombrie 2016 privind promovarea unui parteneriat global între UE și ASEAN pentru Obiectivele strategice comune,

| — | având în vedere aderarea Uniunii Europene la Tratatul de prietenie și cooperare în Asia de Sud-Est (TAC) la Phnom Penh la 12 iulie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere aderarea Uniunii Europene la Tratatul de prietenie și cooperare în Asia de Sud-Est (TAC) la Phnom Penh la 12 iulie 2012 (2),

| — | având în vedere cel de al 11-lea summit al Reuniunii Asia-Europa (ASEM11), care a avut loc la Ulan Bator, Mongolia, la 15-16 iulie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al 11-lea summit al Reuniunii Asia-Europa (ASEM11), care a avut loc la Ulan Bator, Mongolia, la 15-16 iulie 2016,

| — | având în vedere Fundația Asia-Europa (ASEF), constituită în februarie 1997 pentru a asigura un forum pentru dialogul neguvernamental, |
| --- | --- |

—

având în vedere Fundația Asia-Europa (ASEF), constituită în februarie 1997 pentru a asigura un forum pentru dialogul neguvernamental,

| — | având în vedere Programul ASEAN-UE de sprijin pentru integrarea regională (APRIS), Programul de sprijin pentru integrarea regională ASEAN (ARISE) și Instrumentul de dialog regional UE-ASEAN (READI) de sprijin pentru armonizarea politicilor și a reglementărilor din sectoarele aferente necomerciale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul ASEAN-UE de sprijin pentru integrarea regională (APRIS), Programul de sprijin pentru integrarea regională ASEAN (ARISE) și Instrumentul de dialog regional UE-ASEAN (READI) de sprijin pentru armonizarea politicilor și a reglementărilor din sectoarele aferente necomerciale,

| — | având în vedere planul privind comunitatea economică ASEAN aprobat în 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul privind comunitatea economică ASEAN aprobat în 2007,

| — | având în vedere cel de al 14-lea summit ASEAN organizat în 2009 și stabilirea unei foi de parcurs pentru crearea unei comunități economice ASEAN (AEC) cu o piață unică, a unei comunități ASEAN de politică și securitate (APSC) și a unei comunități ASEAN socioculturală (ASCC), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al 14-lea summit ASEAN organizat în 2009 și stabilirea unei foi de parcurs pentru crearea unei comunități economice ASEAN (AEC) cu o piață unică, a unei comunități ASEAN de politică și securitate (APSC) și a unei comunități ASEAN socioculturală (ASCC),

| — | având în vedere cel de al 28-lea și cel de al 29-lea summit ASEAN, care au avut loc la Vientiane, Laos, în perioada 6-7 septembrie 2016 și cel de al 30-lea summit ASEAN care a avut loc la Manila, Filipine în perioada 26-29 aprilie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al 28-lea și cel de al 29-lea summit ASEAN, care au avut loc la Vientiane, Laos, în perioada 6-7 septembrie 2016 și cel de al 30-lea summit ASEAN care a avut loc la Manila, Filipine în perioada 26-29 aprilie 2017,

| — | având în vedere cea de a 24-a reuniune a Comitetului mixt de cooperare (CMC) între UE și ASEAN, care a avut loc la Jakarta, Indonezia, la 2 martie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a 24-a reuniune a Comitetului mixt de cooperare (CMC) între UE și ASEAN, care a avut loc la Jakarta, Indonezia, la 2 martie 2017,

| — | având în vedere Viziunea Comunității ASEAN pentru 2025, adoptată în cadrul celui de al 27-lea summit ASEAN, desfășurat la Kuala Lumpur, Malaysia, la 18-22 noiembrie 2015, și anunțul privind înființarea, la 31 decembrie 2015, a Comunității Economice ASEAN, cu scopul de a crea o piață internă pentru peste 600 de milioane de persoane, |
| --- | --- |

—

având în vedere Viziunea Comunității ASEAN pentru 2025, adoptată în cadrul celui de al 27-lea summit ASEAN, desfășurat la Kuala Lumpur, Malaysia, la 18-22 noiembrie 2015, și anunțul privind înființarea, la 31 decembrie 2015, a Comunității Economice ASEAN, cu scopul de a crea o piață internă pentru peste 600 de milioane de persoane,

| — | având în vedere cel de al 11-lea summit al Asiei de Est (EAS) organizat la Vientiane, Laos, la 8 septembrie 2016, care a reunit liderii a 18 țări – statele membre ale ASEAN, China, Japonia și Coreea de Sud (ASEAN+3), India, Australia și Noua Zeelandă (ASEAN+6) și Rusia și SUA, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al 11-lea summit al Asiei de Est (EAS) organizat la Vientiane, Laos, la 8 septembrie 2016, care a reunit liderii a 18 țări – statele membre ale ASEAN, China, Japonia și Coreea de Sud (ASEAN+3), India, Australia și Noua Zeelandă (ASEAN+6) și Rusia și SUA,

| — | având în vedere prima Declarație ASEAN a drepturilor omului din 18 noiembrie 2012 și instituirea Comisiei interguvernamentale a ASEAN privind drepturile omului (AICHR) în 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere prima Declarație ASEAN a drepturilor omului din 18 noiembrie 2012 și instituirea Comisiei interguvernamentale a ASEAN privind drepturile omului (AICHR) în 2009,

| — | având în vedere grupul de parlamentari ASEAN pentru drepturile omului (APHR), organism înființat în 2013 cu obiectivul de a promova democrația și drepturile omului în toate statele membre ale ASEAN, |
| --- | --- |

—

având în vedere grupul de parlamentari ASEAN pentru drepturile omului (APHR), organism înființat în 2013 cu obiectivul de a promova democrația și drepturile omului în toate statele membre ale ASEAN,

| — | având în vedere Institutul ASEAN pentru Pace și Reconciliere (AIPR), |
| --- | --- |

—

având în vedere Institutul ASEAN pentru Pace și Reconciliere (AIPR),

| — | având în vedere Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, Convenția cu privire la drepturile copilului și Convenția privind drepturile persoanelor cu handicap, care au fost ratificate de toate statele membre ale ASEAN, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, Convenția cu privire la drepturile copilului și Convenția privind drepturile persoanelor cu handicap, care au fost ratificate de toate statele membre ale ASEAN,

| — | având în vedere Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului: aplicarea cadrului de referință „protecție, respect și remediere” al Organizației Națiunilor Unite, adoptat de Consiliul pentru Drepturile Omului la 16 iunie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului: aplicarea cadrului de referință „protecție, respect și remediere” al Organizației Națiunilor Unite, adoptat de Consiliul pentru Drepturile Omului la 16 iunie 2011,

| — | având în vedere Convenția ASEAN împotriva traficului de persoane, în special de femei și de copii, semnată de toate statele membre ASEAN în noiembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ASEAN împotriva traficului de persoane, în special de femei și de copii, semnată de toate statele membre ASEAN în noiembrie 2015,

| — | având în vedere evaluările periodice universale (UPR) ale Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, la care au participat toate statele membre ale ASEAN, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluările periodice universale (UPR) ale Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, la care au participat toate statele membre ale ASEAN,

| — | având în vedere rezoluțiile sale recente referitoare la ASEAN, în special cea din 15 ianuarie 2014 referitoare la viitorul relațiilor UE-ASEAN (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale recente referitoare la ASEAN, în special cea din 15 ianuarie 2014 referitoare la viitorul relațiilor UE-ASEAN (3),

| — | având în vedere rezoluțiile sale recente referitoare la statele membre ale ASEAN, în special cea din 9 iunie 2016 referitoare la Vietnam (4), cea din 17 decembrie 2015 referitoare la Acordul-cadru global de parteneriat și cooperare UE-Vietnam (rezoluție) (5), cea din 17 decembrie 2015 referitoare la Acordul-cadru global de parteneriat și cooperare UE-Vietnam (procedura de aprobare) (6), cea din 8 iunie 2016 referitoare la Acordul-cadru de parteneriat și cooperare UE-Filipine (procedura de aprobare) (7) și cea din 8 iunie 2016 referitoare la Acordul-cadru de parteneriat și cooperare UE-Filipine (rezoluție) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale recente referitoare la statele membre ale ASEAN, în special cea din 9 iunie 2016 referitoare la Vietnam (4), cea din 17 decembrie 2015 referitoare la Acordul-cadru global de parteneriat și cooperare UE-Vietnam (rezoluție) (5), cea din 17 decembrie 2015 referitoare la Acordul-cadru global de parteneriat și cooperare UE-Vietnam (procedura de aprobare) (6), cea din 8 iunie 2016 referitoare la Acordul-cadru de parteneriat și cooperare UE-Filipine (procedura de aprobare) (7) și cea din 8 iunie 2016 referitoare la Acordul-cadru de parteneriat și cooperare UE-Filipine (rezoluție) (8),

| — | având în vedere rezoluțiile sale recente de urgență privind drepturile omului referitoare la statele membre ale ASEAN, în special cea din 14 septembrie 2017 referitoare la Myanmar/Birmania, în special la situația minorității rohingya (9), cea din 21 mai 2015 referitoare la situația critică a refugiaților Rohingya, inclusiv la gropile comune din Thailanda (10), cea din 15 decembrie 2016 referitoare la etnicii rohingya din Myanmar/Birmania (11), cea din 7 iulie 2016 referitoare la Myanmar, în special la situația populației Rohingya (12), cea din 14 septembrie 2017 referitoare la Cambodgia, în special cazul lui Kem Sokha (13), cea din 9 iunie 2016 referitoare la Cambodgia (14), cea din 26 noiembrie 2015 referitoare la situația din Cambodgia (15), cea din 9 iulie 2015 referitoare la proiectele legislative din Cambodgia privind ONG-urile și sindicatele (16), cea din 6 octombrie 2016 referitoare la Thailanda, în special la situația lui Andy Hall (17), cea din 8 octombrie 2015 referitoare la situația din Thailanda (18), cea din 17 decembrie 2015 referitoare la Malaysia (19), cea din 19 ianuarie 2017 referitoare la Indonezia (20), cea din 15 iunie 2017 referitoare la Indonezia (21), cea din 15 septembrie 2016 (22) și cea din 16 martie 2017 (23) referitoare la Filipine și cea din 14 septembrie 2017 referitoare la Laos, în special cazurile lui Somphone Phimmasone, Lod Thammavong și Soukane Chaithad (24); |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale recente de urgență privind drepturile omului referitoare la statele membre ale ASEAN, în special cea din 14 septembrie 2017 referitoare la Myanmar/Birmania, în special la situația minorității rohingya (9), cea din 21 mai 2015 referitoare la situația critică a refugiaților Rohingya, inclusiv la gropile comune din Thailanda (10), cea din 15 decembrie 2016 referitoare la etnicii rohingya din Myanmar/Birmania (11), cea din 7 iulie 2016 referitoare la Myanmar, în special la situația populației Rohingya (12), cea din 14 septembrie 2017 referitoare la Cambodgia, în special cazul lui Kem Sokha (13), cea din 9 iunie 2016 referitoare la Cambodgia (14), cea din 26 noiembrie 2015 referitoare la situația din Cambodgia (15), cea din 9 iulie 2015 referitoare la proiectele legislative din Cambodgia privind ONG-urile și sindicatele (16), cea din 6 octombrie 2016 referitoare la Thailanda, în special la situația lui Andy Hall (17), cea din 8 octombrie 2015 referitoare la situația din Thailanda (18), cea din 17 decembrie 2015 referitoare la Malaysia (19), cea din 19 ianuarie 2017 referitoare la Indonezia (20), cea din 15 iunie 2017 referitoare la Indonezia (21), cea din 15 septembrie 2016 (22) și cea din 16 martie 2017 (23) referitoare la Filipine și cea din 14 septembrie 2017 referitoare la Laos, în special cazurile lui Somphone Phimmasone, Lod Thammavong și Soukane Chaithad (24);

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0243/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0243/2017),

| A. | întrucât anul acesta sărbătorim cea de-a 50-a aniversare a ASEAN, cea de-a 60-a aniversare a Tratatelor de la Roma și aniversarea a 40 de ani de relații oficiale între UE și ASEAN; |
| --- | --- |

A.

întrucât anul acesta sărbătorim cea de-a 50-a aniversare a ASEAN, cea de-a 60-a aniversare a Tratatelor de la Roma și aniversarea a 40 de ani de relații oficiale între UE și ASEAN;

| B. | întrucât regiunea ASEAN a devenit, la nivel mondial, una dintre cele mai dinamice regiuni și una dintre regiunile cu cea mai rapidă creștere, în special în ceea ce privește economia, tehnologia și cercetarea, are o poziție strategică din punct de vedere geopolitic și geoeconomic, resurse abundente, urmărește un obiectiv de integrare economică sporită și o agendă ambițioasă legată de obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), în special în ceea ce privește educația, și este un susținător fervent al multilateralismului; întrucât eliminarea deficitului de dezvoltare în cadrul ASEAN va fi esențială pentru continuarea integrării și pentru asigurarea securității, stabilității și protecției drepturilor sociale, economice și politice; |
| --- | --- |

B.

întrucât regiunea ASEAN a devenit, la nivel mondial, una dintre cele mai dinamice regiuni și una dintre regiunile cu cea mai rapidă creștere, în special în ceea ce privește economia, tehnologia și cercetarea, are o poziție strategică din punct de vedere geopolitic și geoeconomic, resurse abundente, urmărește un obiectiv de integrare economică sporită și o agendă ambițioasă legată de obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), în special în ceea ce privește educația, și este un susținător fervent al multilateralismului; întrucât eliminarea deficitului de dezvoltare în cadrul ASEAN va fi esențială pentru continuarea integrării și pentru asigurarea securității, stabilității și protecției drepturilor sociale, economice și politice;

| C. | întrucât procesele de integrare ale UE și ASEAN sunt diferite, provenind din contexte diferite și având viziuni și misiuni diferite; întrucât fiecare își urmează propria logică, dar cele două sunt comparabile, întrucât ambele organizații au fost bazate pe norme, încurajând coexistența pașnică, integrarea regională și cooperarea și dezvoltarea internațională, și au avut ca scop consolidarea încrederii în rândul membrilor lor timp de mai multe decenii; ca atare, UE este un tip unic de partener pentru ASEAN; |
| --- | --- |

C.

întrucât procesele de integrare ale UE și ASEAN sunt diferite, provenind din contexte diferite și având viziuni și misiuni diferite; întrucât fiecare își urmează propria logică, dar cele două sunt comparabile, întrucât ambele organizații au fost bazate pe norme, încurajând coexistența pașnică, integrarea regională și cooperarea și dezvoltarea internațională, și au avut ca scop consolidarea încrederii în rândul membrilor lor timp de mai multe decenii; ca atare, UE este un tip unic de partener pentru ASEAN;

| D. | întrucât cele două regiuni au atins un nivel considerabil de interacțiune, iar relațiile UE-ASEAN sunt cuprinzătoare și acoperă o gamă largă de sectoare, printre care comerțul și investițiile, dezvoltarea, economia și afacerile politice; în timp ce ASEAN este cel de-al treilea partener comercial al UE, iar UE al doilea partener comercial al ASEAN, în condițiile unui comerț bilateral cu bunuri în valoare de peste 200 de miliarde EUR pe an, iar UE este primul furnizor de investiții străine directe (ISD) în regiunea ASEAN; întrucât pentru întreprinderile europene ASEAN reprezintă o cale de acces pentru întreaga regiune; întrucât, în perioada 2014-2020, UE și statele sale membre sunt primul furnizor de asistență pentru dezvoltare în regiune, iar UE s-a angajat să aloce peste 3 miliarde EUR pentru a reduce sărăcia și a aborda lacunele în materie de dezvoltare în țările ASEAN cu venituri mici; |
| --- | --- |

D.

întrucât cele două regiuni au atins un nivel considerabil de interacțiune, iar relațiile UE-ASEAN sunt cuprinzătoare și acoperă o gamă largă de sectoare, printre care comerțul și investițiile, dezvoltarea, economia și afacerile politice; în timp ce ASEAN este cel de-al treilea partener comercial al UE, iar UE al doilea partener comercial al ASEAN, în condițiile unui comerț bilateral cu bunuri în valoare de peste 200 de miliarde EUR pe an, iar UE este primul furnizor de investiții străine directe (ISD) în regiunea ASEAN; întrucât pentru întreprinderile europene ASEAN reprezintă o cale de acces pentru întreaga regiune; întrucât, în perioada 2014-2020, UE și statele sale membre sunt primul furnizor de asistență pentru dezvoltare în regiune, iar UE s-a angajat să aloce peste 3 miliarde EUR pentru a reduce sărăcia și a aborda lacunele în materie de dezvoltare în țările ASEAN cu venituri mici;

| E. | întrucât experiența UE a servit în trecut drept sursă de inspirație pentru alte procese de integrare regională; |
| --- | --- |

E.

întrucât experiența UE a servit în trecut drept sursă de inspirație pentru alte procese de integrare regională;

| F. | întrucât UE a sprijinit în mod constant activitatea ASEAN și în special a Secretariatului ASEAN și a numit, în semn de recunoaștere a importanței ASEAN, un șef dedicat al Delegației UE la ASEAN, care a intrat în funcție în 2015, |
| --- | --- |

F.

întrucât UE a sprijinit în mod constant activitatea ASEAN și în special a Secretariatului ASEAN și a numit, în semn de recunoaștere a importanței ASEAN, un șef dedicat al Delegației UE la ASEAN, care a intrat în funcție în 2015,

| G. | întrucât, la ora actuală, procesele de integrare din ambele regiuni se confruntă cu provocări, dar în același timp deschid noi oportunități; întrucât UE se confruntă cu mai multe crize; întrucât ASEAN, în pofida obiectivului de încurajare a centralității ASEAN, s-a confruntat cu un declin al comerțului intra-ASEAN în 2016 și se confruntă cu probleme, inclusiv orientări divergente ale politicii externe și efecte de contagiune care decurg din probleme interne legate de amenințările la adresa democrației și a statului de drept, relațiile interreligioase, minoritățile etnice, inegalitățile sociale și încălcările drepturilor omului, acestea având și implicații transfrontaliere; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la ora actuală, procesele de integrare din ambele regiuni se confruntă cu provocări, dar în același timp deschid noi oportunități; întrucât UE se confruntă cu mai multe crize; întrucât ASEAN, în pofida obiectivului de încurajare a centralității ASEAN, s-a confruntat cu un declin al comerțului intra-ASEAN în 2016 și se confruntă cu probleme, inclusiv orientări divergente ale politicii externe și efecte de contagiune care decurg din probleme interne legate de amenințările la adresa democrației și a statului de drept, relațiile interreligioase, minoritățile etnice, inegalitățile sociale și încălcările drepturilor omului, acestea având și implicații transfrontaliere;

| H. | întrucât UE a stabilit că va plasa drepturile omului în centrul relațiilor sale cu țările terțe; |
| --- | --- |

H.

întrucât UE a stabilit că va plasa drepturile omului în centrul relațiilor sale cu țările terțe;

| I. | întrucât UE a acordat Republicii Filipine statutul SPG+ în decembrie 2014, Republica Filipine fiind prima țară din ASEAN care beneficiază de astfel de preferințe comerciale; întrucât acest lucru permite Republicii Filipine să exporte 66 % din produsele sale către UE fără a suporta nicio constrângere tarifară; |
| --- | --- |

I.

întrucât UE a acordat Republicii Filipine statutul SPG+ în decembrie 2014, Republica Filipine fiind prima țară din ASEAN care beneficiază de astfel de preferințe comerciale; întrucât acest lucru permite Republicii Filipine să exporte 66 % din produsele sale către UE fără a suporta nicio constrângere tarifară;

| J. | întrucât retragerea SUA din Parteneriatul Transpacific (TPP) poate da un nou impuls negocierilor privind un parteneriat economic regional cuprinzător (RCEP); întrucât China dă dovadă de hotărâre, lansând inițiative precum „O centură, un drum”, care constituie o provocare pentru toate țările din vecinătatea sa și dincolo de aceasta; |
| --- | --- |

J.

întrucât retragerea SUA din Parteneriatul Transpacific (TPP) poate da un nou impuls negocierilor privind un parteneriat economic regional cuprinzător (RCEP); întrucât China dă dovadă de hotărâre, lansând inițiative precum „O centură, un drum”, care constituie o provocare pentru toate țările din vecinătatea sa și dincolo de aceasta;

| K. | întrucât tensiunile din Marea Chinei de Sud (MCS) constituie o amenințare și un risc pentru securitatea și stabilitatea regiunii; întrucât cea mai îngrijorătoare tendință este militarizarea MCS; întrucât dialogul ASEAN-China privind un cod de conduită rămâne principalul mecanism al ASEAN pentru schimburile cu China referitoare la MCS; întrucât activitățile Chinei – de la patrulele și exercițiile militare până la activitățile de construcție fără a ține seama de principiile enunțate în Declarația privind conduita părților în Marea Chinei de Sud din 2002 – rămân un motiv de îngrijorare, |
| --- | --- |

K.

întrucât tensiunile din Marea Chinei de Sud (MCS) constituie o amenințare și un risc pentru securitatea și stabilitatea regiunii; întrucât cea mai îngrijorătoare tendință este militarizarea MCS; întrucât dialogul ASEAN-China privind un cod de conduită rămâne principalul mecanism al ASEAN pentru schimburile cu China referitoare la MCS; întrucât activitățile Chinei – de la patrulele și exercițiile militare până la activitățile de construcție fără a ține seama de principiile enunțate în Declarația privind conduita părților în Marea Chinei de Sud din 2002 – rămân un motiv de îngrijorare,

| 1. | felicită statele membre ale ASEAN cu ocazia celei de a 50-a aniversări a ASEAN și susține pe deplin toate eforturile de integrare regională; își exprimă, de asemenea, aprecierea pentru cei 40 de ani de relații UE-ASEAN și își reiterează recomandarea ca relațiile să fie ridicate la rangul de parteneriat strategic bazat pe acțiuni concrete, rezultate clare și o cooperare substanțială mai solidă; subliniază interesul UE în consolidarea cooperării sale cu acest actor principal într-o regiune de importanță strategică; subliniază faptul că parteneriatul strategic va oferi o ocazie pentru UE de a-și consolida contribuția la punerea în aplicare de obiective comune în Indo-Pacific; |
| --- | --- |

1.

| 2. | evidențiază valoarea politică a relațiilor comerciale și de investiții puternice dintre UE și ASEAN și îndeamnă ambii parteneri să își consolideze în continuare relațiile economice și politice; subliniază faptul că există un potențial semnificativ pentru intensificarea relațiilor comerciale UE-ASEAN; evidențiază faptul că UE este cel mai mare investitor străin din ASEAN; evidențiază, de asemenea, posibilitățile de cooperare cu privire la punerea în aplicare a ODD; solicită intensificarea cooperării în vederea eliminării deficitului de dezvoltare care există în cadrul ASEAN; consideră că această cooperare și schimbul de bune practici ar putea fi consolidate în diverse domenii, cum ar fi abordarea provocărilor globale, inclusiv schimbările climatice, crima organizată transnațională și terorismul, gestionarea frontierelor, securitatea maritimă, dezvoltarea sectorului financiar, transparența și politicile macroeconomice; pune accent pe urmărirea unui nivel ridicat al cooperării UE-ASEAN în instituțiile multilaterale precum ONU, dar și în cadrul OMC, cu referire la conservarea, consolidarea și dezvoltarea în continuare a arhitecturii comerțului internațional multilateral și a relațiilor de comerț echitabil; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felicită VP/ÎR și Comisia pentru adoptarea unei comunicări comune, aprobate de statele membre, care stabilește o foaie de parcurs pentru aprofundarea parteneriatului în domeniul politic, economic și de securitate, precum și în materie de conectivitate, mediu, resurse naturale și alte domenii, cum ar fi promovarea și protejarea drepturilor omului; subliniază importanța consolidării dialogului politic între UE și ASEAN; reamintește că sprijinul activ al UE pentru aprofundarea integrării ASEAN contribuie la reziliența sa, precum și la stabilitatea regiunii; subliniază faptul că UE acordă asistență tehnică și asigură consolidarea capacităților în vederea creării unei piețe interne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută numirea unui șef al Delegației UE la ASEAN și deschiderea unei misiuni a UE la ASEAN în 2015, evoluție menită să recunoască importanța relațiilor dintre UE și ASEAN; |
| --- | --- |

4.

| 5. | constată că, având în vedere că, de-a lungul anilor, Regatul Unit a jucat un rol important și valoros în promovarea legăturilor UE-ASEAN, va fi nevoie și oportun ca ASEAN și UE și statele sale membre să consolideze activ relațiile din perspectiva noii realități a Brexitului; invită Regatul Unit să continue să coopereze îndeaproape cu parteneriatul UE-ASEAN; solicită consolidarea angajamentului UE față de forurile existente aflate sub conducerea ASEAN; consideră că UE ar trebui să își consolideze și intensifice eforturile diplomatice cu ASEAN pentru a contribui la o stabilitate și o securitate mai mari în zonele de conflict cu tensiuni reînnoite, în strânsă colaborare cu partenerii din regiune și cu respectarea dreptului internațional; |
| --- | --- |

5.

| 6. | își exprimă regretul cu privire la reacția târzie și limitată a UE la hotărârea UNCLOS (Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării) în legătură cu litigiul privind Marea Chinei de Sud și îndeamnă UE să promoveze respectarea și conformitatea cu dispozițiile UNCLOS; reiterează faptul că UE sprijină soluțiile pașnice negociate aduse diferendelor internaționale; insistă asupra libertății de navigație; invită China să accepte hotărârea tribunalului; încurajează părțile să urmărească o soluționare pașnică a litigiilor bazată pe principiile dreptului internațional în temeiul UNCLOS; sprijină eforturile depuse de statele membre ale ASEAN de a acționa în direcția încheierii rapide a unui cod de conduită eficace (COC) în Marea Chinei de Sud; |
| --- | --- |

6.

| 7. | regretă acțiunile precum recuperarea extensivă a terenului și plasarea de instalații și arsenale militare pe terenuri recuperate, care riscă să militarizeze conflictul; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la creșterea cheltuielilor în domeniul apărării în regiune și în vecinătatea sa și cu privire la tendința accentuată de militarizare a conflictelor, în special în Marea Chinei de Sud și în Marea Chinei de Est; remarcă necesitatea ca UE să continue să sprijine dezvoltarea unor relații pașnice între China și vecinii săi din jurul Mării Chinei de Sud, prin intermediul unor mecanisme multilaterale favorabile incluziunii; sprijină toate acțiunile care fac posibil ca Marea Chinei de Sud să devină o „mare a păcii și cooperării”; solicită statelor membre să respecte cu strictețe Codul de conduită al UE privind exporturile de arme; insistă asupra importanței neproliferării armelor de distrugere în masă, în special având în vedere cele mai recente evoluții din RPDC; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sprijină parteneriatul de securitate dintre UE și ASEAN și schimbul de experiențe și bune practici cu privire la o serie de aspecte în cea mai mare parte neconvenționale legate de securitate, în vederea consolidării capabilităților regionale, în special în ceea ce privește dialogul consolidat și cooperarea privind securitatea maritimă, pirateria, lupta împotriva crimei organizate și sprijinirea cooperării între Europol și Poliția Inter-ASEAN (Aseanapol), combaterea terorismului, securitatea cibernetică, securitatea climatică, măsuri de consolidare a încrederii, diplomația preventivă și medierea, gestionarea crizelor, pregătirea pentru intervenție în caz de dezastre și ajutor și asistența umanitară; sprijină o mai mare contribuție și implicare a UE în cadrul ARF; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută organizarea celui de al 3-lea Dialog la nivel înalt între ASEAN și UE privind cooperarea în domeniul securității maritime în Thailanda, în perioada 15-16 septembrie 2016, care a identificat și a propus domenii viitoare de cooperare concretă între ASEAN și UE în ceea ce privește securitatea maritimă și diplomația preventivă; așteaptă cu interes convocarea celui de al 4-lea Dialog la nivel înalt între ASEAN și UE privind cooperarea în domeniul securității maritime, care va avea loc în 2017, în Filipine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reafirmă sprijinul UE pentru rolul central al ASEAN și pentru rolul important al acesteia în promovarea dialogului și a cooperării pentru pace, securitate, stabilitate și prosperitate, în regiunea Asia-Pacific și în afara acesteia; solicită crearea unor mecanisme de soluționare a litigiilor operaționale și eficiente, așa cum este prevăzut în capitolul 8 din Carta ASEAN și într-un protocol din 2010 la Cartă, inclusiv măsuri și reglementări cu caracter obligatoriu; atrage atenția asupra experiențelor care au fost acumulate în peste 40 de ani pe continentul european cu o abordare a securității care, pe lângă o dimensiune politică și militară, vizează și dimensiunile economice, de mediu și umane; își exprimă convingerea că această experiență poate fi exploatată în cadrul eforturilor ASEAN vizând dezvoltarea pașnică a regiunii din care face parte; subliniază interesul UE pentru continuarea angajamentului său în regiune prin intermediul tuturor proceselor conduse de ASEAN; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază experiența deosebită a UE în ceea ce privește consolidarea instituțională, piața unică, convergența în materie de reglementare, gestionarea conflictelor și a crizelor, securitatea maritimă, medierea, ajutorul umanitar și ajutorul în caz de dezastre, precum și recentele progrese realizate în ceea ce privește integrarea în domeniul apărării și experiența sa de succes în ceea ce privește instituirea de norme la nivel regional și arhitectura regională solidă în domeniul drepturilor omului și al democrației și dorința UE de a împărtăși această experiență atunci când este utilă; evidențiază negocierile privind Acordul cuprinzător privind transportul aerian (CATA) dintre UE și ASEAN și agenda mai largă legată de conectivitate; remarcă faptul că în perioada 2014-2020 UE alocă ASEAN jumătate din asistența sa financiară pentru a sprijini conectivitatea ASEAN; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază necesitatea de a colabora la nivel multilateral cu alte jurisdicții din regiune, cum ar fi observatorii ASEAN Papua Noua Guinee și Timorul de Est, precum și China, Japonia și Taiwan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că din punct de vedere geopolitic există motive întemeiate pentru a susține relansarea negocierilor cu privire la un acord regional de liber schimb UE-ASEAN și salută concluziile recentei reuniuni dintre comisarul UE pentru comerț, Cecilia Malmström și miniștrii economiei din cadrul ASEAN referitoare la un studiu preliminar în acest sens, precum și măsurile adoptate în vederea atingerii obiectivului final privind un acord interregional; încurajează la nivel strategic orice eforturi de a explora opțiunile pentru încheierea acordurilor de liber schimb cu toate țările ASEAN; reamintește că ASEAN reprezintă, ca mărime, cel de-al treilea partener comercial al UE din afara Europei, și că UE este al doilea partener comercial al ASEAN; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită întreprinderilor naționale și străine care își desfășoară activitatea în țările ASEAN să pună în aplicare principiile responsabilității sociale a întreprinderilor (RSI); îndeamnă țările ASEAN să se asigure că drepturile sociale, de mediu și ale lucrătorilor sunt pe deplin respectate; solicită punerea în aplicare deplină și eficace a convențiilor OIM, precum și respectarea standardelor fundamentale de muncă; invită ASEAN și statele sale membre să pună în aplicare în mod eficace Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, pentru a promova o protecție adecvată a muncii și accesul la condiții decente de muncă, precum și pentru a stabili un mediu mai benefic în ceea ce privește dezvoltarea sindicatelor; invită Comisia și SEAE să utilizeze toate instrumentele disponibile pentru a spori gradul de respectare a celor de mai sus; subliniază, în continuare, necesitatea de a asigura eliminarea tuturor formelor de muncă forțată sau obligatorie și de muncă a copiilor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită întreprinderilor europene care investesc în regiunea ASEAN să se ridice la înălțimea responsabilităților lor sociale și să respecte standardele europene privind drepturile consumatorilor, drepturile de muncă și de mediu, precum și să apere drepturile populațiilor indigene; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia și statele membre să faciliteze un dialog social instituționalizat între forumul popular Asia-Europa (AEPF) și structurile societății civile corespunzătoare din UE; |
| --- | --- |

16.

| 17. | observă că ASEAN a declarat că prioritatea sa o reprezintă oamenii și că legitimitatea și relevanța proceselor de integrare regională, atât în UE, cât și în ASEAN, depind de asocierea în cadrul procesului a cât mai multor părți interesate posibil și de comunicarea realizărilor acestuia; consideră contactele interumane, în special pentru tineri, drept un instrument foarte important de schimburi culturale și solicită o extindere considerabilă a facilității Erasmus+ pentru ASEAN; subliniază numeroasele posibilități de formare profesională din țările ASEAN și scoate în evidență perspectivele de cooperare în domeniul sistemului de formare duală utilizat în anumite state membre ale UE; de asemenea, îndeamnă să se realizeze activități de diplomație culturală, în conformitate cu Comunicarea privind o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale din 8 iunie 2016 și cu recentul raport al Parlamentului pe aceeași temă; subliniază funcția importantă a Fundației Asia-Europa și consideră că sprijinul pentru activitatea acesteia ar trebui extins; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază ideea că schimburile structurate și cooperarea la nivelul regiunilor și al localităților (înfrățiri între orașe) oferă un instrument interesant pentru îmbunătățirea experienței reciproce practice și atrage atenția asupra inițiativelor concrete, cum ar fi Convenția primarilor sau Under2 MOU, care ar trebui promovate în mod activ; |
| --- | --- |

18.

| 19. | propune sărbătorirea în acest an a aniversării ASEAN-UE printr-o inițiativă a UE privind un program de schimb pentru tineri lideri UE-ASEAN, care urmează să fie concretizat în cursul președinției ASEAN deținute de Singapore în 2018; în cazul în care acesta va avea succes, sugerează crearea unui forum anual pentru a le permite tinerilor lideri din UE și ASEAN să facă schimb de idei și să stabilească legături pentru a sprijini relațiile UE-ASEAN în viitor; propune, de asemenea, examinarea, împreună cu partenerii din ASEAN, a domeniului practic de aplicare pentru finanțarea reciprocă a institutelor de cercetare sau a programelor universitare, al căror scop ar fi să studieze procesele de integrare și experiența dobândită în urma acestor procese în regiunile partenere respective; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază necesitatea de a promova egalitatea de gen, precum și emanciparea femeilor și de a îmbunătăți viața fetelor și a femeilor; evidențiază faptul că accesul la educație este, prin urmare, esențial și ar putea conduce la o transformare socială și economică; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că UE ar trebui, de asemenea, să intensifice dialogurile politice și cooperarea privind aspecte precum drepturile fundamentale, inclusiv drepturile minorităților etnice și religioase și subiecte de interes comun, inclusiv statul de drept și securitatea, protejarea libertății de exprimare și libera circulație a informațiilor, lupta împotriva criminalității transnaționale, a corupției, a evaziunii fiscale, a spălării de bani, a traficului de persoane și de droguri, combaterea terorismului, neproliferarea, dezarmarea, securitatea maritimă și securitatea cibernetică; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută organizarea primului dialog politic UE-ASEAN privind drepturile omului în octombrie 2015 și așteaptă cu interes alte dialoguri de acest fel; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la erodarea democrației și încălcarea drepturilor omului și ale minorităților și represiunea și discriminarea continuă în anumite țări din regiune, precum și cu privire la nealocarea unui spațiu suficient pentru refugiați și apatrizi sau pentru societatea civilă, îndeosebi pentru activiștii de mediu, pentru drepturile de proprietate asupra terenurilor și pentru drepturile lucrătorilor, pentru apărătorii drepturilor omului și pentru lucrătorii din mass-media; avertizează că neabordarea problemelor legate de marginalizarea minorităților ar periclita sustenabilitatea și succesul pe termen lung al ASEAN; regretă faptul că o atitudine represivă față de consumatorii de droguri a dus la costuri umane ridicate și execuții extrajudiciare; subliniază necesitatea de a capacita societatea civilă din cadrul ASEAN prin asigurarea unei consultări semnificative cu ONG-urile și cu mișcările la nivel local în contextul elaborării politicilor regionale; |
| --- | --- |

22.

| 23. | este preocupat de regresele înregistrate în ceea ce privește abolirea pedepsei cu moartea în regiune și invită toate țările ASEAN să evite restaurarea pedepsei cu moartea și să-și respecte obligațiile internaționale; salută eforturile depuse în combaterea traficului de ființe umane și a muncii forțate și invită toate guvernele să intensifice protecția victimelor, precum și cooperarea transnațională; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită ASEAN să aloce resurse adecvate Comisiei sale interguvernamentale privind drepturile omului (AICHR); își exprimă speranța că se vor include ținte și măsuri specifice și verificabile în planul de lucru pe cinci ani al AICHR și că mandatul său va fi consolidat astfel încât să poată să monitorizeze activ, să ancheteze, să urmărească penal și să prevină încălcările drepturilor omului; încurajează AICHR să analizeze și să poarte discuții cu privire la înființarea unei Curți complementare a drepturilor omului a ASEAN, după un model similar celor existente deja în alte regiuni ale lumii; |
| --- | --- |

24.

| 25. | îndeamnă UE și statele sale membre să caute toate posibilitățile de cooperare cu țările ASEAN în ceea ce privește consolidarea democrației; sprijină activitatea Biroului pentru Instrumentul de dialog regional UE-ASEAN privind drepturile omului, care are scopul de a face cunoscute publicului chestiunile și acțiunile legate de drepturile omului și de a spori gradul de conștientizare cu privire la drepturile omului; îndeamnă toate statele membre ale ASEAN să ratifice în continuare convențiile ONU privind drepturile omului și protocoalele opționale ale acestora, precum și Statutul Curții Penale Internaționale (CPI) și să sprijine inițiativele privind o justiție tranzițională, reconcilierea și lupta împotriva impunității în întreaga regiune; |
| --- | --- |

25.

| 26. | este preocupat de faptul că un milion de apatrizi locuiesc în state membre ale ASEAN; ia act de faptul că populația Rohingya din Myanmar constituie cel mai mare grup de apatrizi din lume, cu peste un milion de persoane, conform mandatului UNHCR privind apatridia, dar comunități importante de apatrizi se găsesc și în Brunei, Vietnam, Filipine, Thailanda, Malaysia și în alte părți; încurajează statele membre ale ASEAN să colaboreze și să facă schimb de exemple și de eforturi pozitive pentru a pune capăt apatridiei în întreaga regiune; |
| --- | --- |

26.

| 27. | recunoaște importanța rolului UE în progresele atinse până în prezent de către statele ASEAN și îndeamnă UE să păstreze mereu deschis dialogul, cu scopul de a susține regiunea în procesul de democratizare, dezvoltare și integrare; |
| --- | --- |

27.

| 28. | este preocupat de faptul că schimbările climatice vor avea un impact major asupra ASEAN; reamintește că regiunea ASEAN rămâne una dintre cele mai vulnerabile regiuni în fața acestui fenomen; îndeamnă statele membre ale ASEAN să accelereze tranziția către economii cu emisii scăzute de carbon și să reducă rapid despăduririle, să reducă în mod eficace incendiile forestiere și să adopte tehnologii mai ecologice pentru transport și clădiri; salută inițiativa UE privind un dialog specific UE-ASEAN pe chestiuni de dezvoltare durabilă; ia act, în acest context, de sprijinul acordat de UE în ceea ce privește sarcina de a distruge munițiile neexplodate din unele țări din regiune; îndeamnă UE-ASEAN să coopereze în privința turismului sustenabil, a securității alimentare, a protecției diversității biologice, în special a recifelor de corali și a pădurilor de mangrove și să abordeze în mod eficace pescuitul excesiv din regiune; subliniază necesitatea de a acorda asistență țărilor ASEAN pentru a spori protecția și utilizarea sustenabilă a biodiversității, precum și reabilitarea sistematică a ecosistemelor forestiere; îndeamnă statele membre ale ASEAN să depună eforturi pentru a-și consolida capacitatea de răspuns rapid în caz de dezastre naturale în temeiul Acordului ASEAN privind gestionarea dezastrelor și intervenția în situații de urgență (AADMER); |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită instituțiile UE și statele membre să acorde prioritate în mod adecvat sporirii contactelor politice, în special la nivel ministerial, și să apeleze ori de câte ori este necesar la statul membru al ASEAN responsabil pentru coordonarea relațiilor de dialog ale ASEAN cu UE și președinția ASEAN; reamintește solicitările referitoare la o adunare parlamentară interregională UE-ASEAN și îndeamnă la consolidarea diplomației publice parlamentare în diferite domenii de politică; insistă, între timp, asupra consolidării cooperării cu Adunarea Interparlamentară a ASEAN (AIPA) prin schimburi regulate și structurate; invită instituțiile și statele membre ale UE să valorifice, de asemenea, posibilitățile pentru realizarea de schimburi intense pe temele de interes regional prezentate în cadrul Forumului anual de dialog Shangri-La; |
| --- | --- |

29.

| 30. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, Adunării Interparlamentare a ASEAN, Secretariatului ASEAN și guvernelor și parlamentelor statelor membre ale ASEAN. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  JO C 85, 8.4.1980, p. 83.

(2)  JO L 154, 15.6.2012, p. 1.

(3)  JO C 482, 23.12.2016, p. 75.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0276.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0468.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0467.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0262.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0263.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0351.

(10)  JO C 353, 27.9.2016, p. 52.

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0506.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0316.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0348.

(14)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0274.

(15)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0413.

(16)  JO C 265, 11.8.2017, p. 144.

(17)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0380.

(18)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0343.

(19)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0465.

(20)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0002.

(21)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0269.

(22)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0349.

(23)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0088.

(24)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0350.

---

Miercuri, 4 octombrie 2017

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/52

---

P8_TA(2017)0376

Obiecțiune la un act de punere în aplicare: criterii științifice pentru determinarea proprietăților care perturbă sistemul endocrin

Rezoluţia Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 prin stabilirea unor criterii științifice pentru determinarea proprietăților care perturbă sistemul endocrin (D048947/06 – 2017/2801(RPS))

(2018/C 346/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 prin stabilirea unor criterii științifice pentru determinarea proprietăților care perturbă sistemul endocrin (D048947/06 (proiectul de regulament), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de regulament al Comisiei de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 prin stabilirea unor criterii științifice pentru determinarea proprietăților care perturbă sistemul endocrin (D048947/06 (proiectul de regulament),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 4 alineatul (1), articolul 78 alineatul (1) litera (a) și punctul 3.6.5 al doilea paragraf și punctul 3.8.2 de la Anexa II, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 4 alineatul (1), articolul 78 alineatul (1) litera (a) și punctul 3.6.5 al doilea paragraf și punctul 3.8.2 de la Anexa II,

| — | având în vedere hotărârea Tribunalului Curții de Justiție a Uniunii Europene din 16 decembrie 2015 (2), în special punctele 71 și 72, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Tribunalului Curții de Justiție a Uniunii Europene din 16 decembrie 2015 (2), în special punctele 71 și 72,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 iunie 2016 referitoare la perturbatorii endocrini: situația actuală în urma hotărârii Tribunalului Uniunii Europene din 16 decembrie 2015 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 iunie 2016 referitoare la perturbatorii endocrini: situația actuală în urma hotărârii Tribunalului Uniunii Europene din 16 decembrie 2015 (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 iunie 2016 privind perturbatorii endocrini și proiectele de acte ale Comisiei de definire a criteriilor științifice pentru stabilirea acestora în contextul legislației UE privind produsele fitosanitare și produsele biocide (COM(2016)0350), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 iunie 2016 privind perturbatorii endocrini și proiectele de acte ale Comisiei de definire a criteriilor științifice pentru stabilirea acestora în contextul legislației UE privind produsele fitosanitare și produsele biocide (COM(2016)0350),

| — | având în vedere raportul de sinteză al Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, prezentat la Bruxelles, la 28 februarie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de sinteză al Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, prezentat la Bruxelles, la 28 februarie 2017,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la protecția sănătății publice împotriva perturbatorilor endocrini (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la protecția sănătății publice împotriva perturbatorilor endocrini (4),

| — | având în vedere articolul 5a alineatul (3) litera (b) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5a alineatul (3) litera (b) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (5),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) și alineatul (4) litera (c) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) și alineatul (4) litera (c) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în conformitate cu punctul 3.8.2. din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, o substanță activă se aprobă numai dacă este considerată drept lipsită de proprietăți de perturbator endocrin, care pot cauza efecte adverse la speciile nețintă, cu excepția cazului în care expunerea acestora la acțiunea respectivei substanțe active este, în condițiile de utilizare realiste propuse, neglijabilă (criteriul de limitare pentru mediu); |
| --- | --- |

A.

întrucât, în conformitate cu punctul 3.8.2. din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, o substanță activă se aprobă numai dacă este considerată drept lipsită de proprietăți de perturbator endocrin, care pot cauza efecte adverse la speciile nețintă, cu excepția cazului în care expunerea acestora la acțiunea respectivei substanțe active este, în condițiile de utilizare realiste propuse, neglijabilă (criteriul de limitare pentru mediu);

| B. | întrucât, în conformitate cu punctul 3.6.5. al doilea paragraf din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Comisia prezintă Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, până la 14 decembrie 2013, o propunere de măsuri privind criteriile științifice specifice pentru determinarea proprietăților de perturbare a sistemului endocrin; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu punctul 3.6.5. al doilea paragraf din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, Comisia prezintă Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, până la 14 decembrie 2013, o propunere de măsuri privind criteriile științifice specifice pentru determinarea proprietăților de perturbare a sistemului endocrin;

| C. | întrucât, la 4 iulie 2017, Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale a emis un aviz favorabil cu privire la proiectul de regulament, trei state membre au votat împotrivă, iar patru state membre s-au abținut; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 4 iulie 2017, Comitetul permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale a emis un aviz favorabil cu privire la proiectul de regulament, trei state membre au votat împotrivă, iar patru state membre s-au abținut;

| D. | întrucât, potrivit ultimului alineat al proiectului de regulament, „dacă modul de acțiune prevăzut pentru protecția plantelor al substanței active în curs de evaluare constă în controlarea organismelor vizate, altele decât animalele vertebrate, prin sistemul lor endocrin, efectele asupra organismelor din cadrul aceluiași phylum taxonomic ca cele vizate nu sunt luate în considerare la identificarea substanței ca având proprietăți care perturbă sistemul endocrin al unor organismele nețintă”; |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit ultimului alineat al proiectului de regulament, „dacă modul de acțiune prevăzut pentru protecția plantelor al substanței active în curs de evaluare constă în controlarea organismelor vizate, altele decât animalele vertebrate, prin sistemul lor endocrin, efectele asupra organismelor din cadrul aceluiași phylum taxonomic ca cele vizate nu sunt luate în considerare la identificarea substanței ca având proprietăți care perturbă sistemul endocrin al unor organismele nețintă”;

| E. | întrucât, în hotărârea sa pronunțată în cauza T-521/14, Tribunalul a afirmat în mod clar că „precizarea criteriilor științifice pentru determinarea proprietăților care afectează sistemul endocrin poate fi efectuată doar în mod obiectiv, pe baza datelor științifice legate de sistemul în cauză, independent de orice alte considerații, în special de natură economică” (6) (punctul 71); |
| --- | --- |

E.

întrucât, în hotărârea sa pronunțată în cauza T-521/14, Tribunalul a afirmat în mod clar că „precizarea criteriilor științifice pentru determinarea proprietăților care afectează sistemul endocrin poate fi efectuată doar în mod obiectiv, pe baza datelor științifice legate de sistemul în cauză, independent de orice alte considerații, în special de natură economică” (6) (punctul 71);

| F. | întrucât, din punct de vedere științific, o substanță care este prevăzută pentru un mod de acțiune endocrin poate fi identificată ca perturbator endocrin pentru organismele nevizate, neputând fi exclusă automat din această categorie; |
| --- | --- |

F.

întrucât, din punct de vedere științific, o substanță care este prevăzută pentru un mod de acțiune endocrin poate fi identificată ca perturbator endocrin pentru organismele nevizate, neputând fi exclusă automat din această categorie;

| G. | întrucât, prin urmare, proiectul de regulament nu poate să fie considerat ca fiind bazat pe date științifice obiective referitoare la sistemul endocrin, conform hotărârii Curții; întrucât, prin aceasta, Comisia își depășește competențele de executare; |
| --- | --- |

G.

întrucât, prin urmare, proiectul de regulament nu poate să fie considerat ca fiind bazat pe date științifice obiective referitoare la sistemul endocrin, conform hotărârii Curții; întrucât, prin aceasta, Comisia își depășește competențele de executare;

| H. | întrucât intenția reală a acestui ultim alineat este precizată în mod clar în raportul de sinteză al Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, prezentat la Bruxelles, la 28 februarie 2017, potrivit căruia „a fost explicat, de asemenea, motivul care explică dispozițiile privind substanțele active cu un mod de acțiune endocrin prevăzut (denumite mai jos regulatori de creștere). [...] Dispoziția privind regulatorii de creștere permite neaplicarea criteriilor de limitare în cazul substanțelor cu un mod de acțiune endocrin prevăzut [...]”; |
| --- | --- |

H.

întrucât intenția reală a acestui ultim alineat este precizată în mod clar în raportul de sinteză al Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, prezentat la Bruxelles, la 28 februarie 2017, potrivit căruia „a fost explicat, de asemenea, motivul care explică dispozițiile privind substanțele active cu un mod de acțiune endocrin prevăzut (denumite mai jos regulatori de creștere). [...] Dispoziția privind regulatorii de creștere permite neaplicarea criteriilor de limitare în cazul substanțelor cu un mod de acțiune endocrin prevăzut [...]”;

| I. | întrucât, prin urmare, acest ultim alineat introduce în mod concret o derogare de la criteriul de limitare prevăzut la punctul 3.8.2. din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

I.

întrucât, prin urmare, acest ultim alineat introduce în mod concret o derogare de la criteriul de limitare prevăzut la punctul 3.8.2. din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009;

| J. | întrucât, din considerentele 6-10 și articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, reiese că, la abordarea chestiunii complexe a stabilirii normelor privind aprobarea substanțelor active, legiuitorul a trebuit să asigure un echilibru delicat între diferitele obiective, care ar fi putut intra în conflict, și anume producția agricolă și piața internă, pe de o parte, și protecția sănătății și a mediului, pe de altă parte; |
| --- | --- |

J.

întrucât, din considerentele 6-10 și articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, reiese că, la abordarea chestiunii complexe a stabilirii normelor privind aprobarea substanțelor active, legiuitorul a trebuit să asigure un echilibru delicat între diferitele obiective, care ar fi putut intra în conflict, și anume producția agricolă și piața internă, pe de o parte, și protecția sănătății și a mediului, pe de altă parte;

| K. | întrucât Tribunalul a declarat următoarele în hotărârea menționată mai sus: „În acest context, este important să se ia act de faptul că, prin adoptarea Regulamentului nr. 528/2012, legiuitorul a cântărit obiectivul de îmbunătățire a pieței interne și de protejare a sănătății umane, a sănătății animale și a mediului, ajungând la anumite concluzii pe care Comisia trebuie să le respecte și nu le poate pune sub semnul întrebării [...]. În contextul exercitării competențelor care îi sunt delegate de către legislator, Comisia nu poate să pună la îndoială acest echilibru, ceea ce, pe de altă parte, instituția a acceptat în esență în timpul audierii” (7) (punctul 72); |
| --- | --- |

K.

întrucât Tribunalul a declarat următoarele în hotărârea menționată mai sus: „În acest context, este important să se ia act de faptul că, prin adoptarea Regulamentului nr. 528/2012, legiuitorul a cântărit obiectivul de îmbunătățire a pieței interne și de protejare a sănătății umane, a sănătății animale și a mediului, ajungând la anumite concluzii pe care Comisia trebuie să le respecte și nu le poate pune sub semnul întrebării [...]. În contextul exercitării competențelor care îi sunt delegate de către legislator, Comisia nu poate să pună la îndoială acest echilibru, ceea ce, pe de altă parte, instituția a acceptat în esență în timpul audierii” (7) (punctul 72);

| L. | întrucât acest fapt a fost subliniat de Parlamentul European în rezoluția sa din 8 iunie 2016, în care precizează că „Tribunalul a hotărât că stabilirea criteriilor științifice se poate face numai în mod obiectiv, pe baza datelor științifice referitoare la sistemul endocrin, independent de orice alte aspecte, în special de natură economică, și că Comisia nu are dreptul să modifice echilibrul normativ stabilit într-un act fundamental aplicând competențele ce i-au fost delegate în temeiul articolului 290 [din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE)]”; |
| --- | --- |

L.

întrucât acest fapt a fost subliniat de Parlamentul European în rezoluția sa din 8 iunie 2016, în care precizează că „Tribunalul a hotărât că stabilirea criteriilor științifice se poate face numai în mod obiectiv, pe baza datelor științifice referitoare la sistemul endocrin, independent de orice alte aspecte, în special de natură economică, și că Comisia nu are dreptul să modifice echilibrul normativ stabilit într-un act fundamental aplicând competențele ce i-au fost delegate în temeiul articolului 290 [din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE)]”;

| M. | întrucât Comisiei i se aplică aceeași limitare a competențelor în contextul unui act de executare în temeiul procedurii de reglementare cu control; |
| --- | --- |

M.

întrucât Comisiei i se aplică aceeași limitare a competențelor în contextul unui act de executare în temeiul procedurii de reglementare cu control;

| N. | întrucât, conform Comunicării Comisiei din 15 iunie 2016, „Problema cu care se confruntă Comisia în acest exercițiu este de a stabili criterii pentru a determina ce este sau ce nu este un perturbator endocrin în ceea ce privește produsele fitosanitare și produsele biocide și nu să decidă modul de reglementare a substanțelor în cauză. Consecințele în materie de reglementare au fost deja stabilite de către organele legislative în legislația privind produsele fitosanitare (2009) și produsele biocide (2012)”; |
| --- | --- |

N.

întrucât, conform Comunicării Comisiei din 15 iunie 2016, „Problema cu care se confruntă Comisia în acest exercițiu este de a stabili criterii pentru a determina ce este sau ce nu este un perturbator endocrin în ceea ce privește produsele fitosanitare și produsele biocide și nu să decidă modul de reglementare a substanțelor în cauză. Consecințele în materie de reglementare au fost deja stabilite de către organele legislative în legislația privind produsele fitosanitare (2009) și produsele biocide (2012)”;

| O. | întrucât criteriul de limitare prevăzut la punctul 3.8.2. din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 constituie un element esențial al regulamentului; |
| --- | --- |

O.

întrucât criteriul de limitare prevăzut la punctul 3.8.2. din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 constituie un element esențial al regulamentului;

| P. | întrucât, în conformitate cu jurisprudența bine stabilită, adoptarea elementelor de reglementare care sunt esențiale privind o anumită chestiune este de competența exclusivă a organelor legislative ale Uniunii și nu poate fi delegată Comisiei; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în conformitate cu jurisprudența bine stabilită, adoptarea elementelor de reglementare care sunt esențiale privind o anumită chestiune este de competența exclusivă a organelor legislative ale Uniunii și nu poate fi delegată Comisiei;

| Q. | întrucât Comisia și-a depășit competențele sale de executare, prin modificarea unui element esențial de reglementare din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, ceea ce contravine recunoașterii limitării competențelor sale în cauza T-521/14 a CEJ, contrazice afirmațiile sale din Comunicarea Comisiei din 15 iunie 2016 și este contrar principiului fundamental al statului de drept al Uniunii; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Comisia și-a depășit competențele sale de executare, prin modificarea unui element esențial de reglementare din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, ceea ce contravine recunoașterii limitării competențelor sale în cauza T-521/14 a CEJ, contrazice afirmațiile sale din Comunicarea Comisiei din 15 iunie 2016 și este contrar principiului fundamental al statului de drept al Uniunii;

| R. | întrucât, chiar și în cazul în care evoluția cunoștințelor științifice și tehnice ar oferi motive valide pentru a introduce o derogare în ceea ce privește condițiile de aprobare a substanțelor cu un mod de acțiune endocrin prevăzut, o astfel de derogare nu ar putea fi introdusă decât printr-o procedură legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 în conformitate cu articolul 294 din TFUE; |
| --- | --- |

R.

întrucât, chiar și în cazul în care evoluția cunoștințelor științifice și tehnice ar oferi motive valide pentru a introduce o derogare în ceea ce privește condițiile de aprobare a substanțelor cu un mod de acțiune endocrin prevăzut, o astfel de derogare nu ar putea fi introdusă decât printr-o procedură legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 în conformitate cu articolul 294 din TFUE;

| 1. | se opune adoptării proiectului de regulament al Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că acest proiect de regulament al Comisiei depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de regulament și să prezinte comitetului un alt proiect fără întârziere; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Comisiei să își modifice proiectul de regulament, eliminând ultimul alineat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

(2)  Hotărârea Tribunalului din 16 decembrie 2015, Suedia/Comisia, T-521/14, ECLI:EU:T:2015:976.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0270.

(4)  JO C 36, 29.1.2016, p. 85.

(5)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

(6)  Având în vedere faptul că cauza T-521/14 este disponibilă doar în limbile franceză și suedeză, versiunea în limba engleză a textului a fost furnizată de către serviciile de traducere ale Parlamentului: „precizarea criteriilor științifice pentru determinarea proprietăților care afectează sistemul endocrin poate fi efectuată doar în mod obiectiv, pe baza datelor științifice legate de sistemul în cauză, independent de orice alte considerații, în special de natură economică”.

(7)  Având în vedere faptul că cauza T-521/14 este disponibilă doar în limbile franceză și suedeză, versiunea în limba engleză a textului a fost furnizată de către serviciile de traducere ale Parlamentului: „În acest context, este important să se ia act de faptul că, prin adoptarea Regulamentului (UE) nr. 528/2012, legiuitorul a cântărit obiectivul de îmbunătățire a pieței interne și de protejare a sănătății umane, a sănătății animale și a mediului, ajungând la anumite concluzii pe care Comisia trebuie să le respecte și nu le poate pune sub semnul întrebării [...]. În contextul exercitării competențelor care îi sunt delegate de către legislator, Comisia nu poate să pună la îndoială acest echilibru, fapt pe care, pe de altă parte, instituția l-a acceptat în esență în timpul audierii”.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/55

---

P8_TA(2017)0377

Soia modificată genetic FG72 × A5547-127

Rezoluţia Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic FG72 × A5547-127 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D051972 – 2017/2879(RSP))

(2018/C 346/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic FG72 × A5547-127 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D051972), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic FG72 × A5547-127 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D051972),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3), articolul 9 alineatul (2), articolul 19 alineatul (3) și articolul 21 alineatul (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3), articolul 9 alineatul (2), articolul 19 alineatul (3) și articolul 21 alineatul (2),

| — | având în vedere votul din data de 17 iulie 2017 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, care nu a emis niciun aviz, |
| --- | --- |

—

având în vedere votul din data de 17 iulie 2017 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, care nu a emis niciun aviz,

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2),

| — | având în vedere avizul emis de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 1 martie 2017 și publicat la 6 aprilie 2017 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul emis de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 1 martie 2017 și publicat la 6 aprilie 2017 (3),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare care ridică obiecțiuni împotriva autorizării organismelor modificate genetic (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare care ridică obiecțiuni împotriva autorizării organismelor modificate genetic (4),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 10 decembrie 2013, Bayer Crop Science LP și M.S. Technologies LLC au prezentat autorității naționale competente din Țările de Jos o cerere pentru introducerea pe piață a produselor alimentare, a ingredientelor alimentare și a furajelor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic FG72 × A5547-127, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; întrucât cererea se referea, de asemenea, la introducerea pe piață a produselor care sunt constituite din soia modificată genetic FG72 × A5547-127 sau care o conțin și care sunt destinate acelorași utilizări ca orice altă soia, în afara consumului uman și animal, cu excepția cultivării; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 10 decembrie 2013, Bayer Crop Science LP și M.S. Technologies LLC au prezentat autorității naționale competente din Țările de Jos o cerere pentru introducerea pe piață a produselor alimentare, a ingredientelor alimentare și a furajelor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic FG72 × A5547-127, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; întrucât cererea se referea, de asemenea, la introducerea pe piață a produselor care sunt constituite din soia modificată genetic FG72 × A5547-127 sau care o conțin și care sunt destinate acelorași utilizări ca orice altă soia, în afara consumului uman și animal, cu excepția cultivării;

| B. | întrucât, la 1 martie 2017, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a emis un aviz favorabil, în conformitate cu articolele 6 și 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, care a fost publicat la 6 aprilie 2017 (5); |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 1 martie 2017, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a emis un aviz favorabil, în conformitate cu articolele 6 și 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, care a fost publicat la 6 aprilie 2017 (5);

| C. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 specifică faptul că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și prevede că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile relevante din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi relevanți în ceea ce privește chestiunea analizată; |
| --- | --- |

C.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 specifică faptul că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și prevede că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile relevante din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi relevanți în ceea ce privește chestiunea analizată;

| D. | întrucât soia FG72 × A5547-127 a fost elaborată pentru a conferi toleranță la erbicidele pe bază de izoxaflutol (5-ciclopropilisoxazol-4-il 2-mesil-4-trifluorometilfenil cetonă), glifosat (N-(fosfonometil) glicină) și glufosinat (l-fosfinotricină) de amoniu; întrucât toleranța la aceste erbicide se realizează prin exprimarea proteinei HPPD W336 (4-hidroxil fenil-piruvat-dioxigenază), 2mEPSPS (5-enolpiruvilsikimat-3-fosfat sintază) și, respectiv, PAT (fosfinotricină acetil-transferază); |
| --- | --- |

D.

întrucât soia FG72 × A5547-127 a fost elaborată pentru a conferi toleranță la erbicidele pe bază de izoxaflutol (5-ciclopropilisoxazol-4-il 2-mesil-4-trifluorometilfenil cetonă), glifosat (N-(fosfonometil) glicină) și glufosinat (l-fosfinotricină) de amoniu; întrucât toleranța la aceste erbicide se realizează prin exprimarea proteinei HPPD W336 (4-hidroxil fenil-piruvat-dioxigenază), 2mEPSPS (5-enolpiruvilsikimat-3-fosfat sintază) și, respectiv, PAT (fosfinotricină acetil-transferază);

| E. | întrucât statele membre au prezentat multe comentarii critice în timpul perioadei de consultare de trei luni (6); întrucât cele mai critice observații includ constatarea potrivit căreia, în lipsa unui test de toxicitate subcronică de 90 de zile, nu se poate trage nicio concluzie cu privire la riscurile legate de utilizarea acestui OMG în hrana umană și animală, informațiile furnizate privind compoziția, evaluarea fenotipică și toxicologia sunt insuficiente, concluziile la care s-a ajuns cu privire la echivalența dintre OMG și soia convențională și privind siguranța alimentelor și a furajelor, pe baza acestor informații, sunt premature și această soia modificată genetic nu a fost testată cu rigoarea științifică necesară pentru a stabili siguranța sa; |
| --- | --- |

E.

întrucât statele membre au prezentat multe comentarii critice în timpul perioadei de consultare de trei luni (6); întrucât cele mai critice observații includ constatarea potrivit căreia, în lipsa unui test de toxicitate subcronică de 90 de zile, nu se poate trage nicio concluzie cu privire la riscurile legate de utilizarea acestui OMG în hrana umană și animală, informațiile furnizate privind compoziția, evaluarea fenotipică și toxicologia sunt insuficiente, concluziile la care s-a ajuns cu privire la echivalența dintre OMG și soia convențională și privind siguranța alimentelor și a furajelor, pe baza acestor informații, sunt premature și această soia modificată genetic nu a fost testată cu rigoarea științifică necesară pentru a stabili siguranța sa;

| F. | întrucât un studiu independent concluzionează că evaluarea riscului de către EFSA nu este acceptabilă în forma sa actuală deoarece nu identifică lacunele de cunoaștere și incertitudinile existente și nu evaluează toxicitatea sau efectele asupra sistemului imunitar și reproductiv (7); |
| --- | --- |

F.

întrucât un studiu independent concluzionează că evaluarea riscului de către EFSA nu este acceptabilă în forma sa actuală deoarece nu identifică lacunele de cunoaștere și incertitudinile existente și nu evaluează toxicitatea sau efectele asupra sistemului imunitar și reproductiv (7);

| G. | întrucât autorizarea actuală a glifosatului expiră, cel târziu, la 31 decembrie 2017; întrucât există în continuare întrebări legate de carcinogenicitatea glifosatului; întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a concluzionat că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) a concluzionat, în martie 2017, că nu se justifică o clasificare; întrucât, în schimb, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC) din cadrul OMS a clasificat, în 2015, glifosatul ca fiind probabil cancerigen pentru oameni; |
| --- | --- |

G.

întrucât autorizarea actuală a glifosatului expiră, cel târziu, la 31 decembrie 2017; întrucât există în continuare întrebări legate de carcinogenicitatea glifosatului; întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a concluzionat că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) a concluzionat, în martie 2017, că nu se justifică o clasificare; întrucât, în schimb, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC) din cadrul OMS a clasificat, în 2015, glifosatul ca fiind probabil cancerigen pentru oameni;

| H. | întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere și se încadrează, prin urmare, la criteriile de excludere din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (8); întrucât autorizarea glufosinatului expiră la 31 iulie 2018 (9); |
| --- | --- |

H.

întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere și se încadrează, prin urmare, la criteriile de excludere din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (8); întrucât autorizarea glufosinatului expiră la 31 iulie 2018 (9);

| I. | întrucât izoxaflutolul este susceptibil de a fi cancerigen pentru om (10), este toxic pentru anumite organisme acvatice și plante nevizate și, împreună cu metaboliții și produșii săi de degradare contaminează ușor apa; întrucât aceste probleme au condus la restricții privind utilizarea sa (11); |
| --- | --- |

I.

întrucât izoxaflutolul este susceptibil de a fi cancerigen pentru om (10), este toxic pentru anumite organisme acvatice și plante nevizate și, împreună cu metaboliții și produșii săi de degradare contaminează ușor apa; întrucât aceste probleme au condus la restricții privind utilizarea sa (11);

| J. | întrucât utilizarea unor erbicide complementare face parte din practicile agricole de cultivare a plantelor rezistente la erbicide și, prin urmare, poate fi de așteptat ca reziduurile de pulverizare să fie întotdeauna prezente în recoltă, acestea fiind componente inevitabile; întrucât s-a demonstrat că culturile modificate genetic tolerante la erbicide duc la o utilizare mai intensă a erbicidelor complementare decât culturile echivalente convenționale (12); |
| --- | --- |

J.

întrucât utilizarea unor erbicide complementare face parte din practicile agricole de cultivare a plantelor rezistente la erbicide și, prin urmare, poate fi de așteptat ca reziduurile de pulverizare să fie întotdeauna prezente în recoltă, acestea fiind componente inevitabile; întrucât s-a demonstrat că culturile modificate genetic tolerante la erbicide duc la o utilizare mai intensă a erbicidelor complementare decât culturile echivalente convenționale (12);

| K. | întrucât reziduurile de pulverizare cu erbicide complementare nu au fost evaluate de EFSA; întrucât, prin urmare, nu se poate concluziona că boabele de soia modificate genetic care sunt stropite cu izoxaflutol, glifosat și glufosinat pot fi utilizate în condiții de siguranță în alimente și furaje; |
| --- | --- |

K.

întrucât reziduurile de pulverizare cu erbicide complementare nu au fost evaluate de EFSA; întrucât, prin urmare, nu se poate concluziona că boabele de soia modificate genetic care sunt stropite cu izoxaflutol, glifosat și glufosinat pot fi utilizate în condiții de siguranță în alimente și furaje;

| L. | întrucât dezvoltarea culturilor modificate genetic care sunt tolerante la diverse erbicide selective se datorează în principal evoluției rapide a rezistenței buruienilor la glifosat în țările care s-au bazat în mare măsură pe culturi modificate genetic; întrucât, în publicațiile științifice, au fost prezentate peste 20 de soiuri diferite de buruieni rezistente la glifosat (13); întrucât s-au observat buruieni rezistente la glifosat începând din 2009; |
| --- | --- |

L.

întrucât dezvoltarea culturilor modificate genetic care sunt tolerante la diverse erbicide selective se datorează în principal evoluției rapide a rezistenței buruienilor la glifosat în țările care s-au bazat în mare măsură pe culturi modificate genetic; întrucât, în publicațiile științifice, au fost prezentate peste 20 de soiuri diferite de buruieni rezistente la glifosat (13); întrucât s-au observat buruieni rezistente la glifosat începând din 2009;

| M. | întrucât, în urma votului său din 17 iulie 2017, Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a emis niciun aviz; întrucât 15 state membre au votat împotrivă, în timp ce doar 10 state membre, care reprezintă 38,43 % din populația Uniunii, au votat pentru, iar trei state membre s-au abținut; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în urma votului său din 17 iulie 2017, Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a emis niciun aviz; întrucât 15 state membre au votat împotrivă, în timp ce doar 10 state membre, care reprezintă 38,43 % din populația Uniunii, au votat pentru, iar trei state membre s-au abținut;

| N. | întrucât, în urma votului său din 14 septembrie 2017, comitetul de apel nu a emis niciun aviz; întrucât 15 state membre au votat împotrivă, în timp ce doar 11 state membre, care reprezintă 38,69 % din populația Uniunii, au votat pentru, iar două state membre s-au abținut; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în urma votului său din 14 septembrie 2017, comitetul de apel nu a emis niciun aviz; întrucât 15 state membre au votat împotrivă, în timp ce doar 11 state membre, care reprezintă 38,69 % din populația Uniunii, au votat pentru, iar două state membre s-au abținut;

| O. | întrucât, în mai multe rânduri, Comisia a deplâns faptul că, de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, aceasta a adoptat decizii de autorizare fără sprijinul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și că returnarea dosarului către Comisie în vederea adoptării unei decizii finale, care constituie de fapt o excepție în cadrul întregii procedurii, a devenit o regulă în procesul decizional cu privire la produsele alimentare și furajele modificate genetic; întrucât și Președintele Comisiei, dl Juncker, și-a exprimat regretul față de această practică, pe care a catalogat-o drept nedemocratică (14); |
| --- | --- |

O.

întrucât, în mai multe rânduri, Comisia a deplâns faptul că, de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, aceasta a adoptat decizii de autorizare fără sprijinul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și că returnarea dosarului către Comisie în vederea adoptării unei decizii finale, care constituie de fapt o excepție în cadrul întregii procedurii, a devenit o regulă în procesul decizional cu privire la produsele alimentare și furajele modificate genetic; întrucât și Președintele Comisiei, dl Juncker, și-a exprimat regretul față de această practică, pe care a catalogat-o drept nedemocratică (14);

| P. | întrucât Parlamentul a respins la 28 octombrie 2015, în primă lectură, propunerea legislativă din 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 (15) și a invitat Comisia să o retragă și să propună una nouă; |
| --- | --- |

P.

întrucât Parlamentul a respins la 28 octombrie 2015, în primă lectură, propunerea legislativă din 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 (15) și a invitat Comisia să o retragă și să propună una nouă;

| Q. | întrucât la considerentul 14 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 se prevede că, în măsura posibilului, Comisia trebuie să acționeze în așa fel încât să evite orice poziție predominantă care ar putea apărea în cadrul comitetului de apel împotriva oportunității unui act de punere în aplicare, în special cu privire la problemele sensibile precum sănătatea consumatorilor, siguranța alimentară și mediul, |
| --- | --- |

Q.

întrucât la considerentul 14 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 se prevede că, în măsura posibilului, Comisia trebuie să acționeze în așa fel încât să evite orice poziție predominantă care ar putea apărea în cadrul comitetului de apel împotriva oportunității unui act de punere în aplicare, în special cu privire la problemele sensibile precum sănătatea consumatorilor, siguranța alimentară și mediul,

| 1. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este în conformitate cu dreptul Uniunii, prin faptul că nu este compatibil cu obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (16), constă în asigurarea unei baze prin care să se garanteze un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și bunăstării animale, a intereselor de mediu și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând în același timp funcționarea eficientă a pieței interne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Comisiei să suspende orice decizie de punere în aplicare privind cererile de autorizare a organismelor modificate genetic până în momentul în care procedura de autorizare va fi revizuită pentru a corecta deficiențele procedurii curente, care s-a dovedit a fi inadecvată; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită Comisiei să nu autorizeze plantele modificate genetic care sunt tolerante la erbicide (HT GMP) fără o evaluare completă a reziduurilor de pulverizare cu erbicide complementare și a formulelor lor comerciale utilizate în țările în care sunt cultivate; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită Comisiei să nu autorizeze plantele modificat genetic rezistente la o combinație de erbicide, cum este cazul boabelor de soia FG72 × A5547-127, fără o evaluare completă a efectelor cumulative specifice ale reziduurilor de pulverizare cu o combinație de erbicide complementare și a formulelor lor comerciale utilizate în țările în care sunt cultivate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia să solicite efectuarea unor teste mult mai detaliate referitoare la riscurile de sănătate provocate de evenimentele de transformare cu acumulare de gene, cum ar fi soia FG72 × A5547-127; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită Comisiei să dezvolte strategii în materie de evaluare a riscurilor pentru sănătate și de toxicologie, precum și de control după introducerea pe piață, care să vizeze întregul lanț alimentar și furajer; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia să integreze pe deplin evaluarea riscurilor utilizării de erbicide complementare și a reziduurilor acestora în evaluarea riscurilor pentru plantele modificat genetic tolerante la erbicide, indiferent dacă planta modificată genetic este destinată să fie cultivată în Uniune sau să fie importată ca produs alimentar sau furaj; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

(2)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4744

(4)

| — | Rezoluția din 16 ianuarie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind introducerea pe piață în vederea cultivării, în conformitate cu Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a unui produs din porumb (Zea mays L. linia 1507) modificat genetic pentru rezistență la anumite lepidoptere dăunătoare (JO C 482, 23.12.2016, p. 110). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 16 ianuarie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind introducerea pe piață în vederea cultivării, în conformitate cu Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a unui produs din porumb (Zea mays L. linia 1507) modificat genetic pentru rezistență la anumite lepidoptere dăunătoare (JO C 482, 23.12.2016, p. 110).

| — | Rezoluția din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (Texte adoptate, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (Texte adoptate, P8_TA(2015)0456).

| — | Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87705 × MON 89788 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87705 × MON 89788 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0040).

| — | Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0039).

| — | Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic FG72 (MST-FGØ72-2), (Texte adoptate, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic FG72 (MST-FGØ72-2), (Texte adoptate, P8_TA(2016)0038).

| — | Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 și din soiuri de porumb modificat genetic care combină două sau trei dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604 și GA21 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 și din soiuri de porumb modificat genetic care combină două sau trei dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604 și GA21 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0271).

| — | Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a unei garoafe de grădină modificate genetic (Dianthus caryophyllus L., linia SHD-27531-4) (Texte adoptate, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a unei garoafe de grădină modificate genetic (Dianthus caryophyllus L., linia SHD-27531-4) (Texte adoptate, P8_TA(2016)0272).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic MON 810 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic MON 810 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0388).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor din porumb modificat genetic MON 810 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor din porumb modificat genetic MON 810 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0389).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic Bt11 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic Bt11 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0386).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic 1507 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic 1507 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0387).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0390).

| — | Rezoluția din 5 aprilie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele Bt11, 59122, MIR604, 1507 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 5 aprilie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele Bt11, 59122, MIR604, 1507 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0123).

| — | Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic DAS-40278-9 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic DAS-40278-9 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0215).

| — | Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB119 (BCS-GHØØ5-8), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB119 (BCS-GHØØ5-8), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2017)0214).

| — | Rezoluția din 13 septembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-68416-4 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 13 septembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-68416-4 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0341).

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4744

(6)  Anexa G – Observațiile statelor membre și răspunsurile Grupului GMO http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01032

(7)  http://www.testbiotech.org/en/node/1975

(8)  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

(9)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/404 al Comisiei din 11 martie 2015 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active beflubutamid, captan, dimetoat, dimetomorf, etoprofos, fipronil, folpet, formetanat, fosmet, glufosinat, metiocarb, metribuzin, pirimifos-metil și propamocarb (JO L 67, 12.3.2015, p. 6).

(10)  https://a816-healthpsi.nyc.gov/ll37/pdf/carcclassJuly2004_1.pdf

(11)  Anexa G – Observațiile statelor membre și răspunsurile Grupului GMO, p. 27. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01032

(12)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(13)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(14)  De exemplu, în Declarația de deschidere a sesiunii plenare a Parlamentului European, inclusă în orientările politice ale următoarei Comisii (Strasbourg, 15 iulie 2014) sau în discursul privind starea Uniunii în 2016 (Strasbourg, 14 septembrie 2016).

(15)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0379.

(16)  JO L 31, 1.2.2002, p. 1.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/60

---

P8_TA(2017)0378

Soia modificată genetic DAS-44406-6

Rezoluţia Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-44406-6 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D051971 – 2017/2878(RSP))

(2018/C 346/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-44406-6 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D051971), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-44406-6 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D051971),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3), articolul 9 alineatul (2), articolul 19 alineatul (3) și articolul 21 alineatul (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3), articolul 9 alineatul (2), articolul 19 alineatul (3) și articolul 21 alineatul (2),

| — | având în vedere votul din data de 17 iulie 2017 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, care nu a emis un aviz, |
| --- | --- |

—

având în vedere votul din data de 17 iulie 2017 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, care nu a emis un aviz,

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2),

| — | având în vedere avizul emis de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 17 februarie 2017 și publicat la 21 martie 2017 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul emis de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 17 februarie 2017 și publicat la 21 martie 2017 (3),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare care ridică obiecții împotriva autorizării organismelor modificate genetic (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare care ridică obiecții împotriva autorizării organismelor modificate genetic (4),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 16 februarie 2012, Dow Agrosciences LLC și MS Technologies LLC au prezentat autorității naționale competente din Țările de Jos o cerere pentru introducerea pe piață a produselor alimentare, a ingredientelor alimentare și a furajelor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-44406-6, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; întrucât cererea se referea, de asemenea, la introducerea pe piață a produselor care sunt constituite din soia modificată genetic DAS-44406-6 sau care o conțin și care sunt destinate acelorași utilizări ca orice altă soia, în afara consumului în alimente sau furaje, cu excepția cultivării; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 16 februarie 2012, Dow Agrosciences LLC și MS Technologies LLC au prezentat autorității naționale competente din Țările de Jos o cerere pentru introducerea pe piață a produselor alimentare, a ingredientelor alimentare și a furajelor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-44406-6, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; întrucât cererea se referea, de asemenea, la introducerea pe piață a produselor care sunt constituite din soia modificată genetic DAS-44406-6 sau care o conțin și care sunt destinate acelorași utilizări ca orice altă soia, în afara consumului în alimente sau furaje, cu excepția cultivării;

| B. | întrucât, la 17 februarie 2017, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a emis un aviz favorabil, în conformitate cu articolele 6 și 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, aviz publicat la 21 martie 2017 (5); |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 17 februarie 2017, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a emis un aviz favorabil, în conformitate cu articolele 6 și 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, aviz publicat la 21 martie 2017 (5);

| C. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 specifică faptul că produsele alimentare sau hrana pentru animale modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și prevede că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile relevante din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi relevanți pentru subiectul în cauză; |
| --- | --- |

C.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 specifică faptul că produsele alimentare sau hrana pentru animale modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și prevede că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile relevante din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi relevanți pentru subiectul în cauză;

| D. | întrucât statele membre au prezentat multe observații critice în timpul perioadei de consultare de trei luni (6); întrucât observațiile cu cea mai importantă componentă critică au inclus observația că „cererea actuală și datele evaluării riscului prezentate nu oferă informații suficiente pentru a exclude fără echivoc existența unor efecte adverse asupra sănătății animale și umane” (7), că „informațiile cu privire la evaluarea fenotipică, compoziția și toxicologia sunt insuficiente” (8), iar autoritatea competentă „consideră că este necesar să se realizeze o analiză suplimentară pentru a evalua concentrațiile de glifosat, 2,4-D, glufosinat și produse de degradare ale acestora în semințe și nutreț destinat unor scopuri alimentare și furajere pentru a exclude orice efect advers potențial asupra sănătății umane și animale” (9); |
| --- | --- |

D.

întrucât statele membre au prezentat multe observații critice în timpul perioadei de consultare de trei luni (6); întrucât observațiile cu cea mai importantă componentă critică au inclus observația că „cererea actuală și datele evaluării riscului prezentate nu oferă informații suficiente pentru a exclude fără echivoc existența unor efecte adverse asupra sănătății animale și umane” (7), că „informațiile cu privire la evaluarea fenotipică, compoziția și toxicologia sunt insuficiente” (8), iar autoritatea competentă „consideră că este necesar să se realizeze o analiză suplimentară pentru a evalua concentrațiile de glifosat, 2,4-D, glufosinat și produse de degradare ale acestora în semințe și nutreț destinat unor scopuri alimentare și furajere pentru a exclude orice efect advers potențial asupra sănătății umane și animale” (9);

| E. | întrucât un studiu independent concluzionează că evaluarea riscului de către EFSA nu este acceptabilă în forma sa actuală deoarece nu identifică lacunele de cunoaștere și incertitudinile existente și nu evaluează toxicitatea sau efectele asupra sistemului imunitar și reproductiv; întrucât același studiu constată că „planul de monitorizare ar trebui să fie respins, deoarece nu va pune la dispoziție date esențiale” (10); |
| --- | --- |

E.

întrucât un studiu independent concluzionează că evaluarea riscului de către EFSA nu este acceptabilă în forma sa actuală deoarece nu identifică lacunele de cunoaștere și incertitudinile existente și nu evaluează toxicitatea sau efectele asupra sistemului imunitar și reproductiv; întrucât același studiu constată că „planul de monitorizare ar trebui să fie respins, deoarece nu va pune la dispoziție date esențiale” (10);

| F. | întrucât soia DAS-44406-6 exprimă enzima 5-enolpiruvil-sikimat-3-fosfat sintază (2mEPSPS), care conferă toleranță la erbicidele pe bază de glifosat, ariloxialcanoat dioxigenază (AAD-12), conferă toleranță la acidul 2,4-diclorofenoxiacetic (2,4-D) și alte erbicide similare pe bază de radicali fenoxi, precum și enzima fosfinotricin acetil transferază (PAT), care conferă toleranță la erbicidele pe bază de glufosinat de amoniu; |
| --- | --- |

F.

întrucât soia DAS-44406-6 exprimă enzima 5-enolpiruvil-sikimat-3-fosfat sintază (2mEPSPS), care conferă toleranță la erbicidele pe bază de glifosat, ariloxialcanoat dioxigenază (AAD-12), conferă toleranță la acidul 2,4-diclorofenoxiacetic (2,4-D) și alte erbicide similare pe bază de radicali fenoxi, precum și enzima fosfinotricin acetil transferază (PAT), care conferă toleranță la erbicidele pe bază de glufosinat de amoniu;

| G. | întrucât autorizarea actuală a glifosatului expiră, cel târziu, la 31 decembrie 2017; întrucât există în continuare dubii legate de carcinogenicitatea glifosatului; întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a concluzionat că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) a concluzionat, în martie 2017, că nu se justifică o clasificare; întrucât, în schimb, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC) din cadrul OMS a clasificat, în 2015, glifosatul ca fiind probabil cancerigen pentru oameni; |
| --- | --- |

G.

întrucât autorizarea actuală a glifosatului expiră, cel târziu, la 31 decembrie 2017; întrucât există în continuare dubii legate de carcinogenicitatea glifosatului; întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a concluzionat că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) a concluzionat, în martie 2017, că nu se justifică o clasificare; întrucât, în schimb, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC) din cadrul OMS a clasificat, în 2015, glifosatul ca fiind probabil cancerigen pentru oameni;

| H. | întrucât cercetări independente ridică semne de întrebare cu privire la riscurile prezentate de substanța activă 2,4-D în ceea ce privește dezvoltarea embrionilor, malformațiile congenitale și tulburările sistemului endocrin (11); întrucât, deși aprobarea substanței active 2,4-D a fost reînnoită în 2015, se așteaptă încă informații din partea solicitantului în ceea ce privește potențialele proprietăți endocrine (12); |
| --- | --- |

H.

întrucât cercetări independente ridică semne de întrebare cu privire la riscurile prezentate de substanța activă 2,4-D în ceea ce privește dezvoltarea embrionilor, malformațiile congenitale și tulburările sistemului endocrin (11); întrucât, deși aprobarea substanței active 2,4-D a fost reînnoită în 2015, se așteaptă încă informații din partea solicitantului în ceea ce privește potențialele proprietăți endocrine (12);

| I. | întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere și se încadrează, prin urmare, la criteriile de excludere din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (13); întrucât autorizarea glufosinatului expiră la 31 iulie 2018 (14); |
| --- | --- |

I.

întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere și se încadrează, prin urmare, la criteriile de excludere din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (13); întrucât autorizarea glufosinatului expiră la 31 iulie 2018 (14);

| J. | întrucât o serie de experți și-au exprimat îngrijorarea în legătură cu 2,4-diclorofenol, produs din degradarea 2,4-D, care poate fi prezent pe boabele de soia DAS-44406-6 importate; întrucât 2,4-diclorofenol este un perturbator endocrin cunoscut în privința toxicității pentru reproducere; |
| --- | --- |

J.

întrucât o serie de experți și-au exprimat îngrijorarea în legătură cu 2,4-diclorofenol, produs din degradarea 2,4-D, care poate fi prezent pe boabele de soia DAS-44406-6 importate; întrucât 2,4-diclorofenol este un perturbator endocrin cunoscut în privința toxicității pentru reproducere;

| K. | întrucât toxicitatea 2,4-diclorofenolului, un metabolit direct al substanței 2,4-D, poate fi mai ridicată decât cea a erbicidului însuși; întrucât 2,4-diclorofenolul este clasificat de IARC drept substanță cancerigenă de tip 2B și este inclusă pe lista substanțelor chimice creată în vederea unei reexaminări în cadrul strategiei UE pentru perturbatorii endocrini (15); |
| --- | --- |

K.

întrucât toxicitatea 2,4-diclorofenolului, un metabolit direct al substanței 2,4-D, poate fi mai ridicată decât cea a erbicidului însuși; întrucât 2,4-diclorofenolul este clasificat de IARC drept substanță cancerigenă de tip 2B și este inclusă pe lista substanțelor chimice creată în vederea unei reexaminări în cadrul strategiei UE pentru perturbatorii endocrini (15);

| L. | întrucât, având în vedere faptul că este foarte ușor solubil în grăsimi și uleiuri, este de așteptat ca 2,4-diclorofenolul să se acumuleze în uleiul de soia în timpul prelucrării boabelor de soia; întrucât principalul produs pe bază de soia pentru uzul uman este uleiul de soia, care este încorporat, printre multe alte produse, în unele formule pentru sugari (16); |
| --- | --- |

L.

întrucât, având în vedere faptul că este foarte ușor solubil în grăsimi și uleiuri, este de așteptat ca 2,4-diclorofenolul să se acumuleze în uleiul de soia în timpul prelucrării boabelor de soia; întrucât principalul produs pe bază de soia pentru uzul uman este uleiul de soia, care este încorporat, printre multe alte produse, în unele formule pentru sugari (16);

| M. | întrucât cantitatea de 2,4-diclorofenol prezentă într-un produs poate fi mai mare decât cantitatea de reziduuri 2,4-D; întrucât la nivelul Uniunii nu există o limită maximă de reziduuri (LMR) pentru 2,4-diclorofenol; |
| --- | --- |

M.

întrucât cantitatea de 2,4-diclorofenol prezentă într-un produs poate fi mai mare decât cantitatea de reziduuri 2,4-D; întrucât la nivelul Uniunii nu există o limită maximă de reziduuri (LMR) pentru 2,4-diclorofenol;

| N. | întrucât reziduurile rămase în urma pulverizării cu erbicide complementare nu au fost evaluate; întrucât, prin urmare, nu se poate concluziona că boabele de soia modificate genetic care sunt stropite cu 2,4-D, glifosat și glufosinat pot fi utilizate în condiții de siguranță în alimente și furaje; |
| --- | --- |

N.

întrucât reziduurile rămase în urma pulverizării cu erbicide complementare nu au fost evaluate; întrucât, prin urmare, nu se poate concluziona că boabele de soia modificate genetic care sunt stropite cu 2,4-D, glifosat și glufosinat pot fi utilizate în condiții de siguranță în alimente și furaje;

| O. | întrucât dezvoltarea de culturi modificate genetic care sunt tolerante la diverse erbicide selective se datorează în principal evoluției rapide a rezistenței buruienilor la glifosat în țările care s-au bazat în mare măsură pe culturi modificate genetic; întrucât, în publicațiile științifice, au fost prezentate peste douăzeci de soiuri diferite de buruieni rezistente la glifosat (17); întrucât s-au observat buruieni rezistente la glifosat începând din 2009; |
| --- | --- |

O.

întrucât dezvoltarea de culturi modificate genetic care sunt tolerante la diverse erbicide selective se datorează în principal evoluției rapide a rezistenței buruienilor la glifosat în țările care s-au bazat în mare măsură pe culturi modificate genetic; întrucât, în publicațiile științifice, au fost prezentate peste douăzeci de soiuri diferite de buruieni rezistente la glifosat (17); întrucât s-au observat buruieni rezistente la glifosat începând din 2009;

| P. | întrucât autorizarea importului în Uniune de soia DAS-44406-6 va conduce fără îndoială la o creștere a cultivării sale în țări terțe și la o creștere corespunzătoare a utilizării erbicidelor pe bază de glifosat, de 2,4-D și de glufosinat; întrucât soia DAS-44406-6 este cultivată în prezent în Argentina, Brazilia, Statele Unite ale Americii și Canada; |
| --- | --- |

P.

întrucât autorizarea importului în Uniune de soia DAS-44406-6 va conduce fără îndoială la o creștere a cultivării sale în țări terțe și la o creștere corespunzătoare a utilizării erbicidelor pe bază de glifosat, de 2,4-D și de glufosinat; întrucât soia DAS-44406-6 este cultivată în prezent în Argentina, Brazilia, Statele Unite ale Americii și Canada;

| Q. | întrucât Uniunea Europeană a aderat la obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), care includ un angajament de a reduce în mod substanțial numărul de decese și boli cauzate de produsele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, apei și a solului până în 2030 (ODD 3, obiectivul 3.9) (18); întrucât s-a demonstrat că culturile modificate genetic tolerante la erbicide duc la o utilizare mai intensă a acestor erbicide decât în cazul culturilor echivalente convenționale (19); |
| --- | --- |

Q.

întrucât Uniunea Europeană a aderat la obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), care includ un angajament de a reduce în mod substanțial numărul de decese și boli cauzate de produsele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, apei și a solului până în 2030 (ODD 3, obiectivul 3.9) (18); întrucât s-a demonstrat că culturile modificate genetic tolerante la erbicide duc la o utilizare mai intensă a acestor erbicide decât în cazul culturilor echivalente convenționale (19);

| R. | întrucât Uniunea s-a angajat în ceea ce privește coerența politicilor în favoarea dezvoltării care vizează să minimizeze contradicțiile și să creeze sinergii între diversele politici ale Uniunii, inclusiv în domenii precum comerțul, mediul și agricultura (20), pentru a aduce beneficii țărilor în curs de dezvoltare și a crește eficacitatea cooperării pentru dezvoltare (21); |
| --- | --- |

R.

întrucât Uniunea s-a angajat în ceea ce privește coerența politicilor în favoarea dezvoltării care vizează să minimizeze contradicțiile și să creeze sinergii între diversele politici ale Uniunii, inclusiv în domenii precum comerțul, mediul și agricultura (20), pentru a aduce beneficii țărilor în curs de dezvoltare și a crește eficacitatea cooperării pentru dezvoltare (21);

| S. | întrucât, în urma votului său din 17 iulie 2017, Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a emis niciun aviz; întrucât 15 state membre au votat împotrivă, în timp ce doar 10 state membre, care reprezintă 38,43 % din populația Uniunii, au votat pentru, iar trei state membre s-au abținut; |
| --- | --- |

S.

întrucât, în urma votului său din 17 iulie 2017, Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a emis niciun aviz; întrucât 15 state membre au votat împotrivă, în timp ce doar 10 state membre, care reprezintă 38,43 % din populația Uniunii, au votat pentru, iar trei state membre s-au abținut;

| T. | întrucât, în urma votului său din 14 septembrie 2017, comitetul de apel nu a emis niciun aviz; întrucât 14 state membre au votat împotrivă, în timp ce doar 12 state membre, care reprezintă 38,78 % din populația Uniunii, au votat pentru, iar două state membre s-au abținut; |
| --- | --- |

T.

întrucât, în urma votului său din 14 septembrie 2017, comitetul de apel nu a emis niciun aviz; întrucât 14 state membre au votat împotrivă, în timp ce doar 12 state membre, care reprezintă 38,78 % din populația Uniunii, au votat pentru, iar două state membre s-au abținut;

| U. | întrucât, în mai multe rânduri, Comisia a deplâns faptul că, de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, aceasta a adoptat decizii de autorizare fără sprijinul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și că returnarea dosarului către Comisie în vederea adoptării unei decizii finale, care constituie de fapt o excepție în cadrul întregii proceduri, a devenit o regulă în procesul decizional cu privire la autorizațiile pentru produsele alimentare și furajele modificate genetic; întrucât și Președintele Comisiei, dl Juncker, și-a exprimat regretul față de această practică, pe care a catalogat-o drept nedemocratică (22); |
| --- | --- |

U.

întrucât, în mai multe rânduri, Comisia a deplâns faptul că, de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, aceasta a adoptat decizii de autorizare fără sprijinul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și că returnarea dosarului către Comisie în vederea adoptării unei decizii finale, care constituie de fapt o excepție în cadrul întregii proceduri, a devenit o regulă în procesul decizional cu privire la autorizațiile pentru produsele alimentare și furajele modificate genetic; întrucât și Președintele Comisiei, dl Juncker, și-a exprimat regretul față de această practică, pe care a catalogat-o drept nedemocratică (22);

| V. | întrucât Parlamentul a respins la 28 octombrie 2015, în primă lectură (23), propunerea legislativă din 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și a invitat Comisia să o retragă și să propună una nouă; |
| --- | --- |

V.

întrucât Parlamentul a respins la 28 octombrie 2015, în primă lectură (23), propunerea legislativă din 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și a invitat Comisia să o retragă și să propună una nouă;

| W. | întrucât la considerentul 14 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 se prevede că, în măsura posibilului, Comisia va acționa, pe cât posibil, astfel încât să evite să se opună unei poziții predominante care ar putea apărea în cadrul comitetului de apel împotriva caracterului adecvat al unui act de punere în aplicare, în special cu privire la problemele sensibile precum sănătatea consumatorilor, siguranța alimentară și mediul, |
| --- | --- |

W.

întrucât la considerentul 14 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 se prevede că, în măsura posibilului, Comisia va acționa, pe cât posibil, astfel încât să evite să se opună unei poziții predominante care ar putea apărea în cadrul comitetului de apel împotriva caracterului adecvat al unui act de punere în aplicare, în special cu privire la problemele sensibile precum sănătatea consumatorilor, siguranța alimentară și mediul,

| 1. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este în conformitate cu dreptul Uniunii și că nu este compatibil cu obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (24), constă în asigurarea unei baze prin care să se garanteze un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și bunăstării animale, a intereselor de mediu și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând în același timp funcționarea eficientă a pieței interne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Comisiei să suspende orice decizie de punere în aplicare privind cererile de autorizare a organismelor modificate genetic până în momentul în care procedura de autorizare va fi revizuită pentru a corecta deficiențele procedurii curente, care s-a dovedit a fi inadecvată; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită Comisiei să nu autorizeze plantele modificate genetic care sunt tolerante la erbicide (HT GMP) fără o evaluare completă a reziduurilor de pulverizare cu erbicide complementare și a formulelor lor comerciale utilizate în țările în care sunt cultivate; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită Comisiei să nu autorizeze plantele modificat genetic rezistente la o combinație de erbicide, cum este cazul boabelor de soia DAS-44406-6, fără o evaluare completă a efectelor cumulative specifice ale reziduurilor de pulverizare cu o combinație de erbicide complementare și a formulelor lor comerciale utilizate în țările în care plantele sunt cultivate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită Comisiei să dezvolte strategii în materie de evaluare a riscurilor pentru sănătate și de toxicologie, precum și de monitorizare după introducerea pe piață, care să vizeze întregul lanț alimentar și furajer; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să integreze pe deplin evaluarea riscurilor generate de utilizarea de erbicide complementare și a reziduurilor acestora în evaluarea riscurilor pentru plantele modificat genetic tolerante la erbicide, indiferent dacă planta modificată genetic este destinată să fie cultivată în Uniune sau să fie importată ca produs alimentar sau furaj; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită Comisiei să își îndeplinească obligația de coerență a politicilor în favoarea dezvoltării care decurge din articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

(2)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4738

(4)

| — | Rezoluția din 16 ianuarie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind introducerea pe piață în vederea cultivării, în conformitate cu Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a unui produs din porumb (Zea mays L. linia 1507) modificat genetic pentru rezistență la anumite lepidoptere dăunătoare (JO C 482, 23.12.2016, p. 110). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 16 ianuarie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind introducerea pe piață în vederea cultivării, în conformitate cu Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a unui produs din porumb (Zea mays L. linia 1507) modificat genetic pentru rezistență la anumite lepidoptere dăunătoare (JO C 482, 23.12.2016, p. 110).

| — | Rezoluția din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (Texte adoptate P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (Texte adoptate P8_TA(2015)0456).

| — | Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87705 × MON 89788 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87705 × MON 89788 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0040).

| — | Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0039).

| — | Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic FG72 (MST-FGØ72-2), (Texte adoptate, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic FG72 (MST-FGØ72-2), (Texte adoptate, P8_TA(2016)0038).

| — | Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 și din soiuri de porumb modificat genetic care combină două sau trei dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604 și GA21 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 și din soiuri de porumb modificat genetic care combină două sau trei dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604 și GA21 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0271).

| — | Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a unei garoafe de grădină modificate genetic (Dianthus caryophyllus L., linia SHD-27531-4) (Texte adoptate, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a unei garoafe de grădină modificate genetic (Dianthus caryophyllus L., linia SHD-27531-4) (Texte adoptate, P8_TA(2016)0272).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic MON 810 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic MON 810 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0388).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor din porumb modificat genetic MON 810 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor din porumb modificat genetic MON 810 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0389).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic Bt11 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic Bt11 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0386).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic 1507 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic 1507 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0387).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Texte adoptate P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Texte adoptate P8_TA(2016)0390).

| — | Rezoluția din 5 aprilie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele Bt11, 59122, MIR604, 1507 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 5 aprilie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele Bt11, 59122, MIR604, 1507 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0123).

| — | Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic DAS-40278-9 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic DAS-40278-9 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0215).

| — | Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB119 (BCS-GHØØ5-8), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB119 (BCS-GHØØ5-8), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2017)0214).

| — | Rezoluția din 13 septembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-68416-4 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 13 septembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-68416-4 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0341).

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4738

(6)  Anexa G – Observațiile statelor membre și răspunsurile Grupului GMO http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00368

(7)  Anexa G – Observațiile statelor membre și răspunsurile Grupului GMO, p. 1.

(8)  Anexa G – Observațiile statelor membre și răspunsurile Grupului GMO, p. 52.

(9)  Anexa G – Observațiile statelor membre și răspunsurile Grupului GMO, p. 87.

(10)  http://www.testbiotech.org/node/1946

(11)  http://www.pan-europe.info/sites/pan-europe.info/files/public/resources/reports/pane-2014-risks-of-herbicide-2-4-d.pdf

(12)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2033 al Comisiei din 13 noiembrie 2015 de reînnoire a aprobării substanței active 2,4-D în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, precum și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (JO L 298, 14.11.2015, p. 8).

(13)  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

(14)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/404 al Comisiei din 11 martie 2015 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește prelungirea perioadelor de aprobare a substanțelor active beflubutamid, captan, dimetoat, dimetomorf, etoprofos, fipronil, folpet, formetanat, fosmet, glufosinat, metiocarb, metribuzin, pirimifos-metil și propamocarb (JO L 67, 12.3.2015, p. 6).

(15)  Anexa G – Observațiile statelor membre și răspunsurile Grupului GMO, p. 5. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00368

(16)  Observațiile statelor membre și și răspunsurile Grupului GMO în legătură cu cererea de autorizare pentru soia modificată genetic DAS-68416-4, p. 31. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00052

(17)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(18)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3

(19)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(20)  Comunicarea Comisiei din 12 aprilie 2005 intitulată „Coerența politicilor în favoarea dezvoltării – accelerarea ritmului progreselor înregistrate în vederea atingerii Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului” (COM(2005)0134).

(21)  https://ec.europa.eu/europeaid/policies/policy-coherence-development_en

(22)  De exemplu, în Declarația de deschidere a sesiunii plenare a Parlamentului European, inclusă în orientările politice ale următoarei Comisii (Strasbourg, 15 iulie 2014) sau în discursul privind starea Uniunii în 2016 (Strasbourg, 14 septembrie 2016).

(23)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0379.

(24)  JO L 31, 1.2.2002, p. 1.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/66

---

P8_TA(2017)0379

Eradicarea practicii de căsătorie a copiilor

Rezoluţia Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la eradicarea practicii de căsătorie a copiilor (2017/2663(RSP))

(2018/C 346/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, în special articolul 16, și toate celelalte tratate și instrumente ale Organizației Națiunilor Unite (ONU) privind drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, în special articolul 16, și toate celelalte tratate și instrumente ale Organizației Națiunilor Unite (ONU) privind drepturile omului,

| — | având în vedere Convenția privind drepturile copiilor a Organizației Națiunilor Unite, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 20 noiembrie 1989, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind drepturile copiilor a Organizației Națiunilor Unite, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 20 noiembrie 1989,

| — | având în vedere rezoluția sa din 27 noiembrie 2014 referitoare la cea de a 25-a aniversare a Convenției ONU privind drepturile copilului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 27 noiembrie 2014 referitoare la cea de a 25-a aniversare a Convenției ONU privind drepturile copilului (1),

| — | având în vedere articolul 16 din Convenția Națiunilor Unite privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 16 din Convenția Națiunilor Unite privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei,

| — | având în vedere articolul 23 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 23 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere articolul 10 alineatul (1) din Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 10 alineatul (1) din Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale,

| — | având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 9, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 9,

| — | având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei intitulat „Egalitatea de gen și capacitarea femeilor: transformarea vieții fetelor și femeilor prin intermediul relațiilor externe ale UE 2016-2020”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei intitulat „Egalitatea de gen și capacitarea femeilor: transformarea vieții fetelor și femeilor prin intermediul relațiilor externe ale UE 2016-2020”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 26 octombrie 2015 privind Planul de acțiune pentru egalitatea de gen 2016-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 26 octombrie 2015 privind Planul de acțiune pentru egalitatea de gen 2016-2020,

| — | având în vedere Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația pentru perioada 2015-2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația pentru perioada 2015-2019,

| — | având în vedere orientările UE pentru promovarea și protecția drepturilor copilului (2017) – „Niciun copil lăsat în urmă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE pentru promovarea și protecția drepturilor copilului (2017) – „Niciun copil lăsat în urmă”,

| — | având în vedere Consensul european privind dezvoltarea, care subliniază angajamentul UE față de integrarea drepturilor omului și a egalității de gen, în conformitate cu Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul european privind dezvoltarea, care subliniază angajamentul UE față de integrarea drepturilor omului și a egalității de gen, în conformitate cu Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă;

| — | având în vedere articolele 32, 37 și 59 alineatul (4) din Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 32, 37 și 59 alineatul (4) din Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul),

| — | având în vedere Raportul Fondului ONU pentru Populație (UNFPA) din 2012 intitulat „Căsătoriți prea devreme – eradicarea practicii de căsătorie a copiilor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Fondului ONU pentru Populație (UNFPA) din 2012 intitulat „Căsătoriți prea devreme – eradicarea practicii de căsătorie a copiilor”,

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât UE s-a angajat să promoveze drepturile copilului, și întrucât căsătoriile copiilor, căsătoriile timpurii și căsătoriile forțate (CEFM) reprezintă încălcări ale acestor drepturi; întrucât UE este angajată să protejeze și să promoveze în mod cuprinzător drepturile copilului în politicile sale externe, în conformitate cu Convenția ONU privind drepturile copilului și protocoalele facultative la aceasta și cu alte standarde și tratate internaționale relevante; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE s-a angajat să promoveze drepturile copilului, și întrucât căsătoriile copiilor, căsătoriile timpurii și căsătoriile forțate (CEFM) reprezintă încălcări ale acestor drepturi; întrucât UE este angajată să protejeze și să promoveze în mod cuprinzător drepturile copilului în politicile sale externe, în conformitate cu Convenția ONU privind drepturile copilului și protocoalele facultative la aceasta și cu alte standarde și tratate internaționale relevante;

| B. | întrucât CEFM au fost recunoscute în temeiul dreptului internațional al drepturilor omului ca fiind practici nocive și sunt adesea asociate cu forme grave de violență împotriva femeilor și fetelor, inclusiv cu violența la adresa partenerului intim; |
| --- | --- |

B.

întrucât CEFM au fost recunoscute în temeiul dreptului internațional al drepturilor omului ca fiind practici nocive și sunt adesea asociate cu forme grave de violență împotriva femeilor și fetelor, inclusiv cu violența la adresa partenerului intim;

| C. | întrucât CEFM au un efect devastator asupra modului general în care fetele și femeile își realizează și se bucură de drepturile lor, precum și asupra sănătății fetelor, inclusiv riscuri grave de complicații în timpul sarcinii și de infecții cu HIV; întrucât CEFM expun fetele la abuz sexual, violență domestică și chiar crime de onoare; |
| --- | --- |

C.

întrucât CEFM au un efect devastator asupra modului general în care fetele și femeile își realizează și se bucură de drepturile lor, precum și asupra sănătății fetelor, inclusiv riscuri grave de complicații în timpul sarcinii și de infecții cu HIV; întrucât CEFM expun fetele la abuz sexual, violență domestică și chiar crime de onoare;

| D. | întrucât reinstituirea și extinderea așa-numitei „reguli a călușului mondial” (Global Gag Rule), reducerea fondurilor pentru organizații precum UNFPA, care oferă tinerelor fete victime ale căsătoriilor copiilor servicii de planificare familială și de sănătate sexuală și reproductivă, pentru a contribui la reducerea riscului de a contracta HIV și a complicațiilor în cazul sarcinilor la vârste scăzute, reprezintă un motiv serios de îngrijorare; |
| --- | --- |

D.

întrucât reinstituirea și extinderea așa-numitei „reguli a călușului mondial” (Global Gag Rule), reducerea fondurilor pentru organizații precum UNFPA, care oferă tinerelor fete victime ale căsătoriilor copiilor servicii de planificare familială și de sănătate sexuală și reproductivă, pentru a contribui la reducerea riscului de a contracta HIV și a complicațiilor în cazul sarcinilor la vârste scăzute, reprezintă un motiv serios de îngrijorare;

| E. | întrucât CEFM reprezintă o negare fundamentală a dreptului la propriul corp și la propria integritate corporală și a autonomiei asupra propriului corp și a propriei integrități corporale; |
| --- | --- |

E.

întrucât CEFM reprezintă o negare fundamentală a dreptului la propriul corp și la propria integritate corporală și a autonomiei asupra propriului corp și a propriei integrități corporale;

| F. | întrucât căsătoria copiilor este o formă de căsătorie forțată, deoarece copiii, având în vedere vârsta lor, nu sunt, prin natura lor, în măsură să își dea pe deplin, în mod liber și în cunoștință de cauză consimțământul cu privire la căsătoria lor sau la momentul când aceasta are loc; |
| --- | --- |

F.

întrucât căsătoria copiilor este o formă de căsătorie forțată, deoarece copiii, având în vedere vârsta lor, nu sunt, prin natura lor, în măsură să își dea pe deplin, în mod liber și în cunoștință de cauză consimțământul cu privire la căsătoria lor sau la momentul când aceasta are loc;

| G. | întrucât fiecare a treia fată din țările în curs de dezvoltare este căsătorită înainte de a împlini 18 ani, iar fiecare a noua – înainte de a împlini15 ani; întrucât fetele sunt cele mai expuse riscului, reprezentând 82 % din copiii afectați; |
| --- | --- |

G.

întrucât fiecare a treia fată din țările în curs de dezvoltare este căsătorită înainte de a împlini 18 ani, iar fiecare a noua – înainte de a împlini15 ani; întrucât fetele sunt cele mai expuse riscului, reprezentând 82 % din copiii afectați;

| H. | întrucât miresele minore fac obiectul unor puternice presiuni sociale pentru a-și dovedi fertilitatea, fapt care crește probabilitatea ca acestea să se confrunte cu sarcini timpurii și frecvente; întrucât complicațiile în timpul sarcinii și la naștere sunt cauza principală a deceselor înregistrate în rândul fetelor cu vârsta între 15 și 19 ani din țările cu venituri reduse și medii; |
| --- | --- |

H.

întrucât miresele minore fac obiectul unor puternice presiuni sociale pentru a-și dovedi fertilitatea, fapt care crește probabilitatea ca acestea să se confrunte cu sarcini timpurii și frecvente; întrucât complicațiile în timpul sarcinii și la naștere sunt cauza principală a deceselor înregistrate în rândul fetelor cu vârsta între 15 și 19 ani din țările cu venituri reduse și medii;

| I. | întrucât CEFM sunt legate de ratele ridicate ale mortalității materne, de utilizarea mai redusă a planificării familiale și de sarcinile nedorite și, de obicei, semnalează sfârșitul educației unei fete; întrucât eradicarea CEFM este ferm ancorată în obiectivele de dezvoltare durabilă 5 și 5.3 din cadrul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și întrucât aceste căsătorii au fost clar caracterizate ca bariere în calea realizării egalității de gen și a capacitării femeilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât CEFM sunt legate de ratele ridicate ale mortalității materne, de utilizarea mai redusă a planificării familiale și de sarcinile nedorite și, de obicei, semnalează sfârșitul educației unei fete; întrucât eradicarea CEFM este ferm ancorată în obiectivele de dezvoltare durabilă 5 și 5.3 din cadrul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și întrucât aceste căsătorii au fost clar caracterizate ca bariere în calea realizării egalității de gen și a capacitării femeilor;

| J. | întrucât eradicarea CEFM este considerată una dintre prioritățile acțiunii externe a UE în domeniul promovării drepturilor femeilor și a drepturilor omului; |
| --- | --- |

J.

întrucât eradicarea CEFM este considerată una dintre prioritățile acțiunii externe a UE în domeniul promovării drepturilor femeilor și a drepturilor omului;

| K. | întrucât peste 60 % din miresele copii din țările în curs de dezvoltare nu au avut nicio educație formală, ceea ce reprezintă o formă de discriminare de gen, și întrucât căsătoria copiilor contestă dreptul copiilor de vârstă școlară la educația de care au nevoie pentru dezvoltarea personală, pregătirea pentru viața adultă și capacitatea de a contribui la comunitatea din care fac parte; |
| --- | --- |

K.

întrucât peste 60 % din miresele copii din țările în curs de dezvoltare nu au avut nicio educație formală, ceea ce reprezintă o formă de discriminare de gen, și întrucât căsătoria copiilor contestă dreptul copiilor de vârstă școlară la educația de care au nevoie pentru dezvoltarea personală, pregătirea pentru viața adultă și capacitatea de a contribui la comunitatea din care fac parte;

| L. | întrucât această problemă este prezentă nu doar în țările terțe, ci și în state membre ale UE; |
| --- | --- |

L.

întrucât această problemă este prezentă nu doar în țările terțe, ci și în state membre ale UE;

| M. | întrucât UE a hotărât recent să semneze Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul); |
| --- | --- |

M.

întrucât UE a hotărât recent să semneze Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul);

| N. | întrucât Convenția de la Istanbul clasifică căsătoriile forțate drept o formă de violență împotriva femeilor, și solicită ca actul de forțare a unui copil de a încheia o căsătorie și actul de ademenire a unui copil în străinătate cu scopul de a-l forța să încheie o căsătorie să fie incriminate; |
| --- | --- |

N.

întrucât Convenția de la Istanbul clasifică căsătoriile forțate drept o formă de violență împotriva femeilor, și solicită ca actul de forțare a unui copil de a încheia o căsătorie și actul de ademenire a unui copil în străinătate cu scopul de a-l forța să încheie o căsătorie să fie incriminate;

| O. | întrucât sunt disponibile foarte puține statistici la nivel național, la nivelul UE și la nivel internațional pentru a demonstra magnitudinea problemei reprezentate de CEFM în statele membre ale UE (2); |
| --- | --- |

O.

întrucât sunt disponibile foarte puține statistici la nivel național, la nivelul UE și la nivel internațional pentru a demonstra magnitudinea problemei reprezentate de CEFM în statele membre ale UE (2);

| P. | întrucât, odată cu recenta criză a migrației, au apărut noi cazuri de căsătorii de copii încheiate în străinătate, care implică uneori copii cu vârsta mai mică de 14 de ani; |
| --- | --- |

P.

întrucât, odată cu recenta criză a migrației, au apărut noi cazuri de căsătorii de copii încheiate în străinătate, care implică uneori copii cu vârsta mai mică de 14 de ani;

| Q. | întrucât copiii care încheie o căsătorie înainte de vârsta de 18 ani sunt mai susceptibili să abandoneze școala sau să trăiască în sărăcie; |
| --- | --- |

Q.

întrucât copiii care încheie o căsătorie înainte de vârsta de 18 ani sunt mai susceptibili să abandoneze școala sau să trăiască în sărăcie;

| R. | întrucât situațiile de conflicte armate și instabilitate cresc în mod semnificativ incidența CEFM, |
| --- | --- |

R.

întrucât situațiile de conflicte armate și instabilitate cresc în mod semnificativ incidența CEFM,

| 1. | reamintește legătura dintre o abordare bazată pe drepturi, care să acopere toate drepturile omului și egalitatea de gen, precum și faptul că UE își menține angajamentul față de promovarea, protecția și respectarea tuturor drepturilor omului și față de punerea în aplicare deplină și efectivă a Platformei de acțiune de la Beijing, a Convenției privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW), a Convenției de la Istanbul, și a Planului de acțiune al UE privind egalitatea de gen și capacitarea femeilor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că căsătoriile copiilor reprezintă o încălcare a drepturilor copilului și o formă de violență împotriva femeilor și a fetelor; subliniază că ar trebui, ca atare, condamnate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită UE și statelor membre să îndeplinească obiectivele Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă în ceea ce privește combaterea practicilor nocive într-un mod mai eficace și să tragă la răspundere pe cei responsabili; solicită UE și statelor membre să coopereze cu ONU Femei (UN Women), Fondul Națiunilor Unite pentru Copii, Fondul ONU pentru Populație și alți parteneri, astfel încât să își îndrepte atenția asupra problemei CEFM prin concentrarea asupra capacitării femeilor, inclusiv prin educație, capacitarea economică și participarea sporită la procesul decizional, precum și asupra protecției și promovării drepturilor omului în cazul tuturor femeilor și fetelor, inclusiv a sănătății sexuale și reproductive; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită UE și statele membre să îmbunătățească accesul femeilor și al mireselor copii la serviciile de sănătate, inclusiv serviciile legate de sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Vicepreședintele Comisiei / Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să recurgă la toate instrumentele disponibile, prin dezvoltarea politicilor, programelor și a legislației, inclusiv a dialogurilor politice, a dialogurilor privind drepturile omului, a cooperării bilaterale și multilaterale, a Strategiei „Comerț pentru toți”, SGP + și a altor instrumente, pentru a aborda și a limita practica CEFM; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită UE și statele membre să aplice standarde juridice unitare în ceea ce privește procedura aplicabilă căsătoriilor copiilor, având în vedere, de asemenea, ratificarea Convenției de la Istanbul; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită UE și statelor membre să coopereze cu autoritățile de aplicare a legii și sistemele judiciare din țările terțe, și să ofere formare și asistență tehnică pentru a ajuta la adoptarea și aplicarea legislației care interzice căsătoriile precoce și forțate, inclusiv în ceea ce privește stabilirea unei vârste minime pentru căsătorie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază necesitatea unor măsuri de asistență și de reabilitare speciale care urmează să fie create pentru miresele copii, pentru a le permite acestora să se întoarcă la studii sau la formare profesională și să evite presiunile familiale și sociale legate de căsătoriile precoce; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază necesitatea unei alocări bugetare pentru programele de prevenire a căsătoriilor între copii, care au scopul de a crea un mediu în care fetele să își poată atinge întregul potențial, inclusiv prin educație, programe sociale și economice pentru fetele neșcolarizate, sisteme de protecție a copiilor, adăposturi pentru femei și fete, consiliere juridică și asistență psihologică; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută proiectele dezvoltate în cadrul programului Daphne care pun accentul pe asistența acordată victimelor și prevenirea CEFM; consideră că astfel de proiecte ar trebui să fie consolidate și să beneficieze de finanțarea suplimentară adecvată; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită să se acorde o atenție specială copiilor care provin din comunități dezavantajate, și subliniază necesitatea de a ne concentra pe acțiunile de sensibilizare, educație și capacitare economică, ca modalități de abordare a problemei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că trebuie să fie elaborate și puse în aplicare proceduri specifice pentru a garanta protecția copiilor în rândul refugiaților și al solicitanților de azil, în conformitate cu Convenția ONU privind drepturile copilului; solicită țărilor-gazdă să se asigure că copiilor refugiați li se acordă acces integral la educație și să promoveze pe cât posibil integrarea și incluziunea lor în sistemele de educație naționale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită să fie puse în aplicare proceduri speciale în centrele de primire a refugiaților și a solicitanților de azil, pentru a identifica cazurile de CEFM și a ajuta victimele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază necesitatea unei monitorizări adecvate și armonizate a cazurilor de căsătorii ale copiilor în statele membre ale UE, și a colectării de date defalcate în funcție de gen, pentru a putea evalua mai bine amploarea problemei; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază marea discrepanță între cazurile înregistrate oficial și cazurile de potențiale victime care solicită asistență, ceea ce indică faptul că multe cazuri de căsătorii ale copiilor ar putea trece neobservate de către autorități; solicită ca asistenții sociali, profesorii și restul personalului aflat în contact cu potențialele victime să beneficieze de formare specială și manuale privind modul de identificare a victimelor și de lansare a procedurilor de asistență; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită consolidarea proiectelor speciale și a campaniilor care vizează CEFM și fac parte din acțiunea externă a UE; subliniază faptul că ar trebui acordată o atenție deosebită campaniilor de sensibilizare și campaniilor de informare axate pe educație și capacitarea femeilor și a fetelor din țările implicate în procesul de extindere și din cele vizate de politica de vecinătate; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază faptul că UE ar trebui să sprijine și să încurajeze țările terțe să facă în așa fel încât societatea civilă să poată juca un rol în acest context și să garanteze un acces independent și adaptat copiilor la justiție pentru copiii victime ale CEFM și reprezentanții acestora; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază necesitatea de a finanța, ca parte a asistenței umanitare, proiecte axate pe prevenirea violenței pe criterii de gen și pe educația în situațiile de urgență, pentru a diminua presiunea asupra victimelor CEFM; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază nevoia de a identifica factorii de risc pentru căsătoriile copiilor în crizele umanitare prin implicarea fetelor adolescente, și de a integra sprijinul acordat fetelor căsătorite în cadrul oricărui răspuns umanitar în stadiul precoce al situației de criză; |
| --- | --- |

19.

| 20. | condamnă cu fermitate reinstituirea și extinderea așa-numitei „reguli a călușului mondial” (Global Gag Rule) și impactul acesteia asupra sănătății și drepturilor generale ale femeilor și fetelor; își reiterează apelul către UE și statele sale membre vizând acoperirea deficitului de finanțare creat de SUA în domeniul sănătății și drepturilor sexuale și reproductive, prin utilizarea finanțării pentru dezvoltare de la nivel național și de la nivelul UE; |
| --- | --- |

20.

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, parlamentelor și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  JO C 289, 9.8.2016, p. 57.

(2)  http://fileserver.wave-network.org/home/ForceEarlyMarriageRoadmap.pdf

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/70

---

P8_TA(2017)0380

Conferința ONU din 2017 privind schimbările climatice, care va avea loc la Bonn, Germania (COP 23)

Rezoluţia Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la Conferința ONU din 2017 privind schimbările climatice, care va avea loc la Bonn, Germania (COP 23) (2017/2620(RSP))

(2018/C 346/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Protocolul de la Kyoto, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Protocolul de la Kyoto,

| — | având în vedere Acordul de la Paris, Decizia 1/CP.21, cea de a 21-a Conferință a părților (COP 21) la CCONUSC și cea de a 11-a Conferință a părților care servește drept reuniune a părților la Protocolul de la Kyoto (CMP 11), organizată la Paris, între 30 noiembrie și 11 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris, Decizia 1/CP.21, cea de a 21-a Conferință a părților (COP 21) la CCONUSC și cea de a 11-a Conferință a părților care servește drept reuniune a părților la Protocolul de la Kyoto (CMP 11), organizată la Paris, între 30 noiembrie și 11 decembrie 2015,

| — | având în vedere cea de a 18-a Conferință a părților (COP 18) la CCONUSC și cea de a opta Conferință a părților care servește drept reuniune a părților la Protocolul de la Kyoto (CMP 8), care a avut loc la Doha, Qatar, între 26 noiembrie și 8 decembrie 2012, precum și adoptarea unui amendament la protocolul prin care se stabilește o a doua perioadă de angajamente în cadrul Protocolului de la Kyoto, care începe la 1 ianuarie 2013 și se termină la 31 decembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a 18-a Conferință a părților (COP 18) la CCONUSC și cea de a opta Conferință a părților care servește drept reuniune a părților la Protocolul de la Kyoto (CMP 8), care a avut loc la Doha, Qatar, între 26 noiembrie și 8 decembrie 2012, precum și adoptarea unui amendament la protocolul prin care se stabilește o a doua perioadă de angajamente în cadrul Protocolului de la Kyoto, care începe la 1 ianuarie 2013 și se termină la 31 decembrie 2020,

| — | având în vedere faptul că Acordul de la Paris a fost deschis spre semnare la 22 aprilie 2016 la sediul ONU din New York, rămânând deschis până la 21 aprilie 2017, și că 195 de state au semnat Acordul de la Paris și 160 de state au depus instrumentele de ratificare a acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că Acordul de la Paris a fost deschis spre semnare la 22 aprilie 2016 la sediul ONU din New York, rămânând deschis până la 21 aprilie 2017, și că 195 de state au semnat Acordul de la Paris și 160 de state au depus instrumentele de ratificare a acestuia,

| — | având în vedere cea de a 22-a Conferință a părților (COP 22) la CCONUSC și prima Conferință a părților care servește drept reuniune a părților la Protocolul de la Kyoto (CMP 1), organizată la Marrakesh, Maroc, între 15-18 noiembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a 22-a Conferință a părților (COP 22) la CCONUSC și prima Conferință a părților care servește drept reuniune a părților la Protocolul de la Kyoto (CMP 1), organizată la Marrakesh, Maroc, între 15-18 noiembrie 2016,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 octombrie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de la Paris și Conferința ONU din 2016 de la Marrakesh, Maroc, privind schimbările climatice (COP 22) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 octombrie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de la Paris și Conferința ONU din 2016 de la Marrakesh, Maroc, privind schimbările climatice (COP 22) (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 iulie 2016 intitulată „Accelerarea tranziției Europei către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon” (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 iulie 2016 intitulată „Accelerarea tranziției Europei către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon” (COM(2016)0500),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 15 februarie 2016, din 30 septembrie 2016 și din 23 iunie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 15 februarie 2016, din 30 septembrie 2016 și din 23 iunie 2017,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 19 iunie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 19 iunie 2017,

| — | având în vedere contribuțiile preconizate stabilite la nivel național ale UE și ale statelor membre, prezentate la 6 martie 2015 de Letonia și de Comisia Europeană în numele Uniunii Europene și a statelor sale membre și transmise CCONUSC, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuțiile preconizate stabilite la nivel național ale UE și ale statelor membre, prezentate la 6 martie 2015 de Letonia și de Comisia Europeană în numele Uniunii Europene și a statelor sale membre și transmise CCONUSC,

| — | având în vedere al cincilea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) și raportul său de sinteză, |
| --- | --- |

—

având în vedere al cincilea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) și raportul său de sinteză,

| — | având în vedere Raportul de sinteză al Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP) din noiembrie 2016, intitulat „Raportul pe 2016 privind decalajele în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră” și Raportul pe 2016 al UNEP privind decalajele în ceea ce privește adaptarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de sinteză al Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP) din noiembrie 2016, intitulat „Raportul pe 2016 privind decalajele în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră” și Raportul pe 2016 al UNEP privind decalajele în ceea ce privește adaptarea,

| — | având în vedere declarația liderilor adoptată la summitul G7 de la Schloss Elmau, Germania, desfășurat în perioada 7-8 iunie 2015 și intitulată „Think ahead. Act together” („Gândim în perspectivă. Acționăm împreună”), în cadrul căreia liderii G7 și-au reiterat intenția de a adera la angajamentul de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră (GES) cu 40 %-70 % până în 2050 comparativ cu nivelurile din 2010, fiind necesar să se asigure că reducerea este mai aproape de 70 % decât de 40 %, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația liderilor adoptată la summitul G7 de la Schloss Elmau, Germania, desfășurat în perioada 7-8 iunie 2015 și intitulată „Think ahead. Act together” („Gândim în perspectivă. Acționăm împreună”), în cadrul căreia liderii G7 și-au reiterat intenția de a adera la angajamentul de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră (GES) cu 40 %-70 % până în 2050 comparativ cu nivelurile din 2010, fiind necesar să se asigure că reducerea este mai aproape de 70 % decât de 40 %,

| — | având în vedere comunicatul liderilor G7 din 2017 și, în special, comunicatul adoptat de miniștrii mediului participanți la summitul G7 de la Bologna, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul liderilor G7 din 2017 și, în special, comunicatul adoptat de miniștrii mediului participanți la summitul G7 de la Bologna,

| — | având în vedere decizia de retragere din Acordul de la Paris anunțată de președintele Statelor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia de retragere din Acordul de la Paris anunțată de președintele Statelor Unite,

| — | având în vedere enciclica Papei Francisc „Laudato si”, |
| --- | --- |

—

având în vedere enciclica Papei Francisc „Laudato si”,

| — | având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei referitoare la Conferința ONU din 2017 privind schimbările climatice, care va avea loc la Bonn (COP 23) (O-000068/2017 – B8-0329/2017 și O-000069/2017 – B8-0330/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei referitoare la Conferința ONU din 2017 privind schimbările climatice, care va avea loc la Bonn (COP 23) (O-000068/2017 – B8-0329/2017 și O-000069/2017 – B8-0330/2017),

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Acordul de la Paris a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016, 160 dintre cele 197 de părți la convenție depunându-și la Organizația Națiunilor Unite instrumentele de ratificare, de acceptare, de aprobare sau de aderare (până la data de 8 septembrie 2017); |
| --- | --- |

A.

întrucât Acordul de la Paris a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016, 160 dintre cele 197 de părți la convenție depunându-și la Organizația Națiunilor Unite instrumentele de ratificare, de acceptare, de aprobare sau de aderare (până la data de 8 septembrie 2017);

| B. | întrucât propunerea de reformă a schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) din iulie 2015 și pachetul de măsuri împotriva schimbărilor climatice din iulie 2016 (care vizează partajarea eforturilor, exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură – propunerile LULUCF) și Strategia europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon reprezintă instrumentele esențiale pentru îndeplinirea acestor angajamente și pentru reafirmarea poziției UE de lider mondial în lupta împotriva schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

B.

întrucât propunerea de reformă a schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) din iulie 2015 și pachetul de măsuri împotriva schimbărilor climatice din iulie 2016 (care vizează partajarea eforturilor, exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură – propunerile LULUCF) și Strategia europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon reprezintă instrumentele esențiale pentru îndeplinirea acestor angajamente și pentru reafirmarea poziției UE de lider mondial în lupta împotriva schimbărilor climatice;

| C. | întrucât eforturile de atenuare a încălzirii globale nu ar trebui considerate un obstacol în calea eforturilor depuse în vederea realizării creșterii economice, ci dimpotrivă, ar trebui considerate o forță motrice pentru asigurarea unei creșteri economice și a unor locuri de muncă noi și durabile; |
| --- | --- |

C.

întrucât eforturile de atenuare a încălzirii globale nu ar trebui considerate un obstacol în calea eforturilor depuse în vederea realizării creșterii economice, ci dimpotrivă, ar trebui considerate o forță motrice pentru asigurarea unei creșteri economice și a unor locuri de muncă noi și durabile;

| D. | întrucât cele mai grave efecte ale schimbărilor climatice vor fi resimțite în țările în curs de dezvoltare, în special în țările cel mai puțin dezvoltate și în statele insulare mici în curs de dezvoltare, care dețin resurse insuficiente pentru a se pregăti pentru schimbările care apar și pentru a se adapta la acestea; întrucât, potrivit Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), Africa este deosebit de vulnerabilă la această provocare și este deosebit de expusă la penuria de apă, la fenomenele atmosferice extrem de violente și la insecuritatea alimentară determinate de secetă și de deșertificare; |
| --- | --- |

D.

întrucât cele mai grave efecte ale schimbărilor climatice vor fi resimțite în țările în curs de dezvoltare, în special în țările cel mai puțin dezvoltate și în statele insulare mici în curs de dezvoltare, care dețin resurse insuficiente pentru a se pregăti pentru schimbările care apar și pentru a se adapta la acestea; întrucât, potrivit Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), Africa este deosebit de vulnerabilă la această provocare și este deosebit de expusă la penuria de apă, la fenomenele atmosferice extrem de violente și la insecuritatea alimentară determinate de secetă și de deșertificare;

| E. | întrucât schimbările climatice pot accentua concurența pentru resurse precum alimentele, apa și pășunile, pot exacerba dificultățile economice și instabilitatea politică și ar putea deveni cel mai însemnat factor de strămutare a populațiilor, atât în interiorul frontierelor naționale, cât și la nivel transfrontalier în viitorul nu foarte îndepărtat; întrucât, prin urmare, chestiunea migrațiilor climatice ar trebui să capete un loc de frunte pe agenda internațională; |
| --- | --- |

E.

întrucât schimbările climatice pot accentua concurența pentru resurse precum alimentele, apa și pășunile, pot exacerba dificultățile economice și instabilitatea politică și ar putea deveni cel mai însemnat factor de strămutare a populațiilor, atât în interiorul frontierelor naționale, cât și la nivel transfrontalier în viitorul nu foarte îndepărtat; întrucât, prin urmare, chestiunea migrațiilor climatice ar trebui să capete un loc de frunte pe agenda internațională;

| F. | întrucât, la 6 martie 2015, UE a prezentat în fața CCONUSC contribuția preconizată stabilită la nivel național pentru UE și statele sale membre, prin care se angajează să respecte un obiectiv obligatoriu de cel puțin 40 % reducere la nivel intern a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030, comparativ cu nivelurile din 1990; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la 6 martie 2015, UE a prezentat în fața CCONUSC contribuția preconizată stabilită la nivel național pentru UE și statele sale membre, prin care se angajează să respecte un obiectiv obligatoriu de cel puțin 40 % reducere la nivel intern a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030, comparativ cu nivelurile din 1990;

| G. | întrucât o politică ambițioasă de atenuare a schimbărilor climatice poate genera creștere economică și locuri de muncă; întrucât, cu toate acestea, unele sectoare specifice în care emisiile de carbon sunt importante cantitativ, iar schimburile comerciale sunt intense pot fi afectate de relocarea emisiilor de carbon, dacă ambițiile nu sunt comparabile pe alte piețe; întrucât, prin urmare, este necesară o protecție corespunzătoare împotriva relocării emisiilor de carbon pentru a proteja locurile de muncă în aceste sectoare specifice, |
| --- | --- |

G.

întrucât o politică ambițioasă de atenuare a schimbărilor climatice poate genera creștere economică și locuri de muncă; întrucât, cu toate acestea, unele sectoare specifice în care emisiile de carbon sunt importante cantitativ, iar schimburile comerciale sunt intense pot fi afectate de relocarea emisiilor de carbon, dacă ambițiile nu sunt comparabile pe alte piețe; întrucât, prin urmare, este necesară o protecție corespunzătoare împotriva relocării emisiilor de carbon pentru a proteja locurile de muncă în aceste sectoare specifice,

1.

reamintește că schimbările climatice reprezintă una dintre cele mai importante provocări pentru umanitate și că toate statele și toți actorii de la nivel mondial trebuie să facă tot posibilul pentru a limita problemele aferente; subliniază că Acordul de la Paris este un pas important în această direcție, dar că mai sunt totuși multe de făcut;

Temeiul științific pentru acțiunile din domeniul climei

Temeiul științific pentru acțiunile din domeniul climei

| 2. | reamintește că, potrivit datelor științifice prezentate în cadrul Raportului de evaluare nr. 5 al IPCC pe 2014, încălzirea sistemului climatic este fără echivoc, schimbările climatice sunt o realitate, iar activitățile umane reprezintă cauza principală a încălzirii observate începând cu mijlocul secolului al XX-lea; este preocupat de faptul că se înregistrează deja efecte evidente, larg răspândite și semnificative ale schimbărilor climatice în sistemele naturale și umane de pe toate continentele și oceanele; |
| --- | --- |

2.

reamintește că, potrivit datelor științifice prezentate în cadrul Raportului de evaluare nr. 5 al IPCC pe 2014, încălzirea sistemului climatic este fără echivoc, schimbările climatice sunt o realitate, iar activitățile umane reprezintă cauza principală a încălzirii observate începând cu mijlocul secolului al XX-lea; este preocupat de faptul că se înregistrează deja efecte evidente, larg răspândite și semnificative ale schimbărilor climatice în sistemele naturale și umane de pe toate continentele și oceanele;

| 3. | ia act de bugetul global de carbon prezentat de IPCC în cel de al 5-lea raport de evaluare și concluzionează că menținerea nivelurilor actuale ale emisiilor globale de gaze cu efect de seră va epuiza bugetul de carbon rămas care este în concordanță cu limitarea creșterii temperaturii medii globale la 1,5 oC în următorii patru ani; subliniază că toate țările ar trebui să accelereze tranziția la emisii de gaze cu efect de seră egale cu zero și la rezistența la schimbările climatice, după cum s-a convenit în Acordul de la Paris, pentru a evita cele mai grave efecte ale încălzirii globale; |
| --- | --- |

3.

ia act de bugetul global de carbon prezentat de IPCC în cel de al 5-lea raport de evaluare și concluzionează că menținerea nivelurilor actuale ale emisiilor globale de gaze cu efect de seră va epuiza bugetul de carbon rămas care este în concordanță cu limitarea creșterii temperaturii medii globale la 1,5 o

| 4. | reiterează importanța acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice bazate pe cele mai bune cunoștințe științifice disponibile și salută dialogul de facilitare din 2018, care precede termenul limită al CCONUSC din 2020 pentru retransmiterea contribuțiilor stabilite la nivel național pentru 2030, precum și primul bilanț global din 2023, drept primele ocazii de a pune acest principiu în acțiune; |
| --- | --- |

4.

reiterează importanța acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice bazate pe cele mai bune cunoștințe științifice disponibile și salută dialogul de facilitare din 2018, care precede termenul limită al CCONUSC din 2020 pentru retransmiterea contribuțiilor stabilite la nivel național pentru 2030, precum și primul bilanț global din 2023, drept primele ocazii de a pune acest principiu în acțiune;

| 5. | încurajează dialogul dintre experții IPCC și părți, care are loc odată cu elaborarea și publicarea rezultatelor celui de-al șaselea ciclu de evaluare; salută, în acest sens, decizia IPCC de a redacta un raport special în 2018 referitor la impactul încălzirii globale cu 1,5 oC peste nivelurile preindustriale și la direcțiile conexe de evoluție a emisiilor globale de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

5.

încurajează dialogul dintre experții IPCC și părți, care are loc odată cu elaborarea și publicarea rezultatelor celui de-al șaselea ciclu de evaluare; salută, în acest sens, decizia IPCC de a redacta un raport special în 2018 referitor la impactul încălzirii globale cu 1,5 o

Ratificarea Acordului de la Paris și punerea în aplicare a angajamentelor

Ratificarea Acordului de la Paris și punerea în aplicare a angajamentelor

| 6. | salută ritmul fără precedent al ratificărilor și intrarea rapidă în vigoare a Acordului de la Paris, precum și voința la nivel mondial ca acesta să fie pus în aplicare pe deplin și rapid, astfel cum s-a exprimat în Proclamația de acțiune de la Marrakesh; solicită tuturor părților să ratifice acordul cât mai repede cu putință; |
| --- | --- |

6.

salută ritmul fără precedent al ratificărilor și intrarea rapidă în vigoare a Acordului de la Paris, precum și voința la nivel mondial ca acesta să fie pus în aplicare pe deplin și rapid, astfel cum s-a exprimat în Proclamația de acțiune de la Marrakesh; solicită tuturor părților să ratifice acordul cât mai repede cu putință;

| 7. | își exprimă satisfacția cu privire la faptul că, în cadrul COP 22 de la Marrakesh, toate părțile s-au angajat să acționeze în mod constant în temeiul angajamentelor de la Paris, independent de schimbările circumstanțelor politice; |
| --- | --- |

7.

își exprimă satisfacția cu privire la faptul că, în cadrul COP 22 de la Marrakesh, toate părțile s-au angajat să acționeze în mod constant în temeiul angajamentelor de la Paris, independent de schimbările circumstanțelor politice;

| 8. | își exprimă dezamăgirea față de anunțul făcut de președintele Statelor Unite, Donald Trump, cu privire la intenția sa de a retrage Statele Unite din Acordul de la Paris; regretă această decizie, deoarece ea reprezintă un pas înapoi; subliniază că retragerea formală poate surveni cel mai devreme numai după următoarele alegeri prezidențiale din SUA din 2020; salută reacțiile ferme ale guvernelor din întreaga lume și sprijinul lor continuu și susținut pentru punerea în aplicare deplină a Acordului de la Paris; ia act cu satisfacție de angajamentele asumate de unele state, orașe și întreprinderi din SUA de a continua să respecte angajamentul Statelor Unite în temeiul Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

8.

își exprimă dezamăgirea față de anunțul făcut de președintele Statelor Unite, Donald Trump, cu privire la intenția sa de a retrage Statele Unite din Acordul de la Paris; regretă această decizie, deoarece ea reprezintă un pas înapoi; subliniază că retragerea formală poate surveni cel mai devreme numai după următoarele alegeri prezidențiale din SUA din 2020; salută reacțiile ferme ale guvernelor din întreaga lume și sprijinul lor continuu și susținut pentru punerea în aplicare deplină a Acordului de la Paris; ia act cu satisfacție de angajamentele asumate de unele state, orașe și întreprinderi din SUA de a continua să respecte angajamentul Statelor Unite în temeiul Acordului de la Paris;

| 9. | își exprimă satisfacția că toate părțile importante și-au confirmat angajamentul față de Acordul de la Paris după anunțul făcut de președintele Trump; |
| --- | --- |

9.

își exprimă satisfacția că toate părțile importante și-au confirmat angajamentul față de Acordul de la Paris după anunțul făcut de președintele Trump;

| 10. | subliniază faptul că Europa trebuie să preia acum poziția de lider în apărarea Acordului de la Paris, pentru a asigura atât viitorul mediului nostru înconjurător, cât și al sectoarelor industriale; salută faptul că UE va consolida parteneriatele existente și va urmări să încheie noi alianțe; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că Europa trebuie să preia acum poziția de lider în apărarea Acordului de la Paris, pentru a asigura atât viitorul mediului nostru înconjurător, cât și al sectoarelor industriale; salută faptul că UE va consolida parteneriatele existente și va urmări să încheie noi alianțe;

| 11. | subliniază progresele rapide realizate până în prezent în ceea ce privește transpunerea de către UE în legislație a angajamentului său internațional, prin care se stabilește un cadru solid pentru politica privind clima și energia pentru 2030 și prin care se subliniază intenția UE de a finaliza acest proces legislativ până la sfârșitul anului 2017; |
| --- | --- |

11.

subliniază progresele rapide realizate până în prezent în ceea ce privește transpunerea de către UE în legislație a angajamentului său internațional, prin care se stabilește un cadru solid pentru politica privind clima și energia pentru 2030 și prin care se subliniază intenția UE de a finaliza acest proces legislativ până la sfârșitul anului 2017;

| 12. | insistă că, în special după anunțul președintelui Trump, este important să se prevadă dispoziții adecvate împotriva relocării emisiilor de carbon și că trebuie să se asigure faptul că întreprinderile cele mai performante, care emit o cantitate importantă de emisii de carbon și care au o intensitate ridicată a schimburilor comerciale vor primi gratuit certificatele de care au nevoie; solicită Comisiei să examineze eficacitatea și legalitatea măsurilor suplimentare vizând protejarea sectoarelor industriale expuse riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, de exemplu, ajustarea taxei vamale pe emisiile de carbon și a taxei pe consum, în special în ceea ce privește produsele care provin din țări care nu își îndeplinesc angajamentele asumate în temeiul Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

12.

insistă că, în special după anunțul președintelui Trump, este important să se prevadă dispoziții adecvate împotriva relocării emisiilor de carbon și că trebuie să se asigure faptul că întreprinderile cele mai performante, care emit o cantitate importantă de emisii de carbon și care au o intensitate ridicată a schimburilor comerciale vor primi gratuit certificatele de care au nevoie; solicită Comisiei să examineze eficacitatea și legalitatea măsurilor suplimentare vizând protejarea sectoarelor industriale expuse riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon, de exemplu, ajustarea taxei vamale pe emisiile de carbon și a taxei pe consum, în special în ceea ce privește produsele care provin din țări care nu își îndeplinesc angajamentele asumate în temeiul Acordului de la Paris;

| 13. | subliniază că angajamentele asumate în temeiul Acordului de la Paris de limitare a creșterii temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și de a continua limitarea creșterii temperaturii la 1,5 oC, precum și obiectivul de a obține un echilibru între emisiile antropice prin surse și eliminarea prin absorbanți a gazelor cu efect de seră („emisii nete egale cu zero”) în a doua jumătate a acestui secol, pe baza principiului echității, constituie un progres decisiv în eforturile colective globale față de tranziția către o economie globală rezistentă la schimbările climatice și neutră din punct de vedere climatic; |
| --- | --- |

13.

subliniază că angajamentele asumate în temeiul Acordului de la Paris de limitare a creșterii temperaturii medii globale cu mult sub 2 o

o

| 14. | reamintește că limitarea creșterii temperaturii globale medii la o cifră mult sub 2 oC nu garantează că se vor evita efecte negative semnificative asupra climei; recunoaște că angajamentele actuale nu sunt încă suficiente pentru a îndeplini obiectivele Acordului de la Paris; subliniază, prin urmare, că emisiile de gaze cu efect de seră la nivel global ar trebui să atingă nivelul maxim cât mai curând posibil și că toate părțile, în special toate națiunile G20, ar trebui să își intensifice eforturile și să își actualizeze contribuțiile stabilite la nivel național până în 2020, în urma dialogului de facilitare din 2018; reamintește că emisiile globale de dioxid de carbon trebuie să fie eliminate treptat până în 2050; consideră că punerea în aplicare a unor politici și măsuri pentru a îndeplini și, în cele din urmă, pentru a depăși contribuțiile stabilite la nivel național ar trebui să reprezinte o prioritate națională pentru toate țările și că acestea ar trebui să fie reevaluate din cinci în cinci ani, în conformitate cu obiectivele ambițioase ale Acordului de la Paris; recunoaște, cu toate acestea, că strictețea și nivelul de ambiție ale strategiilor naționale de reducere a emisiilor nu depind de prezentarea unor contribuții naționale actualizate; |
| --- | --- |

14.

reamintește că limitarea creșterii temperaturii globale medii la o cifră mult sub 2 o

| 15. | solicită tuturor părților să se asigure că contribuțiile stabilite la nivel național sunt în concordanță cu obiectivele pe termen lung, în conformitate cu obiectivul pe termen lung al Acordului de la Paris de limitare a creșterii temperaturii; subliniază faptul că ar trebui luate în considerare lucrările desfășurate în contextul Raportului special al IPCC referitor la impactul și la direcțiile de evoluție a încălzirii globale cu 1,5 oC, precum și concluziile dialogului de facilitare din 2018; reamintește, în acest context, angajamentul G7 de a prezenta strategii de dezvoltare până la mijlocul secolului privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, cu mult înainte de termenul convenit, 2020; își exprimă disponibilitatea de a participa pe deplin la elaborarea strategiei UE bazate pe analiza Comisiei anunțată în Comunicarea sa intitulată „Calea de urmat după Acordul de la Paris”, din 2 martie 2016 (COM(2016)0110); |
| --- | --- |

15.

solicită tuturor părților să se asigure că contribuțiile stabilite la nivel național sunt în concordanță cu obiectivele pe termen lung, în conformitate cu obiectivul pe termen lung al Acordului de la Paris de limitare a creșterii temperaturii; subliniază faptul că ar trebui luate în considerare lucrările desfășurate în contextul Raportului special al IPCC referitor la impactul și la direcțiile de evoluție a încălzirii globale cu 1,5 o

| 16. | subliniază responsabilitatea deosebită a tuturor economiilor majore, care împreună generează trei sferturi din emisiile mondiale, și consideră că măsurile de combatere a schimbărilor climatice ar trebui să rămână un subiect principal în cadrul G7 și al G20, în special în domenii precum punerea în aplicare a contribuțiilor naționale, strategiile până la mijlocul secolului, reforma subvențiilor pentru combustibilii fosili, declararea emisiilor de carbon, energia curată și altele; subliniază că este necesar să se continue angajamentul la nivel ministerial al economiilor majore în foruri precum reuniunea ministerială privind energia curată; |
| --- | --- |

16.

subliniază responsabilitatea deosebită a tuturor economiilor majore, care împreună generează trei sferturi din emisiile mondiale, și consideră că măsurile de combatere a schimbărilor climatice ar trebui să rămână un subiect principal în cadrul G7 și al G20, în special în domenii precum punerea în aplicare a contribuțiilor naționale, strategiile până la mijlocul secolului, reforma subvențiilor pentru combustibilii fosili, declararea emisiilor de carbon, energia curată și altele; subliniază că este necesar să se continue angajamentul la nivel ministerial al economiilor majore în foruri precum reuniunea ministerială privind energia curată;

| 17. | invită Uniunea să își asume obiective suplimentare de reducere a emisiilor în cadrul contribuțiilor stabilite la nivel național pentru 2030, ca urmare a dialogului de facilitare din 2018; |
| --- | --- |

17.

invită Uniunea să își asume obiective suplimentare de reducere a emisiilor în cadrul contribuțiilor stabilite la nivel național pentru 2030, ca urmare a dialogului de facilitare din 2018;

| 18. | subliniază că este foarte important să se demonstreze aderarea UE la Acordul de la Paris, inter alia prin punerea în aplicare a acordului în conformitate cu legislația UE, inclusiv prin adoptarea rapidă de către colegiuitori a Regulamentului UE privind măsurile de combatere a schimbărilor climatice și prin revizuirea Directivei EU ETS, precum și prin eficientizarea în timp util a obiectivelor și a instrumentelor politice ale UE; reamintește că toate părțile sunt invitate să comunice secretariatului CCONUSC, până în 2020, strategiile de dezvoltare pe termen lung, până la mijlocul secolului, privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră; solicită, prin urmare, Comisiei ca, în vederea respectării obligației din acord, să pregătească, până la COP 24, o strategie a UE privind emisii zero până la mijlocul secolului, care să prevadă o cale rentabilă către atingerea obiectivului de emisii nete egale cu zero, adoptat în Acordul de la Paris, cu scopul de a menține creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 oC și de a continua eforturile de a limita creșterea temperaturii la 1,5 oC; consideră că acest proces ar trebui să fie inițiat cât mai curând posibil, pentru a permite o dezbatere cuprinzătoare, în cadrul căreia Parlamentul European ar trebui să joace un rol esențial, în parteneriat cu reprezentanții autorităților naționale, regionale și locale, precum și cu societatea civilă și cu sectorul de afaceri; reamintește, cu toate acestea, că nu vor fi suficiente doar măsurile luate la nivelul UE și, prin urmare, invită Comisia și Consiliul să își intensifice activitățile de încurajare a altor parteneri în acest sens; |
| --- | --- |

18.

subliniază că este foarte important să se demonstreze aderarea UE la Acordul de la Paris, inter alia prin punerea în aplicare a acordului în conformitate cu legislația UE, inclusiv prin adoptarea rapidă de către colegiuitori a Regulamentului UE privind măsurile de combatere a schimbărilor climatice și prin revizuirea Directivei EU ETS, precum și prin eficientizarea în timp util a obiectivelor și a instrumentelor politice ale UE; reamintește că toate părțile sunt invitate să comunice secretariatului CCONUSC, până în 2020, strategiile de dezvoltare pe termen lung, până la mijlocul secolului, privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră; solicită, prin urmare, Comisiei ca, în vederea respectării obligației din acord, să pregătească, până la COP 24, o strategie a UE privind emisii zero până la mijlocul secolului, care să prevadă o cale rentabilă către atingerea obiectivului de emisii nete egale cu zero, adoptat în Acordul de la Paris, cu scopul de a menține creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 o

o

| 19. | salută angajamentul asumat prin Acordul de la Paris de a reduce emisiile globale la un nivel net zero pe parcursul celei de a doua jumătăți a secolului; recunoaște că acest lucru înseamnă că majoritatea sectoarelor din UE trebuie să atingă nivelul de zero emisii mult mai devreme; |
| --- | --- |

19.

salută angajamentul asumat prin Acordul de la Paris de a reduce emisiile globale la un nivel net zero pe parcursul celei de a doua jumătăți a secolului; recunoaște că acest lucru înseamnă că majoritatea sectoarelor din UE trebuie să atingă nivelul de zero emisii mult mai devreme;

| 20. | consideră că negocierile cu privire la elementele esențiale ale Acordului de la Paris ar trebui să avanseze, pe subiecte precum un cadru consolidat privind transparența, detalii referitoare la bilanțul la nivel mondial, orientări suplimentare în ceea ce privește contribuțiile stabilite la nivel național, o înțelegere privind diferențierea, pierderile și daunele, finanțarea combaterii schimbărilor climatice și sprijinirea capacităților, o guvernanță cuprinzătoare pe mai multe niveluri, precum și un mecanism de facilitare a punerii în aplicare și a promovării respectării angajamentelor; îndeamnă Comisia și statele membre să respecte angajamentele asumate în cadrul Acordului de la Paris, în special în ceea ce privește contribuția UE la atenuarea schimbărilor climatice și la adaptare la acestea, precum și în ceea ce privește sprijinul său în domeniul finanțelor, al transferului de tehnologie și al consolidării capacităților; |
| --- | --- |

20.

consideră că negocierile cu privire la elementele esențiale ale Acordului de la Paris ar trebui să avanseze, pe subiecte precum un cadru consolidat privind transparența, detalii referitoare la bilanțul la nivel mondial, orientări suplimentare în ceea ce privește contribuțiile stabilite la nivel național, o înțelegere privind diferențierea, pierderile și daunele, finanțarea combaterii schimbărilor climatice și sprijinirea capacităților, o guvernanță cuprinzătoare pe mai multe niveluri, precum și un mecanism de facilitare a punerii în aplicare și a promovării respectării angajamentelor; îndeamnă Comisia și statele membre să respecte angajamentele asumate în cadrul Acordului de la Paris, în special în ceea ce privește contribuția UE la atenuarea schimbărilor climatice și la adaptare la acestea, precum și în ceea ce privește sprijinul său în domeniul finanțelor, al transferului de tehnologie și al consolidării capacităților;

| 21. | subliniază că timpul este esențial în eforturile comune de combatere a schimbărilor climatice și de respectare a angajamentelor Acordului de la Paris; subliniază că UE are atât capacitatea, cât și responsabilitatea de a oferi un exemplu și de a începe imediat activitatea de aliniere a obiectivelor sale privind clima și energia la obiectivul convenit la nivel internațional de limitare a creșterii temperaturii medii globale la un nivel sub 2 oC, continuând totodată eforturile de limitare a creșterii temperaturii la 1,5 oC; |
| --- | --- |

21.

subliniază că timpul este esențial în eforturile comune de combatere a schimbărilor climatice și de respectare a angajamentelor Acordului de la Paris; subliniază că UE are atât capacitatea, cât și responsabilitatea de a oferi un exemplu și de a începe imediat activitatea de aliniere a obiectivelor sale privind clima și energia la obiectivul convenit la nivel internațional de limitare a creșterii temperaturii medii globale la un nivel sub 2 o

o

| 22. | reamintește că este necesar ca decarbonizarea să se realizeze cât mai devreme, dacă se dorește atingerea obiectivului privind temperatura medie globală și că emisiile de gaze cu efect de seră la nivel mondial trebuie să își atingă nivelul maxim cât mai curând posibil; reamintește că emisiile globale ar trebui să fie eliminate treptat până în 2050 sau la scurt timp după, pentru a menține lumea pe o traiectorie de emisii eficientă din punctul de vedere al costurilor, compatibilă cu obiectivele de reducere a temperaturii stabilite în Acordul de la Paris; invită toate părțile competente să își urmeze obiectivele și strategiile naționale de decarbonizare, stabilind ca prioritate eliminarea treptată a emisiilor provenite din cărbune, care reprezintă cea mai poluantă sursă de energie, și invită UE să coopereze cu partenerii săi internaționali în această privință, furnizând exemple de bune practici; |
| --- | --- |

22.

reamintește că este necesar ca decarbonizarea să se realizeze cât mai devreme, dacă se dorește atingerea obiectivului privind temperatura medie globală și că emisiile de gaze cu efect de seră la nivel mondial trebuie să își atingă nivelul maxim cât mai curând posibil; reamintește că emisiile globale ar trebui să fie eliminate treptat până în 2050 sau la scurt timp după, pentru a menține lumea pe o traiectorie de emisii eficientă din punctul de vedere al costurilor, compatibilă cu obiectivele de reducere a temperaturii stabilite în Acordul de la Paris; invită toate părțile competente să își urmeze obiectivele și strategiile naționale de decarbonizare, stabilind ca prioritate eliminarea treptată a emisiilor provenite din cărbune, care reprezintă cea mai poluantă sursă de energie, și invită UE să coopereze cu partenerii săi internaționali în această privință, furnizând exemple de bune practici;

| 23. | salută caracterul incluziv al procesului CCONUSC; consideră că, pentru a se asigura o participare eficientă, trebuie tratată chestiunea intereselor legitime sau a conflictelor de interese; în acest context, solicită tuturor participanților la proces să stabilească linii directoare sau proceduri care să crească gradul de deschidere, de transparență și de incluziune, fără a compromite însă scopurile și obiectivele CCONUSC și ale Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

23.

salută caracterul incluziv al procesului CCONUSC; consideră că, pentru a se asigura o participare eficientă, trebuie tratată chestiunea intereselor legitime sau a conflictelor de interese; în acest context, solicită tuturor participanților la proces să stabilească linii directoare sau proceduri care să crească gradul de deschidere, de transparență și de incluziune, fără a compromite însă scopurile și obiectivele CCONUSC și ale Acordului de la Paris;

| 24. | invită toate statele membre să ratifice Amendamentul de la Doha la Protocolul de la Kyoto; |
| --- | --- |

24.

invită toate statele membre să ratifice Amendamentul de la Doha la Protocolul de la Kyoto;

COP 23 de la Bonn

COP 23 de la Bonn

| 25. | salută angajamentul asumat la Marrakesh de a finaliza programul de lucru pentru a elabora norme detaliate de punere în aplicare a Acordului de la Paris până în 2018; consideră că COP 23 reprezintă o etapă esențială pentru această activitate tehnică; |
| --- | --- |

25.

salută angajamentul asumat la Marrakesh de a finaliza programul de lucru pentru a elabora norme detaliate de punere în aplicare a Acordului de la Paris până în 2018; consideră că COP 23 reprezintă o etapă esențială pentru această activitate tehnică;

| 26. | așteaptă cu interes clarificarea, la COP 23, a modului de funcționare a dialogului de facilitare din 2018, care va fi o oportunitate-cheie pentru a face bilanțul progreselor realizate în vederea atingerii obiectivului de atenuare a schimbărilor climatice, prevăzut în acord, și pentru a furniza, până în 2020, informații privind pregătirea și revizuirea contribuțiilor naționale ale părților pentru 2030, pentru a atinge obiectivele acordului; consideră că UE ar trebui să joace un rol proactiv în cadrul acestui prim dialog de facilitare, pentru a realiza un bilanț al ambițiilor colective și al progreselor în punerea în aplicare a angajamentelor; invită Comisia și statele membre să prezinte, cu mult timp înainte de dialogul de facilitare, angajamente suplimentare privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, care să depășească angajamentele actuale în temeiul Acordului de la Paris și să contribuie în mod adecvat la eliminarea decalajelor în ceea ce privește atenuarea, în conformitate cu capacitățile UE; |
| --- | --- |

26.

așteaptă cu interes clarificarea, la COP 23, a modului de funcționare a dialogului de facilitare din 2018, care va fi o oportunitate-cheie pentru a face bilanțul progreselor realizate în vederea atingerii obiectivului de atenuare a schimbărilor climatice, prevăzut în acord, și pentru a furniza, până în 2020, informații privind pregătirea și revizuirea contribuțiilor naționale ale părților pentru 2030, pentru a atinge obiectivele acordului; consideră că UE ar trebui să joace un rol proactiv în cadrul acestui prim dialog de facilitare, pentru a realiza un bilanț al ambițiilor colective și al progreselor în punerea în aplicare a angajamentelor; invită Comisia și statele membre să prezinte, cu mult timp înainte de dialogul de facilitare, angajamente suplimentare privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, care să depășească angajamentele actuale în temeiul Acordului de la Paris și să contribuie în mod adecvat la eliminarea decalajelor în ceea ce privește atenuarea, în conformitate cu capacitățile UE;

| 27. | reamintește că intensificarea măsurilor de atenuare în perioada pre-2020 reprezintă o condiție indispensabilă pentru îndeplinirea obiectivelor pe termen lung ale Acordului de la Paris și solicită UE să se asigure că acțiunile pe termen scurt rămân pe agenda COP 23; |
| --- | --- |

27.

reamintește că intensificarea măsurilor de atenuare în perioada pre-2020 reprezintă o condiție indispensabilă pentru îndeplinirea obiectivelor pe termen lung ale Acordului de la Paris și solicită UE să se asigure că acțiunile pe termen scurt rămân pe agenda COP 23;

Finanțarea pentru combaterea schimbărilor climatice și alte mijloace de punere în aplicare

Finanțarea pentru combaterea schimbărilor climatice și alte mijloace de punere în aplicare

| 28. | salută „Foaia de parcurs pentru 100 de miliarde USD”, ce vizează mobilizarea a 100 de miliarde USD până în 2020 pentru acțiuni de combatere a schimbărilor climatice în țările în curs de dezvoltare; subliniază că obiectivul de mobilizare va continua până în 2025, așa cum s-a decis la COP 21; |
| --- | --- |

28.

salută „Foaia de parcurs pentru 100 de miliarde USD”, ce vizează mobilizarea a 100 de miliarde USD până în 2020 pentru acțiuni de combatere a schimbărilor climatice în țările în curs de dezvoltare; subliniază că obiectivul de mobilizare va continua până în 2025, așa cum s-a decis la COP 21;

| 29. | salută angajamentul asumat de părți în cadrul Acordului de la Paris de a corela toate fluxurile financiare cu demersurile vizând emisii scăzute de gaze cu efect de seră și o dezvoltare rezistentă la schimbările climatice; consideră, prin urmare, că UE trebuie să combată urgent fluxurile financiare pentru combustibilii fosili și infrastructura cu nivel ridicat de emisii de carbon; |
| --- | --- |

29.

salută angajamentul asumat de părți în cadrul Acordului de la Paris de a corela toate fluxurile financiare cu demersurile vizând emisii scăzute de gaze cu efect de seră și o dezvoltare rezistentă la schimbările climatice; consideră, prin urmare, că UE trebuie să combată urgent fluxurile financiare pentru combustibilii fosili și infrastructura cu nivel ridicat de emisii de carbon;

| 30. | recunoaște că este important să se abordeze mecanismul de atenuare a pierderilor și daunelor introdus în Acordul de la Paris și sprijină ferm concretizarea discuției referitoare la acesta în cadrul COP 23 de la Bonn; |
| --- | --- |

30.

recunoaște că este important să se abordeze mecanismul de atenuare a pierderilor și daunelor introdus în Acordul de la Paris și sprijină ferm concretizarea discuției referitoare la acesta în cadrul COP 23 de la Bonn;

| 31. | subliniază importanța menținerii drepturilor omului în centrul acțiunilor privind clima și insistă ca statele membre și Comisia să se asigure că negocierile privind măsurile de adaptare respectă, protejează și promovează drepturile omului, inclusiv egalitatea de gen, participarea deplină și egală a femeilor și promovarea activă a unei tranziții juste a forței de muncă care creează locuri de muncă decente și de calitate pentru toți; |
| --- | --- |

31.

subliniază importanța menținerii drepturilor omului în centrul acțiunilor privind clima și insistă ca statele membre și Comisia să se asigure că negocierile privind măsurile de adaptare respectă, protejează și promovează drepturile omului, inclusiv egalitatea de gen, participarea deplină și egală a femeilor și promovarea activă a unei tranziții juste a forței de muncă care creează locuri de muncă decente și de calitate pentru toți;

| 32. | salută creșterea continuă a nivelului finanțării UE în domeniul schimbărilor climatice, dar subliniază că trebuie să se depună eforturi suplimentare; subliniază că este important să se garanteze că alte părți dezvoltate își respectă obiectivul privind cuantumul contribuțiilor de 100 de miliarde USD; solicită angajamente concrete din partea UE și la nivel internațional de a furniza noi surse de finanțare; |
| --- | --- |

32.

salută creșterea continuă a nivelului finanțării UE în domeniul schimbărilor climatice, dar subliniază că trebuie să se depună eforturi suplimentare; subliniază că este important să se garanteze că alte părți dezvoltate își respectă obiectivul privind cuantumul contribuțiilor de 100 de miliarde USD; solicită angajamente concrete din partea UE și la nivel internațional de a furniza noi surse de finanțare;

| 33. | solicită un angajament ambițios din partea guvernelor și a instituțiilor de finanțare publice și private, inclusiv a băncilor, a fondurilor de pensii și a firmelor de asigurări, în favoarea alinierii practicilor de creditare și de investiții la obiectivul de menținere a creșterii temperaturii medii globale la mult sub 2 oC, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (c) din Acordul de la Paris și a retragerii investițiilor în combustibilii fosili, inclusiv prin eliminarea treptată a creditelor la export pentru investițiile în combustibili fosili; solicită garanții publice specifice în favoarea investițiilor ecologice, precum și acordarea de etichete și avantaje fiscale fondurilor de investiții ecologice și emițătorilor de obligațiuni verzi; |
| --- | --- |

33.

solicită un angajament ambițios din partea guvernelor și a instituțiilor de finanțare publice și private, inclusiv a băncilor, a fondurilor de pensii și a firmelor de asigurări, în favoarea alinierii practicilor de creditare și de investiții la obiectivul de menținere a creșterii temperaturii medii globale la mult sub 2 o

| 34. | recunoaște că schimbările în sistemele fiscale naționale și internaționale, printre care transferul sarcinii fiscale de la sectorul muncii către cel de capital, principiul „poluatorul plătește”, retragerea investițiilor din sectorul combustibililor fosili și stabilirea unui preț adecvat al carbonului, sunt esențiale pentru a crea un mediu economic favorabil pentru încurajarea investițiilor publice și private, care vor permite atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale politicilor industriale; |
| --- | --- |

34.

recunoaște că schimbările în sistemele fiscale naționale și internaționale, printre care transferul sarcinii fiscale de la sectorul muncii către cel de capital, principiul „poluatorul plătește”, retragerea investițiilor din sectorul combustibililor fosili și stabilirea unui preț adecvat al carbonului, sunt esențiale pentru a crea un mediu economic favorabil pentru încurajarea investițiilor publice și private, care vor permite atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale politicilor industriale;

| 35. | încurajează o cooperare sporită între țările dezvoltate și cele în curs de dezvoltare, în special în cadrul parteneriatului privind contribuțiile stabilite la nivel național, astfel încât țările să aibă acces mai eficient la cunoștințele tehnice și la sprijinul financiar necesar pentru a institui politici care să le permită să respecte și să depășească contribuțiile stabilite la nivel național; |
| --- | --- |

35.

încurajează o cooperare sporită între țările dezvoltate și cele în curs de dezvoltare, în special în cadrul parteneriatului privind contribuțiile stabilite la nivel național, astfel încât țările să aibă acces mai eficient la cunoștințele tehnice și la sprijinul financiar necesar pentru a institui politici care să le permită să respecte și să depășească contribuțiile stabilite la nivel național;

| 36. | invită Comisia să efectueze o evaluare completă a consecințelor posibile ale Acordului de la Paris pentru bugetul UE și să dezvolte un mecanism financiar dedicat și automat al UE, care să ofere sprijin suplimentar și adecvat pentru cota echitabilă a UE în atingerea obiectivului financiar internațional privind clima de 100 de miliarde USD; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să efectueze o evaluare completă a consecințelor posibile ale Acordului de la Paris pentru bugetul UE și să dezvolte un mecanism financiar dedicat și automat al UE, care să ofere sprijin suplimentar și adecvat pentru cota echitabilă a UE în atingerea obiectivului financiar internațional privind clima de 100 de miliarde USD;

| 37. | solicită asumarea unor angajamente concrete de furnizare a unor surse suplimentare de finanțare pentru combaterea schimbărilor climatice, inclusiv prin introducerea unei taxe pe tranzacțiile financiare, prin crearea unei rezerve de certificate de emisii EU ETS pentru perioada 2021-2030 și prin alocarea veniturilor obținute din aplicarea măsurilor UE și internaționale privind emisiile din sectorul aviației și al transportului maritim pentru finanțarea măsurilor internaționale de combatere a schimbărilor climatice și pentru Fondul verde pentru climă; |
| --- | --- |

37.

solicită asumarea unor angajamente concrete de furnizare a unor surse suplimentare de finanțare pentru combaterea schimbărilor climatice, inclusiv prin introducerea unei taxe pe tranzacțiile financiare, prin crearea unei rezerve de certificate de emisii EU ETS pentru perioada 2021-2030 și prin alocarea veniturilor obținute din aplicarea măsurilor UE și internaționale privind emisiile din sectorul aviației și al transportului maritim pentru finanțarea măsurilor internaționale de combatere a schimbărilor climatice și pentru Fondul verde pentru climă;

Rolul actorilor nestatali

Rolul actorilor nestatali

| 38. | subliniază eforturile depuse de un număr tot mai mare de actori nestatali pentru decarbonizare și o mai mare reziliență la schimbările climatice; subliniază, așadar, că este important să se instituie un dialog structurat și constructiv între guverne, mediul de afaceri, orașe, regiuni, organizații internaționale, societatea civilă și instituțiile academice și să se asigure implicarea lor în planificarea și punerea în aplicarea unor acțiuni climatice adaptabile pentru a mobiliza o acțiune mondială fermă în vederea construirii unor societăți reziliente și cu emisii scăzute de dioxid de carbon și pentru a demonstra progresele realizate spre atingerea obiectivelor Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

38.

subliniază eforturile depuse de un număr tot mai mare de actori nestatali pentru decarbonizare și o mai mare reziliență la schimbările climatice; subliniază, așadar, că este important să se instituie un dialog structurat și constructiv între guverne, mediul de afaceri, orașe, regiuni, organizații internaționale, societatea civilă și instituțiile academice și să se asigure implicarea lor în planificarea și punerea în aplicarea unor acțiuni climatice adaptabile pentru a mobiliza o acțiune mondială fermă în vederea construirii unor societăți reziliente și cu emisii scăzute de dioxid de carbon și pentru a demonstra progresele realizate spre atingerea obiectivelor Acordului de la Paris;

| 39. | solicită UE și statelor sale membre ca, alături de alte părți la CCONUSC, să promoveze un proces care să implice în mod activ actorii nestatali în negocierile privind punerea în aplicare a Acordului de la Paris, să sprijine eforturile lor de a contribui la realizarea CSN a unui stat, în ciuda transformărilor de la nivel național și politic, și să le permită să analizeze noi forme de participare și de asociere în cadrul CCONUSC; |
| --- | --- |

39.

solicită UE și statelor sale membre ca, alături de alte părți la CCONUSC, să promoveze un proces care să implice în mod activ actorii nestatali în negocierile privind punerea în aplicare a Acordului de la Paris, să sprijine eforturile lor de a contribui la realizarea CSN a unui stat, în ciuda transformărilor de la nivel național și politic, și să le permită să analizeze noi forme de participare și de asociere în cadrul CCONUSC;

| 40. | subliniază rolul important al platformei actorilor nestatali pentru combaterea schimbărilor climatice (Non-State Actors Zone for Climate Action – NAZCA) de a promova și de a urmări acțiunile actorilor nestatali, cum ar fi Convenția globală a primarilor, Misiunea Inovare, inițiativa InsuResilience, programul Energie durabilă pentru toți și parteneriatul CSN; |
| --- | --- |

40.

subliniază rolul important al platformei actorilor nestatali pentru combaterea schimbărilor climatice (Non-State Actors Zone for Climate Action – NAZCA) de a promova și de a urmări acțiunile actorilor nestatali, cum ar fi Convenția globală a primarilor, Misiunea Inovare, inițiativa InsuResilience, programul Energie durabilă pentru toți și parteneriatul CSN;

| 41. | salută eforturile depuse de „campionii în domeniul climatic” în cadrul Parteneriatului de la Marrakech privind acțiunile de combatere a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

41.

salută eforturile depuse de „campionii în domeniul climatic” în cadrul Parteneriatului de la Marrakech privind acțiunile de combatere a schimbărilor climatice;

| 42. | solicită UE și statelor sale membre să colaboreze cu toți actorii societății civile (instituții, sectorul privat, ONG-uri și comunități locale) pentru a dezvolta inițiative de reducere în sectoarele-cheie (energie, tehnologie, orașe, transporturi) și inițiative de adaptare și de reziliență ca răspuns la problemele de adaptare, în special în ceea ce privește accesul la apă, securitatea alimentară și prevenirea riscurilor; invită toate guvernele și toți actorii societății civile să sprijine și să consolideze această agendă de acțiune; |
| --- | --- |

42.

solicită UE și statelor sale membre să colaboreze cu toți actorii societății civile (instituții, sectorul privat, ONG-uri și comunități locale) pentru a dezvolta inițiative de reducere în sectoarele-cheie (energie, tehnologie, orașe, transporturi) și inițiative de adaptare și de reziliență ca răspuns la problemele de adaptare, în special în ceea ce privește accesul la apă, securitatea alimentară și prevenirea riscurilor; invită toate guvernele și toți actorii societății civile să sprijine și să consolideze această agendă de acțiune;

| 43. | reamintește ONU și părților la CCONUSC că acțiunea individuală este la fel de importantă ca acțiunile guvernelor și instituțiilor; prin urmare, solicită o implicare mai mare în organizarea de campanii și activități de sensibilizare și de informare a publicului cu privire la gesturile mari sau mici care pot contribui la combaterea schimbărilor climatice în țările dezvoltate și în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

43.

reamintește ONU și părților la CCONUSC că acțiunea individuală este la fel de importantă ca acțiunile guvernelor și instituțiilor; prin urmare, solicită o implicare mai mare în organizarea de campanii și activități de sensibilizare și de informare a publicului cu privire la gesturile mari sau mici care pot contribui la combaterea schimbărilor climatice în țările dezvoltate și în curs de dezvoltare;

Efortul global al tuturor sectoarelor

Efortul global al tuturor sectoarelor

| 44. | salută elaborarea unor scheme de comercializare a certificatelor de emisii la nivel mondial, inclusiv a 18 scheme de comercializare a certificatelor de emisii care funcționează pe patru continente ce reprezintă 40 % din PIB-ul mondial; încurajează Comisia să promoveze legături între EU ETS și alte scheme de comercializare a certificatelor de emisii în scopul creării unor mecanisme internaționale pentru piața emisiilor de carbon pentru a crește nivelul de ambiție în materie de climă, contribuind în același timp la reducerea riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon prin asigurarea unor condiții echitabile de concurență; invită Comisia să stabilească garanții pentru a asigura faptul că legătura cu EU ETS oferă contribuții permanente în ceea ce privește atenuarea și nu subminează obiectivul UE privind emisiile interne de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

44.

salută elaborarea unor scheme de comercializare a certificatelor de emisii la nivel mondial, inclusiv a 18 scheme de comercializare a certificatelor de emisii care funcționează pe patru continente ce reprezintă 40 % din PIB-ul mondial; încurajează Comisia să promoveze legături între EU ETS și alte scheme de comercializare a certificatelor de emisii în scopul creării unor mecanisme internaționale pentru piața emisiilor de carbon pentru a crește nivelul de ambiție în materie de climă, contribuind în același timp la reducerea riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon prin asigurarea unor condiții echitabile de concurență; invită Comisia să stabilească garanții pentru a asigura faptul că legătura cu EU ETS oferă contribuții permanente în ceea ce privește atenuarea și nu subminează obiectivul UE privind emisiile interne de gaze cu efect de seră;

| 45. | subliniază că este necesar în continuare un nivel mai ridicat de ambiție și acțiune pentru a menține stimulente suficiente cu scopul de a realiza reducerile de emisii de gaze cu efect de seră necesare pentru a atinge obiectivele UE privind clima și energia pentru 2050; subliniază că în sectoarele transporturilor și agriculturii s-au înregistrat progrese slabe în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în contextul obiectivelor pentru 2020 și că este necesară o intensificare a eforturilor pentru ca aceste sectoare să își îndeplinească obiectivele de contribuție la reducerile emisiilor până în 2030; |
| --- | --- |

45.

subliniază că este necesar în continuare un nivel mai ridicat de ambiție și acțiune pentru a menține stimulente suficiente cu scopul de a realiza reducerile de emisii de gaze cu efect de seră necesare pentru a atinge obiectivele UE privind clima și energia pentru 2050; subliniază că în sectoarele transporturilor și agriculturii s-au înregistrat progrese slabe în materie de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră în contextul obiectivelor pentru 2020 și că este necesară o intensificare a eforturilor pentru ca aceste sectoare să își îndeplinească obiectivele de contribuție la reducerile emisiilor până în 2030;

| 46. | subliniază că este important să se asigure integritatea ecologică a tuturor abordărilor viitoare de piață, atât în cadrul Acordului de la Paris, cât și în afara acestuia, ținând seama de riscuri precum lacunele care permit dubla contabilizare, problemele legate de permanența și adiționalitatea reducerilor de emisii, potențialele efecte negative asupra dezvoltării durabile și stimulentele neloiale pentru reducerea nivelului de ambiție al CSN; |
| --- | --- |

46.

subliniază că este important să se asigure integritatea ecologică a tuturor abordărilor viitoare de piață, atât în cadrul Acordului de la Paris, cât și în afara acestuia, ținând seama de riscuri precum lacunele care permit dubla contabilizare, problemele legate de permanența și adiționalitatea reducerilor de emisii, potențialele efecte negative asupra dezvoltării durabile și stimulentele neloiale pentru reducerea nivelului de ambiție al CSN;

| 47. | subliniază că obiectivele 20-20-20 privind emisiile de gaze cu efect de seră, energia din surse regenerabile și economiile de energie au jucat un rol fundamental în asigurarea acestui progres și în susținerea a peste 4,2 milioane de locuri de muncă în diverse industrii ecologice, cu o creștere continuă în timpul crizei economice; |
| --- | --- |

47.

subliniază că obiectivele 20-20-20 privind emisiile de gaze cu efect de seră, energia din surse regenerabile și economiile de energie au jucat un rol fundamental în asigurarea acestui progres și în susținerea a peste 4,2 milioane de locuri de muncă în diverse industrii ecologice, cu o creștere continuă în timpul crizei economice;

| 48. | ia act de decizia Adunării OACI din 2016 privind înființarea unei Scheme de compensare și de reducere a emisiilor de dioxid de carbon pentru aviația internațională (CORSIA); |
| --- | --- |

48.

ia act de decizia Adunării OACI din 2016 privind înființarea unei Scheme de compensare și de reducere a emisiilor de dioxid de carbon pentru aviația internațională (CORSIA);

| 49. | își exprimă, cu toate acestea, dezamăgirea cu privire la faptul că, la lansarea CORSIA, OACI nu a fost de acord cu privire la reducerea emisiilor, axându-se în principal pe compensare; regretă faptul că nu se garantează deloc calitatea compensărilor, că aplicarea CORSIA devine obligatorie din punct de vedere juridic numai din anul 2027 și că principalii membri ai OACI nu și-au asumat încă angajamentul de a participa la faza voluntară, în timp ce alți poluatori majori nu și-au asumat angajamente privind creșterea cu caracter neutru din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, fapt care ridică o mulțime de întrebări cu privire la efectul real asupra climei, dat fiind că rezultatul nu corespunde nici pe departe așteptărilor Uniunii Europene atunci când a decis să suspende termenul pentru EU ETS; solicită finalizarea rapidă a unui set solid de norme pentru operaționalizarea CORSIA, pentru punerea sa în aplicare la timp la nivel național și regional și asigurarea aplicării sale corespunzătoare de către toate părțile interesate; solicită, de asemenea, îmbunătățirea tuturor inovațiilor tehnologice legate de performanța motorului și calitatea carburanților; |
| --- | --- |

49.

își exprimă, cu toate acestea, dezamăgirea cu privire la faptul că, la lansarea CORSIA, OACI nu a fost de acord cu privire la reducerea emisiilor, axându-se în principal pe compensare; regretă faptul că nu se garantează deloc calitatea compensărilor, că aplicarea CORSIA devine obligatorie din punct de vedere juridic numai din anul 2027 și că principalii membri ai OACI nu și-au asumat încă angajamentul de a participa la faza voluntară, în timp ce alți poluatori majori nu și-au asumat angajamente privind creșterea cu caracter neutru din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, fapt care ridică o mulțime de întrebări cu privire la efectul real asupra climei, dat fiind că rezultatul nu corespunde nici pe departe așteptărilor Uniunii Europene atunci când a decis să suspende termenul pentru EU ETS; solicită finalizarea rapidă a unui set solid de norme pentru operaționalizarea CORSIA, pentru punerea sa în aplicare la timp la nivel național și regional și asigurarea aplicării sale corespunzătoare de către toate părțile interesate; solicită, de asemenea, îmbunătățirea tuturor inovațiilor tehnologice legate de performanța motorului și calitatea carburanților;

| 50. | reamintește că, în timp ce zborurile intra-europene vor fi în continuare acoperite de EU ETS, orice modificare a legislației existente și operaționalizarea programată a CORSIA pot fi avute în vedere doar în lumina nivelului de ambiție al sistemului și a măsurilor de punere în aplicare care urmează să fie elaborate; |
| --- | --- |

50.

reamintește că, în timp ce zborurile intra-europene vor fi în continuare acoperite de EU ETS, orice modificare a legislației existente și operaționalizarea programată a CORSIA pot fi avute în vedere doar în lumina nivelului de ambiție al sistemului și a măsurilor de punere în aplicare care urmează să fie elaborate;

| 51. | ia act de foaia de parcurs pentru dezvoltarea unei „strategii cuprinzătoare a OMI privind reducerea emisiilor de GES generate de nave”, adoptate în cadrul celei de a 70-a sesiuni a Comitetului pentru protecția mediului marin din cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI); solicită OMI să dezvolte un mecanism global în concordanță cu obiectivele Acordului de la Paris prin stabilirea unei ținte ambițioase de reducere a emisiilor și întocmirea unui calendar concret, ca parte a strategiei inițiale a OMI în materie de GES, care urmează să fie adoptată în primăvara anului 2018; |
| --- | --- |

51.

ia act de foaia de parcurs pentru dezvoltarea unei „strategii cuprinzătoare a OMI privind reducerea emisiilor de GES generate de nave”, adoptate în cadrul celei de a 70-a sesiuni a Comitetului pentru protecția mediului marin din cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI); solicită OMI să dezvolte un mecanism global în concordanță cu obiectivele Acordului de la Paris prin stabilirea unei ținte ambițioase de reducere a emisiilor și întocmirea unui calendar concret, ca parte a strategiei inițiale a OMI în materie de GES, care urmează să fie adoptată în primăvara anului 2018;

| 52. | salută amendamentul de la Kigali privind eliminarea treptată la nivel global a hidrofluorocarburilor (HFC) cu un efect de încălzire a climei; consideră că acesta reprezintă un pas concret în punerea în aplicare a Acordului de la Paris și ar putea evita emisii de peste 70 de miliarde de tone de CO2 echivalent până în 2050, adică de 11 ori emisiile anuale ale Statelor Unite ale Americii și, prin urmare, încurajează toate părțile la Protocolul de la Montreal să ia toate măsurile necesare în vederea ratificării sale rapide; reamintește că UE a adoptat o legislație ambițioasă pentru reducerea treptată a hidrofluorocarburilor cu 79 % până în 2030, dat fiind că alternativele favorabile climei sunt disponibile pe scară largă, iar potențialul lor ar trebui exploatat pe deplin; |
| --- | --- |

52.

salută amendamentul de la Kigali privind eliminarea treptată la nivel global a hidrofluorocarburilor (HFC) cu un efect de încălzire a climei; consideră că acesta reprezintă un pas concret în punerea în aplicare a Acordului de la Paris și ar putea evita emisii de peste 70 de miliarde de tone de CO2

Reziliența la schimbările climatice prin adaptare

Reziliența la schimbările climatice prin adaptare

| 53. | ia act de faptul că prioritățile Președinției fijiane a COP 23 includ domenii în care acțiunile de adaptare și de reziliență ocupă un loc de frunte; reamintește că acțiunile de adaptare reprezintă o necesitate inevitabilă pentru toate țările dacă acestea doresc să reducă la minimum efectele negative și să valorifice pe deplin oportunitățile de creștere economică rezilientă la schimbările climatice și de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

53.

ia act de faptul că prioritățile Președinției fijiane a COP 23 includ domenii în care acțiunile de adaptare și de reziliență ocupă un loc de frunte; reamintește că acțiunile de adaptare reprezintă o necesitate inevitabilă pentru toate țările dacă acestea doresc să reducă la minimum efectele negative și să valorifice pe deplin oportunitățile de creștere economică rezilientă la schimbările climatice și de dezvoltare durabilă;

| 54. | solicită, în consecință, stabilirea de obiective pe termen lung în materie de adaptare; reamintește că țările în curs de dezvoltare, mai ales țările cel mai puțin dezvoltate și statele insulare mici în curs de dezvoltare, care au contribuit cel mai puțin la schimbările climatice, sunt cele mai vulnerabile la efectele negative ale acestora și au cea mai mică capacitate de adaptare; |
| --- | --- |

54.

solicită, în consecință, stabilirea de obiective pe termen lung în materie de adaptare; reamintește că țările în curs de dezvoltare, mai ales țările cel mai puțin dezvoltate și statele insulare mici în curs de dezvoltare, care au contribuit cel mai puțin la schimbările climatice, sunt cele mai vulnerabile la efectele negative ale acestora și au cea mai mică capacitate de adaptare;

| 55. | subliniază necesitatea de a integra cu adevărat adaptarea la schimbările climatice în strategiile naționale de dezvoltare, inclusiv în planificarea financiară, îmbunătățind, în același timp, canalele de coordonare între diversele niveluri de guvernare și părțile interesate; consideră că asigurarea coerenței cu strategiile și planurile de reducere a riscului de dezastre este, de asemenea, importantă; |
| --- | --- |

55.

subliniază necesitatea de a integra cu adevărat adaptarea la schimbările climatice în strategiile naționale de dezvoltare, inclusiv în planificarea financiară, îmbunătățind, în același timp, canalele de coordonare între diversele niveluri de guvernare și părțile interesate; consideră că asigurarea coerenței cu strategiile și planurile de reducere a riscului de dezastre este, de asemenea, importantă;

| 56. | subliniază că este important să se evalueze în mod specific impactul schimbărilor climatice asupra orașelor, precum și provocările și posibilitățile specifice ale acestora în ceea ce privește adaptarea și atenuarea; consideră că este esențial să se consolideze capacitatea orașelor și a autorităților locale de a se angaja și de a depune eforturi pentru a crește rezistența comunității lor cu scopul de a trata dimensiunea locală a impactului schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

56.

subliniază că este important să se evalueze în mod specific impactul schimbărilor climatice asupra orașelor, precum și provocările și posibilitățile specifice ale acestora în ceea ce privește adaptarea și atenuarea; consideră că este esențial să se consolideze capacitatea orașelor și a autorităților locale de a se angaja și de a depune eforturi pentru a crește rezistența comunității lor cu scopul de a trata dimensiunea locală a impactului schimbărilor climatice;

| 57. | consideră că politicile de combatere a schimbărilor climatice se pot bucura de o susținere suficient de largă dacă sunt însoțite de măsuri sociale, inclusiv de un fond de tranziție echitabil pentru a corela provocările actuale legate de combaterea schimbărilor climatice cu combaterea șomajului și a locurilor de muncă precare; |
| --- | --- |

57.

consideră că politicile de combatere a schimbărilor climatice se pot bucura de o susținere suficient de largă dacă sunt însoțite de măsuri sociale, inclusiv de un fond de tranziție echitabil pentru a corela provocările actuale legate de combaterea schimbărilor climatice cu combaterea șomajului și a locurilor de muncă precare;

| 58. | invită Comisia să reevalueze strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice din 2013, pentru a acorda mai multă atenție și a aduce mai multă valoare adăugată eforturilor de adaptare la nivelul global al UE, consolidând legăturile cu Acordul de la Paris și sprijinind dezvoltarea în continuare a unui schimb eficace de bune practici, exemple și informații privind activitatea de adaptare; subliniază necesitatea de a dezvolta sisteme și instrumente pentru a urmări progresul și eficacitatea planurilor și acțiunilor naționale de adaptare; |
| --- | --- |

58.

invită Comisia să reevalueze strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice din 2013, pentru a acorda mai multă atenție și a aduce mai multă valoare adăugată eforturilor de adaptare la nivelul global al UE, consolidând legăturile cu Acordul de la Paris și sprijinind dezvoltarea în continuare a unui schimb eficace de bune practici, exemple și informații privind activitatea de adaptare; subliniază necesitatea de a dezvolta sisteme și instrumente pentru a urmări progresul și eficacitatea planurilor și acțiunilor naționale de adaptare;

| 59. | reamintește faptul că terenurile agricole, zonele umede și pădurile, care acoperă mai mult de 90 % din suprafața de teren a UE, vor fi grav afectate de schimbările climatice; subliniază că acest sector, cunoscut drept exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură (LULUCF) – este atât un absorbant, cât și o sursă de emisii și este esențial pentru atenuarea schimbărilor climatice și creșterea rezistenței; |
| --- | --- |

59.

reamintește faptul că terenurile agricole, zonele umede și pădurile, care acoperă mai mult de 90 % din suprafața de teren a UE, vor fi grav afectate de schimbările climatice; subliniază că acest sector, cunoscut drept exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură (LULUCF) – este atât un absorbant, cât și o sursă de emisii și este esențial pentru atenuarea schimbărilor climatice și creșterea rezistenței;

| 60. | reamintește că, în conformitate cu articolul 2 din Acordul de la Paris din 4 noiembrie 2016, acesta urmărește, printre altele, creșterea capacității de adaptare la efectele negative ale schimbărilor climatice, încurajează reziliența la schimbările climatice și dezvoltarea cu un nivel redus de emisii de gaze cu efect de seră, într-un mod care nu pune în pericol producția alimentară și invită Comisia și statele membre să asigure fluxuri de finanțare în coerență cu acest obiectiv; |
| --- | --- |

60.

reamintește că, în conformitate cu articolul 2 din Acordul de la Paris din 4 noiembrie 2016, acesta urmărește, printre altele, creșterea capacității de adaptare la efectele negative ale schimbărilor climatice, încurajează reziliența la schimbările climatice și dezvoltarea cu un nivel redus de emisii de gaze cu efect de seră, într-un mod care nu pune în pericol producția alimentară și invită Comisia și statele membre să asigure fluxuri de finanțare în coerență cu acest obiectiv;

| 61. | subliniază consecințele negative grave și adeseori ireversibile ale inacțiunii, având în vedere că schimbările climatice afectează toate regiunile lumii în moduri diferite, dar foarte dăunătoare, care au ca urmare fluxuri migratorii și pierderea de vieți, precum și pierderi economice, ecologice și sociale; evidențiază faptul că impulsionarea politică și financiară concertată la nivel global a inovațiilor în domeniul energiei ecologice și din surse regenerabile este fundamentală pentru atingerea obiectivelor în materie de climă și pentru facilitarea creșterii; |
| --- | --- |

61.

subliniază consecințele negative grave și adeseori ireversibile ale inacțiunii, având în vedere că schimbările climatice afectează toate regiunile lumii în moduri diferite, dar foarte dăunătoare, care au ca urmare fluxuri migratorii și pierderea de vieți, precum și pierderi economice, ecologice și sociale; evidențiază faptul că impulsionarea politică și financiară concertată la nivel global a inovațiilor în domeniul energiei ecologice și din surse regenerabile este fundamentală pentru atingerea obiectivelor în materie de climă și pentru facilitarea creșterii;

| 62. | recunoaște numeroasele dificultăți de formulare a unei definiții universal acceptate a „refugiaților climatici” dar solicită recunoașterea în mod serios a caracterului și amplorii migrației și strămutării provocate de schimbările climatice ca urmare a dezastrelor cauzate de încălzirea globală; constată cu îngrijorare că, între 2008 și 2013, aproximativ 166 de milioane de persoane au fost obligate să-și părăsească locuințele din cauza unor dezastre naturale, a creșterii nivelului mării, a fenomenelor meteorologice extreme, a deșertificării, a penuriei de apă și a răspândirii bolilor tropicale cu transmitere prin vectori; reamintește în mod deosebit faptul că evoluțiile în materie de climă din anumite părți ale Africii și ale Orientului Mijlociu ar putea contribui la instabilitate politică, la dificultăți economice și la escaladarea crizei refugiaților din bazinul Mării Mediterane; |
| --- | --- |

62.

recunoaște numeroasele dificultăți de formulare a unei definiții universal acceptate a „refugiaților climatici” dar solicită recunoașterea în mod serios a caracterului și amplorii migrației și strămutării provocate de schimbările climatice ca urmare a dezastrelor cauzate de încălzirea globală; constată cu îngrijorare că, între 2008 și 2013, aproximativ 166 de milioane de persoane au fost obligate să-și părăsească locuințele din cauza unor dezastre naturale, a creșterii nivelului mării, a fenomenelor meteorologice extreme, a deșertificării, a penuriei de apă și a răspândirii bolilor tropicale cu transmitere prin vectori; reamintește în mod deosebit faptul că evoluțiile în materie de climă din anumite părți ale Africii și ale Orientului Mijlociu ar putea contribui la instabilitate politică, la dificultăți economice și la escaladarea crizei refugiaților din bazinul Mării Mediterane;

| 63. | constată că defrișările și degradarea pădurilor sunt responsabile de 20 % din emisiile globale de gaze cu efect de seră și subliniază rolul pădurilor și al managementului forestier activ și sustenabil în atenuarea schimbărilor climatice și necesitatea de a consolida capacitățile de adaptare și reziliența pădurilor la schimbările climatice; subliniază că sunt necesare eforturi de atenuare care să se axeze pe sectorul pădurilor tropicale (REDD +); subliniază că obiectivul de a limita încălzirea globală la mai puțin de 2 oC se va dovedi, cel mai probabil, imposibil de realizat fără aceste eforturi de atenuare; solicită în plus UE să majoreze finanțarea internațională pentru reducerea defrișărilor în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

63.

constată că defrișările și degradarea pădurilor sunt responsabile de 20 % din emisiile globale de gaze cu efect de seră și subliniază rolul pădurilor și al managementului forestier activ și sustenabil în atenuarea schimbărilor climatice și necesitatea de a consolida capacitățile de adaptare și reziliența pădurilor la schimbările climatice; subliniază că sunt necesare eforturi de atenuare care să se axeze pe sectorul pădurilor tropicale (REDD +); subliniază că obiectivul de a limita încălzirea globală la mai puțin de 2 o

Sprijin pentru țările în curs de dezvoltare

Sprijin pentru țările în curs de dezvoltare

| 64. | subliniază faptul că și țările în curs de dezvoltare joacă un rol important în realizarea obiectivelor Acordului de la Paris și că este necesar ca aceste țări să fie ajutate să își pună în aplicare planurile climatice, exploatând pe deplin sinergiile dintre măsurile de combatere a schimbărilor climatice puse în aplicare, planul de acțiune de la Addis Abeba și Agenda 2030 cu obiectivele pertinente de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

64.

subliniază faptul că și țările în curs de dezvoltare joacă un rol important în realizarea obiectivelor Acordului de la Paris și că este necesar ca aceste țări să fie ajutate să își pună în aplicare planurile climatice, exploatând pe deplin sinergiile dintre măsurile de combatere a schimbărilor climatice puse în aplicare, planul de acțiune de la Addis Abeba și Agenda 2030 cu obiectivele pertinente de dezvoltare durabilă;

| 65. | subliniază necesitatea de a promova accesul universal la energie sustenabilă în țările în curs de dezvoltare, în special în Africa, prin utilizarea sporită a energiei din surse regenerabile; arată că Africa are resurse naturale imense, care îi pot asigura securitatea energetică; subliniază că, în cele din urmă, dacă interconexiunile de energie electrică sunt stabilite cu succes, o parte a energiei Europei ar putea proveni din Africa; |
| --- | --- |

65.

subliniază necesitatea de a promova accesul universal la energie sustenabilă în țările în curs de dezvoltare, în special în Africa, prin utilizarea sporită a energiei din surse regenerabile; arată că Africa are resurse naturale imense, care îi pot asigura securitatea energetică; subliniază că, în cele din urmă, dacă interconexiunile de energie electrică sunt stabilite cu succes, o parte a energiei Europei ar putea proveni din Africa;

| 66. | subliniază că UE deține experiența, capacitatea și dimensiunea globală necesare pentru a fi liderul în domeniul construcției infrastructurii mai inteligente, mai ecologice și mai rezistente necesare pentru a realiza tranziția globală lansată de Acordul de la Paris; solicită UE să sprijine eforturile țărilor în curs de dezvoltare pentru a realiza tranziția spre societăți cu emisii reduse de dioxid de carbon și mai favorabile incluziunii, mai sustenabile din punct de vedere social și ecologic, mai prospere și mai sigure; |
| --- | --- |

66.

subliniază că UE deține experiența, capacitatea și dimensiunea globală necesare pentru a fi liderul în domeniul construcției infrastructurii mai inteligente, mai ecologice și mai rezistente necesare pentru a realiza tranziția globală lansată de Acordul de la Paris; solicită UE să sprijine eforturile țărilor în curs de dezvoltare pentru a realiza tranziția spre societăți cu emisii reduse de dioxid de carbon și mai favorabile incluziunii, mai sustenabile din punct de vedere social și ecologic, mai prospere și mai sigure;

Industria și competitivitatea

Industria și competitivitatea

| 67. | salută eforturile neîntrerupte și progresele înregistrate de industria europeană pentru a respecta obligațiile și a profita pe deplin de posibilitățile care decurg din acordul de la Paris, ceea ce poate conduce la măsuri în domeniul climei care să aibă succes și să fie eficiente din punctul de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

67.

salută eforturile neîntrerupte și progresele înregistrate de industria europeană pentru a respecta obligațiile și a profita pe deplin de posibilitățile care decurg din acordul de la Paris, ceea ce poate conduce la măsuri în domeniul climei care să aibă succes și să fie eficiente din punctul de vedere al costurilor;

| 68. | subliniază că lupta împotriva schimbărilor climatice este o prioritate globală și ar trebui să fie urmărită ca un real efort la nivel mondial, asigurând, în același timp, securitatea energetică și o economie durabilă; |
| --- | --- |

68.

subliniază că lupta împotriva schimbărilor climatice este o prioritate globală și ar trebui să fie urmărită ca un real efort la nivel mondial, asigurând, în același timp, securitatea energetică și o economie durabilă;

| 69. | subliniază că un cadru juridic stabil și previzibil, precum și semnalele clare în materie de politici, atât la nivelul UE, cât și la nivel mondial ar facilita și spori investițiile legate de climă; |
| --- | --- |

69.

subliniază că un cadru juridic stabil și previzibil, precum și semnalele clare în materie de politici, atât la nivelul UE, cât și la nivel mondial ar facilita și spori investițiile legate de climă;

| 70. | subliniază că pentru întreprinderea de acțiuni în domeniul climei și implementarea Acordului de la Paris este esențial să existe un angajament continuu, în special din partea emițătorilor importanți la nivel mondial; regretă profund anunțul administrației SUA cu privire la poziția sa față de Acordul de la Paris; cu toate acestea, salută călduros sprijinul continuu al sectoarelor majore ale industriei americane care înțeleg în mod clar riscurile reprezentate de schimbările climatice și posibilitățile care decurg din acțiunea în domeniul climei; |
| --- | --- |

70.

subliniază că pentru întreprinderea de acțiuni în domeniul climei și implementarea Acordului de la Paris este esențial să existe un angajament continuu, în special din partea emițătorilor importanți la nivel mondial; regretă profund anunțul administrației SUA cu privire la poziția sa față de Acordul de la Paris; cu toate acestea, salută călduros sprijinul continuu al sectoarelor majore ale industriei americane care înțeleg în mod clar riscurile reprezentate de schimbările climatice și posibilitățile care decurg din acțiunea în domeniul climei;

| 71. | consideră că, în cazul în care alte economii importante nu își asumă angajamente comparabile cu cele asumate de UE în legătură cu reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, pentru a asigura competitivitatea globală a industriei europene, va fi necesar să se mențină dispozițiile privind relocarea emisiilor de dioxid de carbon, în special cele care vizează sectoarele care se confruntă atât cu o mare intensitate a schimburilor comerciale, cât și cu o proporție importantă a costurilor legate de emisiile de dioxid de carbon în producție; |
| --- | --- |

71.

consideră că, în cazul în care alte economii importante nu își asumă angajamente comparabile cu cele asumate de UE în legătură cu reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, pentru a asigura competitivitatea globală a industriei europene, va fi necesar să se mențină dispozițiile privind relocarea emisiilor de dioxid de carbon, în special cele care vizează sectoarele care se confruntă atât cu o mare intensitate a schimburilor comerciale, cât și cu o proporție importantă a costurilor legate de emisiile de dioxid de carbon în producție;

| 72. | salută faptul că China și alți concurenți majori ai UE din industriile energointensive introduc comercializarea de dioxid de carbon sau alte mecanisme de stabilire a tarifelor; consideră că, până în momentul în care se asigură condiții de concurență echitabile, UE ar trebui să mențină măsuri adecvate și proporționale pentru a asigura competitivitatea propriilor industrii și să prevină, acolo unde se impune, relocarea emisiilor de carbon, ținând seama de faptul că între politicile în domeniul energiei, industriei și climei trebuie să existe coerență; |
| --- | --- |

72.

salută faptul că China și alți concurenți majori ai UE din industriile energointensive introduc comercializarea de dioxid de carbon sau alte mecanisme de stabilire a tarifelor; consideră că, până în momentul în care se asigură condiții de concurență echitabile, UE ar trebui să mențină măsuri adecvate și proporționale pentru a asigura competitivitatea propriilor industrii și să prevină, acolo unde se impune, relocarea emisiilor de carbon, ținând seama de faptul că între politicile în domeniul energiei, industriei și climei trebuie să existe coerență;

| 73. | subliniază importanța creșterii numărului de lucrători calificați în industrie și promovarea cunoștințelor și a celor mai bune practici pentru a stimula crearea de locuri de muncă de calitate, sprijinind în același timp o tranziție echitabilă a forței de muncă acolo unde este necesar; |
| --- | --- |

73.

subliniază importanța creșterii numărului de lucrători calificați în industrie și promovarea cunoștințelor și a celor mai bune practici pentru a stimula crearea de locuri de muncă de calitate, sprijinind în același timp o tranziție echitabilă a forței de muncă acolo unde este necesar;

Politica energetică

Politica energetică

| 74. | invită UE să exercite presiune pentru a convinge comunitatea internațională să adopte fără întârziere măsuri concrete, inclusiv un calendar, pentru eliminarea treptată a subvențiilor care dăunează mediului, inclusiv pentru combustibilii fosili, care denaturează concurența, descurajează cooperarea internațională și împiedică inovarea; |
| --- | --- |

74.

invită UE să exercite presiune pentru a convinge comunitatea internațională să adopte fără întârziere măsuri concrete, inclusiv un calendar, pentru eliminarea treptată a subvențiilor care dăunează mediului, inclusiv pentru combustibilii fosili, care denaturează concurența, descurajează cooperarea internațională și împiedică inovarea;

| 75. | subliniază că economisirea energiei, eficiența energetică și sursele regenerabile de energie sunt importante pentru reducerea emisiilor, precum și pentru economiile financiare, securitate energetică și prevenirea și diminuarea sărăciei energetice, în scopul de a proteja și ajuta gospodăriile vulnerabile și sărace; solicită promovarea la nivel global a măsurilor de eficiență energetică și de economisire și a dezvoltării de surse regenerabile de energie (de exemplu, prin stimularea producției proprii și a consumului din surse regenerabile de energie), precum și a implementării efective a acestora; reamintește că prioritizarea eficienței energetice și rolul de lider mondial în domeniul surselor regenerabile de energie sunt două dintre obiectivele principale ale uniunii energetice a UE; |
| --- | --- |

75.

subliniază că economisirea energiei, eficiența energetică și sursele regenerabile de energie sunt importante pentru reducerea emisiilor, precum și pentru economiile financiare, securitate energetică și prevenirea și diminuarea sărăciei energetice, în scopul de a proteja și ajuta gospodăriile vulnerabile și sărace; solicită promovarea la nivel global a măsurilor de eficiență energetică și de economisire și a dezvoltării de surse regenerabile de energie (de exemplu, prin stimularea producției proprii și a consumului din surse regenerabile de energie), precum și a implementării efective a acestora; reamintește că prioritizarea eficienței energetice și rolul de lider mondial în domeniul surselor regenerabile de energie sunt două dintre obiectivele principale ale uniunii energetice a UE;

| 76. | subliniază că este important să se dezvolte tehnologii de stocare a energiei, rețele inteligente și o capacitate de a răspunde la cerere care să contribuie la îmbunătățirea utilizării eficiente a energiei din surse regenerabile în sectorul producției de energie electrică și în cel al încălzirii și răcirii locuințelor; |
| --- | --- |

76.

subliniază că este important să se dezvolte tehnologii de stocare a energiei, rețele inteligente și o capacitate de a răspunde la cerere care să contribuie la îmbunătățirea utilizării eficiente a energiei din surse regenerabile în sectorul producției de energie electrică și în cel al încălzirii și răcirii locuințelor;

Cercetarea, inovarea și tehnologiile digitale

Cercetarea, inovarea și tehnologiile digitale

| 77. | subliniază faptul că menținerea și consolidarea cercetării și inovării în domeniul atenuării schimbărilor climatice, politicilor de adaptare, utilizării eficiente a resurselor, tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon și utilizării durabile a materiilor prime secundare („economia circulară”) sunt esențiale pentru a combate schimbările climatice într-un mod eficient din punct de vedere al costurilor, precum și pentru a reduce dependența de combustibilii fosili; încurajează, prin urmare, adoptare unor angajamente globale în vederea creșterii și concentrării investițiilor în acest domeniu; |
| --- | --- |

77.

subliniază faptul că menținerea și consolidarea cercetării și inovării în domeniul atenuării schimbărilor climatice, politicilor de adaptare, utilizării eficiente a resurselor, tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon și utilizării durabile a materiilor prime secundare („economia circulară”) sunt esențiale pentru a combate schimbările climatice într-un mod eficient din punct de vedere al costurilor, precum și pentru a reduce dependența de combustibilii fosili; încurajează, prin urmare, adoptare unor angajamente globale în vederea creșterii și concentrării investițiilor în acest domeniu;

| 78. | subliniază că progresele în domeniul tehnologiilor necesare pentru decarbonizare vor avea nevoie de semnale politice clare, între care se numără reducerea obstacolelor de pe piață și în materie de reglementare din calea noilor tehnologii și modele de afaceri, precum și cheltuieli publice bine orientate; |
| --- | --- |

78.

subliniază că progresele în domeniul tehnologiilor necesare pentru decarbonizare vor avea nevoie de semnale politice clare, între care se numără reducerea obstacolelor de pe piață și în materie de reglementare din calea noilor tehnologii și modele de afaceri, precum și cheltuieli publice bine orientate;

| 79. | reamintește că cercetarea, inovarea și competitivitatea se numără printre cei cinci piloni ai strategiei UE privind uniunea energetică; ia act de faptul că UE este hotărâtă să rămână un lider global în aceste domenii, dezvoltând, în același timp, o cooperare științifică apropiată cu partenerii internaționali; subliniază că este important să se construiască și să se mențină o capacitate de inovare puternică atât în țările dezvoltate, cât și în cele emergente, pentru dezvoltarea unor tehnologii ecologice și sustenabile în domeniul energiei; |
| --- | --- |

79.

reamintește că cercetarea, inovarea și competitivitatea se numără printre cei cinci piloni ai strategiei UE privind uniunea energetică; ia act de faptul că UE este hotărâtă să rămână un lider global în aceste domenii, dezvoltând, în același timp, o cooperare științifică apropiată cu partenerii internaționali; subliniază că este important să se construiască și să se mențină o capacitate de inovare puternică atât în țările dezvoltate, cât și în cele emergente, pentru dezvoltarea unor tehnologii ecologice și sustenabile în domeniul energiei;

| 80. | reamintește rolul fundamental al tehnologiilor digitale în facilitarea tranziției energetice, crearea de noi modele durabile de afaceri și îmbunătățirea eficienței energetice și a economiilor de energie; subliniază beneficiile ecologice pe care digitalizarea industriei europene le poate aduce prin utilizarea eficientă a resurselor și reducerea intensității utilizării materialelor; |
| --- | --- |

80.

reamintește rolul fundamental al tehnologiilor digitale în facilitarea tranziției energetice, crearea de noi modele durabile de afaceri și îmbunătățirea eficienței energetice și a economiilor de energie; subliniază beneficiile ecologice pe care digitalizarea industriei europene le poate aduce prin utilizarea eficientă a resurselor și reducerea intensității utilizării materialelor;

| 81. | subliniază că este important să se utilizeze pe deplin actualele programe/instrumente ale UE, cum ar fi Orizont 2020, care sunt deschise la participarea țărilor terțe, în special în domeniul energiei, al schimbărilor climatice și al dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

81.

subliniază că este important să se utilizeze pe deplin actualele programe/instrumente ale UE, cum ar fi Orizont 2020, care sunt deschise la participarea țărilor terțe, în special în domeniul energiei, al schimbărilor climatice și al dezvoltării durabile;

| 82. | solicită o utilizare mai bună a tehnologiilor, cum ar fi sateliții spațiali, pentru a colecta date corecte privind emisiile, temperaturile și schimbările climatice; subliniază, în special, contribuțiile programului Copernicus; solicită, de asemenea, să se asigure transparență în cooperare și în schimbul de informații dintre țări, precum și disponibilitatea datelor pentru comunitatea științifică; |
| --- | --- |

82.

solicită o utilizare mai bună a tehnologiilor, cum ar fi sateliții spațiali, pentru a colecta date corecte privind emisiile, temperaturile și schimbările climatice; subliniază, în special, contribuțiile programului Copernicus; solicită, de asemenea, să se asigure transparență în cooperare și în schimbul de informații dintre țări, precum și disponibilitatea datelor pentru comunitatea științifică;

Diplomația în domeniul climei

Diplomația în domeniul climei

| 83. | sprijină ferm atenția continuă acordată de UE activității diplomatice în domeniul climei, aceasta fiind esențială pentru creșterea vizibilității acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice în țările partenere și în rândul opiniei publice la nivel mondial; subliniază necesitatea de a menține schimbările climatice ca o prioritate strategică în dialogurile diplomatice, ținând seama de cele mai recente evoluții și de peisajul geopolitic în schimbare; subliniază faptul că Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și statele membre dispun de o capacitate enormă în materie de politică externă și trebuie să își asume poziția de lider în cadrul forurilor privind schimbările climatice; subliniază că măsurile ambițioase și urgente în domeniul climei alături de punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul COP 21 trebuie să rămână o prioritate a UE în cadrul dialogurilor bilaterale și biregionale la nivel înalt cu țările partenere, G7, G20, în cadrul ONU și în alte foruri internaționale; |
| --- | --- |

83.

sprijină ferm atenția continuă acordată de UE activității diplomatice în domeniul climei, aceasta fiind esențială pentru creșterea vizibilității acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice în țările partenere și în rândul opiniei publice la nivel mondial; subliniază necesitatea de a menține schimbările climatice ca o prioritate strategică în dialogurile diplomatice, ținând seama de cele mai recente evoluții și de peisajul geopolitic în schimbare; subliniază faptul că Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și statele membre dispun de o capacitate enormă în materie de politică externă și trebuie să își asume poziția de lider în cadrul forurilor privind schimbările climatice; subliniază că măsurile ambițioase și urgente în domeniul climei alături de punerea în aplicare a angajamentelor din cadrul COP 21 trebuie să rămână o prioritate a UE în cadrul dialogurilor bilaterale și biregionale la nivel înalt cu țările partenere, G7, G20, în cadrul ONU și în alte foruri internaționale;

| 84. | își reiterează opinia potrivit căreia obiectivele politicii privind schimbările climatice trebuie să se afle în centrul eforturilor de politică externă și al agendei globale ale UE; îndeamnă UE și statele membre să își asume rolul de lider în acțiunile de combatere a schimbărilor climatice la nivel mondial printr-un angajament continuu față de Acordul de la Paris și printr-o relaționare activă cu partenerii strategici, atât la nivel național, cât și subnațional, pentru a forma sau a consolida alianțe climatice, cu scopul de a menține un impuls în direcția unui regim ambițios de protecție a climei; |
| --- | --- |

84.

își reiterează opinia potrivit căreia obiectivele politicii privind schimbările climatice trebuie să se afle în centrul eforturilor de politică externă și al agendei globale ale UE; îndeamnă UE și statele membre să își asume rolul de lider în acțiunile de combatere a schimbărilor climatice la nivel mondial printr-un angajament continuu față de Acordul de la Paris și printr-o relaționare activă cu partenerii strategici, atât la nivel național, cât și subnațional, pentru a forma sau a consolida alianțe climatice, cu scopul de a menține un impuls în direcția unui regim ambițios de protecție a climei;

| 85. | îndeamnă UE și statele membre să depună eforturi pentru a ajunge la o mai bună cunoaștere, analiză și gestionare a riscurilor climatice și a sprijini partenerii UE din întreaga lume în eforturile lor de a înțelege, integra, anticipa și gestiona mai bine efectele schimbărilor climatice asupra stabilității interne, a securității internaționale și a strămutării persoanelor; |
| --- | --- |

85.

îndeamnă UE și statele membre să depună eforturi pentru a ajunge la o mai bună cunoaștere, analiză și gestionare a riscurilor climatice și a sprijini partenerii UE din întreaga lume în eforturile lor de a înțelege, integra, anticipa și gestiona mai bine efectele schimbărilor climatice asupra stabilității interne, a securității internaționale și a strămutării persoanelor;

| 86. | se angajează să utilizeze rolul său internațional și apartenența sa la rețele parlamentare internaționale pentru a urmări în mod consecvent progresul către punerea în aplicare rapidă a Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

86.

se angajează să utilizeze rolul său internațional și apartenența sa la rețele parlamentare internaționale pentru a urmări în mod consecvent progresul către punerea în aplicare rapidă a Acordului de la Paris;

Rolul Parlamentului European

Rolul Parlamentului European

| 87. | consideră că, având în vedere că Parlamentul European trebuie să își dea aprobarea pentru acordurile internaționale și joacă un rol central în punerea în aplicare internă a Acordului de la Paris în calitate de colegiuitor, acesta trebuie să facă parte integrantă din delegația UE; se așteaptă, prin urmare, să fie invitat să participe la reuniunile de coordonare ale UE de la Bonn și să i se garanteze accesul la toate documentele pregătitoare din momentul începerii negocierilor; |
| --- | --- |

87.

consideră că, având în vedere că Parlamentul European trebuie să își dea aprobarea pentru acordurile internaționale și joacă un rol central în punerea în aplicare internă a Acordului de la Paris în calitate de colegiuitor, acesta trebuie să facă parte integrantă din delegația UE; se așteaptă, prin urmare, să fie invitat să participe la reuniunile de coordonare ale UE de la Bonn și să i se garanteze accesul la toate documentele pregătitoare din momentul începerii negocierilor;

o

o o

| 88. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și secretariatului CCONUSC, cu rugămintea ca aceasta să fie adusă la cunoștința tuturor părților care nu sunt membre ale UE. |
| --- | --- |

88.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și secretariatului CCONUSC, cu rugămintea ca aceasta să fie adusă la cunoștința tuturor părților care nu sunt membre ale UE.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0383.

1

---

Joi, 5 octombrie 2017

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/82

---

P8_TA(2017)0381

Situația persoanelor cu albinism din Malawi și din alte țări africane

Rezoluţia Parlamentului European din 5 octombrie 2017 referitoare la situația persoanelor cu albinism din Africa, în special în Malawi (2017/2868(RSP))

(2018/C 346/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la albinism în Africa, în special Rezoluția din 7 iulie 2016 referitoare la situația persoanelor din Africa care suferă de albinism, în special în Malawi (1), precum și cea din 4 septembrie 2008 privind uciderea albinoșilor în Tanzania (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la albinism în Africa, în special Rezoluția din 7 iulie 2016 referitoare la situația persoanelor din Africa care suferă de albinism, în special în Malawi (1), precum și cea din 4 septembrie 2008 privind uciderea albinoșilor în Tanzania (2),

| — | având în vedere rapoartele expertului independent al ONU privind exercitarea drepturilor omului de către persoanele care suferă de albinism, din 24 martie 2017 și 18 ianuarie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele expertului independent al ONU privind exercitarea drepturilor omului de către persoanele care suferă de albinism, din 24 martie 2017 și 18 ianuarie 2016,

| — | având în vedere declarația Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 13 iunie 2017 privind Ziua internațională de sensibilizare cu privire la albinism, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 13 iunie 2017 privind Ziua internațională de sensibilizare cu privire la albinism,

| — | având în vedere comunicatul de presă al Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR) din 19 septembrie 2017, intitulat „Ground-breaking step to tackle impunity for witchcraft related human rights violations” (Un pas mare către combaterea impunității în cazul încălcărilor drepturilor omului legate de vrăjitorie), precum și comunicatul de presă din 28 iulie 2017, intitulat „Tanzania: «Reported attacks against persons with albinism decline, but root causes still rife in rural areas» – UN expert” (Tanzania: „Numărul atacurilor semnalate îndreptate împotriva persoanelor cu albinism este în scădere, dar cauzele profunde persistă încă în zonele rurale” – expert al ONU), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul de presă al Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR) din 19 septembrie 2017, intitulat „Ground-breaking step to tackle impunity for witchcraft related human rights violations” (Un pas mare către combaterea impunității în cazul încălcărilor drepturilor omului legate de vrăjitorie), precum și comunicatul de presă din 28 iulie 2017, intitulat „Tanzania: «Reported attacks against persons with albinism decline, but root causes still rife in rural areas» – UN expert” (Tanzania: „Numărul atacurilor semnalate îndreptate împotriva persoanelor cu albinism este în scădere, dar cauzele profunde persistă încă în zonele rurale” – expert al ONU),

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU 69/170 din 18 decembrie 2014 referitoare la Ziua internațională de sensibilizare cu privire la albinism, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU 69/170 din 18 decembrie 2014 referitoare la Ziua internațională de sensibilizare cu privire la albinism,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU 70/229 din 23 decembrie 2015 referitoare la persoanele cu albinism, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU 70/229 din 23 decembrie 2015 referitoare la persoanele cu albinism,

| — | având în vedere Rezoluția 263 din 5 noiembrie 2013 a Comisiei Africane pentru Drepturile Omului și ale Popoarelor (ACHPR) referitoare la prevenirea atacurilor și a discriminării îndreptate împotriva persoanelor care suferă de albinism, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 263 din 5 noiembrie 2013 a Comisiei Africane pentru Drepturile Omului și ale Popoarelor (ACHPR) referitoare la prevenirea atacurilor și a discriminării îndreptate împotriva persoanelor care suferă de albinism,

| — | având în vedere Planul de acțiune regional pentru perioada 2017-2021 menit să pună capăt atacurilor la adresa persoanelor cu albinism din Africa și Rezoluția ACHPR 373 din 22 mai 2017 pe această temă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune regional pentru perioada 2017-2021 menit să pună capăt atacurilor la adresa persoanelor cu albinism din Africa și Rezoluția ACHPR 373 din 22 mai 2017 pe această temă,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului,

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap,

| — | având în vedere Convenția internațională a ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională a ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială,

| — | având în vedere Declarația ONU cu privire la drepturile persoanelor aparținând minorităților naționale, etnice, religioase și lingvistice din 18 decembrie 1992, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU cu privire la drepturile persoanelor aparținând minorităților naționale, etnice, religioase și lingvistice din 18 decembrie 1992,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât albinismul este o condiție genetică ereditară care afectează aproximativ o persoană din 20 000 în lume, un procent mult mai ridicat de cazuri constatându-se în țările din Africa Subsahariană, în special Tanzania, Malawi și Burundi, unde se înregistrează cele mai mari concentrări de persoane care suferă de albinism; |
| --- | --- |

A.

întrucât albinismul este o condiție genetică ereditară care afectează aproximativ o persoană din 20 000 în lume, un procent mult mai ridicat de cazuri constatându-se în țările din Africa Subsahariană, în special Tanzania, Malawi și Burundi, unde se înregistrează cele mai mari concentrări de persoane care suferă de albinism;

| B. | întrucât cea mai gravă amenințare la adresa persoanelor cu albinism în majoritatea regiunilor din Africa o reprezintă credințele eronate și superstițiile privind această condiție; întrucât legătura falsă între albinism și puterile miraculoase reprezintă cea mai gravă amenințare la adresa persoanelor cu această afecțiune; întrucât astfel de mituri stau la baza violenței și a traficului de părți ale corpului acestora pentru a aduce noroc, sănătate și bogăție; întrucât femeile cu albinism sunt supuse la violuri, din cauza concepției greșite că raporturile sexuale cu ele pot vindeca de HIV/SIDA; |
| --- | --- |

B.

întrucât cea mai gravă amenințare la adresa persoanelor cu albinism în majoritatea regiunilor din Africa o reprezintă credințele eronate și superstițiile privind această condiție; întrucât legătura falsă între albinism și puterile miraculoase reprezintă cea mai gravă amenințare la adresa persoanelor cu această afecțiune; întrucât astfel de mituri stau la baza violenței și a traficului de părți ale corpului acestora pentru a aduce noroc, sănătate și bogăție; întrucât femeile cu albinism sunt supuse la violuri, din cauza concepției greșite că raporturile sexuale cu ele pot vindeca de HIV/SIDA;

| C. | întrucât, potrivit grupurilor de apărare a drepturilor omului, în ultimul deceniu au fost raportate peste 600 de atacuri împotriva persoanelor cu albinism în Africa, acest număr fiind cel mai probabil subestimat; întrucât aceste atacuri au devenit mult mai frecvente în ultimii ani, în special în Malawi, Tanzania și Mozambic; |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit grupurilor de apărare a drepturilor omului, în ultimul deceniu au fost raportate peste 600 de atacuri împotriva persoanelor cu albinism în Africa, acest număr fiind cel mai probabil subestimat; întrucât aceste atacuri au devenit mult mai frecvente în ultimii ani, în special în Malawi, Tanzania și Mozambic;

| D. | întrucât, în 2016, au avut loc 172 de crime și alte 276 de atacuri îndreptate împotriva persoanelor cu albinism, în 25 de țări africane; întrucât în cursul acestui an, pe lângă Malawi, s-au mai semnalat atacuri împotriva persoanelor care suferă de albinism și în Burundi, Mozambic, Zambia și Tanzania, majoritatea victimelor fiind copii; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în 2016, au avut loc 172 de crime și alte 276 de atacuri îndreptate împotriva persoanelor cu albinism, în 25 de țări africane; întrucât în cursul acestui an, pe lângă Malawi, s-au mai semnalat atacuri împotriva persoanelor care suferă de albinism și în Burundi, Mozambic, Zambia și Tanzania, majoritatea victimelor fiind copii;

| E. | întrucât, de la începutul anului 2017, un nou val de asasinate și atacuri împotriva persoanelor cu albinism a fost alimentat de deficiențele structurale ale sistemului de justiție penală din Malawi, care au lăsat membrii acestui grup vulnerabil la bunul plac al grupurilor infracționale; întrucât, începând cu ianuarie 2017, cel puțin două persoane cu albinism au fost ucise, iar alte șapte au raportat infracțiuni precum tentative de omor sau răpiri; |
| --- | --- |

E.

întrucât, de la începutul anului 2017, un nou val de asasinate și atacuri împotriva persoanelor cu albinism a fost alimentat de deficiențele structurale ale sistemului de justiție penală din Malawi, care au lăsat membrii acestui grup vulnerabil la bunul plac al grupurilor infracționale; întrucât, începând cu ianuarie 2017, cel puțin două persoane cu albinism au fost ucise, iar alte șapte au raportat infracțiuni precum tentative de omor sau răpiri;

| F. | întrucât, deși în 2016 a fost introdusă o legislație mai strictă în Malawi, ceea ce a inclus reformarea Codului penal și a Legii privind anatomia, acest lucru nu a prevenit reapariția asasinatelor și a atacurilor împotriva acestui grup vulnerabil, în principal din cauza slabelor capacități judiciare și de aplicare a legii, precum și a cauzelor profunde și a mediului social și cultural; întrucât autorii acestor acte sunt rareori identificați, aduși în fața justiției sau condamnați; |
| --- | --- |

F.

întrucât, deși în 2016 a fost introdusă o legislație mai strictă în Malawi, ceea ce a inclus reformarea Codului penal și a Legii privind anatomia, acest lucru nu a prevenit reapariția asasinatelor și a atacurilor împotriva acestui grup vulnerabil, în principal din cauza slabelor capacități judiciare și de aplicare a legii, precum și a cauzelor profunde și a mediului social și cultural; întrucât autorii acestor acte sunt rareori identificați, aduși în fața justiției sau condamnați;

| G. | întrucât persoanele cu albinism se confruntă cu încălcări extreme ale drepturilor omului, variind de la hărțuiri, persecuții, discriminări societale și acte de excluziune până la răpiri, violuri și omucideri; |
| --- | --- |

G.

întrucât persoanele cu albinism se confruntă cu încălcări extreme ale drepturilor omului, variind de la hărțuiri, persecuții, discriminări societale și acte de excluziune până la răpiri, violuri și omucideri;

| H. | întrucât femeile și copiii care suferă de albinism sunt deosebit de vulnerabili la excluziunea socială; întrucât sunt abandonați nou-născuți ca urmare a condiției lor; întrucât educația copiilor are de suferit ca urmare a hărțuirii, a stigmatizării și a fricii de a fi atacați; |
| --- | --- |

H.

întrucât femeile și copiii care suferă de albinism sunt deosebit de vulnerabili la excluziunea socială; întrucât sunt abandonați nou-născuți ca urmare a condiției lor; întrucât educația copiilor are de suferit ca urmare a hărțuirii, a stigmatizării și a fricii de a fi atacați;

| I. | întrucât guvernul Tanzaniei s-a angajat în acțiuni serioase și concrete de combatere a vrăjitoriei în țară, inclusiv suspendarea licențelor pentru vracii tradiționali și numeroase arestări în rândul șamanilor; întrucât președintele Tanzaniei a numit în 2008 primul deputat în parlament care suferă de albinism, iar în decembrie 2015 a numit pentru prima oară un ministru adjunct albinos; |
| --- | --- |

I.

întrucât guvernul Tanzaniei s-a angajat în acțiuni serioase și concrete de combatere a vrăjitoriei în țară, inclusiv suspendarea licențelor pentru vracii tradiționali și numeroase arestări în rândul șamanilor; întrucât președintele Tanzaniei a numit în 2008 primul deputat în parlament care suferă de albinism, iar în decembrie 2015 a numit pentru prima oară un ministru adjunct albinos;

| J. | întrucât Mozambic, Nigeria și Kenya au adoptat un plan de acțiune pentru a răspunde la atacuri, axat pe promovarea educației publice cu privire la albinism și pe creșterea gradului de conștientizare a acestui subiect în rândul familiilor și al comunităților, pe garantarea protecției și asistenței sociale pentru persoanele cu albinism, pe asigurarea asistenței juridice, a celerității procedurale și a prevenirii atacurilor, pe difuzarea și publicarea hotărârilor judecătorești ca mijloc de disuasiune, precum și pe efectuarea de cercetări suplimentare pentru îmbunătățirea măsurilor identificate în cadrul planului și pentru sprijinirea elaborării de politici bazate pe date concrete; |
| --- | --- |

J.

întrucât Mozambic, Nigeria și Kenya au adoptat un plan de acțiune pentru a răspunde la atacuri, axat pe promovarea educației publice cu privire la albinism și pe creșterea gradului de conștientizare a acestui subiect în rândul familiilor și al comunităților, pe garantarea protecției și asistenței sociale pentru persoanele cu albinism, pe asigurarea asistenței juridice, a celerității procedurale și a prevenirii atacurilor, pe difuzarea și publicarea hotărârilor judecătorești ca mijloc de disuasiune, precum și pe efectuarea de cercetări suplimentare pentru îmbunătățirea măsurilor identificate în cadrul planului și pentru sprijinirea elaborării de politici bazate pe date concrete;

| K. | întrucât, în iunie 2017, ACHPR a adoptat un plan de acțiune regional pentru perioada 2017-2021 menit să pună capăt atacurilor la adresa persoanelor cu albinism, care a fost susținut de ONU și de diferite părți interesate de la nivel regional și internațional; întrucât acest plan de acțiune își propune să stimuleze eforturile și acțiunile comune de combatere a violenței împotriva persoanelor cu albinism și să protejeze drepturile acestora și pe cele ale familiilor lor; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în iunie 2017, ACHPR a adoptat un plan de acțiune regional pentru perioada 2017-2021 menit să pună capăt atacurilor la adresa persoanelor cu albinism, care a fost susținut de ONU și de diferite părți interesate de la nivel regional și internațional; întrucât acest plan de acțiune își propune să stimuleze eforturile și acțiunile comune de combatere a violenței împotriva persoanelor cu albinism și să protejeze drepturile acestora și pe cele ale familiilor lor;

| L. | întrucât, în pofida creșterii vizibilității pe plan internațional și a adoptării unor noi acte legislative în țările afectate, numărul urmăririlor penale și al condamnărilor rămâne foarte scăzut, iar crimele și tortura continuă să fie comise cu impunitate totală în multe țări africane; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în pofida creșterii vizibilității pe plan internațional și a adoptării unor noi acte legislative în țările afectate, numărul urmăririlor penale și al condamnărilor rămâne foarte scăzut, iar crimele și tortura continuă să fie comise cu impunitate totală în multe țări africane;

| M. | întrucât omorurile, mutilările, discriminarea, hărțuirea și stigmatizarea au dezrădăcinat sute de persoane cu albinism, care trăiesc în adăposturi temporare în zone de refugiu; întrucât această situație a cauzat o mare precaritate și insecuritate pentru aceste persoane, limitându-le accesul la serviciile de bază, cum ar fi îngrijirea medicală și educația, șansele de angajare, precum și participarea în societate; întrucât asistența medicală corespunzătoare, inclusiv medicamentele pentru prevenirea cancerului de piele, este limitată de dificultățile cu care se confruntă persoanele cu albinism, ce ar putea fi depășite prin dezvoltarea de infrastructuri și cunoștințe medicale în regiune; |
| --- | --- |

M.

întrucât omorurile, mutilările, discriminarea, hărțuirea și stigmatizarea au dezrădăcinat sute de persoane cu albinism, care trăiesc în adăposturi temporare în zone de refugiu; întrucât această situație a cauzat o mare precaritate și insecuritate pentru aceste persoane, limitându-le accesul la serviciile de bază, cum ar fi îngrijirea medicală și educația, șansele de angajare, precum și participarea în societate; întrucât asistența medicală corespunzătoare, inclusiv medicamentele pentru prevenirea cancerului de piele, este limitată de dificultățile cu care se confruntă persoanele cu albinism, ce ar putea fi depășite prin dezvoltarea de infrastructuri și cunoștințe medicale în regiune;

| N. | întrucât teama și discriminarea pe tot parcursul vieții provoacă afecțiuni psihosociale de lungă durată și chiar permanente; |
| --- | --- |

N.

întrucât teama și discriminarea pe tot parcursul vieții provoacă afecțiuni psihosociale de lungă durată și chiar permanente;

| O. | întrucât, în martie 2015, ONU a numit primul său expert independent privind exercitarea drepturilor omului de către persoanele care suferă de albinism, Ikponwosa Ero, și a proclamat în mod oficial data de 13 iunie ca zi internațională de sensibilizare cu privire la albinism; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în martie 2015, ONU a numit primul său expert independent privind exercitarea drepturilor omului de către persoanele care suferă de albinism, Ikponwosa Ero, și a proclamat în mod oficial data de 13 iunie ca zi internațională de sensibilizare cu privire la albinism;

| P. | întrucât UE a desfășurat campanii de promovare pentru o sensibilizare pe scară largă cu privire la această temă și a sprijinit angajamentul organizațiilor societății civile și eforturile de consolidare a capacităților autorităților locale pentru a combate omorurile ale căror victime sunt persoanele cu albinism; |
| --- | --- |

P.

întrucât UE a desfășurat campanii de promovare pentru o sensibilizare pe scară largă cu privire la această temă și a sprijinit angajamentul organizațiilor societății civile și eforturile de consolidare a capacităților autorităților locale pentru a combate omorurile ale căror victime sunt persoanele cu albinism;

| Q. | întrucât persoanele cu albinism sunt afectate în mod disproporționat de sărăcie, din cauza violenței, a discriminării și a marginalizării cu care se confruntă, |
| --- | --- |

Q.

întrucât persoanele cu albinism sunt afectate în mod disproporționat de sărăcie, din cauza violenței, a discriminării și a marginalizării cu care se confruntă,

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la discriminarea și persecutarea continuă și pe scară largă a persoanelor cu albinism din Africa, în special după recenta intensificare a violențelor în Malawi; condamnă ferm toate omorurile, răpirile, mutilările și alte tratamente inumane și degradante de care suferă aceste persoane și își exprimă condoleanțele și solidaritatea cu familiile victimelor; condamnă, de asemenea, orice tranzacții speculative cu părți ale corpului provenind de la persoanele cu albinism; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rămâne profund îngrijorat de faptul că introducerea unor acte legislative mai stricte în Malawi nu a împiedicat reapariția recentă a atacurilor împotriva acestor persoane; salută reformarea Codului penal și a Legii privind anatomia; invită totuși autoritățile din Malawi să investigheze pe deplin recentul val de crime împotriva persoanelor cu albinism și să aducă autorii unor astfel de infracțiuni în fața justiției; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că responsabilitatea principală a unui stat este de a-și proteja cetățenii, inclusiv grupurile vulnerabile, și invită guvernul din Malawi să ofere o protecție efectivă persoanelor cu albinism astfel încât să le garanteze dreptul la viață și la securitatea personală, în conformitate cu obligațiile și angajamentele internaționale pe care Malawi și le-a asumat în materie de drepturi ale omului; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă autoritățile din Malawi să acționeze proactiv împotriva oricărei organizații criminale active în vrăjitorie și în traficul de ființe umane, să ofere poliției posibilități de formare și resurse corespunzătoare, să investigheze amănunțit infracțiunile care au legătură cu albinismul, să pună capăt impunității și să caute de urgență sprijin internațional pentru a desfășura anchete imparțiale și efective cu privire la toate atacurile semnalate împotriva persoanelor cu albinism, pentru a-i aduce pe vinovați în fața justiției și a-i trage la răspundere; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită țările africane afectate să extindă sfera legislației unde este necesar, pentru a incrimina deținerea și traficul de părți ale corpului; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită guvernul din Malawi să răspundă mai bine nevoilor medicale, psihologice și sociale ale persoanelor ce suferă de albinism, garantându-le accesul egal la servicii de sănătate și educație, ca parte a politicilor de incluziune; reamintește că accesul la asistență medicală și educație rămâne o provocare majoră pentru aceste persoane, care trebuie soluționată; solicită mai multe investiții în crearea unor structuri sociale, de îngrijire și de consiliere adecvate pentru victime, în special pentru femei și copii, precum și un răspuns mai bun la necesitățile lor medicale și psihologice; insistă asupra faptului că ar trebui puse în aplicare politici pentru a facilita reintegrarea lor în comunitățile proprii; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că lipsa generală de înțelegere și de informare sanitară cu privire la albinism tinde să agraveze starea de sănătate a acestor persoane; subliniază necesitatea de a asigura accesul lor la asistență medicală, în special în zonele rurale și îndepărtate; consideră că personalul medical ar trebui să beneficieze de formare în vederea sensibilizării cu privire la albinism; solicită o mai bună formare a cadrelor didactice și a administrațiilor școlare cu privire la albinism și ca autoritățile din Malawi să faciliteze accesul și participarea la educație a persoanelor cu această condiție; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută eforturile depuse de guvernul Tanzaniei în vederea combaterii discriminării îndreptate împotriva lor și decizia sa de a scoate în afara legii șamanii, în încercarea de a opri omorurile săvârșite împotriva acestui grup, recunoscând în același timp că prea puține cazuri sunt aduse în fața justiției; salută, de asemenea, eforturile depuse de Mozambic, Kenya și Nigeria; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reiterează că ar trebui depuse mai multe eforturi pentru abordarea cauzelor profunde ale discriminării și violenței îndreptate împotriva persoanelor cu albinism prin campanii de sensibilizare a publicului; subliniază rolul esențial al autorităților locale și al organizațiilor societății civile în promovarea drepturilor acestor persoane, în informarea și educarea populației și în distrugerea miturilor și a prejudecăților cu privire la albinism; |
| --- | --- |

9.

| 10. | este preocupat de provocările specifice cu care se confruntă femeile și copiii cu albinism, ce îi face mai expuși la sărăcie, insecuritate și izolare; insistă asupra faptului că toate victimele trebuie să aibă acces la asistență medicală și psihologică adecvată, și că ar trebui instituite politici adecvate pentru a facilita reintegrarea lor în comunitățile proprii; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită autoritățile din țările afectate ca, în cooperare cu partenerii lor internaționali și regionali, să se angajeze în combaterea unor superstiții nocive ce perpetuează stigmatizarea persoanelor cu albinism, luând toate măsurile necesare pentru a preveni și a combate comerțul ilegal cu părți ale corpului, a reexamina cazurile de furturi grave suspectate, a urmări și a identifica sursa cererii de astfel de părți ale corpului și a aduce „vânătorii” acestor persoane în fața justiției; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește că violența împotriva persoanelor cu albinism este adesea de natură transfrontalieră și insistă asupra necesității de a consolida cooperarea regională în acest sens; salută, prin urmare, toate inițiativele luate la nivel regional și internațional pentru a combate violența împotriva persoanelor cu albinism și, în special, recenta adoptare a Planului de acțiune regional pentru perioada 2017-2021 cu privire la albinism de către Uniunea Africană și ONU, ceea ce reprezintă un semn pozitiv și concret de angajament al liderilor africani; solicită punerea sa în aplicare imediată și efectivă; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită UE și statele sale membre să continue să se angajeze în țările afectate pentru a sprijini în mod efectiv eforturile acestora de a elabora politici privind nevoile și drepturile specifice ale persoanelor cu albinism, bazate pe nediscriminare și incluziune socială, prin furnizarea de asistență financiară și tehnică necesară; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită UE să continue să monitorizeze îndeaproape situația drepturilor omului în cazul persoanelor cu albinism din Africa, în special prin intermediul rapoartelor periodice și al activității de monitorizare a delegațiilor sale, și să promoveze în continuare îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește protecția și integrarea socială a acestora; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor din Malawi și Tanzania, Uniunii Africane, precum și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0314.

(2)  JO C 295 E, 4.12.2009, p. 94.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/86 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/86

---

P8_TA(2017)0382

Cazul liderilor tătarilor din Crimeea Ahtem Ciigoz, Ilmi Umerov și Mikola Semena, jurnalist

Rezoluţia Parlamentului European din 5 octombrie 2017 referitoare la cazul liderilor comunității tătare din Crimeea, Akhtem Chiygoz, Ilmi Umerov și al jurnalistului Mykola Semena (2017/2869(RSP))

(2018/C 346/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul de asociere UE-Ucraina și zona de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de asociere UE-Ucraina și zona de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Ucraina și Crimeea, referitoare la politica europeană de vecinătate, la Parteneriatul estic și în special Rezoluția sa din 21 ianuarie 2016 referitoare la acordurile de asociere și zonele de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare cu Georgia, Moldova și Ucraina (1), Rezoluția sa din 4 februarie 2016 referitoare la situația drepturilor omului din Crimeea și în special la tătarii din Crimeea (2), Rezoluția sa din 12 mai 2016 referitoare la tătarii din Crimeea (3) și Rezoluția sa din 16 martie 2017 referitoare la prizonierii ucraineni din Rusia și la situația din Crimeea (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Ucraina și Crimeea, referitoare la politica europeană de vecinătate, la Parteneriatul estic și în special Rezoluția sa din 21 ianuarie 2016 referitoare la acordurile de asociere și zonele de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare cu Georgia, Moldova și Ucraina (1), Rezoluția sa din 4 februarie 2016 referitoare la situația drepturilor omului din Crimeea și în special la tătarii din Crimeea (2), Rezoluția sa din 12 mai 2016 referitoare la tătarii din Crimeea (3) și Rezoluția sa din 16 martie 2017 referitoare la prizonierii ucraineni din Rusia și la situația din Crimeea (4),

| — | având în vedere raportul Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului din 25 septembrie 2017 privind „Situația drepturilor omului în Republica Autonomă Crimeea, ocupată temporar, și în orașul Sevastopol (Ucraina)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului din 25 septembrie 2017 privind „Situația drepturilor omului în Republica Autonomă Crimeea, ocupată temporar, și în orașul Sevastopol (Ucraina)”,

| — | având în vedere Rezoluția 68/262 a Adunării Generale a ONU din 27 martie 2014 intitulată „Integritatea teritorială a Ucrainei”, precum și Rezoluția 71/205 a Adunării Generale a ONU din 19 decembrie 2016 intitulată „Situația drepturilor omului în Republica Autonomă Crimeea și în orașul Sevastopol (Ucraina)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 68/262 a Adunării Generale a ONU din 27 martie 2014 intitulată „Integritatea teritorială a Ucrainei”, precum și Rezoluția 71/205 a Adunării Generale a ONU din 19 decembrie 2016 intitulată „Situația drepturilor omului în Republica Autonomă Crimeea și în orașul Sevastopol (Ucraina)”,

| — | având în vedere deciziile Consiliului privind prelungirea sancțiunilor impuse Federației Ruse în legătură cu anexarea ilegală Crimeei, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile Consiliului privind prelungirea sancțiunilor impuse Federației Ruse în legătură cu anexarea ilegală Crimeei,

| — | având în vedere dreptul internațional umanitar și, în special, dispozițiile acestuia privind teritoriile ocupate și tratamentul și protecția civililor, |
| --- | --- |

—

având în vedere dreptul internațional umanitar și, în special, dispozițiile acestuia privind teritoriile ocupate și tratamentul și protecția civililor,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât numeroase rapoarte credibile, inclusiv cele mai recente rapoarte ale Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, confirmă înmulțirea cazurilor de încălcări ale drepturilor omului în Crimeea, care afectează reprezentanții comunității tătarilor din Crimeea, jurnaliști, lucrători din mass-media, bloggeri și persoane obișnuite care denunță ocupația rusă sau doar încearcă să documenteze atrocitățile comise de autoritățile de facto; |
| --- | --- |

A.

întrucât numeroase rapoarte credibile, inclusiv cele mai recente rapoarte ale Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, confirmă înmulțirea cazurilor de încălcări ale drepturilor omului în Crimeea, care afectează reprezentanții comunității tătarilor din Crimeea, jurnaliști, lucrători din mass-media, bloggeri și persoane obișnuite care denunță ocupația rusă sau doar încearcă să documenteze atrocitățile comise de autoritățile de facto;

| B. | întrucât în raportul Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului din 25 septembrie 2017 privind „Situația drepturilor omului în Republica Autonomă Crimeea, ocupată temporar, și în orașul Sevastopol (Ucraina)” se afirmă că au fost documentate grave încălcări ale drepturilor omului, cum ar fi arestări și detenții arbitrare, dispariții forțate, rele tratamente și tortură și cel puțin o execuție extrajudiciară; |
| --- | --- |

B.

întrucât în raportul Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului din 25 septembrie 2017 privind „Situația drepturilor omului în Republica Autonomă Crimeea, ocupată temporar, și în orașul Sevastopol (Ucraina)” se afirmă că au fost documentate grave încălcări ale drepturilor omului, cum ar fi arestări și detenții arbitrare, dispariții forțate, rele tratamente și tortură și cel puțin o execuție extrajudiciară;

| C. | întrucât Ilmi Umerov, lider al tătarilor din Crimeea și vicepreședinte al Mejlis, a fost condamnat la o perioadă de doi ani pentru că și-a exprimat opoziția față de anexarea ilegală a peninsulei Crimeea, în temeiul articolului 280.1 din Codul penal rus privind „apeluri publice la acțiuni vizând încălcarea integrității teritoriale a Rusiei”; |
| --- | --- |

C.

întrucât Ilmi Umerov, lider al tătarilor din Crimeea și vicepreședinte al Mejlis, a fost condamnat la o perioadă de doi ani pentru că și-a exprimat opoziția față de anexarea ilegală a peninsulei Crimeea, în temeiul articolului 280.1 din Codul penal rus privind „apeluri publice la acțiuni vizând încălcarea integrității teritoriale a Rusiei”;

| D. | întrucât Akhtem Chiygoz, vicepreședinte al Mejlis, a fost condamnat la opt ani de închisoare pentru „organizarea de mișcări de masă”, la 26 februarie 2014; |
| --- | --- |

D.

întrucât Akhtem Chiygoz, vicepreședinte al Mejlis, a fost condamnat la opt ani de închisoare pentru „organizarea de mișcări de masă”, la 26 februarie 2014;

| E. | întrucât jurnalistul Mykola Semena a primit o condamnare la închisoare cu suspendare pe o perioadă de doi ani și jumătate, precum și interdicția de a desfășura activități jurnalistice pe o perioadă de trei ani, în temeiul articolului 280.1 din Codul penal rus privind „apeluri publice la acțiuni vizând încălcarea integrității teritoriale a Rusiei”; |
| --- | --- |

E.

întrucât jurnalistul Mykola Semena a primit o condamnare la închisoare cu suspendare pe o perioadă de doi ani și jumătate, precum și interdicția de a desfășura activități jurnalistice pe o perioadă de trei ani, în temeiul articolului 280.1 din Codul penal rus privind „apeluri publice la acțiuni vizând încălcarea integrității teritoriale a Rusiei”;

| F. | întrucât recentele hotărâri judecătorești dovedesc faptul că sistemul judiciar este utilizat ca instrument politic pentru a reprima persoanele care se opun anexării peninsulei Crimeea de către Rusia; |
| --- | --- |

F.

întrucât recentele hotărâri judecătorești dovedesc faptul că sistemul judiciar este utilizat ca instrument politic pentru a reprima persoanele care se opun anexării peninsulei Crimeea de către Rusia;

| G. | întrucât, în diverse cazuri, s-au raportat răpiri, dispariții forțate, precum și utilizarea torturii și a tratamentelor crude și degradante în centrele de detenție; întrucât tortura a fost utilizată pentru a obține false dovezi de vinovăție; întrucât, până în prezent, aceste acuzații nu au fost investigate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în diverse cazuri, s-au raportat răpiri, dispariții forțate, precum și utilizarea torturii și a tratamentelor crude și degradante în centrele de detenție; întrucât tortura a fost utilizată pentru a obține false dovezi de vinovăție; întrucât, până în prezent, aceste acuzații nu au fost investigate în mod corespunzător;

| H. | întrucât în Crimeea au avut loc exproprieri la scară largă a proprietății publice și private fără compensare și fără respectarea dispozițiilor dreptului internațional umanitar în ceea ce privește protecția proprietății de confiscări sau distrugere; |
| --- | --- |

H.

întrucât în Crimeea au avut loc exproprieri la scară largă a proprietății publice și private fără compensare și fără respectarea dispozițiilor dreptului internațional umanitar în ceea ce privește protecția proprietății de confiscări sau distrugere;

| I. | întrucât spațiul de manevră al societății civile din Crimeea a fost diminuat în mod considerabil, dat fiind că au fost închise o serie de societăți de presă, afectând în mod disproporționat comunitatea tătarilor din Crimeea, dreptul acestora la informare și dreptul lor de a își menține propria cultură și identitate; |
| --- | --- |

I.

întrucât spațiul de manevră al societății civile din Crimeea a fost diminuat în mod considerabil, dat fiind că au fost închise o serie de societăți de presă, afectând în mod disproporționat comunitatea tătarilor din Crimeea, dreptul acestora la informare și dreptul lor de a își menține propria cultură și identitate;

| J. | întrucât anexarea Crimeei de către Federația Rusă este ilegală și încalcă dreptul internațional și acordurile europene semnate atât de Federația Rusă, cât și de Ucraina, în special Carta ONU, Actul final de la Helsinki și Memorandumul de la Budapesta, precum și Tratatul de prietenie, cooperare și parteneriat dintre Ucraina și Federația Rusă din 1997; |
| --- | --- |

J.

întrucât anexarea Crimeei de către Federația Rusă este ilegală și încalcă dreptul internațional și acordurile europene semnate atât de Federația Rusă, cât și de Ucraina, în special Carta ONU, Actul final de la Helsinki și Memorandumul de la Budapesta, precum și Tratatul de prietenie, cooperare și parteneriat dintre Ucraina și Federația Rusă din 1997;

| K. | întrucât, pe durata anexării, Federația Rusă este răspunzătoare de protecția locuitorilor și cetățenilor din Crimeea, prin intermediul autorităților de facto prezente în regiune, |
| --- | --- |

K.

întrucât, pe durata anexării, Federația Rusă este răspunzătoare de protecția locuitorilor și cetățenilor din Crimeea, prin intermediul autorităților de facto prezente în regiune,

| 1. | dezaprobă condamnarea lui Ilmi Umerov, lider al comunității tătare din Crimeea și vicepreședinte al Mejlis, a lui Akhtem Chiygoz, vicepreședinte al Mejlis, și a jurnalistului Mykola Semena; solicită ca aceste condamnări să fie anulate, iar dl Umerov și dl Chiygoz să fie eliberați imediat și necondiționat și toate acuzațiile împotriva dlui Semena să fie abandonate imediat și necondiționat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă cu tărie sentințele aspre pronunțate împotriva liderilor comunității tătare din Crimeea și a altor persoane care se opun anexării rusești, precum Uzair Abdullaev, Teymur Abdullaev, Zevri Abseutov, Rustem Abiltarov, Muslim Aliyev, Refat Alimov, Ali Asanov, Volodymyr Balukh, Enver Bekirov, Oleksiy Bessarabov, Hlib Shabliy, Oleksiy Chirniy, Mustafa Degermenji, Emil Dzhemadenov, Arsen Dzheparov, Volodymyr Dudka, Pavlo Gryb, Rustem Ismailov, Mykola Karpyuk, Stanislav Klykh, Andriy Kolomiyets, Oleksandr Kolchenko, Oleksandr Kostenko, Emir-Usein Kuku, Sergey Litvinov, Enver Mamutov, Remzi Memethov, Yevhen Panov, Yuri Primov, Volodymyr Prisich, Ferat Sayfullayev, Eider Saledinov, Oleg Sentsov, Vadym Siruk, Oleksiy Stogniy, Redvan Suleymanov, Roman Sushchenko, Mykola Shiptur, Dmytro Shtyblikov, Viktor Shchur, Rustem Vaitov, Valentyn Vygovsky, Andriy Zakhtey and Ruslan Zeytullaev, în urma unor proceduri judiciare ridicole și a unor acuzații îndoielnice; solicită abrogarea hotărârilor judecătorești și eliberarea imediată a persoanelor deținute; |
| --- | --- |

2.

| 3. | condamnă politicile discriminatorii impuse de către așa-numitele autorități, în special împotriva comunității tătare indigene din Crimeea, încălcarea drepturilor lor de proprietate, intimidările crescânde din viața politică, socială și economică din această comunitate și față de toți cei care se opun anexării rusești; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că drepturile tătarilor din Crimeea au fost grav încălcate prin interzicerea activităților Mejlis și prin declararea acesteia drept organizație extremistă la 26 aprilie 2016, precum și prin interdicția aplicată liderilor acestora de a se reîntoarce în peninsulă; își reiterează insistent apelul său de a anula fără întârziere deciziile pertinente și efectele acestora și de a respecta ordinul Curții Internaționale de Justiție privind anumite măsuri provizorii în cadrul procedurile inițiate de către Ucraina împotriva Federației Ruse, publicat la 19 aprilie 2017, care concluzionează că Federația Rusă trebuie să se abțină de la a menține sau impune limitări în ceea ce privește capacitatea comunității tătare din Crimeea de a își păstra instituțiile reprezentative, inclusiv Mejlis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că realitatea represiunii și aplicarea legislației privind extremismul, terorismul și separatismul au condus la deteriorarea gravă a situației drepturilor omului în peninsula Crimeea, la generalizarea încălcării libertății de exprimare și de asociere și că impunerea cetățeniei ruse cu forța a devenit sistematică, iar libertățile fundamentale nu sunt garantate în peninsula Crimeea; solicită ca legislația discriminatorie să fie revocată și subliniază nevoia urgentă de asumare a răspunderii pentru încălcările drepturilor omului și abuzurile comise în peninsulă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | condamnă cu fermitate practica predominantă de transfer al deținuților către regiuni îndepărtate din Rusia, întrucât acest lucru le îngreunează acestora foarte mult comunicarea cu prietenii și familiile lor și împiedică organizațiile de apărare a drepturilor omului să urmărească calitatea vieții lor; subliniază că această practică încalcă legislația rusă în vigoare, în special articolul 73 din Codul de executare a sentințelor în materie penală, în conformitate cu care pedepsele ar trebui să fie executate în regiunea în care își au reședința condamnații sau în cea în care instanța a pronunțat sentința; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită SEAE și delegației UE în Rusia să urmărească îndeaproape procesele în curs și să acorde atenție tratamentului aplicat persoanelor deținute; își exprimă îngrijorarea față de unele relatări privind recurgerea la tratamente psihiatrice cu scop punitiv; se așteaptă ca delegația UE, SEAE și ambasadele statelor membre să urmărească îndeaproape aceste proceduri și să obțină accesul la persoanele aflate în detenție, înainte, în timpul și după judecata acestora; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Curtea Europeană pentru Drepturile Omului să ia în considerare toate cererile de despăgubire din Crimeea cu cel mai înalt grad de prioritate posibil, deoarece sistemul judiciar intern din Rusia nu poate și nu prevede căi de atac în aceste cazuri; |
| --- | --- |

8.

| 9. | condamnă reprimarea presei independente care reprezintă comunitățile minoritare și îndeamnă autoritățile ruse să se abțină de la introducerea de obstacole juridice și administrative în calea funcționării acestora; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită ca observatorii internaționali din domeniul drepturilor omului, inclusiv structurile specializate ale ONU, OSCE și Consiliului Europei, să aibă acces neîngrădit la peninsula Crimeea pentru a investiga situația din peninsulă și a înființa mecanisme independente de monitorizare; sprijină inițiativele conduse de Ucraina pentru soluționarea acestor probleme în cadrul Consiliului pentru Drepturile Omului și al Adunării Generale ale ONU; invită SEAE și Reprezentantul Special al Uniunii Europene pentru drepturile omului să acorde o atenție constantă situației drepturilor omului din Crimeea și să informeze periodic Parlamentul; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită Comisiei să sprijine proiecte și schimburi care vizează îmbunătățirea contactelor interpersonale, precum și cele care promovează consolidarea păcii, soluționarea conflictelor, reconcilierea și dialogul intercultural, inclusiv pe teritoriul peninsulei Crimeea; încurajează evitarea obstacolelor birocratice și abordările mai flexibile care vor facilita accesul observatorilor internaționali în peninsulă, inclusiv a parlamentarilor, cu acordul autorităților de la Kiev, fără ca acest lucru să fie interpretat ca o recunoaștere a anexării; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază faptul că ar trebui să se impună măsuri restrictive cu privire la toate persoanele responsabile de încălcări grave ale drepturilor omului, inclusiv a oficialilor ruși și a celor din Crimeea direct responsabili pentru acuzarea și condamnarea lui Akhtem Chiygoz, Mykola Semena și Ilmi Umerov, iar aceste măsuri ar trebui să includă înghețarea activelor în băncile din UE și interdicții de călătorie; își reiterează sprijinul față de decizia UE de a interzice importurile care provin din Crimeea și exportul anumitor produse și tehnologii, a investițiilor, a schimburilor comerciale și a serviciilor în Crimeea; |
| --- | --- |

12.

| 13. | deplânge situația dificilă a copiilor din Crimeea care cresc fără tații lor care au fost privați de libertate în mod ilegal, fiind de facto prizonieri politici, în special a persoanelor transferate în regiuni îndepărtate ale Federației Ruse; consideră că această situație reprezintă o încălcare flagrantă a dreptului internațional al drepturilor omului, a drepturilor copiilor și a obligațiilor internaționale ale Federației Ruse, cum ar fi Convenția ONU privind drepturile copilului; invită autoritățile ruse și autoritățile de facto din Crimeea să permită persoanelor menționate anterior să intre în contact periodic cu membrii familiilor acestora, în special cu minorii; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește autorităților ruse că, în calitatea lor de putere de ocupație de facto care exercită un control efectiv asupra Crimeei, sunt pe deplin responsabile de protecția cetățenilor din Crimeea de măsuri judiciare sau administrative arbitrare și că, în aceeași calitate, au obligația, potrivit dreptului internațional umanitar, să asigure protecția drepturilor omului în peninsulă; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sprijină suveranitatea, independența, unitatea și integritatea teritorială a Ucrainei în cadrul frontierelor sale recunoscute pe plan internațional și condamnă din nou anexarea ilegală a Republicii Autonome Crimeea și a orașului Sevastopol de către Federația Rusă; susține politica UE și a statelor sale membre de a nu recunoaște anexarea ilegală a peninsulei Crimeea și de a impune măsuri restrictive adoptate în acest sens; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la continuarea militarizării la scară largă a peninsulei Crimeea de către Rusia, ceea ce amenință securitatea regională și paneuropeană; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, statelor membre, președintelui Ucrainei, guvernelor și parlamentelor Ucrainei și Federației Ruse, adunărilor parlamentare ale Consiliului Europei și ale Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, Mejlis-ului poporului tătar din Crimeea și secretarului general al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0018.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0043.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0218.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0087.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/90 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/90

---

P8_TA(2017)0383

Situația din Maldive

Rezoluţia Parlamentului European din 5 octombrie 2017 referitoare la situația din Maldive (2017/2870(RSP))

(2018/C 346/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale precedente referitoare la Maldive, în special cele din 16 septembrie 2004 (1), 30 aprilie 2015 (2) și 17 decembrie 2015 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale precedente referitoare la Maldive, în special cele din 16 septembrie 2004 (1), 30 aprilie 2015 (2) și 17 decembrie 2015 (3),

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), la care Maldive este parte semnatară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), la care Maldive este parte semnatară,

| — | având în vedere Declarația Organizației Națiunilor Unite din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie sau credință, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Organizației Națiunilor Unite din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie sau credință,

| — | având în vedere Orientările UE privind pedeapsa capitală, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind pedeapsa capitală,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948, în special articolele 2, 7 și 19, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948, în special articolele 2, 7 și 19,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1989 cu privire la drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1989 cu privire la drepturile copilului,

| — | având în vedere Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei,

| — | având în vedere declarația din 27 iulie 2017 a Secretarului General al ONU, António Guterres, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 27 iulie 2017 a Secretarului General al ONU, António Guterres,

| — | având în vedere raportul de misiune al celei de a cincea reuniuni interparlamentare UE-Maldive din 8 și 9 februarie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de misiune al celei de a cincea reuniuni interparlamentare UE-Maldive din 8 și 9 februarie 2016,

| — | având în vedere declarația din 25 iulie 2017 referitoare la situația din Maldive, făcută de delegația UE în Maldive împreună cu ambasadele statelor membre ale UE și cu ambasadele Canadei, Norvegiei, Elveției și Statelor Unite acreditate în Maldive, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 25 iulie 2017 referitoare la situația din Maldive, făcută de delegația UE în Maldive împreună cu ambasadele statelor membre ale UE și cu ambasadele Canadei, Norvegiei, Elveției și Statelor Unite acreditate în Maldive,

| — | având în vedere declarația din 14 martie 2016 a purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) cu privire la condamnarea fostului președinte al Republicii Maldivelor, Mohamed Nasheed, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 14 martie 2016 a purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) cu privire la condamnarea fostului președinte al Republicii Maldivelor, Mohamed Nasheed,

| — | având în vedere declarația din 3 august 2017 a Raportorului special al ONU pe probleme de execuții extrajudiciare, sumare sau arbitrare, Agnes Callamard, cu privire la privind reluarea „iminentă” a execuțiilor în Maldive, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 3 august 2017 a Raportorului special al ONU pe probleme de execuții extrajudiciare, sumare sau arbitrare, Agnes Callamard, cu privire la privind reluarea „iminentă” a execuțiilor în Maldive,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Uniunea Europeană are relații de lungă durată cu Maldivele și sute de mii de turiști europeni călătoresc în fiecare an în Maldive; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană are relații de lungă durată cu Maldivele și sute de mii de turiști europeni călătoresc în fiecare an în Maldive;

| B. | întrucât situația drepturilor omului din Maldive s-a deteriorat dramatic de la primele alegeri democratice ale țării din 2008 și din momentul în care primul său președinte ales în mod democratic, Mohamed Nasheed, a fost înlăturat în 2012; |
| --- | --- |

B.

întrucât situația drepturilor omului din Maldive s-a deteriorat dramatic de la primele alegeri democratice ale țării din 2008 și din momentul în care primul său președinte ales în mod democratic, Mohamed Nasheed, a fost înlăturat în 2012;

| C. | întrucât libertățile politice și civile au fost erodate, lideri ai opoziției au fost arestați în mod arbitrar, mass-media a fost atacată, iar conservatorismul religios în creștere este învinuit de declinul libertății religioase și al toleranței, în timp ce președintele Abdulla Yameen, fostul lider al Partidului Progresist din Maldive, și guvernul său încearcă să își consolideze controlul asupra puterii; |
| --- | --- |

C.

întrucât libertățile politice și civile au fost erodate, lideri ai opoziției au fost arestați în mod arbitrar, mass-media a fost atacată, iar conservatorismul religios în creștere este învinuit de declinul libertății religioase și al toleranței, în timp ce președintele Abdulla Yameen, fostul lider al Partidului Progresist din Maldive, și guvernul său încearcă să își consolideze controlul asupra puterii;

| D. | întrucât, la 22 august 2017, forțele de securitate au închis cu forța Parlamentul (Majlis), o acțiune pe care parlamentarii din opoziție o descriu ca o încercare de a se bloca o propunere de punere sub acuzare a președintelui Parlamentului; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 22 august 2017, forțele de securitate au închis cu forța Parlamentul (Majlis), o acțiune pe care parlamentarii din opoziție o descriu ca o încercare de a se bloca o propunere de punere sub acuzare a președintelui Parlamentului;

| E. | întrucât membri ai partidelor din opoziție, jurnaliști independenți și apărători ai drepturilor omului raportează înmulțirea amenințărilor și a atacurilor din partea autorităților, a poliției și a grupurilor extremiste; |
| --- | --- |

E.

întrucât membri ai partidelor din opoziție, jurnaliști independenți și apărători ai drepturilor omului raportează înmulțirea amenințărilor și a atacurilor din partea autorităților, a poliției și a grupurilor extremiste;

| F. | întrucât, în martie 2015, Mohamed Nasheed, primul președinte ales democratic din Maldive, a fost condamnat la 13 ani de închisoare sub acuzația de terorism; întrucât, dintre cei 85 de membri ai Parlamentului, 12 membri ai opoziției sunt urmăriți în justiție și unui număr de cel puțin trei deputați li s-au confiscat pașapoartele, iar cel puțin un deputat rămâne în detenție arbitrară; întrucât alegerile prezidențiale sunt programate să aibă loc în 2018; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în martie 2015, Mohamed Nasheed, primul președinte ales democratic din Maldive, a fost condamnat la 13 ani de închisoare sub acuzația de terorism; întrucât, dintre cei 85 de membri ai Parlamentului, 12 membri ai opoziției sunt urmăriți în justiție și unui număr de cel puțin trei deputați li s-au confiscat pașapoartele, iar cel puțin un deputat rămâne în detenție arbitrară; întrucât alegerile prezidențiale sunt programate să aibă loc în 2018;

| G. | întrucât s-au exprimat preocupări cu privire la sistemul judiciar extrem de politizat din Maldive, care, de-a lungul anilor, a abuzat de puterile care-i revin și a acționat în favoarea partidului aflat la putere și împotriva politicienilor din opoziție; întrucât dreptul la un proces echitabil nu este încă garantat, iar principiile în cauză constituie elemente fundamentale ale statului de drept; |
| --- | --- |

G.

întrucât s-au exprimat preocupări cu privire la sistemul judiciar extrem de politizat din Maldive, care, de-a lungul anilor, a abuzat de puterile care-i revin și a acționat în favoarea partidului aflat la putere și împotriva politicienilor din opoziție; întrucât dreptul la un proces echitabil nu este încă garantat, iar principiile în cauză constituie elemente fundamentale ale statului de drept;

| H. | întrucât, la 9 august 2016, Parlamentul din Maldive a adoptat un „Proiect de lege privind protejarea reputației și a bunului renume și libertatea de exprimare”, care impune un număr de restricții privind libertatea de exprimare și conferă guvernului competența de a revoca sau suspenda licențele stațiilor de emisie, publicațiilor, site-urilor web și altor surse mass-media; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 9 august 2016, Parlamentul din Maldive a adoptat un „Proiect de lege privind protejarea reputației și a bunului renume și libertatea de exprimare”, care impune un număr de restricții privind libertatea de exprimare și conferă guvernului competența de a revoca sau suspenda licențele stațiilor de emisie, publicațiilor, site-urilor web și altor surse mass-media;

| I. | întrucât, în august 2016, președintele Maldivelor a ratificat o serie de amendamente la Legea privind libertatea de întrunire, prin care se limitează zonele desemnate pentru protestele legitime; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în august 2016, președintele Maldivelor a ratificat o serie de amendamente la Legea privind libertatea de întrunire, prin care se limitează zonele desemnate pentru protestele legitime;

| J. | întrucât Comisia pentru drepturile parlamentarilor din cadrul Uniunii Interparlamentare a plasat Maldivele printre primele țări din lume în ceea ce privește atacurile împotriva parlamentarilor din opoziție, având în vedere că politicienii din opoziție sunt intimidați, arestați și privați de libertate în mod sistematic; întrucât libertatea de exprimare, libertatea mass-media, libertatea de asociere și pluralismul democratic sunt din ce în ce mai amenințate, sute de protestatari antiguvernamentali fiind arestați și inculpați; întrucât există tot mai multe dovezi care indică posibilitatea ca acuzațiile penale formulate împotriva oponenților politici ai președintelui Yameen să fi fost motivate politic; |
| --- | --- |

J.

întrucât Comisia pentru drepturile parlamentarilor din cadrul Uniunii Interparlamentare a plasat Maldivele printre primele țări din lume în ceea ce privește atacurile împotriva parlamentarilor din opoziție, având în vedere că politicienii din opoziție sunt intimidați, arestați și privați de libertate în mod sistematic; întrucât libertatea de exprimare, libertatea mass-media, libertatea de asociere și pluralismul democratic sunt din ce în ce mai amenințate, sute de protestatari antiguvernamentali fiind arestați și inculpați; întrucât există tot mai multe dovezi care indică posibilitatea ca acuzațiile penale formulate împotriva oponenților politici ai președintelui Yameen să fi fost motivate politic;

| K. | întrucât președintele Yameen și-a declarat în repetate rânduri intenția de a relua practica execuțiilor sancționate de stat, punând capăt unui moratoriu de 60 ani; întrucât, în regiunea Asia-Pacific, douăzeci de state au abolit pedeapsa capitală și alte șapte țări au abolit-o în practică; |
| --- | --- |

K.

întrucât președintele Yameen și-a declarat în repetate rânduri intenția de a relua practica execuțiilor sancționate de stat, punând capăt unui moratoriu de 60 ani; întrucât, în regiunea Asia-Pacific, douăzeci de state au abolit pedeapsa capitală și alte șapte țări au abolit-o în practică;

| L. | întrucât, în prezent, cel puțin 20 de persoane sunt condamnate la moarte în Maldive, dintre care cel puțin cinci aveau sub 18 ani la momentul arestării lor; întrucât legislația din Maldive, prin încălcarea dreptului internațional, permite condamnarea minorilor la pedeapsa cu moartea cu executare amânată până la împlinirea vârstei de 18 ani de către minor; întrucât Raportorul special al ONU pe probleme de execuții extrajudiciare, sumare sau arbitrare a îndemnat guvernul Maldivelor să nu reia execuțiile; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în prezent, cel puțin 20 de persoane sunt condamnate la moarte în Maldive, dintre care cel puțin cinci aveau sub 18 ani la momentul arestării lor; întrucât legislația din Maldive, prin încălcarea dreptului internațional, permite condamnarea minorilor la pedeapsa cu moartea cu executare amânată până la împlinirea vârstei de 18 ani de către minor; întrucât Raportorul special al ONU pe probleme de execuții extrajudiciare, sumare sau arbitrare a îndemnat guvernul Maldivelor să nu reia execuțiile;

| M. | întrucât, în cel puțin trei cazuri, respectiv cele ale lui Hussein Humaam Ahmed, Ahmed Murrath și Mohamed Nabeel, Curtea Supremă a Republicii Maldivelor a confirmat condamnările la moarte în urma unor procese care nu au respectat standardele recunoscute la nivel internațional; întrucât cele trei persoane sunt în prezent în pericol iminent de a fi executate; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în cel puțin trei cazuri, respectiv cele ale lui Hussein Humaam Ahmed, Ahmed Murrath și Mohamed Nabeel, Curtea Supremă a Republicii Maldivelor a confirmat condamnările la moarte în urma unor procese care nu au respectat standardele recunoscute la nivel internațional; întrucât cele trei persoane sunt în prezent în pericol iminent de a fi executate;

| N. | întrucât Comisia Internațională a Juriștilor a denunțat recent suspendarea a 56 de avocați din Maldive, o treime din avocații practicanți din țară, toți dintre aceștia contribuind în trecut la solicitări de reforme judiciare menite să asigure independența sistemului judiciar; |
| --- | --- |

N.

întrucât Comisia Internațională a Juriștilor a denunțat recent suspendarea a 56 de avocați din Maldive, o treime din avocații practicanți din țară, toți dintre aceștia contribuind în trecut la solicitări de reforme judiciare menite să asigure independența sistemului judiciar;

| O. | întrucât există, de asemenea, preocupări cu privire la creșterea militantismului islamist radical și la numărul de tineri – bărbați și femei – radicalizați care se presupune că s-au alăturat ISIL/Daesh; |
| --- | --- |

O.

întrucât există, de asemenea, preocupări cu privire la creșterea militantismului islamist radical și la numărul de tineri – bărbați și femei – radicalizați care se presupune că s-au alăturat ISIL/Daesh;

| P. | întrucât Yameen Rasheed, blogger și critic vehement al guvernului, a fost asasinat la 23 aprilie 2017; întrucât jurnalistul Ahmen Rilwan a dispărut în august 2014 și se presupune că ar fi murit; întrucât bloggerul Ismail Rasheed a fost înjunghiat și rănit în 2012, |
| --- | --- |

P.

întrucât Yameen Rasheed, blogger și critic vehement al guvernului, a fost asasinat la 23 aprilie 2017; întrucât jurnalistul Ahmen Rilwan a dispărut în august 2014 și se presupune că ar fi murit; întrucât bloggerul Ismail Rasheed a fost înjunghiat și rănit în 2012,

| 1. | își exprimă profundul regret cu privire la deteriorarea situației politice și a drepturilor omului în Maldive și la guvernarea din ce în ce mai autoritară a președintelui Abdulla Yameen și a guvernului său, care a creat un climat de teamă și a pus în pericol succesele obținute în ultimii ani în această țară în domeniul drepturilor omului, al democrației și al statului de drept, în special în contextul alegerilor care urmează să aibă loc în 2018; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă votarea în 2016 a Legii privind defăimarea și libertatea de exprimare, care urmărește să impună restricții majore în ceea ce privește libertatea de exprimare, și amendamentele din 2016 la Legea privind libertatea de întrunire, prin care se limitează dreptul la întrunire; invită guvernul Republicii Maldivelor să se asigure că toate legile naționale sunt modificate pentru a respecta dreptul internațional privind drepturile omului și să abroge sau să reformeze actele menționate mai sus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă represiunea oponenților politici din Maldive și solicită guvernului să renunțe la toate acuzațiile împotriva fostului președinte Mohamed Nasheed și să elibereze imediat și necondiționat toate persoanele deținute din motive politice, inclusiv pe Qasim Ibrahim, liderul Partidului Jumhoory; reamintește guvernului obligațiile sale internaționale de a respecta drepturile și libertățile fundamentale în temeiul Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice, ceea ce include existența unor garanții minime privind asigurarea un proces echitabil; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Curtea Supremă a Republicii Maldivelor să revoce imediat suspendarea celor 56 de avocați cărora li s-a retras autorizația în septembrie 2017 în cazul cărora măsura se aplică în continuare; își reiterează apelul către guvern pentru a asigura independența și imparțialitatea deplină a sistemului judiciar și să garanteze tuturor cetățenilor dreptul la o justiție echitabilă și transparentă, liberă de orice influență politică; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reiterează opoziția fermă a UE față de pedeapsa cu moartea, în toate cazurile, fără excepție; solicită abolirea universală a pedepsei capitale; condamnă ferm anunțul de reintroducere a pedepsei cu moartea în Maldive și îndeamnă guvernul și parlamentul Republicii Maldivelor să respecte moratoriul privind pedeapsa cu moartea care este în vigoare de peste 60 de ani; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Comisia și statele membre să îi îndemne public pe președinte Yameen și pe guvernul Republicii Maldivelor să revizuiască toate cazurile persoanelor condamnate la moarte pentru a asigura respectarea drepturilor la un proces echitabil recunoscute la nivel internațional și garantate de constituție; invită guvernul să revoce imediat toate acuzațiile împotriva minorilor acuzați de infracțiuni pasibile de pedeapsa capitală și să interzică executarea delincvenților minori; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că singura metodă prin care se poate soluționa deteriorarea situației democrației, a drepturilor omului și a libertăților în Maldive implică un proces de dialog autentic, care să implice toate partidele politice și alți lideri ai societății civile; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită guvernul Republicii Maldivelor să respecte și să sprijine pe deplin dreptul de a protesta, libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire, precum și libertatea de conștiință și libertatea religioasă și de convingere, indiferent de religia majoritară; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită guvernul Republicii Maldivelor să pună capăt impunității în cazul membrilor milițiilor care au recurs la violență împotriva persoanelor care promovau toleranța religioasă, împotriva protestatarilor pașnici, împotriva mijloacelor de informare critice și împotriva societății civile; |
| --- | --- |

9.

| 10. | condamnă închiderea forțată a Parlamentului Republicii Maldive în fața membrilor săi și hărțuirea, intimidarea și arestarea unor membri aleși ai Parlamentului; |
| --- | --- |

10.

| 11. | condamnă continuarea actelor de intimidare și de amenințare la adresa jurnaliștilor, a bloggerilor și a apărătorilor drepturilor omului din Maldive, precum și arestarea în continuare a reporterilor și continuarea raidurilor îndreptate împotriva agențiilor de știri și a închiderii forțate a acestora; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită guvernul să garanteze o anchetă imparțială și independentă cu privire la moartea lui Yameen Rasheed și răpirea lui Ahmed Rilwan, pentru a identifica toate persoanele responsabile și a le aduce în fața justiției; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită autoritățile din Maldive să asigure că Comisia pentru drepturile omului din Maldive, Comisia Națională de Integritate și comisiile electorale pot funcționa în mod independent și fără ingerința guvernului; invită guvernul Republicii Maldivelor să coopereze pe deplin cu mecanismele ONU din domeniul drepturilor omului, inclusiv în ceea ce privește procedurile speciale și Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită UE să utilizeze pe deplin toate instrumentele de care dispune pentru a promova respectarea drepturilor omului și a principiilor democratice în Maldive, inclusiv analizând posibilitatea de a introduce sancțiuni temporare individuale specifice împotriva celor care subminează drepturile omului; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, OSCE/ODIHR, Consiliului Europei și guvernului Republicii Maldivelor. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  JO C 140 E, 9.6.2005, p. 165.

(2)  JO C 346, 21.9.2016, p. 60.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0464.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/94 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/94

---

P8_TA(2017)0385

Sistemele penitenciare și condițiile din închisori

Rezoluţia Parlamentului European din 5 octombrie 2017 referitoare la sistemele penitenciare și condițiile din închisori (2015/2062(INI))

(2018/C 346/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2, 6 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, îndeosebi articolele 4, 19, 47, 48 și 49, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 6 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, îndeosebi articolele 4, 19, 47, 48 și 49,

| — | având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO) (articolul 3, articolul 8), protocoalele la CEDO și jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului, Convenția europeană pentru prevenirea torturii și a pedepselor sau tratamentelor inumane sau degradante din 1987, precum și rapoartele Comitetului European pentru Prevenirea Torturii (CPT), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO) (articolul 3, articolul 8), protocoalele la CEDO și jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului, Convenția europeană pentru prevenirea torturii și a pedepselor sau tratamentelor inumane sau degradante din 1987, precum și rapoartele Comitetului European pentru Prevenirea Torturii (CPT),

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului (articolele 3 și 5), Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (articolul 7) și Convenția împotriva torturii și altor pedepse și tratamente crude, inumane sau degradante, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului (articolele 3 și 5), Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (articolul 7) și Convenția împotriva torturii și altor pedepse și tratamente crude, inumane sau degradante,

| — | având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, adoptată la New York, la 20 noiembrie 1989, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, adoptată la New York, la 20 noiembrie 1989,

| — | având în vedere următoarele Observații generale ale Comitetului pentru drepturile copilului: nr. 10 (2007) privind drepturile copiilor în justiția pentru minori, nr. 13 (2011) privind dreptul copilului la protecție împotriva oricărei forme de violență și nr. 17 (2013) privind dreptul copilului la odihnă, timp liber, joacă, activități recreative, viață culturală și arte (articolul 31), |
| --- | --- |

—

având în vedere următoarele Observații generale ale Comitetului pentru drepturile copilului: nr. 10 (2007) privind drepturile copiilor în justiția pentru minori, nr. 13 (2011) privind dreptul copilului la protecție împotriva oricărei forme de violență și nr. 17 (2013) privind dreptul copilului la odihnă, timp liber, joacă, activități recreative, viață culturală și arte (articolul 31),

| — | având în vedere normele minimale ale Organizației Națiunilor Unite privind tratamentul deținuților, precum și declarațiile și principiile adoptate de Adunarea Generală; având în vedere Normele minime standard ale ONU privind administrarea justiției juvenile (Normele de la Beijing), adoptate de Adunarea generală; având în vedere Orientările Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei privind justiția în interesul copilului; având în vedere recomandările Comitetului de Miniștri ai Consiliului Europei, îndeosebi Recomandarea CM/Rec (2006)2 referitoare la normele penitenciare europene, Recomandarea CM/Rec (2006)13 privind detenția provizorie, condițiile în care are loc și instituirea unor garanții împotriva abuzurilor, Recomandarea CM/Rec (2008)11 referitoare la normele europene privind infractorii minori care fac obiectul unor sancțiuni sau măsuri, Recomandarea CM/Rec (2010)1 referitoare la normele Consiliului Europei privind probațiunea și Recomandarea CM/Rec (2017)3 referitoare la normele europene privind sancțiunile și măsurile aplicate în comunitate. de asemenea, având în vedere recomandările adoptate de Adunarea parlamentară a Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere normele minimale ale Organizației Națiunilor Unite privind tratamentul deținuților, precum și declarațiile și principiile adoptate de Adunarea Generală; având în vedere Normele minime standard ale ONU privind administrarea justiției juvenile (Normele de la Beijing), adoptate de Adunarea generală; având în vedere Orientările Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei privind justiția în interesul copilului; având în vedere recomandările Comitetului de Miniștri ai Consiliului Europei, îndeosebi Recomandarea CM/Rec (2006)2 referitoare la normele penitenciare europene, Recomandarea CM/Rec (2006)13 privind detenția provizorie, condițiile în care are loc și instituirea unor garanții împotriva abuzurilor, Recomandarea CM/Rec (2008)11 referitoare la normele europene privind infractorii minori care fac obiectul unor sancțiuni sau măsuri, Recomandarea CM/Rec (2010)1 referitoare la normele Consiliului Europei privind probațiunea și Recomandarea CM/Rec (2017)3 referitoare la normele europene privind sancțiunile și măsurile aplicate în comunitate. de asemenea, având în vedere recomandările adoptate de Adunarea parlamentară a Consiliului Europei,

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 18 ianuarie 1996 privind condițiile precare din penitenciare în Uniunea Europeană (1), din 17 decembrie 1998 privind condițiile din penitenciare în Uniunea Europeană: adaptări și sancțiuni alternative (2), din 25 noiembrie 2009 privind programul multianual 2010-2014 pentru spațiul de libertate, securitate și justiție (Programul de la Stockholm) (3) și din 15 decembrie 2011 referitoare la condițiile de detenție în Uniune (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 18 ianuarie 1996 privind condițiile precare din penitenciare în Uniunea Europeană (1), din 17 decembrie 1998 privind condițiile din penitenciare în Uniunea Europeană: adaptări și sancțiuni alternative (2), din 25 noiembrie 2009 privind programul multianual 2010-2014 pentru spațiul de libertate, securitate și justiție (Programul de la Stockholm) (3) și din 15 decembrie 2011 referitoare la condițiile de detenție în Uniune (4),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2002/584/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2002/584/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre (5),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2008/909/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind aplicarea principiului recunoașterii reciproce a hotărârilor judecătorești în materie penală care impun pedepse sau măsuri privative de libertate în scopul executării lor în Uniunea Europeană (6) („transferurile de deținuți”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2008/909/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind aplicarea principiului recunoașterii reciproce a hotărârilor judecătorești în materie penală care impun pedepse sau măsuri privative de libertate în scopul executării lor în Uniunea Europeană (6) („transferurile de deținuți”),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2008/947/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind aplicarea principiului recunoașterii reciproce în cazul hotărârilor judecătorești și al deciziilor de probațiune în vederea supravegherii măsurilor de probațiune și a sancțiunilor alternative (7) („probațiune și sancțiuni alternative”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2008/947/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind aplicarea principiului recunoașterii reciproce în cazul hotărârilor judecătorești și al deciziilor de probațiune în vederea supravegherii măsurilor de probațiune și a sancțiunilor alternative (7) („probațiune și sancțiuni alternative”),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2009/829/JAI a Consiliului din 23 octombrie 2009 privind aplicarea, între statele membre ale Uniunii Europene, a principiului recunoașterii reciproce în materia deciziilor privind măsurile de supraveghere judiciară ca alternativă la arestarea preventivă (8) („ordine de supraveghere judiciară europeană”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2009/829/JAI a Consiliului din 23 octombrie 2009 privind aplicarea, între statele membre ale Uniunii Europene, a principiului recunoașterii reciproce în materia deciziilor privind măsurile de supraveghere judiciară ca alternativă la arestarea preventivă (8) („ordine de supraveghere judiciară europeană”),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2016/800 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind garanțiile procedurale pentru copiii care sunt persoane suspectate sau acuzate în cadrul procedurilor penale (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2016/800 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind garanțiile procedurale pentru copiii care sunt persoane suspectate sau acuzate în cadrul procedurilor penale (9),

| — | având în vedere raportul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene intitulat „Detenția penală și alternativele la aceasta: drepturile fundamentale în cadrul transferurilor între statele membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene intitulat „Detenția penală și alternativele la aceasta: drepturile fundamentale în cadrul transferurilor între statele membre,

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 14 iunie 2011 intitulată „Consolidarea încrederii reciproce în spațiul judiciar european – o Carte verde privind aplicarea legislației UE referitoare la detenție în cadrul justiției penale” (COM(2011)0327), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 14 iunie 2011 intitulată „Consolidarea încrederii reciproce în spațiul judiciar european – o Carte verde privind aplicarea legislației UE referitoare la detenție în cadrul justiției penale” (COM(2011)0327),

| — | având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene în cauzele conexate C-404/15 și C-659/15 PPU, Pál Aranyosi și Robert Căldăraru, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene în cauzele conexate C-404/15 și C-659/15 PPU, Pál Aranyosi și Robert Căldăraru,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la prevenirea radicalizării și recrutării de cetățeni europeni de către organizații teroriste (10) și Manualul elaborat de Biroul ONU pentru Droguri și criminalitate privind gestionarea deținuților extremiști violenți și prevenirea radicalizării violente în închisori (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la prevenirea radicalizării și recrutării de cetățeni europeni de către organizații teroriste (10) și Manualul elaborat de Biroul ONU pentru Droguri și criminalitate privind gestionarea deținuților extremiști violenți și prevenirea radicalizării violente în închisori (11),

| — | având în vedere Declarația scrisă 0006/2011 din 14 februarie 2011 privind încălcarea drepturilor fundamentale ale deținuților din Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația scrisă 0006/2011 din 14 februarie 2011 privind încălcarea drepturilor fundamentale ale deținuților din Uniunea Europeană,

| — | având în vedere convențiile, recomandările și rezoluțiile Consiliului Europei referitoare la problemele legate de penitenciare, |
| --- | --- |

—

având în vedere convențiile, recomandările și rezoluțiile Consiliului Europei referitoare la problemele legate de penitenciare,

| — | având în vedere Cartea albă a Consiliului Europei din 28 septembrie 2016 privind supra-aglomerarea închisorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Consiliului Europei din 28 septembrie 2016 privind supra-aglomerarea închisorilor,

| — | având în vedere Recomandarea CM/Rec(2012)12 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei către statele membre referitoare la deținuții străini (adoptată de către Comitetul de Miniștri la 10 octombrie 2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea CM/Rec(2012)12 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei către statele membre referitoare la deținuții străini (adoptată de către Comitetul de Miniștri la 10 octombrie 2012),

| — | având în vedere Recomandarea CM/Rec(2012)5 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei către statele membre referitoare la Codul european de etică pentru personalul penitenciar (adoptată de către Comitetul de Miniștri la 12 aprilie 2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea CM/Rec(2012)5 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei către statele membre referitoare la Codul european de etică pentru personalul penitenciar (adoptată de către Comitetul de Miniștri la 12 aprilie 2012),

| — | având în vedere manualul Consiliului Europei pentru servicii penitenciare și de probațiune privind radicalizarea și extremismul violent, |
| --- | --- |

—

având în vedere manualul Consiliului Europei pentru servicii penitenciare și de probațiune privind radicalizarea și extremismul violent,

| — | având în vedere, de asemenea, studiile Observatorului European pentru Justiție Penală, intitulate „De la practici naționale la orientări europene: inițiative interesante în gestionarea penitenciarelor” (2013) și „Organisme naționale de monitorizare a condițiilor din penitenciare și standardele europene” (2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere, de asemenea, studiile Observatorului European pentru Justiție Penală, intitulate „De la practici naționale la orientări europene: inițiative interesante în gestionarea penitenciarelor” (2013) și „Organisme naționale de monitorizare a condițiilor din penitenciare și standardele europene” (2015),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0251/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0251/2017),

| A. | întrucât, în 2014, peste o jumătate de milion de persoane erau deținute în închisorile din întreaga UE, inclusiv persoane care execută condamnarea definitivă, precum și persoane acuzate de săvârșirea unei infracțiuni și aflate în arest; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în 2014, peste o jumătate de milion de persoane erau deținute în închisorile din întreaga UE, inclusiv persoane care execută condamnarea definitivă, precum și persoane acuzate de săvârșirea unei infracțiuni și aflate în arest;

| B. | întrucât condițiile de detenție și gestionarea penitenciarelor relevă de responsabilitatea statelor membre, dar întrucât UE are, de asemenea, un rol necesar în ceea ce privește protejarea drepturilor fundamentale ale deținuților și crearea unui spațiu european de libertate, securitate și justiție; întrucât UE îi revine sarcina de a încuraja schimbul de bune practici între statele membre care se confruntă cu probleme comune ce constituie adevărate provocări în materie de securitate pe teritoriul european; |
| --- | --- |

B.

întrucât condițiile de detenție și gestionarea penitenciarelor relevă de responsabilitatea statelor membre, dar întrucât UE are, de asemenea, un rol necesar în ceea ce privește protejarea drepturilor fundamentale ale deținuților și crearea unui spațiu european de libertate, securitate și justiție; întrucât UE îi revine sarcina de a încuraja schimbul de bune practici între statele membre care se confruntă cu probleme comune ce constituie adevărate provocări în materie de securitate pe teritoriul european;

| C. | întrucât situația din închisori și condițiile de detenție uneori nedemne și inumane existente în anumite state membre sunt extrem de îngrijorătoare, după cum au arătat rapoarte precum cel al Comitetului European pentru prevenirea torturii din cadrul Consiliului Europei; |
| --- | --- |

C.

întrucât situația din închisori și condițiile de detenție uneori nedemne și inumane existente în anumite state membre sunt extrem de îngrijorătoare, după cum au arătat rapoarte precum cel al Comitetului European pentru prevenirea torturii din cadrul Consiliului Europei;

| D. | întrucât supraaglomerarea închisorilor constituie o problemă recurentă în Uniune, astfel cum a fost recunoscută de mai mult de o treime dintre statele membre și demonstrează prin rapoarte, cum ar fi cea mai recentă ediție anuală a statisticilor în materie penală (SPACE) ale Consiliului Europei, publicate la 14 martie 2017; întrucât supraaglomerarea închisorilor a fost considerată de Curtea Europeană a Drepturilor Omului ca o încălcare a articolului 3 din CEDO; |
| --- | --- |

D.

întrucât supraaglomerarea închisorilor constituie o problemă recurentă în Uniune, astfel cum a fost recunoscută de mai mult de o treime dintre statele membre și demonstrează prin rapoarte, cum ar fi cea mai recentă ediție anuală a statisticilor în materie penală (SPACE) ale Consiliului Europei, publicate la 14 martie 2017; întrucât supraaglomerarea închisorilor a fost considerată de Curtea Europeană a Drepturilor Omului ca o încălcare a articolului 3 din CEDO;

| E. | întrucât suprapopularea împiedică extrădarea sau transferarea persoanelor condamnate, din cauza preocupărilor legate de condițiile proaste de detenție din statul de primire; întrucât situația din anumite state membre continuă să se înrăutățească, până la punctul de a deveni inacceptabilă în unele din închisorile din aceste state; |
| --- | --- |

E.

întrucât suprapopularea împiedică extrădarea sau transferarea persoanelor condamnate, din cauza preocupărilor legate de condițiile proaste de detenție din statul de primire; întrucât situația din anumite state membre continuă să se înrăutățească, până la punctul de a deveni inacceptabilă în unele din închisorile din aceste state;

| F. | întrucât supraaglomerarea închisorilor aduce o atingere gravă calității condițiilor de detenție, poate contribui la radicalizare, are efecte negative asupra sănătății și bunăstării deținuților, constituie un obstacol în calea reabilitării sociale și contribuie la crearea unui mediu de lucru periculos, complicat și nociv pentru sănătate pentru personalul din penitenciare; |
| --- | --- |

F.

întrucât supraaglomerarea închisorilor aduce o atingere gravă calității condițiilor de detenție, poate contribui la radicalizare, are efecte negative asupra sănătății și bunăstării deținuților, constituie un obstacol în calea reabilitării sociale și contribuie la crearea unui mediu de lucru periculos, complicat și nociv pentru sănătate pentru personalul din penitenciare;

| G. | întrucât, în Hotărârea sa din 6 octombrie 2005 în cauza Hirst/Regatul Unit, Curtea Europeană a Drepturilor Omului a confirmat că suprimarea generalizată și automată a dreptului de vot al deținuților este incompatibilă cu democrația; întrucât la alegerile legislative din Polonia din 2011 au participat 58,7 % dintre persoanele cu drept de vot aflate în închisoare; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în Hotărârea sa din 6 octombrie 2005 în cauza Hirst/Regatul Unit, Curtea Europeană a Drepturilor Omului a confirmat că suprimarea generalizată și automată a dreptului de vot al deținuților este incompatibilă cu democrația; întrucât la alegerile legislative din Polonia din 2011 au participat 58,7 % dintre persoanele cu drept de vot aflate în închisoare;

| H. | întrucât nu există nicio corelație între severitatea pedepselor și scăderea ratei criminalității; |
| --- | --- |

H.

întrucât nu există nicio corelație între severitatea pedepselor și scăderea ratei criminalității;

| I. | întrucât detenția reprezintă o situație deosebit de inadecvată pentru anumite persoane vulnerabile, cum ar fi minorii, persoanele în vârstă, femeile însărcinate și persoanele care suferă de tulburări mintale și psihice grave sau de incapacitate; întrucât aceste persoane au nevoie de o abordare individualizată; |
| --- | --- |

I.

întrucât detenția reprezintă o situație deosebit de inadecvată pentru anumite persoane vulnerabile, cum ar fi minorii, persoanele în vârstă, femeile însărcinate și persoanele care suferă de tulburări mintale și psihice grave sau de incapacitate; întrucât aceste persoane au nevoie de o abordare individualizată;

| J. | întrucât articolul 37 din Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului prevede că privarea de libertate a copiilor ar trebui „să fie doar o măsură de ultimă instanță și că trebuie să fie cât mai scurtă cu putință” și că aceștia trebui să fie deținuți „separat de adulți cu excepția cazului în care este în interesul lor să nu se procedeze astfel”; |
| --- | --- |

J.

întrucât articolul 37 din Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului prevede că privarea de libertate a copiilor ar trebui „să fie doar o măsură de ultimă instanță și că trebuie să fie cât mai scurtă cu putință” și că aceștia trebui să fie deținuți „separat de adulți cu excepția cazului în care este în interesul lor să nu se procedeze astfel”;

| K. | întrucât, în conformitate cu datele Eurostat, peste 20 % din populația carcerală din 2014 consta în persoane arestate preventiv; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în conformitate cu datele Eurostat, peste 20 % din populația carcerală din 2014 consta în persoane arestate preventiv;

| L. | întrucât arestarea preventivă ar trebui utilizată doar ca măsură de ultimă instanță; întrucât copiii nu ar trebui niciodată să fie deținuți în cadrul unei instituții în care sunt vulnerabili în fața influențelor negative; întrucât ar trebui să se țină întotdeauna cont de nevoile specifice ale copiilor în faza de dezvoltare; |
| --- | --- |

L.

întrucât arestarea preventivă ar trebui utilizată doar ca măsură de ultimă instanță; întrucât copiii nu ar trebui niciodată să fie deținuți în cadrul unei instituții în care sunt vulnerabili în fața influențelor negative; întrucât ar trebui să se țină întotdeauna cont de nevoile specifice ale copiilor în faza de dezvoltare;

| M. | întrucât detenția, inclusiv arestarea preventivă, ar trebui să fie folosită doar în cazuri bine justificate, de infracțiuni grave, iar aplicarea de sancțiuni ca alternativă la închisoare – cum ar fi arestul la domiciliu sau alte măsuri – ar trebui să fie prioritară în cazul deținuților care nu reprezintă o amenințare gravă la adresa societății, asigurându-se astfel menținerea acestora într-un mediu deschis sau familiar și acordându-le un acces mai bun la serviciile sociale, de îngrijire și de reintegrare; |
| --- | --- |

M.

întrucât detenția, inclusiv arestarea preventivă, ar trebui să fie folosită doar în cazuri bine justificate, de infracțiuni grave, iar aplicarea de sancțiuni ca alternativă la închisoare – cum ar fi arestul la domiciliu sau alte măsuri – ar trebui să fie prioritară în cazul deținuților care nu reprezintă o amenințare gravă la adresa societății, asigurându-se astfel menținerea acestora într-un mediu deschis sau familiar și acordându-le un acces mai bun la serviciile sociale, de îngrijire și de reintegrare;

| N. | întrucât infractorii minori ar trebui, în principiu, să aibă întotdeauna dreptul la alternative la detenție, indiferent de infracțiunea pe care au comis-o; |
| --- | --- |

N.

întrucât infractorii minori ar trebui, în principiu, să aibă întotdeauna dreptul la alternative la detenție, indiferent de infracțiunea pe care au comis-o;

| O. | întrucât, potrivit datelor furnizate de Consiliul Europei pentru 2015, în medie, 10,8 % din deținuții din închisorile europene sunt străini, procent care în 2014 se ridica la 13,7 %, și întrucât aceștia, de regulă, fac cel mai adesea obiectul arestului preventiv din cauza presupusului risc mai important de fugă asociat cu aceștia; |
| --- | --- |

O.

întrucât, potrivit datelor furnizate de Consiliul Europei pentru 2015, în medie, 10,8 % din deținuții din închisorile europene sunt străini, procent care în 2014 se ridica la 13,7 %, și întrucât aceștia, de regulă, fac cel mai adesea obiectul arestului preventiv din cauza presupusului risc mai important de fugă asociat cu aceștia;

| P. | întrucât personalul din penitenciare îndeplinește o funcție esențială în numele comunității și ar trebui să dispună de condiții de încadrare în muncă care să corespundă cu calificările membrilor săi și care să țină cont de caracterul solicitant al muncii prestate de aceștia; întrucât, ținând cont de caracterul dificil și delicat al activității personalului din penitenciare, măsuri precum o formare inițială mai bună și formarea profesională continuă a acestuia, mărirea bugetului consacrat, schimbul de bune practici, condiții de lucru decente si sigure și creșterea efectivelor acestuia sunt esențiale pentru a asigura condiții bune de detenție în penitenciare; întrucât formarea continuă ar contribui la sprijinirea personalului penitenciarelor în abordarea noilor provocări, cum ar fi radicalizarea în închisori; |
| --- | --- |

P.

întrucât personalul din penitenciare îndeplinește o funcție esențială în numele comunității și ar trebui să dispună de condiții de încadrare în muncă care să corespundă cu calificările membrilor săi și care să țină cont de caracterul solicitant al muncii prestate de aceștia; întrucât, ținând cont de caracterul dificil și delicat al activității personalului din penitenciare, măsuri precum o formare inițială mai bună și formarea profesională continuă a acestuia, mărirea bugetului consacrat, schimbul de bune practici, condiții de lucru decente si sigure și creșterea efectivelor acestuia sunt esențiale pentru a asigura condiții bune de detenție în penitenciare; întrucât formarea continuă ar contribui la sprijinirea personalului penitenciarelor în abordarea noilor provocări, cum ar fi radicalizarea în închisori;

| Q. | întrucât un personal al penitenciarelor motivat, dedicat și respectat constituie o condiție prealabilă pentru asigurarea unor condiții de detenție umane și, astfel, pentru succesul conceptelor de detenție destinate îmbunătățirii gestionării penitenciarelor, pentru reintegrarea cu succes în societate a persoanelor deținute și pentru reducerea riscurilor de radicalizare și recidivă; |
| --- | --- |

Q.

întrucât un personal al penitenciarelor motivat, dedicat și respectat constituie o condiție prealabilă pentru asigurarea unor condiții de detenție umane și, astfel, pentru succesul conceptelor de detenție destinate îmbunătățirii gestionării penitenciarelor, pentru reintegrarea cu succes în societate a persoanelor deținute și pentru reducerea riscurilor de radicalizare și recidivă;

| R. | întrucât actele de auto-rănire și comportamentul violent al deținuților sunt adesea provocate de supraaglomerarea închisorilor și de condițiile precare de detenție; întrucât un factor suplimentar este faptul că personalul nu este format în mod corespunzător sau nu este calificat; întrucât, în multe închisori, nivelul de tensiune creează condiții de lucru deosebit de dificile pentru personal ceea ce duce, în multe cazuri, la acțiuni sindicale în statele membre; |
| --- | --- |

R.

întrucât actele de auto-rănire și comportamentul violent al deținuților sunt adesea provocate de supraaglomerarea închisorilor și de condițiile precare de detenție; întrucât un factor suplimentar este faptul că personalul nu este format în mod corespunzător sau nu este calificat; întrucât, în multe închisori, nivelul de tensiune creează condiții de lucru deosebit de dificile pentru personal ceea ce duce, în multe cazuri, la acțiuni sindicale în statele membre;

| S. | întrucât o administrație eficientă a penitenciarelor trebuie să fie finanțată în mod adecvat și să aibă un număr de angajați corespunzător pentru a-și îndeplini misiunea de securitate și de reabilitare; |
| --- | --- |

S.

întrucât o administrație eficientă a penitenciarelor trebuie să fie finanțată în mod adecvat și să aibă un număr de angajați corespunzător pentru a-și îndeplini misiunea de securitate și de reabilitare;

| T. | întrucât interzicerea torturii sau a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante este un standard universal, aplicabil adulților, precum și copiilor și orice încălcare a drepturilor fundamentale ale deținuților care nu rezultă din restricțiile vitale pentru privarea de libertate este în detrimentul demnității umane; |
| --- | --- |

T.

întrucât interzicerea torturii sau a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante este un standard universal, aplicabil adulților, precum și copiilor și orice încălcare a drepturilor fundamentale ale deținuților care nu rezultă din restricțiile vitale pentru privarea de libertate este în detrimentul demnității umane;

| U. | întrucât rata sinuciderilor din penitenciarele din Uniunea Europeană este deosebit de alarmantă; |
| --- | --- |

U.

întrucât rata sinuciderilor din penitenciarele din Uniunea Europeană este deosebit de alarmantă;

| V. | întrucât radicalizarea în multe închisori din UE este un fenomen de interes major care necesită o atenție specială și trebuie să fie abordată prin mijloace corespunzătoare, pe baza respectării depline a drepturilor omului și a obligațiilor internaționale; întrucât printre factorii care stau la baza acestui fenomen se pot număra condițiile de detenție inumane și supraaglomerarea, fapt care poate accentua influența recrutorilor pentru extremismul violent; |
| --- | --- |

V.

întrucât radicalizarea în multe închisori din UE este un fenomen de interes major care necesită o atenție specială și trebuie să fie abordată prin mijloace corespunzătoare, pe baza respectării depline a drepturilor omului și a obligațiilor internaționale; întrucât printre factorii care stau la baza acestui fenomen se pot număra condițiile de detenție inumane și supraaglomerarea, fapt care poate accentua influența recrutorilor pentru extremismul violent;

| W. | întrucât Uniunea a pus la dispoziție finanțare în cadrul Agendei europene privind securitatea, pentru a combate radicalizarea în închisori; întrucât, având în vedere contextul de securitate din Europa, fiecare stat membru ar trebui să ia de urgență măsuri de prevenire a radicalizării în închisori; întrucât schimbul de bune practici la nivel european este esențial; |
| --- | --- |

W.

întrucât Uniunea a pus la dispoziție finanțare în cadrul Agendei europene privind securitatea, pentru a combate radicalizarea în închisori; întrucât, având în vedere contextul de securitate din Europa, fiecare stat membru ar trebui să ia de urgență măsuri de prevenire a radicalizării în închisori; întrucât schimbul de bune practici la nivel european este esențial;

| X. | întrucât unele dintre sistemele și unitățile penitenciare actuale, precum și un procent semnificativ al clădirilor folosite în prezent ca penitenciare într-o serie de țări europene datează din secolul XIX; întrucât unele dintre aceste construcții nu mai sunt adecvate pentru a fi folosite în secolul XXI din cauza condițiilor deplorabile care încalcă drepturile fundamentale ale omului; |
| --- | --- |

X.

întrucât unele dintre sistemele și unitățile penitenciare actuale, precum și un procent semnificativ al clădirilor folosite în prezent ca penitenciare într-o serie de țări europene datează din secolul XIX; întrucât unele dintre aceste construcții nu mai sunt adecvate pentru a fi folosite în secolul XXI din cauza condițiilor deplorabile care încalcă drepturile fundamentale ale omului;

| Y. | întrucât cercetările concluzionează că dezvoltarea unei democrații reprezentative și a unui dialog constructiv în penitenciare este benefică pentru deținuți, pentru personal și pentru societate în ansamblu și, de asemenea, îmbunătățește relațiile dintre personal și deținuți; |
| --- | --- |

Y.

întrucât cercetările concluzionează că dezvoltarea unei democrații reprezentative și a unui dialog constructiv în penitenciare este benefică pentru deținuți, pentru personal și pentru societate în ansamblu și, de asemenea, îmbunătățește relațiile dintre personal și deținuți;

| 1. | este alarmat de condițiile de detenție existente în unele state membre și de starea multor penitenciare europene; îndeamnă statele membre să respecte normele privind detenția care decurg din instrumentele dreptului internațional și din normele Consiliului Europei; reamintește că privarea de libertate nu înseamnă privarea de demnitate; invită statele membre să adopte mecanismul independent de monitorizare a penitenciarelor prevăzut în cadrul Protocolului opțional la Convenția ONU împotriva torturii (OPCAT); |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită statele membre să își întărească sistemele judiciare și să investească în formarea judecătorilor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reafirmă faptul că condițiile de detenție sunt un element esențial pentru punerea în aplicare a principiului recunoașterii reciproce a deciziilor judiciare în spațiul de libertate, securitate și justiție al Uniunii Europene, astfel cum s-a pronunțat Curtea de Justiție în cauzele Aranyosi și Căldăraru; reamintește importanța fundamentală a principiului recunoașterii reciproce a deciziilor judiciare prevăzut în Tratatul privind Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

3.

| 4. | regretă faptul că supraaglomerarea închisorilor este foarte răspândită în închisorile europene; este alarmat de noile recorduri privind supraaglomerarea în anumite state membre; subliniază faptul că, în conformitate cu ultima ediție a statisticii penale anuale a Consiliului Europei, din 14 martie 2017, numărul deținuților continuă să depășească numărul de locuri disponibile, într-o treime din instituțiile penitenciare europene; invită statele membre să urmeze recomandările din Cartea albă a Consiliului Europei cu privire la supra-aglomerarea din închisori din 28 septembrie 2016 și Recomandarea R(99)22 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei din 30 septembrie 1999, cu privire la supra-aglomerarea închisorilor și inflația populației din închisori; |
| --- | --- |

4.

| 5. | evidențiază faptul că statele membre calculează capacitatea penitenciarelor și, în consecință, rata de suprapopulare, în funcție de parametri spațiali foarte diferiți de la un stat membru la altul, fapt care face dificilă, dacă nu imposibilă, o comparație la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

5.

| 6. | regretă, de asemenea, faptul că, în multe cazuri, supraaglomerarea închisorilor are un impact grav asupra siguranței personalului și a deținuților, ceea ce influențează condițiile de trai și de sănătate, activitățile disponibile, îngrijirea medicală și psihologic, precum și reintegrarea și supravegherea deținuților; îndeamnă statele membre să instituie sisteme și baze de date pentru supravegherea în timp real a condițiilor de detenție ale deținuților și să asigure o distribuție eficientă a populației penitenciare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | susține că creșterea capacității nu este singura soluție pentru problema supraaglomerării; invită, cu toate acestea, statele membre să aloce resurse adecvate pentru renovarea și modernizarea penitenciarelor cu scopul de a acorda prioritate micilor unități cu cazare pentru un număr restrâns de deținuți, a oferi condiții de detenție demne, a crea spații colective care îndeplinesc obiectivele de activitate și socializare, a încuraja reabilitarea și reintegrarea socială, a dezvolta în continuare structurile educative și a asigura un mediu mai sigur atât pentru deținuți, cât și pentru personal; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că regimurile de detenție diferențiate în funcție de deținuți și de gradul de periculozitate al acestora constituie o soluție bună pentru prevenirea recidivei și favorizarea reintegrării în societate; reiterează faptul că măsurile de reintegrare trebuie să fie internalizate și inițiate în timpul detenției; încurajează statele membre să țină seama de tipul de fapt penal comis atunci când decid cum să distribuie populația carcerală, împiedicând deținuții care execută pedepse de scurtă durată și pe cei condamnați pentru infracțiuni minore să intre în contact cu deținuții care execută pedepse de lungă durată; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită statele membre să asigure tuturor deținuților un program echilibrat de activități și să permită acestora să petreacă în afara celulelor, zilnic, numărul de ore necesar pentru un nivel adecvat de interacțiune umană și socială și pentru a reduce frustrarea și violența; subliniază faptul că condițiile de locuit ale deținuților și, în special, cele de dormit, trebuie să respecte demnitatea umană, intimitatea și să îndeplinească cerințele de sănătate și de igienă, acordându-se atenția cuvenită condițiilor climatice și, în special, suprafeței la sol, volumului de aer, iluminatului, evitându-se nivelurile ridicate de zgomot, de încălzire și de aerisire; invită toate statele membre să adopte o definiție comună a „spațiului minim” care să fie acordat fiecărui deținut; reamintește că, recent, Comisia a făcut referire la posibilitatea de a acorda finanțare statelor membre din fondurile structurale ale UE; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită statele membre să ia în considerare recrutarea de voluntari dintre deținuții care își execută pedepsele care să vină în sprijinul personalului închisorii, în vederea creării unei legături propice reintegrării deținuților în societate; consideră că sarcinile care le revin voluntarilor trebuie să fie în mod clar diferite de cele îndeplinite de personalul închisorii și trebuie să se încadreze în limitele competențelor lor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sugerează statelor membre să înființeze inspectorate pentru închisori, așa cum există deja în unele state membre, pentru a dispune astfel de organisme independente care să evalueze condițiile de detenție; |
| --- | --- |

11.

| 12. | este preocupat de privatizarea crescândă a sistemelor de detenție în UE și reamintește că privatizarea sistemelor penale adesea lasă multe întrebări fără răspuns în ceea ce privește impactul său asupra condițiilor de detenție și respectul pentru drepturile fundamentale; regretă faptul că au fost efectuate foarte puține studii comparative pentru a evalua costurile și calitatea gestionării închisorilor publice și private; reamintește faptul că sarcinile fundamentale precum conducerea, monitorizarea și grefa trebuie să rămână în continuare în responsabilitatea statului; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că decizia de arestare preventivă trebuie să rămână o măsură la care se recurge în ultimă instanță, care să fie utilizată în cazurile în care acest lucru este strict necesar și numai pentru o perioadă de timp cât mai scurtă posibil, în concordanță cu Codul național de procedură penală aplicabil; regretă faptul că, în multe state membre, în practică, arestul preventiv este utilizat în mod sistematic, fapt care, combinat cu condițiile nesatisfăcătoare de detenție, dar nu numai, constituie o încălcare a drepturilor fundamentale ale deținuților; consideră că rezolvarea problemei utilizării excesive a arestării preventive necesită soluții inovatoare, inclusiv prin modernizarea codurilor de procedură penală și prin întărirea sistemului judiciar; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește că normele penitenciare europene, adoptate de Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei, subliniază că deținuții ar trebui să poată participa la alegeri, referendumuri și alte aspecte ale vieții publice, în măsura în care dreptul lor în acest sens nu este restricționat de dreptul intern; reamintește că participarea la activități electorale permite deținuților să devină din nou membri activi ai societății, ceea ce îi ajută să se reintegreze; îndeamnă statele membre să faciliteze accesul practic la drepturile electorale pentru deținuți, de exemplu prin plasarea de cabine de vot în interiorul închisorilor în zilele alegerilor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | insistă asupra necesității punerii în aplicare a unei gestionări eficiente pe termen lung a sistemelor penitenciare, reducând numărul deținuților prin utilizarea mai frecventă a măsurilor punitive neprivative de libertate, cum ar fi prestarea unei munci în folosul comunității sau plasarea sub supraveghere electronică și reducând la minimum recurgerea la arestul preventiv; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită statele membre să se asigure că, pe lângă aspectul punitiv al detenției, se acordă atenție și dezvoltării abilităților practice și reeducării deținuților, pentru a permite o mai bună gestionare a pedepsei, o reintegrare socială reușită și o reducere a recidivismului; reamintește că, în comparație cu măsurile alternative, privarea de libertate duce la mai multe recidive în cazul pedepselor de scurtă durată; |
| --- | --- |

16.

| 17. | încurajează statele membre să pună în aplicare măsuri de ajustare a pedepsei, în special pentru pedepsele cu durata cea mai scurtă, inclusiv prin utilizarea regimului de semi-libertate, prin executarea pedepsei în timpul concediului pentru a evita ca deținutul să-și piardă locul de muncă, prin prestarea unei munci în folosul comunității și printr-o utilizare crescândă a arestului la domiciliu și a plasării sub supraveghere electronică; susține, de asemenea, că este important să se consolideze individualizarea pedepsei, pentru a permite o mai bună executare a acesteia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că, pentru a fi eficientă, introducerea de noi măsuri, neprivative de libertate, ar trebui însoțită de alte măsuri, cum ar fi reformele în domeniul penal, educațional și social care să vizeze promovarea reintegrării și a contactului cu lumea socială și economică externă; consideră, în acest sens, că administrațiile penitenciare ar trebui să stabilească legături puternice cu comunitățile locale, elaborând documente justificative și dovezi statistice pentru a convinge opinia publică cu privire la faptul că măsurile neprivative de libertate sunt necesare pentru a reduce recidivismul, precum și pentru a asigura securitatea pe termen lung în societatea noastră; menționează, în acest context, bunele practici existente în țările scandinave; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia să efectueze un studiu comparativ pentru a analiza măsurile alternative din statele membre și a sprijini diseminarea celor mai bune practici naționale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită toate statele membre să introducă măsuri mai ferme pentru supravegherea deținuților la ieșirea acestora din penitenciar, atunci când aceștia au fost condamnați pentru infracțiuni grave; sugerează instituirea de măsuri de monitorizare după eliberare și convocarea unei audieri conduse de un judecător și la care să participe consilieri de probațiune și de reintegrare, pentru a evalua reintegrarea în societate și riscul de recidivă; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că Decizia-cadru privind măsurile de probațiune și sancțiunile alternative prevede mecanisme de recunoaștere reciprocă aplicabile măsurilor utilizate de statele membre, cum ar fi restricțiile de călătorie, munca în folosul comunității, restricțiile de comunicare și măsurile de expulzare și că Decizia-cadru privind ordinele de supraveghere judiciară europeană prevede același lucru pentru arestul preventiv; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită statele membre să urmeze recomandările specifice legate de condițiile de detenție pentru deținuții vulnerabili; regretă faptul că, uneori, persoanele care suferă de boli mintale sunt și rămân în închisoare, pur și simplu, din cauza lipsei unor servicii adecvate în afara închisorii și reamintește că, potrivit CEDO, tratarea inadecvată a persoanelor care suferă de tulburări mintale poate reprezenta o încălcare a articolului 3 din CEDO și a articolului 2 (dreptul la viață) în cazul deținuților care au tendințe sinucigașe; |
| --- | --- |

22.

| 23. | regretă faptul că situația vulnerabilă a deținuților în vârstă și a deținuților handicapați nu este luată pe deplin în considerare în unele state membre; invită statele membre să se asigure că deținuții în vârstă care devin handicapați sunt eliberați, iar deținuților handicapați li se pun la dispoziție infrastructurile necesare; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită statele membre să acționeze împotriva oricărei forme de discriminare în tratamentul deținuților din motive de orientare sexuală sau identitate de gen și să garanteze drepturile deținuților la sexualitate; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază faptul că femeile deținute au nevoi specifice și este necesar să aibă acces la servicii și la controale medicale adecvate, precum și la măsuri de igienă potrivite; invită statele membre să urmeze recomandările în vigoare privind tratarea deținutelor și să evite orice discriminare bazată pe sex; |
| --- | --- |

25.

| 26. | consideră că este esențial să se acorde o atenție specială nevoilor femeilor din penitenciare în timpul sarcinii, dar și după ce au născut, oferindu-le spații adecvate pentru alăptare și îngrijiri calificate și specializate; consideră că trebuie să se analizeze aplicarea unor modele alternative, care să țină seama de condițiile de viață ale copiilor din închisori; susține că separarea automată a mamei de copil creează tulburări emoționale majore la copii și poate fi considerată o pedeapsă suplimentară care o afectează atât pe mamă, cât și pe copil; |
| --- | --- |

26.

| 27. | își exprimă îngrijorarea cu privire la nivelul ridicat al sinuciderilor în închisori; solicită fiecărui stat membru să elaboreze la nivel național un plan de acțiune pentru a preveni sinuciderile în locurile de privare de libertate; |
| --- | --- |

27.

| 28. | încurajează statele membre să se asigure că deținuții au contacte regulate cu familiile și prietenii lor, oferindu-le posibilitatea de a-și executa sentințele în unități în apropierea locuințelor lor și promovând vizite, apeluri telefonice și utilizarea comunicațiilor electronice, sub rezerva autorizării de către judecător și sub supravegherea administrației închisorii, în scopul menținerii legăturilor de familie; reamintește că noțiunea de familie ar trebui să fie interpretată în sens larg, pentru a include relațiile fără caracter formal; consideră că este important să se asigure condiții adecvate pentru a se menține aceste legături; |
| --- | --- |

28.

| 29. | condamnă politica de plasare a deținuților în penitenciare dispersate în teritoriu, întrucât acest lucru constituie o pedeapsă suplimentară pentru familiile lor; îndeamnă să fie puse în aplicare măsuri care să permită tuturor deținuților care se află departe de domiciliul lor să fie mutați mai aproape, cu excepția cazului în care autoritatea judiciară decide altfel din motive justificate din punct de vedere juridic; potrivit Curții Europene a Drepturilor Omului, deținerea unei persoane într-o închisoare aflată atât de departe de familia acesteia încât vizitele să fie foarte dificil de realizat, sau chiar imposibil, poate constitui o încălcare a articolului 8 din Convenția europeană a drepturilor omului (dreptul la respectarea vieții private și de familie); |
| --- | --- |

29.

| 30. | reafirmă importanța asigurării unui tratament al copiilor în închisoare care ia în considerare interesul lor superior, în special separându-i în permanență de adulți, inclusiv în timpul transferurilor deținuților și acordându-le dreptul de a menține contactul cu familia, cu excepția cazului în care există o hotărâre judecătorească contrară; regretă faptul că, în anumite state membre, infractorii minori sunt deținuți în unități alături de adulți, fiind expuși riscurilor de abuz și de violență și fiind privați de grija specifică de care are nevoie un grup atât de vulnerabil; reamintește faptul că Directiva (UE) 2016/800 privind garanțiile procedurale în cazul copiilor declară că măsurile alternative sunt preferabile; invită statele membre să înființeze centre de asistență pentru adolescenți; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reamintește faptul că copiii aflați în detenție ar trebui să primească îngrijiri, protecție și toată asistența individuală necesară – socială, educațională, vocațională, psihologică, medicală și fizică – de care ar putea avea nevoie în funcție de vârsta, sexul și personalitatea lor; încurajează statele membre să promoveze centrele educaționale în regim închis care să acorde suport pedagogic și psihic minorilor, mai degrabă decât să se recurgă la privarea de libertate; solicită statelor membre să acorde îngrijiri deosebite și o protecție specială copiilor aflați în detenție; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită statele membre să ofere structuri de educație adecvate pentru minorii din închisori; observă că copiii aflați în detenție trebuie să aibă acces la programe care îi pregătesc în avans pentru revenirea în comunitățile lor, o atenție deplină fiind acordată acestora în ceea ce privește nevoile lor emoționale și fizice, relațiile cu familiile lor, locuința, posibilitățile de școlarizare și de ocupare a unui loc de muncă, precum și statutul socioeconomic; |
| --- | --- |

32.

| 33. | încurajează Comisia Europeană să creeze grupuri de lucru specifice, alcătuite din reprezentanți ai ministerelor justiției și ai autorităților naționale din statele membre, precum și ai ONG-urilor care desfășoară activități în domeniu, pentru a facilita schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază faptul că copiii aflați în detenție ar trebui să mențină contacte periodice și semnificative cu părinții, familia și prietenii, prin vizite și corespondență, cu excepția cazurilor în care sunt necesare restricții în interesul justiției și în interesul copilului; reamintește că restricțiile privind acest drept nu ar trebui utilizate niciodată ca pedeapsă; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită Comisiei să promoveze politici care vizează combaterea discriminării, ale cărei victime ar putea fi copiii care au părinți aflați în detenție, pentru a întări integrarea socială și a construi o societate echitabilă și favorabilă includerii; |
| --- | --- |

35.

| 36. | recunoaște dreptul copiilor de a menține un contact direct cu părintele lor deținut și, în același timp, reiterează dreptul deținutului de a fi părinte; consideră, în acest sens, că închisorile ar trebui dotate cu spații adecvate pentru copii, unde aceștia să fie supravegheați de gardieni formați în mod corespunzător, de asistenți sociali și de voluntari din partea ONG-urilor, care îi pot ajuta pe copii și pe familiile acestora în timpul vizitelor la închisori; |
| --- | --- |

36.

| 37. | solicită Comisiei Europene să evalueze posibilitatea elaborării unui memorandum de înțelegere la nivelul UE pentru a se asigura păstrarea legăturii de filiație cu părinții aflați în detenție și pentru a le permite părinților să fie prezenți la momentele importante din educația copiilor lor, protejând astfel interesele minorilor; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază faptul că persoanele aflate în detenție în alt stat membru decât statul membru de reședință întâmpină mai multe dificultăți în ceea ce privește menținerea contactului cu familiile lor; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită statele membre să urmeze recomandările în vigoare privind tratarea deținuților străini, pe baza dreptului acestora de a nu fi discriminați și, în special, să promoveze implicarea mediatorilor culturali; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită statele membre să utilizeze detenția în izolare numai ca ultimă soluție și în cazul în care deținutul reprezintă un pericol pentru ceilalți deținuți sau pentru sine și să creeze toate mecanismele posibile pentru prevenirea abuzurilor; invită statele membre să înceteze să mai utilizeze detenția în izolare în cazul minorilor; |
| --- | --- |

40.

| 41. | solicită statelor membre să combată cu mai multă eficacitate fenomenul traficului cu substanțe ilicite și droguri din închisori; |
| --- | --- |

41.

| 42. | reamintește principiul dreptului universal la sănătate și invită statele membre să garanteze accesul la servicii adecvate de îngrijirea sănătății și structuri medicale corespunzătoare în închisoare și să asigure că deținuții au acces la servicii de îngrijire a sănătății ori de câte ori este necesar, prin numirea de practicieni medicali calificați în număr suficient de mare pentru fiecare penitenciar; își exprimă îngrijorarea cu privire la dificultățile întâmpinate de către deținuți într-o serie de state membre în ceea ce privește accesul la un medic sau primirea de asistență psihologică; |
| --- | --- |

42.

| 43. | îndeamnă statele membre să se asigure că deținuții cu afecțiuni grave sau cronice, inclusiv cancer, primesc tratamentul specific de care au nevoie. |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită statele membre care nu au astfel de practici să ia în considerare adaptarea pedepselor pentru deținuții grav bolnavi din motive umanitare, sub rezerva unei autorizări judiciare, luând în considerare gradul de periculozitate a deținuților și avizul unei comisii de experți; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită statele membre să combată fenomenul din ce în ce mai amplu al radicalizării în închisori, protejând în același timp libertatea religioasă și prevenind discriminarea legată de practicarea unei credințe anume; subliniază că orice program specific dedicat unui anumit grup de deținuți, precum cei considerați „radicalizați”, trebuie să respecte aceleași criterii și obligații internaționale legate de drepturile omului ca și în cazul oricăror altor deținuți; recomandă ca administrațiile penitenciarelor să informeze autoritățile competente cu privire la radicalizarea unor persoane; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că condițiile de detenție inumane, relele tratamente și supraaglomerarea pot constitui factori care măresc riscul de radicalizare; |
| --- | --- |

46.

| 47. | consideră că radicalizarea poate fi combătută în mod eficient, printre altele, prin îmbunătățirea depistării semnelor inițiale care indică acest fenomen (de exemplu, prin instruirea personalului și îmbunătățirea culegerii de informații în închisori), prin ameliorarea mecanismelor create pentru abordarea unui comportament extremist, prin elaborarea de măsuri educative și prin sprijinirea dialogului interconfesional și a comunicării; consideră că ameliorarea mentoratului, îngrijiri psihologice mai bune și dialoguri cu persoanele care s-au deradicalizat sunt esențiale pentru combaterea radicalizării; reamintește că tinerii sunt deosebit de vulnerabili la propaganda efectuată de organizațiile teroriste; încurajează statele membre să instituie programe de deradicalizare; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opinează că activitățile de supraveghere desfășurate de statele membre ar trebui să includă semnalarea celor mai periculoși deținuți radicalizați autorităților judiciare și/sau autorităților naționale responsabile de combaterea terorismului; |
| --- | --- |

48.

| 49. | încurajează statele membre să efectueze schimburi de bune practici pentru a preveni și a combate radicalizarea în închisori și în centrele pentru minori; reamintește că, în cadrul Agendei europene privind securitatea, UE a pus la dispoziție fonduri pentru sprijinirea formării profesionale a personalului închisorilor, în scopul contracarării radicalizării în închisori; solicită statelor membre să utilizeze pe deplin Centrul de excelență al Rețelei pentru sensibilizarea publicului cu privire la radicalizare (RAN) și, mai ales, să partajeze în continuare cunoștințele specializate prin intermediul Grupului de lucru pentru închisori și probațiune din cadrul acestuia; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază că regimuri diferențiate de detenție pentru deținuții considerați a fi radicalizați sau care au fost recrutați de către organizațiile teroriste reprezintă o posibilă măsură pentru reducerea radicalizării din închisori; avertizează, cu toate acestea, că orice astfel de măsuri ar trebui să fie impuse doar de la caz la caz, să se bazeze pe o hotărâre judiciară și să facă obiectul unei reexaminări de către autoritățile judiciare competente; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază faptul că personalul care lucrează în închisori desfășoară o muncă foarte solicitantă în numele comunității și, prin urmare, ar trebui să beneficieze de o remunerație adecvată și de condiții de muncă decente, inclusiv de consiliere psihologică gratuită și de linii de asistență dedicate, concepute pentru a asigura sprijin personalului care se confruntă cu probleme ce i-ar putea afecta activitatea la locul de muncă; |
| --- | --- |

51.

| 52. | reamintește că recunoașterea socială și formarea sistematică a personalului din penitenciare sunt esențiale pentru a asigura condiții sigure și corespunzătoare de detenție în închisori; încurajează statele membre să facă schimb de informații, să facă schimb și să aplice bunele practici și să adopte un cod de conduită și etică pentru personalul penitenciarelor; solicită, în acest scop, convocarea Adunării generale a administrației închisorilor, care ar trebui să cuprindă reprezentanți ai personalului închisorilor; |
| --- | --- |

52.

| 53. | reamintește rolul fundamental al dialogului social cu personalul închisorilor, precum și necesitatea implicării acestuia prin informare și consultare, în special atunci când sunt elaborate noi concepte de detenție în vederea îmbunătățirii sistemelor și a condițiilor de detenție, inclusiv a celor destinate limitării amenințărilor de radicalizare; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită statele membre să asigure un dialog periodic între deținuți și personalul închisorilor, întrucât relațiile de lucru bune între personal și deținuți reprezintă un element esențial al unei securități dinamice în dezamorsarea posibilelor incidente sau în reinstaurarea ordinii printr-un proces de dialog; |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită statele membre să încurajeze directorii de închisori să se angajeze în dezvoltarea consiliilor închisorilor în toate unitățile; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită Comisia Europeană să lanseze un forum european privind condițiile din închisori, pentru a încuraja schimbul de bune practici între experți și practicieni din toate statele membre; |
| --- | --- |

56.

| 57. | solicită Comisiei și instituțiilor UE să ia măsurile necesare care țin de domeniul lor de competență pentru a garanta respectarea și protejarea drepturilor fundamentale ale deținuților, în special cele ale persoanelor vulnerabile, copiilor, persoanelor care suferă de boli mintale, persoanelor cu handicap și femeilor, inclusiv adoptarea unor norme și standarde comune europene de detenție în toate statele membre; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită Comisia să monitorizeze și să colecteze informații și date statistice despre condițiile de detenție din toate statele membre, precum și despre toate cazurile de încălcare a drepturilor fundamentale ale deținuților, pe baza respectării principiului subsidiarității; invită statele membre să acorde deputaților în Parlamentul European dreptul de acces fără opreliști la închisori și centre de detenție; |
| --- | --- |

58.

| 59. | invită statele membre să elaboreze o cartă europeană a închisorilor, în conformitate cu Recomandarea 1656/2004 din 27 aprilie 2004 a Consiliului Europei; |
| --- | --- |

59.

| 60. | solicită statelor membre să privilegieze politicile menite să asigure reintegrarea deținuților în viața civilă, îndeosebi politicile care vizează eliminarea obstacolelor structurale care împiedică reintegrarea foștilor deținuți în societate, și să instituie politici de urmărire și adaptare a pedepselor; reamintește că se întâmplă mai rar ca deținuții să recidiveze în cazul în care trecerea lor de la viața în închisoare la viața din afara închisorii are loc treptat; |
| --- | --- |

60.

| 61. | consideră că perspectiva reparatorie și protectoare a sistemelor de justiție penală implică automat respectarea într-o mai mare măsură a demnității umane a individului, deoarece are ca scop protejarea societății și reabilitarea persoanelor prin facilitarea atingerii obiectivelor de reeducare ale pedepsei, reintegrării deținuților din punct de vedere social și reducerii recidivei; regretă faptul că dezvoltarea practicilor de mediere și reparatorii în defavoarea utilizării procedurilor disciplinare lipsește aproape cu desăvârșire în majoritatea statelor membre ale Uniunii Europene; încurajează statele membre să acorde prioritate politicilor și legislațiilor care vizează o justiție reparatorie și de mediere care să utilizeze mai degrabă instrumente sociale, economice și culturale decât pe cele care au numai un caracter punitiv; |
| --- | --- |

61.

| 62. | evidențiază, în această privință, importanța de a oferi acces deținuților la calificările educaționale și profesionale; încurajează statele membre să ofere tuturor deținuților activități semnificative, precum formare educațională sau posibilități de lucru în conformitate cu standardele internaționale, pentru a favoriza resocializarea deținuților și a le oferi instrumente pentru a duce o viață fără infracțiuni după ieșirea din închisoare; încurajează statele membre să se asigure că deținuții lucrează, studiază pentru o calificare sau participă la un curs de formare în timpul detenției, astfel încât să-și gestioneze mai bine timpul și să își pregătească reintegrarea în societate; consideră că este esențial ca minorii să aibă acces la educație și la formare profesională; |
| --- | --- |

62.

| 63. | încurajează statele membre să elaboreze instrumente pentru a sprijini revenirea deținuților la activitatea profesională prin identificarea oportunităților de ocupare a unor locuri de muncă în raport cu nevoile din regiune, pentru a organiza și monitoriza formarea și munca în modul cel mai personalizat posibil și pentru a menține un dialog constant cu reprezentanții angajatorilor; face un apel la statele membre să înființeze un sistem de programe de formare destinat încurajării angajatorilor și întreprinderilor private să ofere formare profesională deținuților, în vederea recrutării acestora la sfârșitul perioadei de detenție; încurajează statele membre să creeze stimulente pentru angajatorii care doresc să angajeze deținuți sau să încurajeze foști deținuți să își înființeze propria afacere, inclusiv stimulente financiare și fiscale; încurajează, de asemenea, statele membre să înființeze puncte de contact pentru deținuții eliberați care să ofere informații și sprijin pentru căutarea unui loc de muncă, precum și activități de învățare la distanță obligatorii și supravegheate cu strictețe; |
| --- | --- |

63.

| 64. | reamintește că Fondul social european este un instrument financiar al Uniunii, care are ca obiectiv să îmbunătățească perspectiva unui loc de muncă pentru milioane de europeni, îndeosebi pentru cei care găsesc cu dificultate un loc de muncă, inclusiv deținuți și foști infractori; salută crearea de proiecte care să ajute deținuții să se reintegreze în societate și pe piața forței de muncă după executarea pedepsei; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază faptul că nicio muncă desfășurată de un deținut nu ar trebui să fie o formă de pedeapsă, iar eventualele abuzuri trebuie combătute; subliniază că oportunitățile de muncă oferite deținuților ar trebui să fie relevante pentru standardele și tehnicile contemporane de muncă și organizate astfel încât să funcționeze în cadrul sistemelor de gestionare și al proceselor de producție moderne; invită statele membre să asigure că munca prestată în penitenciar este mai bine remunerată decât în prezent; invită Comisia să efectueze un studiu comparativ privind salariile deținuților în statele membre, vizând identificarea nivelurilor echitabile și sustenabile de retribuire care ar permite fiecărui deținut să lucreze; |
| --- | --- |

65.

| 66. | încurajează statele membre să facă schimb de bune practici privind programele de educație, reabilitare și reintegrare, îndeosebi pentru a îmbunătăți reintegrarea după părăsirea închisorii și pentru a contribui la prevenirea recidivelor și a radicalizării ulterioare; |
| --- | --- |

66.

| 67. | invită instituțiile UE să sprijine pe plan tehnic și economic, pe cât posibil, îmbunătățirea sistemelor și a condițiilor din închisori, în special în statele membre care se confruntă cu dificultăți financiare grave; |
| --- | --- |

67.

| 68. | invită Comisia să publice rapoarte detaliate privind situația în închisorile din Europa din cinci în cinci ani de la aprobarea prezentei rezoluții, inclusiv o analiză aprofundată privind calitatea educației și formării asigurate deținuților, precum și o evaluare a rezultatelor (inclusiv ratele de recidivă) măsurilor alternative în locul detenției; |
| --- | --- |

68.

| 69. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Consiliului Europei, Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei și Comitetului european pentru prevenirea torturii. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  JO C 32, 5.2.1996, p. 102.

(2)  JO C 98, 9.4.1999, p. 299.

(3)  JO C 285 E, 21.10.2010, p. 12.

(4)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 82.

(5)  JO L 190, 18.7.2002, p. 1.

(6)  JO L 327, 5.12.2008, p. 27.

(7)  JO L 337, 16.12.2008, p. 102.

(8)  JO L 294, 11.11.2009, p. 20

(9)  JO L 132, 21.5.2016, p. 1.

(10)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0410.

(11)  www.unodc.org/documents/brussels/News/2016.10_Handbook_on_VEPs.pdf

---

Marți, 24 octombrie 2017

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/105 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/105

---

P8_TA(2017)0390

Controlul cheltuielilor și monitorizarea raportului cost-eficacitate al sistemelor aferente Garanției pentru tineret a UE

Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la controlul cheltuielilor și monitorizarea raportului cost-eficacitate al sistemelor aferente Garanției pentru tineret a UE (2016/2242(INI))

(2018/C 346/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 145, 147, 165, 166 și 310 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 145, 147, 165, 166 și 310 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității,

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 22 aprilie 2013 privind înființarea unei garanții pentru tineret (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 (2) al Consiliului și Regulamentul (UE) 2015/779 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2015 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1304/2013, în ceea ce privește acordarea unei sume de prefinanțare inițială suplimentară către programele operaționale sprijinite de Inițiativa „Locuri de Muncă pentru Tineri” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 (2) al Consiliului și Regulamentul (UE) 2015/779 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2015 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1304/2013, în ceea ce privește acordarea unei sume de prefinanțare inițială suplimentară către programele operaționale sprijinite de Inițiativa „Locuri de Muncă pentru Tineri” (3),

| — | având în vedere Raportul special al Curții de Conturi Europene (CCE) nr. 3/2015 intitulat „Garanția pentru tineret instituită de UE: primele măsuri au fost adoptate, dar se prefigurează riscuri în ceea ce privește implementarea”, Raportul special nr. 17/2015 intitulat „Sprijinul acordat de Comisie în contextul echipelor de acțiune pentru tineri: s-a reușit o redirecționare a fondurilor în cadrul FSE, însă nu s-a pus un accent suficient pe rezultate” și Raportul special nr. 5/2017 intitulat „Șomajul în rândul tinerilor – au reușit politicile UE să schimbe situația?”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special al Curții de Conturi Europene (CCE) nr. 3/2015 intitulat „Garanția pentru tineret instituită de UE: primele măsuri au fost adoptate, dar se prefigurează riscuri în ceea ce privește implementarea”, Raportul special nr. 17/2015 intitulat „Sprijinul acordat de Comisie în contextul echipelor de acțiune pentru tineri: s-a reușit o redirecționare a fondurilor în cadrul FSE, însă nu s-a pus un accent suficient pe rezultate” și Raportul special nr. 5/2017 intitulat „Șomajul în rândul tinerilor – au reușit politicile UE să schimbe situația?”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 4 octombrie 2016, intitulată „Garanția pentru tineret și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, după trei ani” (COM(2016)0646) și (SWD(2016)0324), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 4 octombrie 2016, intitulată „Garanția pentru tineret și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, după trei ani” (COM(2016)0646) și (SWD(2016)0324),

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei privind viitorul Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei privind viitorul Europei,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru cultură și educație (A8-0296/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizele Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru cultură și educație (A8-0296/2017),

| A. | întrucât șomajul în rândul tinerilor a fost și continuă să fie o problemă gravă în mai multe state membre, în UE peste 4 milioane de tineri cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani fiind șomeri în 2016; întrucât, la nivelul Uniunii, situația în acest domeniu prezintă variații importante de la o regiune la alta; |
| --- | --- |

A.

întrucât șomajul în rândul tinerilor a fost și continuă să fie o problemă gravă în mai multe state membre, în UE peste 4 milioane de tineri cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani fiind șomeri în 2016; întrucât, la nivelul Uniunii, situația în acest domeniu prezintă variații importante de la o regiune la alta;

| B. | întrucât combaterea șomajului în rândul tinerilor este o prioritate politică împărtășită de Parlament, de Comisie și de statele membre, care contribuie la îndeplinirea obiectivului Uniunii în materie de creștere economică și creare de locuri de muncă; |
| --- | --- |

B.

întrucât combaterea șomajului în rândul tinerilor este o prioritate politică împărtășită de Parlament, de Comisie și de statele membre, care contribuie la îndeplinirea obiectivului Uniunii în materie de creștere economică și creare de locuri de muncă;

| C. | întrucât o rată ridicată a șomajului în rândul tinerilor – 18,8 % în UE în 2016 – afectează societatea și persoanele în cauză, având efecte negative de durată asupra capacității de inserție profesională, stabilității veniturilor și evoluției în carieră; întrucât criza economică i-a afectat în mod disproporționat pe tineri, în unele state membre peste un sfert dintre ei fiind în șomaj; |
| --- | --- |

C.

întrucât o rată ridicată a șomajului în rândul tinerilor – 18,8 % în UE în 2016 – afectează societatea și persoanele în cauză, având efecte negative de durată asupra capacității de inserție profesională, stabilității veniturilor și evoluției în carieră; întrucât criza economică i-a afectat în mod disproporționat pe tineri, în unele state membre peste un sfert dintre ei fiind în șomaj;

| D. | întrucât, pentru a soluționa problema ratei ridicate a șomajului în rândul tinerilor, au fost dezvoltate o serie de politici active de ocupare a forței de muncă, ale căror rezultate au fost foarte diferite; |
| --- | --- |

D.

întrucât, pentru a soluționa problema ratei ridicate a șomajului în rândul tinerilor, au fost dezvoltate o serie de politici active de ocupare a forței de muncă, ale căror rezultate au fost foarte diferite;

| E. | întrucât există un alt grup de tineri, al cărui număr și componență variază în mod semnificativ în statele membre, care nu sunt implicați în nicio formă de educație sau formare profesională și nici nu lucrează (categoria NEET) și care pot fi clasificați în două categorii: prima categorie este reprezentată de NEET care sunt șomeri, și anume cei care sunt pregătiți să înceapă să lucreze și care caută în mod activ un loc de muncă, iar a doua este reprezentată de NEET inactivi, și anume de tineri care nu urmează niciun program educațional sau de formare și nu caută un loc de muncă în mod activ; |
| --- | --- |

E.

întrucât există un alt grup de tineri, al cărui număr și componență variază în mod semnificativ în statele membre, care nu sunt implicați în nicio formă de educație sau formare profesională și nici nu lucrează (categoria NEET) și care pot fi clasificați în două categorii: prima categorie este reprezentată de NEET care sunt șomeri, și anume cei care sunt pregătiți să înceapă să lucreze și care caută în mod activ un loc de muncă, iar a doua este reprezentată de NEET inactivi, și anume de tineri care nu urmează niciun program educațional sau de formare și nu caută un loc de muncă în mod activ;

| F. | întrucât, în medie, la nivelul UE, numai 41,9 % dintre tinerii NEET au acces la Garanția pentru tineret (GT); |
| --- | --- |

F.

întrucât, în medie, la nivelul UE, numai 41,9 % dintre tinerii NEET au acces la Garanția pentru tineret (GT);

| G. | întrucât, de la introducerea strategiei europene privind ocuparea forței de muncă, în 1997, Comisia a sprijinit o serie de măsuri destinate să îmbunătățească perspectivele tinerilor privind ocuparea unui loc de muncă și educația (4) și întrucât, în urma crizei, eforturile UE s-au concentrat îndeosebi asupra GT, care a fost instituită de Consiliu în aprilie 2013, și a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (YEI), care a fost lansată la sfârșitul anului 2013; |
| --- | --- |

G.

întrucât, de la introducerea strategiei europene privind ocuparea forței de muncă, în 1997, Comisia a sprijinit o serie de măsuri destinate să îmbunătățească perspectivele tinerilor privind ocuparea unui loc de muncă și educația (4) și întrucât, în urma crizei, eforturile UE s-au concentrat îndeosebi asupra GT, care a fost instituită de Consiliu în aprilie 2013, și a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (YEI), care a fost lansată la sfârșitul anului 2013;

| H. | întrucât GT și YEI s-au dovedit deja a fi acțiunile cele mai eficace și mai vizibile la nivelul Uniunii în materie de combatere a șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât GT și YEI s-au dovedit deja a fi acțiunile cele mai eficace și mai vizibile la nivelul Uniunii în materie de combatere a șomajului în rândul tinerilor;

| I. | întrucât GT și YEI au contribuit în mod semnificativ la reducerea ratei șomajului în rândul tinerilor în cadrul UE, prin promovarea educației, stimularea cererii de pe piața muncii pentru tineri și sprijinirea măsurilor de creare de locuri de muncă; întrucât procentajul tinerilor din UE28 care încă sunt șomeri (5) este inacceptabil de mare, și anume 17,2 %; |
| --- | --- |

I.

întrucât GT și YEI au contribuit în mod semnificativ la reducerea ratei șomajului în rândul tinerilor în cadrul UE, prin promovarea educației, stimularea cererii de pe piața muncii pentru tineri și sprijinirea măsurilor de creare de locuri de muncă; întrucât procentajul tinerilor din UE28 care încă sunt șomeri (5) este inacceptabil de mare, și anume 17,2 %;

| J. | întrucât Garanția pentru tineret prevede ca statele membre să se asigure că toți tinerii cu vârsta de sub 25 de ani (sau cu vârsta de sub 30 ani în unele state membre) beneficiază de o ofertă de calitate de locuri de muncă, de educație continuă, de ucenicie sau de stagiu într-un interval de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la încetarea educației formale; |
| --- | --- |

J.

întrucât Garanția pentru tineret prevede ca statele membre să se asigure că toți tinerii cu vârsta de sub 25 de ani (sau cu vârsta de sub 30 ani în unele state membre) beneficiază de o ofertă de calitate de locuri de muncă, de educație continuă, de ucenicie sau de stagiu într-un interval de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la încetarea educației formale;

| K. | întrucât factorii externi precum situația economică sau modelul de producție specific fiecărei regiuni influențează perspectivele de atingere a obiectivelor stabilite în GT; |
| --- | --- |

K.

întrucât factorii externi precum situația economică sau modelul de producție specific fiecărei regiuni influențează perspectivele de atingere a obiectivelor stabilite în GT;

| L. | întrucât YEI este o inițiativă menită să sprijine tinerii NEET, tinerii șomeri de lungă durată și tinerii neînregistrați ca fiind în căutarea unui loc de muncă care locuiesc în regiuni unde rata șomajului depășea 25 % în 2012; |
| --- | --- |

L.

întrucât YEI este o inițiativă menită să sprijine tinerii NEET, tinerii șomeri de lungă durată și tinerii neînregistrați ca fiind în căutarea unui loc de muncă care locuiesc în regiuni unde rata șomajului depășea 25 % în 2012;

| M. | întrucât bugetul total aprobat pentru YEI pentru perioada de programare 2014-2020 este de 6,4 miliarde EUR; întrucât acesta include 3,2 miliarde EUR de la o nouă linie specifică din bugetul UE, sumă ce urmează să fie combinată cu cel puțin 3,2 miliarde EUR din creditele naționale alocate în cadrul Fondului social european (FSE); întrucât această sumă va fi completată cu o sumă suplimentară de 1 miliard EUR pentru creditele bugetare specifice alocate YEI în perioada 2017-2020, combinată cu suma de 1 miliard EUR din FSE, pentru a stimula ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor din regiunile cele mai afectate; întrucât suma de 500 de milioane EUR din această alocare suplimentară urmează să fie introdusă în bugetul 2017 prin intermediul proiectului de buget rectificativ nr. 3/2017; întrucât alocarea finală pentru program se va stabili în cursul viitoarelor proceduri bugetare anuale; |
| --- | --- |

M.

întrucât bugetul total aprobat pentru YEI pentru perioada de programare 2014-2020 este de 6,4 miliarde EUR; întrucât acesta include 3,2 miliarde EUR de la o nouă linie specifică din bugetul UE, sumă ce urmează să fie combinată cu cel puțin 3,2 miliarde EUR din creditele naționale alocate în cadrul Fondului social european (FSE); întrucât această sumă va fi completată cu o sumă suplimentară de 1 miliard EUR pentru creditele bugetare specifice alocate YEI în perioada 2017-2020, combinată cu suma de 1 miliard EUR din FSE, pentru a stimula ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor din regiunile cele mai afectate; întrucât suma de 500 de milioane EUR din această alocare suplimentară urmează să fie introdusă în bugetul 2017 prin intermediul proiectului de buget rectificativ nr. 3/2017; întrucât alocarea finală pentru program se va stabili în cursul viitoarelor proceduri bugetare anuale;

| N. | întrucât investiția anuală necesară pentru implementarea YG în Europa a fost estimată la 50,4 miliarde EUR (6), sumă semnificativ mai scăzută decât pierderile economice anuale provocate dacă tinerii pierd contactul cu piața muncii din Europa, pagube care ar putea ajunge la minim 153 de miliarde EUR (7); |
| --- | --- |

N.

întrucât investiția anuală necesară pentru implementarea YG în Europa a fost estimată la 50,4 miliarde EUR (6), sumă semnificativ mai scăzută decât pierderile economice anuale provocate dacă tinerii pierd contactul cu piața muncii din Europa, pagube care ar putea ajunge la minim 153 de miliarde EUR (7);

| O. | întrucât, în 2015, pentru a accelera punerea în practică a acțiunilor YEI, s-a decis creșterea cu 1 000 de milioane EUR a resurselor de prefinanțare a inițiativei, ceea ce a însemnat pentru statele membre eligibile o creștere de la cuantumul inițial de 1-1,5 % la 30 %; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în 2015, pentru a accelera punerea în practică a acțiunilor YEI, s-a decis creșterea cu 1 000 de milioane EUR a resurselor de prefinanțare a inițiativei, ceea ce a însemnat pentru statele membre eligibile o creștere de la cuantumul inițial de 1-1,5 % la 30 %;

| P. | întrucât întregul pachet financiar alocat inițial YEI a fost concentrat în exercițiile 2014 și 2015 și nu s-a prevăzut niciun credit nou în acest scop în bugetul pe 2016; întrucât inconsecvența în finanțarea YEI a constituit o barieră în calea succesului acestui program; |
| --- | --- |

P.

întrucât întregul pachet financiar alocat inițial YEI a fost concentrat în exercițiile 2014 și 2015 și nu s-a prevăzut niciun credit nou în acest scop în bugetul pe 2016; întrucât inconsecvența în finanțarea YEI a constituit o barieră în calea succesului acestui program;

| Q. | întrucât finanțarea pusă la dispoziție în prezent, atât de la bugetul UE, cât și de către statele membre, este insuficientă pentru a acoperi nevoile existente; |
| --- | --- |

Q.

întrucât finanțarea pusă la dispoziție în prezent, atât de la bugetul UE, cât și de către statele membre, este insuficientă pentru a acoperi nevoile existente;

| R. | întrucât Garanția pentru tineret și YEI acoperă acțiuni diferite, Garanția pentru tineret având scopul de a încuraja reformele structurale în domeniul educației și de a servi drept măsură pe termen scurt de combatere a șomajului în rândul tinerilor, iar YEI fiind un instrument de finanțare; întrucât Garanția pentru tineret este finanțată de FSE, de bugetele naționale și de YEI, în timp ce YEI poate finanța furnizarea directă de locuri de muncă, ucenicii, stagii sau educație continuă pentru grupul-țintă al YEI în regiunile eligibile; întrucât, deși Garanția pentru tineret se aplică tuturor celor 28 de state membre, numai 20 state membre sunt eligibile pentru sprijin prin YEI; întrucât, ca o ultimă mențiune, intervenția YEI nu are o durată prestabilită, în timp ce Garanția pentru tineret necesită existența unei oferte în termen de patru luni; |
| --- | --- |

R.

întrucât Garanția pentru tineret și YEI acoperă acțiuni diferite, Garanția pentru tineret având scopul de a încuraja reformele structurale în domeniul educației și de a servi drept măsură pe termen scurt de combatere a șomajului în rândul tinerilor, iar YEI fiind un instrument de finanțare; întrucât Garanția pentru tineret este finanțată de FSE, de bugetele naționale și de YEI, în timp ce YEI poate finanța furnizarea directă de locuri de muncă, ucenicii, stagii sau educație continuă pentru grupul-țintă al YEI în regiunile eligibile; întrucât, deși Garanția pentru tineret se aplică tuturor celor 28 de state membre, numai 20 state membre sunt eligibile pentru sprijin prin YEI; întrucât, ca o ultimă mențiune, intervenția YEI nu are o durată prestabilită, în timp ce Garanția pentru tineret necesită existența unei oferte în termen de patru luni;

| S. | întrucât, dintr-o perspectivă cantitativă, rezultatele GT au fost neuniforme, variind considerabil de la o țară la alta; |
| --- | --- |

S.

întrucât, dintr-o perspectivă cantitativă, rezultatele GT au fost neuniforme, variind considerabil de la o țară la alta;

| T. | întrucât punerea în aplicare a Garanției pentru tineret a produs, până în prezent, rezultate neuniforme, cu situații ce îngreunează identificarea sau evaluarea contribuției sale; |
| --- | --- |

T.

întrucât punerea în aplicare a Garanției pentru tineret a produs, până în prezent, rezultate neuniforme, cu situații ce îngreunează identificarea sau evaluarea contribuției sale;

| U. | întrucât există deosebiri substanțiale între regiunile din Europa; întrucât, în unele cazuri, teritoriile cu o rată ridicată a șomajului nu vor fi incluse în categoria regiunilor eligibile pentru alocarea de fonduri UE la nivelul NUTS; |
| --- | --- |

U.

întrucât există deosebiri substanțiale între regiunile din Europa; întrucât, în unele cazuri, teritoriile cu o rată ridicată a șomajului nu vor fi incluse în categoria regiunilor eligibile pentru alocarea de fonduri UE la nivelul NUTS;

| V. | întrucât implementarea serviciilor de integrare enumerate printre condițiile GT este de multe ori parțială sau gama de participanți eligibili este prea restrânsă, depinzând de capacitatea existentă și de eficiența serviciilor publice de plasare a forței de muncă (SPPFM) și de rapiditatea procedurilor de la nivel european; întrucât statele membre ar trebui să-și continue eforturile de consolidare și reformare a SPPFM; |
| --- | --- |

V.

întrucât implementarea serviciilor de integrare enumerate printre condițiile GT este de multe ori parțială sau gama de participanți eligibili este prea restrânsă, depinzând de capacitatea existentă și de eficiența serviciilor publice de plasare a forței de muncă (SPPFM) și de rapiditatea procedurilor de la nivel european; întrucât statele membre ar trebui să-și continue eforturile de consolidare și reformare a SPPFM;

| W. | întrucât este important să se evidențieze rolul pe care îl poate avea YEI, în special în statele membre care au fost afectate într-o mai mare măsură de criza financiară, economică și socială începând din 2007; întrucât ar trebui să fie pusă în evidență, de asemenea, nevoia de a consolida acest program și de a dezvolta în continuare măsurile complementare, atât la nivelul UE, cât și la nivel național, cu scopul de a promova integrarea și coeziunea, consolidând, în același timp, paritatea de gen și asigurând accesul la programele de formare inițiate pentru a face față noilor provocări tehnologice cu impact asupra forței de muncă; |
| --- | --- |

W.

întrucât este important să se evidențieze rolul pe care îl poate avea YEI, în special în statele membre care au fost afectate într-o mai mare măsură de criza financiară, economică și socială începând din 2007; întrucât ar trebui să fie pusă în evidență, de asemenea, nevoia de a consolida acest program și de a dezvolta în continuare măsurile complementare, atât la nivelul UE, cât și la nivel național, cu scopul de a promova integrarea și coeziunea, consolidând, în același timp, paritatea de gen și asigurând accesul la programele de formare inițiate pentru a face față noilor provocări tehnologice cu impact asupra forței de muncă;

| X. | întrucât valorificarea Garanției pentru tineret, ca mijloc de a investi în tineri, este un exemplu de execuție axată pe rezultate a bugetului; |
| --- | --- |

X.

întrucât valorificarea Garanției pentru tineret, ca mijloc de a investi în tineri, este un exemplu de execuție axată pe rezultate a bugetului;

| Y. | întrucât Cartea albă privind viitorul Europei elaborată de Comisie recunoaște că, în ceea ce privește șomajul în rândul tinerilor, există într-adevăr „un decalaj între așteptări și capacitatea UE de a le îndeplini” (8); |
| --- | --- |

Y.

întrucât Cartea albă privind viitorul Europei elaborată de Comisie recunoaște că, în ceea ce privește șomajul în rândul tinerilor, există într-adevăr „un decalaj între așteptări și capacitatea UE de a le îndeplini” (8);

| Z. | întrucât UE ar trebui să își îmbunătățească marketingul și publicitatea în jurul măsurilor sociopolitice pentru grupul-țintă, pentru o mai bună vizibilitate a acțiunilor sale în rândul cetățenilor UE; |
| --- | --- |

Z.

întrucât UE ar trebui să își îmbunătățească marketingul și publicitatea în jurul măsurilor sociopolitice pentru grupul-țintă, pentru o mai bună vizibilitate a acțiunilor sale în rândul cetățenilor UE;

| AA. | întrucât auditul efectuat de Curtea de Conturi Europeană (CCE) a fost prematur, deoarece perioada care face obiectul investigației este prea apropiată de lansarea programelor naționale de garantare și se limitează doar la anumite state membre; întrucât, în acest scop, ar fi fost mai util să se efectueze o evaluare inițială a implementării lor înainte de a merge mai departe cu auditul, |
| --- | --- |

AA.

întrucât auditul efectuat de Curtea de Conturi Europeană (CCE) a fost prematur, deoarece perioada care face obiectul investigației este prea apropiată de lansarea programelor naționale de garantare și se limitează doar la anumite state membre; întrucât, în acest scop, ar fi fost mai util să se efectueze o evaluare inițială a implementării lor înainte de a merge mai departe cu auditul,

Observații generale

| 1. | ia act de faptul că, în cei patru ani de punere în aplicare a GT, între 2013 și 2017, rata șomajului în rândul tinerilor în Uniune a scăzut cu peste 7 puncte procentuale, de la 23,8 % în aprilie 2013 la 16,6 % în aprilie 2017, prin urmare, aproape 2 milioane de tineri și-au găsit un loc de muncă; ia act de faptul că, de la punerea în aplicare a Garanției pentru tineret, peste 14 milioane de tineri au participat la unul dintre programele aferente; regretă că, în multe cazuri, scăderea ratei șomajului se datorează într-o măsură mult prea mare faptului că foarte mulți tineri au fost forțați să își caute un loc de muncă în afara UE, o pierdere care va fi resimțită profund în deceniile viitoare; regretă, cu toate acestea, că, la mijlocul anului 2016, 4,2 milioane de tineri din UE erau încă șomeri (18,8 % din populația în cauză); îndeamnă statele membre să utilizeze sprijinul disponibil de la UE pentru a aborda această problemă de lungă durată; invită UE și statele membre și să instituie strategii care să răspundă cerințelor și nevoilor de pe piața forței de muncă din toate statele membre, pentru a crea oportunități de formare de înaltă calitate și de ocupare durabilă a forței de muncă; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că GT joacă un rol important în sprijinirea măsurilor care le asigură tinerilor șomeri competențele, experiența și cunoștințele necesare pentru a se încadra în muncă cu perspective pe termen lung și pentru a deveni antreprenori și oferă, de asemenea, o oportunitate de a aborda necorelarea competențelor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | evidențiază rolul important al educației și al orientării profesionale pentru a-i înzestra pe tineri cu etica muncii și cu competențele necesare pe piața muncii; subliniază, cu toate acestea, că educația nu ar trebui să ofere doar aptitudini și competențe relevante pentru cererea pieței forței de muncă, ci trebuie și să contribuie la dezvoltarea și evoluția personală a tinerilor, pentru ca aceștia să devină cetățeni proactivi și responsabili; subliniază, prin urmare, că este necesară introducerea educației civice în întreg sistemul educațional, atât în metodele de educație formală, cât și în cele de educație nonformală; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ia act de faptul că rata șomajului în rândul tinerilor este cu atât mai ridicată cu cât persoanele avute în vedere sunt mai tinere și cu cât nivelul lor de formare este mai redus; remarcă, totodată, că această tendință s-a accentuat odată cu criza, care i-a afectat și pe tinerii adulți necalificați cu vârsta de peste 25 de ani, care formează un grup susceptibil să ajungă într-o situație de vulnerabilitate economică gravă dacă nu se investește în formarea lor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | constată că, în pofida progreselor înregistrate, accesul celor mai vulnerabili tineri șomeri la serviciile publice de ocupare a forței de muncă este în continuare insuficient și că aceștia, precum și tinerii cu studii superioare sunt cei care se înregistrează cel mai puțin ca fiind în căutarea unui loc de muncă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | este profund îngrijorat de faptul că tinerii din grupul NEET sunt deconectați de la sistemul de educație și de la piața forței de muncă, ei neavând în multe cazuri nicio vină pentru această situație; înțelege că aceasta este categoria de populație la care se ajunge cel mai greu prin intermediul actualelor programe operaționale de punere în aplicare a schemelor de finanțare pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor, întrucât multe dintre acestea nu oferă o remunerație sustenabilă corespunzătoare sau condiții de muncă adecvate; consideră că, pentru perioada 2017-2020, ar trebui să se pună un accent deosebit pe această categorie a populației, astfel încât să se asigure că sunt atinse obiectivele principale ale Garanției pentru tineret; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că măsurile sprijinite prin GT trebuie, de asemenea, să abordeze provocările structurale cu care se confruntă tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET), astfel încât să se asigure că aceste măsuri au un impact pe termen lung; își exprimă totuși îngrijorarea cu privire la faptul că de programele GT nu au beneficiat încă toți tinerii care au abandonat școala sau au devenit șomeri; încurajează statele membre să prevadă angajamente financiare specifice în bugetele naționale pentru a aborda aceste provocări de natură structurală; încurajează regiunile care nu sunt eligibile pentru o cofinanțare din partea UE să participe la GT; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază faptul că integrarea populației NEET necesită sporirea resurselor disponibile și creșterea eficacității acestora, precum și o mai mare implicare și mobilizare a statelor membre; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită o diversificare a canalelor de finanțare la nivel local, regional și național, pentru ca acestea să ajungă mai bine la toți tinerii; remarcă, de asemenea, că autoritățile locale și regionale sunt deja foarte active și că ar trebui sprijinite în acțiunea lor privind tineretul prin integrarea diferitelor linii de politică; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că GT a avut o contribuție pozitivă la combaterea șomajului în rândul tinerilor începând din 2012, dar că rata șomajului în rândul tinerilor este în continuare la un nivel inacceptabil de ridicat; salută, prin urmare, acordul la care au ajuns colegiuitorii privind extinderea YEI până în 2020; constată, cu toate acestea, că problema șomajului în rândul tinerilor ar putea continua și, prin urmare, ar trebui să fie luată în considerare la stabilirea următorului cadru financiar multianual (CFM), pentru a garanta continuitatea și rentabilitatea; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază faptul că YEI este destinată nu numai să stimuleze crearea de locuri de muncă pentru tineri, dar și să ajute statele membre să instituie sisteme adecvate pentru identificarea nevoilor tinerilor și susținerea corespunzătoare; subliniază, prin urmare, că eficacitatea GT și a YEI ar trebui, în viitor, să fie evaluată pe baza realizărilor în direcția creării sau îmbunătățirii sistemelor statelor membre pentru sprijinirea tinerilor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește că GT beneficiază de sprijin financiar din partea UE prin intermediul FSE și al YEI, care se adaugă la contribuțiile naționale; sprijină activitățile de programare întreprinse în contextul Programului-cadru strategic comun al Uniunii prin învățare reciprocă, activități în rețea și asistență tehnică; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută faptul că sumele pentru YEI au fost concentrate în anii 2014 și 2015, precum și majorarea prefinanțării inițiale pentru a asigura mobilizarea rapidă a resurselor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută faptul că măsurile luate în cadrul YEI au ajutat peste 1,4 milioane de tineri și au determinat statele membre să consolideze operațiuni în valoare de peste 4 miliarde de EUR; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reamintește că succesul YEI este legat de o bună guvernanță economică în statele membre, deoarece, fără un mediu de afaceri favorabil, care să stimuleze întreprinderile mici și mijlocii, și fără un sistem educațional și științific adaptat la cerințele economiei, nu se pot crea locuri de muncă și nici nu se poate identifica o soluție pe termen lung la problema legată de nivelul ridicat al șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ia act de Raportul special al CCE referitor la impactul GT și al YEI asupra ocupării forței de muncă în rândul tinerilor și remarcă faptul că, la trei ani de la adoptarea recomandării Consiliului, GT nu este încă la înălțimea așteptărilor inițiale; ia notă de observația CCE, potrivit căreia nu este posibil ca toți tinerii NEET să fie sprijiniți doar cu resurse din bugetul UE; constată că situația actuală nu reflectă așteptările generate de introducerea GT, și anume de a crea condiții prin care toți tinerii NEET să primească, în termen de patru luni, o ofertă de formare profesională sau de angajare de bună calitate; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reamintește provocările și oportunitățile în ceea ce privește atragerea tinerilor NEET pe piața muncii; recomandă Comisiei, statelor membre și SPPFM de la nivel național să depună mai multe eforturi pentru a include mai mulți tineri inactivi în sistemele GT și pentru a-i menține pe piața forței de muncă după expirarea termenului de implementare a măsurilor de sprijin relevante; |
| --- | --- |

17.

| 18. | constată că YEI este destinată să sprijine tinerii NEET cu vârsta de sub 25 de ani care, de regulă, nu primesc sprijin pentru a-și găsi un loc de muncă sau pentru educație; regretă faptul că adoptarea YEI afectează alocarea creditelor din FSE pentru alte programe și subliniază că resursele din creditele specifice ale YEI ar trebui să fie corelate cel puțin cu aceeași sumă din fondurile FSE; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită statele membre să facă în așa fel încât fondurile YEI/FSE disponibile să nu se substituie cheltuielilor publice ale statelor membre, în conformitate cu articolul 95 și considerentul (87) din Regulamentul privind dispozițiile comune [Regulamentul (UE) nr. 1303/2013] și în acord cu principiul adiționalității; subliniază că programe precum GT nu trebuie să înlocuiască propriile eforturi ale statelor membre de combatere a șomajului în rândul tinerilor și de integrare a acestora pe piața muncii; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază importanța consolidării cooperării dintre toate părțile interesate relevante, inclusiv de la nivel regional și local, cum ar fi serviciile publice și, dacă este cazul, private de ocupare a forței de muncă, instituțiile de educație și formare profesională, angajatorii, organizațiile de tineret și ONG-urile care colaborează cu tinerii, pentru a acoperi întreaga populație NEET; încurajează o integrare mai puternică a părților interesate, sub forma unui parteneriat, pentru elaborarea, implementarea și evaluarea GT; pledează pentru o intensificare a cooperării dintre instituțiile de învățământ și întreprinzători, pentru a combate necorelarea competențelor; reiterează ideea că abordarea bazată pe parteneriat are ca scop o mai bună acoperire a populației-țintă și asigurarea de oferte de calitate; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește că, potrivit Organizației Internaționale a Muncii (OIM), o Garanție pentru tineret eficientă are nevoie de o finanțare anuală de aproximativ 45 de miliarde EUR pentru UE-28; consideră că această finanțare ar trebui să fie privită ca o investiție, dat fiind faptul că, în cazul în care se va dovedi eficientă, va conduce la o reducere semnificativă a costurilor asociate ocupării forței de muncă în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia să furnizeze o clasificare a contribuțiilor naționale la YEI, necesare pentru ca fiecare stat membru să pună în aplicare cu succes Garanția pentru tineret, ținând seama de estimările OIM; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ia act de întârzierea în punerea în aplicare a YEI, ca urmare a desemnării cu întârziere a autorităților de management relevante, și consideră că aceasta este o deficiență a temeiului juridic al inițiativei, care a subminat eforturile inițiale pentru punerea în aplicare rapidă prin concentrarea finanțării la începutul perioadei; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că este necesar să se promoveze diversitatea și accesibilitatea fondurilor și să se pună accentul pe eficacitatea cheltuielilor, continuând însă procesul de reformă a politicilor și serviciilor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază necesitatea adaptării măsurilor la nevoile contextului local pentru a le spori impactul, de exemplu, printr-o mai mare implicare a reprezentanților angajatorilor locali, a furnizorilor locali de formare și a autorităților locale; solicită o diversificare a canalelor de finanțare care să implice nivelurile locale, regionale și naționale, pentru a ajunge în mai mare măsură la toți tinerii NEET; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că, pe durata actualului CFM, YEI ar trebui finanțată prin credite noi, nu prin redistribuirea creditelor bugetare existente; se așteaptă ca intrarea în vigoare a următorului CFM să fie asociată cu un angajament politic ambițios; |
| --- | --- |

26.

| 27. | consideră că, pentru ca GT să funcționeze în mod adecvat, serviciile publice de ocupare a forței de muncă de la nivel local trebuie, de asemenea, să funcționeze în mod eficace; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită ca în statele membre să se creeze expertiză și capacități specifice în cadrul serviciilor publice de ocupare a forței de muncă, pentru a veni în sprijinul persoanelor care nu își pot găsi un loc de muncă în termenul de patru luni de la intrarea în șomaj sau de la încetarea educației formale; solicită întreprinderilor și organizațiilor profesionale să se implice în mai mare măsură în aplicarea programului; |
| --- | --- |

28.

| 29. | regretă faptul că majoritatea tinerilor din categoria NEET din UE nu au încă acces la niciun fel de sistem aferent Garanției pentru tineret, deoarece, printre altele, în general nu sunt înregistrați în cadrul serviciilor publice de ocupare a forței de muncă; solicită Consiliului să analizeze posibilitatea de a continua schimbul de cunoștințe în cadrul rețelei de servicii publice de ocupare a forței de muncă, în vederea dezvoltării de strategii bazate pe cele mai bune practici pentru a ajunge la tinerii NEET și a-i sprijini; |
| --- | --- |

29.

| 30. | salută Raportul special al Curții de Conturi nr. 5/2017 și îndeamnă Comisia și statele membre să aplice pe deplin recomandările Curții cu scopul de a extinde domeniul de aplicare al sistemelor aferente GT și a crește eficacitatea lor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că dezvoltarea ghișeelor unice ar trebui sprijinită pentru a spori impactul pozitiv al GT, asigurându-se astfel că toate serviciile și orientarea necesare tinerilor sunt disponibile în același loc; |
| --- | --- |

31.

| 32. | constată că lipsa de vizibilitate a sistemelor aferente GT poate face dificil accesul pentru toți tinerii; recomandă sporirea posibilităților de a finanța campaniile locale organizate în cooperare cu toți partenerii locali, inclusiv cu organizațiile de tineret, precum și sprijinirea dezvoltării de platforme pentru ca tinerii să se înscrie în program; recomandă ca informațiile referitoare la GT să fie accesibile și ușor de înțeles pentru toți; |
| --- | --- |

32.

| 33. | recomandă statelor membre să se asigure că ofertele pe care le pregătesc sunt de bună calitate; subliniază, de exemplu, că ofertele ar trebui stabilite în funcție de profilul participanților și de nevoile legate de profilul profesional în cauză, astfel încât să se asigure integrarea sustenabilă și, eventual, pe termen lung pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ia act cu regret de faptul că majoritatea statelor membre nu au stabilit o definiție a „ofertei de calitate”; îndeamnă statele membre și Comisia ca, în cadrul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă (EMCO) al Uniunii Europene, să utilizeze rețelele existente pentru a lucra la elaborarea unor caracteristici convenite de comun acord ale acestui concept, ținând seama de cadrul de calitate european pentru stagii, de Declarația comună a partenerilor sociali europeni intitulată „Pe calea spre o viziune comună privind ucenicia” și de jurisprudența Curții de Justiție cu privire la locurile de muncă precare; îndeamnă, în plus, statele membre și Comisia să se asigure că aceste caracteristici sunt bazate pe o ofertă stabilită în funcție de nivelul de calificare și profilul participantului și de nevoile de pe piața forței de muncă, oferind oportunități de muncă care să permită obținerea unui venit de subzistență, a protecției sociale și a unor perspective de dezvoltare și ducând la integrarea adecvată și sustenabilă pe piața forței de muncă; salută recomandarea Curții de Conturi Europene din Raportul său special nr. 5/2017 potrivit căreia trebuie să se acorde mai multă atenție îmbunătățirii calității ofertelor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită Comisia să propună, în colaborare cu EMCO, standarde pentru criteriile de calitate aferente ofertelor care urmează să fie făcute în cadrul GT; evidențiază necesitatea de a defini un cadru de calitate cu standarde de calitate pentru aceste oferte; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ia act de faptul că, pentru a realiza obiectivul de a asigura o ofertă de calitate și continuă de locuri de muncă pentru toți tinerii cu vârsta de până la 24 ani, sunt necesare mult mai multe resurse umane, tehnice și financiare; salută faptul că mai multe state membre au ridicat vârsta maximă a tinerilor eligibili pentru sprijin din GT la 30 de ani; |
| --- | --- |

36.

| 37. | susține ideea ca tinerilor care fac parte din programul GT să li se garanteze în continuare contribuțiile și accesul la sistemele de protecție socială și de protecție a muncii în vigoare din statul membru în care trăiesc, consolidând astfel responsabilitatea comună a tuturor celor implicați, în special a tinerilor și a angajatorilor; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că măsurile aferente GT sunt probabil mai eficace și mai eficiente din punctul de vedere al costurilor atunci când tinerii sunt sprijiniți să intre pe piața muncii într-un mod care le poate oferi șansa unor locuri de muncă durabile și creșteri salariale; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că tinerii NEET reprezintă un grup eterogen și divers și că programele sunt mai eficace și mai eficiente din punctul de vedere al costurilor atunci când sunt concepute pentru a aborda provocările specifice identificate; evidențiază, în acest sens, necesitatea de a elabora strategii cuprinzătoare cu obiective clare, concepute astfel încât să acopere toate categoriile de NEET; subliniază necesitatea de a oferi soluții adaptate, luând în considerare contextul local și regional, de exemplu, printr-o mai mare implicare a reprezentanților angajatorilor locali, a furnizorilor locali de formare și a autorităților locale; le cere statelor membre să conceapă parcursuri individuale pentru fiecare candidat, dând serviciilor publice naționale de plasare a forței de muncă flexibilitatea necesară pentru a adapta modelele de stabilire a profilurilor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită statele membre să formuleze strategii de comunicare corespunzătoare și să accelereze eforturile de identificare a populației NEET, mai ales a persoanelor NEET neacoperite de sistemele existente, pentru a înregistra și monitoriza situația tinerilor care părăsesc programele GT la intervale specifice (de 6, 12 și 18 luni), pentru a promova integrarea durabilă pe piața forței de muncă; subliniază faptul că este necesar ca soluțiile să fie adaptate unor grupuri diverse de tineri, precum și necesitatea includerii tinerilor neînregistrați într-un grup-țintă cheie; solicită statelor membre să se asigure că fondurile din FSE disponibile nu înlocuiesc cheltuielile publice și constată că o condiție prealabilă pentru integrarea cu succes pe piața forței de muncă a tinerilor NEET este să existe o creștere economică suficientă; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită statele membre și Comisia să evalueze lacunele existente și să efectueze o cercetare de piață înainte de punerea în practică a sistemelor prevăzute în cadrul GT, evitând astfel cursuri de formare inutile sau exploatarea stagiarilor în cadrul unor stagii lipsite de perspective de viitor; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia și Consiliul să aibă în vedere inițiative proactive de tranziție, cum ar fi orientarea în carieră, îndrumarea profesională și informarea cu privire la piața muncii, precum și servicii de sprijin în școli și servicii de informare privind viața profesională în cadrul universităților, pentru a facilita tranziția tinerilor spre câmpul muncii prin dotarea acestora cu competențe în materie de gestionare a tranziției și a carierei; |
| --- | --- |

42.

| 43. | constată că lipsa de vizibilitate a sistemelor aferente GT poate face dificil accesul pentru toți tinerii; recomandă luarea de măsuri pentru a îmbunătăți posibilitatea de a finanța campaniile locale organizate cu toți partenerii locali implicați, inclusiv organizațiile de tineret, și pentru a sprijini dezvoltarea de platforme unde tinerii să se poată înscrie în program; recomandă ca informațiile referitoare la Garanția pentru tineret să fie accesibile și ușor de înțeles pentru toți; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ia act de problema persistentă a necorelării dintre cererea și oferta de competențe de pe piața muncii; solicită Comisiei ca, în cadrul EMCO, să promoveze schimbul de bune practici între statele membre și părțile interesate relevante de pe teritoriul acestora pentru a aborda această chestiune; |
| --- | --- |

44.

| 45. | consideră că problemele care derivă din necorelarea competențelor ar putea fi rezolvate printr-o mai bună identificare a competențelor individuale și prin rectificarea lacunelor din sistemele naționale de formare; scoate în relief faptul că o creștere a mobilității tinerilor i-ar putea ajuta să își îmbogățească bagajul de competențe și, împreună cu recunoașterea calificărilor, ar putea contribui la combaterea actualei probleme a necorelării geografice a competențelor; încurajează statele membre să recurgă mai des la serviciile EURES în această privință; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că competențele TIC ar putea oferi un potențial considerabil pentru crearea de locuri de muncă durabile și invită, prin urmare, statele membre să includă măsuri eficace de îmbunătățire a competențelor digitale/TIC în planurile lor de implementare a programului GT; |
| --- | --- |

46.

| 47. | constată că este nevoie de o abordare mai diversificată și mai personalizată în ceea ce privește furnizarea de servicii destinate unor grupuri diferite de tineri, pentru a evita selectarea preferențială sau discriminatorie și alegerea doar a celor mai avantajoase oferte; pledează pentru campanii de informare mai intense, mai lipsite de constrângeri și mai bine direcționate, destinate tinerilor care se confruntă cu bariere multiple și celor care întâmpină cele mai mari greutăți în a intra pe piața muncii; subliniază, în această privință, că este important ca GT să se coordoneze, cu succes, cu alte politici, precum politicile anti-discriminare, și să se lărgească spectrul intervențiilor propuse în cadrul ofertelor GT; |
| --- | --- |

47.

| 48. | consideră că șomajul în rândul tinerilor ar trebui abordat ca o prioritate încă de la începutul viitoarelor programe operaționale finanțate din fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI); |
| --- | --- |

48.

Implementarea și monitorizarea

| 49. | ia act de faptul că implementarea Garanției pentru tineret este monitorizată prin intermediul semestrului european, al analizelor efectuate de EMCO și al unui cadru specific de indicatori elaborat de EMCO în colaborare cu Comisia; invită Consiliul să acorde sprijin statelor membre pentru îmbunătățirea raportării de date; |
| --- | --- |

49.

| 50. | remarcă faptul că lipsa de informații cu privire la costul potențial al implementării unui program într-un stat membru poate conduce la o finanțare inadecvată pentru transpunerea sa în practică și pentru atingerea obiectivelor sale; invită statele membre să elaboreze o prezentare generală a costurilor de implementare a GT, conform recomandărilor din Raportul special nr. 5/2017 al Curții de Conturi Europene; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază faptul că alocarea resurselor necesare și evaluarea finanțării globale sunt importante pentru punerea în aplicare cu succes a programelor GT, având în vedere că evaluarea finanțării globale poate fi afectată de dificultățile de a face distincția între diferitele tipuri de măsuri care îi vizează pe tineri la nivel național; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită Comisia să furnizeze informații mai precise cu privire la raportul cost-eficacitate al GT și la modul în care este monitorizată punerea în aplicare a programului în statele membre, precum și să prezinte rapoarte anuale cuprinzătoare cu privire la acest aspect; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază că este nevoie de mecanisme funcționale pentru a discuta și a rezolva dificultățile întâmpinate cu ocazia implementării programelor GT; subliniază că este nevoie de un angajament politic și financiar serios, și totodată realist și realizabil, din partea statelor membre de a implementa în totalitate condițiile aferente GT, asigurând inclusiv mecanisme de intervenție rapidă, locuri de muncă, oportunități de continuare a studiilor și de formare de calitate, criterii de eligibilitate clare și stabilirea de parteneriate cu părțile interesate relevante; subliniază că acest lucru ar trebui făcut prin campanii de comunicare eficace, consolidând capacitățile administrative, atunci când este cazul, în funcție de condițiile locale, facilitând îmbogățirea competențelor și înființând structuri adecvate de monitorizare și evaluare în timpul și ulterior implementării măsurilor amintite; |
| --- | --- |

53.

| 54. | solicită o supraveghere multilaterală eficace, în cadrul semestrului european, a conformității cu recomandarea Consiliului de constituire a unei GT, precum și, dacă este cazul, să se ia măsuri ca reacție la recomandările specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

54.

| 55. | își reiterează angajamentul de a monitoriza îndeaproape activitățile desfășurate de toate statele membre pentru ca GT să devină realitate și invită organizațiile de tineret să țină la curent Parlamentul European cu privire la modul în care apreciază măsurile luate de statele membre; îndeamnă statele membre și Comisia să implice părțile interesate din rândul tinerilor în elaborarea politicilor; reamintește faptul că implicarea organizațiilor de tineret în comunicarea, punerea în aplicare și evaluarea GT este esențială pentru succesul acesteia; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ia act de existența anumitor întârzieri în implementarea YEI în statele membre, în principal din motive procedurale și structurale; este preocupat de nivelul de absorbție de către statele membre a prefinanțării destinate implementării YEI; insistă, prin urmare, asupra necesității ca autoritățile competente ale statelor membre să ia măsuri urgente pentru a utiliza pe deplin și în timp util resursele disponibile pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor; consideră că statele membre trebuie să prevadă angajamente financiare suplimentare în bugetele lor naționale pentru a aborda aceste provocări de natură structurală; |
| --- | --- |

56.

| 57. | salută cooperarea Comisiei cu statele membre în ceea ce privește identificarea și diseminarea bunelor practici privind monitorizarea și raportarea, pe baza sistemelor existente în statele membre; reamintește Comisiei că comparabilitatea datelor rămâne un element fundamental în acest sens; |
| --- | --- |

57.

| 58. | recomandă Comisiei să adopte în continuare măsuri pentru identificarea și difuzarea bunelor practici în ceea ce privește monitorizarea și raportarea, astfel încât rezultatele obținute de statele membre să poată fi comunicate în mod coerent și fiabil și, de asemenea, să poată fi armonios evaluate, inclusiv din punct de vedere calitativ; recomandă, în special, să se pună la dispoziție în mod periodic date statistice de calitate care să le permită statelor membre să realizeze politici pentru tineret mai realiste și mai eficace, inclusiv prin monitorizarea participanților la ieșirea din sistemul GT, pentru a reduce cât mai mult posibil numărul tinerilor care încetează să mai participe la program și care nu obțin beneficii de pe urma acestuia; |
| --- | --- |

58.

| 59. | invită Comisia să consolideze modul în care statele membre implementează programele aprobate în cadrul GT și să instituie un sistem de monitorizare transparent, cuprinzător și cu date deschise care să acopere raportul cost-eficacitate, reformele structurale și măsurile ce vizează persoanele individuale; |
| --- | --- |

59.

| 60. | recomandă efectuarea unei analize ex-ante în toate statele membre, stabilind obiective, ținte și termene concrete pentru obținerea rezultatelor preconizate ale sistemelor aferente GT și subliniază, în același timp, că dubla finanțare ar trebui evitată; |
| --- | --- |

60.

| 61. | încurajează schimbul de bune practici prin intermediul EMCO și al Programului de învățare reciprocă din cadrul Strategiei europene privind ocuparea forței de muncă; subliniază, în acest context, importanța învățării reciproce având drept obiectiv activarea grupurilor celor mai vulnerabile; |
| --- | --- |

61.

| 62. | este preocupat de faptul că datele privind beneficiarii, realizările și rezultatele YEI sunt insuficiente și adesea inconsecvente; invită Comisia și statele membre să ia măsurile necesare pentru a institui sisteme de monitorizare mai puțin împovărătoare din punct de vedere administrativ și mai actualizate pentru restul finanțării YEI; |
| --- | --- |

62.

| 63. | solicită să se pună accentul pe rezultatele obținute de programul YEI, prin definirea unor indicatori concreți care să vizeze reformele efectuate în statele membre, cunoștințele și aptitudinile obținute în urma punerii în aplicare a programului și numărul de contracte permanente oferite; recomandă, în plus, să se garanteze că experiența mentorilor desemnați pentru profesia aleasă corespunde competențelor de care au nevoie candidații respectivi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | solicită statelor membre să îmbunătățească eficiența sistemelor de monitorizare și de raportare, pentru a cuantifica mai bine obiectivele GT și a facilita dezvoltarea unor politici de activare pentru tineret bazate într-o mai mare măsură pe date concrete, și, în special, să îmbunătățească capacitatea de a monitoriza participanții care părăsesc programul GT, pentru a reduce, pe cât posibil, numărul de ieșiri neînregistrate și a dispune de date despre situația curentă a tuturor participanților; solicită Comisiei să își revizuiască orientările privind colectarea datelor și îndeamnă statele membre să își revizuiască liniile de referință și obiectivele, pentru a reduce la minimum riscul de supraestimare a rezultatelor; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază că, pentru unele state membre, GT a devenit un catalizator al reformelor politice și al unei mai bune coordonări în domeniul muncii și al educației; subliniază că este important: să se fixeze obiective realiste și măsurabile în promovarea unor politici și cadre precum GT, identificând principalele provocări și măsurile adecvate ce trebuie luate pentru a le depăși și să se evalueze aceste provocări acordând atenția cuvenită îmbunătățirii perspectivelor de angajare; remarcă faptul că, în anumite situații, a fost dificil să se determine cu exactitate și să se evalueze contribuția adusă de GT până în prezent și că statisticile de bună calitate ar trebui să le permită statelor membre să elaboreze politici pentru tineret mai realiste și mai eficace, fără a da naștere unor așteptări neîntemeiate; |
| --- | --- |

65.

| 66. | recunoaște eforturile considerabile depuse de statele membre în vederea implementării GT; observă, cu toate acestea, că cea mai mare parte a reformelor nu au fost încă implementate pe deplin, în special în ceea ce privește crearea de parteneriate cu partenerii sociali și cu tinerii pentru elaborarea, implementarea și evaluarea măsurilor în cadrul Garanției pentru tineret și sprijinirea celor care se confruntă cu multiple impedimente; consideră că sunt necesare eforturi considerabile și resurse financiare pe termen lung pentru a atinge obiectivele GT; |
| --- | --- |

66.

| 67. | consideră că recurgerea repetată la GT nu trebuie să contravină spiritului activării pieței muncii și obiectivului de tranziție către angajarea cu statut permanent; invită Consiliul să profite de revizuirea cadrului financiar multianual (CFM) pentru a aloca resurse adecvate pentru GT; solicită statelor membre să vegheze ca tinerii, inclusiv cei cu vârste apropiate de 30 de ani, să primească oferte de bună calitate, adaptate profilului și nivelului lor de calificare, precum și cererii de pe piața muncii, pentru a asigura o ocupare durabilă a forței de muncă și a împiedica recurgerea repetată la programele GT; |
| --- | --- |

67.

| 68. | consideră că, pentru a evalua eficacitatea sistemelor aferente GT, este necesară examinarea tuturor aspectelor, inclusiv a raportului costuri/beneficii ce caracterizează aceste sisteme; ia act de estimările prezentate anterior de către OIM și Eurofound și îi solicită Comisiei să confirme sau să actualizeze aceste previziuni; |
| --- | --- |

68.

| 69. | solicită realizarea unei evaluări a eficacității GT în fiecare stat membru participant, astfel încât să se prevină exploatarea tinerilor de către anumite societăți care utilizează false programe de formare pentru a beneficia de muncă finanțată de stat; propune, în acest sens, să se monitorizeze perspectivele de angajare ale tinerilor care au beneficiat de program și să se creeze mecanisme care să le solicite angajatorilor participanți, indiferent dacă sunt publici sau privați, să convertească un procentaj minim din stagii în contracte de muncă, ca o condiție pentru a beneficia în continuare de program; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ia act de faptul că Comisia Europeană urmează să finalizeze, până la sfârșitul anului 2017, o evaluare a YEI și se așteaptă ca modificările necesare să fie introduse rapid pentru a asigura punerea în aplicare cu succes a inițiativei; subliniază că este important ca performanțele YEI să fie evaluate permanent de către părțile interesate relevante, inclusiv organizațiile de tineret; |
| --- | --- |

70.

| 71. | subliniază necesitatea de a stabili un sistem de indicatori și măsuri pentru a evalua și monitoriza eficacitatea sistemelor publice de ocupare a forței de muncă și a Garanției pentru tineret, întrucât, deși instituirea unui astfel de sistem a fost menționată încă de la început, există în continuare numeroase deficiențe; |
| --- | --- |

71.

| 72. | solicită ca participanții la program să fie informați în mod corespunzător cu privire la procedurile care trebuie aplicate în caz de utilizare abuzivă a instrumentului și solicită ca acestora să li se garanteze un nivel de protecție adecvat, astfel cum s-a prevăzut; |
| --- | --- |

72.

| 73. | solicită să se asigure un control, o raportare și o monitorizare eficiente și transparente ale modului în care sunt cheltuite fondurile alocate la nivel european și național, pentru a preveni abuzurile și irosirea resurselor; |
| --- | --- |

73.

Îmbunătățiri necesare

| 74. | subliniază necesitatea de a garanta un angajament pe termen lung printr-o programare ambițioasă și o finanțare stabilă, asigurând faptul că fondurile sunt puse la dispoziție atât de bugetul UE, cât și de bugetele naționale, pentru a oferi un acces deplin tuturor tinerilor NEET din UE; |
| --- | --- |

74.

| 75. | reamintește importanța cooperării între toate nivelurile de guvernanță (UE, statele membre și entitățile locale) și a asistenței tehnice din partea Comisiei pentru a implementa GT cu succes; |
| --- | --- |

75.

| 76. | subliniază nevoia de a se crea și dezvolta o structură de îndrumare în carieră de înaltă calitate, pe toată durata vieții, cu implicarea activă a familiilor, pentru a-i ajuta pe tineri să facă alegeri mai bune în ceea ce privește educația și carierele lor profesionale; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ia act de faptul că, în comunicarea sa din octombrie 2016, Comisia formulează concluzii privind necesitatea de a se îmbunătăți eficacitatea YEI; consideră că acest lucru ar trebui să fie realizat prin garantarea integrării tinerilor NEET pe piața muncii în mod durabil și prin stabilirea de obiective care să reflecte componența eterogenă a categoriei NEET, cu intervenții specifice și logice pentru fiecare dintre subgrupurile vizate; constată că utilizarea altor programe ale FSE pentru a asigura integrarea pe termen lung a tinerilor NEET ar putea îmbunătăți eficiența; |
| --- | --- |

77.

| 78. | invită Comisia și statele membre să gestioneze așteptările prin stabilirea unor obiective realiste și realizabile, să evalueze diferențele, să analizeze piața înainte de implementarea sistemelor, să îmbunătățească sistemele de monitorizare și de raportare și calitatea datelor, pentru a putea măsura rezultatele în mod eficace; |
| --- | --- |

78.

| 79. | solicită Comisiei și statelor membre să asigure disponibilitatea unor fonduri suficiente pentru a asigura integrarea cu succes a tuturor tinerilor lucrători care sunt șomeri sau care nu au acces la o ofertă adecvată de formare sau educațională; subliniază că, pentru a asigura rezultate durabile, GT ar trebui să se bazeze pe dovezile și experiențele existente și să fie continuată pe termen lung; subliniază că acest lucru implică o creștere a fondurilor publice disponibile pentru politicile active privind piața forței de muncă la nivelul UE și al statelor membre; |
| --- | --- |

79.

| 80. | invită statele membre să evalueze în mod adecvat costurile sistemelor lor aferente GT, să gestioneze așteptările prin stabilirea unor obiective și ținte realiste și realizabile, să mobilizeze resurse suplimentare de la bugetele lor naționale și să consolideze finanțarea serviciilor lor publice de ocupare a forței de muncă, astfel încât să fie în măsură să îndeplinească sarcini suplimentare legate de punerea în aplicare a YEI; |
| --- | --- |

80.

| 81. | le cere statelor membre să furnizeze date de verificare pentru a evalua durabilitatea pe termen lung a rezultatelor din perspectivă calitativă și cantitativă și să faciliteze elaborarea unor politici pentru tineret bazate pe date concrete; pledează pentru mai multă transparență și coerență în colectarea datelor, inclusiv a datelor defalcate pe sex, în toate statele membre; constată cu îngrijorare că durabilitatea „rezultatelor pozitive” ale GT s-a deteriorat (9); |
| --- | --- |

81.

| 82. | invită Comisia să realizeze o analiză detaliată a efectelor măsurilor puse în aplicare în statele membre, să identifice cele mai eficiente soluții și, pe baza acestora, să le furnizeze statelor membre recomandări cu privire la ceea ce pot face pentru a obține rezultate mai bune cu un nivel sporit de eficiență; |
| --- | --- |

82.

o

o o

| 83. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi. |
| --- | --- |

83.

---

(1)  JO C 120, 26.4.2013, p. 1.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 470.

(3)  JO L 126, 21.5.2015, p. 1.

(4)  Alte măsuri includ inițiativa „Tineretul în mișcare”, lansată în septembrie 2010, „Inițiativa privind oportunitățile pentru tineri”, lansată în decembrie 2011, și „echipele de acțiune pentru tineri”, lansate în ianuarie 2012.

(5)  Din martie 2017: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/8002525/3-02052017-AP-EN.pdf/94b69232-83a9-4011-8c85-1d4311215619

(6)  Incluziunea socială a tinerilor (Eurofound 2015).

(7)  NEET – Tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare: Caracteristici, costuri și răspunsurile politicilor în Europa (Eurofound 2012).

(8)  Cartea albă privind viitorul Europei, p. 13.

(9)  Punctul 164 din Raportul special al CCE nr. 5/2017.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/117 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/117

---

P8_TA(2017)0395

Reînnoirea aprobării substanței active glifosat

Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de reînnoire a aprobării substanței active glifosat, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 (D053565-01 – 2017/2904(RSP))

(2018/C 346/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de reînnoire a aprobării substanței active glifosat, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 (D053565-01), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de reînnoire a aprobării substanței active glifosat, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 (D053565-01),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 20 alineatul (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 20 alineatul (1),

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2),

| — | având în vedere articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (3),

| — | având în vedere concluziile evaluării inter pares a riscului utilizării ca pesticid a substanței active glifosat ale Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile evaluării inter pares a riscului utilizării ca pesticid a substanței active glifosat ale Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) (4),

| — | având în vedere avizul Comitetului pentru evaluarea riscurilor (CER) privind propunerea Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA) de clasificare și etichetare armonizată la nivelul UE a glifosatului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului pentru evaluarea riscurilor (CER) privind propunerea Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA) de clasificare și etichetare armonizată la nivelul UE a glifosatului (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 aprilie 2016 referitoare la proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de reînnoire a aprobării substanței active glifosat, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 aprilie 2016 referitoare la proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei de reînnoire a aprobării substanței active glifosat, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 (6),

| — | având în vedere inițiativa cetățenească europeană „Interzicerea glifosatului și protecția oamenilor și mediului de pesticide toxice” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa cetățenească europeană „Interzicerea glifosatului și protecția oamenilor și mediului de pesticide toxice” (7),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât scopul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 este „de a asigura un nivel ridicat de protecție atât a sănătății oamenilor și a animalelor, cât și a mediului și de a îmbunătăți funcționarea pieței interne prin armonizarea normelor de introducere pe piață a produselor fitosanitare, îmbunătățind, în același timp, producția agricolă”; întrucât dispozițiile din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 se bazează pe principiul precauției; |
| --- | --- |

A.

întrucât scopul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 este „de a asigura un nivel ridicat de protecție atât a sănătății oamenilor și a animalelor, cât și a mediului și de a îmbunătăți funcționarea pieței interne prin armonizarea normelor de introducere pe piață a produselor fitosanitare, îmbunătățind, în același timp, producția agricolă”; întrucât dispozițiile din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 se bazează pe principiul precauției;

| B. | întrucât, în prezent, dintre toate erbicidele, erbicidul sistemic glifosat înregistrează cel mai mare volum de producție global; întrucât, în lume, glifosatul este utilizat în proporție de 76 % în agricultură; întrucât această substanță este folosită, de asemenea, pe scară largă, în silvicultură, în zonele urbane și în grădinărit; întrucât 72 % din volumul total de glifosat aplicat la nivel mondial între 1974 și 2014 a fost stropit doar în ultimii 10 ani; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în prezent, dintre toate erbicidele, erbicidul sistemic glifosat înregistrează cel mai mare volum de producție global; întrucât, în lume, glifosatul este utilizat în proporție de 76 % în agricultură; întrucât această substanță este folosită, de asemenea, pe scară largă, în silvicultură, în zonele urbane și în grădinărit; întrucât 72 % din volumul total de glifosat aplicat la nivel mondial între 1974 și 2014 a fost stropit doar în ultimii 10 ani;

| C. | întrucât populația, în ansamblul său, este expusă glifosatului în special prin faptul că locuințele se află în apropierea zonelor tratate, prin utilizarea casnică și prin alimentație; întrucât expunerea la glifosat este în creștere în paralel cu mărirea volumului total de glifosat utilizat; întrucât impactul glifosatului și al coformulanților săi cei mai frecvenți asupra sănătății umane trebuie monitorizat periodic; întrucât prezența glifosatului și/sau a reziduurilor sale a fost detectată în apă, sol, alimente și băuturi, în bunurile necomestibile, precum și în corpul uman (de exemplu, în urină); |
| --- | --- |

C.

întrucât populația, în ansamblul său, este expusă glifosatului în special prin faptul că locuințele se află în apropierea zonelor tratate, prin utilizarea casnică și prin alimentație; întrucât expunerea la glifosat este în creștere în paralel cu mărirea volumului total de glifosat utilizat; întrucât impactul glifosatului și al coformulanților săi cei mai frecvenți asupra sănătății umane trebuie monitorizat periodic; întrucât prezența glifosatului și/sau a reziduurilor sale a fost detectată în apă, sol, alimente și băuturi, în bunurile necomestibile, precum și în corpul uman (de exemplu, în urină);

| D. | întrucât, în Raportul pe 2014 al Uniunii Europene privind reziduurile de pesticide din produsele alimentare publicat la 26 octombrie 2016, EFSA a indicat faptul că statele membre au prelevat un număr limitat de probe de rapiță și de soia, chiar dacă aceste culturi sunt susceptibile de a fi tratate cu glifosat și, prin urmare, poate fi așteptată existența unor reziduuri; întrucât, potrivit EFSA, nu sunt disponibile informații cu privire la reziduurile de glifosat în produsele de origine animală; întrucât EFSA a considerat că rezultatele nu sunt foarte solide din punct de vedere statistic; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în Raportul pe 2014 al Uniunii Europene privind reziduurile de pesticide din produsele alimentare publicat la 26 octombrie 2016, EFSA a indicat faptul că statele membre au prelevat un număr limitat de probe de rapiță și de soia, chiar dacă aceste culturi sunt susceptibile de a fi tratate cu glifosat și, prin urmare, poate fi așteptată existența unor reziduuri; întrucât, potrivit EFSA, nu sunt disponibile informații cu privire la reziduurile de glifosat în produsele de origine animală; întrucât EFSA a considerat că rezultatele nu sunt foarte solide din punct de vedere statistic;

| E. | întrucât, în 2015, EFSA a recomandat statelor membre să își mărească numărul de analize privind prezența glifosatului și a reziduurilor conexe (de exemplu, trimetilsulfoniu) în produsele pentru care utilizarea glifosatului a fost autorizată și în cazul cărora este de așteptat să existe reziduuri cuantificabile; întrucât, în special, numărul de eșantioane de soia, porumb și rapiță ar trebui să crească; întrucât statele membre sunt, de asemenea, încurajate să dezvolte și/sau să pună în aplicare metodele analitice existente pentru a controla metaboliții legați de glifosat și să partajeze rezultatele cu EFSA; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în 2015, EFSA a recomandat statelor membre să își mărească numărul de analize privind prezența glifosatului și a reziduurilor conexe (de exemplu, trimetilsulfoniu) în produsele pentru care utilizarea glifosatului a fost autorizată și în cazul cărora este de așteptat să existe reziduuri cuantificabile; întrucât, în special, numărul de eșantioane de soia, porumb și rapiță ar trebui să crească; întrucât statele membre sunt, de asemenea, încurajate să dezvolte și/sau să pună în aplicare metodele analitice existente pentru a controla metaboliții legați de glifosat și să partajeze rezultatele cu EFSA;

| F. | întrucât glifosatul este un erbicid neselectiv care distruge toată vegetația; întrucât acțiunea glifosatului constă în intervenția în așa-numita cale shikimate, care este prezentă și la alge, bacterii și ciuperci; întrucât s-a dovedit că expunerile subletale ale Escherichia coli și Salmonella enterica serotipul Typhimurium la preparatele comerciale de glifosat determină o reacție modificată la antibiotice; |
| --- | --- |

F.

întrucât glifosatul este un erbicid neselectiv care distruge toată vegetația; întrucât acțiunea glifosatului constă în intervenția în așa-numita cale shikimate, care este prezentă și la alge, bacterii și ciuperci; întrucât s-a dovedit că expunerile subletale ale Escherichia coli și Salmonella enterica serotipul Typhimurium la preparatele comerciale de glifosat determină o reacție modificată la antibiotice;

| G. | întrucât, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, o substanță activă poate fi aprobată numai dacă aceasta nu este sau nu urmează a fi clasificată drept agent cancerigen din categoria 1A sau 1B, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1272/2008, cu excepția cazului în care expunerea persoanelor la substanță este neglijabilă sau în cazul în care sănătatea plantelor este amenințată de un pericol grav, care nu poate fi combătut prin intermediul altor mijloace disponibile; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, o substanță activă poate fi aprobată numai dacă aceasta nu este sau nu urmează a fi clasificată drept agent cancerigen din categoria 1A sau 1B, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1272/2008, cu excepția cazului în care expunerea persoanelor la substanță este neglijabilă sau în cazul în care sănătatea plantelor este amenințată de un pericol grav, care nu poate fi combătut prin intermediul altor mijloace disponibile;

| H. | întrucât, în martie 2015, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC) a clasificat glifosatul drept „substanță probabil cancerigenă pentru oameni” (grupa 2A), pe baza unor „dovezi limitate” de cancer la oameni (reieșind din cazuri reale de expunere), „probe suficiente” de cancer la animalele de laborator (reieșind din studii cu glifosat „pur”) și „dovezi solide” în urma analizei unor informații referitoare la carcinogenicitate (genotoxicitate și stres oxidativ), atât pentru glifosatul „pur”, cât și pentru preparatele de glifosat; întrucât criteriile utilizate de IARC pentru grupa 2A sunt similare celor pentru categoria 1B din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în martie 2015, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC) a clasificat glifosatul drept „substanță probabil cancerigenă pentru oameni” (grupa 2A), pe baza unor „dovezi limitate” de cancer la oameni (reieșind din cazuri reale de expunere), „probe suficiente” de cancer la animalele de laborator (reieșind din studii cu glifosat „pur”) și „dovezi solide” în urma analizei unor informații referitoare la carcinogenicitate (genotoxicitate și stres oxidativ), atât pentru glifosatul „pur”, cât și pentru preparatele de glifosat; întrucât criteriile utilizate de IARC pentru grupa 2A sunt similare celor pentru categoria 1B din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008;

| I. | întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a finalizat o evaluare inter pares a glifosatului și a concluzionat că „este puțin probabil ca glifosatul să prezinte un pericol carcinogen pentru oameni și dovezile nu justifică clasificarea sa printre substanțele cu potențial cancerigen în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008”; întrucât, în martie 2017, Comitetul pentru evaluarea riscurilor (CER) al ECHA a concluzionat în unanimitate că nu există probe care să ateste o legătură între glifosat și cancerul la oameni, pe baza informațiilor disponibile, și că glifosatul nu ar trebui clasificat drept o substanță care provoacă daune genetice (mutagen) sau afectează reproducerea; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a finalizat o evaluare inter pares a glifosatului și a concluzionat că „este puțin probabil ca glifosatul să prezinte un pericol carcinogen pentru oameni și dovezile nu justifică clasificarea sa printre substanțele cu potențial cancerigen în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008”; întrucât, în martie 2017, Comitetul pentru evaluarea riscurilor (CER) al ECHA a concluzionat în unanimitate că nu există probe care să ateste o legătură între glifosat și cancerul la oameni, pe baza informațiilor disponibile, și că glifosatul nu ar trebui clasificat drept o substanță care provoacă daune genetice (mutagen) sau afectează reproducerea;

| J. | întrucât, la o Reuniune comună privind reziduurile de pesticide (JMPR) organizată de Organizația pentru Alimentație și Agricultură (FAO) și de Organizația Mondială a Sănătății (OMS) în mai 2016, Grupul de experți FAO privind reziduurile de pesticide din produsele alimentare și mediu și Grupul principal de evaluare al OMS privind reziduurile de pesticide au concluzionat că „este puțin probabil ca glifosatul să fie genotoxic la nivelul anticipat de expunere prin alimentație” și „este puțin probabil să reprezinte un risc cancerigen pentru oameni în urma expunerii prin alimentație”; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la o Reuniune comună privind reziduurile de pesticide (JMPR) organizată de Organizația pentru Alimentație și Agricultură (FAO) și de Organizația Mondială a Sănătății (OMS) în mai 2016, Grupul de experți FAO privind reziduurile de pesticide din produsele alimentare și mediu și Grupul principal de evaluare al OMS privind reziduurile de pesticide au concluzionat că „este puțin probabil ca glifosatul să fie genotoxic la nivelul anticipat de expunere prin alimentație” și „este puțin probabil să reprezinte un risc cancerigen pentru oameni în urma expunerii prin alimentație”;

| K. | întrucât, în cadrul unui litigiu în SUA formulat de reclamanți care susțin că au dezvoltat limfomul non-Hodgkin ca urmare a expunerii la glifosat, instanța a divulgat documente interne ale Monsanto, proprietarul și producătorul Roundup, un produs a cărui substanță activă este glifosatul; întrucât corespondența prezentată ridică semne de întrebare cu privire la credibilitatea anumitor studii, unele sponsorizate de Monsanto, altele, după toate aparențele, independente, care s-au numărat printre elementele de probă utilizate de EFSA și ECHA pentru evaluarea gradului de siguranță a glifosatului; întrucât, în acest sens, transparența și disponibilitatea publică a studiilor științifice, precum și a datelor primare pe care se bazează aceste studii, sunt de cea mai mare importanță; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în cadrul unui litigiu în SUA formulat de reclamanți care susțin că au dezvoltat limfomul non-Hodgkin ca urmare a expunerii la glifosat, instanța a divulgat documente interne ale Monsanto, proprietarul și producătorul Roundup, un produs a cărui substanță activă este glifosatul; întrucât corespondența prezentată ridică semne de întrebare cu privire la credibilitatea anumitor studii, unele sponsorizate de Monsanto, altele, după toate aparențele, independente, care s-au numărat printre elementele de probă utilizate de EFSA și ECHA pentru evaluarea gradului de siguranță a glifosatului; întrucât, în acest sens, transparența și disponibilitatea publică a studiilor științifice, precum și a datelor primare pe care se bazează aceste studii, sunt de cea mai mare importanță;

| L. | întrucât, în afară de concluzia sa cu privire la caracterul cancerigen al glifosatului, ECHA afirmă în concluzie că glifosatul provoacă leziuni oculare grave și este toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în afară de concluzia sa cu privire la caracterul cancerigen al glifosatului, ECHA afirmă în concluzie că glifosatul provoacă leziuni oculare grave și este toxic pentru mediul acvatic, cu efecte pe termen lung;

| M. | întrucât, înainte ca o prelungire tehnică de 18 luni să fie acordată pentru glifosat la 29 iunie 2016, Parlamentul a adoptat o rezoluție la 13 aprilie 2016 prin care solicita Comisiei să reînnoiască aprobarea glifosatului pentru o perioadă de șapte ani, dar sublinia, de asemenea, că Comisia nu ar trebui să îl aprobe pentru nicio utilizare neprofesională, pentru utilizările sale în parcurile publice, pe terenurile de joacă și în grădinile publice, sau în apropierea acestora, sau pentru orice utilizări agricole în cazul în care sistemele de gestionare integrată a dăunătorilor sunt suficiente pentru combaterea adecvată a buruienilor; întrucât, în aceeași rezoluție, i s-a solicitat, de asemenea, Comisiei să creeze programe de formare și autorizații de utilizare pentru profesioniști, să ofere informații mai bune privind utilizarea glifosatului și să impună limite stricte privind utilizarea înainte de recoltare a produselor care conțin substanța activă glifosat, pentru a preveni utilizarea incorectă a acestei substanțe și a limita riscurile potențiale asociate cu aceasta; |
| --- | --- |

M.

întrucât, înainte ca o prelungire tehnică de 18 luni să fie acordată pentru glifosat la 29 iunie 2016, Parlamentul a adoptat o rezoluție la 13 aprilie 2016 prin care solicita Comisiei să reînnoiască aprobarea glifosatului pentru o perioadă de șapte ani, dar sublinia, de asemenea, că Comisia nu ar trebui să îl aprobe pentru nicio utilizare neprofesională, pentru utilizările sale în parcurile publice, pe terenurile de joacă și în grădinile publice, sau în apropierea acestora, sau pentru orice utilizări agricole în cazul în care sistemele de gestionare integrată a dăunătorilor sunt suficiente pentru combaterea adecvată a buruienilor; întrucât, în aceeași rezoluție, i s-a solicitat, de asemenea, Comisiei să creeze programe de formare și autorizații de utilizare pentru profesioniști, să ofere informații mai bune privind utilizarea glifosatului și să impună limite stricte privind utilizarea înainte de recoltare a produselor care conțin substanța activă glifosat, pentru a preveni utilizarea incorectă a acestei substanțe și a limita riscurile potențiale asociate cu aceasta;

| N. | întrucât rezoluția Parlamentului din 13 aprilie 2016 a solicitat, de asemenea, Comisiei și EFSA să prezinte imediat toate dovezile științifice care au stat la baza clasificării pozitive a glifosatului și a reautorizării propuse, având în vedere interesul public superior care justifică divulgarea; întrucât acest lucru nu s-a întâmplat până în prezent; |
| --- | --- |

N.

întrucât rezoluția Parlamentului din 13 aprilie 2016 a solicitat, de asemenea, Comisiei și EFSA să prezinte imediat toate dovezile științifice care au stat la baza clasificării pozitive a glifosatului și a reautorizării propuse, având în vedere interesul public superior care justifică divulgarea; întrucât acest lucru nu s-a întâmplat până în prezent;

| O. | întrucât inițiativa cetățenească europeană (ICE), menționată la considerentul 13 al proiectului de măsură de punere în aplicare, care a adunat mai mult de un milion de semnături ale cetățenilor europeni în mai puțin de un an, se referă în mod specific nu numai la glifosat într-unul dintre cele trei obiective, ci solicită în mod explicit în titlu „interzicerea glifosatului și protecția oamenilor și mediului de pesticide toxice”; întrucât Comisia a primit aceste informații la 6 octombrie 2017 și i se cere să răspundă până la 8 ianuarie 2018; |
| --- | --- |

O.

întrucât inițiativa cetățenească europeană (ICE), menționată la considerentul 13 al proiectului de măsură de punere în aplicare, care a adunat mai mult de un milion de semnături ale cetățenilor europeni în mai puțin de un an, se referă în mod specific nu numai la glifosat într-unul dintre cele trei obiective, ci solicită în mod explicit în titlu „interzicerea glifosatului și protecția oamenilor și mediului de pesticide toxice”; întrucât Comisia a primit aceste informații la 6 octombrie 2017 și i se cere să răspundă până la 8 ianuarie 2018;

| P. | întrucât, în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, orice decizie de aprobare a unei substanțe active trebuie să se facă pe baza raportului de reexaminare al EFSA, a altor factori legitimi pentru subiectul în cauză și a principiului precauției; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, orice decizie de aprobare a unei substanțe active trebuie să se facă pe baza raportului de reexaminare al EFSA, a altor factori legitimi pentru subiectul în cauză și a principiului precauției;

| Q. | întrucât proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei, elaborat pe baza unei evaluări științifice efectuate de Institutul Federal German pentru Evaluarea Riscurilor (BfR), EFSA și ECHA, propune autorizarea glifosatului până la 15 decembrie 2027, adică pentru o perioadă de 10 ani; întrucât acesta s-ar aplica de la 16 decembrie 2017; |
| --- | --- |

Q.

întrucât proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei, elaborat pe baza unei evaluări științifice efectuate de Institutul Federal German pentru Evaluarea Riscurilor (BfR), EFSA și ECHA, propune autorizarea glifosatului până la 15 decembrie 2027, adică pentru o perioadă de 10 ani; întrucât acesta s-ar aplica de la 16 decembrie 2017;

| R. | întrucât dispozițiile specifice menționate în anexa I din proiectul de regulament de punere în aplicare de reînnoire a aprobării substanței active glifosat nu sunt obligatorii la nivelul Uniunii, dar transferă responsabilitatea statelor membre; |
| --- | --- |

R.

întrucât dispozițiile specifice menționate în anexa I din proiectul de regulament de punere în aplicare de reînnoire a aprobării substanței active glifosat nu sunt obligatorii la nivelul Uniunii, dar transferă responsabilitatea statelor membre;

| S. | întrucât, în Rezoluția sa din 15 februarie 2017 referitoare la pesticidele cu risc redus de origine biologică (8), Parlamentul a subliniat necesitatea revizuirii Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 în scopul de a stimula dezvoltarea, autorizarea și introducerea pe piața Uniunii a pesticidelor cu risc redus de origine biologică, și a solicitat Comisiei să prezinte, înainte de sfârșitul anului 2018, o propunere legislativă specifică de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, în afara revizuirii generale legate de inițiativa REFIT, în vederea stabilirii unei proceduri rapide de evaluare, autorizare și înregistrare pentru pesticidele cu risc redus de origine biologică; |
| --- | --- |

S.

întrucât, în Rezoluția sa din 15 februarie 2017 referitoare la pesticidele cu risc redus de origine biologică (8), Parlamentul a subliniat necesitatea revizuirii Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 în scopul de a stimula dezvoltarea, autorizarea și introducerea pe piața Uniunii a pesticidelor cu risc redus de origine biologică, și a solicitat Comisiei să prezinte, înainte de sfârșitul anului 2018, o propunere legislativă specifică de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, în afara revizuirii generale legate de inițiativa REFIT, în vederea stabilirii unei proceduri rapide de evaluare, autorizare și înregistrare pentru pesticidele cu risc redus de origine biologică;

| T. | întrucât a fost anunțată publicarea unei comunicări a Comisiei privind viitorul politicii agricole comune (PAC) înainte de finele anului 2017 și de propunerile de buget pentru mai 2018, |
| --- | --- |

T.

întrucât a fost anunțată publicarea unei comunicări a Comisiei privind viitorul politicii agricole comune (PAC) înainte de finele anului 2017 și de propunerile de buget pentru mai 2018,

| 1. | consideră că proiectul de regulament de punere în aplicare al Comisiei nu reușește să asigure un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și animale și a mediului, nu aplică principiul precauției și depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de regulament de punere în aplicare și să prezinte un nou proiect de regulament de punere în aplicare, în conformitate cu cerințele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, și anume unul care să includă nu numai avizul EFSA, ci și alți factori legitimi, precum și principiul precauției; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia și statele membre să nu aprobe utilizarea neprofesională a glifosatului, și nici utilizarea sa în parcurile publice, pe terenurile de joacă sau în grădinile publice, sau în apropierea acestora, după 15 decembrie 2017; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia și statele membre, în special, să nu aprobe nicio utilizare a glifosatului în agricultură după 15 decembrie 2017, în cazul în care sistemele de gestionare integrată a dăunătorilor sunt suficiente pentru combaterea adecvată a buruienilor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia și statele membre să nu autorizeze utilizarea glifosatului pentru desicarea înainte de recoltare cu efect de la 16 decembrie 2017; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Comisia să adopte măsurile necesare pentru eliminarea treptată a substanței active glifosat în Uniunea Europeană până la 15 decembrie 2022 cel târziu, asigurându-se că nu este autorizată utilizarea glifosatului după data respectivă, care include orice eventuală perioadă de prelungire sau perioada menționată la articolul 32 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută excluderea propusă a polioxietilenaminei din componența produselor fitosanitare care conțin glifosat; invită Comisia și statele membre să își intensifice activitatea de întocmire a unei liste a coformulanților care nu au fost incluși ca produse fitosanitare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia și statele membre să se asigure că evaluarea științifică a pesticidelor în vederea aprobării de către autoritățile UE de reglementare se bazează exclusiv pe studii evaluate inter pares, independente și publicate, efectuate la cererea unor autorități publice competente; consideră că procedura REFIT prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 ar putea fi utilizată în acest scop; consideră, de asemenea, că EFSA și ECHA ar trebui să beneficieze de suficiente resurse pentru a-și mări capacitatea, pentru a permite comandarea unor studii științifice independente și pentru a se garanta în continuare că sunt respectate cele mai înalte standarde științifice și că sănătatea și siguranța cetățenilor UE sunt protejate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia și statele membre să asigure un nivel suficient de testare și monitorizare a reziduurilor de glifosat din hrana pentru animale, produsele alimentare și băuturile produse sau importate în Uniune, pentru a rezolva actuala lacună de date subliniată de EFSA; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia și statele membre să finanțeze cercetarea și inovarea pentru a găsi soluții alternative sustenabile și rentabile în ceea ce privește produsele de combatere a dăunătorilor cu scopul de a garanta un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și animale și a mediului; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia și statele membre să propună măsuri tranzitorii adecvate pentru sectorul agricol și să publice un document de orientare care să prezinte toate posibilele alternative mai sigure, cu risc scăzut, pentru a ajuta sectorul agricol în perioada de eliminare treptată a substanței active glifosat și pentru a mobiliza toate resursele deja disponibile pentru sectorul agricol în contextul actualei PAC; |
| --- | --- |

11.

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

(2)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(3)  JO L 31, 1.2.2002, p. 1.

(4)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(5)  https://echa.europa.eu/documents/10162/2d3a87cc-5ca1-31d6-8967-9f124f1ab7ae

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0119.

(7)  ECI(2017)000002.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0042.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/122 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/122

---

P8_TA(2017)0396

Autorizarea porumbului modificat genetic 1507

Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D052754 – 2017/2905(RSP))

(2018/C 346/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D052754), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D052754),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 11 alineatul (3) și articolul 23 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 11 alineatul (3) și articolul 23 alineatul (3),

| — | având în vedere votul din data de 14 septembrie 2017 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, care nu a emis niciun aviz, |
| --- | --- |

—

având în vedere votul din data de 14 septembrie 2017 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, care nu a emis niciun aviz,

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2),

| — | având în vedere avizul emis de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 19 ianuarie 2005 și publicat la 3 martie 2005 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul emis de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 19 ianuarie 2005 și publicat la 3 martie 2005 (3),

| — | având în vedere avizul emis de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 30 noiembrie 2016 și publicat la 12 ianuarie 2017 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul emis de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 30 noiembrie 2016 și publicat la 12 ianuarie 2017 (4),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare care ridică obiecțiuni împotriva autorizării organismelor modificate (5) genetic, în special Rezoluția sa din 6 octombrie 2016 privind „introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic 1507”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare care ridică obiecțiuni împotriva autorizării organismelor modificate (5) genetic, în special Rezoluția sa din 6 octombrie 2016 privind „introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic 1507”,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la data de 27 februarie 2015, Pioneer Overseas Corporation și Dow AgroSciences Ltd. au trimis Comisiei, în conformitate cu articolele 11 și 23 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, o cerere comună de reînnoire a autorizației de introducere pe piață a produselor alimentare și a hranei pentru animale care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic 1507; întrucât domeniul de aplicare al cererii de reînnoire acoperă, de asemenea, produse care nu se încadrează în categoria produselor alimentare și a hranei pentru animale care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic 1507; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la data de 27 februarie 2015, Pioneer Overseas Corporation și Dow AgroSciences Ltd. au trimis Comisiei, în conformitate cu articolele 11 și 23 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, o cerere comună de reînnoire a autorizației de introducere pe piață a produselor alimentare și a hranei pentru animale care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic 1507; întrucât domeniul de aplicare al cererii de reînnoire acoperă, de asemenea, produse care nu se încadrează în categoria produselor alimentare și a hranei pentru animale care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic 1507;

| B. | întrucât, la 30 noiembrie 2016, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a emis un aviz favorabil, în conformitate cu articolele 6 și 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, care a fost publicat la 12 ianuarie 2017; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 30 noiembrie 2016, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a emis un aviz favorabil, în conformitate cu articolele 6 și 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, care a fost publicat la 12 ianuarie 2017;

| C. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 specifică faptul că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și prevede că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile aplicabile din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi care prezintă relevanță pentru chestiunea în cauză; |
| --- | --- |

C.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 specifică faptul că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și prevede că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile aplicabile din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi care prezintă relevanță pentru chestiunea în cauză;

| D. | întrucât porumbul modificat genetic 1507 exprimă proteina Cry1F, care este o proteină Bt (derivată din Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki), care conferă rezistență la sfredelitorul european al porumbului (Ostrinia nubilalis) și la o serie de alte lepidoptere dăunătoare, printre care sfredelitorul roz (Sesamia spp), Spodoptera frugiperda, buha ipsilon (Agrotis ipsilon) și sfredelitorul sud-vestic (Diatraea grandiosella), precum și proteina PAT, care conferă toleranță la erbicidele pe bază de glufosinat de amoniu; |
| --- | --- |

D.

întrucât porumbul modificat genetic 1507 exprimă proteina Cry1F, care este o proteină Bt (derivată din Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki), care conferă rezistență la sfredelitorul european al porumbului (Ostrinia nubilalis) și la o serie de alte lepidoptere dăunătoare, printre care sfredelitorul roz (Sesamia spp), Spodoptera frugiperda, buha ipsilon (Agrotis ipsilon) și sfredelitorul sud-vestic (Diatraea grandiosella), precum și proteina PAT, care conferă toleranță la erbicidele pe bază de glufosinat de amoniu;

| E. | întrucât, în cazul plantelor modificate genetic care exprimă proteine Bt, substanța toxică cu rol de insecticid este prezentă în fiecare celulă a plantei pe toată durata vieții acesteia, inclusiv în părțile consumate de oameni și animale; întrucât în urma unor experimente care s-au concentrat asupra hrănirii animalelor s-a constatat că plantele modificate genetic care exprimă proteine Bt pot avea efecte toxice (6); întrucât s-a demonstrat că toxina Bt pe care o exprimă plantele modificate genetic diferă semnificativ de toxina Bt produsă în mod natural (7); |
| --- | --- |

E.

întrucât, în cazul plantelor modificate genetic care exprimă proteine Bt, substanța toxică cu rol de insecticid este prezentă în fiecare celulă a plantei pe toată durata vieții acesteia, inclusiv în părțile consumate de oameni și animale; întrucât în urma unor experimente care s-au concentrat asupra hrănirii animalelor s-a constatat că plantele modificate genetic care exprimă proteine Bt pot avea efecte toxice (6); întrucât s-a demonstrat că toxina Bt pe care o exprimă plantele modificate genetic diferă semnificativ de toxina Bt produsă în mod natural (7);

| F. | întrucât procedura de acordare a autorizației pentru cultivarea porumbului 1507 în Uniune nu a fost încă finalizată; întrucât Parlamentul s-a opus acordării unei astfel de autorizații din cauza unor preocupări legate, printre altele, de o posibilă evoluție a rezistenței lepidopterelor dăunătoare vizate la proteina Cry1F, care ar putea face necesară modificarea practicilor de combatere a organismelor dăunătoare (8); |
| --- | --- |

F.

întrucât procedura de acordare a autorizației pentru cultivarea porumbului 1507 în Uniune nu a fost încă finalizată; întrucât Parlamentul s-a opus acordării unei astfel de autorizații din cauza unor preocupări legate, printre altele, de o posibilă evoluție a rezistenței lepidopterelor dăunătoare vizate la proteina Cry1F, care ar putea face necesară modificarea practicilor de combatere a organismelor dăunătoare (8);

| G. | întrucât statele membre au prezentat multe observații critice în timpul perioadei de consultare de trei luni prevăzute în cadrul procedurii de evaluare a riscurilor puse în aplicare de EFSA pentru autorizarea inițială; întrucât cele mai importante observații critice se referă la faptul că documentația este insuficientă pentru a realiza o evaluare a riscurilor, că planul de monitorizare nu este în conformitate cu prevederile anexei VII la Directiva 2001/18/CE, precum și la caracterul necorespunzător al datelor și al evaluărilor riscurilor prezentate de solicitant (9); |
| --- | --- |

G.

întrucât statele membre au prezentat multe observații critice în timpul perioadei de consultare de trei luni prevăzute în cadrul procedurii de evaluare a riscurilor puse în aplicare de EFSA pentru autorizarea inițială; întrucât cele mai importante observații critice se referă la faptul că documentația este insuficientă pentru a realiza o evaluare a riscurilor, că planul de monitorizare nu este în conformitate cu prevederile anexei VII la Directiva 2001/18/CE, precum și la caracterul necorespunzător al datelor și al evaluărilor riscurilor prezentate de solicitant (9);

| H. | întrucât statele membre au prezentat numeroase observații critice în timpul perioadei de consultare de trei luni prevăzute în cadrul procedurii de evaluare a riscurilor aplicate de EFSA în contextul reînnoirii autorizației (10); întrucât cele mai importante observații critice se referă la faptul că propunerea de plan de monitorizare nu este considerată adecvată pentru a aborda aspectele relevante legate de monitorizarea mediului după introducerea pe piață a porumbului modificat genetic 1057 și nu poate fi considerată suficient de elaborată pentru monitorizarea expunerii potențiale a mediului la porumbul modificat genetic 1507, la faptul că procesul de monitorizare pus în aplicare de către notificator nu a generat date fiabile care să confirme concluzia procedurii de evaluare a riscurilor potrivit căreia efectele asupra sănătății umane și animale ar fi neglijabile și la faptul că elementele de probă necesare pentru a demonstra un istoric al utilizării în condiții de siguranță a proteinei PAT, conform prevederilor Regulamentului (UE) nr. 503/2013 de punere în aplicare al Comisiei, nu sunt documentate în mod corespunzător de către notificator; |
| --- | --- |

H.

întrucât statele membre au prezentat numeroase observații critice în timpul perioadei de consultare de trei luni prevăzute în cadrul procedurii de evaluare a riscurilor aplicate de EFSA în contextul reînnoirii autorizației (10); întrucât cele mai importante observații critice se referă la faptul că propunerea de plan de monitorizare nu este considerată adecvată pentru a aborda aspectele relevante legate de monitorizarea mediului după introducerea pe piață a porumbului modificat genetic 1057 și nu poate fi considerată suficient de elaborată pentru monitorizarea expunerii potențiale a mediului la porumbul modificat genetic 1507, la faptul că procesul de monitorizare pus în aplicare de către notificator nu a generat date fiabile care să confirme concluzia procedurii de evaluare a riscurilor potrivit căreia efectele asupra sănătății umane și animale ar fi neglijabile și la faptul că elementele de probă necesare pentru a demonstra un istoric al utilizării în condiții de siguranță a proteinei PAT, conform prevederilor Regulamentului (UE) nr. 503/2013 de punere în aplicare al Comisiei, nu sunt documentate în mod corespunzător de către notificator;

| I. | întrucât persistența proteinelor Cry eliberate în mediul înconjurător în urma utilizării porumbului modificat genetic 1507 în hrana pentru animale nu a fost monitorizată, chiar dacă proteinele Cry pot persista în sol timp de mai multe luni, păstrându-și proprietățile insecticide, după cum s-a constatat în cazul toxinei Cry1Ab (11); |
| --- | --- |

I.

întrucât persistența proteinelor Cry eliberate în mediul înconjurător în urma utilizării porumbului modificat genetic 1507 în hrana pentru animale nu a fost monitorizată, chiar dacă proteinele Cry pot persista în sol timp de mai multe luni, păstrându-și proprietățile insecticide, după cum s-a constatat în cazul toxinei Cry1Ab (11);

| J. | întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere și se încadrează, prin urmare, la criteriile de excludere din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar; întrucât autorizația glufosinatului expiră la 31 iulie 2018; |
| --- | --- |

J.

întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere și se încadrează, prin urmare, la criteriile de excludere din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar; întrucât autorizația glufosinatului expiră la 31 iulie 2018;

| K. | întrucât utilizarea unor erbicide complementare face parte din practicile agricole curente de cultivare a plantelor rezistente la erbicide și, prin urmare, poate fi de așteptat ca reziduurile de pulverizare să fie întotdeauna prezente în recoltă, acestea fiind componente inevitabile; întrucât s-a demonstrat că culturile modificate genetic tolerante la erbicide duc la o utilizare mai intensă a erbicidelor complementare decât culturile echivalente tradiționale (12); |
| --- | --- |

K.

întrucât utilizarea unor erbicide complementare face parte din practicile agricole curente de cultivare a plantelor rezistente la erbicide și, prin urmare, poate fi de așteptat ca reziduurile de pulverizare să fie întotdeauna prezente în recoltă, acestea fiind componente inevitabile; întrucât s-a demonstrat că culturile modificate genetic tolerante la erbicide duc la o utilizare mai intensă a erbicidelor complementare decât culturile echivalente tradiționale (12);

| L. | întrucât nu au fost evaluate reziduurile rămase în urma pulverizării cu glufosinat; întrucât, prin urmare, nu se poate trage concluzia că porumbul modificat genetic 1507 poate fi utilizat în condiții de siguranță în alimente și furaje; |
| --- | --- |

L.

întrucât nu au fost evaluate reziduurile rămase în urma pulverizării cu glufosinat; întrucât, prin urmare, nu se poate trage concluzia că porumbul modificat genetic 1507 poate fi utilizat în condiții de siguranță în alimente și furaje;

| M. | întrucât porumbul 1507 este autorizat pentru cultivare în Argentina, Brazilia, Canada, Columbia, Honduras, Japonia, Panama, Paraguay, Filipine, Africa de Sud, Statele Unite ale Americii și Uruguay; întrucât un recent studiu științific evaluat inter pares a constatat că insectele vizate care dezvoltă rezistență la proteinele Cry constituie o „amenințare majoră la adresa sustenabilității tehnologiei Bt” (13); întrucât s-au observat buruieni rezistente la glufosinat începând din 2009; |
| --- | --- |

M.

întrucât porumbul 1507 este autorizat pentru cultivare în Argentina, Brazilia, Canada, Columbia, Honduras, Japonia, Panama, Paraguay, Filipine, Africa de Sud, Statele Unite ale Americii și Uruguay; întrucât un recent studiu științific evaluat inter pares a constatat că insectele vizate care dezvoltă rezistență la proteinele Cry constituie o „amenințare majoră la adresa sustenabilității tehnologiei Bt” (13); întrucât s-au observat buruieni rezistente la glufosinat începând din 2009;

| N. | întrucât, în urma votului său din 14 septembrie 2017, Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a emis niciun aviz; întrucât 12 state membre au votat împotrivă, în timp ce 12 state membre, care reprezintă 38,75 % din populația Uniunii, au votat pentru, iar patru state membre s-au abținut; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în urma votului său din 14 septembrie 2017, Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a emis niciun aviz; întrucât 12 state membre au votat împotrivă, în timp ce 12 state membre, care reprezintă 38,75 % din populația Uniunii, au votat pentru, iar patru state membre s-au abținut;

| O. | întrucât, în mai multe rânduri, Comisia și-a exprimat regretul cu privire la faptul că, de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, deciziile de autorizare au fost adoptate de Comisie fără sprijinul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și că returnarea dosarului către Comisie în vederea adoptării unei decizii finale, care constituie de fapt o excepție în cadrul întregii procedurii, a devenit o regulă în procesul decizional cu privire la autorizațiile pentru produsele alimentare și furajele modificate genetic; întrucât și Președintele Comisiei, dl Juncker, și-a exprimat regretul față de această practică, pe care o consideră nedemocratică (14); |
| --- | --- |

O.

întrucât, în mai multe rânduri, Comisia și-a exprimat regretul cu privire la faptul că, de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, deciziile de autorizare au fost adoptate de Comisie fără sprijinul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și că returnarea dosarului către Comisie în vederea adoptării unei decizii finale, care constituie de fapt o excepție în cadrul întregii procedurii, a devenit o regulă în procesul decizional cu privire la autorizațiile pentru produsele alimentare și furajele modificate genetic; întrucât și Președintele Comisiei, dl Juncker, și-a exprimat regretul față de această practică, pe care o consideră nedemocratică (14);

| P. | întrucât Parlamentul a respins la 28 octombrie 2015, în primă lectură (15), propunerea legislativă din 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și a invitat Comisia să o retragă și să propună una nouă; |
| --- | --- |

P.

întrucât Parlamentul a respins la 28 octombrie 2015, în primă lectură (15), propunerea legislativă din 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și a invitat Comisia să o retragă și să propună una nouă;

| Q. | întrucât la considerentul 14 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 se prevede că, în măsura posibilului, Comisia va acționa astfel încât să evite să se opună unei poziții predominante care ar putea apărea în cadrul comitetului de apel împotriva caracterului adecvat al unui act de punere în aplicare, în special cu privire la problemele sensibile precum sănătatea consumatorilor, siguranța alimentară și mediul, |
| --- | --- |

Q.

întrucât la considerentul 14 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 se prevede că, în măsura posibilului, Comisia va acționa astfel încât să evite să se opună unei poziții predominante care ar putea apărea în cadrul comitetului de apel împotriva caracterului adecvat al unui act de punere în aplicare, în special cu privire la problemele sensibile precum sănătatea consumatorilor, siguranța alimentară și mediul,

| R. | întrucât Comisia nu a depus, în cadrul propunerii sale de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011, eforturi suficiente pentru a aborda lipsa de democrație în procesul de autorizare a OMG-urilor; |
| --- | --- |

R.

întrucât Comisia nu a depus, în cadrul propunerii sale de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011, eforturi suficiente pentru a aborda lipsa de democrație în procesul de autorizare a OMG-urilor;

| S. | întrucât legitimitatea democratică poate fi garantată numai dacă se prevede, cel puțin, ca atunci când nu este emis un aviz de către Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, propunerea Comisiei să fie retrasă; întrucât această procedură există deja pentru alte comitete permanente, |
| --- | --- |

S.

întrucât legitimitatea democratică poate fi garantată numai dacă se prevede, cel puțin, ca atunci când nu este emis un aviz de către Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, propunerea Comisiei să fie retrasă; întrucât această procedură există deja pentru alte comitete permanente,

| 1. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că decizia de punere în aplicare a Comisiei nu este în conformitate cu dreptul Uniunii, deoarece nu este compatibilă cu obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (16), constă în asigurarea unei baze prin care să se garanteze un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și calității vieții animalelor, a intereselor de mediu și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând în același timp funcționarea eficientă a pieței interne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Comisiei să suspende orice decizie de punere în aplicare privind cererile de autorizare a organismelor modificate genetic până în momentul în care procedura de autorizare va fi fost revizuită pentru a corecta deficiențele procedurii curente, care s-a dovedit neadecvată; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită legiuitorilor responsabili să avanseze de urgență în lucrările privind propunerea Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 și să garanteze, printre altele, că, în cazul în care Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală nu emite niciun aviz în ceea ce privește aprobarea OMG-urilor destinate cultivării sau consumului alimentar și hranei pentru animale, Comisia își va retrage propunerea; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită Comisiei să nu autorizeze plantele modificat genetic tolerante la erbicide (HT GMP) fără o evaluare completă a reziduurilor de pulverizare cu erbicide complementare și a formulelor lor comerciale utilizate în țările în care sunt cultivate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită Comisiei să dezvolte strategii în materie de evaluare a riscurilor pentru sănătate și de toxicologie, precum și de monitorizare după introducerea pe piață, care să vizeze întregul lanț alimentar și furajer; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să integreze pe deplin evaluarea riscurilor generate de utilizarea de erbicide complementare și de reziduurile acestora în evaluarea riscurilor prezentate de plantele modificate genetic tolerante la erbicide, indiferent dacă planta modificată genetic este destinată să fie cultivată în Uniune sau să fie importată ca produs alimentar sau furaj; |
| --- | --- |

8.

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

(2)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/182

(4)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4659

(5)

| — | Rezoluția din 16 ianuarie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind introducerea pe piață în vederea cultivării, în conformitate cu Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a unui produs din porumb (Zea mays L. linia 1507) modificat genetic pentru rezistență la anumite lepidoptere dăunătoare (JO C 482, 23.12.2016, p. 110). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 16 ianuarie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind introducerea pe piață în vederea cultivării, în conformitate cu Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a unui produs din porumb (Zea mays L. linia 1507) modificat genetic pentru rezistență la anumite lepidoptere dăunătoare (JO C 482, 23.12.2016, p. 110).

| — | Rezoluția din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (Texte adoptate, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (Texte adoptate, P8_TA(2015)0456).

| — | Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87705 × MON 89788 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87705 × MON 89788 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0040).

| — | Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0039).

| — | Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic FG72 (MST-FGØ72-2) (Texte adoptate, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic FG72 (MST-FGØ72-2) (Texte adoptate, P8_TA(2016)0038).

| — | Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 și din soiuri de porumb modificat genetic care combină două sau trei dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604 și GA21 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 și din soiuri de porumb modificat genetic care combină două sau trei dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604 și GA21 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0271).

| — | Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a unei garoafe de grădină modificate genetic (Dianthus caryophyllus L., linia SHD-27531-4) (Texte adoptate, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a unei garoafe de grădină modificate genetic (Dianthus caryophyllus L., linia SHD-27531-4) (Texte adoptate, P8_TA(2016)0272).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic MON 810 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic MON 810 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0388).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor din porumb modificat genetic MON 810 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor din porumb modificat genetic MON 810 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0389).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic Bt11 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic Bt11 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0386).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0387).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0390).

| — | Rezoluția din 5 aprilie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele Bt11, 59122, MIR604, 1507 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 5 aprilie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele Bt11, 59122, MIR604, 1507 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0123).

| — | Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic DAS-40278-9 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic DAS-40278-9 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0215).

| — | Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB119 (BCS-GHØØ5-8), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB119 (BCS-GHØØ5-8), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2017)0214).

| — | Rezoluția din 13 septembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-68416-4 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 13 septembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-68416-4 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0341).

| — | Rezoluția din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic FG72 × A5547-127 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic FG72 × A5547-127 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0377).

| — | Rezoluția din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-44406-6 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-44406-6 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0378).

(6)  A se vedea, spre exemplu, El-Shamei ZS, Gab-Alla AA, Shatta AA, Moussa EA, Rayan AM, „Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn” (Ajeeb YG). J Am Sci. 2012; 8(9):1127-1123. https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG

(7)  Székács A, Darvas B. „Comparative aspects of Cry toxin usage in insect control”. In: Ishaaya I, Palli SR, Horowitz AR, eds. „Advanced Technologies for Managing Insect Pests”. Dordrecht, Netherlands: Springer; 2012:195-230. https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10

(8)  – Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic 1507 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0387).

(9)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ questionLoader?question=EFSA-Q-2004-08

(10)  Anexa F – Observațiile statelor membre și răspunsurile Grupului GMO http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2015-00342

(11)  Anexa F – Observațiile statelor membre și răspunsurile Grupului GMO http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2015-00342, p. 7.

(12)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(13)  https://drive.google.com/file/d/0B7H5dHXeodSCc2RjYmwzaUIyZWs/view

(14)  De exemplu, în Declarația de deschidere a sesiunii plenare a Parlamentului European, inclusă în orientările politice ale următoarei Comisii Europene (Strasbourg, 15 iulie 2014) sau în discursul privind starea Uniunii în 2016 (Strasbourg, 14 septembrie 2016).

(15)  JO C 355, 20.10.2017, p. 165.

(16)  JO L 31, 1.2.2002, p. 1.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/127 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/127

---

P8_TA(2017)0397

Soia modificată genetic 305423 × 40-3-2

Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D052752 – 2017/2906(RSP))

(2018/C 346/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D052752), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D052752),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3),

| — | având în vedere votul din data de 14 septembrie 2017 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, care nu a emis niciun aviz, |
| --- | --- |

—

având în vedere votul din data de 14 septembrie 2017 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, care nu a emis niciun aviz,

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2),

| — | având în vedere avizul emis de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 14 iulie 2016 și publicat la 18 august 2016 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul emis de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 14 iulie 2016 și publicat la 18 august 2016 (3),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare care ridică obiecțiuni împotriva autorizării organismelor modificate genetic (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare care ridică obiecțiuni împotriva autorizării organismelor modificate genetic (4),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 20 septembrie 2007, Pioneer Overseas Corporation a prezentat autorității naționale competente din Țările de Jos o cerere pentru introducerea pe piață a produselor alimentare, ingredientelor alimentare și a furajelor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic 305423 x 40-3-2, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; întrucât cererea se referea, de asemenea, la introducerea pe piață a produselor care sunt constituite din soia modificată genetic 305423 x 40-3-2 sau care o conțin și care sunt destinate acelorași utilizări ca orice altă soia, în afara consumului uman și animal, cu excepția cultivării; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 20 septembrie 2007, Pioneer Overseas Corporation a prezentat autorității naționale competente din Țările de Jos o cerere pentru introducerea pe piață a produselor alimentare, ingredientelor alimentare și a furajelor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic 305423 x 40-3-2, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; întrucât cererea se referea, de asemenea, la introducerea pe piață a produselor care sunt constituite din soia modificată genetic 305423 x 40-3-2 sau care o conțin și care sunt destinate acelorași utilizări ca orice altă soia, în afara consumului uman și animal, cu excepția cultivării;

| B. | întrucât, la 14 iulie 2016, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a emis un aviz favorabil, în conformitate cu articolele 6 și 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, care a fost publicat la 18 august 2016; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 14 iulie 2016, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a emis un aviz favorabil, în conformitate cu articolele 6 și 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, care a fost publicat la 18 august 2016;

| C. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 specifică faptul că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și prevede că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile aplicabile din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi care prezintă relevanță pentru chestiunea în cauză; |
| --- | --- |

C.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 specifică faptul că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și prevede că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile aplicabile din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi care prezintă relevanță pentru chestiunea în cauză;

| D. | întrucât una dintre plantele parentale, soiul de soia 305423, a fost modificată genetic, cu intenția de a schimba compoziția uleiului în plante și pentru a le face rezistente la erbicide inhibatoare pe bază de acetolactat sintază (ALS), printre care se numără familiile chimice reprezentate de imidazolinonă, sulfoniluree, triazolopirimidină, pirimidinil(tio)benzoat și sulfonilaminocarboniltriazolinonă; întrucât o altă plantă parentală, soia 40-3-2, include gena EPSPS pentru a o face rezistentă la erbicidele pe bază de glifosat; întrucât aceste soiuri de soia modificate genetic au fost combinate pentru a crea un așa-numit eveniment de acumulare rezistent la două erbicide, a cărui compoziția în ulei este modificată; |
| --- | --- |

D.

întrucât una dintre plantele parentale, soiul de soia 305423, a fost modificată genetic, cu intenția de a schimba compoziția uleiului în plante și pentru a le face rezistente la erbicide inhibatoare pe bază de acetolactat sintază (ALS), printre care se numără familiile chimice reprezentate de imidazolinonă, sulfoniluree, triazolopirimidină, pirimidinil(tio)benzoat și sulfonilaminocarboniltriazolinonă; întrucât o altă plantă parentală, soia 40-3-2, include gena EPSPS pentru a o face rezistentă la erbicidele pe bază de glifosat; întrucât aceste soiuri de soia modificate genetic au fost combinate pentru a crea un așa-numit eveniment de acumulare rezistent la două erbicide, a cărui compoziția în ulei este modificată;

| E. | întrucât statele membre au prezentat multe observații critice în timpul perioadei de consultare de trei luni (5); întrucât comentariile cele mai critice se referă la faptul că nu este posibil să se dea aviz favorabil, din perspectiva consumului uman sau animal, cu privire la profilul de siguranță al produselor derivate din soiurile de soia care transportă evenimentele de transformare 305423 și 40-3-2, că nu este posibil să se tragă concluzii privind caracterul alergen al acestei soia acumulate, că „datele și elementele de comparare adecvate disponibile nu sunt suficiente pentru a evalua interacțiunile potențiale între liniile parentale și pentru detectarea efectelor neintenționate în evenimentele de transformare cu acumulare de gene în comparație cu liniile parentale” și că „evaluarea riscurilor legate de soia 305423 x 40-3-2 nu poate fi finalizată pe baza datelor furnizate”; |
| --- | --- |

E.

întrucât statele membre au prezentat multe observații critice în timpul perioadei de consultare de trei luni (5); întrucât comentariile cele mai critice se referă la faptul că nu este posibil să se dea aviz favorabil, din perspectiva consumului uman sau animal, cu privire la profilul de siguranță al produselor derivate din soiurile de soia care transportă evenimentele de transformare 305423 și 40-3-2, că nu este posibil să se tragă concluzii privind caracterul alergen al acestei soia acumulate, că „datele și elementele de comparare adecvate disponibile nu sunt suficiente pentru a evalua interacțiunile potențiale între liniile parentale și pentru detectarea efectelor neintenționate în evenimentele de transformare cu acumulare de gene în comparație cu liniile parentale” și că „evaluarea riscurilor legate de soia 305423 x 40-3-2 nu poate fi finalizată pe baza datelor furnizate”;

| F. | întrucât solicitantul a furnizat un studiu toxicologic de 90 de zile care a fost respins de către EFSA, din cauza calității sale insuficiente; întrucât, în consecință, evaluarea riscurilor nu conține un astfel de studiu, fapt care a fost criticat de o serie de autorități competente din statele membre; întrucât această lacună de date este inacceptabilă, având în vedere în special faptul că orientările EFSA din 2006 necesită un astfel de studiu (6); |
| --- | --- |

F.

întrucât solicitantul a furnizat un studiu toxicologic de 90 de zile care a fost respins de către EFSA, din cauza calității sale insuficiente; întrucât, în consecință, evaluarea riscurilor nu conține un astfel de studiu, fapt care a fost criticat de o serie de autorități competente din statele membre; întrucât această lacună de date este inacceptabilă, având în vedere în special faptul că orientările EFSA din 2006 necesită un astfel de studiu (6);

| G. | întrucât, pe baza unui număr de lacune în ceea ce privește datele (inclusiv lipsa de evaluare a efectelor neintenționate rezultate în urma modificării genetice în cauză, lipsa de evaluare a efectelor toxice și absența unei evaluări a reziduurilor de pulverizare cu erbicide complementare), un studiu independent concluzionează că evaluarea riscului nu poate fi încheiată și că, prin urmare, cererea ar trebui respinsă (7); |
| --- | --- |

G.

întrucât, pe baza unui număr de lacune în ceea ce privește datele (inclusiv lipsa de evaluare a efectelor neintenționate rezultate în urma modificării genetice în cauză, lipsa de evaluare a efectelor toxice și absența unei evaluări a reziduurilor de pulverizare cu erbicide complementare), un studiu independent concluzionează că evaluarea riscului nu poate fi încheiată și că, prin urmare, cererea ar trebui respinsă (7);

| H. | întrucât utilizarea unor erbicide complementare face parte din practicile agricole de cultivare a plantelor rezistente la erbicide și, prin urmare, poate fi de așteptat ca reziduurile de pulverizare să fie întotdeauna prezente în recoltă, acestea fiind componente inevitabile; întrucât s-a demonstrat că culturile modificate genetic tolerante la erbicide duc la o utilizare mai intensă a erbicidelor complementare decât culturile echivalente tradiționale (8); |
| --- | --- |

H.

întrucât utilizarea unor erbicide complementare face parte din practicile agricole de cultivare a plantelor rezistente la erbicide și, prin urmare, poate fi de așteptat ca reziduurile de pulverizare să fie întotdeauna prezente în recoltă, acestea fiind componente inevitabile; întrucât s-a demonstrat că culturile modificate genetic tolerante la erbicide duc la o utilizare mai intensă a erbicidelor complementare decât culturile echivalente tradiționale (8);

| I. | întrucât autorizarea actuală a glifosatului expiră, cel târziu, la 31 decembrie 2017; întrucât există în continuare întrebări legate de proprietățile cancerigene ale glifosatului; întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a ajuns la concluzia că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar în martie 2017 Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) a ajuns la concluzia că nu se justifică clasificarea acestei substanțe; întrucât, în schimb, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC) din cadrul OMS a clasificat, în 2015, glifosatul ca fiind potențial cancerigen pentru oameni; |
| --- | --- |

I.

întrucât autorizarea actuală a glifosatului expiră, cel târziu, la 31 decembrie 2017; întrucât există în continuare întrebări legate de proprietățile cancerigene ale glifosatului; întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a ajuns la concluzia că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar în martie 2017 Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) a ajuns la concluzia că nu se justifică clasificarea acestei substanțe; întrucât, în schimb, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC) din cadrul OMS a clasificat, în 2015, glifosatul ca fiind potențial cancerigen pentru oameni;

| J. | întrucât, potrivit grupului de experți EFSA privind pesticidele, formularea de concluzii cu privire la siguranța reziduurilor din culturile modificate genetic stropite cu preparate de glifosat nu poate fi stabilită pe baza datelor furnizate până în prezent (9); întrucât aditivii și amestecurile lor folosiți în produsele comerciale pentru pulverizarea glifosatului pot prezenta o toxicitate mai mare decât substanța activă pură (10); întrucât o serie de studii au demonstrat că preparatele pe bază de glifosat pot avea efect de perturbatori endocrini (11); |
| --- | --- |

J.

întrucât, potrivit grupului de experți EFSA privind pesticidele, formularea de concluzii cu privire la siguranța reziduurilor din culturile modificate genetic stropite cu preparate de glifosat nu poate fi stabilită pe baza datelor furnizate până în prezent (9); întrucât aditivii și amestecurile lor folosiți în produsele comerciale pentru pulverizarea glifosatului pot prezenta o toxicitate mai mare decât substanța activă pură (10); întrucât o serie de studii au demonstrat că preparatele pe bază de glifosat pot avea efect de perturbatori endocrini (11);

| K. | întrucât soia de import modificată genetic este folosită pe scară largă în Uniune ca furaj; întrucât un studiu științific evaluat inter pares a constatat o posibilă legătură între glifosatul conținut în furajele cu care au fost alimentate scroafe gestante și creșterea incidenței anomaliilor congenitale grave la purceii lor (12); |
| --- | --- |

K.

întrucât soia de import modificată genetic este folosită pe scară largă în Uniune ca furaj; întrucât un studiu științific evaluat inter pares a constatat o posibilă legătură între glifosatul conținut în furajele cu care au fost alimentate scroafe gestante și creșterea incidenței anomaliilor congenitale grave la purceii lor (12);

| L. | întrucât nu există o evaluare cuprinzătoare a riscurilor legate de reziduurile provenind din pulverizarea de inhibitori pe bază de ALS ca erbicide complementare pe plantele de soia modificate genetic; întrucât, dimpotrivă, lacune majore privind datele au fost identificate de grupul de lucru EFSA privind pesticidele în cazul tifensulfuronului, care este una dintre substanțele active care acționează ca un inhibitor pe bază de ALS (13); |
| --- | --- |

L.

întrucât nu există o evaluare cuprinzătoare a riscurilor legate de reziduurile provenind din pulverizarea de inhibitori pe bază de ALS ca erbicide complementare pe plantele de soia modificate genetic; întrucât, dimpotrivă, lacune majore privind datele au fost identificate de grupul de lucru EFSA privind pesticidele în cazul tifensulfuronului, care este una dintre substanțele active care acționează ca un inhibitor pe bază de ALS (13);

| M. | întrucât nu au fost evaluate reziduurile rămase în urma pulverizării cu erbicide complementare; întrucât, prin urmare, nu se poate trage concluzia că soia modificată genetic 305423 x 40-3-2 stropită cu glifosat și erbicide inhibatoare pe bază de ALS poate fi utilizată în condiții de siguranță în alimente și furaje; |
| --- | --- |

M.

întrucât nu au fost evaluate reziduurile rămase în urma pulverizării cu erbicide complementare; întrucât, prin urmare, nu se poate trage concluzia că soia modificată genetic 305423 x 40-3-2 stropită cu glifosat și erbicide inhibatoare pe bază de ALS poate fi utilizată în condiții de siguranță în alimente și furaje;

| N. | întrucât autorizarea importului în Uniune de soia 305423 x 40-3-2 va conduce fără îndoială la o creștere a cultivării sale în țări terțe și la o creștere corespunzătoare a utilizării erbicidelor complementare; |
| --- | --- |

N.

întrucât autorizarea importului în Uniune de soia 305423 x 40-3-2 va conduce fără îndoială la o creștere a cultivării sale în țări terțe și la o creștere corespunzătoare a utilizării erbicidelor complementare;

| O. | întrucât soia 305423 x 40-3-2 este cultivată în Argentina, Canada și Japonia; întrucât efectele devastatoare ale utilizării glifosatului asupra sănătății în Argentina au fost bine documentate; |
| --- | --- |

O.

întrucât soia 305423 x 40-3-2 este cultivată în Argentina, Canada și Japonia; întrucât efectele devastatoare ale utilizării glifosatului asupra sănătății în Argentina au fost bine documentate;

| P. | întrucât Uniunea Europeană a aderat la obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU, care includ un angajament de a reduce în mod substanțial numărul de decese și boli cauzate de produsele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, apei și a solului până în 2030 (ODD 3, obiectivul 3.9) (14); întrucât Uniunea s-a angajat să conducă o politică coerența politicilor în favoarea dezvoltării care vizează să minimizeze contradicțiile și să creeze sinergii între diversele politici ale Uniunii, inclusiv în domenii precum comerțul, mediul și agricultura, pentru a aduce beneficii țărilor în curs de dezvoltare și a crește eficacitatea cooperării pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

P.

întrucât Uniunea Europeană a aderat la obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU, care includ un angajament de a reduce în mod substanțial numărul de decese și boli cauzate de produsele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, apei și a solului până în 2030 (ODD 3, obiectivul 3.9) (14); întrucât Uniunea s-a angajat să conducă o politică coerența politicilor în favoarea dezvoltării care vizează să minimizeze contradicțiile și să creeze sinergii între diversele politici ale Uniunii, inclusiv în domenii precum comerțul, mediul și agricultura, pentru a aduce beneficii țărilor în curs de dezvoltare și a crește eficacitatea cooperării pentru dezvoltare;

| Q. | întrucât dezvoltarea culturilor modificate genetic tolerante la diverse erbicide selective se datorează în principal evoluției rapide a rezistenței buruienilor la glifosat în țările care s-au bazat în mare măsură pe culturi modificate genetic; întrucât în publicațiile științifice au fost documentate peste 20 de soiuri diferite de buruieni rezistente la glifosat (15); |
| --- | --- |

Q.

întrucât dezvoltarea culturilor modificate genetic tolerante la diverse erbicide selective se datorează în principal evoluției rapide a rezistenței buruienilor la glifosat în țările care s-au bazat în mare măsură pe culturi modificate genetic; întrucât în publicațiile științifice au fost documentate peste 20 de soiuri diferite de buruieni rezistente la glifosat (15);

| R. | întrucât, în urma votului său din 14 septembrie 2017, Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a emis niciun aviz; întrucât 14 state membre au votat împotrivă, în timp ce doar 10 state membre, care reprezintă 38,43 % din populația Uniunii, au votat pentru, iar trei state membre s-au abținut; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în urma votului său din 14 septembrie 2017, Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a emis niciun aviz; întrucât 14 state membre au votat împotrivă, în timp ce doar 10 state membre, care reprezintă 38,43 % din populația Uniunii, au votat pentru, iar trei state membre s-au abținut;

| S. | întrucât, în mai multe rânduri, Comisia a deplâns faptul că, de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, aceasta a adoptat decizii de autorizare fără sprijinul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și că returnarea dosarului către Comisie în vederea adoptării unei decizii finale, care constituie de fapt o excepție în cadrul întregii proceduri, a devenit o regulă în procesul decizional cu privire la produsele alimentare și furajele modificate genetic; întrucât și Președintele Comisiei, dl Juncker, și-a exprimat regretul față de această practică, pe care a catalogat-o drept nedemocratică (16); |
| --- | --- |

S.

întrucât, în mai multe rânduri, Comisia a deplâns faptul că, de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, aceasta a adoptat decizii de autorizare fără sprijinul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și că returnarea dosarului către Comisie în vederea adoptării unei decizii finale, care constituie de fapt o excepție în cadrul întregii proceduri, a devenit o regulă în procesul decizional cu privire la produsele alimentare și furajele modificate genetic; întrucât și Președintele Comisiei, dl Juncker, și-a exprimat regretul față de această practică, pe care a catalogat-o drept nedemocratică (16);

| T. | întrucât Parlamentul a respins la 28 octombrie 2015, în primă lectură (17), propunerea legislativă din 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și a invitat Comisia să o retragă și să propună una nouă; |
| --- | --- |

T.

întrucât Parlamentul a respins la 28 octombrie 2015, în primă lectură (17), propunerea legislativă din 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și a invitat Comisia să o retragă și să propună una nouă;

| U. | întrucât la considerentul 14 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 se prevede că, în măsura posibilului, Comisia va acționa, pe cât posibil, astfel încât să evite să se opună unei poziții predominante care ar putea apărea în cadrul comitetului de apel împotriva caracterului adecvat al unui act de punere în aplicare, în special cu privire la problemele sensibile precum sănătatea consumatorilor, siguranța alimentară și mediul; |
| --- | --- |

U.

întrucât la considerentul 14 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 se prevede că, în măsura posibilului, Comisia va acționa, pe cât posibil, astfel încât să evite să se opună unei poziții predominante care ar putea apărea în cadrul comitetului de apel împotriva caracterului adecvat al unui act de punere în aplicare, în special cu privire la problemele sensibile precum sănătatea consumatorilor, siguranța alimentară și mediul;

| V. | întrucât propunerea Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 nu este suficientă în ceea ce privește abordarea lipsei de democrație în procesul de autorizare a OMG-urilor; |
| --- | --- |

V.

întrucât propunerea Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 nu este suficientă în ceea ce privește abordarea lipsei de democrație în procesul de autorizare a OMG-urilor;

| W. | întrucât legitimitatea democratică poate fi garantată numai dacă se prevede, cel puțin, ca atunci când nu este emis un aviz de către Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, propunerea Comisiei să fie retrasă; întrucât această procedură există deja pentru alte comisii permanente; |
| --- | --- |

W.

întrucât legitimitatea democratică poate fi garantată numai dacă se prevede, cel puțin, ca atunci când nu este emis un aviz de către Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, propunerea Comisiei să fie retrasă; întrucât această procedură există deja pentru alte comisii permanente;

| 1. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este în conformitate cu dreptul Uniunii și că nu este compatibil cu obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (18), constă în asigurarea unei baze prin care să se garanteze un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și calității vieții animalelor, a mediului și ale intereselor consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând în același timp funcționarea eficientă a pieței interne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Comisiei să suspende orice decizie de punere în aplicare privind cererile de autorizare a organismelor modificate genetic până în momentul în care procedura de autorizare va fi fost revizuită pentru a corecta deficiențele procedurii curente, care s-a dovedit a fi inadecvată; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită legiuitorilor responsabili să avanseze în lucrările privind propunerea Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011, ca o măsură de urgență, și să asigure, inter alia, că, în cazul în care Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală nu emite niciun aviz în ceea ce privește aprobarea OMG-urilor destinate cultivării sau produselor alimentare și furajelor, Comisia va retrage propunerea; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită Comisiei să nu autorizeze plantele modificate genetic tolerante la erbicide (HT BPF) fără o evaluare completă a efectelor cumulative specifice ale reziduurilor de pulverizare cu combinarea erbicidelor complementare și a preparatelor lor comerciale utilizate în țările în care sunt cultivate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia să solicite efectuarea unor teste mult mai detaliate pentru a stabili riscurile de sănătate provocate de evenimentele de transformare cu acumulare de gene, cum ar fi soia 305423 x 40-3-2; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită Comisiei să dezvolte strategii în materie de evaluare a riscurilor pentru sănătate și de toxicologie, precum și de monitorizare după introducerea pe piață, care să vizeze întregul lanț alimentar și furajer; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia să integreze pe deplin evaluarea riscurilor generate de utilizarea de erbicide complementare și a reziduurilor acestora în evaluarea riscurilor pentru plantele modificat genetic tolerante la erbicide, indiferent dacă planta modificată genetic este destinată să fie cultivată în Uniune sau să fie importată ca produs alimentar sau furaj; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

(2)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4566

(4)

| — | Rezoluția din 16 ianuarie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind introducerea pe piață în vederea cultivării, în conformitate cu Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a unui produs din porumb (Zea mays L. linia 1507) modificat genetic pentru rezistență la anumite lepidoptere dăunătoare (JO C 482, 23.12.2016, p. 110). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 16 ianuarie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind introducerea pe piață în vederea cultivării, în conformitate cu Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a unui produs din porumb (Zea mays L. linia 1507) modificat genetic pentru rezistență la anumite lepidoptere dăunătoare (JO C 482, 23.12.2016, p. 110).

| — | Rezoluția din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (Texte adoptate, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (Texte adoptate, P8_TA(2015)0456).

| — | Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87705 × MON 89788 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87705 × MON 89788 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0040).

| — | Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0039).

| — | Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic FG72 (MST-FGØ72-2) (Texte adoptate, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic FG72 (MST-FGØ72-2) (Texte adoptate, P8_TA(2016)0038).

| — | Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 și din soiuri de porumb modificat genetic care combină două sau trei dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604 și GA21 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 și din soiuri de porumb modificat genetic care combină două sau trei dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604 și GA21 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0271).

| — | Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a unei garoafe de grădină modificate genetic (Dianthus caryophyllus L., linia SHD-27531-4) (Texte adoptate, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a unei garoafe de grădină modificate genetic (Dianthus caryophyllus L., linia SHD-27531-4) (Texte adoptate, P8_TA(2016)0272).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic MON 810 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic MON 810 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0388).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor din porumb modificat genetic MON 810 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor din porumb modificat genetic MON 810 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0389).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic Bt11 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic Bt11 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0386).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic 1507 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic 1507 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0387).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0390).

| — | Rezoluția din 5 aprilie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele Bt11, 59122, MIR604, 1507 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 5 aprilie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele Bt11, 59122, MIR604, 1507 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0123).

| — | Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic DAS-40278-9 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic DAS-40278-9 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0215).

| — | Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB119 (BCS-GHØØ5-8), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB119 (BCS-GHØØ5-8), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2017)0214).

| — | Rezoluția din 13 septembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-68416-4 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 13 septembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-68416-4 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0341).

| — | Rezoluția din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic FG72 × A5547-127 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic FG72 × A5547-127 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0377).

| — | Rezoluția din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-44406-6 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-44406-6 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0378).

(5)  Anexa G – Observațiile statelor membre și răspunsurile Grupului științific pentru OMG-uri: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01002

(6)  Idem.

(7)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background%20Soybean%20305 423%20x%2040-3-2.pdf

(8)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(9)  Concluziile EFSA în urma examinării inter pares a riscului legat de utilizarea ca pesticid a substanței active glifosat. Buletinul EFSA 2015, 13 (11):4302 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(10)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(11)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background%20Soybean %20305423%20x%2040-3-2.pdf

(12)  https://www.omicsonline.org/open-access/detection-of-glyphosate-in-malformed-piglets-2161-0525.1000230.php?aid=27562

(13)  „Efectul potențial de dereglare a sistemului endocrin al tifensulfuronului-metil a fost identificat ca fiind o problemă care nu a putut fi finalizată și o zonă critică de îngrijorare”. Concluzie privind revizuirea inter pares a substanței active tifensulfuron-metil. Buletinul EFSA 13 (7):4201, p. 2: http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(14)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3

(15)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(16)  De exemplu, în Declarația de deschidere a sesiunii plenare a Parlamentului European, inclusă în orientările politice ale următoarei Comisii Europene, (Strasbourg, 15 iulie 2014) sau în discursul privind starea Uniunii în 2016 (Strasbourg, 14 septembrie 2016).

(17)  JO C 355, 20.10.2017, p. 165.

(18)  JO L 31, 1.2.2002, p. 1.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/133 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/133

---

P8_TA(2017)0398

Rapița modificată genetic MON 88302 × Ms8 × Rf3

Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din rapiță modificată genetic MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) și MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D052753 – 2017/2907(RSP))

(2018/C 346/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din rapiță modificată genetic MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) și MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D052753), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din rapiță modificată genetic MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) și MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (D052753),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3),

| — | având în vedere votul din data de 14 septembrie 2017 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, care nu a emis niciun aviz, |
| --- | --- |

—

având în vedere votul din data de 14 septembrie 2017 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, care nu a emis niciun aviz,

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2),

| — | având în vedere avizul emis de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 1 martie 2017 și publicat la 10 aprilie 2017 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul emis de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 1 martie 2017 și publicat la 10 aprilie 2017 (3),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare care ridică obiecțiuni împotriva autorizării organismelor modificate genetic (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare care ridică obiecțiuni împotriva autorizării organismelor modificate genetic (4),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 3 decembrie 2013, Monsanto Europe S.A. și Bayer CropScience N.V. au prezentat autorității naționale competente din Țările de Jos o cerere pentru introducerea pe piață a unor produse alimentare, ingrediente alimentare și furaje care conțin, sunt constituite sau fabricate din rapiță modificată genetic MON 88302 x Ms8 x Rf3, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; întrucât cererea se referea, de asemenea, la introducerea pe piață a rapiței modificate genetic MON 88302 x Ms8 x Rf3 în produse care constau în sau conțin acest soi de rapiță și care sunt destinate altor utilizări decât consumul uman și animal, ca orice alt tip de rapiță, cu excepția cultivării; întrucât cererea vizează, pentru aceste utilizări, toate combinațiile dintre evenimentele unice de modificare genetică ce determină rapița MON 88302 x Ms8 x Rf3; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 3 decembrie 2013, Monsanto Europe S.A. și Bayer CropScience N.V. au prezentat autorității naționale competente din Țările de Jos o cerere pentru introducerea pe piață a unor produse alimentare, ingrediente alimentare și furaje care conțin, sunt constituite sau fabricate din rapiță modificată genetic MON 88302 x Ms8 x Rf3, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; întrucât cererea se referea, de asemenea, la introducerea pe piață a rapiței modificate genetic MON 88302 x Ms8 x Rf3 în produse care constau în sau conțin acest soi de rapiță și care sunt destinate altor utilizări decât consumul uman și animal, ca orice alt tip de rapiță, cu excepția cultivării; întrucât cererea vizează, pentru aceste utilizări, toate combinațiile dintre evenimentele unice de modificare genetică ce determină rapița MON 88302 x Ms8 x Rf3;

| B. | întrucât, la 1 martie 2017, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a emis un aviz favorabil, în conformitate cu articolele 6 și 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, care a fost publicat la 10 aprilie 2017; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 1 martie 2017, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a emis un aviz favorabil, în conformitate cu articolele 6 și 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, care a fost publicat la 10 aprilie 2017;

| C. | întrucât în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 se precizează faptul că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și prevede că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile aplicabile din dreptul Uniunii și de alți factori justificați care sunt pertinenți pentru chestiunea în cauză; |
| --- | --- |

C.

întrucât în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 se precizează faptul că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și prevede că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile aplicabile din dreptul Uniunii și de alți factori justificați care sunt pertinenți pentru chestiunea în cauză;

| D. | întrucât rapița bazată pe combinația a trei evenimente a fost obținută prin încrucișare tradițională pentru a se combina trei evenimente separate induse în rapiță: MON 88302, care exprimă proteina 5-enolpiruvilsikimat-3-fosfat sintază (CP4 EPSPS) ce conferă toleranță la substanțele erbicide pe bază de glifosat, MS8, care exprimă proteinele barnază și fosfinotricin acetiltransferază (PAT), și RF3, care exprimă proteinele barstar și PAT ce asigură toleranța la substanțele erbicide pe bază de glufosinat de amoniu și efectul heterozis (vigoarea hibridă); |
| --- | --- |

D.

întrucât rapița bazată pe combinația a trei evenimente a fost obținută prin încrucișare tradițională pentru a se combina trei evenimente separate induse în rapiță: MON 88302, care exprimă proteina 5-enolpiruvilsikimat-3-fosfat sintază (CP4 EPSPS) ce conferă toleranță la substanțele erbicide pe bază de glifosat, MS8, care exprimă proteinele barnază și fosfinotricin acetiltransferază (PAT), și RF3, care exprimă proteinele barstar și PAT ce asigură toleranța la substanțele erbicide pe bază de glufosinat de amoniu și efectul heterozis (vigoarea hibridă);

| E. | întrucât statele membre au prezentat multe observații critice în timpul perioadei de consultare de trei luni; întrucât în observațiile de ordin general cele mai critice se menționează, printre altele, faptul că datele prezentate nu vin în sprijinul unei evaluări cuprinzătoare și solide a posibilelor interacțiuni dintre evenimentele individuale conținute în rapița modificată genetic MON 88302 x Ms8 x Rf3, evaluare obligatorie conform orientărilor EFSA; că, având în vedere seriile de studii și concepția studiilor, nu se poate trage o concluzie definitivă în ceea ce privește efectele pe termen lung (în special în legătură cu produsele alimentare), efectele asupra reproducerii și asupra dezvoltării; că informațiile (datele și analiza lor) prezentate cu privire la evaluarea, compoziția și toxicologia fenotipică sunt insuficiente și că, pentru a demonstra caracterul inofensiv al rapiței modificate genetic MON 88302 x Ms8 x Rf3, sunt necesare studii suplimentare (5); |
| --- | --- |

E.

întrucât statele membre au prezentat multe observații critice în timpul perioadei de consultare de trei luni; întrucât în observațiile de ordin general cele mai critice se menționează, printre altele, faptul că datele prezentate nu vin în sprijinul unei evaluări cuprinzătoare și solide a posibilelor interacțiuni dintre evenimentele individuale conținute în rapița modificată genetic MON 88302 x Ms8 x Rf3, evaluare obligatorie conform orientărilor EFSA; că, având în vedere seriile de studii și concepția studiilor, nu se poate trage o concluzie definitivă în ceea ce privește efectele pe termen lung (în special în legătură cu produsele alimentare), efectele asupra reproducerii și asupra dezvoltării; că informațiile (datele și analiza lor) prezentate cu privire la evaluarea, compoziția și toxicologia fenotipică sunt insuficiente și că, pentru a demonstra caracterul inofensiv al rapiței modificate genetic MON 88302 x Ms8 x Rf3, sunt necesare studii suplimentare (5);

| F. | întrucât, printre preocupările majore se află lipsa unui studiu bazat pe alimentarea șobolanilor timp de 90 de zile, lipsa unei evaluări a reziduurilor de substanțe erbicide complementare pe produsele alimentare și furajele importate, posibilele lor efecte negative asupra sănătății și caracterul neadecvat al planului de monitorizare a mediului; |
| --- | --- |

F.

întrucât, printre preocupările majore se află lipsa unui studiu bazat pe alimentarea șobolanilor timp de 90 de zile, lipsa unei evaluări a reziduurilor de substanțe erbicide complementare pe produsele alimentare și furajele importate, posibilele lor efecte negative asupra sănătății și caracterul neadecvat al planului de monitorizare a mediului;

| G. | întrucât, având în vedere lipsa unui raport privind toxicitatea subcronică la șobolani după o alimentație de 90 de zile, Agenția Națională Franceză pentru Securitatea Sanitară a Alimentației, a Mediului și a Muncii a respins prompt cererea de introducere pe piață a rapiței modificate genetic MON 88302 x Ms8 x Rf3 (6); |
| --- | --- |

G.

întrucât, având în vedere lipsa unui raport privind toxicitatea subcronică la șobolani după o alimentație de 90 de zile, Agenția Națională Franceză pentru Securitatea Sanitară a Alimentației, a Mediului și a Muncii a respins prompt cererea de introducere pe piață a rapiței modificate genetic MON 88302 x Ms8 x Rf3 (6);

| H. | întrucât, potrivit unui studiu independent, avizul emis de EFSA ar trebui respins din cauza unor probleme majore și lacune considerabile și, prin urmare, nu ar trebui autorizat importul în Uniune de semințe viabile ce conțin combinația de evenimente MON 88302 x MS8 x RF3 (7); |
| --- | --- |

H.

întrucât, potrivit unui studiu independent, avizul emis de EFSA ar trebui respins din cauza unor probleme majore și lacune considerabile și, prin urmare, nu ar trebui autorizat importul în Uniune de semințe viabile ce conțin combinația de evenimente MON 88302 x MS8 x RF3 (7);

| I. | întrucât utilizarea unor erbicide complementare face parte din practicile agricole obișnuite de cultivare a plantelor rezistente la erbicide și, prin urmare, poate fi de așteptat ca reziduurile de pulverizare să fie prezente în recoltă în toate cazurile, acestea fiind componente inevitabile; întrucât s-a demonstrat că culturile modificate genetic tolerante la erbicide duc la o utilizare mai intensă a erbicidelor complementare decât culturile echivalente tradiționale (8); |
| --- | --- |

I.

întrucât utilizarea unor erbicide complementare face parte din practicile agricole obișnuite de cultivare a plantelor rezistente la erbicide și, prin urmare, poate fi de așteptat ca reziduurile de pulverizare să fie prezente în recoltă în toate cazurile, acestea fiind componente inevitabile; întrucât s-a demonstrat că culturile modificate genetic tolerante la erbicide duc la o utilizare mai intensă a erbicidelor complementare decât culturile echivalente tradiționale (8);

| J. | întrucât autorizația actuală a glifosatului expiră la 31 decembrie 2017; întrucât există în continuare nelămuriri legate de proprietățile cancerigene ale glifosatului; întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a ajuns la concluzia că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar în martie 2017 Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) a ajuns la concluzia că nu se justifică clasificarea acestei substanțe; întrucât, în schimb, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC) din cadrul OMS a clasificat, în 2015, glifosatul ca fiind potențial cancerigen pentru oameni; |
| --- | --- |

J.

întrucât autorizația actuală a glifosatului expiră la 31 decembrie 2017; întrucât există în continuare nelămuriri legate de proprietățile cancerigene ale glifosatului; întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a ajuns la concluzia că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar în martie 2017 Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) a ajuns la concluzia că nu se justifică clasificarea acestei substanțe; întrucât, în schimb, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului (IARC) din cadrul OMS a clasificat, în 2015, glifosatul ca fiind potențial cancerigen pentru oameni;

| K. | întrucât, potrivit comitetului EFSA pentru pesticide, pe baza datelor prezentate până în prezent nu poate fi trasă nicio concluzie cu privire la caracterul inofensiv al reziduurilor rămase în urma pulverizării culturilor modificate genetic cu compuși ai glifosatului (9); întrucât aditivii și amestecurile din care aceștia fac parte și care sunt folosite în produsele comerciale pentru pulverizarea glifosatului pot fi mai toxice decât substanța activă pură (10); întrucât o serie de studii au demonstrat că produsele pe bază de glifosat pot avea efect de perturbare endocrină (11); |
| --- | --- |

K.

întrucât, potrivit comitetului EFSA pentru pesticide, pe baza datelor prezentate până în prezent nu poate fi trasă nicio concluzie cu privire la caracterul inofensiv al reziduurilor rămase în urma pulverizării culturilor modificate genetic cu compuși ai glifosatului (9); întrucât aditivii și amestecurile din care aceștia fac parte și care sunt folosite în produsele comerciale pentru pulverizarea glifosatului pot fi mai toxice decât substanța activă pură (10); întrucât o serie de studii au demonstrat că produsele pe bază de glifosat pot avea efect de perturbare endocrină (11);

| L. | întrucât rapița de import modificată genetic este folosită la scară largă în Uniune ca furaj; întrucât un studiu științific evaluat inter pares a constatat o posibilă legătură între glifosatul conținut în furajele cu care au fost alimentate scroafe gestante și creșterea incidenței anomaliilor congenitale grave la purceii lor (12); |
| --- | --- |

L.

întrucât rapița de import modificată genetic este folosită la scară largă în Uniune ca furaj; întrucât un studiu științific evaluat inter pares a constatat o posibilă legătură între glifosatul conținut în furajele cu care au fost alimentate scroafe gestante și creșterea incidenței anomaliilor congenitale grave la purceii lor (12);

| M. | întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere și se încadrează, prin urmare, la criteriile de excludere din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (13); întrucât autorizația glufosinatului expiră la 31 iulie 2018 (14); |
| --- | --- |

M.

întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere și se încadrează, prin urmare, la criteriile de excludere din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (13); întrucât autorizația glufosinatului expiră la 31 iulie 2018 (14);

| N. | întrucât autoritatea competentă dintr-un stat membru a scos în evidență caracterul incoerent al autorizației de import al acestui tip de rapiță modificată genetic, tolerantă la glufosinat, deoarece este puțin probabil să fie prelungită autorizația de utilizare în Uniune a glufosinatului din cauza toxicității acestuia pentru reproducere (15); |
| --- | --- |

N.

întrucât autoritatea competentă dintr-un stat membru a scos în evidență caracterul incoerent al autorizației de import al acestui tip de rapiță modificată genetic, tolerantă la glufosinat, deoarece este puțin probabil să fie prelungită autorizația de utilizare în Uniune a glufosinatului din cauza toxicității acestuia pentru reproducere (15);

| O. | întrucât nu au fost evaluate reziduurile rămase în urma pulverizării cu erbicide complementare; întrucât, prin urmare, nu se poate trage concluzia că acest tip de rapiță modificată genetic, stropită cu glifosat și glufosinat, poate fi utilizată în condiții de siguranță în alimente și furaje; |
| --- | --- |

O.

întrucât nu au fost evaluate reziduurile rămase în urma pulverizării cu erbicide complementare; întrucât, prin urmare, nu se poate trage concluzia că acest tip de rapiță modificată genetic, stropită cu glifosat și glufosinat, poate fi utilizată în condiții de siguranță în alimente și furaje;

| P. | întrucât, de asemenea, autoritățile competente din multe state membre și-au exprimat îngrijorarea cu privire la riscul ca acest tip de rapiță modificată genetic să se implanteze în Uniune ca plantă sălbatică, îndeosebi de-a lungul traseelor de transportare a bunurilor importate, și au scos în evidență lacune în planul de monitorizare în acest sens; |
| --- | --- |

P.

întrucât, de asemenea, autoritățile competente din multe state membre și-au exprimat îngrijorarea cu privire la riscul ca acest tip de rapiță modificată genetic să se implanteze în Uniune ca plantă sălbatică, îndeosebi de-a lungul traseelor de transportare a bunurilor importate, și au scos în evidență lacune în planul de monitorizare în acest sens;

| Q. | întrucât un stat membru a formulat următoarele observații: „Glifosatul este utilizat în mod obișnuit pentru combaterea buruienilor de-a lungul căilor ferate și al drumurilor din Uniune. Gradul ridicat de toleranță la glifosat al MON88302 x Ms8 x Rf3 poate duce la un avantaj selectiv în aceste împrejurări. Pentru evaluarea probabilității ca această cultură să se dezvolte în populații permanente în Europa, trebuie luate în considerare efectele acestui avantaj selectiv asupra persistenței și a capacității sale de răspândire necontrolată, având în vedere îndeosebi capacitatea rapiței de a supraviețui în stocul de semințe”; |
| --- | --- |

Q.

întrucât un stat membru a formulat următoarele observații: „Glifosatul este utilizat în mod obișnuit pentru combaterea buruienilor de-a lungul căilor ferate și al drumurilor din Uniune. Gradul ridicat de toleranță la glifosat al MON88302 x Ms8 x Rf3 poate duce la un avantaj selectiv în aceste împrejurări. Pentru evaluarea probabilității ca această cultură să se dezvolte în populații permanente în Europa, trebuie luate în considerare efectele acestui avantaj selectiv asupra persistenței și a capacității sale de răspândire necontrolată, având în vedere îndeosebi capacitatea rapiței de a supraviețui în stocul de semințe”;

| R. | întrucât, potrivit unui studiu realizat în Austria în 2011, o serie de studii internaționale constată că semințele împrăștiate accidental în timpul transportului reprezintă un factor important în dezvoltarea de populații sălbatice de rapiță modificată genetic în habitatele adiacente drumurilor; de asemenea, este bine-cunoscută problema răspândirii masive a populațiilor sălbatice de rapiță modificată genetic în țările în care este cultivat acest tip de rapiță, dar și în țările în care sunt importate semințe de acest soi pentru a fi transportate ulterior la instalațiile de extracție a uleiului; în plus, importul mai multor tipuri de rapiță modificată genetic tolerante la erbicide poate duce la apariția de populații sălbatice rezistente la mai multe substanțe (combinarea de gene), ceea ce poate provoca sau agrava problemele legate de gestionarea cu ajutorul erbicidelor a habitatelor adiacente drumurilor (16); |
| --- | --- |

R.

întrucât, potrivit unui studiu realizat în Austria în 2011, o serie de studii internaționale constată că semințele împrăștiate accidental în timpul transportului reprezintă un factor important în dezvoltarea de populații sălbatice de rapiță modificată genetic în habitatele adiacente drumurilor; de asemenea, este bine-cunoscută problema răspândirii masive a populațiilor sălbatice de rapiță modificată genetic în țările în care este cultivat acest tip de rapiță, dar și în țările în care sunt importate semințe de acest soi pentru a fi transportate ulterior la instalațiile de extracție a uleiului; în plus, importul mai multor tipuri de rapiță modificată genetic tolerante la erbicide poate duce la apariția de populații sălbatice rezistente la mai multe substanțe (combinarea de gene), ceea ce poate provoca sau agrava problemele legate de gestionarea cu ajutorul erbicidelor a habitatelor adiacente drumurilor (16);

| S. | întrucât dezvoltarea culturilor modificate genetic tolerante la diverse erbicide selective se datorează în principal evoluției rapide a rezistenței buruienilor la glifosat în țările care s-au bazat în mare măsură pe culturi modificate genetic; întrucât în publicațiile științifice au fost documentate peste 20 de soiuri diferite de buruieni rezistente la glifosat (17); întrucât s-au observat buruieni rezistente la glufosinat începând din 2009; |
| --- | --- |

S.

întrucât dezvoltarea culturilor modificate genetic tolerante la diverse erbicide selective se datorează în principal evoluției rapide a rezistenței buruienilor la glifosat în țările care s-au bazat în mare măsură pe culturi modificate genetic; întrucât în publicațiile științifice au fost documentate peste 20 de soiuri diferite de buruieni rezistente la glifosat (17); întrucât s-au observat buruieni rezistente la glufosinat începând din 2009;

| T. | întrucât, în urma votului său din 14 septembrie 2017, Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a emis niciun aviz; întrucât 14 state membre au votat împotriva proiectului de act de punere în aplicare, în timp ce doar 9 state membre, care reprezintă 36,48 % din populația Uniunii, au votat pentru, iar cinci state membre s-au abținut; |
| --- | --- |

T.

întrucât, în urma votului său din 14 septembrie 2017, Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a emis niciun aviz; întrucât 14 state membre au votat împotriva proiectului de act de punere în aplicare, în timp ce doar 9 state membre, care reprezintă 36,48 % din populația Uniunii, au votat pentru, iar cinci state membre s-au abținut;

| U. | întrucât Comisia și-a exprimat în mai multe rânduri regretul cu privire la faptul că, de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, aceasta a adoptat decizii de autorizare fără sprijinul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și că returnarea dosarului către Comisie în vederea adoptării unei decizii finale, care constituie de fapt o excepție în cadrul procedurii în ansamblu, a devenit o normă în procesul de autorizare a produselor alimentare și a furajelor modificate genetic; întrucât și Președintele Comisiei, dl Juncker, și-a exprimat regretul față de această practică, pe care o consideră nedemocratică (18); |
| --- | --- |

U.

întrucât Comisia și-a exprimat în mai multe rânduri regretul cu privire la faptul că, de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, aceasta a adoptat decizii de autorizare fără sprijinul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și că returnarea dosarului către Comisie în vederea adoptării unei decizii finale, care constituie de fapt o excepție în cadrul procedurii în ansamblu, a devenit o normă în procesul de autorizare a produselor alimentare și a furajelor modificate genetic; întrucât și Președintele Comisiei, dl Juncker, și-a exprimat regretul față de această practică, pe care o consideră nedemocratică (18);

| V. | întrucât, la 28 octombrie 2015, Parlamentul a respins în primă lectură (19) propunerea legislativă din 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și a invitat Comisia să o retragă și să propună una nouă; |
| --- | --- |

V.

întrucât, la 28 octombrie 2015, Parlamentul a respins în primă lectură (19) propunerea legislativă din 22 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și a invitat Comisia să o retragă și să propună una nouă;

| W. | întrucât la considerentul 14 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 se prevede că, în măsura posibilului, Comisia va acționa astfel încât să evite să se opună unei poziții predominante care ar putea apărea în cadrul comitetului de apel în ceea ce privește adecvarea unui act de punere în aplicare, în special cu privire la probleme sensibile precum sănătatea consumatorilor, siguranța alimentară și protecția mediului; |
| --- | --- |

W.

întrucât la considerentul 14 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 se prevede că, în măsura posibilului, Comisia va acționa astfel încât să evite să se opună unei poziții predominante care ar putea apărea în cadrul comitetului de apel în ceea ce privește adecvarea unui act de punere în aplicare, în special cu privire la probleme sensibile precum sănătatea consumatorilor, siguranța alimentară și protecția mediului;

| X. | întrucât propunerea Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 nu abordează în măsură suficientă caracterul nedemocratic al procesului de autorizare a OMG-urilor; |
| --- | --- |

X.

întrucât propunerea Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 nu abordează în măsură suficientă caracterul nedemocratic al procesului de autorizare a OMG-urilor;

| Y. | întrucât legitimitatea democratică poate fi garantată numai atunci când, cel puțin, propunerea Comisiei este retrasă în cazul în care Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală nu emite niciun aviz; întrucât această procedură există deja pentru alte comitete permanente, |
| --- | --- |

Y.

întrucât legitimitatea democratică poate fi garantată numai atunci când, cel puțin, propunerea Comisiei este retrasă în cazul în care Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală nu emite niciun aviz; întrucât această procedură există deja pentru alte comitete permanente,

| 1. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este în conformitate cu dreptul Uniunii în măsura în care nu este compatibil cu obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (20), constă în asigurarea unei baze prin care să se garanteze un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și calității vieții animalelor, a intereselor de mediu și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurându-se în același timp funcționarea eficientă a pieței interne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Comisiei să suspende orice decizie de punere în aplicare privind cererile de autorizare a organismelor modificate genetic până în momentul în care procedura de autorizare va fi fost revizuită pentru a se corecta deficiențele procedurii curente, care s-a dovedit neadecvată; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită legiuitorilor responsabili să avanseze de urgență în lucrările privind propunerea Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 și să garanteze, printre altele, că, în cazul în care Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală nu emite niciun aviz în ceea ce privește aprobarea OMG-urilor destinate cultivării sau consumului alimentar și hranei pentru animale, Comisia își va retrage propunerea; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită Comisiei să nu autorizeze plante modificat genetic rezistente la combinații de erbicide, cum este cazul rapiței MON 88302 x Ms8 x Rf3, fără o evaluare completă a efectelor cumulate specifice ale reziduurilor de pulverizare cu combinații de erbicide complementare și cu formule comerciale ale acestora, utilizate în țările în care sunt cultivate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia să solicite efectuarea unor teste mult mai detaliate pentru a determina riscurile de sănătate provocate de evenimentele de transformare combinate, cum ar fi rapița MON 88302 x Ms8 x Rf3; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită Comisiei să dezvolte strategii în materie de evaluare a riscurilor pentru sănătate și de monitorizare toxicologică și ulterioară introducerii pe piață, care să vizeze întregul lanț alimentar și furajer; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia să integreze pe deplin evaluarea riscurilor generate de utilizarea de erbicide complementare și de reziduurile acestora în evaluarea riscurilor prezentate de plantele modificat genetic tolerante la erbicide, indiferent dacă planta modificată genetic este destinată să fie cultivată în Uniune sau să fie importată ca produs alimentar sau furaj; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

(2)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4767

(4)

| — | Rezoluția din 16 ianuarie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind introducerea pe piață în vederea cultivării, în conformitate cu Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a unui produs din porumb (Zea mays L. linia 1507) modificat genetic pentru rezistență la anumite lepidoptere dăunătoare (JO C 482, 23.12.2016, p. 110). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 16 ianuarie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind introducerea pe piață în vederea cultivării, în conformitate cu Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a unui produs din porumb (Zea mays L. linia 1507) modificat genetic pentru rezistență la anumite lepidoptere dăunătoare (JO C 482, 23.12.2016, p. 110).

| — | Rezoluția din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (Texte adoptate, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 16 decembrie 2015 referitoare la Decizia de punere în aplicare (UE) 2015/2279 a Comisiei din 4 decembrie 2015 de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic NK603 × T25 (Texte adoptate, P8_TA(2015)0456).

| — | Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87705 × MON 89788 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87705 × MON 89788 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0040).

| — | Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0039).

| — | Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic FG72 (MST-FGØ72-2) (Texte adoptate, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 3 februarie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic FG72 (MST-FGØ72-2) (Texte adoptate, P8_TA(2016)0038).

| — | Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 și din soiuri de porumb modificat genetic care combină două sau trei dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604 și GA21 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 și din soiuri de porumb modificat genetic care combină două sau trei dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604 și GA21 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0271).

| — | Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a unei garoafe de grădină modificate genetic (Dianthus caryophyllus L., linia SHD-27531-4) (Texte adoptate, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 8 iunie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a unei garoafe de grădină modificate genetic (Dianthus caryophyllus L., linia SHD-27531-4) (Texte adoptate, P8_TA(2016)0272).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic MON 810 în vederea cultivării (P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic MON 810 în vederea cultivării (P8_TA(2016)0388).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor din porumb modificat genetic MON 810 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor din porumb modificat genetic MON 810 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0389).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic Bt11 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic Bt11 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0386).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic 1507 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind introducerea pe piață a semințelor de porumb modificat genetic 1507 în vederea cultivării (Texte adoptate, P8_TA(2016)0387).

| — | Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 6 octombrie 2016 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Texte adoptate, P8_TA(2016)0390).

| — | Rezoluția din 5 aprilie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele Bt11, 59122, MIR604, 1507 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 5 aprilie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele Bt11, 59122, MIR604, 1507 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0123).

| — | Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic DAS-40278-9 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt produse din porumb modificat genetic DAS-40278-9 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0215).

| — | Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB119 (BCS-GHØØ5-8), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 17 mai 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB119 (BCS-GHØØ5-8), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P8_TA(2017)0214).

| — | Rezoluția din 13 septembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-68416-4 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 13 septembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-68416-4 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0341).

| — | Rezoluția din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic FG72 × A5547-127 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic FG72 × A5547-127 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0377).

| — | Rezoluția din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-44406-6 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

Rezoluția din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt constituite sau fabricate din soia modificată genetic DAS-44406-6 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (Texte adoptate, P8_TA(2017)0378).

(5)  Anexa G – Observațiile statelor membre și răspunsurile Grupului GMO: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01002

(6)  Idem.

(7)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20comment%20MON80332%20x%20MS8%20x%20RF3_v2.pdf

(8)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(9)  EFSA conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance ethofumesate (Concluzia EFSA în urma examinării inter pares a riscului legat de utilizarea ca pesticid a substanței active glifosat). Buletinul EFSA 2015, 13 (11):4302 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(10)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(11)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background%20Soybean%20305423%20x%2040-3-2.pdf

(12)  https://www.omicsonline.org/open-access/detection-of-glyphosate-in-malformed-piglets-2161-0525.1000230.php?aid=27562

(13)  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

(14)  JO L 67, 12.3.2015, p. 6.

(15)  Anexa G – Observațiile statelor membre și răspunsurile Grupului GMO: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01002

(16)  https://www.bmgf.gv.at/cms/home/attachments/3/0/9/CH1060/CMS1215778250501/osrimportban_gt73,ms8xrf3_2011_(nicht_zu_versenden_).pdf, p. 4.

(17)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(18)  De exemplu, în Declarația de deschidere a sesiunii plenare a Parlamentului European, inclusă în orientările politice ale următoarei Comisii Europene (Strasbourg, 15 iulie 2014), sau în discursul privind starea Uniunii din 2016 (Strasbourg, 14 septembrie 2016).

(19)  JO C 355, 20.10.2017, p. 165.

(20)  JO L 31, 1.2.2002, p. 1.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/139 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/139

---

P8_TA(2017)0401

Document de reflecție privind viitorul finanțelor UE

Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la documentul de reflecție privind viitorul finanțelor UE (2017/2742(RSP))

(2018/C 346/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 311, 312 și 323 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 311, 312 și 323 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1), în special articolul 2, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1), în special articolul 2,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la pregătirea revizuirii postelectorale a CFM 2014-2020: recomandările Parlamentului înainte de propunerea Comisiei (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la pregătirea revizuirii postelectorale a CFM 2014-2020: recomandările Parlamentului înainte de propunerea Comisiei (3),

| — | având în vedere documentul de reflecție al Comisiei privind viitorul finanțelor UE, din 28 iunie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de reflecție al Comisiei privind viitorul finanțelor UE, din 28 iunie 2017,

| — | având în vedere declarația Comisiei din 4 iulie 2017 referitoare la documentul de reflecție privind viitorul finanțelor UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Comisiei din 4 iulie 2017 referitoare la documentul de reflecție privind viitorul finanțelor UE,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la capacitatea bugetară pentru zona euro (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la capacitatea bugetară pentru zona euro (4),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru bugete, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru bugete,

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| 1. | are convingerea că o dezbatere privind viitorul finanțării Uniunii Europene nu poate avea loc fără a ține seama de lecțiile învățate pe parcursul cadrelor financiare multianuale (CFM) anterioare, în special în decursul CFM 2014-2020; relevă deficiențele grave ale actualului CFM, care a fost întins la maximum pentru a furniza Uniunii resursele necesare pentru a face față unui număr de crize grave și de noi provocări și pentru a-și finanța noile priorități politice; insistă asupra faptului că nivelul scăzut al fondurilor disponibile în actualul CFM s-a dovedit a fi insuficient pentru a răspunde necesităților reale și ambițiilor politice ale Uniunii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută prezentarea de către Comisie a documentului său de reflecție privind viitorul finanțelor UE; ia act de faptul că Comisia transpune în termeni bugetari cele cinci scenarii privind modelul viitor al Uniunii Europene, astfel cum sunt prezentate în Cartea sa albă privind viitorul Europei din martie 2017, abordând, în același timp, o serie de caracteristici și principii de bază ale bugetului UE; este de acord cu metodologia propusă și salută declarația Comisiei că viitorul CFM trebuie să aibă la bază o viziune clară asupra priorităților Europei; are convingerea că acest document stabilește o structură clară pentru desfășurarea discuțiilor și constituie un punct de plecare pentru o dezbatere politică deosebit de utilă cu privire la orientarea, scopul și nivelul bugetului UE, în lumina obiectivelor fundamentale și a provocărilor viitoare ale Uniunii; invită statele membre să consulte cetățenii și să își asume un rol activ și constructiv în prezentarea viziunii lor asupra viitorului bugetului UE; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă, cu toate acestea, faptul că patru dintre cele cinci scenarii prezentate („Continuând pe același drum”, „Mai puțin, împreună”, „Cei care doresc mai mult realizează mai mult” și „Transformare radicală”) echivalează cu o scădere efectivă a ambițiilor Uniunii și prevăd reducerea anvergurii principalelor două politici pe termen lung ale UE și care reprezintă elemente fundamentale ale proiectului european consacrat în tratate, și anume politica agricolă comună și politica de coeziune; insistă asupra poziției sale de lungă durată potrivit căreia prioritățile politice suplimentare ar trebui să fie susținute prin resurse financiare suplimentare și nu ar trebui să fie finanțate în detrimentul politicilor existente ale UE; consideră că cel de-al cincilea scenariu („Mult mai mult, împreună”) constituie punct de pornire pozitiv și constructiv pentru dezbaterea în curs care se concentrează asupra viitorului finanțelor UE și, prin urmare, asupra viitorului model al Uniunii Europene; încurajează Comisia să elaboreze un scenariu care să ia în considerare recomandările Parlamentului, pentru a răspunde la provocările actuale și viitoare, precum și pentru a defini noul set de priorități; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că, potrivit articolului 311 din TFUE, Uniunea își asigură mijloacele necesare pentru atingerea obiectivelor sale; consideră că deficiențele actualului CFM, amploarea noilor priorități și impactul retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană constituie elemente care conduc la aceeași concluzie: este necesar să se desființeze plafonul de cheltuieli de 1 % din venitul național brut al UE (VNB) și, prin urmare, să se majoreze în mod semnificativ bugetul Uniunii pentru a răspunde provocărilor care ne așteaptă; se opune, în acest context, oricărei scăderi nominale a volumului bugetului UE în următorul CFM și consideră, prin urmare, că următorul CFM ar trebui să fie stabilit la nivelul de cel puțin 1,23 % din VNB-ul UE; se exprimă în favoarea unei discuții între statele membre cu privire la această chestiune; |
| --- | --- |

4.

| 5. | regretă faptul că bugetul UE este finanțat în principal din contribuțiile naționale bazate pe VNB, și nu din resurse proprii veritabile, astfel cum se prevede în tratatele UE; își reafirmă angajamentul față de o reformă veritabilă a sistemului de resurse proprii al UE, care să fie ghidată de principiile simplității, echității și transparenței și care să respecte recomandările Grupului la nivel înalt privind resursele proprii; subliniază că orice astfel de sistem ar trebui să includă un pachet echilibrat de noi resurse proprii ale UE, menit să sprijine obiectivele politice ale UE și care ar trebui să fie introdus progresiv pentru ca finanțele UE să devină mai echitabile și mai stabile; subliniază, în plus, că retragerea Regatului Unit din Uniune creează posibilitatea de a elimina toate corecțiile aplicate; se așteaptă ca, în acest sens, Comisia să prezinte propuneri legislative ambițioase și subliniază faptul că, în cadrul negocierilor viitoare, atât componenta de venituri, cât și cea de cheltuieli din următorul CFM vor fi tratate ca un pachet unic; |
| --- | --- |

5.

| 6. | are convingerea că, în afara cazului în care Consiliul hotărăște să majoreze în mod semnificativ nivelul contribuțiilor naționale la bugetul UE, introducerea unor noi resurse proprii ale UE rămâne singura opțiune pentru finanțarea corespunzătoare a următorului CFM, la un nivel care să corespundă necesităților reale și ambițiilor politice ale Uniunii; se așteaptă, prin urmare, ca Consiliul să adopte o poziție politică cu privire la acest subiect, întrucât blocarea de facto a oricărei reforme a sistemului de resurse proprii al UE nu mai poate avea loc; reamintește, în acest sens, că raportul Grupului la nivel înalt privind resursele proprii a fost adoptat în unanimitate de către toți membrii grupului, inclusiv de membrii numiți de Consiliu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută intenția Comisiei de a concepe viitorul buget al UE pe baza principiilor valorii adăugate la nivelul UE, accentului pus pe performanță, responsabilității și sporirii flexibilității, într-un cadru stabil și prin simplificarea normelor, după cum s-a arătat în documentul de reflecție; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază, în acest context, importanța unei evaluări aprofundate a eficienței și a eficacității politicilor, programelor și instrumentelor actuale ale UE; așteaptă, în acest sens, rezultatele analizei în curs a cheltuielilor și dorește ca acestea să fie luate în considerare la stabilirea CFM post-2020; subliniază, în special, necesitatea de a asigura nivelul de reușită al programelor UE suprasolicitate, pe de o parte, și, pe de altă parte, de a stabili motivele pentru care alte programe sunt subutilizate; consideră că este important să se realizeze sinergii între bugetul UE și bugetele naționale și să se asigure mijloacele de a monitoriza nivelul și performanța cheltuielilor la nivel național și la nivelul UE; |
| --- | --- |

8.

| 9. | recunoaște că efortul de identificare a valorii adăugate la nivel european constituie un aspect esențial care trebuie abordat și este de acord cu faptul că bugetul Uniunii ar trebui să servească, printre altele, ca instrument pentru îndeplinirea obiectivelor tratatului și furnizarea de bunuri publice europene; subliniază, cu toate acestea, caracterul multidimensional al conceptului de valoare adăugată europeană și multiplele interpretări ale acestuia și se declară împotriva oricărei tentative de a utiliza definiția acestui concept pentru a pune la îndoială relevanța politicilor și programelor UE pe considerații economice pur cantitative sau pe termen scurt; consideră că există o valoare adăugată clară atunci când o acțiune are loc la nivel european, deoarece:






  — | acțiunea ajunge mai departe decât ar putea să o facă eforturile naționale, regionale sau locale (efect de propagare), |
| --- | --- | --- |

9.

—

acțiunea ajunge mai departe decât ar putea să o facă eforturile naționale, regionale sau locale (efect de propagare),

| — | se stimulează acțiuni la nivel național, regional sau local pentru îndeplinirea obiectivelor Tratatului UE, care altfel nu s-ar putea realiza, |
| --- | --- |

—

se stimulează acțiuni la nivel național, regional sau local pentru îndeplinirea obiectivelor Tratatului UE, care altfel nu s-ar putea realiza,

| — | se sprijină acțiuni care pot fi finanțate numai prin punerea în comun a resurselor la nivelul UE, din cauza nevoilor de finanțare foarte ridicate, sau |
| --- | --- |

—

se sprijină acțiuni care pot fi finanțate numai prin punerea în comun a resurselor la nivelul UE, din cauza nevoilor de finanțare foarte ridicate, sau

| — | contribuie la crearea și la sprijinirea păcii și stabilității în vecinătatea UE și dincolo de aceasta; |
| --- | --- |

—

contribuie la crearea și la sprijinirea păcii și stabilității în vecinătatea UE și dincolo de aceasta;

încurajează Comisia să dezvolte în continuare conceptul de valoare adăugată la nivel european, ținând, în același timp, seama de caracteristicile teritoriale; invită Comisia să propună indicatori de performanță corespunzători în acest scop;

| 10. | consideră că structura următorului CFM ar trebui să sporească lizibilitatea și inteligibilitatea bugetului UE pentru cetățeni și să facă posibilă o prezentare mai clară a tuturor domeniilor de cheltuieli ale UE; reamintește totodată că este necesar să se faciliteze atât continuitatea procesului de planificare, cât și flexibilitatea în cadrul rubricilor; consideră că structura generală a CFM ar trebui să reflecte dezbaterea politică cu privire la principalii piloni și direcții ale cheltuielilor UE, printre care se numără dezvoltarea durabilă, creșterea și inovarea, schimbările climatice, solidaritatea, securitatea și apărarea; este convins, prin urmare, că actualele rubrici ale CFM trebuie să fie ajustate; |
| --- | --- |

10.

| 11. | consideră că bugetul UE trebuie să fie transparent și democratic; reamintește angajamentul său ferm față de principiul unității bugetului UE și își exprimă rezervele cu privire la necesitatea și la valoarea adăugată a creării de instrumente suplimentare în afara CFM; își reiterează poziția constantă potrivit căreia Fondul european de dezvoltare ar trebui să fie integrat în bugetul Uniunii, alături de alte instrumente ce funcționează în prezent în afara CFM; subliniază că o astfel de integrare ar trebui să aibă drept rezultat adăugarea pachetelor financiare pentru instrumentele respective peste actualele plafoane ale CFM, pentru a nu periclita finanțarea altor politici și programe ale UE; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază faptul că, după epuizarea tuturor marjelor disponibile, autoritatea bugetară a aprobat mobilizarea substanțială a mecanismelor de flexibilitate și a instrumentelor speciale prevăzute în Regulamentul CFM, pentru a asigura creditele suplimentare necesare pentru a răspunde situațiilor de criză sau pentru a finanța noi priorități politice în cadrul actualului CFM; subliniază faptul că, pe parcursul revizuirii la jumătatea perioadei a CFM, au fost eliminate o serie de obstacole din calea mecanismelor de flexibilitate ale CFM, pentru a spori flexibilitatea cadrului financiar actual; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază, în acest context, că următorul CFM ar trebui să asigure în mod direct nivelul corespunzător de flexibilitate pentru a permite Uniunii să reacționeze la evenimente neprevăzute și să-și finanțeze prioritățile politice aflate în continuă evoluție; consideră, prin urmare, că dispozițiile referitoare la flexibilitatea CFM ar trebui să permită reportarea, fără nicio restricție, a tuturor marjelor nealocate și a creditelor dezangajate către exercițiile financiare viitoare, precum și mobilizarea acestora de către autoritatea bugetară, pentru orice scop considerat necesar, în contextul procedurii bugetare anuale; solicită, în plus, consolidarea semnificativă a instrumentelor speciale din CFM, care ar trebui să fie contabilizate peste plafoanele existente ale CFM, atât în ceea ce privește creditele de angajament, cât și în ceea ce privește creditele de plată, precum și crearea unei rezerve separate pentru situațiile de criză, care ar trebui să permită mobilizarea imediată a resurselor în situații de urgență; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pledează pentru o simplificare reală și tangibilă a normelor de punere în aplicare pentru beneficiari și pentru reducerea sarcinii administrative; încurajează Comisia ca, în acest context, să identifice și să elimine suprapunerile dintre instrumentele oferite de bugetul UE care urmăresc obiective similare și care servesc unor tipuri de acțiuni similare; este de părere, cu toate acestea, că o astfel de simplificare nu ar trebui să ducă la înlocuirea granturilor cu instrumente financiare și nu ar trebuie să conducă la sectorializarea programelor și politicilor UE, ci să garanteze o abordare transversală, care să se bazeze pe complementaritate; solicită armonizarea cuprinzătoare a normelor cu scopul de a crea un set unic de norme pentru toate instrumentele UE; |
| --- | --- |

14.

| 15. | recunoaște potențialul instrumentelor financiare ca formă de finanțare complementară în raport cu subvențiile și cu granturile; atrage totuși atenția asupra faptului că acestea nu sunt adecvate pentru toate tipurile de acțiuni și în toate domeniile de politică, deoarece nu toate politicile sunt integral orientate spre piață; invită Comisia să simplifice normele aplicabile utilizării instrumentelor financiare și să încurajeze posibilitatea combinării diferitelor tipuri de resurse de care dispune UE, prin norme armonizate și prin crearea de sinergii și evitarea oricărei forme de concurență între diferite tipuri de finanțare; își exprimă îngrijorarea cu privire la opțiunea unui fond unic care să integreze instrumentele financiare de la nivelul UE, să furnizeze împrumuturi, garanții și instrumente de partajare a riscului pentru diferite segmente ale politicilor, astfel cum a fost prezentată, în acest context, în documentul de reflecție și intenționează să examineze atent această propunere; |
| --- | --- |

15.

| 16. | își reiterează poziția conform căreia durata CFM ar trebui să fie aliniată atât la ciclul politic al Parlamentului, cât și la cel al Comisiei, și să asigure posibilitatea programării pe termen lung; subliniază, în acest context, că durata CFM ar trebui să țină seama pe deplin de necesitatea de a avea previzibilitate pe termen lung privind executarea programelor în gestiune partajată din cadrul fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI), care nu pot funcționa fără stabilitatea asigurată de un angajament de cel puțin șapte ani; propune, prin urmare, ca următorul CFM să fie convenit pentru o perioadă de 5 + 5 ani, cu o revizuire obligatorie la mijlocul perioadei; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ia act de anunțul făcut de Președintele Comisiei în discursul său privind starea Uniunii cu privire la o linie bugetară specifică pentru zona euro; invită Comisia să prezinte informații suplimentare și mai detaliate în această privință; reamintește că, în Rezoluția Parlamentului din 16 februarie 2017, se solicită o capacitate bugetară specifică pentru zona euro, care ar trebui să facă parte din bugetul UE peste plafoanele actuale prevăzute de CFM și care să fie finanțată de zona euro și de alți membri participanți printr-o sursă de venituri, care ar trebui, la rândul său, să fie convenită între statele membre participante și care să fie considerată venituri alocate și garanții; |
| --- | --- |

17.

| 18. | așteaptă ca, până în mai 2018, Comisia să își prezinte propunerile atât cu privire la viitorul CFM, cât și cu privire la sistemul de resurse proprii; își exprimă intenția de a prezenta, în timp util, o poziție proprie cu privire la toate aspectele relevante în acest context și se așteaptă ca opiniile Parlamentului să fie pe deplin integrate în propunerile viitoare ale Comisiei; |
| --- | --- |

18.

| 19. | își exprimă disponibilitatea de a se angaja într-un dialog structurat cu Comisia și cu Consiliul, cu scopul de a ajunge la un acord final cu privire la viitorul CFM înainte de încheierea actualei legislaturi; este convins de faptul că adoptarea cât mai rapidă a Regulamentului privind CFM va permite adoptarea ulterioară a tuturor actelor legislative sectoriale în timp util, pentru ca noile programe să fie operaționale la începutul viitoarei perioade de programare; subliniază efectele negative ale lansării cu întârziere a programelor corespunzătoare din actualul CFM; îndeamnă Consiliul European ca, în acest context, să utilizeze așa-numita clauză „pasarelă” prevăzută la articolul 312 alineatul (2) din TFUE, care prevede pentru CFM votul cu majoritate calificată în cadrul Consiliului; |
| --- | --- |

19.

| 20. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și celorlalte instituții și organe interesate, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(2)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0309.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0050.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/143 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/143

---

P8_TA(2017)0402

Măsuri legitime de protejare a avertizorilor de integritate care acționează în interesul public

Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la măsurile legitime de protecție a avertizorilor care acționează în interesul public atunci când divulgă informații confidențiale ale întreprinderilor și ale organismelor publice (2016/2224(INI))

(2018/C 346/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 2, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 2,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 11, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 11,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO) și, în special, articolul 10, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO) și, în special, articolul 10,

| — | având în vedere Directiva (UE) 2016/943 a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția know-how-ului și a informațiilor de afaceri nedivulgate (secrete comerciale) împotriva dobândirii, utilizării și divulgării ilegale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2016/943 a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția know-how-ului și a informațiilor de afaceri nedivulgate (secrete comerciale) împotriva dobândirii, utilizării și divulgării ilegale,

| — | având în vedere Directiva 2013/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iunie 2013 privind siguranța activităților petroliere și gaziere offshore și de modificare a Directivei 2004/35/CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2013/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iunie 2013 privind siguranța activităților petroliere și gaziere offshore și de modificare a Directivei 2004/35/CE,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind abuzul de piață (Regulamentul privind abuzul de piață) și de abrogare a Directivei 2003/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivelor 2003/124/CE, 2003/125/CE și 2004/72/CE ale Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind abuzul de piață (Regulamentul privind abuzul de piață) și de abrogare a Directivei 2003/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivelor 2003/124/CE, 2003/125/CE și 2004/72/CE ale Comisiei,

| — | având în vedere Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare(TAXE 2) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare(TAXE 2) (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la crima organizată, corupția și spălarea de bani: recomandări cu privire la acțiunile și inițiativele care se impun (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la crima organizată, corupția și spălarea de bani: recomandări cu privire la acțiunile și inițiativele care se impun (3),

| — | având în vedere Rezoluția 1729 (2010) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei referitoare la protecția avertizorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1729 (2010) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei referitoare la protecția avertizorilor,

| — | având în vedere Rezoluția 2060 (2015) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei referitoare la îmbunătățirea protecției avertizorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2060 (2015) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei referitoare la îmbunătățirea protecției avertizorilor,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2015 conținând recomandări adresate Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2015 conținând recomandări adresate Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 iunie 2011 intitulată „Combaterea corupției în UE” (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 iunie 2011 intitulată „Combaterea corupției în UE” (COM(2011)0308),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 iulie 2016 privind măsuri suplimentare de sporire a transparenței și de întărire a luptei împotriva evaziunii fiscale și a evitării obligațiilor fiscale (COM(2016)0451), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 iulie 2016 privind măsuri suplimentare de sporire a transparenței și de întărire a luptei împotriva evaziunii fiscale și a evitării obligațiilor fiscale (COM(2016)0451),

| — | având în vedere planul de acțiune anticorupție al G20, în special ghidul său referitor la legislația privind protejarea avertizorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune anticorupție al G20, în special ghidul său referitor la legislația privind protejarea avertizorilor,

| — | având în vedere Raportul OCDE din martie 2016 intitulat „Angajamentul pentru o protecție eficace a avertizorilor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul OCDE din martie 2016 intitulat „Angajamentul pentru o protecție eficace a avertizorilor”,

| — | având în vedere Decizia Ombudsmanului European prin care această instituție a închis ancheta din proprie inițiativă OI/1/2014/PMC privind semnalarea neregulilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Ombudsmanului European prin care această instituție a închis ancheta din proprie inițiativă OI/1/2014/PMC privind semnalarea neregulilor,

| — | având în vedere Recomandarea CM/Rec(2014)7 din 30 aprilie 2014 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei, referitoare la protecția avertizorilor, precum și ghidul său scurt relevant pentru punerea în aplicare a unui cadru național începând din ianuarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea CM/Rec(2014)7 din 30 aprilie 2014 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei, referitoare la protecția avertizorilor, precum și ghidul său scurt relevant pentru punerea în aplicare a unui cadru național începând din ianuarie 2015,

| — | având în vedere Rezoluția 2171 (2017) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 27 iunie 2017 prin care se solicită parlamentelor naționale să recunoască un drept de avertizare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2171 (2017) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 27 iunie 2017 prin care se solicită parlamentelor naționale să recunoască un drept de avertizare,

| — | având în vedere principiul 4 din Recomandarea OCDE privind îmbunătățirea conduitei etice în administrația publică, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiul 4 din Recomandarea OCDE privind îmbunătățirea conduitei etice în administrația publică,

| — | având în vedere Convenția privind combaterea mituirii funcționarilor publici străini în tranzacțiile comerciale internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind combaterea mituirii funcționarilor publici străini în tranzacțiile comerciale internaționale,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la rolul denunțătorilor în protecția intereselor financiare ale UE (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la rolul denunțătorilor în protecția intereselor financiare ale UE (5),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, al Comisiei pentru control bugetar, al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, al Comisiei pentru cultură și educație, al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și al Comisiei pentru afaceri constituționale (A8-0295/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, al Comisiei pentru control bugetar, al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, al Comisiei pentru cultură și educație, al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și al Comisiei pentru afaceri constituționale (A8-0295/2017),

| A. | întrucât Uniunea Europeană are ca obiectiv respectarea democrației și a statului de drept și, în acest sens, garantează libertatea de exprimare a cetățenilor săi; întrucât avertizarea este un aspect fundamental al libertății de exprimare și al libertății de informare, consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, respectarea și aplicarea acestora fiind garantată de UE; întrucât UE promovează protecția lucrătorilor și îmbunătățirea condițiilor de muncă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană are ca obiectiv respectarea democrației și a statului de drept și, în acest sens, garantează libertatea de exprimare a cetățenilor săi; întrucât avertizarea este un aspect fundamental al libertății de exprimare și al libertății de informare, consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, respectarea și aplicarea acestora fiind garantată de UE; întrucât UE promovează protecția lucrătorilor și îmbunătățirea condițiilor de muncă;

| B. | întrucât Uniunea Europeană contribuie la consolidarea cooperării internaționale în lupta anticorupție, cu respectarea deplină a principiilor dreptului internațional, a drepturilor omului și a statului de drept, precum și a suveranității fiecărei țări; |
| --- | --- |

B.

întrucât Uniunea Europeană contribuie la consolidarea cooperării internaționale în lupta anticorupție, cu respectarea deplină a principiilor dreptului internațional, a drepturilor omului și a statului de drept, precum și a suveranității fiecărei țări;

| C. | întrucât, în conformitate cu articolul 67 alineatul (2) din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene (TFUE), UE are competențe în ceea ce privește politica europeană comună în domeniul dreptului de azil; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu articolul 67 alineatul (2) din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene (TFUE), UE are competențe în ceea ce privește politica europeană comună în domeniul dreptului de azil;

| D. | întrucât transparența și participarea cetățenilor fac parte din evoluțiile și provocările cu care se confruntă democrațiile în secolul XXI; |
| --- | --- |

D.

întrucât transparența și participarea cetățenilor fac parte din evoluțiile și provocările cu care se confruntă democrațiile în secolul XXI;

| E. | întrucât, după criza economică, a datoriilor și financiară, au fost luate o serie de măsuri împotriva evitării obligațiilor fiscale și a evaziunii fiscale internaționale; întrucât este nevoie de o transparență mai mare în domeniul serviciilor financiare pentru a descuraja practicile frauduloase, iar unele state membre au deja experiență în ceea ce privește registrele centrale pentru raportarea încălcărilor reale sau potențiale ale normelor prudențiale financiare; întrucât Organizația Națiunilor Unite a adoptat Convenția împotriva corupției în 2003 (6); întrucât Parlamentul a înființat două comisii speciale și o comisie de anchetă în urma acestor dezvăluiri; întrucât Parlamentul a solicitat deja protecția avertizorilor în mai multe rezoluții (7); întrucât inițiativele deja convenite menite să consolideze schimburile de informații la nivel internațional în domeniul fiscal au fost foarte utile, iar diferitele scurgeri de informații în materie fiscală au scos la iveală un mare volum de informații importante privind practici frauduloase care altfel nu ar fi ieșit la suprafață; |
| --- | --- |

E.

întrucât, după criza economică, a datoriilor și financiară, au fost luate o serie de măsuri împotriva evitării obligațiilor fiscale și a evaziunii fiscale internaționale; întrucât este nevoie de o transparență mai mare în domeniul serviciilor financiare pentru a descuraja practicile frauduloase, iar unele state membre au deja experiență în ceea ce privește registrele centrale pentru raportarea încălcărilor reale sau potențiale ale normelor prudențiale financiare; întrucât Organizația Națiunilor Unite a adoptat Convenția împotriva corupției în 2003 (6); întrucât Parlamentul a înființat două comisii speciale și o comisie de anchetă în urma acestor dezvăluiri; întrucât Parlamentul a solicitat deja protecția avertizorilor în mai multe rezoluții (7); întrucât inițiativele deja convenite menite să consolideze schimburile de informații la nivel internațional în domeniul fiscal au fost foarte utile, iar diferitele scurgeri de informații în materie fiscală au scos la iveală un mare volum de informații importante privind practici frauduloase care altfel nu ar fi ieșit la suprafață;

| F. | întrucât avertizorii joacă un rol important în ceea ce privește semnalarea comportamentelor ilegale sau incorecte care subminează interesul public și funcționarea societăților noastre și, în acest scop, aceștia prezintă angajatorului lor, autorităților publice sau direct publicului informații cu privire la astfel de comportamente care subminează interesul public; |
| --- | --- |

F.

întrucât avertizorii joacă un rol important în ceea ce privește semnalarea comportamentelor ilegale sau incorecte care subminează interesul public și funcționarea societăților noastre și, în acest scop, aceștia prezintă angajatorului lor, autorităților publice sau direct publicului informații cu privire la astfel de comportamente care subminează interesul public;

| G. | întrucât, astfel, aceștia ajută statele membre, precum și principalele instituții și organismele UE să prevină și să combată, printre altele, orice tentativă de încălcare a principiului integrității și abuzurile de putere care amenință sau contravin sănătății și siguranței publice, integrității financiare, economiei, drepturilor omului, mediului sau statului de drept sau care cresc șomajul, restrâng sau denaturează concurența loială și subminează încrederea cetățenilor în instituțiile și procesele democratice la nivelul Uniunii și la nivel național; |
| --- | --- |

G.

întrucât, astfel, aceștia ajută statele membre, precum și principalele instituții și organismele UE să prevină și să combată, printre altele, orice tentativă de încălcare a principiului integrității și abuzurile de putere care amenință sau contravin sănătății și siguranței publice, integrității financiare, economiei, drepturilor omului, mediului sau statului de drept sau care cresc șomajul, restrâng sau denaturează concurența loială și subminează încrederea cetățenilor în instituțiile și procesele democratice la nivelul Uniunii și la nivel național;

| H. | întrucât corupția este o problemă gravă cu care se confruntă în prezent Uniunea Europeană, deoarece poate avea ca rezultat incapacitatea guvernelor de a proteja populația, lucrătorii, statul de drept și economia, deteriorarea instituțiilor și serviciilor publice, a creșterii economice și a competitivității în diverse domenii, precum și pierderea încrederii în transparența și responsabilitatea democratică ale instituțiilor publice și private și industriilor; întrucât costul estimat al corupției pentru economia UE se ridică la 120 miliarde EUR anual, ceea ce reprezintă 1 % din PIB-ul UE; |
| --- | --- |

H.

întrucât corupția este o problemă gravă cu care se confruntă în prezent Uniunea Europeană, deoarece poate avea ca rezultat incapacitatea guvernelor de a proteja populația, lucrătorii, statul de drept și economia, deteriorarea instituțiilor și serviciilor publice, a creșterii economice și a competitivității în diverse domenii, precum și pierderea încrederii în transparența și responsabilitatea democratică ale instituțiilor publice și private și industriilor; întrucât costul estimat al corupției pentru economia UE se ridică la 120 miliarde EUR anual, ceea ce reprezintă 1 % din PIB-ul UE;

| I. | întrucât, în timp ce eforturile depuse la nivel mondial pentru combaterea corupției s-au concentrat, până în prezent, în mod predominant, pe practicile frauduloase din sectorul public, scurgerile recente de informații au scos în evidență rolul instituțiilor financiare, al consultanților și al altor întreprinderi private în facilitarea corupției; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în timp ce eforturile depuse la nivel mondial pentru combaterea corupției s-au concentrat, până în prezent, în mod predominant, pe practicile frauduloase din sectorul public, scurgerile recente de informații au scos în evidență rolul instituțiilor financiare, al consultanților și al altor întreprinderi private în facilitarea corupției;

| J. | întrucât mai multe cazuri mediatizate de avertizare în interes public au demonstrat că acțiunea avertizorilor aduce în atenția publicului și a autorităților politice informații de interes public, precum cele legate de un comportament ilegal sau incorect sau de alte deficiențe grave din sectorul public și privat; întrucât unele dintre aceste acte au făcut, prin urmare, obiectul unor măsuri corective; |
| --- | --- |

J.

întrucât mai multe cazuri mediatizate de avertizare în interes public au demonstrat că acțiunea avertizorilor aduce în atenția publicului și a autorităților politice informații de interes public, precum cele legate de un comportament ilegal sau incorect sau de alte deficiențe grave din sectorul public și privat; întrucât unele dintre aceste acte au făcut, prin urmare, obiectul unor măsuri corective;

| K. | întrucât protecția confidențialității contribuie la crearea unor canale mai eficiente de raportare a cazurilor de fraudă, de corupție sau a altor infracțiuni; întrucât, având în vedere caracterul sensibil al informațiilor, gestionarea defectuoasă a confidențialității poate conduce la scurgeri de informații nedorite și la o încălcare a interesului public al Uniunii și al statelor membre; |
| --- | --- |

K.

întrucât protecția confidențialității contribuie la crearea unor canale mai eficiente de raportare a cazurilor de fraudă, de corupție sau a altor infracțiuni; întrucât, având în vedere caracterul sensibil al informațiilor, gestionarea defectuoasă a confidențialității poate conduce la scurgeri de informații nedorite și la o încălcare a interesului public al Uniunii și al statelor membre;

| L. | întrucât introducerea unor registre publice ale beneficiarilor reali pentru societățile fiduciare și formele de organizare juridică similare, precum și alte măsuri de asigurare a transparenței pentru instrumentele de plasament pot acționa ca mijloc de descurajare împotriva neregulilor la care fac referire, în general, avertizorii de integritate; |
| --- | --- |

L.

întrucât introducerea unor registre publice ale beneficiarilor reali pentru societățile fiduciare și formele de organizare juridică similare, precum și alte măsuri de asigurare a transparenței pentru instrumentele de plasament pot acționa ca mijloc de descurajare împotriva neregulilor la care fac referire, în general, avertizorii de integritate;

| M. | întrucât protecția confidențialității identității avertizorilor și a informațiilor furnizate de aceștia contribuie la crearea unor canale mai eficiente de raportare a cazurilor de fraudă sau de corupție, a neregulilor, a abaterilor profesionale sau a altor infracțiuni grave și întrucât, având în vedere caracterul sensibil al informațiilor, gestionarea defectuoasă a confidențialității poate conduce la scurgeri de informații nedorite și la o încălcare a interesului public în Uniune; întrucât, în sectorul public, protejarea avertizorilor poate facilita depistarea cazurilor de deturnare de fonduri publice, de fraudă și a altor forme de corupție transfrontalieră legate de interesele naționale sau de cele ale UE; |
| --- | --- |

M.

întrucât protecția confidențialității identității avertizorilor și a informațiilor furnizate de aceștia contribuie la crearea unor canale mai eficiente de raportare a cazurilor de fraudă sau de corupție, a neregulilor, a abaterilor profesionale sau a altor infracțiuni grave și întrucât, având în vedere caracterul sensibil al informațiilor, gestionarea defectuoasă a confidențialității poate conduce la scurgeri de informații nedorite și la o încălcare a interesului public în Uniune; întrucât, în sectorul public, protejarea avertizorilor poate facilita depistarea cazurilor de deturnare de fonduri publice, de fraudă și a altor forme de corupție transfrontalieră legate de interesele naționale sau de cele ale UE;

| N. | întrucât este regretabil că actualele canale de comunicare pentru a depune plângeri formale împotriva abaterilor profesionale ale întreprinderilor multinaționale duc rareori la pedepse concrete pentru săvârșirea unor nereguli; |
| --- | --- |

N.

întrucât este regretabil că actualele canale de comunicare pentru a depune plângeri formale împotriva abaterilor profesionale ale întreprinderilor multinaționale duc rareori la pedepse concrete pentru săvârșirea unor nereguli;

| O. | întrucât acțiunile avertizorilor s-au dovedit utile în multe domenii, atât din sectorul public, cât și din cel privat, cum ar fi sănătatea publică, fiscalitatea, mediul, protecția consumatorului, combaterea corupției și a discriminării și respectarea drepturilor sociale; |
| --- | --- |

O.

întrucât acțiunile avertizorilor s-au dovedit utile în multe domenii, atât din sectorul public, cât și din cel privat, cum ar fi sănătatea publică, fiscalitatea, mediul, protecția consumatorului, combaterea corupției și a discriminării și respectarea drepturilor sociale;

| P. | întrucât cazurile trebuie să fie încadrate corect, în funcție de natura funcțiilor exercitate, de gravitatea faptelor sau de riscurile identificate; |
| --- | --- |

P.

întrucât cazurile trebuie să fie încadrate corect, în funcție de natura funcțiilor exercitate, de gravitatea faptelor sau de riscurile identificate;

| Q. | întrucât este esențial să nu se depășească bariera dintre delațiune și avertizare; întrucât nu este necesar să se cunoască toate informațiile despre toată lumea, ci doar să se identifice lipsa de acțiune atunci când democrația este în pericol; |
| --- | --- |

Q.

întrucât este esențial să nu se depășească bariera dintre delațiune și avertizare; întrucât nu este necesar să se cunoască toate informațiile despre toată lumea, ci doar să se identifice lipsa de acțiune atunci când democrația este în pericol;

| R. | întrucât, în numeroase cazuri, avertizorii sunt supuși unor represalii și intimidări și unor încercări de a pune presiune pentru a-i împiedica sau a-i descuraja să semnaleze o neregulă sau pentru a-i sancționa deoarece au semnalat o neregulă; întrucât o astfel de presiune este exercitată în mod deosebit la locul de muncă unde avertizorii care au descoperit informații de interes public în contextul raportului lor de muncă s-ar putea afla într-o poziție mai slabă față de angajatori; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în numeroase cazuri, avertizorii sunt supuși unor represalii și intimidări și unor încercări de a pune presiune pentru a-i împiedica sau a-i descuraja să semnaleze o neregulă sau pentru a-i sancționa deoarece au semnalat o neregulă; întrucât o astfel de presiune este exercitată în mod deosebit la locul de muncă unde avertizorii care au descoperit informații de interes public în contextul raportului lor de muncă s-ar putea afla într-o poziție mai slabă față de angajatori;

| S. | întrucât au fost adeseori exprimate preocupări profunde cu privire la faptul că avertizorii care acționează în interesul public pot fi supuși ostilității, hărțuirii, intimidării și excluderii la locul de muncă, dificultății de a-și găsi un nou loc de muncă, pierderii mijloacelor de subzistență și, de asemenea, de multe ori, rudele și colegii lor pot fi amenințați; întrucât teama de represalii poate avea un efect de descurajare asupra avertizorilor, punând astfel în pericol interesul public; |
| --- | --- |

S.

întrucât au fost adeseori exprimate preocupări profunde cu privire la faptul că avertizorii care acționează în interesul public pot fi supuși ostilității, hărțuirii, intimidării și excluderii la locul de muncă, dificultății de a-și găsi un nou loc de muncă, pierderii mijloacelor de subzistență și, de asemenea, de multe ori, rudele și colegii lor pot fi amenințați; întrucât teama de represalii poate avea un efect de descurajare asupra avertizorilor, punând astfel în pericol interesul public;

| T. | întrucât protejarea avertizorilor ar trebui să fie garantată prin lege și consolidată pe întreg teritoriul UE, atât în sectorul public, cât și în cel privat, în măsura în care aceștia acționează pe baza unor motive rezonabile; întrucât aceste mecanisme de protecție ar trebui să fie echilibrate și să garanteze respectarea deplină a drepturilor fundamentale și a drepturilor legale ale persoanelor împotriva cărora are loc o avertizare; întrucât aceste mecanisme de protecție ar trebui să se aplice jurnaliștilor de investigație, care rămân vulnerabili în contextul divulgării de informații sensibile și protejează avertizorii în virtutea confidențialității surselor lor; |
| --- | --- |

T.

întrucât protejarea avertizorilor ar trebui să fie garantată prin lege și consolidată pe întreg teritoriul UE, atât în sectorul public, cât și în cel privat, în măsura în care aceștia acționează pe baza unor motive rezonabile; întrucât aceste mecanisme de protecție ar trebui să fie echilibrate și să garanteze respectarea deplină a drepturilor fundamentale și a drepturilor legale ale persoanelor împotriva cărora are loc o avertizare; întrucât aceste mecanisme de protecție ar trebui să se aplice jurnaliștilor de investigație, care rămân vulnerabili în contextul divulgării de informații sensibile și protejează avertizorii în virtutea confidențialității surselor lor;

| U. | întrucât protecția avertizorilor nu este asigurată în mod adecvat în mai multe state membre, în timp ce multe alte state membre au introdus programe avansate pentru protecția acestora, care, însă, nu sunt adeseori suficient de coerente și, prin urmare, nu oferă un grad suficient de protecție; întrucât această situație duce la o protecție fragmentată a avertizorilor în Europa, creându-le dificultăți atunci când încearcă să își cunoască drepturile și să afle care sunt modalitățile de semnalare a neregulilor, precum și la o insecuritate juridică, în special, în cazurile transfrontaliere; |
| --- | --- |

U.

întrucât protecția avertizorilor nu este asigurată în mod adecvat în mai multe state membre, în timp ce multe alte state membre au introdus programe avansate pentru protecția acestora, care, însă, nu sunt adeseori suficient de coerente și, prin urmare, nu oferă un grad suficient de protecție; întrucât această situație duce la o protecție fragmentată a avertizorilor în Europa, creându-le dificultăți atunci când încearcă să își cunoască drepturile și să afle care sunt modalitățile de semnalare a neregulilor, precum și la o insecuritate juridică, în special, în cazurile transfrontaliere;

| V. | întrucât Ombudsmanul European deține competențe clare în ceea ce privește investigarea plângerilor cetățenilor UE în legătură cu cazurile de administrare defectuoasă existente la nivelul instituțiilor UE, însă nu joacă niciun rol în ceea ce privește protecția avertizorilor; |
| --- | --- |

V.

întrucât Ombudsmanul European deține competențe clare în ceea ce privește investigarea plângerilor cetățenilor UE în legătură cu cazurile de administrare defectuoasă existente la nivelul instituțiilor UE, însă nu joacă niciun rol în ceea ce privește protecția avertizorilor;

| W. | întrucât, de foarte multe ori, avertizările nu se limitează la chestiuni economice și financiare; întrucât lipsa unei protecții adecvate ar putea să îi descurajeze pe potențialii avertizori să raporteze abaterile profesionale pentru a evita riscul de represalii și/sau răzbunare; întrucât, conform rapoartelor OCDE, în 2015 86 % dintre societăți aveau un mecanism pentru a semnala cazurile de presupuse abateri grave din partea întreprinderilor, dar peste o treime dintre acestea nu dispuneau de o politică scrisă privind protecția avertizorilor împotriva represaliilor sau nu știau dacă există o astfel de politică; întrucât mai mulți avertizori care au dat în vileag nereguli, abateri profesionale sau activități ilegale de natură economică și financiară au fost urmăriți penal; întrucât persoanele care raportează sau divulgă informații în interesul public sunt deseori victime ale represaliilor, la fel întâmplându-se și cu membrii familiilor și colegii acestora, acest lucru ducând, de exemplu, la pierderea carierei; întrucât Curtea Europeană a Drepturilor Omului dispune de o jurisprudență deja consacrată cu privire la avertizori, dar protecția acestora ar trebui garantată prin lege; întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene garantează libertatea de exprimare și dreptul la bună administrare; |
| --- | --- |

W.

întrucât, de foarte multe ori, avertizările nu se limitează la chestiuni economice și financiare; întrucât lipsa unei protecții adecvate ar putea să îi descurajeze pe potențialii avertizori să raporteze abaterile profesionale pentru a evita riscul de represalii și/sau răzbunare; întrucât, conform rapoartelor OCDE, în 2015 86 % dintre societăți aveau un mecanism pentru a semnala cazurile de presupuse abateri grave din partea întreprinderilor, dar peste o treime dintre acestea nu dispuneau de o politică scrisă privind protecția avertizorilor împotriva represaliilor sau nu știau dacă există o astfel de politică; întrucât mai mulți avertizori care au dat în vileag nereguli, abateri profesionale sau activități ilegale de natură economică și financiară au fost urmăriți penal; întrucât persoanele care raportează sau divulgă informații în interesul public sunt deseori victime ale represaliilor, la fel întâmplându-se și cu membrii familiilor și colegii acestora, acest lucru ducând, de exemplu, la pierderea carierei; întrucât Curtea Europeană a Drepturilor Omului dispune de o jurisprudență deja consacrată cu privire la avertizori, dar protecția acestora ar trebui garantată prin lege; întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene garantează libertatea de exprimare și dreptul la bună administrare;

| X. | întrucât protecția avertizorilor în Uniunea Europeană nu ar trebui să se limiteze la cazurile europene, ci ar trebui să se aplice și cazurilor internaționale, |
| --- | --- |

X.

întrucât protecția avertizorilor în Uniunea Europeană nu ar trebui să se limiteze la cazurile europene, ci ar trebui să se aplice și cazurilor internaționale,

| Y. | întrucât la locul de muncă trebuie cultivat un mediu profesional în care angajații să aibă încredere să își exprime preocupările cu privire la posibilele fapte reprobabile, cum ar fi deficiențele, abaterile, gestionarea defectuoasă, frauda sau acțiunile ilegale; întrucât este extrem de important să se încurajeze o cultură care să le permită angajaților să simtă că pot aduce în discuție anumite aspecte fără a se teme de represalii care ar putea să le afecteze situația profesională în prezent și în viitor; |
| --- | --- |

Y.

întrucât la locul de muncă trebuie cultivat un mediu profesional în care angajații să aibă încredere să își exprime preocupările cu privire la posibilele fapte reprobabile, cum ar fi deficiențele, abaterile, gestionarea defectuoasă, frauda sau acțiunile ilegale; întrucât este extrem de important să se încurajeze o cultură care să le permită angajaților să simtă că pot aduce în discuție anumite aspecte fără a se teme de represalii care ar putea să le afecteze situația profesională în prezent și în viitor;

| Z. | întrucât în numeroase jurisdicții și, în special, în sectorul privat, angajații trebuie să respecte obligații referitoare la păstrarea confidențialității în ceea ce privește anumite informații, cu consecința probabilă că avertizorii ar putea face obiectul unor acțiuni disciplinare în cazul în care raportează nereguli în afara raportului lor de muncă; |
| --- | --- |

Z.

întrucât în numeroase jurisdicții și, în special, în sectorul privat, angajații trebuie să respecte obligații referitoare la păstrarea confidențialității în ceea ce privește anumite informații, cu consecința probabilă că avertizorii ar putea face obiectul unor acțiuni disciplinare în cazul în care raportează nereguli în afara raportului lor de muncă;

| AA. | întrucât, potrivit unui studiu realizat de OCDE, mai mult de o treime dintre organizațiile care au instituit un mecanism de semnalare a neregulilor nu au o politică scrisă privind protecția avertizorilor împotriva represaliilor sau nu dețin informații cu privire la o astfel de politică; |
| --- | --- |

AA.

întrucât, potrivit unui studiu realizat de OCDE, mai mult de o treime dintre organizațiile care au instituit un mecanism de semnalare a neregulilor nu au o politică scrisă privind protecția avertizorilor împotriva represaliilor sau nu dețin informații cu privire la o astfel de politică;

| AB. | întrucât, deși în legislația UE există deja unele norme privind protejarea avertizorilor în cazul anumitor forme de represalii în diferite domenii, Comisia nu a propus încă măsuri legislative adecvate pentru protecția eficace și uniformă a avertizorilor și a drepturilor lor în UE; |
| --- | --- |

AB.

întrucât, deși în legislația UE există deja unele norme privind protejarea avertizorilor în cazul anumitor forme de represalii în diferite domenii, Comisia nu a propus încă măsuri legislative adecvate pentru protecția eficace și uniformă a avertizorilor și a drepturilor lor în UE;

| AC. | întrucât toate instituțiile UE sunt obligate, începând de la 1 ianuarie 2014, să introducă norme interne de protecție a avertizorilor care sunt funcționari ai instituțiilor Uniunii, în conformitate cu articolele 22a, 22b și 22c din Statutul funcționarilor; |
| --- | --- |

AC.

întrucât toate instituțiile UE sunt obligate, începând de la 1 ianuarie 2014, să introducă norme interne de protecție a avertizorilor care sunt funcționari ai instituțiilor Uniunii, în conformitate cu articolele 22a, 22b și 22c din Statutul funcționarilor;

| AD. | întrucât Parlamentul European a solicitat în repetate rânduri protecția orizontală a avertizorilor în Uniune; |
| --- | --- |

AD.

întrucât Parlamentul European a solicitat în repetate rânduri protecția orizontală a avertizorilor în Uniune;

| AE. | întrucât, în Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la crima organizată, corupție și spălarea de bani: recomandări cu privire la acțiunile și inițiativele care se impun, Rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare, Rezoluția sa din 16 decembrie 2015 conținând recomandări adresate Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune și Rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la rolul denunțătorilor în protejarea intereselor financiare ale UE, Parlamentul European a solicitat Comisiei să prezinte o propunere legislativă pentru a institui un program european eficient și cuprinzător de protecție a avertizorilor, care să protejeze persoanele care raportează posibile fraude sau activități ilegale care afectează interesul public sau interesele financiare ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

AE.

întrucât, în Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la crima organizată, corupție și spălarea de bani: recomandări cu privire la acțiunile și inițiativele care se impun, Rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare, Rezoluția sa din 16 decembrie 2015 conținând recomandări adresate Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune și Rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la rolul denunțătorilor în protejarea intereselor financiare ale UE, Parlamentul European a solicitat Comisiei să prezinte o propunere legislativă pentru a institui un program european eficient și cuprinzător de protecție a avertizorilor, care să protejeze persoanele care raportează posibile fraude sau activități ilegale care afectează interesul public sau interesele financiare ale Uniunii Europene;

| AF. | întrucât orice persoană dintr-o țară terță, căreia îi este recunoscută calitatea de avertizor de către Uniunea Europeană sau de către unul dintre membrii săi, trebuie să beneficieze de toate măsurile de protecție aplicabile dacă, în cursul îndeplinirii atribuțiilor sale sau în afara atribuțiilor sale, a aflat și a divulgat informații cu privire la fapte ilegale sau la fapte de spionaj, comise fie de o țară terță, fie de o întreprindere națională sau multinațională, care aduc atingere unui stat, unei națiuni sau cetățenilor Uniunii, punând în pericol, fără știrea lor, integritatea guvernului, securitatea națională sau libertățile colective sau individuale; |
| --- | --- |

AF.

întrucât orice persoană dintr-o țară terță, căreia îi este recunoscută calitatea de avertizor de către Uniunea Europeană sau de către unul dintre membrii săi, trebuie să beneficieze de toate măsurile de protecție aplicabile dacă, în cursul îndeplinirii atribuțiilor sale sau în afara atribuțiilor sale, a aflat și a divulgat informații cu privire la fapte ilegale sau la fapte de spionaj, comise fie de o țară terță, fie de o întreprindere națională sau multinațională, care aduc atingere unui stat, unei națiuni sau cetățenilor Uniunii, punând în pericol, fără știrea lor, integritatea guvernului, securitatea națională sau libertățile colective sau individuale;

| AG. | întrucât, de la 1 iulie 2014, aproape toate instituțiile și agențiile europene au introdus, în mod obligatoriu, măsuri de protejare a avertizorilor în regulamentele lor interne de procedură, în conformitate cu articolele 22b și 22c din Statutul funcționarilor Uniunii Europene; |
| --- | --- |

AG.

întrucât, de la 1 iulie 2014, aproape toate instituțiile și agențiile europene au introdus, în mod obligatoriu, măsuri de protejare a avertizorilor în regulamentele lor interne de procedură, în conformitate cu articolele 22b și 22c din Statutul funcționarilor Uniunii Europene;

| AH. | întrucât deja există principii stabilite de organizații internaționale, cum ar fi Consiliul Europei și OCDE, precum și o jurisprudență constantă a Curții Europene a Drepturilor Omului, |
| --- | --- |

AH.

întrucât deja există principii stabilite de organizații internaționale, cum ar fi Consiliul Europei și OCDE, precum și o jurisprudență constantă a Curții Europene a Drepturilor Omului,

| AI. | întrucât importanța protejării avertizorilor a fost recunoscută de toate organismele internaționale din domeniul combaterii corupției și întrucât au fost stabilite standarde pentru avertizori în Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (UNCAC), în Recomandarea Consiliului Europei CM/Rec(2014)7 și în Recomandarea OCDE din 2009 privind combaterea mitei; |
| --- | --- |

AI.

întrucât importanța protejării avertizorilor a fost recunoscută de toate organismele internaționale din domeniul combaterii corupției și întrucât au fost stabilite standarde pentru avertizori în Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (UNCAC), în Recomandarea Consiliului Europei CM/Rec(2014)7 și în Recomandarea OCDE din 2009 privind combaterea mitei;

| AJ. | întrucât este esențial să se instituie urgent un cadru orizontal, cuprinzător, care, stabilind drepturi și obligații, să protejeze în mod eficace avertizorii pe întreg teritoriul statelor membre ale UE, precum și în cadrul instituțiilor, autorităților și organizațiilor UE, |
| --- | --- |

AJ.

întrucât este esențial să se instituie urgent un cadru orizontal, cuprinzător, care, stabilind drepturi și obligații, să protejeze în mod eficace avertizorii pe întreg teritoriul statelor membre ale UE, precum și în cadrul instituțiilor, autorităților și organizațiilor UE,

Rolul avertizorilor și necesitatea protejării acestora

| 1. | invită Comisia să prezinte, înainte de sfârșitul acestui an și după efectuarea unei evaluări a temeiului juridic adecvat care să permită UE să ia măsuri suplimentare, o propunere legislativă orizontală de instituire a unui cadru comun de reglementare cuprinzător, care va garanta un nivel ridicat de protecție a avertizorilor din UE la toate nivelurile, atât în sectorul public, cât și în cel privat, precum și în instituțiile naționale și europene, inclusiv în organismele, birourile și agențiile naționale și europene competente, ținând seama de contextul național și fără a limita posibilitatea ca statele membre să ia măsuri suplimentare; subliniază faptul că, în prezent, există mai multe temeiuri juridice care permit Uniunii să acționeze în acest domeniu; invită Comisia să le analizeze pentru a propune un instrument amplu, coerent și eficient; reamintește Comisiei doctrina elaborată de CJUE, prin jurisprudența sa constantă, cu privire la conceptul de competențe implicite ale Uniunii, care face posibilă utilizarea mai multor temeiuri juridice; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că este nerezonabil și îngrijorător că cetățenii și jurnaliștii care dezvăluie informații în interes public fac obiectul urmăririi în justiție în loc să beneficieze de protecție juridică, inclusiv când dezvăluie informații privind presupuse abateri profesionale, nereguli, fraude sau activități ilegale, în special atunci când este vorba despre comportamente care încalcă principiile fundamentale ale Uniunii Europene, cum ar fi evitarea obligațiilor fiscale, evaziunea fiscală și spălarea de bani; |
| --- | --- |

2.

| 3. | propune ca acordurile internaționale legate de serviciile financiare, fiscalitate și concurență să cuprindă dispoziții privind protecția avertizorilor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază necesitatea unei securități juridice în ceea ce privește dispozițiile privind protecția acordată avertizorilor, întrucât o lipsă continuă de claritate și o abordare fragmentată împiedică eventualii avertizori să divulge informații; subliniază, prin urmare, că legislația UE aplicabilă ar trebui să stabilească o procedură clară pentru modul în care sunt tratate dezvăluirile și pentru protejarea eficace a avertizorilor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că orice viitor cadru normativ ar trebui să ia în considerare normele, drepturile și obligațiile care reglementează și care au un impact asupra ocupării forței de muncă; subliniază, de asemenea, că acest cadru ar trebui elaborat în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu contractele colective de muncă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită o legislație care să asigure că întreprinderile care iau măsuri de represalii ce pot fi pe deplin verificate împotriva avertizorilor nu au dreptul să primească fonduri UE și nici să încheie contracte cu organisme publice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | încurajează statele membre să elaboreze criterii de referință și indicatori cu privire la politicile referitoare la avertizori aplicate atât în sectorul public, cât și în sectorul privat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită statele membre să țină seama de articolul 33 din Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției, subliniind rolul avertizorilor de integritate în prevenirea și combaterea corupției; |
| --- | --- |

8.

| 9. | deplânge faptul că numai câteva state membre au introdus sisteme de protecție a avertizorilor suficient de avansate; invită acele state membre care nu au adoptat încă astfel de sisteme sau principii relevante în legislația lor națională să facă acest lucru cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază necesitatea de a acorda mai multă atenție eticii în afaceri în cadrul programelor de învățământ pentru studii economice și alte discipline conexe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | încurajează statele membre și instituțiile UE să promoveze o cultură a recunoașterii rolului important pe care îl au avertizorii pentru societate, inclusiv prin campanii de conștientizare; solicită, în special, Comisiei să prezinte un plan global privind această chestiune; consideră că este necesară încurajarea unei culturi etice în administrația publică și la locul de muncă, astfel încât să se evidențieze importanța acțiunilor de conștientizare în rândul angajaților cu privire la cadrele juridice deja existente în materie de semnalări ale neregulilor, în cooperare cu organizațiile sindicale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | îndeamnă Comisia să monitorizeze dispozițiile statelor membre referitoare la avertizori în vederea facilitării schimbului de bune practici, care să contribuie la realizarea unei protecții mai eficace a avertizorilor la nivel național; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să elaboreze un plan cuprinzător pentru a descuraja transferurile de active către țări din afara UE în care se poate păstra anonimatul persoanelor corupte; |
| --- | --- |

13.

| 14. | înțelege prin „avertizor” orice persoană care semnalează sau divulgă informații în interes public, inclusiv în interes public european, cum ar fi un fapt ilegal, ilicit sau un act care reprezintă o amenințare sau implică un prejudiciu, care subminează sau pune în pericol interesul public, de obicei, dar nu numai, în contextul relațiilor sale profesionale, fie în sectorul public sau privat, fie în contextul unei relații contractuale, fie în cadrul activității sale sindicale sau asociative; subliniază că sunt incluse persoanele care sunt în afara relației tradiționale angajat-angajator, cum ar fi consultanții, contractanții, stagiarii, voluntarii, studenții lucrători, lucrătorii temporari, foștii angajați care au dovezi cu privire la astfel de acte și motive rezonabile pentru a considera că informațiile semnalate sunt exacte; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că persoanele care se află în afara relației tradiționale angajat-angajator, cum ar fi consultanții, contractanții, stagiarii, voluntarii, studenții lucrători, lucrătorii temporari și foștii angajați, precum și cetățenii ar trebui să aibă, de asemenea, acces la canalele de semnalare și să beneficieze de o protecție adecvată atunci când divulgă informații cu privire la un fapt ilegal, ilicit sau care aduce un prejudiciu interesului public; |
| --- | --- |

15.

| 16. | afirmă că este nevoie de o soluție clară pentru avertizorii angajați în societăți înregistrate în UE, dar care își au sediul în afara UE; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că informațiile cu privire la un prejudiciu adus interesului public includ, dar nu se limitează la actele de corupție, infracțiunile, încălcările obligațiilor legale, erorile judiciare, abuzul de autoritate, conflictele de interese, utilizarea ilegală a fondurilor publice, utilizarea abuzivă a competențelor, fluxurile financiare ilicite, amenințările la adresa mediului, a sănătății, a siguranței publice, a securității naționale și mondiale, și protecția vieții private și a datelor cu caracter personal, evaziunea fiscală, drepturile consumatorilor, încălcarea drepturilor lucrătorilor și a altor drepturi sociale și încălcarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și a statului de drept, și actele care disimulează oricare dintre aceste încălcări; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că interesul public general ar trebui să primeze asupra valorii private sau economice a informațiilor dezvăluite și că ar trebui să fie posibil să fie dezvăluite informații cu privire la amenințările grave la adresa interesului public chiar și atunci când acestea sunt protejate din punct de vedere juridic; consideră, cu toate acestea, că ar trebui să se aplice proceduri speciale pentru informațiile care implică aspecte legate de etica profesională și pentru informațiile clasificate legate de securitatea și apărarea națională; consideră că, în astfel de cazuri, informațiile ar trebui comunicate unei autorități competente; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază faptul că întotdeauna trebuie asigurată o protecție eficientă a avertizorilor, chiar dacă dezvăluirea nu privește acte ilicite, atunci când sunt dezvăluite informații cu scopul de a se evita producerea unui posibil prejudiciu adus interesului public general; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază necesitatea ca statele membre să respecte recomandările Consiliului Europei privind protecția avertizorilor; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că rolul avertizorilor în dezvăluirea unor atacuri grave la adresa interesului public și-a dovedit importanța în numeroase ocazii de-a lungul mai multor ani, precum și că avertizorii contribuie la democrație, la transparența în politică și economie și la informarea publică și că ar trebui recunoscut faptul că sunt necesari pentru a preîntâmpina acțiunile ilegale; subliniază că avertizorii s-au dovedit a fi o sursă esențială pentru jurnalismul de investigație, precum și pentru presa independentă; reamintește că asigurarea confidențialității surselor este esențială pentru menținerea libertății presei; invită statele membre să asigure faptul că dreptul jurnaliștilor de a nu dezvălui identitatea unei surse este realmente protejat; este de părere că jurnaliștii sunt, la rândul lor, vulnerabili și că ar trebui, prin urmare, să beneficieze de protecție juridică; |
| --- | --- |

21.

| 22. | constată că, în ultimii ani, unele state membre au luat măsuri pentru a consolida drepturile avertizorilor; regretă însă faptul că avertizorii fac în continuare obiectul unor proceduri civile și penale în mai multe state membre, îndeosebi acolo unde mijloacele existente pentru apărarea, sprijinirea și protejarea acestora sunt absente, insuficiente sau ineficiente; constată că, în plus, disparitățile dintre statele membre conduc la insecuritate juridică, la căutarea instanței cele mai favorabile și la riscul de tratament inechitabil; |
| --- | --- |

22.

| 23. | consideră că lipsa unei protecții adecvate a avertizorilor are un impact negativ asupra protecției intereselor financiare ale UE; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că punerea în aplicare a unor reglementări juridice cuprinzătoare privind protecția avertizorilor încurajează o cultură a liberei exprimări și că avertizările ar trebui promovate ca un act de civism; îndeamnă, prin urmare, statele membre și instituțiile UE să promoveze rolul pozitiv al avertizorilor, precum și preocupările serioase cu privire la poziția lor adesea vulnerabilă și lipsită de apărare, mai ales prin campanii de sensibilizare și de protecție și prin eforturi de comunicare și de formare; recomandă, în special Comisiei, să prezinte un plan cuprinzător privind această chestiune; solicită, în acest context, lansarea unui site web în care ar trebui furnizate informații utile privind protecția avertizorilor și, de asemenea, unde să poată fi transmise reclamațiile; subliniază că acest site ar trebui să fie ușor accesibil publicului și să garanteze faptul că datele persoanelor care îl utilizează rămân anonime; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită să se ia măsuri pentru a schimba percepția publicului asupra avertizorilor, în special cea a politicienilor, a angajatorilor și a mass-mediei, evidențiind rolul lor pozitiv ca mecanism de alertă timpurie pentru a preveni abuzurile și corupția și ca mecanism de responsabilizare pentru a permite controlul public asupra guvernelor și întreprinderilor; |
| --- | --- |

25.

| 26. | încurajează statele membre să participe activ la promovarea unei culturi deschise la locul de muncă, atât în mediul public, cât și în cel privat, care permite organizațiilor să își desfășoare activitatea respectând standarde etice înalte și oferă angajaților încrederea de a-și exprima opinia și, prin urmare, permite adoptarea de măsuri pentru a preveni sau remedia orice amenințări sau prejudicii; |
| --- | --- |

26.

| 27. | încurajează statele membre să evalueze cu regularitate eficiența măsurilor pe care le pun în aplicare, ținând seama de opinia publică privind atitudinile față de avertizarea în interes public și față de avertizori, de rezultatele anchetelor transsectoriale realizate la nivelul cadrelor de conducere desemnate să primească și să gestioneze avertizările și de studiile de cercetare independente privind avertizarea în interes public la locul de muncă; |
| --- | --- |

27.

| 28. | încurajează statele membre care nu au adoptat încă acte legislative în domeniul avertizărilor în interes public să facă acest lucru în viitorul apropiat și invită Comisia să aibă în vedere crearea unei platforme pentru schimbul de bune practici în acest domeniu între statele membre și, de asemenea, cu țări terțe; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază importanța cercetării și a schimbului de bune practici pentru a încuraja o mai bună protecție a avertizorilor la nivel european; |
| --- | --- |

29.

| 30. | îndeamnă Curtea de Conturi Europeană și Secretariatul Ombudsmanului European să publice, fiecare, până la sfârșitul anului 2017: 1) rapoarte speciale care să conțină statistici și o evidență clară a cazurilor de avertizare identificate în cadrul instituțiilor europene, al întreprinderilor, al asociațiilor, al organizațiilor și al altor organisme înregistrate în Uniune; 2) monitorizarea instituțiilor în cauză în ceea ce privește cazurile semnalate, pe baza actualelor norme și orientări ale Comisiei; 3) rezultatul fiecărei anchete inițiate ca urmare a informațiilor primite de la avertizori; 4) măsurile de protecție a avertizorilor prevăzute în fiecare dintre cazuri; |
| --- | --- |

30.

Mecanismul de semnalare a neregulilor

| 31. | observă că lipsa unor mijloace clar identificate de protecție și de semnalare în siguranță a neregulilor, precum și potențiala absență a unor măsuri ulterioare constituie un obstacol în calea activităților avertizorilor, îi pot descuraja de la aceste activități și pot face ca un număr de avertizori să păstreze tăcerea; își exprimă preocuparea cu privire la represaliile și presiunea cu care se confruntă avertizorii atunci când se adresează persoanei sau entității nepotrivite din cadrul propriei organizații; |
| --- | --- |

31.

| 32. | consideră că este necesar să se instituie un sistem coerent, credibil și fiabil care să permită avertizările în interiorul organizațiilor, către autoritățile competente și în afara organizațiilor; este de părere că un astfel de sistem ar facilita evaluarea credibilității și valabilității unui raport întocmit în cadrul acestuia; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită Comisia să studieze un sistem care ar permite avertizările atât în interiorul, cât și în afara organizațiilor; insistă că, în acest scop, ar trebui introduse proceduri corecte și echitabile, care să asigure respectarea deplină a drepturilor fundamentale și juridice atât ale avertizorului, cât și ale presupusului făptuitor; consideră că angajatorii ar trebui să fie încurajați să introducă proceduri de avertizare internă și că ar trebui să existe, în cadrul fiecărei organizații, o persoană sau entitate independentă și imparțială responsabilă cu primirea avertizărilor; consideră că reprezentanții lucrătorilor ar trebui să fie implicați în desemnarea acestui responsabil; subliniază că destinatarul avertizării ar trebui să dea curs în mod adecvat fiecărui raport primit și să țină la curent avertizorul cu privire la măsurile respective, într-un termen rezonabil; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că fiecare organizație ar trebui să instituie canale de avertizare clare, care să le permită avertizorilor să denunțe neregulile din interiorul organizației lor; subliniază că toți angajații ar trebui informați cu privire la procedura de avertizare aplicabilă, care ar trebui să garanteze confidențialitatea și tratarea alertei într-un interval de timp rezonabil; subliniază că avertizorul trebuie să poată în continuare să se adreseze autorităților publice competente, organizațiilor neguvernamentale sau mass-mediei, în special în lipsa unui răspuns favorabil din partea organizației sau dacă avertizarea internă sau către autoritățile competente ar compromite în mod evident eficiența alertei, dacă avertizorul se confruntă cu riscuri sau trebuie urgent să raporteze informațiile; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reamintește dreptul publicului de a fi informat cu privire la orice fapt ilegal care aduce un prejudiciu interesului public; subliniază, în acest sens, că avertizorul ar trebui să aibă întotdeauna posibilitatea de a face publice informațiile cu privire la un fapt ilegal, ilicit sau care aduce un prejudiciu interesului public; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reamintește că Rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la rolul denunțătorilor în protecția intereselor financiare ale UE invită, de asemenea, instituțiile UE să introducă și să adopte, în colaborare cu toate autoritățile naționale relevante, toate măsurile necesare pentru a proteja confidențialitatea surselor de informații și solicită, prin urmare, crearea unui site controlat, unde plângerile să poată fi depuse în mod strict confidențial; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că semnalarea neregulilor în afara organizației, inclusiv direct către public fără a trece mai întâi prin etapa internă, nu poate constitui un motiv pentru invalidarea avertizării, urmărirea în justiție a avertizorului sau refuzul acordării protecției; este de părere că protecția ar trebui acordată indiferent de canalul de raportare ales, pe baza informațiilor dezvăluite și a faptului că avertizorul a avut motive întemeiate să creadă că acestea sunt adevărate; |
| --- | --- |

37.

Protecția acordată în cazul semnalării neregulilor

| 38. | se declară preocupat de riscurile asumate de avertizori la locul de muncă și, în special, de riscurile de represalii directe sau indirecte din partea angajatorului și a persoanelor care lucrează pentru acesta sau acționează în numele acestuia; subliniază faptul că aceste represalii iau adesea forma excluderii, a încetinirii sau a stopării promovării în carieră sau chiar a concedierii, precum și a situațiilor de hărțuire morală; subliniază că astfel de represalii devin bariere în calea acțiunii avertizorilor; consideră că este necesar să se pună în aplicare măsuri de protecție împotriva represaliilor; este de părere că represaliile ar trebui să facă obiectul unor penalizări și sancțiuni eficace; subliniază că, după ce unei persoane îi este recunoscut statutul de avertizor, ar trebui luate măsuri pentru a o proteja, pentru a pune capăt oricăror represalii aplicate împotriva sa și, de asemenea, pentru a o despăgubi integral pentru prejudiciul și daunele suferite; este de părere că aceste dispoziții ar trebui incluse în propunerea de directivă orizontală a Comisiei privind protecția avertizorilor; |
| --- | --- |

38.

| 39. | consideră că avertizorii ar trebui să aibă posibilitatea să solicite să li se aplice măsuri provizorii pentru a preveni represaliile, precum concedierea, până la soluționarea oficială a oricărei proceduri administrative, judiciare sau de altă natură; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază faptul că niciun raport de muncă nu ar trebui să limiteze dreptul la liberă exprimare al persoanelor și că nicio persoană nu ar trebui să fie discriminată în cazul în care și-a exercitat dreptul respectiv; |
| --- | --- |

40.

| 41. | reamintește că orice viitor cadru normativ ar trebui să țină cont de normele, drepturile și obligațiile care reglementează ocuparea forței de muncă și au un impact asupra acesteia; subliniază, de asemenea, că acest cadru trebuie elaborat în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu contractele colective de muncă; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că avertizorii și membrii familiilor lor, precum și orice persoană care le acordă asistență și a căror viață sau siguranță este în pericol trebuie să aibă dreptul la o protecție adecvată și eficace a integrității lor corporale, morale și sociale și a mijloacelor lor de subzistență, beneficiind de cel mai înalt nivel de confidențialitate posibil; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază că aceste măsuri de protecție se aplică și în cazul în care avertizorul semnalează fapte săvârșite de statele membre; |
| --- | --- |

43.

| 44. | observă că jurnaliștii de investigație și presa independentă exercită o profesie în care, de multe ori, trebuie să se confrunte singuri cu presiunile multiple la care pot fi supuși și că, prin urmare, este indispensabil să fie protejați de tentativele de intimidare sub orice formă; |
| --- | --- |

44.

| 45. | sugerează că, în așteptarea soluționării procedurilor civile, ar trebui să fie disponibile măsuri provizorii pentru persoanele care au fost victime ale represaliilor în urma semnalării sau a dezvăluirii de informații în interesul public, în special în cazurile de pierdere a locurilor de muncă; |
| --- | --- |

45.

| 46. | condamnă practica ordinelor de tip „căluș”, care constau în inițierea unor proceduri judiciare împotriva unui avertizor sau în amenințarea cu începerea acestora și nu au ca scop asigurarea dreptății, ci obligarea la autocenzură sau epuizarea financiară, morală sau psihologică a avertizorului; consideră că astfel de abuzuri de procedură ar trebui să facă obiectul unor sancțiuni penale și măsuri restrictive; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază riscul pe care și-l asumă avertizorii de a fi urmăriți penal și civil; subliniază că aceștia constituie de multe ori partea vulnerabilă în cadrul procesului; consideră, prin urmare, că, în cazul unor presupuse acțiuni represive întreprinse împotriva avertizorului, angajatorul trebuie să dovedească că acestea nu au nicio legătură cu raportul întocmit de avertizor; consideră că protecția avertizorilor ar trebui acordată pe baza informațiilor expuse și nu a intenției avertizorilor; subliniază însă că avertizorul trebuie să fi raportat informații pe care le consideră adevărate; consideră că ar trebui garantată confidențialitatea pe parcursul întregii proceduri și că identitatea avertizorului nu trebuie dezvăluită fără consimțământul acestuia; subliniază că dezvăluirea confidențialității identității fără consimțământul avertizorului ar trebui să facă obiectul unor sancțiuni penale și al unor măsuri restrictive; |
| --- | --- |

47.

| 48. | consideră că avertizorii nu ar trebui să facă obiectul unor urmăriri penale ori civile sau al unor sancțiuni administrative ori disciplinare din cauza semnalării unor nereguli; |
| --- | --- |

48.

| 49. | consideră că posibilitatea de a semnala în mod anonim nereguli ar putea încuraja avertizorii să divulge informații pe care, în alte condiții, nu le-ar divulga; subliniază, în acest sens, că ar trebui introduse mijloace de avertizare anonimă clar reglementate, către organismul național sau european independent responsabil cu primirea avertizărilor, cu verificarea credibilității acestora, cu monitorizarea răspunsurilor oferite și cu furnizarea de orientări pentru avertizori, inclusiv în mediul digital, stabilindu-se cu exactitate cazurile în care se aplică mijloacele de avertizare anonimă; subliniază că identitatea avertizorului, precum și orice informații care ar permite identificarea sa nu ar trebui dezvăluite fără consimțământul acestuia; consideră că orice încălcare a anonimatului ar trebui să facă obiectul unor sancțiuni; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază că nicio persoană nu ar trebui să își piardă dreptul la protecție pentru simplul motiv că a săvârșit o eroare de apreciere a faptelor sau dacă amenințarea la adresa interesului public nu s-a materializat, cu condiția ca, la momentul semnalării neregulilor, persoana respectivă să fi avut motive întemeiate de a crede în veridicitatea acestora; reamintește că, în cazul unor acuzații false, cei responsabili ar trebui să fie trași la răspundere și să nu beneficieze de protecția acordată avertizorilor; subliniază că orice persoană care este afectată, în mod direct sau indirect, de raportarea sau divulgarea unor informații inexacte sau înșelătoare ar trebui să beneficieze de dreptul la o cale efectivă de atac împotriva raportărilor abuzive sau răuvoitoare; |
| --- | --- |

50.

| 51. | reamintește importanța elaborării unor instrumente pentru a interzice orice formă de represalii, indiferent dacă este vorba de concedierea pasivă sau de măsuri pasive; îndeamnă statele membre să se abțină de la incriminarea acțiunilor de dezvăluire a unor informații cu privire la un fapt ilegal, ilicit sau care pune în pericol interesul public ori aduce un prejudiciu interesului public; |
| --- | --- |

51.

| 52. | reamintește că, în orice caz, legislația UE în vigoare trebuie aplicată corespunzător atât de instituțiile UE, cât și de statele membre și trebuie interpretată astfel încât să se asigure protecția maximă a avertizorilor care acționează în interesul public; subliniază că protecția avertizorilor a fost deja recunoscută ca mecanism important pentru asigurarea aplicării efective a legislației UE; invită, prin urmare, statele membre să nu incrimineze acțiunile avertizorilor care divulgă informații în interesul public; |
| --- | --- |

52.

Orientarea avertizorilor

| 53. | subliniază rolul autorităților publice, al sindicatelor și al organizațiilor societății civile în a sprijini și a oferi asistență avertizorilor în demersurile lor în cadrul organizației din care fac parte; |
| --- | --- |

53.

| 54. | subliniază că, pe lângă riscurile profesionale, avertizorii, precum și persoanele care îi sprijină se confruntă, de asemenea, cu riscuri personale, psihologice, sociale și financiare; consideră că, atunci când este cazul, ar trebui să se furnizeze sprijin psihologic, ar trebui acordată asistență juridică avertizorilor care solicită acest lucru și nu dispun de resurse suficiente, ar trebui acordat un sprijin social și financiar acelor avertizori care exprimă o nevoie justificată în acest sens și ca măsură de precauție, în cazul în care avertizorul face obiectul unor proceduri civile sau judiciare, în conformitate cu legislația și practicile naționale; adaugă că ar trebui acordate despăgubiri, indiferent de natura prejudiciului suferit de avertizor ca urmare a semnalării neregulilor; |
| --- | --- |

54.

| 55. | indică, în acest sens, faptul că Ombudsmanul European a semnalat în cadrul Parlamentului că este dispus să examineze posibilitatea de a crea un astfel de organism în cadrul biroului Ombudsmanului și îndeamnă Comisia să examineze posibilitatea de a încredința aceste sarcini Ombudsmanului European, care are deja competența de a investiga plângerile privind cazurile de neglijență în serviciu constatate în cadrul instituțiilor UE; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită statele membre și instituțiile UE, în cooperare cu toate autoritățile relevante, să introducă și să ia toate măsurile necesare posibile pentru a proteja confidențialitatea surselor de informație, pentru a preveni orice amenințare sau acțiune discriminatorie, precum și să creeze canale transparente de dezvăluire a informațiilor, să instituie autorități naționale și europene independente care să protejeze avertizorii și să ia în considerare acordarea unor fonduri de sprijin specifice acestor autorități; solicită, de asemenea, înființarea unei autorități centrale europene pentru protecția eficientă a avertizorilor și a persoanelor care îi sprijină în actele lor, pe baza modelului autorităților responsabile cu protecția vieții private; |
| --- | --- |

56.

| 57. | invită Comisia, pentru ca aceste măsuri să fie eficace, să elaboreze instrumente axate pe asigurarea protecției împotriva procedurilor judiciare nejustificate, a sancțiunilor economice și a discriminării; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită statele membre să înființeze organisme independente, dotate cu resurse bugetare suficiente, cu competențe adecvate și cu specialiști corespunzători, responsabile cu primirea avertizărilor, verificarea credibilității acestora, monitorizarea răspunsurilor oferite și furnizarea de orientări pentru avertizori, în special în lipsa unui răspuns pozitiv din partea organizației din care fac parte, precum și cu direcționarea lor către ajutorul financiar adecvat, îndeosebi în situații transfrontaliere sau în cazurile în care sunt implicate direct statele membre sau instituțiile UE; sugerează ca acestea din urmă să publice un raport anual privind alertele primite și tratarea acestora, respectând în același timp cerința de confidențialitate a anchetelor care s-ar putea să fie în curs de desfășurare; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază că ar trebui să se acorde atenție accesului gratuit la informații și la servicii de consiliere confidențială pentru persoanele care intenționează să semnaleze sau să dezvăluie în interesul public informații cu privire la fapte ilegale sau ilicite care pun în pericol interesul public sau care aduc un prejudiciu interesului public; ia act de faptul că structurile care pot furniza astfel de informații și consiliere ar trebui să fie identificate, iar datele de contact ale acestora ar trebui să fie puse la dispoziția publicului larg; |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază faptul că, pe lângă posibilitatea de a beneficia de toate măsurile de protecție acordate avertizorilor, este esențial ca acestora să li se garanteze, în mod specific, primirea, găzduirea și siguranța în statul membru care nu a încheiat o convenție de extrădare cu țara care a săvârșit neregulile; invită Comisia, în cazul existenței unor acorduri de extrădare între Uniunea Europeană și țările terțe care fac obiectul acuzațiilor și în conformitate cu articolul 67 alineatul (2) din TFUE privind politica europeană în domeniul azilului, să acționeze în limita competențelor sale și să ia toate măsurile de securitate necesare pentru protecția acestor avertizori expuși, în mod deosebit, unor represalii dure în țările în privința cărora au dezvăluit fapte ilegale sau frauduloase; |
| --- | --- |

60.

| 61. | invită Comisia să propună înființarea unui organism similar la nivel european, care să dispună de resurse bugetare suficiente, de competențe și de personal adecvat, responsabil cu coordonarea acțiunilor statelor membre, în special în cazurile transfrontaliere; consideră că acest organism european ar trebui, de asemenea, să fie în măsură să primească avertizări, să verifice credibilitatea acestora, să emită recomandări obligatorii și să orienteze avertizorii, atunci când răspunsul oferit de statul membru sau de organismele naționale nu este, în mod clar, adecvat; sugerează ca acesta să publice un raport anual privind alertele primite și tratarea acestora, respectând în același timp cerința de confidențialitate a anchetelor care s-ar putea să fie în curs de desfășurare; consideră că mandatul Ombudsmanului European ar putea fi extins pentru a îndeplini această funcție; |
| --- | --- |

61.

| 62. | consideră că, odată ce o alertă a fost recunoscută ca fiind gravă, aceasta ar trebui să conducă la o anchetă corespunzătoare și să fie urmată de măsuri adecvate; subliniază că, în cursul anchetei, avertizorului ar trebui să i se permită să își clarifice plângerea și să furnizeze informații sau dovezi suplimentare; |
| --- | --- |

62.

| 63. | încurajează statele membre să elaboreze date, criterii de referință și indicatori cu privire la politicile referitoare la avertizori aplicate în sectorul public și în sectorul privat; |
| --- | --- |

63.

| 64. | invită toate instituțiile UE să răspundă la raportul din proprie inițiativă al Ombudsmanului European din 24 iulie 2014, în conformitate cu articolul 22c din noul Statut al funcționarilor, invitând toate organismele UE să adopte mecanisme de alertă etică și cadre juridice pentru semnalarea de nereguli bazate direct pe normele interne ale biroului Ombudsmanului; își reafirmă hotărârea de a face acest lucru; |
| --- | --- |

64.

| 65. | consideră că avertizorii ar trebui, de asemenea, să aibă dreptul de a analiza rezultatul investigației referitoare la dezvăluirile lor și de a prezenta observații cu privire la acesta; |
| --- | --- |

65.

| 66. | invită instituțiile UE și alte organisme ale UE să dea tonul prin puterea exemplului, aplicând, fără întârziere, orientările Ombudsmanului European; invită Comisia să pună pe deplin în aplicare, atât în cazul său, cât și al agențiilor UE, propriile orientări privind protecția avertizorilor, în conformitate cu propriul său statut al funcționarilor din 2012; invită Comisia să coopereze efectiv și să-și coordoneze eforturile cu alte instituții, inclusiv cu Parchetul European, pentru a proteja avertizorii; |
| --- | --- |

66.

| 67. | precizează că este necesar un sistem mai bun de raportare a practicilor frauduloase din întreprinderi, care să completeze și să încerce să îmbunătățească eficiența actualelor puncte de contact naționale pentru orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale; |
| --- | --- |

67.

| 68. | subliniază că anchetarea problemelor semnalate de avertizori ar trebui să fie efectuată în mod independent și în cel mai scurt timp posibil, protejându-se și drepturile persoanelor care, potrivit informațiilor divulgate, ar putea fi implicate într-un caz; subliniază că atât avertizorii, cât și toate persoanele care, potrivit informațiilor divulgate, sunt implicate într-un caz ar trebui să poată aduce argumente și probe suplimentare în cursul anchetei și ar trebui să fie informați constant cu privire la modul în care este gestionată divulgarea; |
| --- | --- |

68.

| 69. | salută faptul că Comisia a introdus, în sfârșit, un canal de comunicare pentru avertizori, care le permite acestora să raporteze sau să divulge informații privind concurența și acordurile de tip cartel, însă subliniază necesitatea de a simplifica procedurile și insistă asupra faptului că nu ar trebui să existe un număr excesiv de canale de comunicare; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0408.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0310.

(3)  JO C 208, 10.6.2016, p. 89.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0457.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0022.

(6)  https://www.unodc.org/documents/brussels/UN_Convention_Against_Corruption.pdf

(7)  A se vedea, de exemplu, Rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare și Rezoluția sa din 16 decembrie 2015 conținând recomandări adresate Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune”.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/156 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/156

---

P8_TA(2017)0403

Politicile de garantare a venitului minim ca instrument de combatere a sărăciei

Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la politicile de garantare a venitului minim ca instrument de combatere a sărăciei (2016/2270(INI))

(2018/C 346/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 4, 9, 14, 19, 151 și 153 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 4, 9, 14, 19, 151 și 153 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, reconfirmată la Conferința mondială privind drepturile omului din 1993, în special articolele 3, 23 și 25, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, reconfirmată la Conferința mondială privind drepturile omului din 1993, în special articolele 3, 23 și 25,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și în special dispozițiile referitoare la drepturile sociale, mai ales articolele 34, 35 și 36, care definesc în mod specific dreptul la asistența socială și locativă, dreptul la un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și accesul la servicii de interes economic general, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și în special dispozițiile referitoare la drepturile sociale, mai ales articolele 34, 35 și 36, care definesc în mod specific dreptul la asistența socială și locativă, dreptul la un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și accesul la servicii de interes economic general,

| — | având în vedere Carta socială europeană, în special articolele 1, 4, 6, 12, 14, 17, 19, 30 și 31, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta socială europeană, în special articolele 1, 4, 6, 12, 14, 17, 19, 30 și 31,

| — | având în vedere Convențiile nr. 29 și nr. 105 ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind abolirea muncii forțate, Convenția nr. 102 a OIM privind securitatea socială și Recomandarea nr. 202 a OIM privind nivelurile minime de protecție socială, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convențiile nr. 29 și nr. 105 ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind abolirea muncii forțate, Convenția nr. 102 a OIM privind securitatea socială și Recomandarea nr. 202 a OIM privind nivelurile minime de protecție socială,

| — | având în vedere Agenda OIM privind munca decentă și Pactul global al OIM privind locurile de muncă, adoptate prin consens mondial la 19 iunie 2009 în cadrul Conferinței Internaționale a Muncii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda OIM privind munca decentă și Pactul global al OIM privind locurile de muncă, adoptate prin consens mondial la 19 iunie 2009 în cadrul Conferinței Internaționale a Muncii,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului EPSCO din iunie 2013 „Către investiții sociale pentru creștere economică și locuri de muncă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului EPSCO din iunie 2013 „Către investiții sociale pentru creștere economică și locuri de muncă”,

| — | având în vedere Recomandarea 92/441/CEE a Consiliului din 24 iunie 1992 privind criteriile comune referitoare la resursele și asistența socială suficiente în cadrul sistemelor de protecție socială (1) (recomandarea privind venitul minim), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 92/441/CEE a Consiliului din 24 iunie 1992 privind criteriile comune referitoare la resursele și asistența socială suficiente în cadrul sistemelor de protecție socială (1) (recomandarea privind venitul minim),

| — | având în vedere Recomandarea 92/442/CEE a Consiliului din 27 iulie 1992 privind convergența obiectivelor și politicilor de protecție socială (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 92/442/CEE a Consiliului din 27 iulie 1992 privind convergența obiectivelor și politicilor de protecție socială (2),

| — | având în vedere recomandarea 2013/112/UE a Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea 2013/112/UE a Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 februarie 2013, intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (COM(2013)0083) și documentul său de însoțire SWD(2013)0038), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 februarie 2013, intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (COM(2013)0083) și documentul său de însoțire SWD(2013)0038),

| — | având în vedere recomandarea 2008/867/CE a Comisiei din 3 octombrie 2008 referitoare la incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea 2008/867/CE a Comisiei din 3 octombrie 2008 referitoare la incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020: o strategie europeană pentru o creștere inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 2 martie 2015 de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (COM(2015)0098), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 2 martie 2015 de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (COM(2015)0098),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 mai 2009 referitoare la Agenda socială reînnoită (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 mai 2009 referitoare la Agenda socială reînnoită (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la rolul venitului minim în lupta împotriva sărăciei și în promovarea unei societăți incluzive în Europa (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la rolul venitului minim în lupta împotriva sărăciei și în promovarea unei societăți incluzive în Europa (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 intitulată „Pactul referitor la investițiile sociale – ca răspuns la criză” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 intitulată „Pactul referitor la investițiile sociale – ca răspuns la criză” (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 noiembrie 2015 referitoare la reducerea inegalităților, în special a sărăciei în rândul copiilor (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 noiembrie 2015 referitoare la reducerea inegalităților, în special a sărăciei în rândul copiilor (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 aprilie 2016 referitoare la îndeplinirea obiectivului de combatere a sărăciei în contextul creșterii cheltuielilor curente ale gospodăriilor (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 aprilie 2016 referitoare la îndeplinirea obiectivului de combatere a sărăciei în contextul creșterii cheltuielilor curente ale gospodăriilor (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 mai 2016 intitulată „Sărăcia: o perspectivă de gen” (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 mai 2016 intitulată „Sărăcia: o perspectivă de gen” (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa legislativă 15 septembrie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa legislativă 15 septembrie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2017 referitoare la un pilon european al drepturilor sociale (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2017 referitoare la un pilon european al drepturilor sociale (12),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 iunie 2011 intitulat „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 iunie 2011 intitulat „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială”,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 decembrie 2013 intitulat „Venitul european minim și indicatorii sărăciei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 decembrie 2013 intitulat „Venitul european minim și indicatorii sărăciei”,

| — | având în vedere studiul intitulat „Towards adequate and accessible minimum income schemes in Europe” (Către regimuri de venit minim adecvate și accesibile în Europa), publicat în 2015 de Rețeaua Europeană pentru un venit minim (EMIN), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Towards adequate and accessible minimum income schemes in Europe” (Către regimuri de venit minim adecvate și accesibile în Europa), publicat în 2015 de Rețeaua Europeană pentru un venit minim (EMIN),

| — | având în vedere Raportul Eurofound din 2015 intitulat „Accesul la prestații sociale: reducerea gradului de neutilizare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Eurofound din 2015 intitulat „Accesul la prestații sociale: reducerea gradului de neutilizare”,

| — | având în vedere raportul Eurofound din 2017 intitulat „Inegalitățile în materie de venituri și modelele de ocupare a forței de muncă din Europa înainte și după marea recesiune economică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound din 2017 intitulat „Inegalitățile în materie de venituri și modelele de ocupare a forței de muncă din Europa înainte și după marea recesiune economică”,

| — | având în vedere studiul realizat de Departamentul tematic A intitulat „Politicile privind venitul minim în statele membre ale UE” publicat în formă finală în martie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat de Departamentul tematic A intitulat „Politicile privind venitul minim în statele membre ale UE” publicat în formă finală în martie 2017,

| — | având în vedere raportul intitulat „Sistemele de venit minim din Europa – un studiu al politicilor naționale din 2015” elaborat pentru Comisie de Rețeaua europeană de politici sociale (ESPN) în 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intitulat „Sistemele de venit minim din Europa – un studiu al politicilor naționale din 2015” elaborat pentru Comisie de Rețeaua europeană de politici sociale (ESPN) în 2016,

| — | având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-000087/2016 – B8-0710/2016 din 15 iunie 2016 prezentată de către Comisia sa pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-000087/2016 – B8-0710/2016 din 15 iunie 2016 prezentată de către Comisia sa pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns scris P-001004/2016 din 2 februarie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns scris P-001004/2016 din 2 februarie 2016,

| — | având în vedere Recomandarea sa din 7 iulie 2016 adresată Consiliului privind cea de a 71-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea sa din 7 iulie 2016 adresată Consiliului privind cea de a 71-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (13),

| — | având în vedere Declarația lui Schuman din 9 mai 1950, prin care s-a solicitat „egalizarea și îmbunătățirea nivelului de trai al lucrătorilor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația lui Schuman din 9 mai 1950, prin care s-a solicitat „egalizarea și îmbunătățirea nivelului de trai al lucrătorilor”,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0292/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0292/2017),

| A. | întrucât sărăcia și excluderea socială, ale căror cauze și durată nu depind de voința persoanelor care se confruntă cu acestea, constituie înjosiri ale demnității umane și încălcări ale drepturilor fundamentale ale omului; întrucât UE și statele membre s-au angajat în 2010 să reducă numărul persoanelor expuse riscului sărăciei și al excluziunii sociale cu 20 de milioane până în 2020; întrucât sărăcia și excluziunea socială reprezintă chestiuni care nu țin doar de responsabilitatea individuală, ci trebuie abordate în mod colectiv; |
| --- | --- |

A.

întrucât sărăcia și excluderea socială, ale căror cauze și durată nu depind de voința persoanelor care se confruntă cu acestea, constituie înjosiri ale demnității umane și încălcări ale drepturilor fundamentale ale omului; întrucât UE și statele membre s-au angajat în 2010 să reducă numărul persoanelor expuse riscului sărăciei și al excluziunii sociale cu 20 de milioane până în 2020; întrucât sărăcia și excluziunea socială reprezintă chestiuni care nu țin doar de responsabilitatea individuală, ci trebuie abordate în mod colectiv;

| B. | întrucât Europa este una dintre cele mai bogate regiuni din lume, cu toate că datele recente privind sărăcia din punctul de vedere al veniturilor au evidențiat amplificarea sărăciei și a lipsurilor materiale grave în Europa și adâncirea inegalităților între statele membre; |
| --- | --- |

B.

întrucât Europa este una dintre cele mai bogate regiuni din lume, cu toate că datele recente privind sărăcia din punctul de vedere al veniturilor au evidențiat amplificarea sărăciei și a lipsurilor materiale grave în Europa și adâncirea inegalităților între statele membre;

| C. | întrucât o economie prosperă cu o rată de șomaj scăzută reprezintă în continuare cel mai eficient instrument pentru combaterea sărăciei; |
| --- | --- |

C.

întrucât o economie prosperă cu o rată de șomaj scăzută reprezintă în continuare cel mai eficient instrument pentru combaterea sărăciei;

| D. | întrucât sărăcia din punctul de vedere al veniturilor reprezintă doar o parte a conceptului general de sărăcie, prin urmare, sărăcia nu se referă doar la resursele materiale, ci și la resursele sociale, în special la educație, sănătate și accesul la servicii; |
| --- | --- |

D.

întrucât sărăcia din punctul de vedere al veniturilor reprezintă doar o parte a conceptului general de sărăcie, prin urmare, sărăcia nu se referă doar la resursele materiale, ci și la resursele sociale, în special la educație, sănătate și accesul la servicii;

| E. | întrucât termenul de „sărăcie relativă” nu reflectă o nevoie reală, ci doar venitul unei persoane în raport cu veniturile altor persoane; |
| --- | --- |

E.

întrucât termenul de „sărăcie relativă” nu reflectă o nevoie reală, ci doar venitul unei persoane în raport cu veniturile altor persoane;

| F. | întrucât, potrivit metodologiei elaborate de Eurostat, pragul riscului de sărăcie este stabilit la 60 % din venitul disponibil echivalat mediu național (pe gospodărie, după transferurile sociale); întrucât, ținând seama și de divergențele existente între statele membre și de politicile sociale naționale diferite, acest procent ar trebui luat în considerare împreună cu alți indicatori, precum bugetele de referință; întrucât veniturile sunt un indicator indirect al nivelului de trai și întrucât bugetul de referință reflectă mai bine diversitatea modelelor de consum și costul vieții în rândul statelor membre; |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit metodologiei elaborate de Eurostat, pragul riscului de sărăcie este stabilit la 60 % din venitul disponibil echivalat mediu național (pe gospodărie, după transferurile sociale); întrucât, ținând seama și de divergențele existente între statele membre și de politicile sociale naționale diferite, acest procent ar trebui luat în considerare împreună cu alți indicatori, precum bugetele de referință; întrucât veniturile sunt un indicator indirect al nivelului de trai și întrucât bugetul de referință reflectă mai bine diversitatea modelelor de consum și costul vieții în rândul statelor membre;

| G. | întrucât nu trebuie să existe confuzii între termenii „diferențe de venit” și „sărăcie”; |
| --- | --- |

G.

întrucât nu trebuie să existe confuzii între termenii „diferențe de venit” și „sărăcie”;

| H. | întrucât, potrivit Comisiei (14), 119 milioane de persoane din UE – circa 25 % din populația totală – trăiesc sub amenințarea sărăciei și excluziunii sociale; întrucât în unele state membre la această situație se adaugă rate ale șomajului ridicate și persistente și întrucât această situație îi afectează mai ales pe tineri, în rândul cărora cifrele sunt chiar și mai alarmante; întrucât, chiar dacă cifrele sunt ușor în scădere, numărul de persoane expuse riscului de sărăcie este încă mai mare decât în 2008; întrucât UE și statele membre sunt departe de a atinge obiectivul Strategiei Europa 2020 de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale, având în vedere că nivelul rămâne peste acest obiectiv; |
| --- | --- |

H.

întrucât, potrivit Comisiei (14), 119 milioane de persoane din UE – circa 25 % din populația totală – trăiesc sub amenințarea sărăciei și excluziunii sociale; întrucât în unele state membre la această situație se adaugă rate ale șomajului ridicate și persistente și întrucât această situație îi afectează mai ales pe tineri, în rândul cărora cifrele sunt chiar și mai alarmante; întrucât, chiar dacă cifrele sunt ușor în scădere, numărul de persoane expuse riscului de sărăcie este încă mai mare decât în 2008; întrucât UE și statele membre sunt departe de a atinge obiectivul Strategiei Europa 2020 de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale, având în vedere că nivelul rămâne peste acest obiectiv;

| I. | întrucât datele disponibile sugerează că anumite grupuri de persoane, precum copiii, femeile, șomerii, familiile monoparentale și persoanele cu dizabilități, sunt deosebit de vulnerabile la sărăcie, lipsuri și excluziune socială; |
| --- | --- |

I.

întrucât datele disponibile sugerează că anumite grupuri de persoane, precum copiii, femeile, șomerii, familiile monoparentale și persoanele cu dizabilități, sunt deosebit de vulnerabile la sărăcie, lipsuri și excluziune socială;

| J. | întrucât sărăcia afectează în special familiile; |
| --- | --- |

J.

întrucât sărăcia afectează în special familiile;

| K. | întrucât concilierea vieții de familie cu viața profesională este de o importanță vitală pentru a ieși din sărăcie, în special pentru familiile monoparentale; |
| --- | --- |

K.

întrucât concilierea vieții de familie cu viața profesională este de o importanță vitală pentru a ieși din sărăcie, în special pentru familiile monoparentale;

| L. | întrucât ar trebui să se țină seama de necesitatea de a include acțiuni de prevenire și combatere a sărăciei și a excluziunii sociale în toate domeniile tematice relevante ale politicilor, garantând accesul universal la servicii publice, la locuri de muncă decente și la un venit care să permită oamenilor să trăiască demn; |
| --- | --- |

L.

întrucât ar trebui să se țină seama de necesitatea de a include acțiuni de prevenire și combatere a sărăciei și a excluziunii sociale în toate domeniile tematice relevante ale politicilor, garantând accesul universal la servicii publice, la locuri de muncă decente și la un venit care să permită oamenilor să trăiască demn;

| M. | întrucât, potrivit Comisiei, ratele ridicate ale șomajului, sărăciei și inegalității rămân preocupări esențiale în unele state membre; întrucât inegalitățile mari între venituri afectează nu doar coeziunea socială, ci și creșterea economică durabilă, așa cum a remarcat comisarul Thyssen; întrucât, potrivit Eurofound, impactul crizei a fost în general mai acut în rândul persoanelor cu venituri scăzute, agravând inegalitatea veniturilor în cadrul societăților europene (15); |
| --- | --- |

M.

întrucât, potrivit Comisiei, ratele ridicate ale șomajului, sărăciei și inegalității rămân preocupări esențiale în unele state membre; întrucât inegalitățile mari între venituri afectează nu doar coeziunea socială, ci și creșterea economică durabilă, așa cum a remarcat comisarul Thyssen; întrucât, potrivit Eurofound, impactul crizei a fost în general mai acut în rândul persoanelor cu venituri scăzute, agravând inegalitatea veniturilor în cadrul societăților europene (15);

| N. | întrucât lipsa de locuință reprezintă cea mai extremă formă de sărăcie și de lipsuri materiale și întrucât acest fenomen s-a intensificat în ultimii ani practic în toate statele membre, îndeosebi în cele lovite cel mai dur de criza economică și financiară; întrucât, potrivit Federației europene a organizațiilor care lucrează cu persoanele fără adăpost (FEANTSA), aproximativ 4 milioane de persoane din întreaga UE se confruntă anual cu lipsa de locuințe, peste 10,5 milioane de gospodării sunt afectate de lipsuri grave aferente locuințelor și 22,3 milioane de gospodării se confruntă cu costuri locative excesive, indicând că cheltuielile legate de locuință reprezintă peste 40 % din venitul disponibil; |
| --- | --- |

N.

întrucât lipsa de locuință reprezintă cea mai extremă formă de sărăcie și de lipsuri materiale și întrucât acest fenomen s-a intensificat în ultimii ani practic în toate statele membre, îndeosebi în cele lovite cel mai dur de criza economică și financiară; întrucât, potrivit Federației europene a organizațiilor care lucrează cu persoanele fără adăpost (FEANTSA), aproximativ 4 milioane de persoane din întreaga UE se confruntă anual cu lipsa de locuințe, peste 10,5 milioane de gospodării sunt afectate de lipsuri grave aferente locuințelor și 22,3 milioane de gospodării se confruntă cu costuri locative excesive, indicând că cheltuielile legate de locuință reprezintă peste 40 % din venitul disponibil;

| O. | întrucât în situația actuală este nevoie de măsuri de promovare a unor regimuri naționale de venit minim, pentru a le garanta tuturor persoanelor cu venituri insuficiente care îndeplinesc condițiile specifice de eligibilitate condiții de viață demne, îmbunătățind în același timp nivelurile de participare socială și pe piața muncii și garantând egalitatea de șanse în exercitarea drepturilor fundamentale; întrucât educația, transferurile și beneficiile sociale redistributive, o politică fiscală echitabilă și o politică rațională în domeniul ocupării forței de muncă sunt factori importanți pentru a atenua inegalitățile de venituri, reducând rata șomajului și nivelul sărăciei; întrucât un loc de muncă ar proteja o persoană de riscul sărăciei și ar putea fi considerat un mijloc indispensabil pentru integrarea socială; |
| --- | --- |

O.

întrucât în situația actuală este nevoie de măsuri de promovare a unor regimuri naționale de venit minim, pentru a le garanta tuturor persoanelor cu venituri insuficiente care îndeplinesc condițiile specifice de eligibilitate condiții de viață demne, îmbunătățind în același timp nivelurile de participare socială și pe piața muncii și garantând egalitatea de șanse în exercitarea drepturilor fundamentale; întrucât educația, transferurile și beneficiile sociale redistributive, o politică fiscală echitabilă și o politică rațională în domeniul ocupării forței de muncă sunt factori importanți pentru a atenua inegalitățile de venituri, reducând rata șomajului și nivelul sărăciei; întrucât un loc de muncă ar proteja o persoană de riscul sărăciei și ar putea fi considerat un mijloc indispensabil pentru integrarea socială;

| P. | întrucât, potrivit unei prezentări generale făcute de Eurofound, multe persoane din UE nu beneficiază de prestațiile care li se cuvin, inclusiv prestațiile asociate cu exercitarea unei activități profesionale, de exemplu, din cauza complexității sistemelor de securitate socială sau a procedurilor de solicitare ori din cauza necunoașterii drepturilor; |
| --- | --- |

P.

întrucât, potrivit unei prezentări generale făcute de Eurofound, multe persoane din UE nu beneficiază de prestațiile care li se cuvin, inclusiv prestațiile asociate cu exercitarea unei activități profesionale, de exemplu, din cauza complexității sistemelor de securitate socială sau a procedurilor de solicitare ori din cauza necunoașterii drepturilor;

| Q. | întrucât conceptul de „venit minim” nu trebuie confundat cu conceptul de „salariu minim”, acesta fiind stabilit prin contracte colective sau prin lege la nivel național; |
| --- | --- |

Q.

întrucât conceptul de „venit minim” nu trebuie confundat cu conceptul de „salariu minim”, acesta fiind stabilit prin contracte colective sau prin lege la nivel național;

| R. | întrucât stabilirea salariilor ține de competența statelor membre; |
| --- | --- |

R.

întrucât stabilirea salariilor ține de competența statelor membre;

| S. | întrucât introducerea și consolidarea sistemelor de venit minim adecvat în toate statele membre, cu resurse bugetare, umane și materiale corespunzătoare, împreună cu politicile active de ocupare a forței de muncă pentru persoanele apte de muncă, este o măsură importantă și eficientă pentru a lupta împotriva sărăciei și a inegalităților, contribuind la asigurarea coeziunii economice și teritoriale, la protejarea drepturilor fundamentale ale oamenilor, la asigurarea unui echilibru între obiectivele economice și sociale și la sprijinirea integrării sociale și a accesului pe piața muncii; |
| --- | --- |

S.

întrucât introducerea și consolidarea sistemelor de venit minim adecvat în toate statele membre, cu resurse bugetare, umane și materiale corespunzătoare, împreună cu politicile active de ocupare a forței de muncă pentru persoanele apte de muncă, este o măsură importantă și eficientă pentru a lupta împotriva sărăciei și a inegalităților, contribuind la asigurarea coeziunii economice și teritoriale, la protejarea drepturilor fundamentale ale oamenilor, la asigurarea unui echilibru între obiectivele economice și sociale și la sprijinirea integrării sociale și a accesului pe piața muncii;

| T. | întrucât instituirea și gestionarea sistemelor de securitate socială reprezintă o competență a statelor membre, ele fiind coordonate, însă nu armonizate, la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

T.

întrucât instituirea și gestionarea sistemelor de securitate socială reprezintă o competență a statelor membre, ele fiind coordonate, însă nu armonizate, la nivelul Uniunii;

| U. | întrucât, potrivit Observatorului social european (OSE), există deja unele forme de susținere a venitului în 26 state membre (16); |
| --- | --- |

U.

întrucât, potrivit Observatorului social european (OSE), există deja unele forme de susținere a venitului în 26 state membre (16);

| V. | întrucât există multe diferențe între statele membre în ceea ce privește tratarea politicilor privind venitul minim, întrucât dreptul la o viață demnă nu este considerat un drept universal și subiectiv în toate statele membre ale UE; întrucât există niveluri ridicate de neutilizare, precum și o lipsă de coordonare între ajutorul pentru venit, politicile active în domeniul pieței muncii și serviciile sociale; întrucât doar în câteva cazuri sistemele de venit minim au capacitatea de a scoate oamenii din sărăcie; |
| --- | --- |

V.

întrucât există multe diferențe între statele membre în ceea ce privește tratarea politicilor privind venitul minim, întrucât dreptul la o viață demnă nu este considerat un drept universal și subiectiv în toate statele membre ale UE; întrucât există niveluri ridicate de neutilizare, precum și o lipsă de coordonare între ajutorul pentru venit, politicile active în domeniul pieței muncii și serviciile sociale; întrucât doar în câteva cazuri sistemele de venit minim au capacitatea de a scoate oamenii din sărăcie;

| W. | întrucât unele dintre cele mai vulnerabile persoane, precum persoanele fără adăpost, se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește accesarea sistemelor de venit minim; |
| --- | --- |

W.

întrucât unele dintre cele mai vulnerabile persoane, precum persoanele fără adăpost, se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește accesarea sistemelor de venit minim;

| X. | întrucât garantarea oferirii unui venit minim adecvat pentru persoanele care nu dispun de resurse suficiente pentru a avea un nivel de trai decent, precum și participarea la măsuri de (re)integrare pe piața forței de muncă și garantarea accesului la muncă și motivarea pentru căutarea unui loc de muncă sunt dispoziții cuprinse în versiunea preliminară a pilonului european al drepturilor sociale (17); întrucât cu ocazia conferinței la nivel înalt de la Bruxelles din 23 ianuarie 2017, desfășurată după încheierea consultării publice pe această temă, președintele Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker, a afirmat din nou că asemenea măsuri ar trebui adoptate de toate statele membre; |
| --- | --- |

X.

întrucât garantarea oferirii unui venit minim adecvat pentru persoanele care nu dispun de resurse suficiente pentru a avea un nivel de trai decent, precum și participarea la măsuri de (re)integrare pe piața forței de muncă și garantarea accesului la muncă și motivarea pentru căutarea unui loc de muncă sunt dispoziții cuprinse în versiunea preliminară a pilonului european al drepturilor sociale (17); întrucât cu ocazia conferinței la nivel înalt de la Bruxelles din 23 ianuarie 2017, desfășurată după încheierea consultării publice pe această temă, președintele Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker, a afirmat din nou că asemenea măsuri ar trebui adoptate de toate statele membre;

| Y. | întrucât, potrivit Eurostat, în 2015 rata de ocupare în rândul cetățenilor UE cu vârsta cuprinsă între 20 și 64 de ani se situa la 70,1 % și era departe de obiectivul de 75 % al Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, potrivit Eurostat, în 2015 rata de ocupare în rândul cetățenilor UE cu vârsta cuprinsă între 20 și 64 de ani se situa la 70,1 % și era departe de obiectivul de 75 % al Strategiei Europa 2020;

| Z. | întrucât propunerea Comisiei din 2 martie 2015 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre reafirmă importanța ajutorului pentru venit pentru a combate sărăcia (orientarea 8); |
| --- | --- |

Z.

întrucât propunerea Comisiei din 2 martie 2015 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre reafirmă importanța ajutorului pentru venit pentru a combate sărăcia (orientarea 8);

| AA. | întrucât sistemele de ajutor pentru venit bine concepute, adecvate și disponibile unor categorii largi nu împiedică și nu descurajează revenirea pe piața forței de muncă, pe lângă faptul că stimulează cererea internă; |
| --- | --- |

AA.

întrucât sistemele de ajutor pentru venit bine concepute, adecvate și disponibile unor categorii largi nu împiedică și nu descurajează revenirea pe piața forței de muncă, pe lângă faptul că stimulează cererea internă;

| AB. | întrucât Recomandarea Comisiei din 3 octombrie 2008 privind incluziunea activă a recunoscut pe bună dreptate faptul că, pe lângă facilitarea accesului la locuri de muncă de calitate pentru persoanele care pot munci, politicile de incluziune activă ar trebui, de asemenea, „să ofere resurse suficiente pentru o viață demnă, alături de un sprijin pentru participare socială, pentru persoanele care nu pot munci”; |
| --- | --- |

AB.

întrucât Recomandarea Comisiei din 3 octombrie 2008 privind incluziunea activă a recunoscut pe bună dreptate faptul că, pe lângă facilitarea accesului la locuri de muncă de calitate pentru persoanele care pot munci, politicile de incluziune activă ar trebui, de asemenea, „să ofere resurse suficiente pentru o viață demnă, alături de un sprijin pentru participare socială, pentru persoanele care nu pot munci”;

| AC. | întrucât, la 5 octombrie 2015, Consiliul a adoptat concluzii privind nivelul adecvat al pensiilor, considerând că este esențial ca pensiile publice sau alte sisteme de protecție socială să conțină garanții corespunzătoare pentru persoanele ale căror oportunități de muncă nu le permit sau nu le-au permis să acumuleze suficiente drepturi de pensie și ca aceste garanții să includă în special dispoziții referitoare la pensiile minime sau alte prevederi privind venitul minim pentru persoanele mai în vârstă; |
| --- | --- |

AC.

întrucât, la 5 octombrie 2015, Consiliul a adoptat concluzii privind nivelul adecvat al pensiilor, considerând că este esențial ca pensiile publice sau alte sisteme de protecție socială să conțină garanții corespunzătoare pentru persoanele ale căror oportunități de muncă nu le permit sau nu le-au permis să acumuleze suficiente drepturi de pensie și ca aceste garanții să includă în special dispoziții referitoare la pensiile minime sau alte prevederi privind venitul minim pentru persoanele mai în vârstă;

| AD. | întrucât, în Recomandarea 92/441/CEE Consiliul le cere statelor membre să recunoască dreptul fundamental al tuturor persoanelor la resurse și asistență socială suficiente pentru a duce o viață demnă; întrucât în Recomandarea 92/442/CEE a Consiliului din 27 iulie 1992 statele membre sunt îndemnate să își întemeieze propriile sisteme de protecție socială pe aceste principii; |
| --- | --- |

AD.

întrucât, în Recomandarea 92/441/CEE Consiliul le cere statelor membre să recunoască dreptul fundamental al tuturor persoanelor la resurse și asistență socială suficiente pentru a duce o viață demnă; întrucât în Recomandarea 92/442/CEE a Consiliului din 27 iulie 1992 statele membre sunt îndemnate să își întemeieze propriile sisteme de protecție socială pe aceste principii;

| AE. | întrucât, în concluziile din 17 decembrie 1999, Consiliul a aprobat promovarea integrării sociale printre obiectivele aferente modernizării și îmbunătățirii protecției sociale; |
| --- | --- |

AE.

întrucât, în concluziile din 17 decembrie 1999, Consiliul a aprobat promovarea integrării sociale printre obiectivele aferente modernizării și îmbunătățirii protecției sociale;

| AF. | întrucât recomandarea privind incluziunea activă identifică ajutorul adecvat pentru venit drept una dintre cele trei componente la fel de importante ale unei strategii de incluziune activă și se subliniază faptul că acesta trebuie însoțit de accesul la servicii de calitate și de piețe ale muncii incluzive; întrucât, de asemenea, promovarea incluziunii sociale necesită măsuri coordonate care să abordeze persoanele și cei pe care îi au în grijă, însoțite de o acțiune de promovare a muncii stabile; |
| --- | --- |

AF.

întrucât recomandarea privind incluziunea activă identifică ajutorul adecvat pentru venit drept una dintre cele trei componente la fel de importante ale unei strategii de incluziune activă și se subliniază faptul că acesta trebuie însoțit de accesul la servicii de calitate și de piețe ale muncii incluzive; întrucât, de asemenea, promovarea incluziunii sociale necesită măsuri coordonate care să abordeze persoanele și cei pe care îi au în grijă, însoțite de o acțiune de promovare a muncii stabile;

| AG. | întrucât, în multe țări, principalele bariere în calea dezvoltării de legături eficiente între diferitele componente ale incluziunii active includ lipsa de capacități, de competențe și de resurse a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și a instituțiilor de asistență socială, lipsa de coordonare și de colaborare între servicii, precum și o tendință de a acorda prioritate între grupurile care necesită sprijin celor care pot să fie mai ușor reintegrate pe piața muncii (18); |
| --- | --- |

AG.

întrucât, în multe țări, principalele bariere în calea dezvoltării de legături eficiente între diferitele componente ale incluziunii active includ lipsa de capacități, de competențe și de resurse a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă și a instituțiilor de asistență socială, lipsa de coordonare și de colaborare între servicii, precum și o tendință de a acorda prioritate între grupurile care necesită sprijin celor care pot să fie mai ușor reintegrate pe piața muncii (18);

| AH. | întrucât pachetul privind investițiile sociale din 2013 al Comisiei Europene a reiterat importanța unei abordări active a incluziunii și, în cadrul acesteia, a subliniat importanța unui ajutor adecvat pentru venitul minim; întrucât s-a afirmat că adecvarea sistemelor naționale existente de venit minim poate fi îmbunătățită pentru a fi siguri că nivelul său este suficient de ridicat pentru a duce o viață demnă; întrucât s-a menționat faptul că, în cadrul semestrului european, „Comisia va monitoriza caracterul adecvat al ajutorului pentru venit și va utiliza în acest scop bugetele de referință, de îndată ce se va încheia elaborarea acestora, realizată în colaborare cu statele membre”; |
| --- | --- |

AH.

întrucât pachetul privind investițiile sociale din 2013 al Comisiei Europene a reiterat importanța unei abordări active a incluziunii și, în cadrul acesteia, a subliniat importanța unui ajutor adecvat pentru venitul minim; întrucât s-a afirmat că adecvarea sistemelor naționale existente de venit minim poate fi îmbunătățită pentru a fi siguri că nivelul său este suficient de ridicat pentru a duce o viață demnă; întrucât s-a menționat faptul că, în cadrul semestrului european, „Comisia va monitoriza caracterul adecvat al ajutorului pentru venit și va utiliza în acest scop bugetele de referință, de îndată ce se va încheia elaborarea acestora, realizată în colaborare cu statele membre”;

| AI. | întrucât Recomandarea nr. 202 a OIM privind nivelurile minime de protecție socială prevede că țările ar trebui „să stabilească cât mai repede posibil și să mențină nivelurile minime de protecție socială, care cuprind garanții de securitate socială de bază”, afirmând totodată că: „Garanțiile ar trebui să asigure cel puțin faptul că, pe durata vieții, orice persoană are acces la îngrijiri medicale esențiale și la un venit de bază sigur, acestea împreună asigurând accesul efectiv la bunuri și servicii”; |
| --- | --- |

AI.

întrucât Recomandarea nr. 202 a OIM privind nivelurile minime de protecție socială prevede că țările ar trebui „să stabilească cât mai repede posibil și să mențină nivelurile minime de protecție socială, care cuprind garanții de securitate socială de bază”, afirmând totodată că: „Garanțiile ar trebui să asigure cel puțin faptul că, pe durata vieții, orice persoană are acces la îngrijiri medicale esențiale și la un venit de bază sigur, acestea împreună asigurând accesul efectiv la bunuri și servicii”;

| AJ. | întrucât Consiliul a recunoscut necesitatea incluziunii active, asociată cu un ajutor adecvat pentru venit, și importanța unei abordări integrate pe cicluri de viață pentru combaterea sărăciei (19); |
| --- | --- |

AJ.

întrucât Consiliul a recunoscut necesitatea incluziunii active, asociată cu un ajutor adecvat pentru venit, și importanța unei abordări integrate pe cicluri de viață pentru combaterea sărăciei (19);

| AK. | întrucât persoanelor aflate în șomaj de mult timp, care la sfârșitul lui 2015 reprezentau 48,1 % din totalul șomerilor din UE, echivalentul a 10,9 milioane de persoane, le este mai greu să reintre pe piața muncii; |
| --- | --- |

AK.

întrucât persoanelor aflate în șomaj de mult timp, care la sfârșitul lui 2015 reprezentau 48,1 % din totalul șomerilor din UE, echivalentul a 10,9 milioane de persoane, le este mai greu să reintre pe piața muncii;

| AL. | întrucât în multe cazuri se înregistrează pierderi semnificative de venituri și dezavantaje financiare de lungă durată („family pay gap”), ca urmare a creșterii copiilor și a perioadelor de timp alocate acestui scop; |
| --- | --- |

AL.

întrucât în multe cazuri se înregistrează pierderi semnificative de venituri și dezavantaje financiare de lungă durată („family pay gap”), ca urmare a creșterii copiilor și a perioadelor de timp alocate acestui scop;

| AM. | întrucât creșterea copiilor reprezintă un efort real pentru părinți și trebuie recunoscută ca atare; |
| --- | --- |

AM.

întrucât creșterea copiilor reprezintă un efort real pentru părinți și trebuie recunoscută ca atare;

| AN. | întrucât la finele lui 2015, 5,1 % dintre persoanele inactive profesional din UE erau persoane descurajate, care deși și-ar fi dorit să muncească au renunțat la căutarea unui loc de muncă și întrucât acestea nu sunt luate în calcul, în mod sistematic, în statisticile referitoare la șomaj; |
| --- | --- |

AN.

întrucât la finele lui 2015, 5,1 % dintre persoanele inactive profesional din UE erau persoane descurajate, care deși și-ar fi dorit să muncească au renunțat la căutarea unui loc de muncă și întrucât acestea nu sunt luate în calcul, în mod sistematic, în statisticile referitoare la șomaj;

| AO. | întrucât șomajul determină o deteriorare rapidă și constantă a condițiilor de viață ale lucrătorilor și a stării lor mintale și emoționale, care le compromite perspectivele de actualizare a calificărilor și, în consecință, posibilitatea de (re)integrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

AO.

întrucât șomajul determină o deteriorare rapidă și constantă a condițiilor de viață ale lucrătorilor și a stării lor mintale și emoționale, care le compromite perspectivele de actualizare a calificărilor și, în consecință, posibilitatea de (re)integrare pe piața muncii;

| AP. | întrucât anumite programe publice de ocupare a forței de muncă pot fi un instrument eficient alături de sistemele de venit minim ca mijloc de incluziune socială și profesională a anumitor categorii, cum ar fi tinerii șomeri, șomerii pe termen lung și alte grupuri vulnerabile; întrucât astfel de programe ar putea fi eficace în contexte și zone geografice în care este nevoie de reconversie profesională; întrucât o persoană care rămâne activă profesional în cadrul unui program de angajare în sectorul public va avea, de asemenea, mai multe șanse să își găsească apoi un alt loc de muncă; întrucât aceste programe trebuie să asigure un salariu decent, să includă un itinerar personalizat și să netezească drumul spre un loc de muncă decent; |
| --- | --- |

AP.

întrucât anumite programe publice de ocupare a forței de muncă pot fi un instrument eficient alături de sistemele de venit minim ca mijloc de incluziune socială și profesională a anumitor categorii, cum ar fi tinerii șomeri, șomerii pe termen lung și alte grupuri vulnerabile; întrucât astfel de programe ar putea fi eficace în contexte și zone geografice în care este nevoie de reconversie profesională; întrucât o persoană care rămâne activă profesional în cadrul unui program de angajare în sectorul public va avea, de asemenea, mai multe șanse să își găsească apoi un alt loc de muncă; întrucât aceste programe trebuie să asigure un salariu decent, să includă un itinerar personalizat și să netezească drumul spre un loc de muncă decent;

| AQ. | întrucât Concluziile Consiliului privind Analiza anuală a creșterii pentru 2017 și Raportul comun privind ocuparea forței de muncă adoptate de Consiliul EPSCO la 3 martie 2017 (20) le solicită ambele statelor membre să se asigure că sistemele de protecție socială oferă un ajutor adecvat pentru venit și că reformele continuă să se axeze, printre altele, pe furnizarea unui ajutor adecvat pentru venit și a unor servicii de facilitare și de activare de înaltă calitate; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât Concluziile Consiliului privind Analiza anuală a creșterii pentru 2017 și Raportul comun privind ocuparea forței de muncă adoptate de Consiliul EPSCO la 3 martie 2017 (20) le solicită ambele statelor membre să se asigure că sistemele de protecție socială oferă un ajutor adecvat pentru venit și că reformele continuă să se axeze, printre altele, pe furnizarea unui ajutor adecvat pentru venit și a unor servicii de facilitare și de activare de înaltă calitate;

| AR. | întrucât formarea profesională, în special prin intermediul sistemelor de instruire asociate cu munca, permite dobândirea competențelor necesare pentru exercitarea unei activități profesionale și pentru construirea unei rețele profesionale, ceea ce contribuie la o integrare durabilă pe piața ocupării forței de muncă și la reducerea riscului de sărăcie; |
| --- | --- |

AR.

întrucât formarea profesională, în special prin intermediul sistemelor de instruire asociate cu munca, permite dobândirea competențelor necesare pentru exercitarea unei activități profesionale și pentru construirea unei rețele profesionale, ceea ce contribuie la o integrare durabilă pe piața ocupării forței de muncă și la reducerea riscului de sărăcie;

| AS. | întrucât sistemele de venit minim reprezintă un procent foarte mic din cheltuielile sociale ale guvernului, asigurând în același timp un randament uriaș al investiției, și întrucât decizia de a nu face această investiție are un impact imediat enorm asupra persoanelor în cauză și generează costuri pe termen lung pentru societate; |
| --- | --- |

AS.

întrucât sistemele de venit minim reprezintă un procent foarte mic din cheltuielile sociale ale guvernului, asigurând în același timp un randament uriaș al investiției, și întrucât decizia de a nu face această investiție are un impact imediat enorm asupra persoanelor în cauză și generează costuri pe termen lung pentru societate;

| AT. | întrucât sistemele de venit minim reprezintă un beneficiu pentru întreaga societate, deoarece acestea sunt indispensabile pentru societățile care sunt caracterizate de un grad mai mare de egalitate, și întrucât astfel de societăți au performanțe mai bune în ceea ce privește indicatorii sociali și economici; |
| --- | --- |

AT.

întrucât sistemele de venit minim reprezintă un beneficiu pentru întreaga societate, deoarece acestea sunt indispensabile pentru societățile care sunt caracterizate de un grad mai mare de egalitate, și întrucât astfel de societăți au performanțe mai bune în ceea ce privește indicatorii sociali și economici;

| AU. | întrucât sistemele de venit minim reprezintă pachete eficiente de stimulente economice, deoarece banii sunt folosiți pentru a răspunde nevoilor urgente și reintră imediat în economia reală; |
| --- | --- |

AU.

întrucât sistemele de venit minim reprezintă pachete eficiente de stimulente economice, deoarece banii sunt folosiți pentru a răspunde nevoilor urgente și reintră imediat în economia reală;

| AV. | întrucât dreptul la un nivel de trai adecvat este recunoscut la articolul 25 din Declarația universală a drepturilor omului a ONU și se referă la măsura în care nivelul prestațiilor le oferă persoanelor suficiente resurse pentru a le garanta „un nivel de trai care să le asigure sănătatea și bunăstarea”; întrucât acoperirea se referă la măsura în care toate persoanele care au nevoie de sprijin sunt acoperite de condițiile de eligibilitate aferente unui sistem de venit minim; întrucât utilizarea se referă la măsura în care persoanele eligibile pentru a primi o prestație de venit minim beneficiază într-adevăr de aceasta; |
| --- | --- |

AV.

întrucât dreptul la un nivel de trai adecvat este recunoscut la articolul 25 din Declarația universală a drepturilor omului a ONU și se referă la măsura în care nivelul prestațiilor le oferă persoanelor suficiente resurse pentru a le garanta „un nivel de trai care să le asigure sănătatea și bunăstarea”; întrucât acoperirea se referă la măsura în care toate persoanele care au nevoie de sprijin sunt acoperite de condițiile de eligibilitate aferente unui sistem de venit minim; întrucât utilizarea se referă la măsura în care persoanele eligibile pentru a primi o prestație de venit minim beneficiază într-adevăr de aceasta;

| AW. | întrucât, adesea, neefectuarea unor plăți adecvate corelată cu o acoperire limitată și o utilizare deficitară cauzate, printre altele, de o administrare necorespunzătoare, accesul inadecvat la informații, birocrația excesivă și stigmatizare, înseamnă că plățile în cauză nu asigură nici pe departe un trai decent pentru persoanele cele mai vulnerabile din societate (21); |
| --- | --- |

AW.

întrucât, adesea, neefectuarea unor plăți adecvate corelată cu o acoperire limitată și o utilizare deficitară cauzate, printre altele, de o administrare necorespunzătoare, accesul inadecvat la informații, birocrația excesivă și stigmatizare, înseamnă că plățile în cauză nu asigură nici pe departe un trai decent pentru persoanele cele mai vulnerabile din societate (21);

| AX. | întrucât mai multe state membre au de furcă cu deficite bugetare grave și niveluri ridicate ale datoriei, fiind nevoite în consecință să își restrângă cheltuielile sociale, fapt ce le afectează sistemele publice de sănătate, învățământ, protecție socială și locuințe și, mai ales, accesul la serviciile aferente, precum și adecvarea la scopul urmărit, disponibilitatea și calitatea acestor servicii, cu un impact negativ îndeosebi asupra celor mai nevoiași membri ai societății din aceste state membre; |
| --- | --- |

AX.

întrucât mai multe state membre au de furcă cu deficite bugetare grave și niveluri ridicate ale datoriei, fiind nevoite în consecință să își restrângă cheltuielile sociale, fapt ce le afectează sistemele publice de sănătate, învățământ, protecție socială și locuințe și, mai ales, accesul la serviciile aferente, precum și adecvarea la scopul urmărit, disponibilitatea și calitatea acestor servicii, cu un impact negativ îndeosebi asupra celor mai nevoiași membri ai societății din aceste state membre;

| AY. | întrucât sistemele de venit minim pot acționa ca stabilizatori macroeconomici automați ca răspuns la șocurile economice; |
| --- | --- |

AY.

întrucât sistemele de venit minim pot acționa ca stabilizatori macroeconomici automați ca răspuns la șocurile economice;

| AZ. | întrucât succesul sistemelor de venit minim în ceea ce privește atenuarea sărăciei, favorizarea integrării pe piața forței de muncă, în special a tinerilor, și de îndeplinirea funcției de stabilizatori automați variază în mod semnificativ între statele membre; |
| --- | --- |

AZ.

întrucât succesul sistemelor de venit minim în ceea ce privește atenuarea sărăciei, favorizarea integrării pe piața forței de muncă, în special a tinerilor, și de îndeplinirea funcției de stabilizatori automați variază în mod semnificativ între statele membre;

| BA. | întrucât politicile care instaurează venituri minime acționează ca un stabilizator automat; întrucât recesiunea a fost mai puțin resimțită în țările care dispun de sisteme solide de ajutor pentru venitul disponibil al gospodăriilor; |
| --- | --- |

BA.

întrucât politicile care instaurează venituri minime acționează ca un stabilizator automat; întrucât recesiunea a fost mai puțin resimțită în țările care dispun de sisteme solide de ajutor pentru venitul disponibil al gospodăriilor;

| BB. | întrucât eludarea taxelor și evaziunea fiscală creează condiții de concurență inechitabile în UE, privând statele membre de venituri care altminteri ar contribui la finanțarea suficientă a unor politici robuste de protecție socială și reducând, de asemenea, veniturile de care dispun guvernele pentru a putea finanța crearea unor condiții mai propice pentru creșterea economică, venituri mai mari și politici sociale; întrucât acest fenomen constituie o problemă serioasă pentru UE; |
| --- | --- |

BB.

întrucât eludarea taxelor și evaziunea fiscală creează condiții de concurență inechitabile în UE, privând statele membre de venituri care altminteri ar contribui la finanțarea suficientă a unor politici robuste de protecție socială și reducând, de asemenea, veniturile de care dispun guvernele pentru a putea finanța crearea unor condiții mai propice pentru creșterea economică, venituri mai mari și politici sociale; întrucât acest fenomen constituie o problemă serioasă pentru UE;

| BC. | întrucât mai multe studii au indicat faptul că sărăcia afectează negativ creșterea economică (22); |
| --- | --- |

BC.

întrucât mai multe studii au indicat faptul că sărăcia afectează negativ creșterea economică (22);

| BD. | întrucât unele state membre lansează proiecte-pilot pentru testarea politicilor privind venitul universal de bază, de exemplu Finlanda, unde un eșantion aleatoriu de 2 000 de șomeri va primi o sumă necondiționată de 560 EUR pe lună, care ar trebui să ofere un stimulent adecvat pentru a accepta un loc de muncă temporar și cu fracțiune de normă; |
| --- | --- |

BD.

întrucât unele state membre lansează proiecte-pilot pentru testarea politicilor privind venitul universal de bază, de exemplu Finlanda, unde un eșantion aleatoriu de 2 000 de șomeri va primi o sumă necondiționată de 560 EUR pe lună, care ar trebui să ofere un stimulent adecvat pentru a accepta un loc de muncă temporar și cu fracțiune de normă;

| BE. | întrucât în mai multe state membre se discută despre introducerea unor sisteme de venituri de bază; |
| --- | --- |

BE.

întrucât în mai multe state membre se discută despre introducerea unor sisteme de venituri de bază;

Sistemele de venit minim

| 1. | solicită tuturor statelor membre să introducă sisteme de venit minim, însoțite de măsuri de sprijin pentru reintegrarea persoanelor care pot munci și programe de educație și formare profesională adaptate la situația personală și familială a beneficiarului, pentru a sprijini gospodăriile cu venituri suficiente și a le permite să aibă un standard de viață decent; subliniază că acest venit minim ar trebui să fie ultima măsură de protecție socială și că ar trebui să constea în sprijin financiar adecvat în plus față de garantarea accesului la servicii de calitate și politici active în domeniul muncii, ca o modalitate eficientă de a combate sărăcia și de a asigura o viață demnă tuturor celor care nu dispun de resurse suficiente; subliniază în această privință că dreptul la asistență socială este un drept fundamental și că sistemele de venit minim le permit oamenilor să trăiască o viață demnă, le susțin participarea deplină în societate și le asigură independența pe toată durata vieții; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că promovarea unor societăți favorabile incluziunii și fără sărăcie trebuie să se bazeze pe îmbunătățirea statutului de muncă, cu drepturi ale lucrătorilor bazate pe negociere colectivă și prin asigurarea unor servicii de sănătate publică de calitate, de securitate socială și de educație, care rup ciclurile excluziunii și promovează dezvoltarea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază importanța unei finanțări publice adecvate pentru sistemele de venit minim; invită Comisia să monitorizeze în mod specific utilizarea a 20 % din suma totală alocată din FSE pentru combaterea sărăciei și a excluziunii sociale și, de asemenea, să examineze, în cadrul viitoarei revizuiri a Regulamentului privind dispozițiile comune pentru fondurile structurale (Regulamentul (UE) nr. 1303/2013), în special în cadrul Fondului social european și al Programului UE pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI), posibilitățile de finanțare pentru a ajuta toate statele membre să instituie un sistem de venit minim, dacă acesta nu există sau să îmbunătățească funcționarea și eficacitatea sistemelor existente; |
| --- | --- |

3.

| 4. | recunoaște faptul că este dificil pentru statele membre să treacă de la sisteme de venit minim de slabă calitate sau de la lipsa acestora la sisteme de venit minim de înaltă calitate; le solicită, așadar, statelor membre să depună eforturi pentru realizarea progresivă a sistemelor de venit minim adecvat care să abordeze aspectele legate de caracterul adecvat, și gradul de acoperire și de utilizare al acestor sisteme; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază faptul că instituirea sistemelor de venit minim poate atât să atenueze inegalitățile și impactul social al crizei, cât și să aibă un impact anticiclic prin furnizarea de resurse pentru a îmbunătăți cererea pe piața internă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că este esențial pentru toate persoanele nevoiașe să dispună de un venit minim suficient care să le permită să își satisfacă nevoile de bază, inclusiv pentru persoanele cele mai excluse, cum ar fi cele fără adăpost; consideră că un venit minim adecvat reprezintă un venit indispensabil pentru cei nevoiași pentru a trăi o viață demnă, și că ar trebui luat în considerare împreună cu dreptul la acces la servicii publice și sociale universale; consideră că sistemele de venit minim trebuie să garanteze evitarea perpetuării dependenței sociale și să faciliteze integrarea în societate; reamintește că Recomandarea privind incluziunea activă recunoaște necesitatea unei strategii integrate în punerea în aplicare a celor trei elemente principale ale incluziunii sociale (ajutor adecvat pentru venit, piețe ale forței de muncă favorabile incluziunii și acces la servicii de calitate); |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază importanța componentei de stabilizare automată a sistemelor de protecție socială pentru a absorbi undele de șoc sociale provocate de efecte exterioare precum recesiunile; invită, prin urmare, statele membre ca, având în vedere Recomandarea nr. 202 a OIM, care stabilește nivelurile minime de protecție socială, să realizeze și să mărească investițiile în sistemele de protecție socială, pentru a garanta că acestea reușesc să combată și să prevină sărăcia și inegalitățile, asigurând, totodată, durabilitatea acestor sisteme; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază, în legătură cu dezbaterea cu privire la venitul minim, rolul special al familiilor cu copii și al familiilor monoparentale, precum și măsura în care acestea sunt afectate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază faptul că persoanele ar trebui să fie în măsură să participe pe deplin în cadrul societății și al economiei și că acest drept ar trebui să fie pe deplin recunoscut și evidențiat în procesul de elaborare a politicilor Uniunii prin asigurarea unor sisteme universale de protecție socială de înaltă calitate care includ sisteme de venit minim eficiente și adecvate; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că protecția socială, inclusiv pensiile și servicii precum asistența medicală, îngrijirea copiilor și îngrijirea pe termen lung, rămâne esențială pentru o creștere echilibrată și favorabilă incluziunii, contribuind totodată la o viață profesională mai lungă, la crearea de locuri de muncă și la reducerea inegalităților; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să promoveze politici care să garanteze suficiența, adecvarea, eficiența, precum și calitatea sistemelor de protecție socială pe tot parcursul ciclului de viață al unei persoane, garantând astfel o viață decentă, combătând inegalitățile și încurajând incluziunea, cu scopul de a eradica sărăcia, în special pentru persoanele excluse de pe piața forței de muncă și cele mai vulnerabile grupuri; |
| --- | --- |

10.

| 11. | evidențiază că un venit minim adecvat pe tot ciclul vieții reprezintă un element de sprijin pentru ca persoanele cu niveluri insuficiente de venit să poată ajunge să ducă o viață decentă; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază faptul că sistemele de venit minim adecvat, ca un instrument de incluziune activă, promovează incluziunea socială și participarea socială; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că unul dintre principalele obiective ale Strategiei Europa 2020 este reducerea numărului celor afectați de sărăcii și excludere socială cu cel puțin 20 de milioane de persoane și că încă sunt necesare multe eforturi pentru atingerea acestui obiectiv; consideră că sistemele de venit minim pot reprezenta o modalitate adecvată de atingere a acestui obiectiv; |
| --- | --- |

13.

| 14. | afirmă răspicat că locurile de muncă decente reprezintă cea mai bună cale de a combate sărăcia și excluziunea socială; reamintește, în acest context, importanța stimulării creșterii economice, a investițiilor și a creării de locuri de muncă; |
| --- | --- |

14.

| 15. | regretă faptul că unele state membre par a nu respecta Recomandarea 92/441/CEE a Consiliului, prin care se recunoaște „dreptul fundamental al persoanei la resurse și prestații sociale suficiente pentru a putea duce o existență compatibilă cu demnitatea umană”; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că, deși majoritatea statelor membre ale UE-27 dispun de sisteme naționale de venit minim, unele dintre aceste sisteme nu asigură un ajutor adecvat pentru venit pentru toate persoanele care au nevoie de ele (23); le solicită tuturor statelor membre să prevadă introducerea și, după caz, modernizarea unor sisteme naționale de venit minim garantat pentru a preveni sărăcia și a favoriza incluziunea socială; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază faptul că introducerea unui sistem național de venit minim nu ar trebui să diminueze protecția oferită de sistemele regionale de venit minim; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază importanța semestrului european în încurajarea statelor membre care încă nu dispun de sisteme de venit minim să introducă sisteme de ajutor adecvat pentru venit; |
| --- | --- |

18.

| 19. | constată că, în unele state membre, dreptul la prestații de venit minim este supus condiției de participare la măsurile active pe piața muncii; subliniază, în acest sens, rolul important al UE ca mediu care le permite statelor membre să poată face schimb de bune practici; |
| --- | --- |

19.

| 20. | își reiterează poziția exprimată în Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la rolul venitului minim în lupta împotriva sărăciei și în promovarea unei societăți incluzive în Europa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ia act de avizul Comitetului Economic și Social European referitor la o directivă-cadru privind venitul minim adecvat în Uniunea Europeană care să stabilească norme și indicatori comuni, să pună la dispoziție metode pentru monitorizarea punerii sale în aplicare și să faciliteze dialogul între părțile interesate, statele membre și instituțiile Uniunii; în acest context, subliniază că s-a demonstrat că este posibil din punct de vedere legal să dispunem de o directivă-cadru privind venitul minim în contextul tratatelor actuale ale UE; invită Comisia și statele membre să evalueze, în acest sens, modalitățile și instrumentele necesare pentru a garanta un venit minim adecvat în toate statele membre; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută declarația Comisiei conform căreia semestrul european pune un accent mai puternic acum pe ocuparea forței de muncă și pe performanțele sociale, dar consideră că sunt necesare mai multe eforturi pentru a atinge acest obiectiv și pentru a asigura coerența globală, în special prin promovarea investițiilor sociale; invită Comisia să monitorizeze și să evalueze periodic progresele înregistrate de statele membre în privința recomandărilor specifice fiecărei țări (RSȚ) în furnizarea de servicii accesibile, necostisitoare și de calitate, precum și în introducerea unor sistemele adecvate și eficiente de venituri minime; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază importanța semestrului european în procesul de monitorizare a caracterului adecvat al sistemelor de venit minim existente și impactul acestora asupra reducerii sărăciei, în special prin intermediul RSȚ-urilor, dar subliniază, de asemenea, importanța raportului comun privind ocuparea forței de muncă și a analizei anuale a creșterii; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că sistemele de venit minim ar trebui să asigure un venit superior pragului de sărăcie, să prevină situațiile de lipsuri materiale grave și să scoată familiile din astfel de situații, și să fie însoțite de furnizarea de servicii publice, cum ar fi serviciile de sănătate, educație sau îngrijire a copilului; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră, prin urmare, că sistemele de venit minim trebuie să facă parte integrantă dintr-o abordare strategică având ca obiectiv incluziunea socială și integrarea socială, ceea ce presupune atât măsuri generale, cât și politici specifice – în ceea ce privește locuințele, asistența medicală, educația și formarea, serviciile sociale și alte servicii de interes general – care să ajute persoanele să iasă din sărăcie, oferind, totodată, sprijin personalizat, precum și asistență pentru accesul la piața forței de muncă pentru cei care pot munci; consideră că adevăratul obiectiv al sistemelor de venit minim nu ar trebui să fie numai să acorde asistență, ci, mai presus de toate, să ajute beneficiarii să treacă de la o situație de excluziune socială la viața activă, evitând dependența pe termen lung; |
| --- | --- |

25.

| 26. | îndeamnă statele membre să îmbunătățească coordonarea și planificarea integrată între administrațiile și serviciile care se ocupă de diferitele elemente ale incluziunii active, prin stabilirea unui punct de contact unic pentru clienți, precum și prin mărirea capacității și a resurselor disponibile pentru servicii, astfel încât să crească accesul la serviciile în cauză și calitatea acestora; |
| --- | --- |

26.

| 27. | consideră că este esențial să se garanteze venituri adecvate și pentru persoanele aflate în situații vulnerabile, pentru care o revenire în câmpul muncii nu este posibilă sau nu mai este o opțiune, astfel cum este recunoscut în Recomandarea privind incluziunea activă; |
| --- | --- |

27.

| 28. | cere să se facă progrese palpabile și verificate în privința dimensionării juste a sistemelor de venit minim, astfel încât să se reducă sărăcia și excluziunea socială în rândul celor mai vulnerabile grupuri, garantându-le dreptul la o viață demnă; |
| --- | --- |

28.

| 29. | constată cu îngrijorare că, în multe state membre, de exemplu, costurile cu îngrijirea pe termen lung depășesc chiar și venitul mediu din pensii; evidențiază cât este de important să se ia în considerare nevoile specifice și cheltuielile de întreținere ale diferitelor grupe de vârstă; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază importanța definirii unor criterii de admisibilitate corespunzătoare adaptate la situația socio-economică din statele membre pentru a le da posibilitatea de a beneficia de un regim adecvat de venit minim; consideră că printre aceste criterii ar trebui se numere cerința de a nu fi beneficiar al unei prestații de șomaj, sau faptul că a fi beneficiar nu este suficient pentru a evita sărăcia și excluziunea socială, și că ele ar trebui, de asemenea, să ia în considerare numărul de copii și de alte persoane aflate în întreținere; subliniază totuși că aceste criterii nu ar trebui să creeze bariere administrative în calea accesului la sistemele de venit minim pentru persoanele care se află deja într-o situație foarte vulnerabilă, cum ar fi cerința impusă persoanelor fără adăpost de a avea o adresă fixă; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reiterează importanța accesului egal la sistemele de venit minim fără discriminare pe motive de etnie, sex, nivel de educație, naționalitate, orientare sexuală, religie, dizabilitate, vârstă, opinii politice sau statut socioeconomic; |
| --- | --- |

31.

| 32. | este îngrijorat de rata ridicată de a persoanelor care nu apelează la venitul minim, deși au dreptul la el; consideră că neutilizarea este unul dintre obstacolele majore în calea incluziunii sociale a persoanelor în cauză; solicită Comisiei și Comitetului pentru protecție socială să examineze în continuare problema neutilizării și să elaboreze recomandări și orientări în vederea soluționării acesteia; solicită statelor membre să combată neutilizarea, inclusiv prin sensibilizarea publicului cu privire la existența sistemelor de venit minim, oferind orientări adecvate privind accesarea acestora și prin îmbunătățirea organizării administrative; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază necesitatea ca statele membre să intervină concret, definind un prag al venitului minim, pe baza unor indicatori pertinenți care să includă bugetele de referință, care să garanteze coeziunea economică și socială și să reducă riscul de sărăcie în toate statele membre; consideră că aceste informații ar trebui să fie prezentate în fiecare an cu ocazia Zilei internaționale pentru eradicarea sărăciei (17 octombrie); |
| --- | --- |

33.

| 34. | constată faptul că multe state membre utilizează deja indicatori de protecție a venitului minim (MIPI); îndeamnă toate statele membre să utilizeze date MIPI, ceea ce va permite, de asemenea, o mai bună comparație între sistemele naționale; |
| --- | --- |

34.

| 35. | consideră că venitul minim ar trebui considerat ca având un caracter temporar și ar trebui întotdeauna însoțit de politici active de incluziune pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

35.

| 36. | susține că sistemele de garantare a unui venit minim sunt instrumente de tranziție în procesul de reducere și combatere a sărăciei, excluziunii sociale și inegalității și trebuie percepute ca o investiție socială; remarcă efectele anticiclice ale sistemelor de venit minim; |
| --- | --- |

36.

| 37. | insistă asupra necesității de a se ține seama de numărul de persoane aflate în îngrijire, în special de copii sau persoane cu un grad mare de dependență, la stabilirea cuantumului venitului minim, pentru a sparge cercul vicios al sărăciei, în special al sărăciei în rândul copiilor; invită Comisia și statele membre să asigure punerea în aplicare rapidă a recomandării din 2013 intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării”; consideră, de asemenea, că serviciile Comisiei ar trebui să elaboreze un raport anual privind progresele realizate în lupta împotriva sărăciei în rândul copiilor și privind punerea în aplicare a recomandării cu ajutorul indicatorilor în ea; |
| --- | --- |

37.

| 38. | evidențiază faptul că bugetele de referință pot contribui la stabilirea nivelului venitului minim necesar pentru a satisface nevoile fundamentale ale cetățenilor, care includ și aspecte nemonetare, cum ar fi accesul la educație și învățarea pe tot parcursul vieții, locuințe decente, servicii medicale de calitate, activități sociale și participare civică, luând în considerare în același timp vârstele și componența gospodăriei, precum și contextul economic și social al fiecărui stat membru; reamintește că Comisia, în Comunicarea sa referitoare la Pachetul privind investițiile sociale, îndeamnă statele membre să stabilească bugete de referință pentru a contribui la conceperea unui ajutor pentru venit eficient și adecvat, care să ia în considerare nevoile sociale identificate la nivel local, regional și național în vederea îmbunătățirii coeziunii teritoriale; solicită, în plus, să se utilizeze bugetele de referință ca un instrument de evaluare a caracterului adecvat al sistemelor de venit minim oferite de statele membre; |
| --- | --- |

38.

| 39. | crede că, atunci când stabilesc sistemele de venit minim, statele membre trebuie să ia în considerare pragul de risc de sărăcie stabilit de Eurostat la 60 % din venitul mediu național echivalat disponibil (după transferurile sociale), împreună cu alți indicatori, precum bugetele de referință; consideră că bugetele de referință ar putea fi utilizate pentru a combate mai bine sărăcia și a testa robustețea nivelului venitului minim și a pragului amintit, respectând totodată principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

39.

| 40. | consideră că lipsa unor cifre actualizate privind venitul și condițiile de viață reprezintă un obstacol în calea punerii în aplicare a unui buget de referință și a unui venit minim și în calea comparației dintre acestea, ținând cont de specificitățile naționale; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită Comisia și statele membre să facă schimb de bune practici rezultate din sistemele de venit minim; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia Europeană și Comitetul pentru protecție socială să se documenteze și să difuzeze exemple de strategii de succes și să promoveze evaluările inter pares și alte metode de a face schimb de bune practici privind sistemele de venit minim; recomandă ca aceste eforturi să se concentreze pe probleme-cheie, cum ar fi asigurarea majorării periodice a valorii, îmbunătățirea gradului de acoperire și de utilizare, abordarea factorilor de descurajare și întărirea legăturilor între diferitele elemente ale incluziunii active; |
| --- | --- |

42.

| 43. | consideră că, având în vedere numeroasele preocupări pe care le ridică sistemele de venit minim, cum ar fi accesibilitatea, acoperirea, finanțarea, condițiile pentru obținerea de drepturi, durata, ar putea fi utilă elaborarea unui concept pentru sistemele naționale de venit minim, contribuind astfel la crearea unor condiții egale între statele membre; în această privință, invită Comisia să realizeze o evaluare a impactului sistemelor de venit minim în Uniunea Europeană, să ceară monitorizarea și raportarea periodică și să ia în considerare acțiuni viitoare, ținând seama de circumstanțele economice și sociale ale fiecărui stat membru și de nevoile grupurilor celor mai afectate, precum și să evalueze dacă aceste sisteme le permit familiilor să își satisfacă nevoile personale de bază și să reducă sărăcia; |
| --- | --- |

43.

| 44. | este îngrijorat de reducerea cuantumului și/sau a duratei de acordare a prestațiilor de șomaj, precum și de înăsprirea, în ultimii ani, a criteriilor de eligibilitate în multe state membre, ceea ce duce la creșterea numărului persoanelor care sunt nevoite să se bazeze pe sistemele de venit minim și determină o presiune suplimentară asupra acestor sisteme (24); |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază faptul că inegalitățile sunt în creștere în cadrul fiecărui stat membru și în cadrul UE; |
| --- | --- |

45.

| 46. | este preocupat de faptul că, în multe state membre, nivelul de prestații și de acoperire al sistemelor de venit minim pare să se fi redus în ultimii ani; consideră că statele membre ar trebui să crească, prin sistemele de venit minim, gradul de acoperire a persoanelor care au nevoie de sprijin, în conformitate cu recomandările ESPN (25):






  (a) | solicită statelor membre cu sisteme foarte complexe și fragmentate să le simplifice și să elaboreze unele mai cuprinzătoare; |
| --- | --- | --- |

46.

(a)

solicită statelor membre cu sisteme foarte complexe și fragmentate să le simplifice și să elaboreze unele mai cuprinzătoare;

| (b) | solicită statelor membre în care există un nivel scăzut de acoperire să își revizuiască condițiile pentru a asigura că sunt incluse toate persoanele care au nevoie; |
| --- | --- |

(b)

solicită statelor membre în care există un nivel scăzut de acoperire să își revizuiască condițiile pentru a asigura că sunt incluse toate persoanele care au nevoie;

| (c) | solicită statelor membre ale căror sisteme de venit minim exclud în prezent grupuri semnificative afectate de sărăcie să își modifice sistemele pentru a acoperi mai bine grupurile respective; |
| --- | --- |

(c)

solicită statelor membre ale căror sisteme de venit minim exclud în prezent grupuri semnificative afectate de sărăcie să își modifice sistemele pentru a acoperi mai bine grupurile respective;

| (d) | solicită statelor membre în care există un nivel ridicat de putere discreționară a autorităților administrative în cadrul sistemelor lor principale de venit minim să vizeze reducerea acestei puteri și să se asigure că există criterii clare și coerente pentru luarea deciziilor legate de o eventuală procedură de contestație; |
| --- | --- |

(d)

solicită statelor membre în care există un nivel ridicat de putere discreționară a autorităților administrative în cadrul sistemelor lor principale de venit minim să vizeze reducerea acestei puteri și să se asigure că există criterii clare și coerente pentru luarea deciziilor legate de o eventuală procedură de contestație;

| 47. | subliniază că este important să se sporească participarea la învățarea pe tot parcursul vieții a lucrătorilor, a șomerilor și a tuturor grupurilor sociale vulnerabile și că este necesar să se îmbunătățească nivelul calificărilor profesionale și dobândirea de noi competențe, care reprezintă un instrument fundamental pentru accelerarea integrării pe piața forței de muncă, pentru creșterea productivității și pentru sprijinirea cetățenilor în găsirea unui loc de muncă; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază importanța dezvoltării demografice în legătură cu lupta împotriva sărăciei în Europa; |
| --- | --- |

48.

| 49. | cere să se ia măsuri concrete urgente pentru eradicarea sărăciei și a excluziunii sociale, care să promoveze dispozitive efective de siguranță socială și să reducă inegalitatea, contribuind, astfel, la asigurarea coeziunii economice și teritoriale; subliniază că aceste măsuri trebuie luate la nivelul corespunzător, cu acțiuni atât la nivel național, cât și european, în funcție de repartizarea competențelor pe politicile relevante; |
| --- | --- |

49.

| 50. | susține abordarea Comisiei față de investițiile sociale, potrivit căreia politicile sociale bine concepute contribuie la creșterea economică, protejând în același timp oamenii de sărăcie și acționând ca stabilizatori economici (26); |
| --- | --- |

50.

| 51. | salută reflecțiile și studiile privind modalitățile de realizare a unei distribuții echitabile a veniturilor și a bogăției în societățile noastre; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că printre factorii-cheie care împiedică dezvoltarea unei abordări a investițiilor sociale de către statele membre se numără impactul crizei economice (27); |
| --- | --- |

52.

| 53. | solicită ca, atunci când se elaborează politicile macroeconomice, să se acorde atenția cuvenită necesității de a reduce inegalitățile sociale și de a garanta accesul tuturor grupurilor sociale la servicii sociale finanțate corespunzător, combătând, astfel, sărăcia și excluziunea socială; |
| --- | --- |

53.

| 54. | se pronunță în favoarea unor măsuri de reducere a inegalităților sociale, permițându-le persoanelor să își utilizeze cât mai bine talentele și capacitățile; cere ca ajutorul social să fie acordat cu prioritate persoanelor care sunt atât sărace, cât și incapabile să câștige un venit suficient prin propriile eforturi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | constată că experiențele recente în privința reformelor bazate pe scutirile fiscale demonstrează că este de preferat să se finanțeze politicile privind veniturile minime prin sprijin bugetar mai degrabă decât prin stimulente fiscale; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază că educația, transferurile sociale și sistemele fiscale progresive, echitabile și cu caracter redistributiv, precum și măsurile practice de consolidare a competitivității și de combatere a eludării taxelor și a evaziunii fiscale, au toate potențialul de a contribui la coeziunea economică, socială și teritorială; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază că sistemele de venit minim existente ar trebui adaptate astfel încât să se trateze mai bine problema șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

57.

Programe sociale de ocupare a forței de muncă

| 58. | ia notă de propunerile privind programele de lucru tranzitoriu, care constau în posibilitatea pentru oricine dorește și este apt de muncă de a dispune de un loc de muncă tranzitoriu în administrația publică sau la organizații non-profit sau întreprinderi de economie socială; cu toate acestea, subliniază că este important ca aceste sisteme să promoveze locuri de muncă ce conferă drepturi lucrătorilor, pe baza negocierii colective și a legislației muncii; |
| --- | --- |

58.

| 59. | consideră că programele sociale de ocupare a forței de muncă ar trebui să contribuie la îmbunătățirea perspectivelor de angajare ale lucrătorilor și la facilitarea accesului lor la piața normală a muncii; reamintește că aceste programe trebuie să asigure un salariu decent, să includă un itinerar personalizat și să netezească drumul spre un loc de muncă decent; |
| --- | --- |

59.

| 60. | consideră că crearea de locuri de muncă decente ar trebui să fie o prioritate pentru Uniunea Europeană, ca prim pas spre reducerea sărăciei și a excluziunii sociale; |
| --- | --- |

60.

| 61. | solicită Comisiei și statelor membre să asigure participarea deplină a tuturor părților interesate, în special a partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile, în conceperea, implementarea și monitorizarea politicilor și programelor de venituri minime; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  JO L 245, 26.8.1992, p. 46.

(2)  JO L 245, 26.8.1992, p. 49.

(3)  JO L 59, 2.3.2013, p. 5.

(4)  JO L 307, 18.11.2008, p. 11.

(5)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 11.

(6)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 8.

(7)  JO C 419, 16.12.2015, p. 5.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0401.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0136.

(10)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0235.

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0355.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0010.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0317.

(14)  „Semestrul european 2017: evaluarea progreselor înregistrate în ceea ce privește reformele structurale, prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice, precum și rezultatele bilanțurilor aprofundate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011” (COM(2017)0090).

(15)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2017/income-inequalities-and-employment-patterns-in-europe-before-and-after-the-great-recession

(16)  ‘Towards a European minimum income’ (Către un venit minim european), noiembrie 2013: http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/revenu-minimum_-etude-ose_-vfinale_en--2.pdf

(17)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: „Lansarea unei consultări privind un pilon european al drepturilor sociale” (COM(2016)0127) – anexa 1.

(18)  Rețeaua europeană de politici sociale (REPS), Sistemele de venit minim în Europa: studiu privind politicile naționale din 2015, ianuarie 2016.

(19)  Concluziile Consiliului privind „Lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale: o abordare integrată”, 16 iunie 2016.

(20)  Documentul Consiliului 6885/17: „Analiza anuală a creșterii pentru 2017 și Raportul comun privind ocuparea forței de muncă: orientări politice referitoare la politicile de ocupare a forței de muncă și politicile sociale – Concluziile Consiliului (3 martie 2017)”; și documentul Consiliului 6887/17: „Raport comun al Comisiei și al Consiliului privind ocuparea forței de muncă care însoțește Comunicarea Comisiei privind Analiza anuală a creșterii 2017 (3 martie 2017)”.

(21)  REPS, „Sistemele de venit minim în Europa: studiu privind politicile naționale din 2015”.

(22)  A se vedea: Banca Mondială (2006), „Poverty Reduction and Growth: The Virtuous and Vicious Circle” (Reducerea sărăciei și creșterea economică: cercul virtuos și cercul vicios) OCDE, „Trends in Income Inequality and its Impact on Economic Growth” (Tendințe ale inegalității de venituri și impactul acestora asupra creșterii economice), 2014.

(23)  REPS, „Sistemele de venit minim în Europa: studiu privind politicile naționale din 2015”).

(24)  REPS, „Investițiile sociale în Europa: studiu privind politicile naționale din 2015”, 2016.

(25)  REPS, „Sistemele de venit minim în Europa: studiu privind politicile naționale în 2015”.

(26)  Comisia Europeană: Comunicarea intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii — inclusiv punerea în aplicare a Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (COM(2013)0083), 20 februarie 2013: și: ESPN, „Social Investment in Europe: A study of national policies 2015” (Investiții sociale în Europa: un studiu al politicilor naționale din 2015).

(27)  REPS, „Sistemele de venit minim în Europa: studiu privind politicile naționale din 2015”.

---

Miercuri, 25 octombrie 2017

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/171

---

P8_TA(2017)0413

Aspecte legate de drepturile fundamentale în ceea ce privește integrarea romilor în UE: combaterea atitudinilor negative față de romi

Rezoluţia Parlamentului European din 25 octombrie 2017 referitoare la aspecte legate de drepturile fundamentale în ceea ce privește integrarea romilor în UE: combaterea atitudinilor negative față de romi (2017/2038(INI))

(2018/C 346/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE); |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE);

| — | având în vedere preambulul la TUE, îndeosebi liniuța a doua și liniuțele patru – șapte; |
| --- | --- |

—

având în vedere preambulul la TUE, îndeosebi liniuța a doua și liniuțele patru – șapte;

| — | având în vedere, printre altele, articolul 2, articolul 3 alineatul (3) liniuța a doua, precum și articolul 6 din TUE; |
| --- | --- |

—

având în vedere, printre altele, articolul 2, articolul 3 alineatul (3) liniuța a doua, precum și articolul 6 din TUE;

| — | având în vedere, printre altele, articolul 10 și articolul 19 alineatul (1) din TFUE; |
| --- | --- |

—

având în vedere, printre altele, articolul 10 și articolul 19 alineatul (1) din TFUE;

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 7 decembrie 2000 (denumită în continuare „Carta”), care a fost proclamată la 12 decembrie 2007, la Strasbourg, și a intrat în vigoare în decembrie 2009, odată cu Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 7 decembrie 2000 (denumită în continuare „Carta”), care a fost proclamată la 12 decembrie 2007, la Strasbourg, și a intrat în vigoare în decembrie 2009, odată cu Tratatul de la Lisabona;

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite în 1948; |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite în 1948;

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile copilului, adoptată la New York, la 20 noiembrie 1989, în special articolul 3; |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile copilului, adoptată la New York, la 20 noiembrie 1989, în special articolul 3;

| — | având în vedere Rezoluția ONU A/70/L.1, adoptată de Adunarea Generală la 25 septembrie 2015, intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”; |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția ONU A/70/L.1, adoptată de Adunarea Generală la 25 septembrie 2015, intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”;

| — | având în vedere Rezoluția ONU A/RES/60/7, adoptată de Adunarea Generală la 1 noiembrie 2005, privind comemorarea Holocaustului; |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția ONU A/RES/60/7, adoptată de Adunarea Generală la 1 noiembrie 2005, privind comemorarea Holocaustului;

| — | având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale;

| — | având în vedere Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale a Consiliului Europei; |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale a Consiliului Europei;

| — | având în vedere Declarația Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei privind proliferarea în Europa a atitudinilor negative și a violenței rasiste îndreptate împotriva romilor, adoptată la 1 februarie 2012; |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei privind proliferarea în Europa a atitudinilor negative și a violenței rasiste îndreptate împotriva romilor, adoptată la 1 februarie 2012;

| — | având în vedere Recomandarea de politică generală nr. 13 a Comisiei Europene împotriva Rasismului și Intoleranței (ECRI) privind combaterea atitudinilor negative și discriminării împotriva romilor; |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea de politică generală nr. 13 a Comisiei Europene împotriva Rasismului și Intoleranței (ECRI) privind combaterea atitudinilor negative și discriminării împotriva romilor;

| — | având în vedere Carta partidelor politice europene pentru o societate nerasistă, adoptată de Congresul Autorităților Locale și Regionale din cadrul celei de a 32-a sesiuni a Consiliului Europei, desfășurată în luna martie 2017; |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta partidelor politice europene pentru o societate nerasistă, adoptată de Congresul Autorităților Locale și Regionale din cadrul celei de a 32-a sesiuni a Consiliului Europei, desfășurată în luna martie 2017;

| — | având în vedere Rezoluția 1985 (2014) – „Situația drepturilor minorităților naționale în Europa” și Rezoluția 2153 (2017) – „Promovarea incluziunii romilor și nomazilor”, ale Adunării Parlamentare a Consiliului Europei; |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1985 (2014) – „Situația drepturilor minorităților naționale în Europa” și Rezoluția 2153 (2017) – „Promovarea incluziunii romilor și nomazilor”, ale Adunării Parlamentare a Consiliului Europei;

| — | având în vedere declarația Secretarului General al Consiliului Europei, Thorbjørn Jagland, din 11 aprilie 2017 privind cele zece obiective pentru următorii zece ani; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Secretarului General al Consiliului Europei, Thorbjørn Jagland, din 11 aprilie 2017 privind cele zece obiective pentru următorii zece ani;

| — | având în vedere Convenția OIM privind discriminarea în domeniul ocupării forței de muncă și exercitării profesiei, 1958 (nr. 111); |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția OIM privind discriminarea în domeniul ocupării forței de muncă și exercitării profesiei, 1958 (nr. 111);

| — | având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1); |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1);

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2); |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2);

| — | având în vedere Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (3); |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (3);

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (4); |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (4);

| — | având în vedere Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (5); |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (5);

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 9 decembrie 2013 cu privire la măsurile de integrare efectivă a romilor în statele membre, Concluziile Consiliului din 8 decembrie 2016 referitoare la accelerarea procesului de integrare a romilor și din 13 octombrie 2016 referitoare la Raportul special nr. 14/2016 al Curții de Conturi Europene; |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 9 decembrie 2013 cu privire la măsurile de integrare efectivă a romilor în statele membre, Concluziile Consiliului din 8 decembrie 2016 referitoare la accelerarea procesului de integrare a romilor și din 13 octombrie 2016 referitoare la Raportul special nr. 14/2016 al Curții de Conturi Europene;

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 15 iunie 2011 privind educația și îngrijirea copiilor preșcolari; |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 15 iunie 2011 privind educația și îngrijirea copiilor preșcolari;

| — | având în vedere Comunicările Comisiei privind integrarea romilor [COM(2010)0133, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299, COM(2016)0424], inclusiv Comunicarea privind un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020 [COM(2011)0173]; |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicările Comisiei privind integrarea romilor [COM(2010)0133, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299, COM(2016)0424], inclusiv Comunicarea privind un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020 [COM(2011)0173];

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Garanția pentru tineret și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, după trei ani” [COM(2016)0646]; |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Garanția pentru tineret și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, după trei ani” [COM(2016)0646];

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei 2013/112/UE din 20 februarie 2013 intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării”; |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei 2013/112/UE din 20 februarie 2013 intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării”;

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la romi (6); |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la romi (6);

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 aprilie 2015 referitoare la Ziua internațională a romilor – atitudini negative împotriva romilor în Europa și recunoașterea de către UE a zilei comemorative a genocidului împotriva romilor din timpul celui de-al Doilea Război Mondial (7); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 aprilie 2015 referitoare la Ziua internațională a romilor – atitudini negative împotriva romilor în Europa și recunoașterea de către UE a zilei comemorative a genocidului împotriva romilor din timpul celui de-al Doilea Război Mondial (7);

| — | având în vedere Rezoluția din 13 decembrie 2016 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în 2015 (8), în special punctele 117-122 privind drepturile romilor; |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția din 13 decembrie 2016 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în 2015 (8), în special punctele 117-122 privind drepturile romilor;

| — | având în vedere Raportul anual pe 2016 privind drepturile fundamentale al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA); |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual pe 2016 privind drepturile fundamentale al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA);

| — | având în vedere sondajele EU-MIDIS I și II ale Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și mai multe alte sondaje și rapoarte privind romii; |
| --- | --- |

—

având în vedere sondajele EU-MIDIS I și II ale Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și mai multe alte sondaje și rapoarte privind romii;

| — | având în vedere Raportul special nr. 14/2016 al Curții de Conturi Europene privind Inițiativele de politică ale UE și sprijinul financiar acordat de aceasta pentru integrarea romilor: s-au înregistrat progrese semnificative în ultimul deceniu, dar sunt necesare eforturi suplimentare pe teren; |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 14/2016 al Curții de Conturi Europene privind Inițiativele de politică ale UE și sprijinul financiar acordat de aceasta pentru integrarea romilor: s-au înregistrat progrese semnificative în ultimul deceniu, dar sunt necesare eforturi suplimentare pe teren;

| — | având în vedere sondajul Eurobarometru intitulat „Discriminarea în UE în 2015”; |
| --- | --- |

—

având în vedere sondajul Eurobarometru intitulat „Discriminarea în UE în 2015”;

| — | având în vedere rapoartele și recomandările Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și, printre altele, planul său de acțiune privind îmbunătățirea situației romilor și a populației sinti aflate pe teritoriul OSCE; |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele și recomandările Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și, printre altele, planul său de acțiune privind îmbunătățirea situației romilor și a populației sinti aflate pe teritoriul OSCE;

| — | având în vedere rapoartele și recomandările organizațiilor de supraveghere a respectării drepturilor și cele ale societății civile, îndeosebi ale Centrului European pentru Drepturile Romilor, Fundación Secretariado Gitano, OSF, ERGO și Amnesty International; |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele și recomandările organizațiilor de supraveghere a respectării drepturilor și cele ale societății civile, îndeosebi ale Centrului European pentru Drepturile Romilor, Fundación Secretariado Gitano, OSF, ERGO și Amnesty International;

| — | având în vedere documentul de referință privind atitudinile negative împotriva romilor al Alianței de combatere a atitudinilor negative împotriva romilor; |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de referință privind atitudinile negative împotriva romilor al Alianței de combatere a atitudinilor negative împotriva romilor;

| — | având în vedere raportul Centrului de Studii Politice Europene privind combaterea atitudinilor negative împotriva romilor la nivel instituțional: răspunsuri și practici promițătoare în UE și în statele membre selectate; |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Centrului de Studii Politice Europene privind combaterea atitudinilor negative împotriva romilor la nivel instituțional: răspunsuri și practici promițătoare în UE și în statele membre selectate;

| — | având în vedere recenta înființare a European Roma Institute for Arts and Culture (ERIAC) din Berlin, care urmărește evidențierea prezenței artistice și culturale a celor 12 milioane de romi din Europa, permite exprimarea identității acestora și, astfel, contribuie la combaterea atitudinilor negative împotriva romilor; |
| --- | --- |

—

având în vedere recenta înființare a European Roma Institute for Arts and Culture (ERIAC) din Berlin, care urmărește evidențierea prezenței artistice și culturale a celor 12 milioane de romi din Europa, permite exprimarea identității acestora și, astfel, contribuie la combaterea atitudinilor negative împotriva romilor;

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură; |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură;

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0294/2017); |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0294/2017);

| A. | întrucât, în Europa, romii încă sunt privați de drepturile omului; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în Europa, romii încă sunt privați de drepturile omului;

| B. | întrucât romii fac parte din cultura și valorile europene și au contribuit la bogăția culturală, diversitatea, economia și istoria comună a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

B.

întrucât romii fac parte din cultura și valorile europene și au contribuit la bogăția culturală, diversitatea, economia și istoria comună a Uniunii Europene;

| C. | întrucât „atitudinile negative împotriva romilor reprezintă o formă specifică de rasism, o ideologie bazată pe superioritate rasială, o formă de dezumanizare și de rasism instituțional, nutrit de discriminare istorică, exprimat, între altele, prin violență, discurs de incitare la ură, exploatare, stigmatizare și prin cea mai flagrantă formă de discriminare” (9); |
| --- | --- |

C.

întrucât „atitudinile negative împotriva romilor reprezintă o formă specifică de rasism, o ideologie bazată pe superioritate rasială, o formă de dezumanizare și de rasism instituțional, nutrit de discriminare istorică, exprimat, între altele, prin violență, discurs de incitare la ură, exploatare, stigmatizare și prin cea mai flagrantă formă de discriminare” (9);

| D. | întrucât, în ciuda eforturilor depuse la nivel național, european și internațional, atitudinile negative persistente și structurale împotriva romilor (10) pot fi identificate la toate nivelurile societății europene, în mod cotidian, manifestându-se, de exemplu, sub forma neglijării acestora la nivel individual și instituțional, a discriminării, a inegalității, marginalizării, desconsiderării, a stereotipurilor bazate pe diferențe și a blamării, discursurile de incitare la ură și făcând din ei victime ale violenței, sărăciei extreme și ale unei profunde excluziuni sociale; întrucât atitudinile negative împotriva romilor sunt în creștere, iar partidele politice câștigă popularitate prin exprimarea în mod flagrant a ostilității față de romi; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în ciuda eforturilor depuse la nivel național, european și internațional, atitudinile negative persistente și structurale împotriva romilor (10) pot fi identificate la toate nivelurile societății europene, în mod cotidian, manifestându-se, de exemplu, sub forma neglijării acestora la nivel individual și instituțional, a discriminării, a inegalității, marginalizării, desconsiderării, a stereotipurilor bazate pe diferențe și a blamării, discursurile de incitare la ură și făcând din ei victime ale violenței, sărăciei extreme și ale unei profunde excluziuni sociale; întrucât atitudinile negative împotriva romilor sunt în creștere, iar partidele politice câștigă popularitate prin exprimarea în mod flagrant a ostilității față de romi;

| E. | întrucât atitudinile negative împotriva romilor, sub forme diferite, pot fi identificate în munca și activitățile din aproape toate domeniile și de la orice nivel ale autorităților și instituțiilor publice din statele membre, manifestându-se cel mai adesea prin eșecul de a oferi romilor acces egal sau orice fel de acces la utilități și servicii publice, prin neacordarea de tratament egal și de drepturi egale, prin omiterea populației rome de la elaborarea politicilor și din procesele de producere de cunoaștere, prin instituirea de programe discriminatorii și prin deturnarea oportunităților de finanțare destinate îmbunătățirii vieții romilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât atitudinile negative împotriva romilor, sub forme diferite, pot fi identificate în munca și activitățile din aproape toate domeniile și de la orice nivel ale autorităților și instituțiilor publice din statele membre, manifestându-se cel mai adesea prin eșecul de a oferi romilor acces egal sau orice fel de acces la utilități și servicii publice, prin neacordarea de tratament egal și de drepturi egale, prin omiterea populației rome de la elaborarea politicilor și din procesele de producere de cunoaștere, prin instituirea de programe discriminatorii și prin deturnarea oportunităților de finanțare destinate îmbunătățirii vieții romilor;

| F. | întrucât atitudinile negative inadvertente împotriva romilor se pot observa și în activitatea instituțiilor UE, dat fiind că numeroase programe și fonduri ale UE care ar putea avea un impact pozitiv asupra condițiilor de viață ale romilor nu ajung la aceștia sau îi desemnează în mod simbolic pe romi drept una dintre categoriile de beneficiari, fără să țină însă seama de realitățile acestei etnii și de discriminarea cu care se confruntă în toate situațiile; |
| --- | --- |

F.

întrucât atitudinile negative inadvertente împotriva romilor se pot observa și în activitatea instituțiilor UE, dat fiind că numeroase programe și fonduri ale UE care ar putea avea un impact pozitiv asupra condițiilor de viață ale romilor nu ajung la aceștia sau îi desemnează în mod simbolic pe romi drept una dintre categoriile de beneficiari, fără să țină însă seama de realitățile acestei etnii și de discriminarea cu care se confruntă în toate situațiile;

| G. | întrucât atitudinile negative împotriva romilor, oricât de inconștiente ar fi, pot fi evidențiate în acquis-ul comunitar, care adesea face abstracție de realitățile și provocările cu care se confruntă romii, care, fiind supuși multiplelor forme de discriminare timp de secole, nu beneficiază de aceleași drepturi și oportunități și de același nivel de protecție prevăzut de acquis-ul comunitar ca alți cetățeni ai Uniunii; |
| --- | --- |

G.

întrucât atitudinile negative împotriva romilor, oricât de inconștiente ar fi, pot fi evidențiate în acquis-ul comunitar, care adesea face abstracție de realitățile și provocările cu care se confruntă romii, care, fiind supuși multiplelor forme de discriminare timp de secole, nu beneficiază de aceleași drepturi și oportunități și de același nivel de protecție prevăzut de acquis-ul comunitar ca alți cetățeni ai Uniunii;

| H. | întrucât, în societatea noastră, romilor li se acordă un tratament persistent paternalist care poate fi detectat atât în limbaj, cât și în acțiuni, și care doar subliniază necesitatea de a „include” sau de a „integra” romii, în condițiile în care, de fapt, este necesară o modificare fundamentală de abordare; întrucât accesul lor la drepturile fundamentale și la cetățenie, precum și exercitarea deplină a acestor drepturi în societate trebuie să fie asigurat; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în societatea noastră, romilor li se acordă un tratament persistent paternalist care poate fi detectat atât în limbaj, cât și în acțiuni, și care doar subliniază necesitatea de a „include” sau de a „integra” romii, în condițiile în care, de fapt, este necesară o modificare fundamentală de abordare; întrucât accesul lor la drepturile fundamentale și la cetățenie, precum și exercitarea deplină a acestor drepturi în societate trebuie să fie asigurat;

| I. | întrucât romii sunt în continuare considerați un grup vulnerabil în timp ce, de fapt, privarea lor de drepturile inalienabile ale omului care le revin și refuzul de a li se acorda un tratament și un acces egal la bunăstare, servicii, informații, justiție, educație, îngrijiri medicale, locuri de muncă etc. sugerează că, de fapt, structurile create și menținute de cei aflați la putere sunt discriminatorii, fac din romi un grup vulnerabil; întrucât acest lucru demonstrează că autoritățile competente și-au ignorat responsabilitățile în ceea ce privește drepturile omului; |
| --- | --- |

I.

întrucât romii sunt în continuare considerați un grup vulnerabil în timp ce, de fapt, privarea lor de drepturile inalienabile ale omului care le revin și refuzul de a li se acorda un tratament și un acces egal la bunăstare, servicii, informații, justiție, educație, îngrijiri medicale, locuri de muncă etc. sugerează că, de fapt, structurile create și menținute de cei aflați la putere sunt discriminatorii, fac din romi un grup vulnerabil; întrucât acest lucru demonstrează că autoritățile competente și-au ignorat responsabilitățile în ceea ce privește drepturile omului;

Apartenență și participare

| 1. | subliniază că, în vederea combaterii consensului social subconștient de excludere a romilor, combaterii discriminării și excluziunii sociale la care sunt supuși și în vederea eliminării stereotipurilor create și consolidate de literatura populară, presă, arte și limbaj timp de mai multe secole, este esențial ca societățile dominante să fie educate în ceea ce privește diversitatea romilor, istoria și cultura lor, precum și formele, gradul și severitatea atitudinilor negative împotriva etniei lor, cu care se confruntă în viața de zi cu zi; invită statele membre, în acest sens, să își asume responsabilitatea deplină pentru cetățenii romi de pe teritoriul lor și să lanseze campanii de conștientizare pe termen lung și de sensibilizare intersectorială; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră participarea activă și semnificativă pe plan social, economic, politic și cultural a romilor esențială pentru combaterea eficace a atitudinilor negative împotriva romilor și pentru crearea încrederii reciproce atât de necesare, spre beneficiul întregii societăți; ia act de responsabilitatea comună a Comisiei și a statelor membre în această privință; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să elaboreze strategii care să conțină atât măsuri proactive, cât și reactive, pe baza unor consultări reale și sistematice cu reprezentanții romilor și cu ONG-urile, și să-i implice în derularea, monitorizarea și evaluarea programelor și proiectelor principale lansate, la toate nivelurile, inclusiv la nivel local; invită Comisia și statele membre să promoveze crearea de organizații civile independente și instituții publice care să reprezinte populația romă, precum și autonomizarea unor lideri romi tineri și progresiști; |
| --- | --- |

2.

Reconcilierea și consolidarea încrederii

| 3. | îndeamnă Comisia, în interesul creării unei încrederi reciproce esențiale, să înființeze o comisie a adevărului și a reconcilierii la nivelul UE (fie în cadrul structurilor existente, fie ca un organism separat), pentru a recunoaște persecutarea, excluderea și renegarea romilor de-a lungul secolelor, a le documenta într-o carte albă oficială, precum și să colaboreze cu Parlamentul și experții romi în realizarea acestor misiuni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă statele membre să creeze (fie în cadrul structurilor existente, fie ca un organism separat), o comisie a adevărului și a reconcilierii pentru a recunoaște persecutarea, excluderea și renegarea romilor de-a lungul secolelor, implicând membrii ai parlamentului, funcționari guvernamentali, avocați, reprezentanți ai romilor, ONG-uri și organizații locale, pentru a documenta aceste aspecte într-o carte albă oficială, și încurajează statele membre să introducă istoria romilor în programele de învățământ; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită statele membre să comemoreze victimelor Holocaustului romilor, să marcheze ziua de 2 august ca Zi de comemorare a Holocaustului romilor și să acorde o restituire imediată și adecvată supraviețuitorilor Holocaustului printr-o procedură simplificată, însoțită de o campanie de sensibilizare; invită Comisia și statele membre să includă victimele din rândul romilor în evenimentele comemorative organizate anual la 27 ianuarie, cu ocazia Zilei Internaționale de Comemorare a Victimelor Holocaustului, și să organizeze cursuri de formare voluntară pe tema Holocaustului romilor pentru funcționarii publici; |
| --- | --- |

5.

Desfășurarea de verificări ale performanței

| 6. | își exprimă îngrijorarea privind faptul că, deși în statele membre sunt puse în aplicare mai multe programe cu orientare specifică, majoritatea programelor generale, inclusiv cele cuprinse în fondurile structurale, nu ajung la cei mai defavorizați, îndeosebi la romi; invită, prin urmare, Curtea de Conturi să auditeze performanța programelor UE din domeniul ocupării forței de muncă și al educației, precum Erasmus+ și Inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri”, mai aprofundat și periodic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită Comisiei:






  — | să evalueze programele și oportunitățile de finanțare UE pentru a stabili dacă îndeplinesc cerința privind nediscriminarea și participarea și, acolo unde este necesar, să adopte măsuri corective fără întârziere, |
| --- | --- | --- |

7.

—

să evalueze programele și oportunitățile de finanțare UE pentru a stabili dacă îndeplinesc cerința privind nediscriminarea și participarea și, acolo unde este necesar, să adopte măsuri corective fără întârziere,

| — | să aplice un sistem de monitorizare și audit financiar robust, pe termen lung și axat pe calitate pentru a verifica performanțele statelor membre atunci când utilizează programe ale UE, |
| --- | --- |

—

să aplice un sistem de monitorizare și audit financiar robust, pe termen lung și axat pe calitate pentru a verifica performanțele statelor membre atunci când utilizează programe ale UE,

| — | să implice în mod activ destinatarii romi ale proiectelor în monitorizarea lor și procesul de evaluare în mod eficace și transparent, |
| --- | --- |

—

să implice în mod activ destinatarii romi ale proiectelor în monitorizarea lor și procesul de evaluare în mod eficace și transparent,

| — | să se asigure că mecanismul de tratare a plângerilor existent este mai accesibil și transparent pentru rezidenți, ONG-uri și autorități, astfel încât să le permită acestora să raporteze fondurile și programele UE discriminatorii; |
| --- | --- |

—

să se asigure că mecanismul de tratare a plângerilor existent este mai accesibil și transparent pentru rezidenți, ONG-uri și autorități, astfel încât să le permită acestora să raporteze fondurile și programele UE discriminatorii;

| — | să suspende finanțarea în cazurile de utilizare nejudicioasă; |
| --- | --- |

—

să suspende finanțarea în cazurile de utilizare nejudicioasă;

| — | să reformeze fondurile ESI în așa fel încât să ofere sprijin financiar pentru combaterea atitudinilor negative împotriva romilor într-un mod mai proactiv; și |
| --- | --- |

—

să reformeze fondurile ESI în așa fel încât să ofere sprijin financiar pentru combaterea atitudinilor negative împotriva romilor într-un mod mai proactiv; și

| — | să extindă programele de finanțare „Europa pentru cetățeni” și „Drepturi, egalitate și cetățenie”, care recunosc rolul important al organizațiilor din cadrul societății civile de supraveghere a respectării drepturilor în monitorizarea atitudinilor negative împotriva romilor și în asigurarea respectării drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

—

să extindă programele de finanțare „Europa pentru cetățeni” și „Drepturi, egalitate și cetățenie”, care recunosc rolul important al organizațiilor din cadrul societății civile de supraveghere a respectării drepturilor în monitorizarea atitudinilor negative împotriva romilor și în asigurarea respectării drepturilor fundamentale;

| 8. | invită Comisia și statele membre:






  — | să se asigure că intervențiile finanțate de UE cu implicații cu posibile implicații pentru comunitatea romă sunt favorabile incluziunii și combat segregarea; |
| --- | --- | --- |

8.

—

să se asigure că intervențiile finanțate de UE cu implicații cu posibile implicații pentru comunitatea romă sunt favorabile incluziunii și combat segregarea;

| — | să se asigure că practicile de segregare sunt descrise în termeni clari și să fie excluse în mod explicit din finanțare; |
| --- | --- |

—

să se asigure că practicile de segregare sunt descrise în termeni clari și să fie excluse în mod explicit din finanțare;

| — | să îmbunătățească oportunitățile de finanțare pentru a se asigura că oportunitățile create în materie de educație și de ocupare a forței de muncă oferă un mijloc real și durabil de evitare a șomajului de lungă durată, aspect necesar pentru o viață demnă; |
| --- | --- |

—

să îmbunătățească oportunitățile de finanțare pentru a se asigura că oportunitățile create în materie de educație și de ocupare a forței de muncă oferă un mijloc real și durabil de evitare a șomajului de lungă durată, aspect necesar pentru o viață demnă;

| — | să se asigure că toate resursele disponibile sunt utilizate în mod eficace; și |
| --- | --- |

—

să se asigure că toate resursele disponibile sunt utilizate în mod eficace; și

| — | să mărească rata de absorbție a fondurilor UE în conformitate cu prioritățile stabilite în cadrul strategiilor naționale de integrare a romilor; |
| --- | --- |

—

să mărească rata de absorbție a fondurilor UE în conformitate cu prioritățile stabilite în cadrul strategiilor naționale de integrare a romilor;

| 9. | astfel, invită statele membre să intensifice coordonarea dintre autoritățile locale și naționale pentru a elimina obstacolele administrative și politice și pentru a utiliza în mod eficace fondurile UE în scopul îmbunătățirii situației romilor, în special a copiilor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește Recomandarea Consiliului din 2013, care afirmă că promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei și a discriminării, inclusiv, printre altele, integrarea socioeconomică a comunităților marginalizate, cum este cea a romilor, ar trebui facilitate prin alocarea a cel puțin 20 % din totalul resurselor FSE din fiecare stat membru pentru investiția în oameni; |
| --- | --- |

10.

Garantarea drepturilor egale și combaterea atitudinilor negative împotriva romilor prin formare

| 11. | reamintește că drepturile minorităților și interzicerea discriminării fac parte integrantă din drepturile fundamentale, intrând astfel în sfera valorilor UE care trebuie respectate în conformitate cu articolul 2 din TUE; reamintește faptul că Uniunea poate lua măsuri în cazul în care există un risc clar de încălcare gravă a acestor valori de către un stat membru, în conformitate cu articolul 7 din TUE; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită statele membre ca, pe baza rapoartelor alarmante ale ONG-urilor și organizațiilor de supraveghere a respectării drepturilor omului:






  — | să pună în aplicare și să asigure respectarea Directivei 2000/43/CE pentru a preveni și a elimina în mod eficace toate formele de discriminare împotriva romilor și pentru a se asigura că reglementările administrative naționale, regionale și locale nu sunt discriminatorii și nu conduc la practici segregaționiste, |
| --- | --- | --- |

12.

—

să pună în aplicare și să asigure respectarea Directivei 2000/43/CE pentru a preveni și a elimina în mod eficace toate formele de discriminare împotriva romilor și pentru a se asigura că reglementările administrative naționale, regionale și locale nu sunt discriminatorii și nu conduc la practici segregaționiste,

| — | să pună în aplicare și să asigure respectarea Deciziei-Cadru 2008/913/JAI care prevede mijloacele pentru combaterea cu succes a atitudinilor negative împotriva romilor și a violenței împotriva lor; |
| --- | --- |

—

să pună în aplicare și să asigure respectarea Deciziei-Cadru 2008/913/JAI care prevede mijloacele pentru combaterea cu succes a atitudinilor negative împotriva romilor și a violenței împotriva lor;

| 13. | invită Comisia să ofere asistență statelor membre pentru transpunerea și punerea în aplicare a directivelor privind tratamentul egal și să continue inițierea procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva tuturor statelor membre, fără excepție, care încalcă, nu transpun sau nu pun în aplicare directivele privind tratamentul egal, precum Directiva privind egalitatea rasială (2000/43/CE), Directiva privind dreptul la liberă circulație și ședere (2004/38/CE) (11), Directiva privind drepturile victimelor (2012/29/UE), Decizia-cadru (2008/913/JAI) privind rasismul și xenofobia, Directiva serviciilor mass-media audiovizuale (2010/13/UE) (12), precum și Directiva Consiliului privind egalitatea de tratament între femei și bărbați (2004/113/CE) (13) și Directiva Consiliului privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2000/78/CE); |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia și Consiliul să depășească impasul și să relanseze negocierile privind Directiva privind combaterea discriminării; |
| --- | --- |

14.

| 15. | condamnă refuzul anumitor state membre de a recunoaște că supun cetățenii romi unui tratament inegal, precum și lipsa lor de voință politică de a remedia incapacitatea de a asigura accesul romilor la drepturile lor fundamentale și exercitarea acestora, precum și pentru învinuirea romilor de excluziunea socială la care sunt supuși și care are drept cauză rasismul structural; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită statelor membre:






  — | să condamne în mod explicit și să sancționeze negarea Holocaustului romilor, discursul de incitare la ură și blamarea romilor de către politicieni și funcționari publici de la toate nivelurile și prin intermediul tuturor mijloacelor de comunicare în masă, întrucât acestea consolidează atitudinile negative împotriva romilor în societate, |
| --- | --- | --- |

16.

—

să condamne în mod explicit și să sancționeze negarea Holocaustului romilor, discursul de incitare la ură și blamarea romilor de către politicieni și funcționari publici de la toate nivelurile și prin intermediul tuturor mijloacelor de comunicare în masă, întrucât acestea consolidează atitudinile negative împotriva romilor în societate,

| — | să adopte măsuri suplimentare de prevenire, condamnare și combatere a discursului de incitare la ură îndreptat împotriva romilor, inclusiv prin folosirea dialogului cultural; |
| --- | --- |

—

să adopte măsuri suplimentare de prevenire, condamnare și combatere a discursului de incitare la ură îndreptat împotriva romilor, inclusiv prin folosirea dialogului cultural;

| 17. | îndeamnă Comisia și statele membre să își intensifice colaborarea cu ONG-urile pentru a oferi sesiuni de formare în domeniul bunelor practici privind contracararea prejudecăților și campaniile eficace de combatere a discursului ostil, prin identificarea nevoilor și a cererilor specifice ale partenerilor ONG-urilor în această privință; invită Comisia să lanseze societății civile un apel de monitorizare și denunțare a discursurilor de incitare la ură, a infracțiunilor motivate de ură și a negării Holocaustului în statele membre; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Președintele să condamne și să sancționeze deputații care proferează un limbaj defăimător, rasist sau xenofob sau afișează astfel de comportamente în Parlament; |
| --- | --- |

18.

| 19. | regretă încălcarea dreptului la libera circulație al romilor; invită statele membre să recunoască faptul că principiile fundamentale ale Uniunii trebuie să se aplice tuturor cetățenilor acesteia și că Directiva privind libera circulație nu permite expulzările colective și niciun tip de stabilire de profiluri rasiale; invită statele membre de origine să își asume responsabilitatea pentru combaterea sărăciei și a excluziunii în favoarea tuturor cetățenilor lor și, de asemenea, invită statele membre de destinație să intensifice cooperarea transfrontalieră cu scopul de a combate discriminarea și exploatarea și de a preveni continuarea excluziunii în țara de destinație; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită statele membre să combată prejudecățile împotriva refugiaților și solicitanților de azil romi în contextul migrației; reamintește că statele membre primesc solicitanți de azil din țările Balcanilor de Vest și că un număr mare dintre aceștia sunt romi proveniți din Serbia și din fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, iar acest fapt poate fi corelat cu factorii specifici care afectează comunitatea romă din aceste țări; solicită includerea unui capitol specific privind persecuția din cauza atitudinilor negative față de romi în informațiile referitoare la țara de origine pentru țările în cauză; |
| --- | --- |

20.

| 21. | este profund îngrijorat de numărul de apatrizi romi din Europa, care are drept rezultat refuzul complet al accesului acestora la servicii sociale, de învățământ și medicale și care îi împinge să trăiască la marginea societății; invită statele membre să pună capăt apatridiei și să garanteze exercitarea universală a drepturilor fundamentale ale omului; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită statele membre să realizeze înregistrarea nașterilor fără discriminare și să asigure emiterea de documente de identitate pentru toți cetățenii lor, pentru a evita refuzarea accesului romilor la toate serviciile de bază esențiale; invită statele membre să adopte măsuri corective urgente pentru a pune capăt înregistrării discriminatorii a nașterilor și, prin intermediul autorităților locale, să facă demersuri active pentru a se asigura că toți copiii sunt înregistrați; invită Comisia să evalueze și să monitorizeze situația din statele membre, să facă schimb de cele mai bune practici privind identificarea și protejarea persoanelor a căror cetățenie nu este recunoscută și care nu au acces la documente de identitate și să lanseze campanii de conștientizare cu privire la importanța înregistrării nașterilor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | este profund îngrijorat de accesul inegal al romilor la informații, servicii și îngrijiri medicale, de lipsa acută a cardurilor de asigurări sociale de sănătate în rândul acestora, precum și de abuzurile pe criterii rasiale cărora le sunt supuși; invită statele membre să adopte măsuri eficace în scopul înlăturării oricăror obstacole în calea accesului la sistemul de sănătate; solicită statelor membre, după caz, să asigure finanțare pentru programe de mediere în domeniul sănătății destinate romilor, să crească gradul de conștientizare în ceea ce privește asistența medicală și să îmbunătățească accesul la vaccinare și la servicii medicale de prevenție în cadrul comunităților rome; |
| --- | --- |

23.

| 24. | este alarmat de discriminarea împotriva femeilor rome, care sunt plasate adesea în secții de maternitate segregate și sub standarde, sunt supuse abuzului fizic, neglijării, tratamentului inegal și relelor tratamente din partea personalului medical atunci când încearcă să utilizeze serviciile de sănătate sexuală și reproductivă și adesea nu au acces la serviciile mobile de depistare medicală; îndeamnă statele membre să instituie de urgență un mecanism de monitorizare și de corecție în acest sens și să se asigure că personalul medical care încalcă principiile de deontologie profesională este tras la răspundere; invită Comisia și statele membre să intensifice eforturile de promovare a consolidării unor capacități durabile și cuprinzătoare pentru femeile rome, să creeze structuri specializate precum punctele de verificare în vederea furnizării de materiale de informare medicală personalizate și să asigure sprijinul necesar inițiativelor din domeniul sănătății puse în aplicare la nivelul comunităților; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită statele membre să acorde prioritate copiilor la punerea în aplicare a cadrului UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor, în special prin asigurarea accesului la îngrijiri medicale, la condiții de viață demne și la educație pentru copiii romi; subliniază că acțiunile de combatere a analfabetismului în rândul copiilor romi sunt esențiale pentru integrarea și incluziunea mai bune ale romilor în societate, permițând îmbunătățirea accesului generațiilor viitoare la locuri de muncă; |
| --- | --- |

25.

| 26. | îndeamnă statele membre să condamne sterilizarea forțată și să ofere compensații femeilor rome care au fost supuse unor proceduri sistematice de sterilizare, sprijinite de stat, împreună cu prezentarea publică de scuze victimelor acestei crime împotriva umanității; |
| --- | --- |

26.

| 27. | este extrem de alarmat de fenomenul îndepărtării ilegale a copiilor romi de lângă părinții lor; invită statele membre să ancheteze fără întârziere astfel de cazuri și să adopte măsurile adecvate pentru prevenirea acestora; |
| --- | --- |

27.

| 28. | condamnă eșecul statelor membre de a asigura accesul egal al romilor la justiție, precum și egalitatea acestora în fața legii, care ia următoarele forme:






  — | eșecul sau lentoarea inacceptabilă a procedurilor de asigurare a justiției în cazul victimelor infracțiunilor motivate de ură, în special a celor comise de agenți de poliție, |
| --- | --- | --- |

28.

—

eșecul sau lentoarea inacceptabilă a procedurilor de asigurare a justiției în cazul victimelor infracțiunilor motivate de ură, în special a celor comise de agenți de poliție,

| — | incriminarea disproporționată a romilor, |
| --- | --- |

—

incriminarea disproporționată a romilor,

| — | practicile polițienești abuzive (crearea de profiluri pe criterii etnice, proceduri de oprire și percheziționare excesive, razii nejustificate în cartiere locuite de romi, confiscarea și distrugerea arbitrară a proprietăților, uzul excesiv de forță în timpul arestărilor, agresiuni, amenințări, tratamentul umilitor, abuzul fizic și încălcarea drepturilor în timpul interogatoriilor și reținerii de către forțele de poliție), |
| --- | --- |

—

practicile polițienești abuzive (crearea de profiluri pe criterii etnice, proceduri de oprire și percheziționare excesive, razii nejustificate în cartiere locuite de romi, confiscarea și distrugerea arbitrară a proprietăților, uzul excesiv de forță în timpul arestărilor, agresiuni, amenințări, tratamentul umilitor, abuzul fizic și încălcarea drepturilor în timpul interogatoriilor și reținerii de către forțele de poliție),

| — | și cercetarea insuficientă de către forțele de poliție a infracțiunilor comise împotriva romilor, fără să se acorde sau acordându-se insuficientă asistență și protecție (de exemplu, în cazul traficului de persoane și pentru victimele violenței domestice) sau a infracțiunilor denunțate de romi; |
| --- | --- |

—

și cercetarea insuficientă de către forțele de poliție a infracțiunilor comise împotriva romilor, fără să se acorde sau acordându-se insuficientă asistență și protecție (de exemplu, în cazul traficului de persoane și pentru victimele violenței domestice) sau a infracțiunilor denunțate de romi;

| 29. | solicită statelor membre:






  — | să garanteze că toți cetățenii sunt egali în fața legii și să se asigure că toți au acces egal la justiție și acces la drepturile procedurale, |
| --- | --- | --- |

29.

—

să garanteze că toți cetățenii sunt egali în fața legii și să se asigure că toți au acces egal la justiție și acces la drepturile procedurale,

| — | să furnizeze formare obligatorie, la locul de muncă, bazată pe drepturile omului și orientată spre servicii, destinată autorităților de aplicare a legii și funcționarilor din sistemul judiciar de la toate nivelurile, |
| --- | --- |

—

să furnizeze formare obligatorie, la locul de muncă, bazată pe drepturile omului și orientată spre servicii, destinată autorităților de aplicare a legii și funcționarilor din sistemul judiciar de la toate nivelurile,

| — | să ancheteze și să urmărească penal infracțiunile motivate de ură și să furnizeze bune practici de identificare și anchetare a infracțiunilor motivate de ură, inclusiv a celor motivate în mod specific de atitudinile negative împotriva romilor, |
| --- | --- |

—

să ancheteze și să urmărească penal infracțiunile motivate de ură și să furnizeze bune practici de identificare și anchetare a infracțiunilor motivate de ură, inclusiv a celor motivate în mod specific de atitudinile negative împotriva romilor,

| — | să înființeze în cadrul forțelor de poliție unități de anchetare a infracțiunilor motivate de ură, care să cunoască problematica atitudinilor negative împotriva romilor, |
| --- | --- |

—

să înființeze în cadrul forțelor de poliție unități de anchetare a infracțiunilor motivate de ură, care să cunoască problematica atitudinilor negative împotriva romilor,

| — | să încurajeze practicile polițienești corecte și să aplice sancțiuni în cazul abaterilor, |
| --- | --- |

—

să încurajeze practicile polițienești corecte și să aplice sancțiuni în cazul abaterilor,

| — | să recruteze specialiști în soluționarea disputelor, care să colaboreze cu poliția, |
| --- | --- |

—

să recruteze specialiști în soluționarea disputelor, care să colaboreze cu poliția,

| — | să recruteze în mod activ romi pe posturi de agenți de poliție, |
| --- | --- |

—

să recruteze în mod activ romi pe posturi de agenți de poliție,

| — | să garanteze că programele de sprijinire a victimelor abordează nevoile specifice ale romilor și că le este oferită asistență atunci când denunță comiterea de infracțiuni și când depun plângeri, |
| --- | --- |

—

să garanteze că programele de sprijinire a victimelor abordează nevoile specifice ale romilor și că le este oferită asistență atunci când denunță comiterea de infracțiuni și când depun plângeri,

| — | să continue și să extindă domeniul geografic de aplicare al JUSTROM, un program comun Comisie-Consiliul Europei pentru accesul femeilor rome la justiție, |
| --- | --- |

—

să continue și să extindă domeniul geografic de aplicare al JUSTROM, un program comun Comisie-Consiliul Europei pentru accesul femeilor rome la justiție,

| — | să pună în aplicare pe deplin directiva UE împotriva traficului de persoane și să intensifice cooperarea polițienească și judiciară pentru a combate traficul de persoane, și |
| --- | --- |

—

să pună în aplicare pe deplin directiva UE împotriva traficului de persoane și să intensifice cooperarea polițienească și judiciară pentru a combate traficul de persoane, și

| — | să pună în aplicare pe deplin Directiva 2011/93/UE (14) de prevenire și de combatere a abuzului sexual asupra copiilor și a exploatării sexuale a acestora și să protejeze victimele unor astfel de fapte; |
| --- | --- |

—

să pună în aplicare pe deplin Directiva 2011/93/UE (14) de prevenire și de combatere a abuzului sexual asupra copiilor și a exploatării sexuale a acestora și să protejeze victimele unor astfel de fapte;

| 30. | solicită Colegiului European de Poliție (CEPOL) să ofere în continuare sesiuni de formare în domeniul drepturilor fundamentale și să facă în continuare demersuri de sensibilizare intersectorială a forțelor de poliție; |
| --- | --- |

30.

| 31. | este profund îngrijorat de discriminarea răspândită împotriva romilor în materie de locuințe, caracterizată de o piață discriminatorie a vânzării și a închirierii locuințelor, de sisteme discriminatorii de locuințe sociale, de evacuări forțate și demolări ale locuințelor romilor fără asigurarea de locuințe alternative adecvate, de plasarea romilor în tabere segregate și în adăposturi de urgență deconectate de la utilitățile de bază, de ridicarea unor ziduri în jurul cartierelor locuite de romi și de eșecul autorităților publice de a asigura accesul deplin al romilor la surse permanente de apă potabilă și la sisteme de canalizare; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită statele membre să adopte măsuri eficace pentru a asigura egalitatea de tratament pentru romi în ceea ce privește accesul la locuințe și pentru a utiliza la capacitate maximă fondurile UE în vederea îmbunătățirii situației locative a romilor, în special prin promovarea desegregării, prin eliminarea oricărei segregări teritoriale și prin promovarea dezvoltării locale plasate sub responsabilitatea comunității și a investițiilor teritoriale integrate sprijinite prin fonduri ESI, precum și printr-o politică consecventă în domeniul locuințelor publice; îndeamnă statele membre să asigure accesul la utilități publice precum apa, energia electrică și gazul și la infrastructura pentru locuințe în conformitate cu cerințele juridice naționale; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită Comisia să își recunoască competența în contextul evacuărilor forțate pe criterii rasiale; invită statele membre să se asigure că evacuările forțate se desfășoară în deplină conformitate cu dreptul Uniunii, precum și cu alte obligații internaționale în domeniul drepturilor omului, cum ar fi cele care derivă din Convenția europeană a drepturilor omului; îndeamnă, în plus, la creșterea numărului și a disponibilității experților în desegregare din statele membre cele mai vizate, cu scopul de a sprijini autoritățile să garanteze că fondurile structurale și de investiții europene promovează în mod eficient desegregarea și, de asemenea, îndeamnă ca Fondul social european și Fondul european de dezvoltare regională să aloce venituri destinate măsurilor de desegregare teritorială; |
| --- | --- |

33.

| 34. | salută inițiativele proactive care urmăresc îmbunătățirea situației locative a romilor în orașe; recunoaște inițiativa Eurocities, care colectează probe printr-un exercițiu de cartografiere care explorează caracteristicile comunităților rome care trăiesc în orașe, provocările cu care se confruntă și reacția municipalităților la acestea; |
| --- | --- |

34.

| 35. | regretă existența continuă a segregării școlare, inclusiv suprareprezentarea copiilor romi în „școlile speciale”, școlile rezervate copiilor romi, clasele separate, „școlile-container” etc.; invită statele membre să elaboreze și să adopte măsuri specifice de desegregare în școală și alte măsuri eficace pentru a asigura egalitatea de tratament și accesul deplin al copiilor romi la un învățământ general și de înaltă calitate și pentru a garanta că toți copiii romi finalizează cel puțin cursurile învățământului obligatoriu; subliniază că este important să se exploreze motivele abandonului școlar timpuriu, în special rolul jucat de atitudinile negative împotriva romilor în acest fenomen; încurajează, în plus, statele membre să exploreze noi modalități de a elimina decalajul educațional cu ajutorul educației adulților, formării profesionale, învățământul profesional și tehnic, precum și învățarea non-formală și formală; insistă că acest lucru ar trebui realizat acordând atenție și discriminării intersectoriale, cu implicarea unor experți și mediatori școlari romi și asigurând resurse adecvate pentru astfel de măsuri; |
| --- | --- |

35.

| 36. | consideră alarmantă și inacceptabilă discriminarea romilor pe piața muncii, aceasta fiind caracterizată cel mai adesea prin șomaj de lungă durată, contracte de muncă de zero ore, condiții de muncă precare, în care nu se oferă asigurare medicală și socială sau contribuție la sistemul de pensii, obstacole pe piața forței de muncă (existente chiar și pentru romii absolvenți de învățământ terțiar) și lipsa posibilităților de reorientare profesională; îndeamnă, prin urmare, statele membre să adopte măsuri eficace prin care să asigure egalitatea de tratament pentru romi în ceea ce privește accesul la piața forței de muncă și la oportunitățile de angajare și să înlăture obstacolele directe și indirecte, inclusiv discriminarea; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită statele membre să colaboreze cu sectorul privat pentru a sprijini oportunitățile de formare, de ocupare a forței de muncă și antreprenoriale pentru romi, în special în sectoarele tehnologice aflate în creștere; invită statele membre să exploreze în mod ambițios modalitățile în care noile tehnologii pot asista și contribui la incluziunea socială și economică a romilor și la combaterea atitudinilor negative împotriva romilor; subliniază importanța dezvoltării regionale pentru crearea de locuri de muncă durabile în regiunile cel mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită statele membre să promoveze politici cu impact pozitiv semnificativ dovedit, precum învățământul profesional și formarea la locul de muncă, serviciile de consiliere individuală, activitatea independentă, antreprenoriatul social și programele de dobândire a primei experiențe profesionale, pentru a promova participarea romilor pe piața muncii și a preveni perpetuarea sărăciei de la o generație la alta în comunitățile rome; |
| --- | --- |

38.

| 39. | condamnă formele multiple și întrepătrunse de discriminare împotriva romilor, care sunt adeseori secrete sau disimulate; subliniază că politicile care vizează un singur motiv de discriminare ar trebui să acorde atenție situației unor grupuri specifice care sunt susceptibile de a fi victime ale discriminării multiple; îndeamnă Comisia și statele membre să acorde o atenție specială îmbunătățirii nivelului de instruire și a participării la educație, a accesului la locuri de muncă, locuințe și îngrijiri medicale și prevenirii discriminării în cazul romilor care se confruntă cu discriminarea multiplă și intersectorială și să includă programe specifice destinate lor în cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor după 2020; |
| --- | --- |

39.

| 40. | observă cu îngrijorare că femeile de etnie romă sunt expuse discriminării multiple și intersectoriale pentru că sunt femei, și pentru care aparțin grupului minoritar etnic al romilor și, prin urmare, sunt dezavantajate în ceea ce privește participarea în societate la toate nivelurile și în ceea ce privește accesul la servicii de bază și resurse; subliniază că discriminarea este mai acută în raport cu femeile și fetele rome care nu au documente de identitate; subliniază faptul că îmbunătățirea situației femeilor și fetelor rome necesită politici non-discriminatorii specifice și țintite, care permit accesul egal la locuri de muncă și la educație, inclusiv la învățarea pe tot parcursul vieții, și care asigură locuințe de calitate – aceasta fiind cheia pentru îmbunătățirea condițiilor de viață ale acestora și pentru combaterea sărăciei și a excluziunii; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită statele membre să se asigure că un capitol specific privind drepturile femeilor și egalitatea între femei și bărbați sunt incluse în strategiile naționale de integrare a romilor (SNIR) și ca integrarea principiului egalității între femei și bărbați în cadrul măsurilor care vizează promovarea drepturilor femeilor și perspectiva egalității de gen în fiecare secțiune a acestuia, în special în ceea ce privește alocarea fondurilor, în conformitate cu concluziile Consiliului privind cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor pentru care „o perspectivă de gen trebuie să fie aplicată în cadrul tuturor politicilor și acțiunilor pentru promovarea incluziunii romilor”; solicită guvernelor statelor membre și autorităților locale să implice femeile rome în pregătirea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea strategiilor naționale pentru integrarea romilor; subliniază că datele defalcate pe gen trebuie colectate în mod sistematic și trebuie analizate în mod regulat și invită Comisia și statele membre să evalueze dacă politicile conduc la realizarea obiectivului de îmbunătățire a condițiilor pentru femeile și fetele de etnie romă și să ia măsuri în cazul în care există o lipsă de progrese; invită Comisia să sprijine promovarea egalității de gen în punerea în aplicare a tuturor aspectelor ale Strategiei Europa 2020 în conformitate cu Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită statele membre să țină seama de provocările specifice cu care se confruntă femeile și fetele de etnie romă în ceea ce privește căsătoriile timpurii și forțate și atacurile la adresa integrității lor fizice și încurajează statele membre să promoveze și să sprijine colectarea și difuzarea de date în domeniul juridic și al altor măsuri luate la nivel național de prevenire și combatere a violenței comise împotriva femeilor și fetelor de etnie romă; |
| --- | --- |

42.

| 43. | încurajează întreprinderile și autoritățile locale să creeze sisteme de formare profesională și oportunități de muncă pentru femeile rome; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită statele membre să încurajeze și să sprijine participarea efectivă a femeilor rome la viața publică și politică; |
| --- | --- |

44.

| 45. | consideră că organismele din domeniul asigurării egalității sunt vitale pentru informarea romilor cu privire la drepturile lor, pentru a-i sprijini în exercitarea drepturilor și în denunțarea discriminării; invită Comisia și statele membre să stabilească standarde pentru a se asigura că organismele din domeniul asigurării egalității dispun de competențele și de resursele adecvate pentru a monitoriza și a acționa în cazul constatării unor atitudini negative împotriva romilor; invită statele membre să sprijine activitatea și capacitatea instituțională a organismelor de promovare a egalității de tratament prin dotarea acestora cu resursele adecvate, astfel încât să poată oferi asistență juridică și judiciară eficace și să consolideze activitatea acestora cu consilierii juridici de etnie romă pentru a facilita denunțarea abuzurilor; |
| --- | --- |

45.

| 46. | este îngrijorat de nivelul scăzut de participare a romilor în calitate de interlocutori sau de reprezentanți recunoscuți în cadrul autorităților locale, regionale și naționale, precum și incapacitatea guvernelor de a le garanta exercitarea deplină a drepturilor cetățenești; recunoaște rolul esențial al societății civile în acest sens; solicită extinderea cooperării între autoritățile naționale și locale în cauză, UE, Consiliul Europei și ONG-uri; încurajează UE și instituțiile guvernamentale și partidele politice să promoveze activ participarea politică, autonomizarea romilor și recrutarea lor în posturi din administrația publică; solicită instituirea de programe de autonomizare a romilor, inclusiv cele care urmăresc creșterea și asigurarea participării pe termen lung a romilor dintr-o perspectivă intersectorială, în calitate de reprezentanți în cadrul autorităților locale, regionale și naționale; solicită Comisiei și statelor membre să ia măsuri pentru a se asigura că participarea femeilor rome în elaborarea politicilor și luarea deciziilor este îmbunătățită; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită statele membre să furnizeze cursuri de formare obligatorie, practică și intersectorială privind drepturile fundamentale și nediscriminarea, tuturor funcționarilor publici, care poartă o responsabilitate și reprezintă factori esențiali pentru punerea corectă în aplicare a legislației UE și a statelor membre, pentru a-i înzestra cu cunoștințele și competențele necesare servirii tuturor cetățenilor dintr-o perspectivă bazată pe drepturile omului; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită statele membre, ținând seama de influența mass-media în influențarea percepției publice a minorităților etnice:






  — | să asigure formarea obligatorie a celor care lucrează în serviciul public de radiodifuziune și mass-media pentru a spori gradul de sensibilizare cu privire la provocări și forme de discriminare cu care se confruntă romii și cu privire la stereotipurile dăunătoare, |
| --- | --- | --- |

48.

—

să asigure formarea obligatorie a celor care lucrează în serviciul public de radiodifuziune și mass-media pentru a spori gradul de sensibilizare cu privire la provocări și forme de discriminare cu care se confruntă romii și cu privire la stereotipurile dăunătoare,

| — | să promoveze recrutarea romilor în mass-media publică, și |
| --- | --- |

—

să promoveze recrutarea romilor în mass-media publică, și

| — | să promoveze reprezentarea romilor în consiliile de administrație ale organizațiilor publice mass-media; |
| --- | --- |

—

să promoveze reprezentarea romilor în consiliile de administrație ale organizațiilor publice mass-media;

| 49. | încurajează statele membre, în scopul de a împiedica cu succes perpetuarea atitudinilor negative împotriva romilor, să includă cursuri obligatorii despre drepturile omului, cetățenia democratică și în domeniul culturii politice în programele școlare la toate nivelurile, pentru a pune capăt insecurității legate de identitate a populației rome, pentru a le consolida încrederea în sine și capacitatea lor de a exercita și de a cere drepturi egale; |
| --- | --- |

49.

| 50. | este profund îngrijorat de reducerea fondurilor din sectorul public, care au afectat dramatic atât activitățile instituțiilor statului, cât și ale ONG-urilor finanțate de stat în domeniul promovării egalității pentru romi, limitând capacitatea acestora de a ajunge la beneficiari; subliniază faptul că statul și instituțiile acestuia joacă un rol fundamental în promovarea egalității, care nu poate fi substituit; |
| --- | --- |

50.

Strategiile naționale de integrare a romilor

| 51. | ia act cu îngrijorare de faptul că eforturile și mijloacele financiare care au fost investite, precum și numeroasele programe și fonduri europene și naționale care au vizat comunitatea romă, nu au contribuit în mod semnificativ la îmbunătățirea condițiilor lor de viață și nu au adus progrese în integrarea romilor, în special la nivel local; invită, prin urmare, statele membre, în scopul de a combate marginalizarea populației rome, discriminarea și excluziunea și în vederea realizării de progrese în procesul de integrare a romilor și combaterea atitudinilor negative împotriva romilor:






  — | să fie ambițioase în punerea în aplicare a strategiilor naționale de integrare a romilor, să realizeze mai multe cercetări cu privire la practicile și programele locale de succes cu participarea activă a romilor, pentru a evidenția situația lor, realitățile și provocările cu care se confruntă, și să acorde o atenție deosebită atitudinilor negative împotriva romilor și a consecințelor acestora, cu scopul de a elabora o strategie consolidată, cuprinzătoare și globală pentru această problemă, permițând astfel abordarea aspectelor economice și sociale, dar și combaterea rasismului și depunerea de eforturi pentru construirea încrederii reciproce, |
| --- | --- | --- |

51.

—

să fie ambițioase în punerea în aplicare a strategiilor naționale de integrare a romilor, să realizeze mai multe cercetări cu privire la practicile și programele locale de succes cu participarea activă a romilor, pentru a evidenția situația lor, realitățile și provocările cu care se confruntă, și să acorde o atenție deosebită atitudinilor negative împotriva romilor și a consecințelor acestora, cu scopul de a elabora o strategie consolidată, cuprinzătoare și globală pentru această problemă, permițând astfel abordarea aspectelor economice și sociale, dar și combaterea rasismului și depunerea de eforturi pentru construirea încrederii reciproce,

| — | să pună în aplicare strategiile lor naționale de integrare a romilor, |
| --- | --- |

—

să pună în aplicare strategiile lor naționale de integrare a romilor,

| — | să evalueze eficacitatea acestora și să le actualizeze periodic, să definească măsuri clare și adaptate și să stabilească obiective și jaloane măsurabile, |
| --- | --- |

—

să evalueze eficacitatea acestora și să le actualizeze periodic, să definească măsuri clare și adaptate și să stabilească obiective și jaloane măsurabile,

| — | să coopereze strâns cu fiecare parte interesată, inclusiv cu entitățile regionale și locale, cu mediul academic și cu sectorul privat, cu organizațiile locale și cu ONG-urile și să implice în mod activ persoanele de etnie romă, |
| --- | --- |

—

să coopereze strâns cu fiecare parte interesată, inclusiv cu entitățile regionale și locale, cu mediul academic și cu sectorul privat, cu organizațiile locale și cu ONG-urile și să implice în mod activ persoanele de etnie romă,

| — | să dezvolte în continuare activitățile de colectare a datelor bazate pe munca de teren și metodologiile de monitorizare și raportare privind aspectele financiare și de calitate, întrucât acestea sprijină punerea în aplicare a unor politici eficace, bazate pe probe, și pot contribui la îmbunătățirea eficacității strategiilor, a acțiunilor și a măsurilor adoptate și să identifice cauzele pentru care programele și strategiile nu aduc rezultatele atât de așteptate, |
| --- | --- |

—

să dezvolte în continuare activitățile de colectare a datelor bazate pe munca de teren și metodologiile de monitorizare și raportare privind aspectele financiare și de calitate, întrucât acestea sprijină punerea în aplicare a unor politici eficace, bazate pe probe, și pot contribui la îmbunătățirea eficacității strategiilor, a acțiunilor și a măsurilor adoptate și să identifice cauzele pentru care programele și strategiile nu aduc rezultatele atât de așteptate,

| — | să consolideze punctele de contact naționale pentru romi prin asigurarea faptului că acestea dispun de un mandat adecvat, de resursele necesare și de condiții corespunzătoare de lucru pentru desfășurarea sarcinilor lor de coordonare; |
| --- | --- |

—

să consolideze punctele de contact naționale pentru romi prin asigurarea faptului că acestea dispun de un mandat adecvat, de resursele necesare și de condiții corespunzătoare de lucru pentru desfășurarea sarcinilor lor de coordonare;

Atitudinile negative împotriva romilor, o prioritate în cadrul unei strategii post-2020 îmbunătățite

| 52. | salută eforturile depuse și gama largă de mecanisme și fonduri utile elaborate de Comisie pentru a promova incluziunea socială și economică a romilor, precum și faptul că aceasta a lansat un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020, invitând statele membre să adopte strategii naționale; |
| --- | --- |

52.

| 53. | solicită Comisiei:






  — | să perfecționeze cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor după 2020, plecând de la constatările și recomandările Curții de Conturi, Agenției pentru Drepturi Fundamentale (FRA), ONG-urilor, organizațiilor de monitorizare, precum și toate părțile interesate relevante, pentru a avea o abordare îmbunătățită, actualizată și mai cuprinzătoare, |
| --- | --- | --- |

53.

—

să perfecționeze cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor după 2020, plecând de la constatările și recomandările Curții de Conturi, Agenției pentru Drepturi Fundamentale (FRA), ONG-urilor, organizațiilor de monitorizare, precum și toate părțile interesate relevante, pentru a avea o abordare îmbunătățită, actualizată și mai cuprinzătoare,

| — | să plaseze atitudinile negative împotriva romilor în prim-planul cadrului UE de după anul 2020, pe lângă incluziunea socială, și să introducă indicatori privind antidiscriminarea în domeniile educației, ocupării forței de muncă, locuințelor, sănătății etc., întrucât atitudinile negative împotriva romilor subminează reușita punerii în aplicare a strategiilor naționale de integrare a romilor, |
| --- | --- |

—

să plaseze atitudinile negative împotriva romilor în prim-planul cadrului UE de după anul 2020, pe lângă incluziunea socială, și să introducă indicatori privind antidiscriminarea în domeniile educației, ocupării forței de muncă, locuințelor, sănătății etc., întrucât atitudinile negative împotriva romilor subminează reușita punerii în aplicare a strategiilor naționale de integrare a romilor,

| — | să considere atitudinile negative împotriva romilor o problematică orizontală și să elaboreze – în parteneriat cu statele membre, cu FRA și cu ONG-urile – un inventar de măsuri practice destinate statelor membre pentru combaterea atitudinilor negative împotriva romilor, |
| --- | --- |

—

să considere atitudinile negative împotriva romilor o problematică orizontală și să elaboreze – în parteneriat cu statele membre, cu FRA și cu ONG-urile – un inventar de măsuri practice destinate statelor membre pentru combaterea atitudinilor negative împotriva romilor,

| — | să finalizeze instituirea Grupului operativ privind romii în cadrul serviciilor relevante ale Comisiei prin alcătuirea unei echipe de proiect la nivelul Comisiei pentru problemele legate de romi, care să reunească toți comisarii competenți care lucrează în domeniul egalității în drepturi și al combaterii discriminării, al cetățeniei, al drepturilor sociale, al ocupării forței de muncă, al educației și culturii, al sănătății, al locuințelor, precum și al dimensiunii externe a acestora, cu scopul de a garanta crearea de fonduri și programe ale UE nediscriminatorii și complementare, |
| --- | --- |

—

să finalizeze instituirea Grupului operativ privind romii în cadrul serviciilor relevante ale Comisiei prin alcătuirea unei echipe de proiect la nivelul Comisiei pentru problemele legate de romi, care să reunească toți comisarii competenți care lucrează în domeniul egalității în drepturi și al combaterii discriminării, al cetățeniei, al drepturilor sociale, al ocupării forței de muncă, al educației și culturii, al sănătății, al locuințelor, precum și al dimensiunii externe a acestora, cu scopul de a garanta crearea de fonduri și programe ale UE nediscriminatorii și complementare,

| — | să consolideze și să completeze activitățile unității de coordonare pentru romi și combaterea discriminării din cadrul Comisiei prin consolidarea echipei, alocând resursele adecvate și prin angajarea de personal suplimentar pentru a-i permite să dispună de suficiente capacități de combatere a atitudinilor negative împotriva romilor, de sensibilizare cu privire la Holocaustul romilor și promovare a comemorării Holocaustului romilor; |
| --- | --- |

—

să consolideze și să completeze activitățile unității de coordonare pentru romi și combaterea discriminării din cadrul Comisiei prin consolidarea echipei, alocând resursele adecvate și prin angajarea de personal suplimentar pentru a-i permite să dispună de suficiente capacități de combatere a atitudinilor negative împotriva romilor, de sensibilizare cu privire la Holocaustul romilor și promovare a comemorării Holocaustului romilor;

| 54. | invită instituțiile UE să integreze drepturile romilor în contextul relațiilor externe; insistă în mod ferm asupra nevoii de a combate atitudinile negative împotriva romilor și de a promova drepturile romilor în țările candidate și în țările potențial candidate; |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită Comisia și statele membre să aplice și să disemineze activ definiția operațională a atitudinilor negative împotriva romilor elaborată de ECRI, pentru a oferi o orientare clară autorităților statului; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită toate grupurile politice din Parlament și partidele politice din statele membre să respecte Carta revizuită a partidelor politice europene pentru o societate nerasistă, și le solicită să își reînnoiască periodic angajamentul în acest sens și să condamne și să sancționeze discursul de incitare la ură; |
| --- | --- |

56.

| 57. | invită Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene să pregătească un studiu privind atitudinile negative împotriva romilor în Uniunea Europeană și în țările candidate și ca, în activitatea sa dedicată romilor, să se axeze pe atitudinile negative împotriva romilor și să monitorizeze acest aspect în toate domeniile relevante; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor candidate, Consiliului Europei și Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(2)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(3)  JO L 315, 14.11.2012, p. 57.

(4)  JO L 166, 30.4.2004, p. 1.

(5)  JO L 328, 6.12.2008, p. 55.

(6)  JO C 4 E, 7.1.2011, p. 7; JO C 308 E, 20.10.2011, p. 73; JO C 199 E, 7.7.2012, p. 112; JO C 468, 15.12.2016, p. 36; JO C 468, 15.12.2016, p. 157.

(7)  JO C 328, 6.9.2016, p. 4.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0485.

(9)  Recomandarea de politică generală nr. 13 a ECRI privind combaterea atitudinilor negative și discriminării împotriva romilor.

(10)  Termenul „Anti-Gypsyism” (atitudini negative împotriva romilor) poate avea grafii diferite și, în diverse state membre, este înlocuit uneori cu un termen ușor diferit, cum ar fi Antiziganismus.

(11)  JO L 158, 30.4.2004, p. 77.

(12)  JO L 95, 15.4.2010, p. 1.

(13)  JO L 373, 21.12.2004, p. 37.

(14)  JO L 335, 17.12.2011, p. 1.

---

Joi, 26 octombrie 2017

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/184 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/184

---

P8_TA(2017)0414

Punerea în aplicare a Directivei privind răspunderea pentru mediul înconjurător

Rezoluţia Parlamentului European din 26 octombrie 2017 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (DRM) (2016/2251(INI))

(2018/C 346/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (1) (denumită în continuare „DRM”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (1) (denumită în continuare „DRM”),

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Consiliu și Parlamentul European în temeiul articolului 18 alineatul (2) din Directiva 2004/35/CE privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (COM(2016)0204), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Consiliu și Parlamentul European în temeiul articolului 18 alineatul (2) din Directiva 2004/35/CE privind răspunderea pentru mediul înconjurător în legătură cu prevenirea și repararea daunelor aduse mediului (COM(2016)0204),

| — | având în vedere articolele 4 și 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 4 și 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 martie 2001 privind diseminarea deliberată în mediu a organismelor modificate genetic și de abrogare a Directivei 90/220/CEE a Consiliului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 martie 2001 privind diseminarea deliberată în mediu a organismelor modificate genetic și de abrogare a Directivei 90/220/CEE a Consiliului (2),

| — | având în vedere că DRM a fost modificată prin Directiva 2006/21/CE (3) privind gestionarea deșeurilor provenite din industria extractivă, Directiva 2009/31/CE (4) privind stocarea geologică a dioxidului de carbon, precum și Directiva 2013/30/UE (5) privind siguranța operațiunilor petroliere și gaziere offshore, |
| --- | --- |

—

având în vedere că DRM a fost modificată prin Directiva 2006/21/CE (3) privind gestionarea deșeurilor provenite din industria extractivă, Directiva 2009/31/CE (4) privind stocarea geologică a dioxidului de carbon, precum și Directiva 2013/30/UE (5) privind siguranța operațiunilor petroliere și gaziere offshore,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind evaluarea REFIT a Directivei privind răspunderea pentru mediul înconjurător (SWD(2016)0121), care însoțește Raportul Comisiei (COM(2016)0204) , |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind evaluarea REFIT a Directivei privind răspunderea pentru mediul înconjurător (SWD(2016)0121), care însoțește Raportul Comisiei (COM(2016)0204) ,

| — | având în vedere nota Serviciului de Cercetare al Parlamentului European din 6 iunie 2016 intitulată „Punerea în aplicare a Directivei privind răspunderea pentru mediul înconjurător: un studiu privind procesul de evaluare realizat de Comisie” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere nota Serviciului de Cercetare al Parlamentului European din 6 iunie 2016 intitulată „Punerea în aplicare a Directivei privind răspunderea pentru mediul înconjurător: un studiu privind procesul de evaluare realizat de Comisie” (6),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0297/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0297/2017),

| A. | întrucât, potrivit articolului 191 alineatul (1) din TFUE, politica Uniunii în domeniul mediului trebuie să contribuie la urmărirea unor obiective precum ocrotirea sănătății persoanelor, protecția și îmbunătățirea calității mediului, utilizarea prudentă și rațională a resurselor naturale și promovarea pe plan internațional a unor măsuri destinate să contracareze problemele de mediu la scară regională sau mondială; |
| --- | --- |

A.

întrucât, potrivit articolului 191 alineatul (1) din TFUE, politica Uniunii în domeniul mediului trebuie să contribuie la urmărirea unor obiective precum ocrotirea sănătății persoanelor, protecția și îmbunătățirea calității mediului, utilizarea prudentă și rațională a resurselor naturale și promovarea pe plan internațional a unor măsuri destinate să contracareze problemele de mediu la scară regională sau mondială;

| B. | întrucât articolul 191 alineatul (2) din TFUE prevede că politica Uniunii în domeniul mediului trebuie să urmărească un nivel ridicat de protecție și să se bazeze pe principiile precauției și acțiunii preventive, pe principiul remedierii, cu prioritate la sursă, a daunelor provocate mediului și pe principiul „poluatorul plătește”. |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 191 alineatul (2) din TFUE prevede că politica Uniunii în domeniul mediului trebuie să urmărească un nivel ridicat de protecție și să se bazeze pe principiile precauției și acțiunii preventive, pe principiul remedierii, cu prioritate la sursă, a daunelor provocate mediului și pe principiul „poluatorul plătește”.

| C. | întrucât articolul 11 din TFUE prevede faptul că cerințele de protecție a mediului trebuie să fie integrate în definirea și punerea în aplicare a politicilor și activităților Uniunii, în special în vederea promovării dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 11 din TFUE prevede faptul că cerințele de protecție a mediului trebuie să fie integrate în definirea și punerea în aplicare a politicilor și activităților Uniunii, în special în vederea promovării dezvoltării durabile;

| D. | întrucât articolul 192 din TFUE încredințează Parlamentului European și Consiliului sarcina de a identifica acțiunile care trebuie întreprinse pentru a atinge obiectivele generale ale Uniunii în domeniul mediului (7); |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 192 din TFUE încredințează Parlamentului European și Consiliului sarcina de a identifica acțiunile care trebuie întreprinse pentru a atinge obiectivele generale ale Uniunii în domeniul mediului (7);

| E. | întrucât articolul 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevede că un nivel ridicat de protecție a mediului și îmbunătățirea calității acestuia trebuie să fie integrate în politicile Uniunii și garantate în conformitate cu principiul dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

E.

întrucât articolul 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevede că un nivel ridicat de protecție a mediului și îmbunătățirea calității acestuia trebuie să fie integrate în politicile Uniunii și garantate în conformitate cu principiul dezvoltării durabile;

| F. | întrucât o strategie de mediu coordonată la nivelul Uniunii creează sinergii și asigură coerența între politicile Uniunii; |
| --- | --- |

F.

întrucât o strategie de mediu coordonată la nivelul Uniunii creează sinergii și asigură coerența între politicile Uniunii;

| G. | întrucât actualul domeniu de aplicare al DRM include exclusiv daunele de mediu cauzate de operatori biodiversității (specii și habitate naturale protejate), apei și solului; |
| --- | --- |

G.

întrucât actualul domeniu de aplicare al DRM include exclusiv daunele de mediu cauzate de operatori biodiversității (specii și habitate naturale protejate), apei și solului;

| H. | întrucât, pentru a acoperi răspunderea pentru daunele aduse mediului, s-a dezvoltat în mod spontan o piață a garanțiilor financiare, care, totuși, ar putea fi insuficientă pentru a acoperi cazurile speciale, de exemplu în ceea ce privește IMM-urile sau tipurile speciale de operațiuni (platforme offshore, nucleare etc.); |
| --- | --- |

H.

întrucât, pentru a acoperi răspunderea pentru daunele aduse mediului, s-a dezvoltat în mod spontan o piață a garanțiilor financiare, care, totuși, ar putea fi insuficientă pentru a acoperi cazurile speciale, de exemplu în ceea ce privește IMM-urile sau tipurile speciale de operațiuni (platforme offshore, nucleare etc.);

| I. | întrucât printre cauzele principale ale aplicării neuniforme a DRM se numără dificultatea de a estima dacă daunele aduse unei resurse naturale depășesc pragul prevăzut și faptul că, în multe state membre, nu există o procedură pentru a examina comentariile și observațiile ONG-urilor de mediu și ale altor asociații interesate; |
| --- | --- |

I.

întrucât printre cauzele principale ale aplicării neuniforme a DRM se numără dificultatea de a estima dacă daunele aduse unei resurse naturale depășesc pragul prevăzut și faptul că, în multe state membre, nu există o procedură pentru a examina comentariile și observațiile ONG-urilor de mediu și ale altor asociații interesate;

| J. | întrucât în multe state membre, multe părți interesate (ONG-uri de mediu, societăți de asigurări, operatori și mai ales autoritățile competente) nu au deloc sau nu au decât foarte puține cunoștințe detaliate cu privire la DRM, inclusiv din cauza lipsei unor documente de orientare care să poată contribui la transpunerea legislativă; |
| --- | --- |

J.

întrucât în multe state membre, multe părți interesate (ONG-uri de mediu, societăți de asigurări, operatori și mai ales autoritățile competente) nu au deloc sau nu au decât foarte puține cunoștințe detaliate cu privire la DRM, inclusiv din cauza lipsei unor documente de orientare care să poată contribui la transpunerea legislativă;

| K. | întrucât multe state membre au înregistrat progrese în vederea realizării efective a obiectivelor de a preveni și de a remedia daunele provocate mediului; întrucât totuși, în câteva state membre, încă nu este asigurată într-o măsură suficientă respectarea Directivei privind răspunderea pentru mediul înconjurător; |
| --- | --- |

K.

întrucât multe state membre au înregistrat progrese în vederea realizării efective a obiectivelor de a preveni și de a remedia daunele provocate mediului; întrucât totuși, în câteva state membre, încă nu este asigurată într-o măsură suficientă respectarea Directivei privind răspunderea pentru mediul înconjurător;

| L. | întrucât noile descoperiri științifice arată că poluarea cauzată de activitățile industriale poate afecta mediul și oamenii de o manieră nebănuită până în prezent și că acest lucru periclitează sănătatea umană, durabilitatea și echilibrele biologice și bioevolutive, |
| --- | --- |

L.

întrucât noile descoperiri științifice arată că poluarea cauzată de activitățile industriale poate afecta mediul și oamenii de o manieră nebănuită până în prezent și că acest lucru periclitează sănătatea umană, durabilitatea și echilibrele biologice și bioevolutive,

| 1. | recunoaște importanța studiilor și rapoartelor Comisiei privind evaluarea punerii în aplicare a DRM și a impactului acesteia asupra statelor membre, precum și a recomandărilor sale referitoare la punerea în aplicare eficace și coerentă a directivei, acordând prioritate armonizării soluțiilor și practicilor naționale într-un cadru mai larg de răspundere juridică; în acest context, salută dezvoltarea programului multianual de activitate al DRM (PMA) pentru perioada 2017-2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată cu îngrijorare că rezultatele acestor rapoarte scot în evidență o situație alarmantă în ceea ce privește punerea în aplicare efectivă a DRM, subliniind că această directivă a fost transpusă în mod neuniform și superficial de multe state membre; |
| --- | --- |

2.

Stadiul punerii în aplicare a DRM

| 3. | constată că mai multe state membre nu au respectat termenul-limită pentru transpunerea DRM și că aceasta a fost transpusă de toate cele 27 de state membre doar începând de la jumătatea anului 2010; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că, din cauza competențelor discreționare acordate în DRM, a lacunelor semnificative în ceea ce privește claritatea și aplicarea uniformă a unor concepte-cheie și a capacităților și expertizei insuficient dezvoltate, transpunerea DRM în sistemele naționale de răspundere nu a generat condiții de concurență echitabile și, așa cum s-a confirmat în raportul Comisiei, aceasta este în prezent foarte eterogenă atât din punct de vedere juridic, cât și din punct de vedere practic, ceea ce a dus la diferențe considerabile în ceea ce privește numărul de cazuri între statele membre; consideră deci că este nevoie de eforturi suplimentare pentru a ca armonizarea normativă să fie posibilă la nivel european; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ia act de faptul că această lipsă de omogenitate este cauzată și de caracterul generic al DRM, care a fost redactată pe modelul directivei-cadru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | regretă faptul că, în pofida acțiunilor întreprinse de Comisie cu privire la transpunerea tardivă și la problemele legate de neconformitate și în ciuda flexibilității foarte mari a DRM, șapte state membre nu au soluționat încă anumite probleme de neconformitate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act de variațiile în raportarea de către statele membre a cazurilor de daune aduse mediului care au declanșat aplicarea DRM (8), situație care se poate explica prin aplicarea dreptului lor național în loc de DRM; |
| --- | --- |

7.

Limitele eficacității DRM

| 8. | constată că eficacitatea DRM variază semnificativ în diferitele state membre; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că diferențele de interpretare și aplicare a „pragului de semnificație” pentru daunele aduse mediului constituie unul dintre principalele impedimente în calea unei aplicări eficace și uniforme a DRM și, în același timp, datele exacte privind costurile administrative suportate de autoritățile publice, inclusiv datele privind aplicarea remediilor complementare și compensatorii, sunt limitate, relativ divergente, iar, în cazul întreprinderilor, acestea nu sunt disponibile deloc; |
| --- | --- |

9.

| 10. | regretă faptul că, în temeiul DRM, incidentele sunt considerate „grave” numai în cazul în care provoacă decese sau vătămări grave, fără nicio referire la consecințele pentru mediu; prin urmare, subliniază că, inclusiv dacă nu provoacă decese sau vătămări grave, un incident poate avea un impact grav asupra mediului, din cauza amplorii sale sau a faptului că afectează, de exemplu, zone protejate, specii protejate sau habitate deosebit de vulnerabile; |
| --- | --- |

10.

| 11. | regretă că există activități ce au potențiale efecte negative semnificative asupra biodiversității și a mediului, cum ar fi transportul de substanțe periculoase prin conducte, mineritul și introducerea de specii alogene invazive, care nu fac în prezent obiectul cerinței privind asumarea cu strictețe a răspunderii; constată că, în ceea ce privește în special daunele aduse biodiversității, activitățile enumerate în anexa III nu acoperă într-o măsură suficientă sectoarele care ar putea cauza prejudicii; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că, la articolul 1 din DRM, cadrul răspunderii pentru daunele aduse mediului ar trebui lărgit pentru a include reabilitarea și restaurarea ecologică la starea inițială după încetarea activităților profesionale, chiar și în cazul în care daunele aduse mediului sunt provocate de activități sau emisii autorizate în mod expres de autoritățile competente; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că toate părțile interesate au semnalat probleme în legătură cu tragerea la răspundere a unor terți succesori în drepturi ai responsabililor pentru daune provocate de activități periculoase enumerate în anexa III la DRM (9); |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește experiențele legate de punerea în aplicare a garanțiilor financiare actuale, care s-au dovedit a fi insuficiente în ceea ce privește asigurarea faptului că operatorii dispun de o acoperire eficace a obligațiilor financiare în cazul în care sunt răspunzători de daune aduse mediului și își exprimă preocuparea privind cazurile în care operatorii nu au fost capabili să suporte costurile reparării daunelor aduse mediului; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că mai sunt probleme în ceea ce privește punerea în aplicare a directivei în cazul incidentelor de mare amploare, în special când nu este posibilă identificarea poluatorului responsabil și/sau poluatorul intră în insolvență sau în faliment; |
| --- | --- |

15.

| 16. | observă că costurile daunelor aduse mediului pentru operatorii responsabili pot fi reduse prin utilizarea unor instrumente de garanție financiară (care acoperă asigurarea și instrumente alternative, cum sunt garanțiile bancare, obligațiunile, fondurile sau titlurile); consideră că, în cadrul pieței garanțiilor financiare pentru DRM, cererea este scăzută din cauza numărului insuficient de cazuri apărute în mai multe state membre, a lipsei de claritate în ceea ce privește unele concepte ale directivei și a faptului că, în multe state membre, în funcție de nivelul de maturitate al pieței pentru astfel de instrumente, modelele de asigurare tind să apară într-un ritm foarte lent; |
| --- | --- |

16.

| 17. | constată că posibilitatea de a îmbunătăți oferta de garanții financiare este îngreunată de caracterul insuficient și contradictoriu al datelor disponibile în UE cu privire la cazurile care intră sub incidența DRM; |
| --- | --- |

17.

| 18. | încurajează statele membre să ia măsuri menite să accelereze dezvoltarea unor instrumente și piețe de garanție financiară de către agenții economici și financiari corespunzători, inclusiv mecanisme financiare utilizate în caz de insolvabilitate, pentru ca operatorii să poată să folosească instrumente de garanție financiară pentru a acoperi responsabilitățile care le incumbă; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atrage atenția asupra studiului de fezabilitate al Comisiei privind conceptul de instrument european de partajare a riscurilor în caz de catastrofe industriale (10) și subliniază necesitatea de a efectua analize suplimentare și de a realiza un studiu de fezabilitate mai aprofundat privind principalele aspecte juridice și financiare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | salută faptul că, în ceea ce privește aplicarea DRM în cazul speciilor și habitatelor naturale protejate, jumătate dintre statele membre adoptă un domeniu de aplicare mai larg (Belgia, Cipru, Republica Cehă, Estonia, Grecia, Ungaria, Letonia, Lituania, Luxemburg, Polonia, Portugalia, Slovenia, Spania, Suedia și Regatul Unit); |
| --- | --- |

20.

| 21. | consideră că, printre cauzele armonizării insuficiente a DRM, se numără și lipsa unei proceduri administrative standard pentru a notifica autoritățile competente cu privire la producerea unei daune asupra mediului sau o amenințare iminentă în acest sens; cu toate acestea, regretă că nu există nicio obligație de publicare a acestor notificări sau a informațiilor referitoare la modul în care au fost tratate cazurile; observă că anumite state membre au identificat această limitare în legislația lor națională și, prin urmare, au instituit baze de date cu privire la notificări/incidente/cazuri; subliniază, cu toate acestea, că practica diferă semnificativ de la un stat membru la altul și este destul de limitată; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că regimurile compensatorii trebuie să fie în măsură să răspundă cererilor transfrontaliere în mod eficient, cu celeritate, într-un timp rezonabil și fără discriminări între solicitanții din diferite țări ale Spațiului Economic European; recomandă ca regimurile să acopere atât daunele primare, cât și cele secundare cauzate în toate zonele afectate, având în vedere că astfel de incidente afectează zone mai extinse și ar putea avea un impact pe termen lung; subliniază necesitatea ca în special țările învecinate care nu sunt membre ale Spațiului Economic European să respecte dreptul internațional referitor la protecția mediului și răspunderea pentru acesta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reiterează faptul că, potrivit articolului 4 alineatul (5) din DRM, directiva se aplică exclusiv daunelor aduse mediului sau unei amenințări iminente de producere a unor astfel de daune din cauza unei poluări cu caracter difuz, în cazul în care se poate stabili o legătură de cauzalitate între daune și activitățile diferiților operatori; reiterează faptul că Grupul interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) a stabilit încă din raportul său din 2013 o relație riguroasă de cauzalitate între emisiile de gaze și daunele legate de schimbările climatice și cele provocate mediului (11); |
| --- | --- |

23.

Sugestii pentru o mai bună armonizare a DRM

| 24. | solicită o revizuire imediată a DRM și o revizuire a definiției „daunei aduse mediului” de la articolul 2 din directivă, în mod specific în ceea ce privește criteriile pentru a determina efectele negative asupra speciilor și habitatelor protejate (anexa 1) și în ceea ce privește riscul de daune aduse apelor și solului, astfel încât aceasta să fie eficace, omogenă și coerentă cu evoluția rapidă a poluanților proveniți din activitățile industriale; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită Comisiei să clarifice, să definească și să detalieze corespunzător conceptul de „prag de semnificație” și să evalueze pragurile de răspundere maxime diferențiate pentru activități, pentru o aplicare standardizată și uniformă a DRM în toate statele membre; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită Comisia să ofere o interpretare clară și coerentă cu privire la referința geografică stabilită în DRM în ceea ce privește „starea de conservare favorabilă” (teritoriul UE, teritoriul național, arealul natural); în acest sens, consideră că ar fi necesară o abordare specifică sitului, pentru a asigura o punere în aplicare corectă și eficace; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită Comisiei să identifice normele necesare pentru a stabili în mod clar și indiscutabil cazurile în care se aplică DRM și cazurile în care trebuie să se aplice în schimb legislația națională, dacă aceasta este mai strictă; |
| --- | --- |

27.

| 28. | constată că poluarea aerului dăunează sănătății umane și mediului și, conform Eurostat, poluarea cu dioxid de azot și cu particule în suspensie prezintă riscuri grave pentru sănătate; în acest context, solicită ca „ecosistemele” să fie incluse în definiția „daunelor aduse mediului” și a „resursei naturale” de la articolul 2; invită, de asemenea, Comisia să ia în considerare posibilitatea de a extinde domeniul de aplicare al DRM și de a impune răspunderea pentru daunele cauzate sănătății umane și mediului, inclusiv a daunelor aduse aerului (12); |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită Comisia să introducă garanția financiară obligatorie, de exemplu, o asigurare obligatorie pentru operatori în materie de răspundere pentru daunele aduse mediului, și să dezvolte o metodologie armonizată a UE de calculare a pragurilor de răspundere maxime, ținând seama de caracteristicile fiecărei activități și de zona în care se desfășoară; în plus, invită Comisia să analizeze posibilitatea creării unui fond european pentru protejarea mediului de daunele cauzate de activitățile industriale reglementate de DRM (13), fără a submina principiul „poluatorul plătește”, în cazurile expuse riscului de insolvență, exclusiv atunci când eșuează piețele garanțiilor financiare; consideră că același lucru ar trebui să se aplice în cazul accidentelor de mare amploare, când este imposibilă depistarea operatorului responsabil pentru daune; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită ca orice operator care beneficiază de pe urma realizării unor activități să fie și răspunzător pentru toate daunele asupra mediului sau cazurile de poluare a mediului produse din cauza acestor activități; |
| --- | --- |

30.

| 31. | consideră că, având în vedere relevanța și impactul potențial al dezastrelor legate de activitățile industriale, precum și riscul pentru sănătatea umană, mediu și proprietate, trebuie introduse garanții suplimentare pentru ca cetățenii europeni să poată beneficia de un sistem de gestionare și prevenire a dezastrelor sigur și solid, bazat pe partajarea riscurilor, responsabilitatea crescută a operatorilor industriali și principiul „poluatorul plătește”; invită să se evalueze necesitatea de a include în DRM un regim de răspundere civilă pentru daunele provocate sănătății umane și mediului (14); |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită adoptarea unui sistem de răspundere subsidiară a terților succesori în drepturi ai responsabililor pentru daune; |
| --- | --- |

32.

| 33. | recomandă ca răspunderea subsidiară a statului să nu fie opțională, ci obligatorie, cu scopul de a asigura punerea în aplicare eficace și proactivă a legislației; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită, de asemenea, eliminarea opțiunilor în ceea ce privește apărarea bazată pe autorizație și apărarea bazată pe stadiul actual al tehnologiei, pentru a crea condiții de concurență echitabile, pentru a promova principiul „poluatorul plătește” și pentru a îmbunătăți eficacitatea legislației; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită Comisiei să prezinte fără întârziere o propunere de inspecții de mediu la nivel european; |
| --- | --- |

35.

| 36. | consideră că, în contextul unei revizuiri a DRM, este extrem de important să se extindă asumarea cu strictețe a răspunderii la activitățile care nu sunt menționate la anexa III pentru toate daunele cu efecte negative semnificative asupra mediului, astfel încât să se îmbunătățească eficacitatea legislației prin punerea în aplicare a principiului „poluatorul plătește” și să se stimuleze operatorii să gestioneze cum se cuvine riscul asociat activităților lor; în acest context, invită Comisia să instituie un registru al operatorilor care desfășoară activități periculoase și un sistem de monitorizare financiară care să urmărească solvabilitatea lor financiară; |
| --- | --- |

36.

| 37. | solicită Comisiei să asigure aplicarea DRM în cazul daunelor asupra mediului cauzate de toate activitățile profesionale și să asigure răspunderea strictă a producătorului; |
| --- | --- |

37.

| 38. | solicită crearea unui registru european al cazurilor de daune aduse mediului care intră sub incidența DRM, după modelul sistemului irlandez, de exemplu, care prevede un sistem de avertizare online pentru notificarea cazurilor de daune asupra mediului, cu scopul de a crea o mai mare încredere în sistemul DRM și de a asigura o mai bună punere în aplicare; consideră că, datorită bazelor de date publice, părțile interesate, operatorii și cetățenii ar deveni mai conștienți de existența regimului DRM și de aplicarea sa și, astfel, bazele de date în cauză ar contribui la o mai bună prevenire și remediere a daunelor aduse mediului; |
| --- | --- |

38.

| 39. | recomandă ca, pentru ca bazele de date publice cu cazurile DRM să fie accesibile cu ușurință și să fie eficace, să fie create conform următoarelor criterii:






  — | să fie disponibile online, iar, la cerere, să se acorde informații suplimentare referitoare la cazuri, |
| --- | --- | --- |

39.

—

să fie disponibile online, iar, la cerere, să se acorde informații suplimentare referitoare la cazuri,

| — | fiecare țară să aibă o bază de date centralizată, mai degrabă decât baze de date separate pentru fiecare regiune, |
| --- | --- |

—

fiecare țară să aibă o bază de date centralizată, mai degrabă decât baze de date separate pentru fiecare regiune,

| — | notificările privind noile incidente să fie publicate online imediat, |
| --- | --- |

—

notificările privind noile incidente să fie publicate online imediat,

| — | fiecare caz înregistrat în baza de date să includă informații despre numele poluatorului, natura și amploarea daunelor provocate, măsurile de prevenire/remediere care s-au luat sau urmează să fie luate, procedurile desfășurate de către autorități și/sau împreună cu acestea; |
| --- | --- |

—

fiecare caz înregistrat în baza de date să includă informații despre numele poluatorului, natura și amploarea daunelor provocate, măsurile de prevenire/remediere care s-au luat sau urmează să fie luate, procedurile desfășurate de către autorități și/sau împreună cu acestea;

| 40. | solicită extinderea categoriilor de activități periculoase enumerate în anexa III pentru a include toate activitățile care pot fi dăunătoare mediului și sănătății umane; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază importanța unei culturi a prevenirii daunelor aduse mediului printr-o campanie sistematică de informare, prin care statele membre să se asigure să potențialii poluatori și potențialele victime sunt informate despre riscurile la care se expun, disponibilitatea unei asigurări și a altor mijloace financiare și juridice care îi pot proteja de astfel de riscuri, precum și despre avantajele pe care le pot obține din ele; |
| --- | --- |

41.

| 42. | consideră că ar trebui făcute publice toate cazurile de răspundere demonstrate, precum și detaliile privind sancțiunile aplicate, pentru a prezenta în mod transparent tuturor adevăratul cost al daunelor aduse mediului; |
| --- | --- |

42.

| 43. | recomandă crearea unui mecanism care să poată încuraja comentarii și observații din partea ONG-urilor de mediu și a altor asociații interesate; |
| --- | --- |

43.

| 44. | recomandă să se prevadă exonerări fiscale sau alte stimulente pentru întreprinderile care se angajează cu succes în prevenirea daunelor asupra mediului; |
| --- | --- |

44.

| 45. | recomandă instituirea unor autorități independente specifice cărora să li se atribuie competențe de gestiune și monitorizare, precum și de impunere a sancțiunilor prevăzute în DRM, inclusiv posibilitatea de a le solicita părților potențial responsabile garanții financiare, ținând seama de situația specifică a fiecărui poluator potențial, de exemplu, în contextul autorizațiilor de mediu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | invită Comisia și statele membre să se asigure că DRM sprijină în mod adecvat eforturile pentru realizarea obiectivelor Directivei privind păsările și ale Directivei privind habitatele ale UE; insistă asupra faptului că autoritățile responsabile pentru inspecțiile de mediu trebuie să se implice în punerea în aplicare și aplicarea legislației privind răspunderea pentru mediul înconjurător; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită Comisia să intensifice programul de formare privind punerea în aplicare a DRM în statele membre și să instituie servicii de asistență pentru practicienii care oferă informații, asistență și sprijin pentru evaluările de risc și de daune; de asemenea, recomandă adoptarea unor documente de orientare care să poată ajuta statele membre în transpunerea legislativă corectă; |
| --- | --- |

47.

| 48. | reiterează faptul că, în conformitate cu DRM, persoanele afectate de daunele aduse mediului au dreptul să ceară autorităților competente să ia măsuri; constată că dreptul Uniunii stipulează că ar trebui să se garanteze accesul eficient și în timp util al cetățenilor europeni la justiție [articolul 9 alineatul (3) din Convenția de la Aarhus, articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană și prevederile relevante din Convenția europeană a drepturilor omului] și că poluatorul ar trebui să suporte costurile pentru daunele provocate mediului (articolul 191 din TFUE); prim urmare, solicită Comisiei să prezinte o propunere legislativă privind standardele minime de punere în aplicare a pilonului „acces la justiție” al Convenției de la Aarhus; solicită Comisiei să examineze posibilitatea de a introduce mecanisme de recurs colectiv în cazul încălcărilor legislației Uniunii în domeniul mediului; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită Comisia ca, în contextul unei revizuiri a DRM, să analizeze posibilitatea de a impune statelor membre obligația de a transmite din doi în doi ani rapoarte cu privire la aplicarea directivei; |
| --- | --- |

49.

| 50. | consideră că sancțiunile penale sunt un alt mecanism important de disuasiune împotriva daunelor aduse mediului și constată cu regret că Directiva 2008/99/CE din 19 noiembrie 2008 privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal nu a fost actualizată; invită Comisia să revizuiască neîntârziat domeniul de aplicare al directivei, astfel încât să acopere întreaga legislație aplicabilă a Uniunii în materie de mediu; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  JO L 143, 30.4.2004, p. 56.

(2)  JO L 106, 17.4.2001, p. 1.

(3)  JO L 102, 11.4.2006, p. 15.

(4)  JO L 140, 5.6.2009, p. 114.

(5)  JO L 178, 28.6.2013, p. 66.

(6)  PE 556.943.

(7)  Hotărârea Curții de Justiție din 9 martie 2010, ERG și alții, C-378/08, ECLI:EU:C:2010:126, punctul 45. Hotărârea Curții de Justiție din 9 martie 2010, ERG și alții, C-379/08 și C-380/08, ECLI:EU:C:2010:127, punctul 38. Hotărârea Curții de Justiție din 9 martie 2010, Buzzi Unicem SpA și alții, C-478/08 și C-479/08, ECLI:EU:C:2010:129, punctul 35.

(8)  Potrivit Raportului Comisiei (COM(2016)0204), în perioada aprilie 2007–aprilie 2013, statele membre au raportat aproximativ 1 245 de cazuri confirmate de daune aduse mediului care au declanșat aplicarea DRM. Potrivit aceluiași raport, numărul de cazuri variază considerabil de la un stat membru la altul. Două state membre înregistrează peste 86 % din totalul cazurilor de daune raportate (Ungaria: 563 de cazuri, Polonia: 506 cazuri); cele mai multe dintre celelalte cazuri au fost semnalate de șase state membre (60 de Germania, 40 de Grecia, 17 de Italia și 8 de Letonia, Spania și Regatul Unit). 11 state membre nu au raportat din 2007 niciun incident care să fi provocat daune în sensul DRM, ceea ce se poate explica prin faptul că se ocupă de cazuri exclusiv în cadrul sistemului lor național.

(9)  Hotărârea Curții de Justiție din 4 martie 2015, Ministero dell’Ambiente e della Tutela del Territorio e del Mare și alții/Fipa Group Srl și alții, cauza C-534/13, ECLI:EU:C:2015:140.

(10)  Studiu pentru analizarea fezabilității creării unui fond pentru a acoperi răspunderea pentru mediul înconjurător și pierderile cauzate de accidentele industriale, raport final, Comisia Europeană, DG ENV, 17 aprilie 2013.

(11)  IPCC (Comitetul Interguvernamental pentru Schimbare Climatică), 2013: Schimbările climatice 2013: Bazele științelor fizice. Contribuția grupului de lucru I la Al cincilea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (Stocker, T.F. et al. Cambridge University Press, Cambridge, Regatul Unit și New York, NY, USA, 1535 pp, doi:10.1017/CBO9781107415324).

(12)  Opțiune avută în vedere în documentul Comisiei din 19 februarie 2014 intitulat „Study on ELD Effectiveness: Scope and Exceptions” (Studiu privind eficacitatea DRM: domeniu de aplicare și excepții), p. 84.

(13)  În legătură cu această posibilitate se poate face referire la documentul publicat de Comisie la 17 aprilie 2013, intitulat „Study to explore the feasibility of creating a fund to cover environmental liability and losses occurring from industrial accidents” (Studiu pentru analizarea fezabilității creării unui fond pentru a acoperi răspunderea pentru mediul înconjurător și pierderile cauzate de accidentele industriale).

(14)  Opțiune prevăzută deja în Portugalia și evaluată în studiul Comisiei din 16 mai 2013, intitulat „Implementation challenges and obstacles of the Environmental Liability Directive (ELD)” (Punerea în aplicare a Directivei privind răspunderea pentru mediul înconjurător), p. 75.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/192 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/192

---

P8_TA(2017)0417

Combaterea hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în UE

Rezoluţia Parlamentului European din 26 octombrie 2017 referitoare la combaterea hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în UE (2017/2897(RSP))

(2018/C 346/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 8, 10, 19 și 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 8, 10, 19 și 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care a intrat în vigoare în decembrie 2009, odată cu Tratatul de la Lisabona, și, în special, articolele 20, 21, 23 și 31, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care a intrat în vigoare în decembrie 2009, odată cu Tratatul de la Lisabona, și, în special, articolele 20, 21, 23 și 31,

| — | având în vedere raportul din 2014 al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) intitulat „Violența împotriva femeilor” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2014 al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) intitulat „Violența împotriva femeilor” (1),

| — | având în vedere Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (2),

| — | având în vedere Directiva 2004/113/CE din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (3), care definește și condamnă hărțuirea și hărțuirea sexuală, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/113/CE din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (3), care definește și condamnă hărțuirea și hărțuirea sexuală,

| — | având în vedere Raportul privind indexul egalității de gen, publicat de Institutul European pentru Egalitatea de Gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul privind indexul egalității de gen, publicat de Institutul European pentru Egalitatea de Gen,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 3 decembrie 2015 intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 3 decembrie 2015 intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019” (SWD(2015)0278),

| — | având în vedere declarația din iulie 2017 a trioului Președințiilor UE, alcătuit din Estonia, Bulgaria și Austria, privind egalitatea dintre femei și bărbați, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din iulie 2017 a trioului Președințiilor UE, alcătuit din Estonia, Bulgaria și Austria, privind egalitatea dintre femei și bărbați,

| — | având în vedere Declarația ONU din 1993 privind eliminarea violenței împotriva femeilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU din 1993 privind eliminarea violenței împotriva femeilor,

| — | având în vedere Declarația și Platforma de acțiune de la Beijing, adoptate în cadrul celei de a patra Conferințe mondiale privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum și documentele finale rezultate, adoptate cu ocazia sesiunilor speciale ale ONU, Beijing + 5 (2000), Beijing + 10 (2005), Beijing + 15 (2010) și Beijing + 20 (2015), precum și Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) și protocolul opțional la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația și Platforma de acțiune de la Beijing, adoptate în cadrul celei de a patra Conferințe mondiale privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum și documentele finale rezultate, adoptate cu ocazia sesiunilor speciale ale ONU, Beijing + 5 (2000), Beijing + 10 (2005), Beijing + 15 (2010) și Beijing + 20 (2015), precum și Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) și protocolul opțional la aceasta,

| — | având în vedere Directiva 2012/29/UE din 25 octombrie 2012 a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (4) („Directiva privind drepturile victimelor”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/29/UE din 25 octombrie 2012 a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (4) („Directiva privind drepturile victimelor”),

| — | având în vedere Acordul-cadru privind hărțuirea și violența la locul de muncă (2007) încheiat între ETUC/CES, BUSINESSEUROPE, UEAPME și CEEP, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru privind hărțuirea și violența la locul de muncă (2007) încheiat între ETUC/CES, BUSINESSEUROPE, UEAPME și CEEP,

| — | având în vedere raportul Rețelei europene a organismelor de promovare a egalității (EQUINET), intitulat „Persistența discriminării, a hărțuirii și a inegalităților pentru femei. Contribuția organismelor de promovare a egalității la noua Strategie a Comisiei Europene pentru egalitatea de gen”, publicat în 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Rețelei europene a organismelor de promovare a egalității (EQUINET), intitulat „Persistența discriminării, a hărțuirii și a inegalităților pentru femei. Contribuția organismelor de promovare a egalității la noua Strategie a Comisiei Europene pentru egalitatea de gen”, publicat în 2015,

| — | având în vedere Convenția de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (5), în special articolele 2 și 40, precum și Rezoluția sa din 12 septembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, de către Uniunea Europeană, a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (5), în special articolele 2 și 40, precum și Rezoluția sa din 12 septembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, de către Uniunea Europeană, a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (6),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 20 septembrie 2001 referitoare la hărțuirea la locul de muncă (7), din 26 noiembrie 2009 referitoare la eliminarea violenței împotriva femeilor (8), din 5 aprilie 2011 referitoare la prioritățile și structura unui nou cadru al politicii UE de combatere a violenței împotriva femeilor (9), din 15 decembrie 2011 referitoare la Bilanțul intermediar al Strategiei europene 2007-2012 privind sănătatea și securitatea în muncă (10), din 25 februarie 2014 conținând recomandări adresate Comisiei privind combaterea violenței împotriva femeilor (11) și evaluarea valorii adăugate europene, care o însoțește, din noiembrie 2013, precum și rezoluția din 24 noiembrie 2016 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 20 septembrie 2001 referitoare la hărțuirea la locul de muncă (7), din 26 noiembrie 2009 referitoare la eliminarea violenței împotriva femeilor (8), din 5 aprilie 2011 referitoare la prioritățile și structura unui nou cadru al politicii UE de combatere a violenței împotriva femeilor (9), din 15 decembrie 2011 referitoare la Bilanțul intermediar al Strategiei europene 2007-2012 privind sănătatea și securitatea în muncă (10), din 25 februarie 2014 conținând recomandări adresate Comisiei privind combaterea violenței împotriva femeilor (11) și evaluarea valorii adăugate europene, care o însoțește, din noiembrie 2013, precum și rezoluția din 24 noiembrie 2016 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2017 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2014-2015 (13), cea din 10 martie 2015 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2013 (14) și cea din 24 octombrie 2017 referitoare la măsurile legitime pentru protejarea avertizorilor care acționează în interesul public atunci când divulgă informații confidențiale ale întreprinderilor și ale organismelor publice (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2017 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2014-2015 (13), cea din 10 martie 2015 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2013 (14) și cea din 24 octombrie 2017 referitoare la măsurile legitime pentru protejarea avertizorilor care acționează în interesul public atunci când divulgă informații confidențiale ale întreprinderilor și ale organismelor publice (15),

| — | având în vedere articolul 12a din Statutului funcționarilor Uniunii Europene și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 12a din Statutului funcționarilor Uniunii Europene și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene,

| — | având în vedere Ghidul pentru deputații în Parlamentul European intitulat „Fără hărțuire la locul de muncă”, publicat în septembrie 2017 și planul de acțiune al administrației Parlamentului cu privire la această chestiune esențială, |
| --- | --- |

—

având în vedere Ghidul pentru deputații în Parlamentul European intitulat „Fără hărțuire la locul de muncă”, publicat în septembrie 2017 și planul de acțiune al administrației Parlamentului cu privire la această chestiune esențială,

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) și alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) și alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât egalitatea de gen este o valoare fundamentală a UE, recunoscută în tratate și în Carta drepturilor fundamentale, pe care Uniunea s-a angajat să o integreze în toate activitățile sale; |
| --- | --- |

A.

întrucât egalitatea de gen este o valoare fundamentală a UE, recunoscută în tratate și în Carta drepturilor fundamentale, pe care Uniunea s-a angajat să o integreze în toate activitățile sale;

| B. | întrucât UE se întemeiază pe valori comune, pe democrație, pe statul de drept și pe drepturi fundamentale, care sunt consacrate în principiile și obiectivele sale de bază de primele articole din TUE și în criteriile de aderare la Uniune; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE se întemeiază pe valori comune, pe democrație, pe statul de drept și pe drepturi fundamentale, care sunt consacrate în principiile și obiectivele sale de bază de primele articole din TUE și în criteriile de aderare la Uniune;

| C. | întrucât hărțuirea sexuală este definită în legislația UE ca situația în care se manifestă „un comportament nedorit cu conotație sexuală, cu manifestări fizice, verbale sau nonverbale, având ca obiect sau ca efect atingerea demnității unei persoane și, în special, crearea unui mediu intimidant, ostil, degradant, umilitor sau ofensator” (16); |
| --- | --- |

C.

întrucât hărțuirea sexuală este definită în legislația UE ca situația în care se manifestă „un comportament nedorit cu conotație sexuală, cu manifestări fizice, verbale sau nonverbale, având ca obiect sau ca efect atingerea demnității unei persoane și, în special, crearea unui mediu intimidant, ostil, degradant, umilitor sau ofensator” (16);

| D. | întrucât hărțuirea sexuală este o formă de violență împotriva femeilor și fetelor și este cea mai extremă, dar persistentă, formă de discriminare de gen; întrucât aproximativ 90 % dintre victimele hărțuirii sexuale sunt femei, iar aproximativ 10 % sunt bărbați; întrucât, potrivit studiului ADF la nivelul UE din 2014 intitulat „Violența împotriva femeilor”, una din trei femei au fost victime ale violenței fizice sau sexuale la vârsta adultă; întrucât până la 55 % dintre femei au fost hărțuite sexual în UE; întrucât 32 % din numărul total al victimelor din UE au afirmat că autorul a fost un superior ierarhic, coleg sau client; întrucât 75 % dintre femeile care exercită profesii pentru care este nevoie de calificări sau care ocupă funcții superioare de conducere au fost hărțuite sexual; întrucât 61 % dintre femeile angajate în sectorul serviciilor au fost supuse hărțuirii sexuale; întrucât 20 % dintre tinerele (cu vârste cuprinse între 18 și 29 ani) din UE-28 au fost victime ale hărțuirii cibernetice; întrucât una din zece femei a fost supusă hărțuirii sexuale sau urmăririi obsesive prin intermediul noilor tehnologii; |
| --- | --- |

D.

întrucât hărțuirea sexuală este o formă de violență împotriva femeilor și fetelor și este cea mai extremă, dar persistentă, formă de discriminare de gen; întrucât aproximativ 90 % dintre victimele hărțuirii sexuale sunt femei, iar aproximativ 10 % sunt bărbați; întrucât, potrivit studiului ADF la nivelul UE din 2014 intitulat „Violența împotriva femeilor”, una din trei femei au fost victime ale violenței fizice sau sexuale la vârsta adultă; întrucât până la 55 % dintre femei au fost hărțuite sexual în UE; întrucât 32 % din numărul total al victimelor din UE au afirmat că autorul a fost un superior ierarhic, coleg sau client; întrucât 75 % dintre femeile care exercită profesii pentru care este nevoie de calificări sau care ocupă funcții superioare de conducere au fost hărțuite sexual; întrucât 61 % dintre femeile angajate în sectorul serviciilor au fost supuse hărțuirii sexuale; întrucât 20 % dintre tinerele (cu vârste cuprinse între 18 și 29 ani) din UE-28 au fost victime ale hărțuirii cibernetice; întrucât una din zece femei a fost supusă hărțuirii sexuale sau urmăririi obsesive prin intermediul noilor tehnologii;

| E. | întrucât cazurile de hărțuire sexuală și hărțuire sunt mult prea rar semnalate autorităților, din cauza unui nivel scăzut, și destul de persistent, de conștientizare socială, a canalelor insuficiente de susținere a victimelor și a ideii că aceasta este o chestiune sensibilă în societate, în pofida existenței unor proceduri formale pentru a o soluționa la locul de muncă, dar și în alte contexte; |
| --- | --- |

E.

întrucât cazurile de hărțuire sexuală și hărțuire sunt mult prea rar semnalate autorităților, din cauza unui nivel scăzut, și destul de persistent, de conștientizare socială, a canalelor insuficiente de susținere a victimelor și a ideii că aceasta este o chestiune sensibilă în societate, în pofida existenței unor proceduri formale pentru a o soluționa la locul de muncă, dar și în alte contexte;

| F. | întrucât violența și hărțuirea sexuală la locul de muncă constituie o chestiune de sănătate și siguranță și ar trebui tratate ca atare și împiedicate; |
| --- | --- |

F.

întrucât violența și hărțuirea sexuală la locul de muncă constituie o chestiune de sănătate și siguranță și ar trebui tratate ca atare și împiedicate;

| G. | întrucât discriminarea pe criterii de gen, origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, dizabilități, vârstă sau orientare sexuală este interzisă de dreptul UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât discriminarea pe criterii de gen, origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, dizabilități, vârstă sau orientare sexuală este interzisă de dreptul UE;

| H. | întrucât violența și hărțuirea sexuală sunt contrare principiului egalității de gen și egalității de tratament, și constituie o formă de discriminare de gen, fiind așadar interzisă la locul de muncă, inclusiv în privința angajării, a accesului la formare profesională și a promovării; |
| --- | --- |

H.

întrucât violența și hărțuirea sexuală sunt contrare principiului egalității de gen și egalității de tratament, și constituie o formă de discriminare de gen, fiind așadar interzisă la locul de muncă, inclusiv în privința angajării, a accesului la formare profesională și a promovării;

| I. | întrucât persistența stereotipurilor de gen, a sexismului și a hărțuirii și abuzului sexual constituie o problemă larg răspândită în Europa și în lume, fiind un fenomen care implică victime și agresori de toate vârstele, nivelurile de educație, categoriile de venituri sau pozițiile sociale; întrucât aceasta are consecințe fizice, sexuale, emoționale și psihologice pentru victime; întrucât distribuția inegală a puterii între bărbați și femei, stereotipurile de gen și sexismul, inclusiv discursurile sexiste de incitare la ură, online și offline, stau la baza tuturor formelor de violență împotriva femeilor și au condus la dominarea și discriminarea femeilor de către bărbați și la privarea femeilor de o reală evoluție; |
| --- | --- |

I.

întrucât persistența stereotipurilor de gen, a sexismului și a hărțuirii și abuzului sexual constituie o problemă larg răspândită în Europa și în lume, fiind un fenomen care implică victime și agresori de toate vârstele, nivelurile de educație, categoriile de venituri sau pozițiile sociale; întrucât aceasta are consecințe fizice, sexuale, emoționale și psihologice pentru victime; întrucât distribuția inegală a puterii între bărbați și femei, stereotipurile de gen și sexismul, inclusiv discursurile sexiste de incitare la ură, online și offline, stau la baza tuturor formelor de violență împotriva femeilor și au condus la dominarea și discriminarea femeilor de către bărbați și la privarea femeilor de o reală evoluție;

| J. | întrucât definiția violenței împotriva femeilor conținută în Platforma de la Beijing cuprinde, printre altele, violența fizică, sexuală și psihologică survenită în comunitate în general, incluzând violul, abuzurile sexuale, hărțuirea sexuală și intimidarea la locul de muncă, în instituțiile de învățământ sau în alte entități (17); |
| --- | --- |

J.

întrucât definiția violenței împotriva femeilor conținută în Platforma de la Beijing cuprinde, printre altele, violența fizică, sexuală și psihologică survenită în comunitate în general, incluzând violul, abuzurile sexuale, hărțuirea sexuală și intimidarea la locul de muncă, în instituțiile de învățământ sau în alte entități (17);

| K. | întrucât, în Directiva privind drepturile victimelor, violența de gen este considerată o formă de discriminare și o încălcare a libertăților fundamentale ale victimei și include violența în cadrul relațiilor apropiate, violența sexuală (inclusiv violul, agresiunea sexuală și hărțuirea), traficul de ființe umane, sclavia, precum și diferite forme de practici dăunătoare, cum ar fi căsătoriile forțate, mutilarea genitală a femeilor și așa-numitele „crime de onoare”; întrucât femeile care sunt victime ale violenței de gen și copiii lor au adesea nevoie de un sprijin și o protecție specială, din cauza riscului ridicat de victimizare secundară și repetată, de intimidare și de răzbunare asociat unor astfel de violențe (18); |
| --- | --- |

K.

întrucât, în Directiva privind drepturile victimelor, violența de gen este considerată o formă de discriminare și o încălcare a libertăților fundamentale ale victimei și include violența în cadrul relațiilor apropiate, violența sexuală (inclusiv violul, agresiunea sexuală și hărțuirea), traficul de ființe umane, sclavia, precum și diferite forme de practici dăunătoare, cum ar fi căsătoriile forțate, mutilarea genitală a femeilor și așa-numitele „crime de onoare”; întrucât femeile care sunt victime ale violenței de gen și copiii lor au adesea nevoie de un sprijin și o protecție specială, din cauza riscului ridicat de victimizare secundară și repetată, de intimidare și de răzbunare asociat unor astfel de violențe (18);

| L. | întrucât legislația UE obligă statele membre să asigure existența unui organism pentru probleme de egalitate, care să acorde victimelor hărțuirii și ale hărțuirii sexuale asistență independentă, să efectueze studii independente, să publice rapoarte independente și să formuleze recomandări în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și formarea profesională, accesul la bunuri și servicii și furnizarea acestora, precum și recomandări pentru persoanele care desfășoară o activitate profesională independentă; |
| --- | --- |

L.

întrucât legislația UE obligă statele membre să asigure existența unui organism pentru probleme de egalitate, care să acorde victimelor hărțuirii și ale hărțuirii sexuale asistență independentă, să efectueze studii independente, să publice rapoarte independente și să formuleze recomandări în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și formarea profesională, accesul la bunuri și servicii și furnizarea acestora, precum și recomandări pentru persoanele care desfășoară o activitate profesională independentă;

| M. | întrucât hărțuirea sexuală și abuzul sexual, comise preponderent de bărbați împotriva femeilor, reprezintă o problemă structurală și larg răspândită în toată Europa și în lume, fiind un fenomen care implică victime și agresori de toate vârstele, nivelurile de educație, categoriile de venituri și pozițiile sociale, și este legată de distribuția inegală a puterii între femei și bărbați în societatea noastră; |
| --- | --- |

M.

întrucât hărțuirea sexuală și abuzul sexual, comise preponderent de bărbați împotriva femeilor, reprezintă o problemă structurală și larg răspândită în toată Europa și în lume, fiind un fenomen care implică victime și agresori de toate vârstele, nivelurile de educație, categoriile de venituri și pozițiile sociale, și este legată de distribuția inegală a puterii între femei și bărbați în societatea noastră;

| N. | întrucât egalitatea de gen este responsabilitatea tuturor persoanelor din societate și impune contribuția activă atât a femeilor, cât și a bărbaților; întrucât autoritățile ar trebui să se implice în campanii de educare și conștientizare adresate bărbaților și generațiilor mai tinere, pentru a implica bărbații și băieții ca parteneri, prevenind și eliminând treptat toate formele de violență de gen și promovând și capacitând femeile; |
| --- | --- |

N.

întrucât egalitatea de gen este responsabilitatea tuturor persoanelor din societate și impune contribuția activă atât a femeilor, cât și a bărbaților; întrucât autoritățile ar trebui să se implice în campanii de educare și conștientizare adresate bărbaților și generațiilor mai tinere, pentru a implica bărbații și băieții ca parteneri, prevenind și eliminând treptat toate formele de violență de gen și promovând și capacitând femeile;

| O. | întrucât, din cauza politicilor și legislațiilor diferite ale statelor membre, femeile din Uniunea Europeană nu beneficiază de același grad de protecție împotriva violenței de gen, a hărțuirii și a abuzurilor sexuale; întrucât sistemele judiciare nu oferă suficient sprijin femeilor; întrucât autorul unei violențe de gen este adesea o persoană deja cunoscută victimei și întrucât, în multe cazuri, victima se află într-o poziție de dependență, ceea ce amplifică teama de a raporta violența; |
| --- | --- |

O.

întrucât, din cauza politicilor și legislațiilor diferite ale statelor membre, femeile din Uniunea Europeană nu beneficiază de același grad de protecție împotriva violenței de gen, a hărțuirii și a abuzurilor sexuale; întrucât sistemele judiciare nu oferă suficient sprijin femeilor; întrucât autorul unei violențe de gen este adesea o persoană deja cunoscută victimei și întrucât, în multe cazuri, victima se află într-o poziție de dependență, ceea ce amplifică teama de a raporta violența;

| P. | întrucât toate statele membre au semnat Convenția de la Istanbul, dar numai 15 au ratificat-o; întrucât aderarea UE la convenție nu scutește statele membre de ratificarea la nivel național; întrucât, la articolul 40 din Convenția de la Istanbul se prevede că „părțile vor lua măsurile legislative sau alte măsuri necesare pentru a se asigura că orice formă de conduită verbală, nonverbală sau fizică de natură sexuală, cu scopul sau cu efectul violării demnității unei persoane, în special atunci când se creează un mediu intimidant, ostil, degradant, umilitor sau jignitor, este supusă unei sancțiuni penale sau altor sancțiuni legale”; |
| --- | --- |

P.

întrucât toate statele membre au semnat Convenția de la Istanbul, dar numai 15 au ratificat-o; întrucât aderarea UE la convenție nu scutește statele membre de ratificarea la nivel național; întrucât, la articolul 40 din Convenția de la Istanbul se prevede că „părțile vor lua măsurile legislative sau alte măsuri necesare pentru a se asigura că orice formă de conduită verbală, nonverbală sau fizică de natură sexuală, cu scopul sau cu efectul violării demnității unei persoane, în special atunci când se creează un mediu intimidant, ostil, degradant, umilitor sau jignitor, este supusă unei sancțiuni penale sau altor sancțiuni legale”;

| Q. | întrucât, în viața politică, femeile sunt disproporționat supuse violenței și hărțuirii; întrucât violența împotriva femeilor constituie o încălcare a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, inclusiv a obligației de a garanta o participare liberă a femeilor la reprezentarea politică; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în viața politică, femeile sunt disproporționat supuse violenței și hărțuirii; întrucât violența împotriva femeilor constituie o încălcare a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, inclusiv a obligației de a garanta o participare liberă a femeilor la reprezentarea politică;

| R. | întrucât hărțuirea sexuală este definită la articolul 12a din Statutul funcționarilor Uniunii Europene și în Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene; |
| --- | --- |

R.

întrucât hărțuirea sexuală este definită la articolul 12a din Statutul funcționarilor Uniunii Europene și în Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene;

| S. | întrucât hărțuirea sexuală sau comportamentele sexiste nu sunt inofensive, iar minimizarea vădită a hărțuirii sexuale sau a violenței sexuale prin utilizarea eufemismelor reflectă atitudini sexiste față de femei și transmite mesaje de control și putere în relația dintre bărbați și femei, afectând astfel demnitatea, autonomia și libertatea femeilor; |
| --- | --- |

S.

întrucât hărțuirea sexuală sau comportamentele sexiste nu sunt inofensive, iar minimizarea vădită a hărțuirii sexuale sau a violenței sexuale prin utilizarea eufemismelor reflectă atitudini sexiste față de femei și transmite mesaje de control și putere în relația dintre bărbați și femei, afectând astfel demnitatea, autonomia și libertatea femeilor;

| T. | întrucât Parlamentul a instituit structuri specifice și norme interne pentru combaterea hărțuirii sexuale în cadrul instituției, și anume Comitetul consultativ pentru plângerile asistenților parlamentari acreditați împotriva deputaților în Parlamentul European, în timp ce un alt Comitet consultativ pentru prevenirea hărțuirii la locul de muncă se ocupă cu alte proceduri oficiale referitoare la membrii personalului administrației Parlamentului și grupurilor politice pentru a evalua posibilele cazuri și a preveni hărțuirea sexuală și abuzul sexual; |
| --- | --- |

T.

întrucât Parlamentul a instituit structuri specifice și norme interne pentru combaterea hărțuirii sexuale în cadrul instituției, și anume Comitetul consultativ pentru plângerile asistenților parlamentari acreditați împotriva deputaților în Parlamentul European, în timp ce un alt Comitet consultativ pentru prevenirea hărțuirii la locul de muncă se ocupă cu alte proceduri oficiale referitoare la membrii personalului administrației Parlamentului și grupurilor politice pentru a evalua posibilele cazuri și a preveni hărțuirea sexuală și abuzul sexual;

| U. | întrucât politicienii, în calitate de reprezentanți aleși ai cetățenilor, au responsabilitatea esențială de a fi un exemplu pozitiv în prevenirea și combaterea hărțuirii sexuale în societate, |
| --- | --- |

U.

întrucât politicienii, în calitate de reprezentanți aleși ai cetățenilor, au responsabilitatea esențială de a fi un exemplu pozitiv în prevenirea și combaterea hărțuirii sexuale în societate,

Toleranță zero pentru hărțuirea sexuală și abuzul sexual în UE și lupta împotriva acestora

| 1. | condamnă cu fermitate toate formele de violență sexuală și de hărțuire fizică sau psihologică și regretă că astfel de acte sunt prea ușor tolerate, întrucât, în realitate, constituie o încălcare sistemică a drepturilor fundamentale și o infracțiune gravă, care trebuie sancționată ca atare; subliniază că impunitatea trebuie combătută prin garantarea faptului că agresorii nu rămân nepedepsiți; |
| --- | --- |

1.

| 2. | insistă asupra aplicării efective a cadrului juridic existent de combatere a hărțuirii sexuale și a abuzului sexual, încurajând în același timp statele membre, precum și întreprinderile publice și private să ia măsuri suplimentare pentru a preveni și a combate în mod eficient hărțuirea sexuală la locul de muncă și în afara acestuia; subliniază că trebuie urmate procedurile juridice specifice instituite pentru a soluționa cazurile de hărțuire sexuală la locul de muncă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută inițiativele de tipul mișcării #MeToo, care urmăresc să atragă atenția asupra cazurilor de hărțuire și violență sexuală împotriva femeilor; susține fără echivoc toate femeile și fetele care au luat parte la campania #MeToo, inclusiv pe cele care au denunțat autorii actelor respective; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia și statele membre să monitorizeze corespunzător aplicarea corectă a directivelor UE care interzic hărțuirea pe criterii de gen și hărțuirea sexuală și să se asigure că statele membre ale UE consolidează capacitatea în materie de resurse umane a organismelor de promovare a egalității care supraveghează practicile discriminatorii, precum și că acestor organisme li se acordă un mandat clar și resursele corespunzătoare pentru a se ocupa de cele trei domenii: angajarea, activitatea profesională independentă și accesul la bunuri și servicii; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia să evalueze, să compare și să facă schimb de bune practici privind combaterea hărțuirii sexuale la locul de muncă și să difuzeze rezultatele acestei evaluări sub forma unor măsuri eficace pe care ar putea să le întreprindă statele membre pentru a încuraja societățile comerciale, partenerii sociali și organizațiile care se ocupă de formarea profesională să prevină toate formele de discriminare de gen, în special hărțuirea și hărțuirea sexuală la locul de muncă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază rolul important al tuturor bărbaților în asumarea unui angajament de a determina o schimbare a situației și de a pune capăt tuturor formelor de hărțuire și violență sexuală, prin eliminarea condițiilor și a structurilor care favorizează, chiar și pasiv, comportamentul care duce la acest lucru și prin interpelarea persoanelor care manifestă un comportament necorespunzător; invită statele membre să implice activ bărbații în campanii de conștientizare și de prevenire; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că printre acțiunile majore de combatere a hărțuirii sexuale se numără abordarea aspectelor legate de nesemnalarea cazurilor și stigmatizarea socială, stabilirea unor proceduri de asumare a răspunderii la locul de muncă, implicarea activă a bărbaților și a băieților în prevenirea cazurilor de violență și luarea de măsuri împotriva formelor emergente de violență, de exemplu, în spațiul cibernetic; |
| --- | --- |

7.

| 8. | se arată alarmat de faptul că hărțuirea femeilor în mediul online și, mai ales, pe rețelele de socializare, care variază de la contacte nesolicitate, provocare (trolling) și comportament agresiv pe internet până la hărțuirea sexuală și amenințarea cu violul și cu moartea, devine tot mai răspândită în societatea noastră digitală, ceea ce generează noi forme de violență împotriva femeilor și a fetelor, cum ar fi comportamentul agresiv pe internet, hărțuirea pe internet, utilizarea online de imagini degradante și distribuirea pe rețelele de socializare a fotografiilor și înregistrărilor video cu caracter privat fără consimțământul persoanelor vizate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia și statele membre să ia măsuri pentru ca mecanismele de finanțare a programelor de combatere a violenței împotriva femeilor să poată fi utilizate pentru sensibilizarea populației și sprijinirea organizațiilor societății civile care combat violența împotriva femeilor, inclusiv hărțuirea sexuală; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia și statele membre să accelereze ratificarea Convenției de la Istanbul; invită statele membre să o implementeze integral, inclusiv prin crearea unui sistem de colectare de date defalcate pe vârstă și gen cu privire la autorii acestor acte și la relația dintre autor și victimă, care să includă și hărțuirea sexuală; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia să prezinte o propunere de directivă împotriva tuturor formelor de violență împotriva femeilor și a fetelor, precum și a violenței de gen; solicită din nou Comisiei să prezinte o strategie cuprinzătoare a UE împotriva tuturor formelor de violență de gen, inclusiv hărțuirea sexuală și abuzurile sexuale împotriva femeilor și a fetelor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Consiliul să activeze clauza pasarelă, prin adoptarea unei decizii în unanimitate care să definească violența împotriva femeilor și a fetelor (și alte forme de violență de gen) ca formă de infracțiune în temeiul articolului 83 alineatul (1) din TFUE; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită ca femeile să fie incluse în măsură mai mare în procesul decizional, în sindicate și în posturile de conducere ale organizațiilor din sectorul public și din cel privat; invită Comisia și statele membre ca, împreună cu ONG-uri, partenerii sociali și organismele pentru probleme de egalitate, să inițieze măsuri solide de conștientizare în ceea ce privește drepturile victimelor hărțuirii sexuale și ale discriminării de gen; subliniază că este stringent necesar ca statele membre, organizațiile patronale și sindicatele să promoveze sensibilizarea cu privire la problema hărțuirii sexuale și să sprijine și să încurajeze femeile să denunțe imediat astfel de incidente; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază importanța unei formări specializate și a unor campanii de sensibilizare cu privire la procedurile oficiale existente de denunțare a hărțuirii sexuale la locul de muncă, precum și la drepturile victimelor, asigurându-se astfel respectarea principiului demnității la locul de muncă și promovându-se ca regulă abordarea „toleranței zero”; |
| --- | --- |

14.

Hărțuirea sexuală în parlamente, inclusiv în Parlamentul European

| 15. | condamnă cu fermitate cazurile de hărțuire sexuală dezvăluite de mass-media și își exprimă sprijinul ferm față de victimele hărțuirii sexuale și ale abuzului sexual; subliniază că este esențial ca instituțiile UE, pentru a fi luate în serios, să se opună cu fermitate oricăror forme de discriminare de gen și oricăror acțiuni care aduc atingere egalității de gen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ia act de faptul că, printr-o decizie a Biroului din 14 aprilie 2014, Parlamentul European a adoptat norme noi, care includ crearea unor organisme specifice, cum ar fi Comitetului consultativ care se ocupă de plângerile pentru hărțuire ale asistenților parlamentari acreditați împotriva deputaților din Parlamentul European și de prevenirea hărțuirii la locul de muncă și Comitetul consultativ care se ocupă de plângerile pentru hărțuire și de prevenirea acesteia la locul de muncă în cazul personalului PE; ia act cu satisfacție de introducerea semnalării confidențiale a cazurilor și de lansarea unei campanii de creștere a nivelului de conștientizare, care vizează combaterea hărțuirii sexuale în cadrul Parlamentului; ia act de faptul că și alte instituții ale UE au creat organisme similare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Președintele Parlamentului și administrația Parlamentului:






  — | să examineze de urgență și în detaliu relatările recente din mass-media privind hărțuirea sexuală și abuzul sexual în cadrul Parlamentului European, respectând totodată viața privată a victimelor, să informeze deputații cu privire la constatări și să propună măsuri adecvate de prevenire a unor noi cazuri; |
| --- | --- | --- |

17.

—

să examineze de urgență și în detaliu relatările recente din mass-media privind hărțuirea sexuală și abuzul sexual în cadrul Parlamentului European, respectând totodată viața privată a victimelor, să informeze deputații cu privire la constatări și să propună măsuri adecvate de prevenire a unor noi cazuri;

| — | să evalueze și, dacă este necesar, să revizuiască componența organismelor competente, astfel încât să se asigure independența acestora și un echilibru de gen în cadrul lor, precum și să se consolideze și să se promoveze funcționarea Comitetului consultativ pentru plângerile de hărțuire ale asistenților parlamentari acreditați împotriva deputaților în Parlamentul European și a Comitetului consultativ pentru prevenirea hărțuirii la locul de muncă, care se ocupă de ceilalți membri ai personalului Parlamentului, recunoscând totodată activitatea importantă a acestora; |
| --- | --- |

—

să evalueze și, dacă este necesar, să revizuiască componența organismelor competente, astfel încât să se asigure independența acestora și un echilibru de gen în cadrul lor, precum și să se consolideze și să se promoveze funcționarea Comitetului consultativ pentru plângerile de hărțuire ale asistenților parlamentari acreditați împotriva deputaților în Parlamentul European și a Comitetului consultativ pentru prevenirea hărțuirii la locul de muncă, care se ocupă de ceilalți membri ai personalului Parlamentului, recunoscând totodată activitatea importantă a acestora;

| — | să își revizuiască normele pentru a include, de asemenea, stagiari în toate comitetele consultative pentru prevenirea hărțuirii la locul de muncă și a stimula interesul pentru consolidarea măsurilor pozitive ale acestora și să evite conflictele de interese ale membrilor acestor organisme importante; să cerceteze cazurile oficiale, să țină un registru confidențial al cazurilor apărute de-a lungul timpului și să adopte măsurile optime pentru o politică de toleranță zero la toate nivelurile instituției; |
| --- | --- |

—

să își revizuiască normele pentru a include, de asemenea, stagiari în toate comitetele consultative pentru prevenirea hărțuirii la locul de muncă și a stimula interesul pentru consolidarea măsurilor pozitive ale acestora și să evite conflictele de interese ale membrilor acestor organisme importante; să cerceteze cazurile oficiale, să țină un registru confidențial al cazurilor apărute de-a lungul timpului și să adopte măsurile optime pentru o politică de toleranță zero la toate nivelurile instituției;

| — | să instituie un grup operativ de experți independenți mandatați să examineze situația hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în Parlament, care să realizeze o evaluare a Comitetului consultativ pentru plângerile de hărțuire ale asistenților parlamentari acreditați împotriva deputaților în Parlamentul European și a Comitetului consultativ pentru prevenirea hărțuirii la locul de muncă, care se ocupă de ceilalți membri ai personalului Parlamentului și să propună modificări adecvate; |
| --- | --- |

—

să instituie un grup operativ de experți independenți mandatați să examineze situația hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în Parlament, care să realizeze o evaluare a Comitetului consultativ pentru plângerile de hărțuire ale asistenților parlamentari acreditați împotriva deputaților în Parlamentul European și a Comitetului consultativ pentru prevenirea hărțuirii la locul de muncă, care se ocupă de ceilalți membri ai personalului Parlamentului și să propună modificări adecvate;

| — | să acorde sprijin deplin victimelor în cadrul procedurilor desfășurate în Parlament și/sau de către poliția locală; să activeze măsuri de urgență sau de protecție, dacă este cazul, și să pună pe deplin în aplicare articolul 12a din Statutul funcționarilor, asigurându-se că toate cazurile sunt pe deplin cercetate și că sunt luate măsuri disciplinare; |
| --- | --- |

—

să acorde sprijin deplin victimelor în cadrul procedurilor desfășurate în Parlament și/sau de către poliția locală; să activeze măsuri de urgență sau de protecție, dacă este cazul, și să pună pe deplin în aplicare articolul 12a din Statutul funcționarilor, asigurându-se că toate cazurile sunt pe deplin cercetate și că sunt luate măsuri disciplinare;

| — | să asigure aplicarea unui plan de acțiune puternic și eficace împotriva hărțuirii sexuale pentru prevenirea unor astfel de acte și pentru sprijinirea victimelor, precum și formări obligatorii pentru toți membrii personalului și toți deputații în ceea ce privește respectul și demnitatea la locul de muncă, astfel încât toleranța zero să devină regulă; să se implice la maximum în campanii de creștere a nivelului de conștientizare pentru toți deputații și toate serviciile administrației, acordând o atenție specială posturilor celor mai vulnerabile, cum ar fi stagiarii, asistenții parlamentari acreditați (APA) și agenții contractuali; |
| --- | --- |

—

să asigure aplicarea unui plan de acțiune puternic și eficace împotriva hărțuirii sexuale pentru prevenirea unor astfel de acte și pentru sprijinirea victimelor, precum și formări obligatorii pentru toți membrii personalului și toți deputații în ceea ce privește respectul și demnitatea la locul de muncă, astfel încât toleranța zero să devină regulă; să se implice la maximum în campanii de creștere a nivelului de conștientizare pentru toți deputații și toate serviciile administrației, acordând o atenție specială posturilor celor mai vulnerabile, cum ar fi stagiarii, asistenții parlamentari acreditați (APA) și agenții contractuali;

| — | să creeze o rețea instituțională de consilieri confidențiali specifică pentru structurile Parlamentului, care să ajute victimele, să le ofere consiliere și să le reprezinte dacă este necesar, cum este deja cazul la Comisie; |
| --- | --- |

—

să creeze o rețea instituțională de consilieri confidențiali specifică pentru structurile Parlamentului, care să ajute victimele, să le ofere consiliere și să le reprezinte dacă este necesar, cum este deja cazul la Comisie;

| 18. | invită toți colegii să sprijine și să încurajeze victimele să se exprime și să denunțe cazurile de hărțuire sexuală prin intermediul unor proceduri oficiale îmbunătățite în cadrul administrației Parlamentului și/sau la poliție; |
| --- | --- |

18.

| 19. | se angajează să adopte norme interne privind semnalarea neregulilor, pentru a proteja drepturile și interesele avertizorilor și să prevadă căi de atac adecvate în cazul în care aceștia nu sunt tratați în mod corect și echitabil în raport cu acțiunile lor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | este foarte preocupat de faptul că, mult prea des, asistenții deputaților (APA) se tem să se exprime în cazurile de hărțuire sexuală, întrucât clauza privind „pierderea încrederii” din statutul APA permite concedierea lor într-un termen foarte scurt; solicită participarea unor experți independenți în procedurile de concediere, alături de reprezentanți ai administrației, pentru a putea lua decizii nepărtinitoare; |
| --- | --- |

20.

| 21. | recomandă Ombudsmanului European să prezinte anual Grupului la nivel înalt pentru egalitatea de gen și diversitate din Parlament date despre plângerile pentru cazuri de administrare defectuoasă legate de egalitatea de gen în Parlament, respectând întru totul decizia Parlamentului European privind statutul și condițiile generale de exercitare a funcțiilor Ombudsmanului; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită statele membre să examineze situația hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în parlamentele naționale, să ia măsuri active pentru a le combate și să instituie o politică de respect și demnitate la locul de muncă pentru membrii aleși și membrii personalului, precum și să asigure în mod corespunzător respectarea acesteia; solicită monitorizarea aplicării acestei politici; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită statele membre să ofere sprijin și protecție parlamentarilor care interacționează cu publicul, în special pentru cei care se confruntă cu abuzuri sexuale și cu amenințări de violență de gen, inclusiv în mediul online; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită organizarea unor schimburi de practici optime la toate nivelurile, împreună cu alte instituții și organizații precum ONU Femei, Consiliul Europei, instituțiile UE și actorii implicați în promovarea egalității de gen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită toți politicienii să dea dovadă de un comportament responsabil și să fie un exemplu în prevenirea și combaterea hărțuirii sexuale în parlamente și în afara acestora; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor și guvernelor statelor membre, precum și Adunării Parlamentare a Consiliului Europei. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  http://fra.europa.eu/en/publication/2014/violence-against-women-eu-wide-survey-main-results-report

(2)  JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

(3)  JO L 373, 21.12.2004, p. 37.

(4)  JO L 315, 14.11.2012, p. 57.

(5)  https://rm.coe.int/168008482e

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0329.

(7)  JO C 77 E, 28.3.2002, p. 138.

(8)  JO C 285 E, 21.10.2010, p. 53.

(9)  JO C 296 E, 2.10.2012, p. 26.

(10)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 102.

(11)  JO C 285, 29.8.2017, p. 2.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0451.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0073.

(14)  JO C 316, 30.8.2016, p. 2.

(15)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0402.

(16)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/your_rights/final_harassement_en.pdf

(17)  http://www.un.org/womenwatch/daw/beijing/platform/violence.htm

(18)  A se vedea considerentul (17) din Directiva privind drepturile victimelor.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/200 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/200

---

P8_TA(2017)0418

Politicile economice ale zonei euro

Rezoluţia Parlamentului European din 26 octombrie 2017 referitoare la politica economică a zonei euro 2017/2114(INI))

(2018/C 346/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 136, și protocoalele nr. 1 și 2 la acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 136, și protocoalele nr. 1 și 2 la acesta,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 mai 2017 privind recomandările specifice fiecărei țări din 2017 (COM(2017)0500), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 mai 2017 privind recomandările specifice fiecărei țări din 2017 (COM(2017)0500),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 februarie 2017 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: analiza anuală a creșterii pentru 2017 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 februarie 2017 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: analiza anuală a creșterii pentru 2017 (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 februarie 2017, intitulată „Semestrul european 2017: evaluarea progreselor înregistrate cu privire la reformele structurale, prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice și rezultatele bilanțurilor aprofundate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011” (COM(2017)0090), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 februarie 2017, intitulată „Semestrul european 2017: evaluarea progreselor înregistrate cu privire la reformele structurale, prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice și rezultatele bilanțurilor aprofundate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1176/2011” (COM(2017)0090),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Analiza anuală a creșterii pentru 2017” (COM(2016)0725), raportul intitulat „Raportul privind mecanismul de alertă pentru 2017” (COM(2016)0728) și „Proiectul de raport comun al Comisiei și al Consiliului privind ocuparea forței de muncă 2017 (COM(2016)0729)”, precum și recomandarea Comisiei de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro (COM(2015)0692), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Analiza anuală a creșterii pentru 2017” (COM(2016)0725), raportul intitulat „Raportul privind mecanismul de alertă pentru 2017” (COM(2016)0728) și „Proiectul de raport comun al Comisiei și al Consiliului privind ocuparea forței de muncă 2017 (COM(2016)0729)”, precum și recomandarea Comisiei de recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro (COM(2015)0692),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 noiembrie 2016, intitulată „Către o orientare bugetară pozitivă pentru zona euro” (COM(2016)0727), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 noiembrie 2016, intitulată „Către o orientare bugetară pozitivă pentru zona euro” (COM(2016)0727),

| — | având în vedere raportul Consiliului bugetar european din 20 iunie 2017 intitulat „Evaluarea orientării fiscale prospective pentru zona euro”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Consiliului bugetar european din 20 iunie 2017 intitulat „Evaluarea orientării fiscale prospective pentru zona euro”,

| — | având în vedere Studiul ocazional nr. 182 din ianuarie 2017 privind „Orientarea fiscală a zonei euro”, elaborat de Banca Centrală Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Studiul ocazional nr. 182 din ianuarie 2017 privind „Orientarea fiscală a zonei euro”, elaborat de Banca Centrală Europeană,

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 21 martie 2017 privind politica economică a zonei euro (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 21 martie 2017 privind politica economică a zonei euro (2),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 23 mai 2017 privind bilanțurile aprofundate și punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări pentru 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 23 mai 2017 privind bilanțurile aprofundate și punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări pentru 2016,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 16 iunie 2017 privind închiderea procedurilor aplicabile deficitelor excesive pentru două state membre și politicile economică și bugetară, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 16 iunie 2017 privind închiderea procedurilor aplicabile deficitelor excesive pentru două state membre și politicile economică și bugetară,

| — | având în vedere previziunile economice europene ale Comisiei Europene din primăvara anului 2017, publicate în mai 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere previziunile economice europene ale Comisiei Europene din primăvara anului 2017, publicate în mai 2017,

| — | având în vedere setul de date al Eurostat privind PIB-ul real pe cap de locuitor, rata de creștere și totalurile din 31 mai 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere setul de date al Eurostat privind PIB-ul real pe cap de locuitor, rata de creștere și totalurile din 31 mai 2017,

| — | având în vedere statisticile OCDE privind veniturile fiscale totale, din 30 noiembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere statisticile OCDE privind veniturile fiscale totale, din 30 noiembrie 2016,

| — | având în vedere Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare,

| — | având în vedere acordul COP 21 adoptat în cadrul Conferinței de la Paris privind schimbările climatice la 12 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul COP 21 adoptat în cadrul Conferinței de la Paris privind schimbările climatice la 12 decembrie 2015,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (3),

| — | având în vedere Directiva 2011/85/UE a Consiliului din 8 noiembrie 2011 privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/85/UE a Consiliului din 8 noiembrie 2011 privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1174/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind măsurile de executare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive din zona euro (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1174/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind măsurile de executare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive din zona euro (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1177/2011 al Consiliului din 8 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii deficitului excesiv (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1177/2011 al Consiliului din 8 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii deficitului excesiv (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (7),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1173/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1173/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro (8),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (9),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (10),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0310/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0310/2017),

| A. | întrucât, potrivit previziunilor Comisiei, rata de creștere a PIB-ului în zona euro a fost de 1,8 % în 2016 și se preconizează că va rămâne stabilă, la 1,7 % în 2017 și la 1,9 % în UE în ansamblu, depășind nivelurile anterioare crizei, dar încă insuficientă, cu diferențe semnificative între ratele de creștere din întreaga UE; întrucât consumul privat este, de câțiva ani, principalul factor de creștere, deși este posibil ca acesta să scadă în acest an din cauza creșterii temporare a inflației prețurilor de consum, fiind posibil totuși ca cererea internă să impulsioneze perspectivele de creștere pe termen mediu; întrucât creșterea economică din UE rămâne prea scăzută pentru a crea noi locuri de muncă în statele membre și mult mai scăzută decât creșterea preconizată pentru întreaga lume; |
| --- | --- |

A.

întrucât, potrivit previziunilor Comisiei, rata de creștere a PIB-ului în zona euro a fost de 1,8 % în 2016 și se preconizează că va rămâne stabilă, la 1,7 % în 2017 și la 1,9 % în UE în ansamblu, depășind nivelurile anterioare crizei, dar încă insuficientă, cu diferențe semnificative între ratele de creștere din întreaga UE; întrucât consumul privat este, de câțiva ani, principalul factor de creștere, deși este posibil ca acesta să scadă în acest an din cauza creșterii temporare a inflației prețurilor de consum, fiind posibil totuși ca cererea internă să impulsioneze perspectivele de creștere pe termen mediu; întrucât creșterea economică din UE rămâne prea scăzută pentru a crea noi locuri de muncă în statele membre și mult mai scăzută decât creșterea preconizată pentru întreaga lume;

| B. | întrucât rata șomajului în zona euro și în UE-28 a fost de 9,3 % și, respectiv, de 7,8 % în aprilie 2017, nivelurile cele mai scăzute din martie 2009 și decembrie 2008, dar încă peste nivelurile dinaintea crizei; întrucât se înregistrează încă diferențe semnificative între ratele șomajului din întreaga UE, de la 3,2 % până la 23,2 %; întrucât rata șomajului în rândul tinerilor în zona euro și în UE-28 era încă la un nivel ridicat în aprilie 2017, și anume 18,7 % și 16,7 %; |
| --- | --- |

B.

întrucât rata șomajului în zona euro și în UE-28 a fost de 9,3 % și, respectiv, de 7,8 % în aprilie 2017, nivelurile cele mai scăzute din martie 2009 și decembrie 2008, dar încă peste nivelurile dinaintea crizei; întrucât se înregistrează încă diferențe semnificative între ratele șomajului din întreaga UE, de la 3,2 % până la 23,2 %; întrucât rata șomajului în rândul tinerilor în zona euro și în UE-28 era încă la un nivel ridicat în aprilie 2017, și anume 18,7 % și 16,7 %;

| C. | întrucât se preconizează că deficitul public general în zona euro va fi de 1,4 % în 2017 și de 1,3 % în 2018 și că performanțele statelor membre vor fi neuniforme; întrucât se estimează că ponderea datoriei publice în PIB în zona euro va fi de 90,3 % în 2017 și de 89,0 % în 2018; |
| --- | --- |

C.

întrucât se preconizează că deficitul public general în zona euro va fi de 1,4 % în 2017 și de 1,3 % în 2018 și că performanțele statelor membre vor fi neuniforme; întrucât se estimează că ponderea datoriei publice în PIB în zona euro va fi de 90,3 % în 2017 și de 89,0 % în 2018;

| D. | întrucât creșterea economică la nivel mondial este încă fragilă, iar economia din zona euro se confruntă cu o incertitudine sporită și cu provocări politice interne și externe importante; |
| --- | --- |

D.

întrucât creșterea economică la nivel mondial este încă fragilă, iar economia din zona euro se confruntă cu o incertitudine sporită și cu provocări politice interne și externe importante;

| E. | întrucât ratele excesiv de scăzute ale productivității și competitivității globale în UE impun reforme structurale echilibrate din punct de vedere social, eforturi fiscale și investiții susținute în statele membre pentru a contribui la creșterea durabilă și favorabilă incluziunii și la ocuparea forței de muncă și pentru a realiza o convergență ascendentă cu celelalte economii mondiale și în interiorul UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât ratele excesiv de scăzute ale productivității și competitivității globale în UE impun reforme structurale echilibrate din punct de vedere social, eforturi fiscale și investiții susținute în statele membre pentru a contribui la creșterea durabilă și favorabilă incluziunii și la ocuparea forței de muncă și pentru a realiza o convergență ascendentă cu celelalte economii mondiale și în interiorul UE;

| F. | întrucât rata ocupării forței de muncă în zona euro a crescut cu 1,4 % în 2016; întrucât, în martie 2017, rata șomajului era de 9,5 %, mai scăzută decât în martie 2016, când a fost de 10,2 %; întrucât, în pofida unor îmbunătățiri recente, ratele șomajului nu au revenit încă la nivelurile de dinainte de criză; |
| --- | --- |

F.

întrucât rata ocupării forței de muncă în zona euro a crescut cu 1,4 % în 2016; întrucât, în martie 2017, rata șomajului era de 9,5 %, mai scăzută decât în martie 2016, când a fost de 10,2 %; întrucât, în pofida unor îmbunătățiri recente, ratele șomajului nu au revenit încă la nivelurile de dinainte de criză;

| G. | întrucât în 2016 rata de ocupare a forței de muncă a crescut cu 1,2 % în UE-28 și 234,2 milioane de persoane aveau un loc de muncă în primul trimestru al anului 2017, cifra fiind cea mai ridicată înregistrată vreodată (11); întrucât, cu toate acestea, numărul considerabil de locuri de muncă create în conexiune cu creșterea economică ascunde provocări, cum ar fi recuperarea incompletă a numărului de ore lucrate și creșterea modestă a productivității; întrucât, în cazul în care sunt de durată, acești factori pot exercita o presiune suplimentară asupra unor aspecte ale creșterii economice pe termen lung și asupra coeziunii sociale în UE (12); |
| --- | --- |

G.

întrucât în 2016 rata de ocupare a forței de muncă a crescut cu 1,2 % în UE-28 și 234,2 milioane de persoane aveau un loc de muncă în primul trimestru al anului 2017, cifra fiind cea mai ridicată înregistrată vreodată (11); întrucât, cu toate acestea, numărul considerabil de locuri de muncă create în conexiune cu creșterea economică ascunde provocări, cum ar fi recuperarea incompletă a numărului de ore lucrate și creșterea modestă a productivității; întrucât, în cazul în care sunt de durată, acești factori pot exercita o presiune suplimentară asupra unor aspecte ale creșterii economice pe termen lung și asupra coeziunii sociale în UE (12);

| H. | întrucât rata ocupării forței de muncă este în general mai scăzută în rândul femeilor: în 2015, rata de ocupare a forței de muncă pentru bărbații cu vârsta între 20 și 64 de ani era de 75,9 % în UE-28, în comparație cu 64,3 % pentru femei; |
| --- | --- |

H.

întrucât rata ocupării forței de muncă este în general mai scăzută în rândul femeilor: în 2015, rata de ocupare a forței de muncă pentru bărbații cu vârsta între 20 și 64 de ani era de 75,9 % în UE-28, în comparație cu 64,3 % pentru femei;

| I. | întrucât, în martie 2017, rata șomajului în rândul tinerilor în zona euro era de 19,4 %, în comparație cu 21,3 % în martie 2016; întrucât rata șomajului în rândul tinerilor este în continuare la un nivel inacceptabil de ridicat; întrucât, în 2015, proporția NEET a rămas ridicată și a reprezentat 14,8 % dintre persoanele cu vârsta între 15 și 29 de ani, și anume 14 milioane de persoane; întrucât se estimează că NEET generează costuri de 153 de miliarde EUR (1,21 % din PIB) pe an pentru Uniune, reprezentând prestațiile acordate și veniturile și impozitele pierdute (13), în timp ce costul total estimat al creării sistemelor de Garanție pentru tineret în zona euro este de 21 de miliarde EUR pe an, sau de 0,22 % din PIB; întrucât, în prezent, s-a alocat 1 miliard EUR Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, sumă care urmează să fie dublată cu 1 miliard EUR din Fondul social european pentru perioada 2017-2020; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în martie 2017, rata șomajului în rândul tinerilor în zona euro era de 19,4 %, în comparație cu 21,3 % în martie 2016; întrucât rata șomajului în rândul tinerilor este în continuare la un nivel inacceptabil de ridicat; întrucât, în 2015, proporția NEET a rămas ridicată și a reprezentat 14,8 % dintre persoanele cu vârsta între 15 și 29 de ani, și anume 14 milioane de persoane; întrucât se estimează că NEET generează costuri de 153 de miliarde EUR (1,21 % din PIB) pe an pentru Uniune, reprezentând prestațiile acordate și veniturile și impozitele pierdute (13), în timp ce costul total estimat al creării sistemelor de Garanție pentru tineret în zona euro este de 21 de miliarde EUR pe an, sau de 0,22 % din PIB; întrucât, în prezent, s-a alocat 1 miliard EUR Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, sumă care urmează să fie dublată cu 1 miliard EUR din Fondul social european pentru perioada 2017-2020;

| J. | întrucât, deși șomajul pe termen lung în UE-28 a scăzut de la 5 % în 2014 la 4 % în 2016, acesta continuă să fie un motiv de îngrijorare, dat fiind că reprezintă aproape jumătate din șomajul total; constată cu îngrijorare că rata șomajului pe termen foarte lung, de 2,5 % în 2016, continuă să depășească cu un punct procentual cifra din 2008; întrucât continuă să existe decalaje mari între statele membre; |
| --- | --- |

J.

întrucât, deși șomajul pe termen lung în UE-28 a scăzut de la 5 % în 2014 la 4 % în 2016, acesta continuă să fie un motiv de îngrijorare, dat fiind că reprezintă aproape jumătate din șomajul total; constată cu îngrijorare că rata șomajului pe termen foarte lung, de 2,5 % în 2016, continuă să depășească cu un punct procentual cifra din 2008; întrucât continuă să existe decalaje mari între statele membre;

| K. | întrucât, în multe state membre, numărul populației în vârstă de muncă și forța de muncă continuă să scadă, în special din cauza ratei scăzute a natalității; întrucât capacitatea de inserție profesională a femeilor, împreună cu sosirea continuă a migranților, a refugiaților și a solicitanților de azil, reprezintă oportunități pentru statele membre de a face față acestei probleme și de a consolida forța de muncă în UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în multe state membre, numărul populației în vârstă de muncă și forța de muncă continuă să scadă, în special din cauza ratei scăzute a natalității; întrucât capacitatea de inserție profesională a femeilor, împreună cu sosirea continuă a migranților, a refugiaților și a solicitanților de azil, reprezintă oportunități pentru statele membre de a face față acestei probleme și de a consolida forța de muncă în UE;

| L. | întrucât unul dintre cele cinci obiective ale Strategiei Europa 2020 vizează reducerea cu cel puțin 20 de milioane a numărului de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială sau afectate de aceste probleme; întrucât sărăcia este în scădere, numărul de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială fiind cu 4,8 milioane mai mic în 2015 decât în 2012; întrucât cifrele din 2015 le depășesc în continuare pe cele din 2008 cu 1,6 milioane; întrucât, în 2012, 32,2 milioane de persoane cu handicap erau expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială în UE; întrucât, în 2013, 26,5 milioane de copii din UE-28 erau expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială; întrucât rata riscului de sărăcie sau de excluziune rămâne inacceptabil de ridicată, aceasta fiind de 23,7 %, cu valori care sunt, în continuare, foarte ridicate în unele state membre; întrucât, în plus, sărăcia energetică rămâne atât de ridicată încât, pentru cele 11 procente din populația UE care se află în această situație, ea conduce la un cerc vicios de dezavantaje economice; |
| --- | --- |

L.

întrucât unul dintre cele cinci obiective ale Strategiei Europa 2020 vizează reducerea cu cel puțin 20 de milioane a numărului de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială sau afectate de aceste probleme; întrucât sărăcia este în scădere, numărul de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială fiind cu 4,8 milioane mai mic în 2015 decât în 2012; întrucât cifrele din 2015 le depășesc în continuare pe cele din 2008 cu 1,6 milioane; întrucât, în 2012, 32,2 milioane de persoane cu handicap erau expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială în UE; întrucât, în 2013, 26,5 milioane de copii din UE-28 erau expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială; întrucât rata riscului de sărăcie sau de excluziune rămâne inacceptabil de ridicată, aceasta fiind de 23,7 %, cu valori care sunt, în continuare, foarte ridicate în unele state membre; întrucât, în plus, sărăcia energetică rămâne atât de ridicată încât, pentru cele 11 procente din populația UE care se află în această situație, ea conduce la un cerc vicios de dezavantaje economice;

| M. | întrucât condițiile și performanțele de pe piața forței de muncă arată diferențe substanțiale între statele membre, deși aceste diferențe sunt în scădere; |
| --- | --- |

M.

întrucât condițiile și performanțele de pe piața forței de muncă arată diferențe substanțiale între statele membre, deși aceste diferențe sunt în scădere;

| N. | întrucât noi forme de ocupare a forței de muncă și de muncă se răspândesc din ce în ce mai mult, odată cu revoluția digitală de pe piața forței de muncă, |
| --- | --- |

N.

întrucât noi forme de ocupare a forței de muncă și de muncă se răspândesc din ce în ce mai mult, odată cu revoluția digitală de pe piața forței de muncă,

| 1. | salută mai buna funcționare a economiei europene, care are o bază tot mai largă, este susținută de o creștere moderată a PIB-ului, depășind nivelul de dinaintea crizei, precum și ratele șomajului, aflate în scădere, deși încă la nivel ridicat; consideră că această tendință pozitivă se datorează politicilor din ultimii ani; constată că totuși redresarea modestă este încă fragilă și distribuită inegal în societate și regiuni, în timp ce evoluția PIB pe cap de locuitor este aproape stagnantă; regretă că evoluțiile economice continuă să fie împovărate de urmările crizei; constată că, în ciuda progreselor substanțiale, nivelurile datoriei în multe state membre continuă să depășească pragul stabilit în Pactul de stabilitate și creștere; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată cu îngrijorare că ratele de creștere a PIB-ului și a productivității rămân sub potențialul deplin și că, prin urmare, nu ar trebui să ne complăcem în această situație, această redresare moderată necesitând eforturi continue pentru a se obține o mai mare reziliență și o sustenabilitate pe termen mediu și lung prin intermediul unui nivel mai ridicat de creștere economică și de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de faptul că Europa dispune de un potențial economic neexploatat, dat fiind că creșterea economică și ocuparea forței de muncă înregistrează progrese inegale; subliniază faptul că acest lucru este rezultatul performanțelor eterogene ale economiilor statelor membre; subliniază faptul că punerea în aplicare a unor reforme structurale echilibrate din punct de vedere social și realizarea unor investiții private și publice mai mari în statele membre și la nivel european ar putea facilita creșterea cu cel puțin 1 %; reamintește că, pentru a ajuta la asigurarea convergenței și a stabilității în UE, coordonarea politicii economice și a celei bugetare ar trebui să rămână o prioritate de prim rang a semestrului european; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că ar fi nevoie, de asemenea, de un grad mai mare de convergență ascendentă și de competitivitate globală pentru a susține redresarea economică în UE și în zona euro pe termen lung; consideră că actualii indicatori economici și ai ocupării forței de muncă sunt esențiali pentru a garanta o creștere durabilă și favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că, pentru ca acest lucru să se materializeze, trebuie îmbunătățite condițiile structurale pentru creștere; consideră că creșterea potențială din toate statele membre ar trebui să se situeze pe termen lung la cel puțin 3 %; pentru ca acest lucru să se întâmple, trebuie pus un accent mai puternic pe convergența economică, caz în care stabilirea de criterii clare privind modul în care se poate îmbunătăți potențialul de creștere economică al statelor membre ar putea să ofere ghidajul necesar pentru măsurile de politică; subliniază că un astfel de exercițiu de evaluare comparativă periodică ar trebui să țină cont de punctele forte și de punctele slabe structurale ale fiecărui stat membru și să vizeze un obiectiv de creștere economică durabilă și favorabilă incluziunii; acesta ar trebui să includă domenii precum economia digitală, sectorul serviciilor, piața energiei, dar și calitatea serviciilor publice, condițiile pentru investiții, incluziunea și pregătirea sistemelor de învățământ; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că acest lucru ar completa eforturile în curs de îmbunătățire a calității și a gestiunii bugetelor naționale prin declanșarea factorilor ce stimulează creșterea economică în conformitate cu normele bugetare ale Uniunii și cu respectarea deplină a clauzelor sale de flexibilitate existente; |
| --- | --- |

6.

Politici structurale

| 7. | consideră că creșterea inegală și ratele diferite ale șomajului din zona euro necesită o mai bună coordonare a politicilor economice, în special printr-o asumare națională mai bună și coerentă și o punere în aplicare corespunzătoare a recomandărilor specifice fiecărei țări, și în vederea promovării unei convergențe ascendente, inclusiv printr-o mai bună punere în aplicare a legislației UE; subliniază că reformele trebuie să țină seama în mod corespunzător de situația specifică și de provocările din fiecare stat membru; invită Comisia să asigure coerența dintre reformele structurale și cheltuielile UE; reamintește, în acest sens, și importanța asistenței tehnice pentru a ajuta statele membre să își dezvolte capacitatea și să devină convergente; o abordare bazată pe parteneriat ar putea asigura o mai mare responsabilitate și mai multă asumare pentru rezultatul punerii în aplicare recomandărilor specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

7.

| 8. | constată că șomajul în rândul tinerilor rămâne excesiv de ridicat în țările din zona euro și subliniază că șomajul crescut și persistent în rândul tinerilor reprezintă un risc structural pe termen lung; este de acord că abordarea urmărilor crizei, de la șomajul de lungă durată, ocuparea forței de muncă care nu exploatează pe deplin competențele și abilitățile și societățile în curs de îmbătrânire până la nivelurile ridicate ale datoriei publice și private, rămâne o prioritate urgentă, care necesită punerea în aplicare a unor reforme durabile și favorabile incluziunii; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că urmările crizei, respectiv un nivel ridicat de îndatorare și de șomaj în anumite sectoare ale economiei, acționează încă ca o piedică în calea creșterii economice durabile și implică potențiale riscuri de regres; solicită statelor membre să reducă nivelurile excesive de îndatorare; este preocupat, în acest sens, de faptul că nivelul ridicat de credite neperformante în unele state membre ar putea avea efecte semnificative de propagare de la un stat membru la altul, precum și între bănci și entitățile suverane, ceea ce prezintă un risc la adresa stabilității financiare în Europa; ia act de faptul că au fost consolidate amortizoarele de capital în sectorul financiar, însă provocările sunt generate de profitabilitatea scăzută, combinată cu niveluri ridicate ale creditelor neperformante; este convins că o strategie la nivelul UE pentru gestionarea creditelor neperformante ar putea furniza o soluție mai cuprinzătoare, care să îmbine o serie de măsuri de politică complementare la nivel național și la nivel european, dacă este cazul; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că se impun reforme și inițiative pentru îmbunătățirea mediului de afaceri, pentru stimularea productivității, a competitivității bazate pe prețuri și pe alte elemente, a investițiilor și a ocupării forței de muncă în zona euro; consideră că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a stimula accesul IMM-urilor la finanțare, care este un factor esențial pentru ca întreprinderile să inoveze și să se extindă; subliniază, în acest context, importanța unor reforme orientate către viitor, care să fie adaptate ofertei și cererii; |
| --- | --- |

10.

| 11. | consideră că, împreună cu un nivel adecvat al protecției sociale și al dialogului, niște piețe care funcționează bine și sunt productive ale forței de muncă contribuie la creșterea ocupării forței de muncă și la asigurarea unei creșteri durabile; subliniază că este important să se mențină ratele ridicate ale ocupării forței de muncă acolo unde au fost atinse; constată că lipsa personalului calificat, îmbătrânirea societăților, precum și o serie de alte provocări afectează creșterea în continuare a ocupării forței de muncă și reducerea ratei șomajului în toate statele membre; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că este important ca evoluția salarială să fie responsabilă și favorabilă creșterii, să asigure un nivel de trai decent, în concordanță cu productivitatea și să țină cont de competitivitate; ia act de faptul că creșterea remunerațiilor este prevăzută a fi relativ moderată; consideră că creșterea productivității ar trebui să fie un obiectiv prioritar al reformelor structurale; este de acord cu Comisia că se pot efectua creșteri salariale, ceea ce ar putea produce efecte pozitive asupra consumului agregat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că ratele de impozitare ar trebui să susțină, și ele, competitivitatea investițiile și crearea de locuri de muncă; solicită reforme fiscale, pentru a îmbunătăți colectarea impozitelor, a preveni evitarea obligațiilor fiscale, evaziunea fiscală și planificarea fiscală agresivă, precum și pentru a aborda sarcina fiscală ridicată asupra forței de muncă în Europa, asigurând, totodată, durabilitatea sistemelor de protecție socială; consideră că scăderea sarcinii fiscale asupra forței de muncă ar crește ocuparea forței de muncă și ar stimula creșterea; subliniază că stimulentele fiscale, atunci când este posibil, prin intermediul unor taxe mai mici, pot sprijini cererea internă, securitatea socială, investițiile și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

13.

Investiții

| 14. | este de acord că relansarea economică trebuie sprijinită prin investiții publice și private, în special în inovare, și ia act de faptul că există încă un deficit de investiții în zona euro; salută faptul că în unele state membre investițiile depășesc deja nivelul dinaintea crizei și regretă că în alte state membre investițiile sunt în continuare la un nivel scăzut sau nu revin la ritmul necesar; subliniază că sunt necesare, de asemenea, măsuri suplimentare pentru a compensa „deficitul de investiții” acumulat de la izbucnirea crizei; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că reformele de eliminare a blocajelor pentru investițiile private și publice ar permite sprijinirea rapidă a activității economice și, în același timp, ar contribui la crearea condițiilor pentru o creștere economică durabilă pe termen lung; subliniază că investițiile în educație, inovare și cercetare și dezvoltare ar permite o mai bună adaptare la economia bazată pe cunoaștere; subliniază, de asemenea, că finalizarea uniunii piețelor de capital este un factor esențial pentru atragerea și creșterea investițiilor și pentru îmbunătățirea finanțării creșterii și a locurilor de muncă; |
| --- | --- |

15.

| 16. | consideră că cercetarea, tehnologia și educația sunt de o importanță vitală pentru dezvoltarea economică pe termen lung a zonei euro; subliniază diferențele dintre statele membre în ceea ce privește investițiile în aceste domenii și evidențiază că investițiile ar contribui la dezvoltarea inovării și ar permite o mai bună adaptare la economia bazată pe cunoștințe, în conformitate cu Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută faptul că acordul oportun privind revizuirea Fondului european pentru investiții strategice (FEIS) va contribui la creșterea eficacității acestui instrument și la soluționarea problemelor întâmpinate în punerea sa în aplicare până în prezent prin facilitarea finanțării mai multor proiecte cu potențial ridicat, asigurând aplicarea strictă principiului adiționalității, precum și la îmbunătățirea acoperirii geografice și a utilizării, sprijinind investiții care nu ar fi fost altfel realizate; |
| --- | --- |

17.

| 18. | constată că obiectivele fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) sunt diferite de cele ale FEIS și, prin urmare, și că fondurile ESI sunt în continuare importante, inclusiv în scopul sprijinirii reformelor structurale sustenabile; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că o uniune a piețelor de capital pe deplin funcțională poate, pe un termen mai lung, să ofere finanțare nouă pentru IMM-uri, pe lângă cea oferită de sectorul bancar; subliniază faptul că IMM-urile reprezintă coloana vertebrală a economiei europene și, prin urmare, pentru a crește competitivitatea din zona euro, consideră că creșterea accesului IMM-urilor la finanțare și combaterea incertitudinii economice a activităților acestora ar trebui să se numere printre prioritățile de prim rang; subliniază că este necesar să se reducă birocrația, să se simplifice și să se eficientizeze serviciile publice; |
| --- | --- |

19.

Politicile bugetare

| 20. | consideră că politicile bugetare prudente și anticipative joacă un rol fundamental pentru stabilitatea zonei euro și a Uniunii, în ansamblul său; subliniază faptul că, în acest domeniu, o bună coordonare a politicilor bugetare, punerea în aplicare corespunzătoare și conformitatea cu normele Uniunii, inclusiv respectarea în totalitate a clauzelor sale de flexibilitate actuale, reprezintă obligații legale și sunt esențiale pentru buna funcționare a uniunii economice și monetare (UEM); |
| --- | --- |

20.

| 21. | salută, în această privință, faptul că situația finanțelor publice pare să se îmbunătățească odată cu scăderea preconizată a deficitelor publice din zona euro; cu toate acestea, pentru ca statele membre să nu fie vulnerabile la șocurile externe, trebuie continuate eforturile de reducere a datoriilor, promovând totodată și creșterea economică; |
| --- | --- |

21.

| 22. | este de acord cu Comisia în privința faptului că datoria publică este în continuare mare în unele state membre și că este necesar ca finanțele publice să devină sustenabile, promovând totodată creșterea economică și crearea de locuri de muncă; atrage atenția, în acest context, asupra faptului că plățile unor rate scăzute ale dobânzilor, politicile monetare flexibile, măsurile cu caracter excepțional și alți factori de atenuare a datoriilor curente au doar caracter temporar și evidențiază deci că este necesar ca finanțele publice să devină sustenabile și, de asemenea, să se ia în considerare datoriile viitoare și să se urmărească creșterea pe termen lung; subliniază că este posibil să crească costurile cu serviciul datoriei; accentuează importanța reducerii nivelurilor globale ale datoriilor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază faptul că orientările fiscale de la nivel național și european trebuie să echilibreze caracterul sustenabil pe termen lung al finanțelor publice, cu respectarea strictă a Pactului de stabilitate și de creștere, a dispozițiilor acestuia privind flexibilitatea, și cu stabilizarea macroeconomică pe termen scurt; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că actuala orientare fiscală agregată a zonei euro a rămas, în general, neutră în 2016 și se pare că va rămâne așa și în 2017; reamintește că, în comunicarea sa din 2016, Comisia a solicitat o orientare fiscală pozitivă, în timp ce Eurogrupul, după ce a concluzionat că orientarea fiscală în general neutră din 2017 a atins un echilibru adecvat, a convenit să sublinieze faptul că este important să se atingă un echilibru adecvat între nevoia de a asigura caracterul sustenabil și nevoia de a sprijini investițiile pentru a consolida redresarea economică, contribuind astfel la un mix de politici mai echilibrat; ia act, în acest context, de prima evaluare, din 20 iunie 2017, a orientării fiscale prospective adecvate pentru zona euro de către organismul independent Consiliul bugetar european; solicită Comisiei și statelor membre să preconizeze o orientare fiscală adecvată circumstanțelor respective; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază totuși că perspectiva agregată ar trebui să țină cont de situația eterogenă din statele membre și de nevoia de a diferenția între politicile bugetare impuse de fiecare stat membru; subliniază că conceptul de orientare fiscală agregată nu presupune că excedentele și deficitele din diferite state membre se compensează reciproc; |
| --- | --- |

25.

Recomandările specifice fiecărei țări

| 26. | apreciază că, în timp, statele membre au realizat cel puțin „unele progrese” în ceea ce privește două treimi dintre recomandările din 2016; consideră, cu toate acestea, că punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări este în continuare întârziată și îngreunează deci procesul de convergență din zona euro; consideră că statele membre sunt răspunzătoare pentru consecințele ce decurg din lipsa punerii în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări și se așteaptă la un angajament mai ferm din partea statelor membre de a lua măsurile de politică ce se impun în baza recomandărilor specifice fiecărei țări convenite; |
| --- | --- |

26.

| 27. | recunoaște că statele membre au înregistrat progrese în punerea în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări în domeniul politicii bugetare și al politicilor active pe piața forței de muncă, însă subliniază că nu s-au realizat progrese suficiente în domenii precum concurența în domeniul serviciilor și mediul de afaceri; se așteaptă la un angajament mai ferm din partea statelor membre de a lua măsurile de politică ce se impun în baza recomandărilor specifice fiecărei țări, a căror punere în aplicare este fundamentală pentru eliminarea dezechilibrelor din zona euro; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută recomandarea Comisiei de a încheia procedurile aplicabile deficitelor excesive în cazul mai multor state membre; salută eforturile de reformă fiscală din trecut și actuale care au condus la ieșirea statelor membre respective din procedura aplicabilă deficitelor excesive, dar insistă asupra faptului că aceste eforturi vor trebui să continue să asigure caracterul sustenabil al finanțelor publice și pe termen lung, promovând totodată creșterea economică și crearea de locuri de muncă; solicită Comisiei să asigure punerea în aplicare corespunzătoare a Pactului de stabilitate și de creștere, aplicând în mod coerent normele prevăzute de acesta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ia act de faptul că 12 state membre se confruntă cu dezechilibre macroeconomice diferite ca natură și gravitate și de faptul că se înregistrează dezechilibre excesive în șase state membre; ia act de concluzia Comisiei conform căreia în prezent nu există motive pentru accelerarea procedurii privind dezechilibrele macroeconomice pentru vreunul dintre statele membre; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că procedura privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) are drept scop prevenirea dezechilibrelor în statele membre pentru a se evita efectele negative de propagare la alte state membre; |
| --- | --- |

30.

| 31. | prin urmare, consideră că este de importanță fundamentală ca toate statele membre să ia măsurile de politică ce se impun pentru soluționarea dezechilibrelor macroeconomice, în special nivelurile ridicate de îndatorare, excedentele de cont curent și dezechilibrele în materie de competitivitate, și să se angajeze în direcția reformelor structurale echilibrate din punct de vedere social și favorabile incluziunii prin care să asigure sustenabilitatea economică a fiecărui stat membru în parte, asigurând astfel competitivitatea și reziliența generală a economiei europene; |
| --- | --- |

31.

Contribuții sectoriale la Raportul referitor la politica economică a zonei euro

Politicile sociale și de ocupare a forței de muncă

| 32. | consideră că sunt necesare eforturi continue pentru a se ajunge la un echilibru între dimensiunea economică și cea socială a procesului semestrului european și pentru a promova reforme structurale echilibrate din punct de vedere social și economic, care să reducă inegalitățile și să promoveze locuri de muncă decente, care să determine crearea de locuri de muncă de calitate, să genereze o creștere durabilă și investiții sociale; sprijină utilizarea tabloului de bord al indicatorilor sociali în cadrul semestrului european; solicită să se acorde o atenție sporită dezechilibrelor structurale de pe piața forței de muncă în cadrul recomandărilor specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

32.

| 33. | își reiterează solicitarea ca cei trei noi indicatori principali referitori la ocuparea forței de muncă să fie plasați pe picior de egalitate cu indicatorii economici existenți, garantând, astfel, că dezechilibrele interne sunt evaluate mai bine și mărind eficacitatea reformelor structurale; propune introducerea unei proceduri fără caracter punitiv privind dezechilibrele sociale în procesul de elaborare a recomandărilor specifice fiecărei țări, astfel încât să se prevină uniformizarea descendentă a standardelor sociale, pe baza utilizării eficace a indicatorilor sociali și a celor referitori la ocuparea forței de muncă în cadrul supravegherii macroeconomice; constată că inegalitatea s-a accentuat în aproximativ zece state membre și reprezintă una dintre principalele provocări socioeconomice din UE (14); |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că niște reforme responsabile din punct de vedere social și economic trebuie să se bazeze pe solidaritate, integrare și justiție socială; subliniază că reformele ar trebui să aibă în vedere și acordarea unui sprijin susținut pentru redresarea economică și socială, crearea de locuri de muncă de calitate, stimularea coeziunii sociale și teritoriale, protejarea grupurilor vulnerabile și îmbunătățirea standardelor de trai pentru toți cetățenii; |
| --- | --- |

34.

| 35. | consideră că procesul semestrului european ar trebui să contribuie la soluționarea nu doar a provocărilor societale existente, ci și a celor emergente, pentru a asigura o mai mare eficiență economică, cuplată cu îmbunătățirea coeziunii sociale a Uniunii Europene; recunoaște, în acest sens, că este necesar să se realizeze o evaluare a impactului social al politicilor UE; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită Comisia să asigure o finanțare adecvată pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor, care rămâne inacceptabil de ridicat în UE, și să continue Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor după încheierea actualului cadru financiar multianual (CFM), îmbunătățind, în același timp, funcționarea și punerea sa în aplicare și luând în considerare cele mai recente constatări din raportul special al Curții de Conturi Europene privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și utilizarea Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; solicită statelor membre să pună în aplicare recomandările Curții de Conturi Europene și să se asigure că Garanția pentru tineret este pe deplin accesibilă; regretă modificarea bugetului, prin care s-au transferat fonduri din Fondul social european (FSE), inclusiv din YEI, la Corpul european de solidaritate, care ar trebui, mai degrabă, să fie finanțat prin toate mijloacele financiare disponibile în temeiul Regulamentului CFM în vigoare; subliniază că este nevoie de o evaluare calitativă și cantitativă a locurilor de muncă create; subliniază că finanțarea UE nu ar trebui utilizată pentru a înlocui ajutoarele sociale naționale; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază faptul că punerea în aplicare a Garanției pentru tineret ar trebui consolidată la nivel național, regional și local și insistă asupra importanței tranzițiilor de la școală la locul de muncă; subliniază că o atenție deosebită trebuie acordată femeilor tinere și fetelor, care s-ar putea confrunta cu bariere de gen în calea obținerii unei oferte de angajare de bună calitate, a continuării educației, a unei ucenicii sau a unui stagiu; subliniază necesitatea de a se asigura faptul că Garanția pentru tineret ajunge la tinerii care se confruntă cu forme de excluziune multiple și cu sărăcie extremă; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită statele membre să pună în aplicare propunerile cuprinse în Recomandarea Consiliului din 15 februarie 2016 privind integrarea șomerilor de lungă durată pe piața forței de muncă (15); |
| --- | --- |

38.

| 39. | consideră că amploarea, eficiența și eficacitatea politicilor active și sustenabile de pe piața forței de muncă ar trebui să crească prin intermediul unei finanțări suficiente și adecvate, punând accentul pe protecția mediului, a angajatorului, a lucrătorului, a sănătății și a consumatorilor; este de părere că trebuie să se încerce să se soluționeze fenomenul sărăciei persoanelor încadrate în muncă; |
| --- | --- |

39.

| 40. | regretă faptul că economia socială a fost trecută cu vederea de Comisie în pachetul său de evaluări/recomandări; atrage atenția asupra faptului că acest sector cuprinde 2 milioane de întreprinderi, care angajează peste 14 milioane de persoane, și contribuie la atingerea obiectivelor pentru 2020; invită Comisia și statele membre să acorde întreprinderilor economiei sociale o mai mare recunoaștere și vizibilitate, prin intermediul unui plan de acțiune european pentru economia socială; consideră că această lipsă de recunoaștere le îngreunează accesul la finanțare; invită Comisia să prezinte o propunere de statut european pentru asociații, fundații și societăți mutuale; |
| --- | --- |

40.

| 41. | reamintește necesitatea de a se sprijini și consolida dialogul social, negocierile colective și poziția lucrătorilor în cadrul mecanismelor de stabilire a salariilor, care joacă un rol esențial în obținerea unor condiții de muncă de înaltă calitate; subliniază că legislația muncii și standardele ridicate în domeniul social joacă un rol central în economia socială de piață, sprijinind veniturile și încurajând investițiile în capacitate; subliniază că legislația UE trebuie să respecte drepturile și libertățile sindicatelor și convențiile colective, în conformitate cu practicile statelor membre, și să promoveze egalitatea de tratament în domeniul ocupării forței de muncă și al exercitării profesiei; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia să se bazeze pe rezoluția Parlamentului European și să înainteze propuneri ambițioase pentru un puternic pilon european al drepturilor sociale și să urmărească îndeplinirea integrală a obiectivelor sociale ale tratatelor în vederea îmbunătățirii condițiilor de trai și de muncă ale tuturor cetățenilor și pentru a asigura oportunități adecvate pentru toți; |
| --- | --- |

42.

| 43. | avertizează cu privire la scăderea ponderii salariilor în UE, la adâncirea inegalităților salariale și de venituri și la creșterea numărului de persoane încadrate în muncă care trăiesc în condiții de sărăcie; reamintește că atât Declarația universală a drepturilor omului a ONU din 1948, cât și Constituția OIM din 1919 recunosc necesitatea ca lucrătorii să beneficieze de un venit de subzistență, precum și că toate declarațiile privind drepturile omului admit că remunerația ar trebui să fie suficientă pentru a întreține o familie; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază că salariile trebuie să permită lucrătorilor să își satisfacă nevoile proprii, precum și nevoile familiilor lor și că fiecare lucrător din Uniunea Europeană ar trebui să primească un venit de subzistență, care să nu satisfacă doar necesitățile fundamentale, cum ar fi o alimentație de bază, adăpost și îmbrăcăminte, ci să fie suficient și pentru a acoperi asistența medicală, educația, transportul, recreerea și să permită să se realizeze economii pentru evenimente neprevăzute, cum ar fi bolile și accidentele; subliniază că acesta este nivelul de trai decent pe care veniturile de subzistență ar trebui să îl ofere lucrătorilor și familiilor lor în UE; |
| --- | --- |

44.

| 45. | solicită Comisiei să studieze cum se poate stabili ceea ce ar putea cuprinde salariul de subzistență și cum ar putea fi exprimat în cifre acest lucru în vederea creării unui instrument de referință pentru partenerii sociali, precum și să faciliteze schimbul de bune practici în această privință; |
| --- | --- |

45.

| 46. | reamintește că salariile decente sunt importante nu numai pentru coeziunea socială, ci și pentru menținerea unei economii puternice și a unei forțe de muncă productive; invită Comisia și statele membre să pună în aplicare măsuri de îmbunătățire a calității locurilor de muncă și de reducere a dispersiei salariilor; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază necesitatea continuă de mai bună coordonare la nivel european a sistemelor de securitate socială, pentru care sunt responsabile statele membre; subliniază prioritatea absolută de a asigura sustenabilitatea și echitatea sistemelor de securitate socială, acestea fiind piloni centrali ai unui model social european; subliniază că pensiile adecvate și sustenabile sunt un drept universal; invită statele membre să asigure pensii adecvate și sustenabile, în lumina schimbărilor demografice continue; subliniază că sistemele de pensii ar trebui să asigure venituri adecvate din pensii, peste pragul sărăciei, și să permită pensionarilor să își păstreze un nivel de trai corect; consideră că cel mai bun mod de a asigura pensii sustenabile, sigure și corespunzătoare pentru femei și bărbați este de a crește rata globală de ocupare a forței de muncă și numărul locurilor de muncă decente disponibile pentru toate grupurile de vârstă și de a îmbunătăți condițiile de muncă și de angajare; subliniază faptul că diferențele de pensie între femei și bărbați sunt, în continuare, semnificative și au consecințe sociale și economice negative; subliniază, în această privință, importanța integrării femeilor pe piața forței de muncă și a altor măsuri adecvate pentru a combate diferența de remunerare între femei și bărbați și sărăcia la bătrânețe; consideră că reformele sistemului de pensii și, în special, ale vârstei de pensionare ar trebui să reflecte și tendințele pieței forței de muncă, ratele natalității, situația în materie de sănătate și de bunăstare, condițiile de muncă și raportul de dependență economică; |
| --- | --- |

47.

| 48. | consideră că aceste reforme trebuie să țină seama și de situația a milioane de muncitori din Europa, în special a femeilor, a tinerilor și a persoanelor care desfășoară activități independente, care sunt afectați de formele nesigure de angajare, de perioade de șomaj involuntar și de reducerea programului de lucru; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită Comisia să acorde în continuare o atenție deosebită îmbunătățirii serviciilor de îngrijire a copiilor și orarelor de lucru flexibile, nevoilor bărbaților și femeilor care îmbătrânesc și ale altor persoane aflate în întreținere în ceea ce privește îngrijirea pe termen lung; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază faptul că investițiile insuficiente și orientate în mod inadecvat în dezvoltarea competențelor și învățarea pe tot parcursul vieții, în special în ceea ce privește competențele și programarea digitală și alte competențe necesare în sectoarele în curs de dezvoltare, cum ar fi economia verde, pot submina poziția competitivă a Uniunii; invită statele membre să asigure un schimb mai bun al cunoștințelor și al celor mai bune practici și să coopereze mai mult la nivelul UE, în așa fel încât să contribuie la promovarea dezvoltării competențelor prin actualizarea calificărilor și a programelor corespunzătoare de educație, de formare și de învățământ; ia act de importanța abilităților și a competențelor dobândite în medii de învățare non-formale și informale; subliniază, prin urmare, importanța instituirii unui sistem de validare pentru formele de cunoaștere non-formale și informale, mai ales pentru cele dobândite prin activități voluntare; |
| --- | --- |

50.

| 51. | este de părere că îmbunătățirea corelării competențelor și o mai bună recunoaștere reciprocă a calificărilor sunt necesare în vederea abordării deficitelor și neconcordanțelor în materie de competențe; subliniază rolul pe care îl pot juca în acest sens învățământul profesional și tehnic (VET) și programele de ucenicie; solicită Comisiei să dezvolte un instrument de estimare a nevoilor în materie de competențe la nivel paneuropean, inclusiv competențe necesare în sectoarele în curs de dezvoltare; consideră că, în vederea preconizării viitoarelor nevoi în materie de competențe, toate părțile interesate de pe piața forței de muncă trebuie să fie implicate puternic la toate nivelurile; |
| --- | --- |

51.

| 52. | îndeamnă Comisia să pună în aplicare toate mecanismele adecvate necesare pentru o mai mare mobilitate în rândul tinerilor, inclusiv prin stagii de ucenicie; invită statele membre să sprijine ucenicia și să folosească pe deplin fondurile Erasmus + disponibile pentru ucenici, pentru a garanta calitatea și atractivitatea acestui tip de formare; solicită o mai bună punere în aplicare a Regulamentului privind EURES; subliniază că îmbunătățirea colaborării dintre instituțiile publice și părțile interesate de la nivel local și a sinergiilor dintre diferitele niveluri ale administrațiilor naționale ar crește raza de acțiune și impactul programelor; |
| --- | --- |

52.

| 53. | consideră că accesul la educație și calitatea învățământului ar trebui îmbunătățite; reamintește că rolul statelor membre este de a garanta un acces abordabil la educație și formare profesională de calitate, fără a ignora necesitățile pieței forței de muncă din întreaga UE; constată că, în multe state membre, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a educa populația activă, inclusiv prin oportunități de educație pentru adulți și de formare profesională; pune un accent deosebit pe învățarea pe tot parcursul vieții, inclusiv pentru femei, deoarece aceasta oferă posibilitatea de recalificare pe o piață a muncii în continuă schimbare; solicită o promovare bine direcționată și mai puternică a științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM) în rândul fetelor, cu scopul de a aborda stereotipurile existente în domeniul educației și de a combate decalajele pe termen lung dintre femei și bărbați din domeniul ocupării forței de muncă, al salarizării și al pensiilor; |
| --- | --- |

53.

| 54. | subliniază nevoia de a investi în persoane cât mai devreme cu putință în ciclul de viață pentru a reduce inegalitățile și a încuraja incluziunea socială de la o vârstă fragedă; prin urmare, solicită accesul la servicii de educație și de asistență de calitate, favorabile incluziunii și accesibile, destinate tuturor copiilor din toate statele membre; subliniază, în plus, necesitatea de a lupta împotriva stereotipurilor de la cea mai fragedă vârstă școlară, prin promovarea egalității de gen la toate nivelurile de educație; încurajează Comisia și statele membre să pună pe deplin în aplicare Recomandarea privind investiția în copii și să monitorizeze îndeaproape progresele înregistrate; invită Comisia și statele membre să dezvolte și să introducă inițiative, cum ar fi o garanție pentru copii, care să plaseze copiii în centrul politicilor existente de reducere a sărăciei; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază schimbările profunde prin care va trece piața forței de muncă în viitor, după apariția inteligenței artificiale; solicită statelor membre și Comisiei să dezvolte instrumente și inițiative de cooperare, implicând partenerii sociali, pentru a îmbunătăți competențele din domeniu prin formare preliminară, inițială și continuă; |
| --- | --- |

55.

| 56. | solicită, în acest sens, precum și ca o modalitate de realizare a echilibrului dintre viața profesională și cea privată, să se aibă în vedere măsuri de flexicuritate, inclusiv munca la distanță și munca cu program flexibil, în consultare cu partenerii sociali; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază importanța investițiilor în capitalul uman – o forță motrice ce acționează asupra dezvoltării, competitivității și creșterii; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază că îmbunătățirea echilibrului dintre viața profesională și cea privată și o egalitate de gen consolidată sunt esențiale pentru a sprijini participarea femeilor la piața forței de muncă; subliniază faptul că, pentru autonomizarea economică a femeilor, este esențial să se transforme și să se adapteze piața forței de muncă și sistemele de protecție socială, pentru a se ține seama de etapele vieții femeilor; |
| --- | --- |

58.

| 59. | salută propunerea de directivă privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată ca un prim pas pozitiv în direcția asigurării unei concilieri între viața profesională și cea familială a femeilor și bărbaților care își îngrijesc copiii sau alte persoane aflate în întreținere, precum și în direcția creșterii gradului de participare a femeilor pe piața forței de muncă; insistă asupra faptului că asigurarea unei remunerații corespunzătoare și a unei siguranțe și protecții sociale puternice sunt esențiale pentru atingerea acestor obiective; |
| --- | --- |

59.

| 60. | invită Comisia și statele membre să elaboreze politici de transformare și să investească în campanii de conștientizare pentru a depăși stereotipurile de gen și a promova o repartizare mai egală a sarcinilor de îngrijire și a muncii casnice și să se concentreze, în plus, asupra dreptului și nevoii bărbaților de a-și asuma responsabilități de îngrijire fără a fi stigmatizați sau penalizați; |
| --- | --- |

60.

| 61. | invită statele membre să instituie politici proactive și să facă investiții adecvate, concepute și adaptate pentru a susține femeile și bărbații care intră, se întorc și rămân pe piața forței de muncă după un concediu familial sau pentru îngrijire, pentru ca aceste persoane să poată avea un loc de muncă stabil și de calitate, în conformitate cu articolul 27 din Carta socială europeană; |
| --- | --- |

61.

| 62. | invită statele membre să îmbunătățească protecția împotriva discriminării și concedierii ilegale legate de echilibrul dintre viața profesională și cea privată; invită, în acest sens, Comisia și statele membre să propună politici care să îmbunătățească aplicarea măsurilor de combatere a discriminării la locul de muncă, inclusiv printr-o mai bună informare cu privire la drepturile legale la egalitatea de tratament, prin desfășurarea unor campanii de informare, prin inversarea sarcinii probei și prin abilitarea organismelor naționale de promovare a egalității să desfășoare, din proprie inițiativă, anchete oficiale cu privire la aspectele legate de egalitate și să ajute eventualele victime ale discriminării; |
| --- | --- |

62.

| 63. | subliniază faptul că integrarea șomerilor de lungă durată prin intermediul unor măsuri personalizate este un factor esențial în lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale și va contribui în ultimă instanță la sustenabilitatea sistemelor naționale de securitate socială; consideră că o astfel de integrare este necesară, având în vedere situația socială a acestor cetățeni și nevoile lor în materie de venituri suficiente, locuințe adecvate, transport public, asistență medicală și servicii de îngrijire a copilului; subliniază necesitatea unei mai bune monitorizări la nivel european a politicilor puse în aplicare la nivel național; |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază importanța de a înțelege noile forme de încadrare în muncă și de muncă, precum și cea de a colecta date comparabile cu privire la această chestiune, pentru a mări eficiența legislației pieței forței de muncă și, astfel, pentru a amplifica ocuparea forței de muncă și creșterea durabilă; |
| --- | --- |

64.

| 65. | solicită o strategie integrată de combatere a sărăciei în vederea atingerii obiectivului privind sărăcia din Strategia Europa 2020; subliniază rolul pe care îl joacă sistemele de venit minim ale statelor membre în încercarea de a reduce sărăcia, în special atunci când sunt combinate cu măsuri de incluziune socială care implică beneficiarii; solicită statelor membre să depună eforturi pentru realizarea progresivă a unor sisteme de venit minim, care să fie nu numai adecvate, ci și să asigure un nivel suficient de acoperire și de utilizare; consideră că venitul minim adecvat este un venit care este indispensabil pentru a trăi o viață demnă și pentru a participa pe deplin în societate, pe întreaga durată a vieții; subliniază că, pentru ca venitul minim să fie adecvat, acesta trebuie să se afle deasupra pragului de sărăcie, astfel încât să satisfacă nevoile fundamentale ale cetățenilor, care includ și aspecte nemonetare, cum ar fi accesul la educație și învățarea pe tot parcursul vieții, locuințe decente, servicii medicale de calitate, activități sociale și participare civică; |
| --- | --- |

65.

| 66. | solicită folosirea mai eficientă, mai bine direcționată și mai atent monitorizată a fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) de către autoritățile naționale, regionale și locale pentru a promova investițiile în servicii sociale, medicale, educaționale și de ocupare a forței de muncă de calitate, precum și pentru a combate sărăcia energetică, creșterea costurilor de trai, excluziunea socială, condițiile precare de locuit, precum și calitatea insuficientă a fondului locativ; |
| --- | --- |

66.

| 67. | solicită Comisiei să ajute statele membre să instituie programe de investiții specifice pentru regiunile lor în care rata șomajului, a șomajului în rândul tinerilor și a șomajului de lungă durată depășește 30 %; |
| --- | --- |

67.

| 68. | solicită Comisiei să dedice următorul Consiliu de primăvară investițiilor sociale în sectoarele în care există dovezi solide că se promovează beneficiile sociale și economice (de exemplu, educația și îngrijirea copiilor la vârste mici, educația primară și secundară, formarea profesională și politicile active în domeniul pieței forței de muncă, locuințele sociale și convenabile, precum și asistența medicală); |
| --- | --- |

68.

| 69. | solicită o agendă care să se concentreze mai mult pe poziția Parlamentului și care să fie luată în considerare înainte de luarea unei decizii; solicită consolidarea rolului Consiliului EPSCO în cadrul semestrului european; |
| --- | --- |

69.

| 70. | solicită să se depună eforturi comune suplimentare pentru a se îmbunătăți integrarea migranților și a persoanelor care provin din familii de migranți pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

70.

Politicile regionale

| 71. | apreciază faptul că fondurile alocate politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020 reprezintă 454 de miliarde EUR la prețurile curente; subliniază, cu toate acestea, că politica de coeziune a UE nu este doar un instrument, ci o politică structurală pe termen lung care urmărește să reducă disparitățile de dezvoltare dintre regiuni și să promoveze investițiile, ocuparea forței de muncă, competitivitatea, dezvoltarea durabilă și creșterea economică și reprezintă cea mai importantă și mai cuprinzătoare politică pentru consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în toate statele membre, fără nicio distincție între cele dinăuntrul și cele din afara zonei euro; reamintește faptul că bugetul UE este de 50 de ori mai mic decât cheltuielile publice totale ale UE-28, ridicându-se la aproximativ 1 % din PIB-ul UE-28; subliniază, prin urmare, că ar trebui să se stabilească sinergii între bugetele, prioritățile politice și acțiunile și proiectele Uniunii și cele ale statelor membre pentru a îndeplini obiectivele UE, menținând totodată echilibrul între dimensiunea economică și cea socială ale cadrului de politici al UE; subliniază că cerințele de cofinanțare aferente fondurilor ESI reprezintă un mecanism important de creare a sinergiilor; consideră că ar trebui păstrată unitatea bugetului UE; salută măsurile introduse în actuala perioadă de programare pentru o mai bună aliniere a politicii de coeziune la Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor naționale ale statelor membre și Băncii Centrale Europene. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0038.

(2)  JO C 92, 24.3.2017, p. 1.

(3)  JO L 306, 23.11.2011, p. 12.

(4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 41.

(5)  JO L 306, 23.11.2011, p. 8.

(6)  JO L 306, 23.11.2011, p. 33.

(7)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

(8)  JO L 306, 23.11.2011, p. 1.

(9)  JO L 140, 27.5.2013, p. 11.

(10)  JO L 140, 27.5.2013, p. 1.

(11)  Evoluții privind ocuparea forței de muncă și situația socială în Europa, raportul anual 2017, p.11.

(12)  Ibid, p. 46.

(13)  Raportul Eurofound privind șomajul în rândul tinerilor.

(14)  Evoluții privind ocuparea forței de muncă și situația socială în Europa, raportul anual 2017, p. 47.

(15)  JO C 67, 20.2.2016, p. 1.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/212 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/212

---

P8_TA(2017)0419

Mandatul de negociere pentru negocierile comerciale cu Australia

Rezoluţia Parlamentului European din 26 octombrie 2017 conținând recomandarea Parlamentului adresată Consiliului cu privire la mandatul de negociere propus pentru negocierile comerciale cu Australia (2017/2192(INI))

(2018/C 346/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015, intitulată „Comerț pentru toți – Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015, intitulată „Comerț pentru toți – Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497),

| — | având în vedere declarația comună din 15 noiembrie 2015 a Președintelui Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker și a Președintelui Consiliului European, Donald Tusk, împreună cu Prim-ministrul Australiei, Malcolm Turnbull, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 15 noiembrie 2015 a Președintelui Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker și a Președintelui Consiliului European, Donald Tusk, împreună cu Prim-ministrul Australiei, Malcolm Turnbull,

| — | având în vedere Parteneriatul-cadru UE-Australia din 29 octombrie 2008, precum și Acordul-cadru UE – Australia, încheiat la 5 martie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Parteneriatul-cadru UE-Australia din 29 octombrie 2008, precum și Acordul-cadru UE – Australia, încheiat la 5 martie 2015,

| — | având în vedere alte acorduri bilaterale încheiate de UE cu Australia, îndeosebi Acordul privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității, de certificate și de marcaje, precum și Acordul privind comerțul cu vin, |
| --- | --- |

—

având în vedere alte acorduri bilaterale încheiate de UE cu Australia, îndeosebi Acordul privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității, de certificate și de marcaje, precum și Acordul privind comerțul cu vin,

| — | având în vedere pachetul „Comerț” al Comisiei publicat la 14 septembrie 2017, în care Comisia s-a angajat să facă publice toate mandatele viitoare de negocieri comerciale, |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul „Comerț” al Comisiei publicat la 14 septembrie 2017, în care Comisia s-a angajat să facă publice toate mandatele viitoare de negocieri comerciale,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special cea din 25 februarie 2016 referitoare la deschiderea negocierilor pentru Acorduri de liber schimb (ALS) cu Australia și Noua Zeelandă (1), precum și Rezoluția sa legislativă din 12 septembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Australia de modificare a Acordului privind recunoașterea reciprocă (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special cea din 25 februarie 2016 referitoare la deschiderea negocierilor pentru Acorduri de liber schimb (ALS) cu Australia și Noua Zeelandă (1), precum și Rezoluția sa legislativă din 12 septembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Australia de modificare a Acordului privind recunoașterea reciprocă (2),

| — | având în vedere comunicatul emis în urma reuniunii G20 a șefilor de stat sau de guvern de la Brisbane, din 15-16 noiembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul emis în urma reuniunii G20 a șefilor de stat sau de guvern de la Brisbane, din 15-16 noiembrie 2014,

| — | având în vedere declarația comună din 22 aprilie 2015 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a ministrului de externe australian, intitulată „Către un parteneriat mai strâns între UE și Australia”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 22 aprilie 2015 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a ministrului de externe australian, intitulată „Către un parteneriat mai strâns între UE și Australia”,

| — | având în vedere avizul 2/15 al Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) din 16 mai 2017, cu privire la competența Uniunii de a semna și încheia Acordul de liber schimb cu Singapore (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul 2/15 al Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) din 16 mai 2017, cu privire la competența Uniunii de a semna și încheia Acordul de liber schimb cu Singapore (3),

| — | având în vedere studiul Comisiei din 15 noiembrie 2016 privind efectele cumulative ale viitoarelor acorduri comerciale asupra agriculturii UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Comisiei din 15 noiembrie 2016 privind efectele cumulative ale viitoarelor acorduri comerciale asupra agriculturii UE,

| — | având în vedere articolul 207 alineatul (3) și articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 207 alineatul (3) și articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 108 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 108 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0311/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0311/2017),

| A. | întrucât UE și Australia colaborează pentru a face față provocărilor comune legate de o gamă largă de chestiuni și cooperează în cadrul mai multor foruri internaționale, inclusiv cu privire la aspecte legate de politica comercială pe scena multilaterală; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE și Australia colaborează pentru a face față provocărilor comune legate de o gamă largă de chestiuni și cooperează în cadrul mai multor foruri internaționale, inclusiv cu privire la aspecte legate de politica comercială pe scena multilaterală;

| B. | întrucât UE este al treilea cel mai important partener comercial al Australiei, cu schimburi comerciale bilaterale anuale în valoare de peste 45,5 miliarde EUR în 2015, cu o balanță comercială pozitivă în valoare de peste 19 miliarde EUR în ceea ce privește UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE este al treilea cel mai important partener comercial al Australiei, cu schimburi comerciale bilaterale anuale în valoare de peste 45,5 miliarde EUR în 2015, cu o balanță comercială pozitivă în valoare de peste 19 miliarde EUR în ceea ce privește UE;

| C. | întrucât, în 2015, stocul de investiții străine directe ale UE în Australia s-a ridicat la 145,8 miliarde EUR; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în 2015, stocul de investiții străine directe ale UE în Australia s-a ridicat la 145,8 miliarde EUR;

| D. | întrucât Australia este parte la Acordul privind achizițiile publice; |
| --- | --- |

D.

întrucât Australia este parte la Acordul privind achizițiile publice;

| E. | întrucât UE a încheiat negocierile privind Acordul-cadru UE-Australia la 22 aprilie 2015; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE a încheiat negocierile privind Acordul-cadru UE-Australia la 22 aprilie 2015;

| F. | întrucât, în cadrul acestor negocieri, sectorul agricol european și anumite produse agricole, precum carnea de vită și de oaie, produsele lactate, cerealele și zahărul, inclusiv tipurile speciale de zahăr, sunt deosebit de sensibile; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în cadrul acestor negocieri, sectorul agricol european și anumite produse agricole, precum carnea de vită și de oaie, produsele lactate, cerealele și zahărul, inclusiv tipurile speciale de zahăr, sunt deosebit de sensibile;

| G. | întrucât Australia este cel de al treilea exportator mondial de carne de vită, cel de al treilea exportator mondial de zahăr și ocupă, de asemenea, un loc semnificativ pe piața mondială la exporturile de produse lactate și de cereale; |
| --- | --- |

G.

întrucât Australia este cel de al treilea exportator mondial de carne de vită, cel de al treilea exportator mondial de zahăr și ocupă, de asemenea, un loc semnificativ pe piața mondială la exporturile de produse lactate și de cereale;

| H. | întrucât UE și Australia sunt angajate în negocieri multilaterale pentru a continua liberalizarea comerțului cu produse ecologice (Acordul privind bunurile de mediu) și a comerțului cu servicii (Acordul privind comerțul cu servicii); |
| --- | --- |

H.

întrucât UE și Australia sunt angajate în negocieri multilaterale pentru a continua liberalizarea comerțului cu produse ecologice (Acordul privind bunurile de mediu) și a comerțului cu servicii (Acordul privind comerțul cu servicii);

| I. | întrucât Australia este parte la negocierile încheiate pentru Parteneriatul transpacific (TPP), al cărui viitor rămâne nesigur, și la negocierile în curs pentru Parteneriatul economic regional cuprinzător (RCEP) în regiunea Asia-Pacific, care reunește cei mai importanți parteneri comerciali ai Australiei; întrucât Australia a încheiat un acord de liber schimb cu China, care este în vigoare din 2015; |
| --- | --- |

I.

întrucât Australia este parte la negocierile încheiate pentru Parteneriatul transpacific (TPP), al cărui viitor rămâne nesigur, și la negocierile în curs pentru Parteneriatul economic regional cuprinzător (RCEP) în regiunea Asia-Pacific, care reunește cei mai importanți parteneri comerciali ai Australiei; întrucât Australia a încheiat un acord de liber schimb cu China, care este în vigoare din 2015;

| J. | întrucât Australia și-a asumat angajamente semnificative în cadrul TPP privind promovarea conservării pe termen lung a anumitor specii și combaterea traficului ilegal cu specii sălbatice prin măsuri de conservare sporite și întrucât sunt prevăzute, de asemenea, cerințe pentru aplicarea efectivă a protecției mediului și implicarea într-o cooperare regională consolidată; întrucât astfel de angajamente ar trebui să servească drept criterii referință pentru dispozițiile ALS UE – Australia; |
| --- | --- |

J.

întrucât Australia și-a asumat angajamente semnificative în cadrul TPP privind promovarea conservării pe termen lung a anumitor specii și combaterea traficului ilegal cu specii sălbatice prin măsuri de conservare sporite și întrucât sunt prevăzute, de asemenea, cerințe pentru aplicarea efectivă a protecției mediului și implicarea într-o cooperare regională consolidată; întrucât astfel de angajamente ar trebui să servească drept criterii referință pentru dispozițiile ALS UE – Australia;

| K. | întrucât Australia se numără printre cei mai vechi și cei mai apropiați parteneri ai UE, împărtășind valori comune și angajamentul de a promova prosperitatea și securitatea în cadrul unui sistem mondial bazat pe reguli; |
| --- | --- |

K.

întrucât Australia se numără printre cei mai vechi și cei mai apropiați parteneri ai UE, împărtășind valori comune și angajamentul de a promova prosperitatea și securitatea în cadrul unui sistem mondial bazat pe reguli;

| L. | întrucât Australia a ratificat și a pus în aplicare principalele pacte internaționale cu privire la drepturile omului, drepturile sociale și drepturile lucrătorilor și cu privire la protecția mediului și respectă pe deplin statul de drept; |
| --- | --- |

L.

întrucât Australia a ratificat și a pus în aplicare principalele pacte internaționale cu privire la drepturile omului, drepturile sociale și drepturile lucrătorilor și cu privire la protecția mediului și respectă pe deplin statul de drept;

| M. | întrucât Australia este unul dintre cei doar șase membri ai OMC care continuă să nu beneficieze de un acces preferențial la piața UE sau care nu poartă actualmente negocieri în acest sens; |
| --- | --- |

M.

întrucât Australia este unul dintre cei doar șase membri ai OMC care continuă să nu beneficieze de un acces preferențial la piața UE sau care nu poartă actualmente negocieri în acest sens;

| N. | întrucât, în conformitate cu declarația comună din 15 noiembrie 2015, a fost lansat un exercițiu de definire a domeniului de aplicare pentru a studia fezabilitatea și ambiția comună legate de lansarea negocierilor pentru un acord de liber schimb între UE și Australia; întrucât exercițiul de delimitare s-a încheiat; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în conformitate cu declarația comună din 15 noiembrie 2015, a fost lansat un exercițiu de definire a domeniului de aplicare pentru a studia fezabilitatea și ambiția comună legate de lansarea negocierilor pentru un acord de liber schimb între UE și Australia; întrucât exercițiul de delimitare s-a încheiat;

| O. | întrucât Parlamentul va trebui să decidă cu privire la aprobarea potențialului ALS UE-Australia; |
| --- | --- |

O.

întrucât Parlamentul va trebui să decidă cu privire la aprobarea potențialului ALS UE-Australia;

Contextul strategic, politic și economic

| 1. | evidențiază importanța aprofundării relațiilor dintre UE și regiunea Asia-Pacific, printre altele, pentru promovarea creșterii economice din Europa și subliniază că acest lucru se reflectă în politica comercială a UE; recunoaște că Australia reprezintă o componentă esențială a acestei strategii și că extinderea și aprofundarea relațiilor comerciale pot contribui la realizarea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felicită Australia pentru angajamentul ferm și consecvent față de agenda comerțului multilateral; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că potențialul deplin al strategiilor bilaterale și regionale de cooperare ale Uniunii poate fi realizat numai prin aderarea la comerțul bazat pe norme și pe valori și că încheierea unui ALS de înaltă calitate, ambițios, echilibrat și echitabil cu Australia, într-un spirit de reciprocitate și de avantaje reciproce, nesubminând în niciun caz ambiția de a realiza progrese la nivel multilateral sau implementarea unor acorduri multilaterale și bilaterale deja încheiate, este o parte esențială a strategiilor respective; consideră că o cooperare bilaterală mai aprofundată poate reprezenta un prim pas în direcția unei cooperări multilaterale și plurilaterale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că negocierea unui ALS modern, aprofundat, ambițios, echilibrat și cuprinzător reprezintă o modalitate adecvată de aprofundare a parteneriatelor bilaterale și de întărire în continuare a relațiilor comerciale și de investiții existente, deja mature; consideră că aceste negocieri ar putea să constituie un exemplu pentru o nouă generație de acorduri de liber schimb și subliniază că este important să existe în continuare obiective și mai ambițioase, depășind limitele unui ALS modern, având în vedere economia foarte dezvoltată și mediul de reglementare din Australia; |
| --- | --- |

4.

Exercițiul de definire

| 5. | ia act de încheierea cu succes a exercițiului de definire UE-Australia, la 6 aprilie 2017, spre satisfacția Comisiei și a guvernului Australiei; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută încheierea și publicarea în timp util de către Comisie a evaluărilor de impact, pentru a se putea furniza o evaluare cuprinzătoare a posibilelor beneficii și pierderi care ar rezulta în urma intensificării relațiilor comerciale și de investiții UE-Australia, în beneficiul populației și al mediului de afaceri ale ambelor părți, inclusiv al celor din regiunile ultraperiferice și din țările și teritoriile de peste mări, acordând atenție specială impactului asupra mediului și impactului social, inclusiv pieței forței de muncă a UE și să anticipeze și să ia în considerare impactul pe care l-ar putea avea Brexitul asupra fluxurilor comerciale și de investiții din Australia în UE, în special în pregătirea schimbului de oferte și calcularea contingentelor; |
| --- | --- |

6.

Un mandat de negociere

| 7. | invită Consiliul să autorizeze Comisia să înceapă negocierile pentru un acord comercial și de investiții cu Australia, pe baza rezultatului exercițiului de definire a domeniului de aplicare, a recomandărilor stabilite în prezenta rezoluție, a evaluării impactului și a unor obiective clare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută decizia Comisiei de a sublinia faptul că plățile din categoria „cutia verde” nu denaturează schimburile comerciale și nu ar trebui să fie vizate de măsuri antidumping sau antisubvenție; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Consiliul să respecte pe deplin repartizarea competențelor între UE și statele sale membre, după cum se poate înțelege din avizul CJUE 2/15 din 16 mai 2017, în decizia privind adoptarea directivelor de negociere; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia și Consiliul să prezinte o propunere cât mai curând posibil cu privire la viitoarea structură generală a acordurilor comerciale, ținând seama de Avizul 2/15 al CJUE privind ALS UE-Singapore și să facă o distincție clară între un acord comercial și de liberalizare a investițiilor străine directe (ISD), care conține numai chestiuni care țin de competența exclusivă a UE, și un posibil al doilea acord care acoperă subiecte ale căror competențe sunt partajate cu statele membre; subliniază că o astfel de distincție ar avea implicații asupra procesului de ratificare parlamentară și că nu urmărește să eludeze procesele democratice naționale, ci este o chestiune ce ține de delegarea democratică a responsabilităților pe baza tratatelor europene; solicită ca Parlamentul să se implice îndeaproape în toate negocierile actuale și viitoare privind ALS în toate etapele procesului; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia ca, atunci când prezintă acordurile finalizate în vederea semnării și a încheierii lor, și Consiliul, atunci când decide cu privire la semnarea și încheierea acestora, să respecte pe deplin repartizarea competențelor între UE și statele sale membre; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia să poarte negocierile într-un mod cât mai transparent posibil, fără a submina poziția de negociere a Uniunii, garantând cel puțin nivelul de transparență și consultare publică pus în aplicare pentru negocierile privind Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) cu SUA, prin intermediul unui dialog constant cu partenerii sociali și cu societatea civilă, și să respecte pe deplin cele mai bune practici consacrate în alte negocieri; salută inițiativa Comisiei de a publica toate recomandările sale privind directivele de negociere pentru acordurile comerciale și consideră că acest fapt reprezintă un precedent pozitiv; îndeamnă Consiliul să urmeze acest exemplu și să publice directivele de negociere imediat după adoptarea lor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că un ALS trebuie să conducă la îmbunătățirea accesului pe piață și la facilitarea schimburilor comerciale pe teren, să creeze locuri de muncă decente, să asigure egalitatea de gen în beneficiul cetățenilor de ambele părți, să încurajeze dezvoltarea sustenabilă, să susțină standardele UE, să protejeze serviciile de interes general și să respecte procedurile democratice, stimulând, totodată, oportunitățile de export ale UE; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că un acord ambițios trebuie să prevadă în detaliu investițiile, comerțul cu bunuri și servicii (bazându-se pe recomandările recente ale Parlamentului European în ceea ce privește rezervele privind spațiul de manevră politică și sectoarele sensibile), regimul vamal și facilitarea comerțului, digitizarea, comerțul electronic și protecția datelor, cercetarea tehnologică și sprijinul pentru inovare, achizițiile publice, energia, întreprinderile de stat, concurența, dezvoltarea durabilă, chestiunile legate de reglementare, precum standarde sanitare și fitosanitare de înaltă calitate și alte norme privind produsele agricole și alimentare, fără a slăbi standardele înalte, angajamentele robuste și executorii privind munca și standardele de mediu ale UE, precum și lupta împotriva evitării obligațiilor fiscale și împotriva corupției, rămânând în sfera de aplicare a competenței exclusive a Uniunii și acordând o atenție deosebită nevoilor microîntreprinderilor și ale IMM-urilor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Consiliul să recunoască în mod explicit obligațiile celeilalte părți față de poporul indigen în directivele de negociere și să permită rezervele pentru schemele de preferințe interne în această privință; subliniază că acordul ar trebui să reafirme angajamentul ambelor părți față de Convenția 169 a OIM privind drepturile popoarelor indigene; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că gestionarea inadecvată a pescuitului și pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) pot avea un impact negativ semnificativ asupra comerțului, dezvoltării și mediului și că părțile trebuie să își asume angajamente semnificative pentru protecția rechinilor, a pisicilor de mare, a țestoaselor și a mamiferelor marine și pentru prevenirea pescuitului excesiv, a capacității excedentare și a pescuitului INN; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că principiile înlocuirii, reducerii și perfecționării în ceea ce privește utilizarea animalelor în scopuri științifice sunt ancorate ferm în legislația UE; subliniază că este esențial ca măsurile actuale ale UE privind testarea pe animale și cercetarea să nu fie eliminate sau diminuate, ca viitoarele regulamente privind utilizarea animalelor să nu fie restricționate, iar instituțiile de cercetare ale UE să nu fie plasate într-o poziție de dezavantaj concurențial; consideră că părțile trebuie să solicite alinierea în materie de reglementare a celor mai bune practici în domeniul înlocuirii, reducerii și perfecționării, pentru creșterea eficienței testelor, diminuarea costurilor și reducerea nevoii de utilizare a animalelor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | insistă asupra necesității de a include măsuri menite să elimine contrafacerea produselor agroalimentare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că, pentru ca un ALS să fie pe deplin avantajos pentru economia UE, următoarele aspecte ar trebui să fie incluse în directivele de negociere:






  (a) | liberalizarea comerțului cu bunuri și servicii și oportunități reale de acces pentru ambele părți pe piața de bunuri și servicii ale celeilalte părți prin eliminarea barierelor de reglementare inutile, asigurându-se, în același timp, faptul că nicio prevedere din acord nu împiedică niciuna dintre părți să reglementeze, în mod proporțional, în vederea atingerii obiectivelor politice legitime; prezentul acord (i) nu trebuie să împiedice părțile să elaboreze, să reglementeze, să furnizeze și să sprijine servicii de interes general și trebuie să includă dispoziții explicite în acest sens, (ii) nu trebuie să solicite guvernelor să privatizeze niciun serviciu și nici nu trebuie să împiedice guvernele să extindă gama de servicii pe care le oferă publicului și (iii) nu trebuie să împiedice guvernele să aducă înapoi sub controlul public serviciile pe care au ales anterior să le privatizeze, precum apa, educația, sănătatea și serviciile sociale, nu trebuie să reducă standardele ridicate în materie de sănătate, alimente, consumatori, mediu, muncă și siguranță în UE sau să limiteze finanțarea publică a artelor și culturii, educației, sănătății și serviciilor sociale, așa cum s-a întâmplat cu acordurile comerciale anterioare; angajamentele ar trebui luate pe baza Acordului General privind Comerțul cu Servicii (GATS); subliniază, în acest sens, că standardele impuse producătorilor europeni trebuie să fie păstrate; |
| --- | --- | --- |

19.

(a)

liberalizarea comerțului cu bunuri și servicii și oportunități reale de acces pentru ambele părți pe piața de bunuri și servicii ale celeilalte părți prin eliminarea barierelor de reglementare inutile, asigurându-se, în același timp, faptul că nicio prevedere din acord nu împiedică niciuna dintre părți să reglementeze, în mod proporțional, în vederea atingerii obiectivelor politice legitime; prezentul acord (i) nu trebuie să împiedice părțile să elaboreze, să reglementeze, să furnizeze și să sprijine servicii de interes general și trebuie să includă dispoziții explicite în acest sens, (ii) nu trebuie să solicite guvernelor să privatizeze niciun serviciu și nici nu trebuie să împiedice guvernele să extindă gama de servicii pe care le oferă publicului și (iii) nu trebuie să împiedice guvernele să aducă înapoi sub controlul public serviciile pe care au ales anterior să le privatizeze, precum apa, educația, sănătatea și serviciile sociale, nu trebuie să reducă standardele ridicate în materie de sănătate, alimente, consumatori, mediu, muncă și siguranță în UE sau să limiteze finanțarea publică a artelor și culturii, educației, sănătății și serviciilor sociale, așa cum s-a întâmplat cu acordurile comerciale anterioare; angajamentele ar trebui luate pe baza Acordului General privind Comerțul cu Servicii (GATS); subliniază, în acest sens, că standardele impuse producătorilor europeni trebuie să fie păstrate;

| (b) | în măsura în care acordul poate include un capitol privind reglementarea internă, negociatorii nu trebuie să includă teste de necesitate; |
| --- | --- |

(b)

în măsura în care acordul poate include un capitol privind reglementarea internă, negociatorii nu trebuie să includă teste de necesitate;

| (c) | angajamente privind măsurile antidumping și compensatorii care depășesc normele OMC în acest domeniu, cu posibilitatea de a exclude aplicarea lor în cazul în care există suficiente standarde comune de concurență și cooperare; |
| --- | --- |

(c)

angajamente privind măsurile antidumping și compensatorii care depășesc normele OMC în acest domeniu, cu posibilitatea de a exclude aplicarea lor în cazul în care există suficiente standarde comune de concurență și cooperare;

| (d) | reducerea barierelor netarifare inutile și consolidarea și extinderea dialogurilor privind cooperarea în materie de reglementare pe bază voluntară, ori de câte ori acest lucru este fezabil și reciproc avantajos, nelimitând totodată posibilitatea fiecărei părți de a-și derula activitățile de reglementare, legislative și privind politicile, întrucât cooperarea în materie de reglementare trebuie să aibă ca scop aducerea de beneficii guvernanței economiei globale printr-o convergență și cooperare intensificată privind standardele internaționale și armonizarea reglementărilor, de exemplu prin adoptarea și punerea în aplicare a standardelor stabilite de Comisia economică pentru Europa a ONU (UNECE), garantând totodată cel mai înalt nivel de protecție a consumatorilor (de exemplu, siguranța alimentară), a mediului (de exemplu, sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor), de protecție socială și a lucrătorilor; |
| --- | --- |

(d)

reducerea barierelor netarifare inutile și consolidarea și extinderea dialogurilor privind cooperarea în materie de reglementare pe bază voluntară, ori de câte ori acest lucru este fezabil și reciproc avantajos, nelimitând totodată posibilitatea fiecărei părți de a-și derula activitățile de reglementare, legislative și privind politicile, întrucât cooperarea în materie de reglementare trebuie să aibă ca scop aducerea de beneficii guvernanței economiei globale printr-o convergență și cooperare intensificată privind standardele internaționale și armonizarea reglementărilor, de exemplu prin adoptarea și punerea în aplicare a standardelor stabilite de Comisia economică pentru Europa a ONU (UNECE), garantând totodată cel mai înalt nivel de protecție a consumatorilor (de exemplu, siguranța alimentară), a mediului (de exemplu, sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor), de protecție socială și a lucrătorilor;

| (e) | concesii semnificative privind achizițiile publice, la toate nivelurile administrative, inclusiv la nivelul întreprinderilor de stat și al întreprinderilor cu drepturi speciale sau exclusive, care să garanteze accesul la piață pentru întreprinderile europene în sectoare strategice și același grad de deschidere ca cel al piețelor UE de achiziții publice, având în vedere faptul că procedurile simplificate și transparente pentru ofertanți, inclusiv pentru cei din alte țări, pot fi, de asemenea, instrumente eficiente de combatere a corupției și de promovare a integrității în cadrul administrației publice, oferind, în același timp, rentabilitate pentru contribuabili în ceea ce privește calitatea prestației, eficiența, eficacitatea și răspunderea; garanția că, la atribuirea contractelor de achiziții publice, se aplică criterii ecologice și sociale; |
| --- | --- |

(e)

concesii semnificative privind achizițiile publice, la toate nivelurile administrative, inclusiv la nivelul întreprinderilor de stat și al întreprinderilor cu drepturi speciale sau exclusive, care să garanteze accesul la piață pentru întreprinderile europene în sectoare strategice și același grad de deschidere ca cel al piețelor UE de achiziții publice, având în vedere faptul că procedurile simplificate și transparente pentru ofertanți, inclusiv pentru cei din alte țări, pot fi, de asemenea, instrumente eficiente de combatere a corupției și de promovare a integrității în cadrul administrației publice, oferind, în același timp, rentabilitate pentru contribuabili în ceea ce privește calitatea prestației, eficiența, eficacitatea și răspunderea; garanția că, la atribuirea contractelor de achiziții publice, se aplică criterii ecologice și sociale;

| (f) | un capitol separat, care să țină seama de nevoile și interesele microîntreprinderilor și ale IMM-urilor în ceea ce privește aspectele legate de facilitarea accesului pe piață, inclusiv, dar nu numai, o compatibilitate mai mare a standardelor tehnice și proceduri vamale simplificate, pentru a genera posibilități concrete de afaceri și a stimula internaționalizarea lor; |
| --- | --- |

(f)

un capitol separat, care să țină seama de nevoile și interesele microîntreprinderilor și ale IMM-urilor în ceea ce privește aspectele legate de facilitarea accesului pe piață, inclusiv, dar nu numai, o compatibilitate mai mare a standardelor tehnice și proceduri vamale simplificate, pentru a genera posibilități concrete de afaceri și a stimula internaționalizarea lor;

| (g) | având în vedere avizul CJUE 2/15 privind ALS UE-Singapore, potrivit căruia schimburile comerciale și dezvoltarea sustenabilă țin de competența exclusivă a UE, iar dezvoltarea sustenabilă este parte integrantă a politicii comerciale comune a UE, un capitol solid și ambițios privind dezvoltarea sustenabilă este o parte indispensabilă a oricărui eventual acord; dispoziții privind instrumente eficiente de dialog, monitorizare și cooperare, inclusiv dispoziții obligatorii și executorii care să facă obiectul unor mecanisme de soluționare a litigiilor adecvate și eficiente și să aibă în vedere, printre diverse metode de asigurare a respectării, un mecanism bazat pe sancțiuni, permițându-le totodată partenerilor sociali și societății civile să participe în mod corespunzător, precum și o cooperare strânsă cu experți din cadrul organizațiilor multilaterale relevante; dispoziții în capitolul care acoperă aspectele de muncă și de mediu ale comerțului și importanța dezvoltării sustenabile în context comercial și al investițiilor, care să cuprindă dispoziții care promovează aderarea la principiile și normele relevante convenite la nivel internațional, cum ar fi standardele fundamentale de muncă, cele patru convenții prioritare ale OIM în materie de guvernanță și acordurile multilaterale de mediu, inclusiv cele referitoare la schimbările climatice, precum și punerea în aplicare eficientă a acestora; |
| --- | --- |

(g)

având în vedere avizul CJUE 2/15 privind ALS UE-Singapore, potrivit căruia schimburile comerciale și dezvoltarea sustenabilă țin de competența exclusivă a UE, iar dezvoltarea sustenabilă este parte integrantă a politicii comerciale comune a UE, un capitol solid și ambițios privind dezvoltarea sustenabilă este o parte indispensabilă a oricărui eventual acord; dispoziții privind instrumente eficiente de dialog, monitorizare și cooperare, inclusiv dispoziții obligatorii și executorii care să facă obiectul unor mecanisme de soluționare a litigiilor adecvate și eficiente și să aibă în vedere, printre diverse metode de asigurare a respectării, un mecanism bazat pe sancțiuni, permițându-le totodată partenerilor sociali și societății civile să participe în mod corespunzător, precum și o cooperare strânsă cu experți din cadrul organizațiilor multilaterale relevante; dispoziții în capitolul care acoperă aspectele de muncă și de mediu ale comerțului și importanța dezvoltării sustenabile în context comercial și al investițiilor, care să cuprindă dispoziții care promovează aderarea la principiile și normele relevante convenite la nivel internațional, cum ar fi standardele fundamentale de muncă, cele patru convenții prioritare ale OIM în materie de guvernanță și acordurile multilaterale de mediu, inclusiv cele referitoare la schimbările climatice, precum și punerea în aplicare eficientă a acestora;

| (h) | cerința ca părțile să promoveze responsabilitatea socială a întreprinderilor, inclusiv în ceea ce privește instrumentele recunoscute pe plan internațional, și aderarea la orientările sectoriale ale OCDE și la Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; |
| --- | --- |

(h)

cerința ca părțile să promoveze responsabilitatea socială a întreprinderilor, inclusiv în ceea ce privește instrumentele recunoscute pe plan internațional, și aderarea la orientările sectoriale ale OCDE și la Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului;

| (i) | dispoziții cuprinzătoare privind liberalizarea investițiilor, în sfera de competențe a Uniunii, ținând seama de evoluțiile recente în materie de politici, de exemplu de Avizul CJUE 2/15 privind ALS UE-Singapore din 16 mai 2017; |
| --- | --- |

(i)

dispoziții cuprinzătoare privind liberalizarea investițiilor, în sfera de competențe a Uniunii, ținând seama de evoluțiile recente în materie de politici, de exemplu de Avizul CJUE 2/15 privind ALS UE-Singapore din 16 mai 2017;

| (j) | măsuri stricte, a căror respectare să fie asigurată, care să cuprindă recunoașterea și protecția drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv indicațiile geografice (IG) pentru vinuri și băuturi spirtoase și alte produse agricole și alimentare, și care să aibă drept referință dispozițiile Acordului UE-Australia privind comerțul cu vin, urmărind totodată obiectivul de a îmbunătăți cadrul juridic existent și de a atinge un nivel ridicat de protecție pentru toate indicațiile geografice; proceduri vamale simplificate și reguli de origine simple și flexibile care să fie adecvate pentru realitatea complexă a lanțurilor valorice globale, inclusiv în ceea ce privește creșterea transparenței și a responsabilității în cadrul acestora, și aplicarea ori de câte ori este posibil a unor reguli de origine multilaterale sau, în alte cazuri, a unor reguli de origine fără dificultăți cum ar fi „modificarea subpoziției tarifare”; |
| --- | --- |

(j)

măsuri stricte, a căror respectare să fie asigurată, care să cuprindă recunoașterea și protecția drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv indicațiile geografice (IG) pentru vinuri și băuturi spirtoase și alte produse agricole și alimentare, și care să aibă drept referință dispozițiile Acordului UE-Australia privind comerțul cu vin, urmărind totodată obiectivul de a îmbunătăți cadrul juridic existent și de a atinge un nivel ridicat de protecție pentru toate indicațiile geografice; proceduri vamale simplificate și reguli de origine simple și flexibile care să fie adecvate pentru realitatea complexă a lanțurilor valorice globale, inclusiv în ceea ce privește creșterea transparenței și a responsabilității în cadrul acestora, și aplicarea ori de câte ori este posibil a unor reguli de origine multilaterale sau, în alte cazuri, a unor reguli de origine fără dificultăți cum ar fi „modificarea subpoziției tarifare”;

| (k) | un rezultat echilibrat și ambițios în capitolele privind agricultura și pescuitul, care poate stimula competitivitatea și poate aduce beneficii atât consumatorilor, cât și producătorilor, dacă se iau în calcul în mod corespunzător interesele tuturor producătorilor și consumatorilor europeni, respectând faptul că există o serie de produse agricole sensibile care ar trebui să primească un tratament adecvat, de exemplu, prin contingente tarifare sau cărora ar trebui să li se aloce perioade de tranziție adecvate, luând în considerare în mod corespunzător impactul cumulat al acordurilor comerciale asupra agriculturii și excluzând eventual cele mai sensibile sectoare din domeniul de aplicare al negocierilor; includerea unei clauze bilaterale de salvgardare ușor de utilizat, eficace, adecvate și rapide care să permită suspendarea temporară a preferințelor în cazul în care, ca urmare a intrării în vigoare a acordului comercial, o creștere a importurilor aduce sau amenință să aducă prejudicii grave sectoarelor sensibile; |
| --- | --- |

(k)

un rezultat echilibrat și ambițios în capitolele privind agricultura și pescuitul, care poate stimula competitivitatea și poate aduce beneficii atât consumatorilor, cât și producătorilor, dacă se iau în calcul în mod corespunzător interesele tuturor producătorilor și consumatorilor europeni, respectând faptul că există o serie de produse agricole sensibile care ar trebui să primească un tratament adecvat, de exemplu, prin contingente tarifare sau cărora ar trebui să li se aloce perioade de tranziție adecvate, luând în considerare în mod corespunzător impactul cumulat al acordurilor comerciale asupra agriculturii și excluzând eventual cele mai sensibile sectoare din domeniul de aplicare al negocierilor; includerea unei clauze bilaterale de salvgardare ușor de utilizat, eficace, adecvate și rapide care să permită suspendarea temporară a preferințelor în cazul în care, ca urmare a intrării în vigoare a acordului comercial, o creștere a importurilor aduce sau amenință să aducă prejudicii grave sectoarelor sensibile;

| (l) | dispoziții ambițioase care să permită funcționarea integrală a ecosistemului digital și să promoveze fluxurile de date transfrontaliere, inclusiv principii precum concurența loială și norme ambițioase privind transferurile transfrontaliere de date, respectând pe deplin normele actuale și viitoare ale UE privind protecția datelor și a vieții private și fără a aduce atingere acestora, având în vedere că fluxurile de date sunt motoare esențiale ale economiei serviciilor și reprezintă un element esențial al lanțurilor valorice globale ale întreprinderilor producătoare tradiționale; prin urmare, cerințele nejustificate privind localizarea ar trebui reduse cât mai mult posibil; protecția datelor și protecția vieții private nu sunt bariere în calea comerțului, ci drepturi fundamentale, consacrate la articolul 39 din TUE și la articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

(l)

dispoziții ambițioase care să permită funcționarea integrală a ecosistemului digital și să promoveze fluxurile de date transfrontaliere, inclusiv principii precum concurența loială și norme ambițioase privind transferurile transfrontaliere de date, respectând pe deplin normele actuale și viitoare ale UE privind protecția datelor și a vieții private și fără a aduce atingere acestora, având în vedere că fluxurile de date sunt motoare esențiale ale economiei serviciilor și reprezintă un element esențial al lanțurilor valorice globale ale întreprinderilor producătoare tradiționale; prin urmare, cerințele nejustificate privind localizarea ar trebui reduse cât mai mult posibil; protecția datelor și protecția vieții private nu sunt bariere în calea comerțului, ci drepturi fundamentale, consacrate la articolul 39 din TUE și la articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

| (m) | dispoziții precise și specifice privind tratamentul acordat țărilor și teritoriilor de peste mări (TTPM) și regiunilor ultraperiferice (RUP), pentru a asigura faptul că se ține seama în mod corespunzător de interesele lor specifice în cadrul negocierilor; |
| --- | --- |

(m)

dispoziții precise și specifice privind tratamentul acordat țărilor și teritoriilor de peste mări (TTPM) și regiunilor ultraperiferice (RUP), pentru a asigura faptul că se ține seama în mod corespunzător de interesele lor specifice în cadrul negocierilor;

Rolul Parlamentului

| 20. | subliniază că, în urma avizului CJUE 2/15 privind ALS UE-Singapore, Parlamentul European ar trebui să aibă un rol consolidat în toate etapele negocierilor UE privind ALS, de la adoptarea mandatului până la încheierea definitivă a acordului; așteaptă cu nerăbdare lansarea negocierilor cu Australia și urmărirea cu atenție a acestora și speră să contribuie la rezultatul pozitiv al acestora; reamintește Comisiei de obligația sa de a informa Parlamentul imediat și pe deplin în toate etapele negocierilor (înainte și după rundele de negocieri); este hotărât să analizeze aspectele legislative și de reglementare care pot apărea în cadrul negocierilor și al viitorului acord, fără a aduce atingere prerogativelor sale în calitate de colegiuitor; își reafirmă răspunderea sa fundamentală de a-i reprezenta pe cetățenii Uniunii Europene și așteaptă cu nerăbdare să faciliteze dezbateri ce favorizează includerea și deschise pe durata procesului de negociere; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește că Parlamentului i se va solicita să aprobe viitorul acord, astfel cum se prevede în TFUE, și că, prin urmare, pozițiile sale ar trebui luate în considerare în mod corespunzător în toate etapele; invită Comisia și Consiliul să solicite aprobarea Parlamentului înainte de aplicarea sa, integrând totodată această practică în acordul interinstituțional; |
| --- | --- |

21.

| 22. | reamintește că Parlamentul va monitoriza punerea în aplicare a viitorului acord; |
| --- | --- |

22.

o

o o

| 23. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului și, cu titlu informativ, Comisei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului din Australia. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Texte adoptate P8_TA(2016)0064.

(2)  JO C 353 E, 3.12.2013, p. 210.

(3)  ECLI:EU:C:2017:376

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/219 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/219

---

P8_TA(2017)0420

Mandatul de negociere pentru negocierile comerciale cu Noua Zeelandă

Rezoluţia Parlamentului European din 26 octombrie 2017 conținând recomandarea Parlamentului adresată Consiliului privind mandatul de negociere propus pentru negocierile comerciale cu Noua Zeelandă (2017/2193(INI))

(2018/C 346/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015, intitulată „Comerț pentru toți – Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015, intitulată „Comerț pentru toți – Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497),

| — | având în vedere declarația comună din 29 octombrie 2015 a președintelui Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker, a președintelui Consiliului European, Donald Tusk și a prim-ministrului Noii Zeelande, John Key, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 29 octombrie 2015 a președintelui Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker, a președintelui Consiliului European, Donald Tusk și a prim-ministrului Noii Zeelande, John Key,

| — | având în vedere Declarația comună UE – Noua Zeelandă privind relațiile și cooperarea din 21 septembrie 2007 și Acordul de parteneriat UE-Noua Zeelandă privind relațiile și cooperarea (PARC), semnat la 5 octombrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună UE – Noua Zeelandă privind relațiile și cooperarea din 21 septembrie 2007 și Acordul de parteneriat UE-Noua Zeelandă privind relațiile și cooperarea (PARC), semnat la 5 octombrie 2016,

| — | având în vedere pachetul „Comerț” al Comisiei publicat la 14 septembrie 2017, în care Comisia s-a angajat să facă publice toate mandatele viitoare de negocieri comerciale, |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul „Comerț” al Comisiei publicat la 14 septembrie 2017, în care Comisia s-a angajat să facă publice toate mandatele viitoare de negocieri comerciale,

| — | având în vedere Acordul UE – Noua Zeelandă privind cooperarea și asistența administrativă reciprocă în domeniul vamal, semnat la 3 iulie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul UE – Noua Zeelandă privind cooperarea și asistența administrativă reciprocă în domeniul vamal, semnat la 3 iulie 2017,

| — | având în vedere alte acorduri bilaterale încheiate de UE cu Noua Zeelandă, îndeosebi Acordul privind măsurile sanitare aplicabile în comerțul cu animale vii și produse de origine animală și Acordul privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității, |
| --- | --- |

—

având în vedere alte acorduri bilaterale încheiate de UE cu Noua Zeelandă, îndeosebi Acordul privind măsurile sanitare aplicabile în comerțul cu animale vii și produse de origine animală și Acordul privind recunoașterea reciprocă în materie de evaluare a conformității,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special cea din 25 februarie 2016 referitoare la începerea negocierilor pentru Acordul de liber schimb (ALS) cu Australia și Noua Zeelandă (1), precum și Rezoluția sa legislativă din 12 septembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă de modificare a Acordului privind recunoașterea reciprocă (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special cea din 25 februarie 2016 referitoare la începerea negocierilor pentru Acordul de liber schimb (ALS) cu Australia și Noua Zeelandă (1), precum și Rezoluția sa legislativă din 12 septembrie 2012 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă de modificare a Acordului privind recunoașterea reciprocă (2),

| — | având în vedere comunicatul emis în urma reuniunii G20 a șefilor de stat sau de guvern, care a avut loc la Brisbane în perioada 15-16 noiembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul emis în urma reuniunii G20 a șefilor de stat sau de guvern, care a avut loc la Brisbane în perioada 15-16 noiembrie 2014,

| — | având în vedere Declarația comună din 25 martie 2014 a președintelui Van Rompuy, a președintelui Barroso și a prim-ministrului Key privind aprofundarea parteneriatului dintre Noua Zeelandă și Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună din 25 martie 2014 a președintelui Van Rompuy, a președintelui Barroso și a prim-ministrului Key privind aprofundarea parteneriatului dintre Noua Zeelandă și Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Avizul 2/15 al Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) din 16 mai 2017, cu privire la competența Uniunii de a semna și încheia Acordul de liber schimb cu Singapore (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul 2/15 al Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) din 16 mai 2017, cu privire la competența Uniunii de a semna și încheia Acordul de liber schimb cu Singapore (3),

| — | având în vedere studiul Comisiei din 15 noiembrie 2016 privind efectele cumulate ale viitoarelor acorduri comerciale asupra agriculturii UE publicat de Comisie, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Comisiei din 15 noiembrie 2016 privind efectele cumulate ale viitoarelor acorduri comerciale asupra agriculturii UE publicat de Comisie,

| — | având în vedere proiectul de raport al Comisiei sale pentru comerț internațional referitor la o strategie în domeniul comerțului digital (2017/2065(INI)), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de raport al Comisiei sale pentru comerț internațional referitor la o strategie în domeniul comerțului digital (2017/2065(INI)),

| — | având în vedere articolul 207 alineatul (3) și articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 207 alineatul (3) și articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 108 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 108 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0312/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0312/2017),

| A. | întrucât UE și Noua Zeelandă colaborează pentru a face față provocărilor comune legate de o gamă largă de chestiuni și cooperează în cadrul mai multor foruri internaționale, inclusiv cu privire la aspecte legate de politica comercială pe scena multilaterală; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE și Noua Zeelandă colaborează pentru a face față provocărilor comune legate de o gamă largă de chestiuni și cooperează în cadrul mai multor foruri internaționale, inclusiv cu privire la aspecte legate de politica comercială pe scena multilaterală;

| B. | întrucât, în 2015, UE a fost al doilea partener comercial în comerțul cu mărfuri al Noii Zeelande, după Australia, iar valoarea comerțului cu mărfuri între UE și Noua Zeelandă s-a ridicat la 8,1 miliarde EUR și cea a comerțului cu servicii la 4,3 miliarde EUR; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în 2015, UE a fost al doilea partener comercial în comerțul cu mărfuri al Noii Zeelande, după Australia, iar valoarea comerțului cu mărfuri între UE și Noua Zeelandă s-a ridicat la 8,1 miliarde EUR și cea a comerțului cu servicii la 4,3 miliarde EUR;

| C. | întrucât, în 2015, stocul de investiții străine directe ale UE în Noua Zeelandă s-a ridicat la aproape 10 miliarde EUR; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în 2015, stocul de investiții străine directe ale UE în Noua Zeelandă s-a ridicat la aproape 10 miliarde EUR;

| D. | întrucât Noua Zeelandă este parte la Acordul privind achizițiile publice; |
| --- | --- |

D.

întrucât Noua Zeelandă este parte la Acordul privind achizițiile publice;

| E. | întrucât UE a încheiat, la 30 iulie 2014, negocierile referitoare la Acordul de parteneriat UE-Noua Zeelandă privind relațiile și cooperarea (PARC); |
| --- | --- |

E.

întrucât UE a încheiat, la 30 iulie 2014, negocierile referitoare la Acordul de parteneriat UE-Noua Zeelandă privind relațiile și cooperarea (PARC);

| F. | întrucât, în cadrul acestor negocieri, sectorul agricol european și anumite produse agricole, precum carnea de vită, de vițel și de oaie, produsele lactate, cerealele și zahărul, inclusiv tipurile speciale de zahăr, sunt subiecte deosebit de sensibile; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în cadrul acestor negocieri, sectorul agricol european și anumite produse agricole, precum carnea de vită, de vițel și de oaie, produsele lactate, cerealele și zahărul, inclusiv tipurile speciale de zahăr, sunt subiecte deosebit de sensibile;

| G. | întrucât Noua Zeelandă este primul exportator mondial de unt și al doilea exportator mondial de lapte praf și ocupă, de asemenea, un loc semnificativ pe piața mondială la exporturile de alte produse lactate, de carne de vită, de vițel și de oaie; |
| --- | --- |

G.

întrucât Noua Zeelandă este primul exportator mondial de unt și al doilea exportator mondial de lapte praf și ocupă, de asemenea, un loc semnificativ pe piața mondială la exporturile de alte produse lactate, de carne de vită, de vițel și de oaie;

| H. | întrucât UE și Noua Zeelandă sunt angajate în negocieri multilaterale pentru a continua liberalizarea comerțului cu produse ecologice (Acordul privind bunurile de mediu) și a comerțului cu servicii (Acordul privind comerțul cu servicii); |
| --- | --- |

H.

întrucât UE și Noua Zeelandă sunt angajate în negocieri multilaterale pentru a continua liberalizarea comerțului cu produse ecologice (Acordul privind bunurile de mediu) și a comerțului cu servicii (Acordul privind comerțul cu servicii);

| I. | întrucât UE recunoaște caracterul adecvat al protecției datelor cu caracter personal în Noua Zeelandă; |
| --- | --- |

I.

întrucât UE recunoaște caracterul adecvat al protecției datelor cu caracter personal în Noua Zeelandă;

| J. | întrucât Noua Zeelandă este parte la negocierile încheiate pentru Parteneriatul transpacific (TPP), al cărui viitor rămâne nesigur, și la negocierile în curs pentru Parteneriatul economic regional cuprinzător (RCEP) în Asia de Est, care reunește cei mai importanți parteneri comerciali ai săi; întrucât Noua Zeelandă are un acord de liber schimb în vigoare cu China începând din 2008; |
| --- | --- |

J.

întrucât Noua Zeelandă este parte la negocierile încheiate pentru Parteneriatul transpacific (TPP), al cărui viitor rămâne nesigur, și la negocierile în curs pentru Parteneriatul economic regional cuprinzător (RCEP) în Asia de Est, care reunește cei mai importanți parteneri comerciali ai săi; întrucât Noua Zeelandă are un acord de liber schimb în vigoare cu China începând din 2008;

| K. | întrucât Noua Zeelandă și-a asumat angajamente semnificative în cadrul TPP privind promovarea conservării pe termen lung a anumitor specii și combaterea traficului ilegal cu specii sălbatice prin măsuri de conservare sporite și întrucât sunt prevăzute, de asemenea, cerințe pentru aplicarea efectivă a protecției mediului și implicarea într-o cooperare regională consolidată; întrucât astfel de angajamente ar trebui să servească drept criterii referință pentru ALS UE – Noua Zeelandă; |
| --- | --- |

K.

întrucât Noua Zeelandă și-a asumat angajamente semnificative în cadrul TPP privind promovarea conservării pe termen lung a anumitor specii și combaterea traficului ilegal cu specii sălbatice prin măsuri de conservare sporite și întrucât sunt prevăzute, de asemenea, cerințe pentru aplicarea efectivă a protecției mediului și implicarea într-o cooperare regională consolidată; întrucât astfel de angajamente ar trebui să servească drept criterii referință pentru ALS UE – Noua Zeelandă;

| L. | întrucât Noua Zeelandă se numără printre cei mai vechi și cei mai apropiați parteneri ai UE, împărtășind valori comune și angajamentul de a promova prosperitatea și securitatea în cadrul unui sistem mondial bazat pe reguli; |
| --- | --- |

L.

întrucât Noua Zeelandă se numără printre cei mai vechi și cei mai apropiați parteneri ai UE, împărtășind valori comune și angajamentul de a promova prosperitatea și securitatea în cadrul unui sistem mondial bazat pe reguli;

| M. | întrucât Noua Zeelandă a ratificat și a pus în aplicare principalele convenții internaționale privind drepturile omului, drepturile sociale, drepturile lucrătorilor și protecția mediului și respectă pe deplin statul de drept; |
| --- | --- |

M.

întrucât Noua Zeelandă a ratificat și a pus în aplicare principalele convenții internaționale privind drepturile omului, drepturile sociale, drepturile lucrătorilor și protecția mediului și respectă pe deplin statul de drept;

| N. | întrucât Noua Zeelandă este unul dintre cei doar șase membri ai OMC care continuă să nu beneficieze de un acces preferențial la piața UE sau care nu poartă actualmente negocieri în acest sens; |
| --- | --- |

N.

întrucât Noua Zeelandă este unul dintre cei doar șase membri ai OMC care continuă să nu beneficieze de un acces preferențial la piața UE sau care nu poartă actualmente negocieri în acest sens;

| O. | întrucât, în urma declarației comune din 29 octombrie 2015, au fost lansate exerciții de definire a domeniului de aplicare pentru a studia fezabilitatea și ambițiile comune legate de lansarea negocierilor pentru un acord de liber schimb între UE și Noua Zeelandă; întrucât acest exercițiu s-a încheiat; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în urma declarației comune din 29 octombrie 2015, au fost lansate exerciții de definire a domeniului de aplicare pentru a studia fezabilitatea și ambițiile comune legate de lansarea negocierilor pentru un acord de liber schimb între UE și Noua Zeelandă; întrucât acest exercițiu s-a încheiat;

| P. | întrucât Parlamentul va trebui să decidă cu privire la aprobarea potențialului ALS UE-Noua Zeelandă, |
| --- | --- |

P.

întrucât Parlamentul va trebui să decidă cu privire la aprobarea potențialului ALS UE-Noua Zeelandă,

Contextul strategic, politic și economic

| 1. | evidențiază importanța aprofundării relațiilor dintre UE și regiunea Asia-Pacific, printre altele, pentru a promova creșterea economică în Europa și subliniază că acest lucru se reflectă în politica comercială a UE; recunoaște că Noua Zeelandă reprezintă o componentă esențială a acestei strategii și că extinderea și aprofundarea relațiilor comerciale pot contribui la realizarea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felicită Noua Zeelandă pentru angajamentul ferm și consecvent față de agenda comerțului multilateral; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că potențialul deplin al strategiilor bilaterale și regionale de cooperare ale Uniunii poate fi realizat numai prin aderarea la comerțul bazat pe norme și pe valori și că încheierea unui ALS de înaltă calitate, ambițios, echilibrat și echitabil cu Noua Zeelandă, într-un spirit de reciprocitate și de avantaje reciproce, nesubminând în niciun caz ambiția de a realiza progrese la nivel multilateral sau implementarea unor acorduri multilaterale și bilaterale deja încheiate, este o parte esențială a strategiilor respective; consideră că o cooperare bilaterală mai profundă poate fi o piatră de temelie pentru continuarea cooperării multilaterale și plurilaterale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că negocierea unui ALS modern, aprofundat, ambițios, echilibrat, echitabil și cuprinzător reprezintă o modalitate adecvată de aprofundare a parteneriatului bilateral și de consolidare în continuare a relațiilor comerciale și de investiții bilaterale existente, deja mature; consideră că aceste negocieri ar putea să servească drept exemplu pentru o nouă generație de acorduri de liber schimb și subliniază că este important să se sporească și mai mult ambițiile, depășind limitele a ceea ce presupune un ALS modern, având în vedere economia și mediul de reglementare foarte dezvoltate din Noua Zeelandă; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că UE și Noua Zeelandă se situează în prima linie la nivel internațional în materie de politici sustenabile de mediu și că, în această privință, cele două părți au posibilitatea de a negocia și de a pune în aplicare un capitol foarte ambițios referitor la dezvoltarea sustenabilă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | avertizează în privința riscului unui dezechilibru profund în dispozițiile referitoare la agricultură din acord, în detrimentul UE, și avertizează împotriva tentației de a utiliza agricultura ca monedă de schimb pentru a facilita un acces sporit al produselor industriale și al serviciilor la piața din Noua Zeelandă; |
| --- | --- |

6.

Exercițiul de definire

| 7. | ia act de încheierea cu succes a exercițiului de definire UE-Noua Zeelandă, la 7 martie 2017, spre satisfacția Comisiei și a guvernului Noii Zeelande; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută finalizarea la timp și publicarea de către Comisie a evaluării impactului, pentru a putea oferi o evaluare cuprinzătoare a posibilelor avantaje și dezavantaje care ar rezulta în urma relațiilor comerciale și de investiții aprofundate dintre UE și Noua Zeelandă, în beneficiul populației și întreprinderilor din ambele părți, inclusiv din regiunile ultraperiferice și țările și teritoriile de peste mări, acordând totodată o atenție deosebită impactului social și ecologic, inclusiv pe piața muncii din UE, și pentru a anticipa și ține seama de impactul pe are l-ar putea avea Brexitul asupra fluxurilor comerciale și de investiții din Noua Zeelandă către UE, în special atunci când se pregătesc schimburile de oferte și când se calculează contingentele; |
| --- | --- |

8.

Un mandat de negociere

| 9. | invită Consiliul să autorizeze Comisia să înceapă negocierile pentru un acord comercial și de investiții cu Noua Zeelandă, pe baza rezultatului exercițiului de definire a domeniului de aplicare, a recomandărilor stabilite în prezenta rezoluție, a evaluării impactului și a unor obiective clare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Consiliul să respecte pe deplin repartizarea competențelor între UE și statele sale membre, după cum se poate înțelege din Avizul CJUE 2/15 din 16 mai 2017, în decizia privind adoptarea directivelor de negociere; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia și Consiliul să prezinte o propunere cât mai curând posibil cu privire la viitoarea structură generală a acordurilor comerciale, ținând seama de Avizul 2/15 al CJUE privind ALS UE-Singapore și să facă o distincție clară între un acord comercial și de liberalizare a investițiilor străine directe (ISD) care conține numai chestiuni care țin de competența exclusivă a UE și un posibil al doilea acord care acoperă aspecte în cazul cărora competențele sunt partajate cu statele membre; subliniază că o astfel de distincție ar avea implicații asupra procesului de ratificare parlamentară și că nu urmărește să eludeze procesele democratice naționale, ci este o chestiune ce ține de delegarea democratică a responsabilităților pe baza tratatelor europene; solicită ca Parlamentul să se implice îndeaproape în toate negocierile actuale și viitoare privind ALS în toate etapele procesului; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia ca, atunci când prezintă acordurile finalizate în vederea semnării și a încheierii lor, și Consiliul, atunci când decide cu privire la semnarea și încheierea acestora, să respecte pe deplin repartizarea competențelor între UE și statele sale membre; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să poarte negocierile într-un mod cât mai transparent posibil, fără a submina poziția de negociere a Uniunii, garantând cel puțin nivelul de transparență și consultare publică pus în aplicare pentru negocierile privind Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții cu SUA, prin intermediul unui dialog constant cu partenerii sociali și cu societatea civilă și să respecte pe deplin cele mai bune practici consacrate în alte negocieri; salută inițiativa Comisiei de a publica toate recomandările sale privind directivele de negociere pentru acordurile comerciale și consideră că acest fapt reprezintă un precedent pozitiv; îndeamnă Consiliul să urmeze acest exemplu și să publice directivele de negociere imediat după adoptarea lor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că un ALS trebuie să conducă la îmbunătățirea accesului pe piață și la facilitarea schimburilor comerciale pe teren, să creeze locuri de muncă decente, să asigure egalitatea de gen în beneficiul cetățenilor de ambele părți, să încurajeze dezvoltarea sustenabilă, să susțină standardele UE, să protejeze serviciile de interes general și să respecte procedurile democratice, stimulând, totodată, oportunitățile de export ale UE; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că un acord ambițios trebuie să abordeze în detaliu investițiile, comerțul cu bunuri și servicii (pe baza recomandărilor recente ale Parlamentului European privind marja de manevră politică și sectoarele sensibile), regimul vamal și facilitarea comerțului, digitalizarea, comerțul electronic și protecția datelor, cercetarea în domeniul tehnologic și sprijinul pentru inovare, achizițiile publice, energia, întreprinderile de stat, concurența, dezvoltarea sustenabilă, aspecte legate de reglementare, cum ar fi standardele sanitare și fitosanitare de înaltă calitate și alte norme privind produsele agricole și alimentare, fără a diminua standardele ridicate ale UE, angajamentele solide și executorii privind standardele de muncă și de mediu, lupta împotriva evitării obligațiilor fiscale și a corupției, respectând domeniul de aplicare al competențelor exclusive ale Uniunii și acordând totodată o atenție deosebită nevoilor microîntreprinderilor și IMM-urilor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Consiliul să recunoască în mod explicit obligațiile celeilalte părți față de popoarele indigene; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază faptul că UE este lider mondial în ceea ce privește promovarea politicii privind bunăstarea animalelor și că, având în vedere că ALS UE-Noua Zeelandă va afecta milioane de animale de fermă, Comisia trebuie să se asigure că părțile își asumă angajamente ferme privind consolidarea bunăstării și a protecției animalelor de fermă; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că traficul ilegal cu specii sălbatice de faună și floră are un impact economic, social și de mediu semnificativ și că un acord ambițios trebuie să promoveze conservarea tuturor speciilor de faună și floră sălbatică și a habitatelor acestora și să combată ferm capturarea ilegală, comerțul ilegal și transbordarea ilegală de specii sălbatice de faună și floră; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că gestionarea inadecvată a pescuitului și pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) pot avea un impact negativ semnificativ asupra comerțului, dezvoltării și mediului și că părțile trebuie să își asume angajamente semnificative pentru protecția rechinilor, a pisicilor de mare, a țestoaselor și a mamiferelor marine și pentru prevenirea pescuitului excesiv, a capacității excedentare și a pescuitului INN; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că, pentru ca un ALS să fie pe deplin avantajos pentru economia UE, următoarele aspecte ar trebui să fie incluse în directivele de negociere:






  (a) | liberalizarea comerțului cu bunuri și servicii și oportunități reale de acces pentru ambele părți pe piața de bunuri și servicii a celeilalte părți prin eliminarea barierelor de reglementare inutile, asigurându-se, în același timp, faptul că nicio prevedere din acord nu împiedică oricare dintre părți să reglementeze, în mod proporțional, în vederea atingerii obiectivelor politice legitime; prezentul acord (i) nu trebuie să împiedice părțile să elaboreze, să reglementeze, să furnizeze și să sprijine servicii de interes general și trebuie să includă dispoziții explicite în acest sens, (ii) nu trebuie să solicite guvernelor să privatizeze niciun serviciu și nici nu trebuie să împiedice guvernele să extindă gama de servicii pe care le oferă publicului și (iii) nu trebuie să împiedice guvernele să aducă înapoi sub controlul public serviciile pe care au ales anterior să le privatizeze, precum apa, educația, sănătatea și serviciile sociale, nu trebuie să reducă standardele ridicate în materie de sănătate, alimente, consumatori, mediu, muncă și siguranță în UE sau să limiteze finanțarea publică a artelor și culturii, educației, sănătății și serviciilor sociale, așa cum s-a întâmplat cu acordurile comerciale anterioare; angajamentele ar trebui luate pe baza Acordului General privind Comerțul cu Servicii (GATS); subliniază, în acest sens, că standardele impuse producătorilor europeni trebuie să fie păstrate; |
| --- | --- | --- |

20.

(a)

liberalizarea comerțului cu bunuri și servicii și oportunități reale de acces pentru ambele părți pe piața de bunuri și servicii a celeilalte părți prin eliminarea barierelor de reglementare inutile, asigurându-se, în același timp, faptul că nicio prevedere din acord nu împiedică oricare dintre părți să reglementeze, în mod proporțional, în vederea atingerii obiectivelor politice legitime; prezentul acord (i) nu trebuie să împiedice părțile să elaboreze, să reglementeze, să furnizeze și să sprijine servicii de interes general și trebuie să includă dispoziții explicite în acest sens, (ii) nu trebuie să solicite guvernelor să privatizeze niciun serviciu și nici nu trebuie să împiedice guvernele să extindă gama de servicii pe care le oferă publicului și (iii) nu trebuie să împiedice guvernele să aducă înapoi sub controlul public serviciile pe care au ales anterior să le privatizeze, precum apa, educația, sănătatea și serviciile sociale, nu trebuie să reducă standardele ridicate în materie de sănătate, alimente, consumatori, mediu, muncă și siguranță în UE sau să limiteze finanțarea publică a artelor și culturii, educației, sănătății și serviciilor sociale, așa cum s-a întâmplat cu acordurile comerciale anterioare; angajamentele ar trebui luate pe baza Acordului General privind Comerțul cu Servicii (GATS); subliniază, în acest sens, că standardele impuse producătorilor europeni trebuie să fie păstrate;

| (b) | în măsura în care acordul poate include un capitol privind reglementarea internă, negociatorii nu trebuie să includă teste de necesitate; |
| --- | --- |

(b)

în măsura în care acordul poate include un capitol privind reglementarea internă, negociatorii nu trebuie să includă teste de necesitate;

| (c) | angajamente privind măsurile antidumping și compensatorii care depășesc normele OMC în acest domeniu, cu posibilitatea de a exclude aplicarea lor în cazul în care există suficiente standarde comune de concurență și cooperare; |
| --- | --- |

(c)

angajamente privind măsurile antidumping și compensatorii care depășesc normele OMC în acest domeniu, cu posibilitatea de a exclude aplicarea lor în cazul în care există suficiente standarde comune de concurență și cooperare;

| (d) | reducerea barierelor netarifare inutile și consolidarea și extinderea dialogurilor privind cooperarea în materie de reglementare pe bază voluntară, ori de câte ori acest lucru este fezabil și reciproc avantajos, nelimitând totodată posibilitatea fiecărei părți de a-și derula activitățile de reglementare, legislative și privind politicile, întrucât cooperarea în materie de reglementare trebuie să aibă ca scop aducerea de beneficii guvernanței economiei globale printr-o convergență și cooperare intensificată privind standardele internaționale și armonizarea reglementărilor, de exemplu prin adoptarea și punerea în aplicare a standardelor stabilite de Comisia economică pentru Europa a ONU (UNECE), garantând totodată cel mai înalt nivel de protecție a consumatorilor (de exemplu, siguranța alimentară), a mediului (de exemplu, sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor), de protecție socială și a lucrătorilor; |
| --- | --- |

(d)

reducerea barierelor netarifare inutile și consolidarea și extinderea dialogurilor privind cooperarea în materie de reglementare pe bază voluntară, ori de câte ori acest lucru este fezabil și reciproc avantajos, nelimitând totodată posibilitatea fiecărei părți de a-și derula activitățile de reglementare, legislative și privind politicile, întrucât cooperarea în materie de reglementare trebuie să aibă ca scop aducerea de beneficii guvernanței economiei globale printr-o convergență și cooperare intensificată privind standardele internaționale și armonizarea reglementărilor, de exemplu prin adoptarea și punerea în aplicare a standardelor stabilite de Comisia economică pentru Europa a ONU (UNECE), garantând totodată cel mai înalt nivel de protecție a consumatorilor (de exemplu, siguranța alimentară), a mediului (de exemplu, sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor), de protecție socială și a lucrătorilor;

| (e) | concesii semnificative privind achizițiile publice, la toate nivelurile administrative, inclusiv la nivelul întreprinderilor de stat și al întreprinderilor cu drepturi speciale sau exclusive, care să garanteze accesul la piață pentru întreprinderile europene în sectoare strategice și același grad de deschidere ca cel al piețelor UE de achiziții publice, având în vedere faptul că procedurile simplificate și transparente pentru ofertanți, inclusiv pentru cei din alte țări, pot fi, de asemenea, instrumente eficiente de combatere a corupției și de promovare a integrității în cadrul administrației publice, oferind, în același timp, rentabilitate pentru contribuabili în ceea ce privește calitatea prestației, eficiența, eficacitatea și răspunderea; garanția că, la atribuirea contractelor de achiziții publice, se aplică criterii ecologice și sociale; |
| --- | --- |

(e)

concesii semnificative privind achizițiile publice, la toate nivelurile administrative, inclusiv la nivelul întreprinderilor de stat și al întreprinderilor cu drepturi speciale sau exclusive, care să garanteze accesul la piață pentru întreprinderile europene în sectoare strategice și același grad de deschidere ca cel al piețelor UE de achiziții publice, având în vedere faptul că procedurile simplificate și transparente pentru ofertanți, inclusiv pentru cei din alte țări, pot fi, de asemenea, instrumente eficiente de combatere a corupției și de promovare a integrității în cadrul administrației publice, oferind, în același timp, rentabilitate pentru contribuabili în ceea ce privește calitatea prestației, eficiența, eficacitatea și răspunderea; garanția că, la atribuirea contractelor de achiziții publice, se aplică criterii ecologice și sociale;

| (f) | un capitol separat, care să țină seama de nevoile și interesele microîntreprinderilor și ale IMM-urilor în ceea ce privește aspectele legate de facilitarea accesului pe piață, inclusiv, dar nu numai, o compatibilitate mai mare a standardelor tehnice și proceduri vamale simplificate, pentru a genera posibilități concrete de afaceri și a stimula internaționalizarea lor; |
| --- | --- |

(f)

un capitol separat, care să țină seama de nevoile și interesele microîntreprinderilor și ale IMM-urilor în ceea ce privește aspectele legate de facilitarea accesului pe piață, inclusiv, dar nu numai, o compatibilitate mai mare a standardelor tehnice și proceduri vamale simplificate, pentru a genera posibilități concrete de afaceri și a stimula internaționalizarea lor;

| (g) | având în vedere Avizul CJUE 2/15 privind ALS UE-Singapore, potrivit căruia schimburile comerciale și dezvoltarea sustenabilă țin de competența exclusivă a UE și dezvoltarea sustenabilă este parte integrantă a politicii comerciale comune a UE, un capitol solid și ambițios privind dezvoltarea sustenabilă este o parte indispensabilă a oricărui eventual acord; dispoziții privind instrumente eficiente de dialog, monitorizare și cooperare, inclusiv dispoziții obligatorii și executorii care să facă obiectul unor mecanisme de soluționare a litigiilor adecvate și eficiente și să aibă în vedere, printre diverse metode de asigurare a respectării, un mecanism bazat pe sancțiuni, permițându-le totodată partenerilor sociali și societății civile să participe în mod corespunzător, precum și o cooperare strânsă cu experți din cadrul organizațiilor multilaterale relevante; dispoziții în capitolul care acoperă aspectele de muncă și de mediu ale comerțului și importanța dezvoltării sustenabile în context comercial și al investițiilor, care să cuprindă dispoziții care promovează aderarea la principiile și normele relevante convenite la nivel internațional, cum ar fi standardele fundamentale de muncă, cele patru convenții prioritare ale OIM în materie de guvernanță și acordurile multilaterale de mediu, inclusiv cele referitoare la schimbările climatice, precum și punerea în aplicare eficientă a acestora; |
| --- | --- |

(g)

având în vedere Avizul CJUE 2/15 privind ALS UE-Singapore, potrivit căruia schimburile comerciale și dezvoltarea sustenabilă țin de competența exclusivă a UE și dezvoltarea sustenabilă este parte integrantă a politicii comerciale comune a UE, un capitol solid și ambițios privind dezvoltarea sustenabilă este o parte indispensabilă a oricărui eventual acord; dispoziții privind instrumente eficiente de dialog, monitorizare și cooperare, inclusiv dispoziții obligatorii și executorii care să facă obiectul unor mecanisme de soluționare a litigiilor adecvate și eficiente și să aibă în vedere, printre diverse metode de asigurare a respectării, un mecanism bazat pe sancțiuni, permițându-le totodată partenerilor sociali și societății civile să participe în mod corespunzător, precum și o cooperare strânsă cu experți din cadrul organizațiilor multilaterale relevante; dispoziții în capitolul care acoperă aspectele de muncă și de mediu ale comerțului și importanța dezvoltării sustenabile în context comercial și al investițiilor, care să cuprindă dispoziții care promovează aderarea la principiile și normele relevante convenite la nivel internațional, cum ar fi standardele fundamentale de muncă, cele patru convenții prioritare ale OIM în materie de guvernanță și acordurile multilaterale de mediu, inclusiv cele referitoare la schimbările climatice, precum și punerea în aplicare eficientă a acestora;

| (h) | cerința ca părțile să promoveze responsabilitatea socială a întreprinderilor, inclusiv în ceea ce privește instrumentele recunoscute pe plan internațional, și aderarea la orientările sectoriale ale OCDE și la Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; |
| --- | --- |

(h)

cerința ca părțile să promoveze responsabilitatea socială a întreprinderilor, inclusiv în ceea ce privește instrumentele recunoscute pe plan internațional, și aderarea la orientările sectoriale ale OCDE și la Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului;

| (i) | dispoziții cuprinzătoare privind liberalizarea investițiilor, în sfera de competențe a Uniunii, ținând seama de evoluțiile recente în materie de politici, de exemplu de Avizul CJUE 2/15 privind ALS UE-Singapore din 16 mai 2017; |
| --- | --- |

(i)

dispoziții cuprinzătoare privind liberalizarea investițiilor, în sfera de competențe a Uniunii, ținând seama de evoluțiile recente în materie de politici, de exemplu de Avizul CJUE 2/15 privind ALS UE-Singapore din 16 mai 2017;

| (j) | măsuri solide și executorii care să acopere recunoașterea și protecția drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv indicațiile geografice (IG) pentru vinuri și băuturi spirtoase și alte produse agricole și alimentare; proceduri vamale simplificate și reguli de origine simple și flexibile care să fie adecvate în realitatea complexă a lanțurilor valorice globale, inclusiv în ceea ce privește creșterea transparenței și a responsabilității în cadrul acestora, și aplicarea ori de câte ori este posibil a unor reguli de origine multilaterale sau, în alte cazuri, a unor reguli de origine fără dificultăți cum ar fi „modificarea subpoziției tarifare”; |
| --- | --- |

(j)

măsuri solide și executorii care să acopere recunoașterea și protecția drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv indicațiile geografice (IG) pentru vinuri și băuturi spirtoase și alte produse agricole și alimentare; proceduri vamale simplificate și reguli de origine simple și flexibile care să fie adecvate în realitatea complexă a lanțurilor valorice globale, inclusiv în ceea ce privește creșterea transparenței și a responsabilității în cadrul acestora, și aplicarea ori de câte ori este posibil a unor reguli de origine multilaterale sau, în alte cazuri, a unor reguli de origine fără dificultăți cum ar fi „modificarea subpoziției tarifare”;

| (k) | un rezultat echilibrat și ambițios în capitolele privind agricultura și pescuitul, care poate stimula competitivitatea și poate aduce beneficii atât consumatorilor, cât și producătorilor, dacă se iau în calcul în mod corespunzător interesele tuturor producătorilor și consumatorilor europeni, respectând faptul că există o serie de produse agricole sensibile care ar trebui să primească un tratament adecvat, de exemplu, prin contingente tarifare sau cărora ar trebui să li se aloce perioade de tranziție adecvate, luând în considerare în mod corespunzător impactul cumulat al acordurilor comerciale asupra agriculturii și excluzând eventual cele mai sensibile sectoare din domeniul de aplicare al negocierilor; includerea unei clauze bilaterale de salvgardare ușor de utilizat, eficace, adecvate și rapide care să permită suspendarea temporară a preferințelor în cazul în care, ca urmare a intrării în vigoare a acordului comercial, o creștere a importurilor aduce sau amenință să aducă prejudicii grave sectoarelor sensibile; |
| --- | --- |

(k)

un rezultat echilibrat și ambițios în capitolele privind agricultura și pescuitul, care poate stimula competitivitatea și poate aduce beneficii atât consumatorilor, cât și producătorilor, dacă se iau în calcul în mod corespunzător interesele tuturor producătorilor și consumatorilor europeni, respectând faptul că există o serie de produse agricole sensibile care ar trebui să primească un tratament adecvat, de exemplu, prin contingente tarifare sau cărora ar trebui să li se aloce perioade de tranziție adecvate, luând în considerare în mod corespunzător impactul cumulat al acordurilor comerciale asupra agriculturii și excluzând eventual cele mai sensibile sectoare din domeniul de aplicare al negocierilor; includerea unei clauze bilaterale de salvgardare ușor de utilizat, eficace, adecvate și rapide care să permită suspendarea temporară a preferințelor în cazul în care, ca urmare a intrării în vigoare a acordului comercial, o creștere a importurilor aduce sau amenință să aducă prejudicii grave sectoarelor sensibile;

| (l) | dispoziții ambițioase care să permită funcționarea integrală a ecosistemului digital și să promoveze fluxurile de date transfrontaliere, inclusiv principii precum concurența loială și norme ambițioase privind transferurile transfrontaliere de date, respectând pe deplin normele actuale și viitoare ale UE privind protecția datelor și a vieții private și fără a aduce atingere acestora, având în vedere că fluxurile de date sunt motoare esențiale ale economiei serviciilor și reprezintă un element esențial al lanțurilor valorice globale ale întreprinderilor producătoare tradiționale; prin urmare, cerințele nejustificate privind localizarea ar trebui reduse cât mai mult posibil; protecția datelor și protecția vieții private nu sunt bariere în calea comerțului, ci drepturi fundamentale, consacrate la articolul 39 din TUE și la articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(l)

dispoziții ambițioase care să permită funcționarea integrală a ecosistemului digital și să promoveze fluxurile de date transfrontaliere, inclusiv principii precum concurența loială și norme ambițioase privind transferurile transfrontaliere de date, respectând pe deplin normele actuale și viitoare ale UE privind protecția datelor și a vieții private și fără a aduce atingere acestora, având în vedere că fluxurile de date sunt motoare esențiale ale economiei serviciilor și reprezintă un element esențial al lanțurilor valorice globale ale întreprinderilor producătoare tradiționale; prin urmare, cerințele nejustificate privind localizarea ar trebui reduse cât mai mult posibil; protecția datelor și protecția vieții private nu sunt bariere în calea comerțului, ci drepturi fundamentale, consacrate la articolul 39 din TUE și la articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| (m) | dispoziții precise și specifice privind tratamentul acordat țărilor și teritoriilor de peste mări (TTPM) și regiunilor ultraperiferice (RUP), pentru a asigura faptul că se ține seama în mod corespunzător de interesele lor specifice în cadrul negocierilor; |
| --- | --- |

(m)

dispoziții precise și specifice privind tratamentul acordat țărilor și teritoriilor de peste mări (TTPM) și regiunilor ultraperiferice (RUP), pentru a asigura faptul că se ține seama în mod corespunzător de interesele lor specifice în cadrul negocierilor;

| 21. | invită Comisia să asigure, ca element esențial al unui acord echilibrat, protecția cu privire la etichetare, trasabilitate și originea reală a produselor agricole, pentru a evita de a oferi consumatorilor o impresie greșită sau înșelătoare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază diferența de mărime dintre piața unică a UE și piața Noii Zeelande, aspect ce trebuie luat în considerare în contextul oricărui potențial acord de liber schimb între cele două țări; |
| --- | --- |

22.

Rolul Parlamentului

| 23. | subliniază că, în urma Avizului CJUE 2/15 privind ALS UE-Singapore, Parlamentul European ar trebui să aibă un rol consolidat în toate etapele negocierilor UE privind ALS, de la adoptarea mandatului până la încheierea definitivă a acordului; așteaptă cu interes lansarea negocierilor cu Noua Zeelandă și urmărirea lor cu atenție și speră să contribuie la rezultatul pozitiv al acestora; reamintește Comisiei de obligația sa de a informa Parlamentul imediat și pe deplin în toate etapele negocierilor (înainte și după rundele de negocieri); este hotărât să analizeze aspectele legislative și de reglementare care pot apărea în cadrul negocierilor și al viitorului acord, fără a aduce atingere prerogativelor sale în calitate de colegiuitor; își reafirmă răspunderea sa fundamentală de a-i reprezenta pe cetățenii Uniunii Europene și așteaptă cu nerăbdare să faciliteze dezbateri deschise și favorabile incluziunii pe durata procesului de negociere; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reamintește că Parlamentului i se va solicita să aprobe viitorul acord, astfel cum se prevede în TFUE, și că, prin urmare, pozițiile sale trebuie să fie luate în considerare în mod corespunzător în toate etapele; invită Comisia și Consiliul să solicite aprobarea Parlamentului înainte de aplicarea sa, integrând totodată această practică în acordul interinstituțional; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reamintește că Parlamentul va monitoriza punerea în aplicare a viitorului acord; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și, spre informare, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Noii Zeelande. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Texte adoptate P8_TA(2016)0064.

(2)  JO C 353 E, 3.12.2013, p. 210.

(3)  ECLI:EU:C:2017:376.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/226 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/226

---

P8_TA(2017)0421

Monitorizarea aplicării dreptului UE în 2015

Rezoluţia Parlamentului European din 26 octombrie 2017 referitoare la monitorizarea aplicării dreptului UE în 2015 (2017/2011(INI))

(2018/C 346/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cel de-al 32-lea Raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului Uniunii (2014) (COM(2015)0329), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al 32-lea Raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului Uniunii (2014) (COM(2015)0329),

| — | având în vedere cel de-al 33-lea Raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului Uniunii (2015) (COM(2016)0463), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al 33-lea Raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului Uniunii (2015) (COM(2016)0463),

| — | având în vedere raportul Comisiei intitulat „Raport de evaluare a proiectului EU Pilot” (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei intitulat „Raport de evaluare a proiectului EU Pilot” (COM(2010)0070),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 octombrie 2016 referitoare la monitorizarea aplicării dreptului Uniunii: Raportul anual pe 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 octombrie 2016 referitoare la monitorizarea aplicării dreptului Uniunii: Raportul anual pe 2014 (1),

| — | având în vedere raportul Comisiei intitulat „Al doilea raport de evaluare a proiectului EU Pilot” (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei intitulat „Al doilea raport de evaluare a proiectului EU Pilot” (COM(2011)0930),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 martie 2002 privind relațiile cu reclamantul în legătură cu cazurile de nerespectare a dreptului comunitar (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 martie 2002 privind relațiile cu reclamantul în legătură cu cazurile de nerespectare a dreptului comunitar (COM(2002)0141),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 aprilie 2012 intitulată „Actualizarea gestionării relațiilor cu petiționarii în ceea ce privește aplicarea dreptului Uniunii” (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 aprilie 2012 intitulată „Actualizarea gestionării relațiilor cu petiționarii în ceea ce privește aplicarea dreptului Uniunii” (COM(2012)0154),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2014 intitulată „Un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept” (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2014 intitulată „Un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept” (COM(2014)0158),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 mai 2015, intitulată „O mai bună legiferare pentru rezultate mai bune – O agendă a UE” (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 mai 2015, intitulată „O mai bună legiferare pentru rezultate mai bune – O agendă a UE” (COM(2015)0215),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 decembrie 2016, intitulată „Dreptul UE – o mai bună aplicare pentru obținerea unor rezultate mai bune” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 decembrie 2016, intitulată „Dreptul UE – o mai bună aplicare pentru obținerea unor rezultate mai bune” (2),

| — | având în vedere Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (3),

| — | având în vedere Decizia 2001/470/CE din 28 mai 2001 a Consiliului de creare a unei Rețele Judiciare Europene în materie civilă și comercială (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2001/470/CE din 28 mai 2001 a Consiliului de creare a unei Rețele Judiciare Europene în materie civilă și comercială (4),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind o mai bună legiferare (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind o mai bună legiferare (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 septembrie 2015 referitoare la cel de-al 30-lea și cel de-al 31-lea raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului UE (2012-2013) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 septembrie 2015 referitoare la cel de-al 30-lea și cel de-al 31-lea raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului UE (2012-2013) (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2016 referitoare la o administrație transparentă, eficientă și independentă a Uniunii Europene (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2016 referitoare la o administrație transparentă, eficientă și independentă a Uniunii Europene (8),

| — | având în vedere articolele 267 și 288 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 267 și 288 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 52 și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale și al Comisiei pentru petiții (A8-0265/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale și al Comisiei pentru petiții (A8-0265/2017),

| A. | întrucât articolul 17 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) definește rolul fundamental al Comisiei de „gardian al tratatelor”; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 17 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) definește rolul fundamental al Comisiei de „gardian al tratatelor”;

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din TUE și cu articolul 288 alineatul (3) și articolul 291 alineatul (1) din TFUE, statele membre au responsabilitatea principală în a transpune, aplica și implementa în mod corect și în termenele prevăzute dreptul UE, precum și de a prevedea suficiente căi de atac pentru o protecție juridică efectivă în domeniile acoperite de dreptul UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din TUE și cu articolul 288 alineatul (3) și articolul 291 alineatul (1) din TFUE, statele membre au responsabilitatea principală în a transpune, aplica și implementa în mod corect și în termenele prevăzute dreptul UE, precum și de a prevedea suficiente căi de atac pentru o protecție juridică efectivă în domeniile acoperite de dreptul UE;

| C. | întrucât, în conformitate cu jurisprudența constantă a Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE), statele membre trebuie să informeze Comisia într-un mod clar și precis cu privire la modul în care transpun directivele UE în normele lor naționale (9); |
| --- | --- |

C.

întrucât, în conformitate cu jurisprudența constantă a Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE), statele membre trebuie să informeze Comisia într-un mod clar și precis cu privire la modul în care transpun directivele UE în normele lor naționale (9);

| D. | întrucât, potrivit Declarației politice comune din 28 septembrie 2011 a Comisiei și statelor membre privind documentele explicative (10) și Declarației politice comune din 27 octombrie 2011 a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei privind documentele explicative (11), statele membre, atunci când notifică Comisiei măsurile naționale de transpunere, au obligația, în cazuri justificate, să prezinte și informații justificative, în forma unor „documente explicative”, cu privire la modul în care au transpus directivele în legislația lor națională (12); |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit Declarației politice comune din 28 septembrie 2011 a Comisiei și statelor membre privind documentele explicative (10) și Declarației politice comune din 27 octombrie 2011 a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei privind documentele explicative (11), statele membre, atunci când notifică Comisiei măsurile naționale de transpunere, au obligația, în cazuri justificate, să prezinte și informații justificative, în forma unor „documente explicative”, cu privire la modul în care au transpus directivele în legislația lor națională (12);

| E. | întrucât, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din TUE, Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (CDF a UE) are aceeași valoare juridică cu cea a tratatelor și se adresează instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii, precum și statelor membre, atunci când aplică dreptul Uniunii (articolul 51 alineatul (1) din CDF); |
| --- | --- |

E.

întrucât, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din TUE, Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (CDF a UE) are aceeași valoare juridică cu cea a tratatelor și se adresează instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii, precum și statelor membre, atunci când aplică dreptul Uniunii (articolul 51 alineatul (1) din CDF);

| F. | întrucât Uniunea dispune de mai multe instrumente și procese pentru asigurarea aplicării complete și corecte a principiilor și valorilor prevăzute de tratat, dar în practică se pare că aceste instrumente sunt limitate ca sferă de aplicare, inadecvate și ineficiente; |
| --- | --- |

F.

întrucât Uniunea dispune de mai multe instrumente și procese pentru asigurarea aplicării complete și corecte a principiilor și valorilor prevăzute de tratat, dar în practică se pare că aceste instrumente sunt limitate ca sferă de aplicare, inadecvate și ineficiente;

| G. | întrucât este, așadar, necesară crearea unui nou mecanism, care să asigure un cadru unic și coerent, bazat pe instrumentele și mecanismele existente și care să fie aplicat uniform tuturor instituțiilor UE și tuturor statelor membre; |
| --- | --- |

G.

întrucât este, așadar, necesară crearea unui nou mecanism, care să asigure un cadru unic și coerent, bazat pe instrumentele și mecanismele existente și care să fie aplicat uniform tuturor instituțiilor UE și tuturor statelor membre;

| H. | întrucât, în conformitate cu articolul 258 primul și al doilea paragraf din TFUE, în cazul în care consideră că un stat membru a încălcat una dintre obligațiile care îi revin în temeiul tratatelor, Comisia emite un aviz motivat și, în cazul în care statul în cauză nu se conformează avizului în termenul stabilit de Comisie, aceasta poate sesiza Curtea de Justiție; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în conformitate cu articolul 258 primul și al doilea paragraf din TFUE, în cazul în care consideră că un stat membru a încălcat una dintre obligațiile care îi revin în temeiul tratatelor, Comisia emite un aviz motivat și, în cazul în care statul în cauză nu se conformează avizului în termenul stabilit de Comisie, aceasta poate sesiza Curtea de Justiție;

| I. | întrucât Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană prevede un schimb de informații cu privire la toate procedurile în constatarea neîndeplinirii obligațiilor, sub forma unor scrisori de punere în întârziere, însă nu include procedura informală „EU Pilot”, care precedă deschiderea unei proceduri formale în constatarea neîndeplinirii obligațiilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană prevede un schimb de informații cu privire la toate procedurile în constatarea neîndeplinirii obligațiilor, sub forma unor scrisori de punere în întârziere, însă nu include procedura informală „EU Pilot”, care precedă deschiderea unei proceduri formale în constatarea neîndeplinirii obligațiilor;

| J. | întrucât procedurile EU Pilot vizează o cooperare mai strânsă și mai coerentă între Comisie și statele membre, pentru a remedia, ori de câte ori este posibil, în faza inițială, prin intermediul dialogului bilateral, situațiile de încălcare a legislației UE, fără a se recurge la procedurile oficiale de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât procedurile EU Pilot vizează o cooperare mai strânsă și mai coerentă între Comisie și statele membre, pentru a remedia, ori de câte ori este posibil, în faza inițială, prin intermediul dialogului bilateral, situațiile de încălcare a legislației UE, fără a se recurge la procedurile oficiale de constatare a neîndeplinirii obligațiilor;

| K. | întrucât, în 2015, Comisia a primit 3 450 plângeri care semnalau potențiale încălcări ale dreptului UE, cele mai multe dintre acestea fiind depuse împotriva Spaniei (637), Italiei (342) și Germaniei (274); |
| --- | --- |

K.

întrucât, în 2015, Comisia a primit 3 450 plângeri care semnalau potențiale încălcări ale dreptului UE, cele mai multe dintre acestea fiind depuse împotriva Spaniei (637), Italiei (342) și Germaniei (274);

| L. | întrucât articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene definește dreptul la bună administrare ca fiind dreptul oricărei persoane de a beneficia, în ceea ce privește problemele sale, de un tratament imparțial, echitabil și într-un termen rezonabil din partea instituțiilor, iar articolul 298 din TFUE prevede că, în îndeplinirea misiunilor lor, instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii sunt susținute de o administrație europeană deschisă, eficientă și independentă; |
| --- | --- |

L.

întrucât articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene definește dreptul la bună administrare ca fiind dreptul oricărei persoane de a beneficia, în ceea ce privește problemele sale, de un tratament imparțial, echitabil și într-un termen rezonabil din partea instituțiilor, iar articolul 298 din TFUE prevede că, în îndeplinirea misiunilor lor, instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii sunt susținute de o administrație europeană deschisă, eficientă și independentă;

| 1. | salută Raportul anual al Comisiei pe 2015 privind aplicarea dreptului UE, care se axează pe asigurarea respectării acquis-ului UE, și observă că, în conformitate cu acest raport, cele trei domenii în care statele membre au făcut cel mai des, în 2015, obiectul unor acțiuni în constatarea neîndeplinirii obligațiilor pe motiv de transpunere au fost mobilitatea și transporturile, energia și mediul; subliniază că aceste domenii au făcut, de asemenea, obiectul majorității anchetelor inițiate în cadrul sistemului EU Pilot în 2015, cele mai vizate state membre fiind Italia, Portugalia și Germania; invită Comisia să prezinte mai detaliat cauzele exacte ale acestei situații; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată, în special, că pentru a soluționa problema calității scăzute a aerului în Europa, Comisia a inițiat mai multe proceduri în constatarea neîndeplinirii obligațiilor privind încălcarea Directivei 2008/50/CE, ca urmare a depășirii constante a valorilor-limită de NO2; regretă, cu toate acestea, că în 2015 Comisia nu a exercitat aceleași atribuții de control pentru a preveni introducerea pe piața unică a autoturismelor poluante diesel, care au o contribuție semnificativă la emisiile de NO2 în atmosferă ce depășesc aceste limite și nu respectă normele UE privind omologarea și emisiile autoturismelor și vehiculelor comerciale ușoare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că numărul mare de proceduri în constatarea neîndeplinirii obligațiilor din 2015 indică faptul că aplicarea corectă și la timp a legislației UE în statele membre rămâne o provocare considerabilă și o prioritate în Uniune; susține că cetățenii Uniunii au mai multă încredere în dreptul Uniunii atunci când acesta este aplicat efectiv de statele membre; invită statele membre să își intensifice eforturile pentru transpunerea și aplicarea efectivă și la timp a dreptului UE; |
| --- | --- |

3.

| 4. | observă că, la sfârșitul anului 2015, rămăseseră deschise 1 368 de cazuri în nerespectarea obligațiilor, reprezentând o ușoară creștere față de anul anterior, dar situându-se sub nivelul din anul 2011; |
| --- | --- |

4.

| 5. | recunoaște faptul că responsabilitatea principală pentru implementarea și aplicarea corectă a dreptului UE revine statelor membre, dar subliniază că acest lucru nu scutește instituțiile UE de obligația lor de a respecta dreptul primar al UE atunci când elaborează legislație secundară; subliniază însă că Comisia pune la dispoziția statelor membre o serie de instrumente concepute pentru găsirea unor soluții comune, precum manuale, grupuri de experți, site-uri internet speciale, din momentul dialogului privind planurile de transpunere până la documente care explică metodele de recunoaștere timpurie a problemelor de transpunere și de soluționare a acestora; invită insistent statele membre să adopte toate măsurile necesare pentru a-și respecta angajamentele, astfel cum s-a convenit în Declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative, inclusiv prin transmiterea unor tabele de corespondență care să cuprindă informații clare și precise referitoare la măsurile naționale de transpunere a directivelor în ordinea juridică națională; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită din nou Comisia să interconecteze toate portalurile, punctele de acces și site-urile de informare într-un portal unic, care să le ofere cetățenilor un acces facil la formulare de plângere online și informații ușor de folosit privind procedurile în constatarea neîndeplinirii obligațiilor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act de solicitarea Comisiei ca statele membre să indice dacă adaugă elemente în transpunerea directivelor în dreptul național, astfel încât cetățenii să înțeleagă clar care dintre prevederi țin de responsabilitatea UE și care țin de responsabilitatea statelor membre; reamintește, în același timp, că aceasta nu aduce atingere dreptului statelor membre de a stabili, de exemplu, standarde sociale și de mediu mai ridicate la nivel național; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că este necesar ca Parlamentul să fie în măsură să monitorizeze și aplicarea de către Comisie a regulamentelor, în același mod în care procedează în cazul directivelor; solicită Comisiei comunice datele privind aplicarea regulamentelor în următoarele sale rapoarte anuale referitoare la monitorizarea aplicării dreptului UE; invită statele membre să transmită Comisiei legislația națională de transpunere sau de aplicare a regulamentelor, pentru a asigura conformitatea acesteia și a specifica părțile care decurg din legislația UE și părțile adăugate la nivel național; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază faptul că termenele de transpunere trebuie respectate; invită insistent instituțiile UE să prevadă termene realiste de aplicare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că UE a fost creată ca o uniune bazată pe statul de drept și pe respectarea drepturilor omului (articolul 2 din TUE); subliniază că valorile consacrate la articolul 2 din TUE reprezintă piatra de temelie a fundamentelor Uniunii și, în consecință, ar trebui verificată în permanență respectarea acestor valori de către statele membre; reiterează că monitorizarea atentă a actelor și omisiunilor statelor membre și instituțiilor UE este extrem de importantă și își exprimă preocuparea în legătură cu numărul petițiilor adresate Parlamentului și al reclamațiilor adresate Comisiei; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că, pentru instituțiile UE și cele ale statelor membre, avertizorii pot fi o sursă utilă de informații privind cazurile de aplicare defectuoasă a dreptului Uniunii; reafirmă că activitatea avertizorilor trebuie încurajată, și nu împiedicată; |
| --- | --- |

11.

| 12. | remarcă faptul că petițiile reprezintă o sursă importantă de informații directe nu numai cu privire la încălcările și deficiențele aplicării dreptului UE în statele membre, ci și la posibilele lacune ale legislației Uniunii, precum și la propunerile cetățenilor referitoare la actele legislative noi care ar trebui adoptate ori la posibilele îmbunătățiri ale textelor legislative în vigoare; confirmă faptul că o tratare eficace a petițiilor pune la încercare, dar și consolidează, în cele din urmă, capacitatea Comisiei și a Parlamentului de a reacționa și de a soluționa problemele legate de transpunere și de aplicarea incorectă; ia act de faptul că aplicarea dreptului UE este considerată de Comisie o prioritate, astfel încât cetățenii să poată vedea beneficiile acestuia în viața lor de zi cu zi; subliniază că este necesar ca procesele decizionale și administrația să fie transparente, imparțiale și independente; |
| --- | --- |

12.

| 13. | regretă faptul că nu există statistici precise privind numărul de petiții care au condus la inițierea unei proceduri EU Pilot sau a unei proceduri în constatarea neîndeplinirii obligațiilor; solicită, prin urmare, Comisiei să transmită rapoarte periodice privind cazurile referitoare la procese și/sau proceduri în curs de desfășurare, pentru a facilita dialogul structurat și a reduce timpul de soluționare a litigiilor. invită Comisia să dezbată aceste rapoarte cu Comisia pentru petiții, implicându-l în mod proactiv pe vicepreședintele responsabil de aplicarea legislației și simplificare; invită Comisia să implice petiționarii în procedurile EU Pilot inițiate în legătură cu petițiile lor, pentru a permite, printre altele, facilitarea dialogului între petiționari și autoritățile naționale implicate; |
| --- | --- |

13.

| 14. | regretă întârzierile din ce în ce mai mari în implementarea Strategiei UE pentru protecția și calitatea vieții animalelor 2012-2015, care împiedică realmente lansarea unei noi strategii la nivelul UE, necesară pentru a asigura protecția deplină și efectivă a calității vieții animalelor prin intermediul unui cadru legislativ actualizat, complet și clar, care să respecte pe deplin cerințele articolului 13 din TFUE; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că PETI a primit un număr mare de petiții cu privire la protecția copilului și speră că revizuirea în curs a Regulamentului Bruxelles IIa va contribui la remedierea deficiențelor acestuia și a lacunelor în aplicare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că în ultimii ani s-au constatat disfuncționalități în aplicarea textelor privind combaterea fraudei fiscale și a spălării de bani; invită Comisia să își intensifice eforturile pentru garantarea unei aplicări riguroase a normelor UE în acest domeniu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | observă că transpunerea la timp și corectă a dreptului UE în legislația națională și existența unui cadrul legislativ național clar, care respectă întru totul valorile, principiile și drepturile fundamentale consacrate în tratate și în CDF a UE, ar trebui să constituie o prioritate pentru statele membre, pentru a evita cazurile de încălcare a dreptului UE, oferind totodată cetățenilor și întreprinderilor beneficiile scontate, printr-o aplicare efectivă și eficientă a acestuia; subliniază, în acest context, că toate acțiunile și omisiunile instituțiilor UE intră sub incidența dispozițiilor tratatelor UE și ale CDF a UE (13); |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia să solicite insistent statelor membre să asigure o aplicare strictă a normelor UE privind libera circulație a persoanelor, în special printr-o protecție deplină a drepturilor economice, sociale și culturale conexe; reamintește că, pe lângă faptul că este una dintre libertățile fundamentale ale UE și o parte integrantă a cetățeniei Uniunii, libertatea de circulație a persoanelor – într-un context în care drepturile fundamentale sunt pe deplin protejate – are o mare importanță pentru cetățenii Uniunii și familiile lor, îndeosebi în ceea ce privește accesul la securitatea socială, dar și pentru percepția lor asupra Uniunii, și apare frecvent ca obiect al petițiilor; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește rezoluția sa din 25 octombrie 2016 și solicită Comisiei să dea curs recomandărilor din aceasta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | recunoaște că Parlamentul are un rol esențial și prin faptul că exercită un control politic asupra acțiunilor de asigurare a respectării legislației ale Comisiei, examinând rapoartele anuale privind monitorizarea aplicării dreptului UE și adoptând rezoluții parlamentare pe această temă; sugerează că Parlamentul ar putea contribui mai mult la transpunerea la timp și corectă a legislației UE, comunicându-și expertiza acumulată în procesul decizional legislativ prin contactele stabilite în prealabil cu parlamentele naționale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază rolul important pe care îl au partenerii sociali, organizațiile societății civile, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și alți actori în elaborarea legislației și în monitorizarea și semnalarea deficiențelor de transpunere și aplicare a dreptului UE de către statele membre; evidențiază, în această privință, principiul transparenței, consacrat în tratatele UE, precum și dreptul cetățenilor UE la justiție și la bună administrare, prevăzut la articolele 41 și 47 din Carta drepturilor fundamentale a UE; reamintește că aceste drepturi și principii ar trebui, printre altele, să fie de o importanță majoră pentru statele membre atunci când propun proiecte de acte de punere în aplicare a legislației UE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută scăderea de aproximativ 30 % față de anul 2014 a numărului de dosare noi EU Pilot inițiate în 2015 (881, față de 208 în 2014); constată, cu toate acestea, că rata medie de soluționare rămâne stabilă în 2015, fiind exact aceeași ca cea din 2014 (75 %); |
| --- | --- |

22.

| 23. | salută faptul că, pentru prima dată după 2011, numărul de plângeri noi a scăzut cu aproximativ 9 % comparativ cu 2014, cu un total de 3 450 de plângeri noi; constată însă, cu reală îngrijorare, că cel mai mare număr de noi plângeri se înregistrează în domeniul ocupării forței de muncă, afacerilor sociale și incluziunii; ia act de faptul că domeniile ocupării forței de muncă, afacerilor sociale și incluziunii, piața internă, industrie, antreprenoriat și IMM-uri, justiției și consumatorilor, fiscalitate și uniunea vamală și mediul înconjurător, reprezintă împreună 72 % din totalul plângerilor depuse împotriva statelor membre în 2015; |
| --- | --- |

23.

| 24. | regretă faptul că, în anul 2015, statele membre nu și-au îndeplinit în toate cazurile angajamentul de a prezenta documente explicative împreună cu măsurile naționale de transpunere a directivelor în ordinea lor juridică; consideră că Comisia ar trebui să ofere mai mult sprijin statelor membre în procesul de elaborare a acestor documente explicative și a tabelor de corespondență. încurajează Comisia să continue să informeze Parlamentul și Consiliul cu privire la documentele explicative din rapoartele anuale privind aplicarea dreptului UE; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că sancțiunile financiare pentru nerespectarea dreptului UE ar trebui să fie eficace, proporționale și disuasive, ținând seama de recurența neîndeplinirii obligațiilor în aceleași domenii și de faptul că drepturile juridice ale statelor membre trebuie respectate; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că toate instituțiile UE sunt obligate să respecte dispozițiile tratatelor UE și ale CDF a UE (14); |
| --- | --- |

26.

| 27. | reiterează faptul că sarcinile atribuite Comisiei sau altor instituții ale UE prin Tratatul MES (sau alte tratate relevante) le obligă, conform dispozițiilor articolului 13 alineatele (3) și (4), să se asigure că memorandumurile de înțelegere încheiate în temeiul acestor tratate sunt în conformitate cu dreptul UE; subliniază că, prin urmare, instituțiile UE nu trebuie să semneze un memorandum de înțelegere cu privire la care au dubii că respectă dreptul UE (15); |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază importanța transpunerii și aplicării practice, la nivel național, a standardelor UE în materie de azil (de exemplu în ceea ce privește aplicarea de către statele membre a Directivei privind condițiile de primire (Directiva 2013/33/UE (16))) (17); regretă aplicarea și utilizarea deficientă de către statele membre a mecanismului de transfer propus de Comisie pentru a face față crizei refugiaților; solicită, prin urmare, Comisiei să acorde o atenție deosebită aplicării măsurilor adoptate în domeniul azilului și migrației, astfel încât acestea să respecte principiile consacrate în CDF a UE, precum și să inițieze procedurile necesare în constatarea neîndeplinirii obligațiilor dacă este cazul; |
| --- | --- |

28.

| 29. | constată cu îngrijorare că unele state membre nu își respectă obligațiile în materie de azil și de migrație; salută poziția fermă adoptată de Comisie față de statele membre cu privire la aplicarea dreptului UE în materie de azil și migrație; reamintește că, din cauza fluxurilor de migrație către Europa, UE se confruntă cu o provocare juridică, politică și umanitară fără precedent; invită insistent statele membre să țină seama și de convențiile internaționale privind drepturile omului atunci când acceptă și repartizează refugiați; își exprimă speranța că Comisia va monitoriza sistematic aplicarea Agendei europene privind migrația de către statele membre; reamintește faptul că o politică eficace a UE în domeniul migrației trebuie să se bazeze pe un echilibru între responsabilitate și solidaritate între statele membre; |
| --- | --- |

29.

| 30. | regretă faptul că în unele state membre persistă încă deficiențe semnificative în ceea ce privește atât transpunerea, cât și aplicarea legislației UE în domeniul mediului; constată că acest lucru se constată în special în cazul gestionării deșeurilor, tratării apelor reziduale și respectării valorilor-limită de calitate a aerului; consideră că, în acest context, Comisia ar trebui să caute să identifice cauzele acestei situații în statele membre; |
| --- | --- |

30.

| 31. | încurajează instituțiile Uniunii să își îndeplinească întotdeauna obligația de a respecta dreptul primar atunci când instituie norme de drept secundar al UE, când decid politici sau semnează acorduri și tratate cu instituții din afara UE, precum și să își îndeplinească sarcina de a asista prin toate mijloacele statele membre ale Uniunii în eforturile lor de transpune legislația UE în toate domeniile și de a respecta valorile și principiile Uniunii, în special având în vedere evoluțiile recente din unele state membre; |
| --- | --- |

31.

| 32. | regretă faptul că nu este încă informat în mod transparent și în timp util cu privire la aplicarea legislației UE; reamintește că, în Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisie, Comisia se angajează „să pună la dispoziția Parlamentului rezumate privind toate procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, începând cu scrisoarea de punere în întârziere, inclusiv, dacă Parlamentul solicită acest lucru, [...] cu privire la problemele la care se referă procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor” și se așteaptă ca această clauză să fie pusă în practică cu bună-credință; |
| --- | --- |

32.

| 33. | solicită insistent Comisiei să facă din respectarea dreptului UE o adevărată prioritate politică, care să fie urmărită în strânsă colaborare cu Parlamentul, care are datoria de a verifica responsabilitatea Comisiei și, în calitate de colegislator, de a se asigura că este el însuși deplin informat, pentru a-și îmbunătăți în permanență activitatea legislativă; solicită așadar Comisiei să prezinte măsurile luate ca urmare a fiecărei rezoluții a Parlamentului European referitoare la monitorizarea aplicării dreptului Uniunii; |
| --- | --- |

33.

| 34. | reamintește că, în rezoluțiile sale din 15 ianuarie 2013 (18) și din 9 iunie 2016, Parlamentul a solicitat adoptarea unui regulament privind o administrație deschisă, eficientă și independentă a Uniunii Europene, în temeiul articolului 298 din TFUE, și solicită Comisiei să ia în considerare propunerea de regulament anexată ultimei rezoluții; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că, în lipsa unui set coerent și cuprinzător de norme codificate de bună administrare în întreaga Uniune, este dificil pentru cetățeni să-și înțeleagă cu ușurință și întru totul drepturile administrative conferite de dreptul Uniunii, această lacună contribuind și la deteriorarea protecției lor juridice; subliniază prin urmare că, pentru consolidarea drepturilor cetățenilor și a transparenței, este esențială codificarea normelor privind buna administrare sub forma unui regulament care să stabilească diversele aspecte legate de procedura administrativă, inclusiv notificările, termenele limită obligatorii, dreptul de a fi ascultat și dreptul oricărei persoane de acces la dosarul propriu; precizează că aceste norme ar completa dreptul Uniunii în vigoare atunci când apar lacune juridice sau probleme de interpretare și ar introduce o mai mare accesibilitate; își reiterează, prin urmare, apelul către Comisie de a prezenta o propunere legislativă cuprinzătoare privind dreptul de procedură administrativă al UE, luând în considerare toate demersurile Parlamentului de până acum în acest domeniu, precum și evoluțiile actuale din Uniune și din statele sale membre; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reamintește că întrebările preliminare contribuie la clarificarea modului în care trebuie aplicat dreptul Uniunii; consideră că recurgerea la această procedură permite interpretarea și aplicarea uniformă a legislației europene; încurajează, în consecință, instanțele naționale să se adreseze CJUE în caz de dubii, evitând astfel procedurile în constatarea neîndeplinirii obligațiilor; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că aplicarea corectă a acquis-ului UE este esențială pentru ca atât cetățenii, cât și întreprinderile să profite de avantajele politicilor UE; solicită, prin urmare, Comisiei să consolideze asigurarea respectării dreptului UE, bazată pe transpunerea structurată și sistematică și pe verificări ale conformității legislației naționale, cu respectarea deplină a tratatelor UE și a CDF a UE; subliniază că legislația UE este rezultatul unui proces liber și democratic; salută practica Comisiei de a ține seama corespunzător de principiile unei mai bune legiferări atunci când monitorizează aplicarea dreptului UE în statele membre; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază importanța transparenței în elaborarea și aplicarea dreptului de către instituțiile UE și statele membre; subliniază faptul că, atât pentru facilitarea aplicării dreptului UE de către statele membre, cât pentru accesibilitatea acestuia pentru cetățenii UE, legislația UE trebuie să fie clară, inteligibilă, coerentă și precisă, luând totodată în considerare jurisprudența CJUE, care insistă asupra faptului că trebuie să existe un anume grad de previzibilitate a normelor UE (19); |
| --- | --- |

38.

| 39. | consideră că includerea parlamentelor naționale într-un dialog cu privire la conținutul propunerilor legislative, atunci când este relevant, va favoriza aplicarea efectivă a dreptului UE; atrage atenția asupra faptului că un control mai atent din partea parlamentelor naționale asupra guvernelor lor, atunci când acestea din urmă sunt implicate în procesul de elaborare a legilor, va contribui la o aplicare mai eficace a dreptului UE, conformă cu dispozițiile tratatelor; subliniază, din acest motiv, necesitatea ca parlamentele naționale să aibă un cuvânt de spus în primele etape ale procedurilor legislative europene și invită insistent instituțiile europene și statele membre să inițieze o dezbatere cu privire la protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană și protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, eventual analizând o revizuire a așa-numitului sistem de alertă timpurie și asigurând o mai bună aplicare a procedurii „cartonașului galben”; |
| --- | --- |

39.

| 40. | încurajează o cooperare mai strânsă și consolidarea legăturilor dintre Parlamentul European și parlamentele naționale; reamintește funcția de control a parlamentelor naționale asupra participării guvernelor lor la procesul decizional din cadrul Consiliului Uniunii Europene și subliniază necesitatea unor consultări și schimburi periodice de opinii între Parlamentul European și parlamentele naționale, în special în etapele inițiale ale procesului legislativ; |
| --- | --- |

40.

| 41. | reamintește faptul că parlamentele naționale au un rol esențial în verificarea punerii în aplicare corecte a dreptului UE de către statele membre; le invită să joace acest rol în mod proactiv; subliniază rolul parlamentelor naționale în evitarea practicii „supra-reglementării” în transpunerea legislației UE la nivel național, împiedicând astfel reglementarea excesivă și complicațiile administrative inutile; se așteaptă ca statele membre să indice în mod clar și să justifice obligațiile naționale, în cazul în care acestea se adaugă legislației UE în cursul implementării; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că măsurile naționale excesive adăugate legislației UE cresc euroscepticismului; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ia act de faptul că sistemul de schimb de informații și de cooperare între comisiile parlamentelor naționale care colaborează cu UE poate contribui la o legiferare eficientă și ar trebui, de asemenea, utilizat pentru a sprijini o aplicare mai eficace a dreptului UE de către statele membre; promovează utilizarea platformei IPEX ca instrument pentru schimbul reciproc de informații dintre parlamentele naționale și Parlamentul European; încurajează parlamentele naționale să participe activ la reuniunile interparlamentare la nivel de comisii, organizate periodic de către Parlamentul European; |
| --- | --- |

42.

| 43. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0385.

(2)  JO C 18, 19.1.2017, p. 10.

(3)  JO L 304, 20.11.2010, p. 47.

(4)  JO L 174, 27.6.2001, p. 25.

(5)  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

(6)  JO C 316, 22.9.2017, p. 246.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0409.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0279.

(9)  Cauza C 427/07, Comisia v Irlanda, punctul 107.

(10)  JO C 369, 17.12.2011, p. 14.

(11)  JO C 369, 17.12.2011, p. 15.

(12)  În conformitate cu Declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative, statele membre s-au angajat să însoțească, în cazuri justificate, notificarea măsurilor de transpunere de unul sau mai multe documente care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile care le corespund în instrumentele naționale de transpunere.

(13)  A se vedea, printre altele: Hotărârea CJUE din 20 septembrie 2016 – Ledra Advertising Ltd (C-8/15 P), Andreas Eleftheriou (C-9/15 P), Eleni Eleftheriou (C-9/15 P), Lilia Papachristofi (C-9/15 P), Christos Theophilou (C-10/15 P), Eleni Theophilou (C-10/15 P) v Comisia Europeană, Banca Centrală Europeană (cauzele conexate C-8/15 P – C-10/15 P), ECLI:EU:C:2016:701, punctul 67 și următoarele.

(14)  Hotărârea CJUE din 20 septembrie 2016, cauzele conexate C-8/15 P – C-10/15 P), punctul 67 și următoarele.

(15)  Ibidem, punctul 58 și următoarele. a se vedea în acest sens hotărârea din 27 noiembrie 2012 în cauza Pringle, C-370/12, punctul 164.

(16)  Directiva 2013/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de protecție internațională (JO L 180, 29.6.2013, p. 96).

(17)  A se vedea, printre altele: S. Carrera, S. Blockmans, D. Gros, E. Guild, „Reacția UE la criza refugiaților – analiza situației și stabilirea priorităților de politică”, Centrul de Studii Politice Europene (CEPS), eseul nr. 20, 16 decembrie 2015 – https://www.ceps.eu/system/files/EU%20Response%20to%20the%202015%20Refugee%20Crisis_0.pdf

(18)  Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind dreptul procedurilor administrative al Uniunii Europene (JO C 440, 30.12.2015, p. 17).

(19)  Hotărârea Curții de Justiție din 10 septembrie 2009, Plantanol GmbH & Co. KG împotriva Hauptzollamt Darmstadt, C-201/08, ECLI:EU:C:2009:539, punctul 46.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 3 octombrie 2017

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/234 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/234

---

P8_TA(2017)0362

Restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 octombrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2011/65/UE privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice (COM(2017)0038 – C8-0021/2017 – 2017/0013(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 346/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0038), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0038),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0021/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0021/2017),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 5 iulie 2017 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 5 iulie 2017 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 28 iunie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 28 iunie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0205/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0205/2017),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P8_TC1-COD(2017)0013

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 3 octombrie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... l Parlamentului European și a Consiliului privind de modificare a Directivei 2011/65/UE privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2017/2102).

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/236 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/236

---

P8_TA(2017)0363

Măsurile de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției ICCAT ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 3 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului (COM(2016)0401 – C8-0224/2016 – 2016/0187(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 346/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0401), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0401),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0224/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0224/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 octombrie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 octombrie 2016 (1),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 14 iunie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 14 iunie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0173/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0173/2017),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aprobă declarația sa anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO C 34, 2.2.2017, p. 142.

---

P8_TC1-COD(2016)0187

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 3 octombrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a măsurilor de gestionare, conservare și control aplicabile în zona Convenției Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1936/2001, (CE) nr. 1984/2003 și (CE) nr. 520/2007 ale Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/2107).

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN

Parlamentul European își exprimă profunda îngrijorare cu privire la propunerea Comisiei de a pune în aplicare, în 2017, recomandări ale ICCAT care datează din 2008. Aceasta înseamnă că, timp de aproape 10 ani, Uniunea nu și-a respectat obligațiile internaționale.

Aceasta este o situație care poate face obiectul căilor de atac în fața Curții de Justiție și care aduce atingere reputației Uniunii Europene în calitatea sa de lider în domeniul sustenabilității în cadrul forurilor internaționale; un alt aspect care creează insecuritate juridică pentru operatori și suscită critici justificate din partea părților interesate este faptul că instituțiile sunt pe cale să adopte recomandări ale ICCAT care nu mai sunt de actualitate, în special cele privind peștele-spadă din Marea Mediterană, o specie emblematică în cazul căreia, anul trecut, ICCAT a adoptat un plan multianual de refacere a stocurilor.

Astfel, în mod paradoxal, Uniunea va adopta, prin intermediul prezentului regulament, măsuri cu privire la peștele-spadă care, între timp, au fost înlocuite cu un nou plan de refacere a stocurilor, pe care operatorii trebuie să îl aplice încă din aprilie 2017. Această situație este de neacceptat atât din punct de vedere juridic, cât și – cu atât mai important – din punct de vedere politic.

Situația este cu atât mai inacceptabilă cu cât, la aproape șase luni de la adoptarea de către ICCAT a Recomandării 16-05 privind peștele-spadă din Marea Mediterană, Comisia nu a adoptat nicio propunere de transpunere a recomandării în cauză, deși este bine-cunoscut faptul că situația stocurilor este critică și că, în orice caz, planul de refacere este deja aplicabil pentru operatori. Trebuie menționat că exercițiul de transpunere nu este complicat, întrucât dispozițiile au fost deja adoptate și sunt necesare doar o serie de adaptări minore ale textului.

Parlamentul European îndeamnă Comisia să trimită orice propunere viitoare de transpunere a recomandărilor organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului în termen de cel mult șase luni de la data adoptării lor.

Cu privire la conținutul planului de refacere a stocurilor:

Parlamentul European salută Recomandarea 16-05 a ICCAT de instituire a unui plan multianual de refacere a stocurilor de pește-spadă din Marea Mediterană.

Parlamentul European recunoaște dimensiunea socioeconomică a pescuitului la scară mică din Marea Mediterană și necesitatea de a recurge la o abordare treptată și flexibilă la gestionarea stocurilor din Marea Mediterană.

Parlamentul subliniază că, pentru ca planul de refacere a stocurilor să aibă succes, țările terțe învecinate trebuie să depună la rândul lor eforturi deosebite pentru a gestiona în mod eficient această specie.

În cele din urmă, acesta subliniază că cotele trebuie să fie distribuite în mod echitabil în rândul operatorilor, ținând seama de valorile de producție și de cifra de afaceri. Capturile ilegale cu setci în derivă nu ar trebui să fie luate în considerare la calculul capturilor istorice și al drepturilor.

---

Miercuri, 4 octombrie 2017

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/238 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/238

---

P8_TA(2017)0368

Încheierea Acordului de instituire a Fundației internaționale UE-ALC ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului de instituire a Fundației internaționale UE-ALC (11342/2016 – C8-0458/2016 – 2016/0217(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 346/32)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11342/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11342/2016),

| — | având în vedere proiectul de acord de instituire a Fundației internaționale UE-ALC (11356/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord de instituire a Fundației internaționale UE-ALC (11356/2016),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 209 alineatul (2), articolul 212 alineatul (1), articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0458/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 209 alineatul (2), articolul 212 alineatul (1), articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0458/2016),

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0279/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0279/2017),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernelor și parlamentelor Comunității Statelor Latinoamericane și Caraibiene (CELAC). |
| --- | --- |

2.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/239 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/239

---

P8_TA(2017)0369

Dispoziţii ale acquis-ului Schengen referitoare la Sistemul de informații privind vizele în Bulgaria şi în România *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind punerea în aplicare a anumitor dispoziții ale acquis-ului Schengen referitoare la Sistemul de informații privind vizele în Republica Bulgaria și în România (10161/2017 – C8-0224/2017 – 2017/0808(CNS))

(Procedura de consultare)

(2018/C 346/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (10161/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (10161/2017),

| — | având în vedere articolul 4 alineatul (2) din Actul de aderare a Republicii Bulgaria și a României, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0224/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 4 alineatul (2) din Actul de aderare a Republicii Bulgaria și a României, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0224/2017),

| — | având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0286/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0286/2017),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/240 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/240

---

P8_TA(2017)0370

Schimbul automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Republica Cehă *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Republica Cehă (09893/2017 – C8-0197/2017 – 2017/0806(CNS))

(Procedura de consultare)

(2018/C 346/34)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (09893/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (09893/2017),

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0197/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0197/2017),

| — | având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33,

| — | având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0288/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0288/2017),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/241 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/241

---

P8_TA(2017)0371

Schimbul automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Portugalia *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Portugalia (09898/2017 – C8-0213/2017 – 2017/0807(CNS))

(Procedura de consultare)

(2018/C 346/35)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (09898/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (09898/2017),

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0213/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0213/2017),

| — | având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33,

| — | având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0289/2017) |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0289/2017)

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/242 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/242

---

P8_TA(2017)0372

Schimbul automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Grecia *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele dactiloscopice în Grecia (10476/2017 – C8-0230/2017 – 2017/0809(CNS))

(Procedura de consultare)

(2018/C 346/36)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (10476/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (10476/2017),

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, modificat prin Tratatul de la Amsterdam, precum și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0230/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, modificat prin Tratatul de la Amsterdam, precum și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0230/2017),

| — | având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere (1), în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, în special articolul 33, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere (1), în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere, în special articolul 33,

| — | având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0287/2017) |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0287/2017)

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/243 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/243

---

P8_TA(2017)0373

Normele și standardele de siguranță pentru navele de pasageri ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/45/CE privind normele și standardele de siguranță pentru navele de pasageri (COM(2016)0369 – C8-0208/2016 – 2016/0170(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 346/37)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0369), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0369),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0208/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0208/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 octombrie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 octombrie 2016 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 21 iunie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 21 iunie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0167/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0167/2017),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 34, 2.2.2017, p. 167.

---

P8_TC1-COD(2016)0170

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/45/CE privind normele și standardele de siguranță pentru navele de pasageri

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2017/2108.)

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/244 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/244

---

P8_TA(2017)0374

Înregistrarea persoanelor care călătoresc la bordul navelor de pasageri care operează în porturile de destinație sau de plecare din statele membre ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 98/41/CE a Consiliului privind înregistrarea persoanelor care călătoresc la bordul navelor de pasageri care operează în porturile de destinație sau de plecare din statele membre ale Comunității și a Directivei 2010/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind formalitățile de raportare aplicabile navelor la sosirea în și/sau la plecarea din porturile statelor membre (COM(2016)0370 – C8-0209/2016 – 2016/0171(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 346/38)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0370), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0370),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0209/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0209/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 octombrie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 octombrie 2016 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 21 iunie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 21 iunie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0168/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0168/2017),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 34, 2.2.2017, p. 172.

---

P8_TC1-COD(2016)0171

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 98/41/CE a Consiliului privind înregistrarea persoanelor care călătoresc la bordul navelor de pasageri care operează în porturile de destinație sau de plecare din statele membre ale Comunității și a Directivei 2010/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind formalitățile de raportare aplicabile navelor la sosirea în și/sau la plecarea din porturile statelor membre

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2017/2109.)

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/245 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/245

---

P8_TA(2017)0375

Sistem de inspecții pentru operarea în condiții de siguranță a navelor de tip ro-ro ferry și a navelor de pasageri de mare viteză care desfășoară servicii regulate ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 4 octombrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind un sistem de inspecții pentru operarea în condiții de siguranță a navelor de tip ro-ro ferry și a navelor de pasageri de mare viteză care desfășoară servicii regulate, de modificare a Directivei 2009/16/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind controlul statului portului și de abrogare a Directivei 1999/35/CE a Consiliului (COM(2016)0371 – C8-0210/2016 – 2016/0172(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 346/39)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0371), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0371),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0210/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0210/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 octombrie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 octombrie 2016 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 21 iunie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 21 iunie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A8-0165/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A8-0165/2017),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 34, 2.2.2017, p. 176.

---

P8_TC1-COD(2016)0172

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 4 octombrie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului privind un sistem de inspecții pentru operarea în condiții de siguranță a navelor de pasageri de tip ro-ro și a ambarcațiunilor de pasageri de mare viteză care desfășoară servicii regulate și de modificare a Directivei 2009/16/CE și de abrogare a Directivei 1999/35/CE a Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2017/2110.)

---

Joi, 5 octombrie 2017

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/246 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/246

---

P8_TA(2017)0384

Cooperare consolidată: Parchetul European ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 5 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European („EPPO”) (09941/2017 – C8-0229/2017 – 2013/0255(APP))

(Procedura legislativă specială – aprobare)

(2018/C 346/40)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de regulament al Consiliului (09941/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de regulament al Consiliului (09941/2017),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 86 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0229/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 86 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0229/2017),

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0290/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0290/2017),

| 1. | aprobă proiectul de regulament al Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale, poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

---

Marți, 24 octombrie 2017

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/247 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/247

---

P8_TA(2017)0386

Acordul euro-mediteraneean privind serviciile aeriene dintre UE și Maroc ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului euro-mediteraneean privind serviciile aeriene între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte (15653/2016 – C8-0094/2017 – 2006/0048(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 346/41)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15653/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15653/2016),

| — | având în vedere Acordul euro-mediteraneean privind serviciile de transport aerian între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul euro-mediteraneean privind serviciile de transport aerian între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte (1),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 100 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0094/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 100 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0094/2017),

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru transport și turism (A8-0303/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru transport și turism (A8-0303/2017),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Regatului Maroc. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 386, 29.12.2006, p. 57.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/248 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/248

---

P8_TA(2017)0387

Autorizarea Franței să aplice o rată redusă a anumitor taxe indirecte pentru romul „tradițional” produs în Guadelupa, în Guyana Franceză, în Martinica și în Réunion *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 189/2014/UE a Consiliului de autorizare a Franței să aplice o rată redusă a anumitor taxe indirecte pentru romul „tradițional” produs în Guadelupa, în Guyana Franceză, în Martinica și în Réunion și de abrogare a Deciziei 2007/659/CE (COM(2017)0297 – C8-0212/2017 – 2017/0127(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2018/C 346/42)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2017)0297), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2017)0297),

| — | având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0212/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0212/2017),

| — | având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0304/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0304/2017),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/249 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/249

---

P8_TA(2017)0388

Întreprinderea comună pentru bioindustrii: contribuții financiare *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 560/2014 al Consiliului din 6 mai 2014 privind înființarea întreprinderii comune pentru bioindustrii (COM(2017)0068 – C8-0118/2017 – 2017/0024(NLE))

(Procedura de consultare)

(2018/C 346/43)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2017)0068), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2017)0068),

| — | având în vedere articolul 187 și articolul 188 primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0118/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 187 și articolul 188 primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0118/2017),

| — | având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru control bugetar, precum și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0293/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru control bugetar, precum și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0293/2017),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

5.

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Regulamentul (UE) nr. 560/2014 al Consiliului (37) a înființat întreprinderea comună pentru bioindustrii (denumită în continuare „întreprinderea comună pentru bioindustrii”). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Regulamentul (UE) nr. 560/2014 al Consiliului (37) a înființat întreprinderea comună pentru bioindustrii (denumită în continuare „întreprinderea comună pentru bioindustrii”).

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 560/2014 (37) al Consiliului a înființat întreprinderea comună pentru bioindustrii („întreprinderea comună pentru bioindustrii”)
  cu scopul de a contribui la punerea în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) („Orizont 2020”) prin sporirea investițiilor în vederea dezvoltării unui sector bioindustrial durabil în Uniune
  . |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 560/2014 (37) al Consiliului a înființat întreprinderea comună pentru bioindustrii („întreprinderea comună pentru bioindustrii”)
  cu scopul de a contribui la punerea în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) („Orizont 2020”) prin sporirea investițiilor în vederea dezvoltării unui sector bioindustrial durabil în Uniune
  .

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Articolul 12 alineatul (4) din statutul întreprinderii comune pentru bioindustrii prevăzut la anexa la Regulamentul (UE) nr. 560/2014 (denumit în continuare „statutul”), prevede că contribuția financiară din partea altor membri decât Uniunea ai întreprinderii comune pentru bioindustrii la cheltuielile de funcționare urmează să fie de cel puțin 182 500 000 EUR pentru perioada prevăzută la articolul 1 din Regulamentul (UE) nr. 560/2014, însemnând de la data înființării întreprinderii comune pentru bioindustrii până la 31 decembrie 2024. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Articolul 12 alineatul (4) din statutul întreprinderii comune pentru bioindustrii prevăzut la anexa la Regulamentul (UE) nr. 560/2014 (denumit în continuare „statutul”), prevede că contribuția financiară din partea altor membri decât Uniunea ai întreprinderii comune pentru bioindustrii la cheltuielile de funcționare urmează să fie de cel puțin 182 500 000 EUR pentru perioada prevăzută la articolul 1 din Regulamentul (UE) nr. 560/2014, însemnând de la data înființării întreprinderii comune pentru bioindustrii până la 31 decembrie 2024.

| (2) | Articolul 12 alineatul (4) din statutul întreprinderii comune pentru bioindustrii prevăzut la anexa la Regulamentul (UE) nr. 560/2014 (denumit în continuare „statutul”), prevede că contribuția financiară din partea altor membri decât Uniunea ai întreprinderii comune pentru bioindustrii la cheltuielile de funcționare urmează să fie de cel puțin 182 500 000 EUR pentru perioada
  de 10 ani
  prevăzută la articolul 1 din Regulamentul (UE) nr. 560/2014, însemnând de la data înființării întreprinderii comune pentru bioindustrii până la 31 decembrie 2024. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 12 alineatul (4) din statutul întreprinderii comune pentru bioindustrii prevăzut la anexa la Regulamentul (UE) nr. 560/2014 (denumit în continuare „statutul”), prevede că contribuția financiară din partea altor membri decât Uniunea ai întreprinderii comune pentru bioindustrii la cheltuielile de funcționare urmează să fie de cel puțin 182 500 000 EUR pentru perioada
  de 10 ani
  prevăzută la articolul 1 din Regulamentul (UE) nr. 560/2014, însemnând de la data înființării întreprinderii comune pentru bioindustrii până la 31 decembrie 2024.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | Prezentul regulament este elaborat în urma propunerii făcute de consorțiul bioindustriilor (Bio-based Industries Consortium Aisbl – BIC) și reflectă bunele practici din alte întreprinderi comune. O mai bună cooperare, colaborare și coordonare cu toate părțile implicate, în special cu întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) din lanțul bioeconomic ar trebui să permită garantarea în continuare a unei bune execuții a programului de către întreprinderea comună pentru bioindustrii și îmbunătățirea reglementării, în general. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)

Prezentul regulament este elaborat în urma propunerii făcute de consorțiul bioindustriilor (Bio-based Industries Consortium Aisbl – BIC) și reflectă bunele practici din alte întreprinderi comune. O mai bună cooperare, colaborare și coordonare cu toate părțile implicate, în special cu întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) din lanțul bioeconomic ar trebui să permită garantarea în continuare a unei bune execuții a programului de către întreprinderea comună pentru bioindustrii și îmbunătățirea reglementării, în general.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Bio-based Industries Consortium Aisbl (denumit în continuare „BIC”), care este un membru al întreprinderii comune pentru bioindustrii altul decât Uniunea, continuă să fie dispus să contribuie la acoperirea cheltuielilor de funcționare ale întreprinderii comune pentru bioindustrii cu suma stabilită la articolul 12 alineatul (4) din statut. Acesta a propus totuși un mod alternativ de finanțare prin contribuții financiare plătite de către entitățile sale constitutive direct la nivelul acțiunilor indirecte. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Bio-based Industries Consortium Aisbl (denumit în continuare „BIC”), care este un membru al întreprinderii comune pentru bioindustrii altul decât Uniunea, continuă să fie dispus să contribuie la acoperirea cheltuielilor de funcționare ale întreprinderii comune pentru bioindustrii cu suma stabilită la articolul 12 alineatul (4) din statut. Acesta a propus totuși un mod alternativ de finanțare prin contribuții financiare plătite de către entitățile sale constitutive direct la nivelul acțiunilor indirecte.

| (3) | Bio-based Industries Consortium Aisbl (denumit în continuare „BIC”), care este un membru al întreprinderii comune pentru bioindustrii altul decât Uniunea, continuă să fie dispus să contribuie la acoperirea cheltuielilor de funcționare ale întreprinderii comune pentru bioindustrii cu suma stabilită la articolul 12 alineatul (4) din statut
  și rămâne supus acestei obligații
  . Acesta a propus totuși un mod alternativ de finanțare prin contribuții financiare plătite de către entitățile sale constitutive direct la nivelul acțiunilor indirecte. |
| --- | --- |

(3)

Bio-based Industries Consortium Aisbl (denumit în continuare „BIC”), care este un membru al întreprinderii comune pentru bioindustrii altul decât Uniunea, continuă să fie dispus să contribuie la acoperirea cheltuielilor de funcționare ale întreprinderii comune pentru bioindustrii cu suma stabilită la articolul 12 alineatul (4) din statut
  și rămâne supus acestei obligații
  . Acesta a propus totuși un mod alternativ de finanțare prin contribuții financiare plătite de către entitățile sale constitutive direct la nivelul acțiunilor indirecte.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | Modalitatea alternativă de finanțare propusă de BIC a fost luată în considerare în prezentul regulament, recunoscând, în același timp, caracteristicile specifice ale întreprinderii comune BBI. Comisia va examina modul în care modalitatea alternativă de finanțare ar putea fi aplicată și altor întreprinderi comune, în special întreprinderii comune pentru punerea în aplicare a inițiativei tehnologice comune privind medicamentele inovatoare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

Modalitatea alternativă de finanțare propusă de BIC a fost luată în considerare în prezentul regulament, recunoscând, în același timp, caracteristicile specifice ale întreprinderii comune BBI. Comisia va examina modul în care modalitatea alternativă de finanțare ar putea fi aplicată și altor întreprinderi comune, în special întreprinderii comune pentru punerea în aplicare a inițiativei tehnologice comune privind medicamentele inovatoare.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Obiectivul inițiativei pentru bioindustrii, de a desfășura activități prin intermediul unor colaborări între părțile interesate de-a lungul întregului lanț valoric bioeconomic, care includ IMM-uri, centre de cercetare și tehnologie și universități, poate fi realizat doar dacă se oferă posibilitatea consorțiului BIC și entităților sale constitutive să efectueze contribuția financiară nu doar sub forma plăților către întreprinderea comună pentru bioindustrii
  , ci și sub forma contribuțiilor
  financiare
  pentru acțiuni indirecte finanțate
  de
  întreprinderea comună
  pentru
  bioindustrii
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Obiectivul inițiativei pentru bioindustrii, de a desfășura activități prin intermediul unor colaborări între părțile interesate de-a lungul întregului lanț valoric bioeconomic, care includ IMM-uri, centre de cercetare și tehnologie și universități, poate fi realizat doar dacă se oferă posibilitatea consorțiului BIC și entităților sale constitutive să efectueze contribuția financiară nu doar sub forma plăților către întreprinderea comună pentru bioindustrii
  , ci și sub forma contribuțiilor
  financiare
  pentru acțiuni indirecte finanțate
  de
  întreprinderea comună
  pentru
  bioindustrii
  .

| (4) | Obiectivul inițiativei pentru bioindustrii, de a desfășura
  , în conformitate cu prioritățile Programului Orizont 2020,
  activități prin intermediul unor colaborări între părțile interesate de-a lungul întregului lanț valoric bioeconomic, care includ IMM-uri, centre de cercetare și tehnologie și universități,
  și de a face ca Uniunea să devină un campion în domeniul cercetării, demonstrării și diseminării pe piața bioproduselor și biocombustibililor,
  poate fi realizat doar dacă se oferă posibilitatea consorțiului BIC și entităților sale constitutive să efectueze contribuția financiară nu doar sub forma plăților către întreprinderea comună pentru bioindustrii
  . Acest nou mod de efectuare a plăților trebuie să garanteze că contribuțiile
  financiare
  devin mai viabile din punct
  de
  vedere comercial
  pentru
  consorțiul bioindustriilor și entitățile sale constitutive, ceea ce ar trebui, la rândul său, să faciliteze respectarea obligațiilor lor financiare în termenul stabilit
  . |
| --- | --- |

(4)

Obiectivul inițiativei pentru bioindustrii, de a desfășura
  , în conformitate cu prioritățile Programului Orizont 2020,
  activități prin intermediul unor colaborări între părțile interesate de-a lungul întregului lanț valoric bioeconomic, care includ IMM-uri, centre de cercetare și tehnologie și universități,
  și de a face ca Uniunea să devină un campion în domeniul cercetării, demonstrării și diseminării pe piața bioproduselor și biocombustibililor,
  poate fi realizat doar dacă se oferă posibilitatea consorțiului BIC și entităților sale constitutive să efectueze contribuția financiară nu doar sub forma plăților către întreprinderea comună pentru bioindustrii
  . Acest nou mod de efectuare a plăților trebuie să garanteze că contribuțiile
  financiare
  devin mai viabile din punct
  de
  vedere comercial
  pentru
  consorțiul bioindustriilor și entitățile sale constitutive, ceea ce ar trebui, la rândul său, să faciliteze respectarea obligațiilor lor financiare în termenul stabilit
  .

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | În procesul său de instituire a unei întreprinderi comune, Comisia a stabilit impactul și eficacitatea, precum și lecțiile învățate din modificările propuse. Comisia ar trebui să prezinte un raport Parlamentului European și Consiliului prin care să evalueze eficacitatea prezentului regulament, în lumina obligației BIC de a realiza, până la 31 decembrie 2024, contribuția sa financiară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

În procesul său de instituire a unei întreprinderi comune, Comisia a stabilit impactul și eficacitatea, precum și lecțiile învățate din modificările propuse. Comisia ar trebui să prezinte un raport Parlamentului European și Consiliului prin care să evalueze eficacitatea prezentului regulament, în lumina obligației BIC de a realiza, până la 31 decembrie 2024, contribuția sa financiară.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | În cazurile viitoare, Comisia ar trebui să realizeze întotdeauna o consultare publică pentru a se asigura că toate modificările propuse sunt acceptate de toate părțile interesate și că acestea sunt elaborate într-un mod cât mai transparent și deschis. În mod similar, Comisia ar trebui să realizeze studii privind impactul măsurilor propuse, cu excepția cazului în care Orientările privind o mai bună legiferare prevăd altfel în mod clar. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)

În cazurile viitoare, Comisia ar trebui să realizeze întotdeauna o consultare publică pentru a se asigura că toate modificările propuse sunt acceptate de toate părțile interesate și că acestea sunt elaborate într-un mod cât mai transparent și deschis. În mod similar, Comisia ar trebui să realizeze studii privind impactul măsurilor propuse, cu excepția cazului în care Orientările privind o mai bună legiferare prevăd altfel în mod clar.

---

(37)  Regulamentul (UE) nr. 560/2014 al Consiliului din 6 mai 2014 privind înființarea întreprinderii comune pentru bioindustrii (JO L 169, 7.6.2014, p. 130).

(37)  Regulamentul (UE) nr. 560/2014 al Consiliului din 6 mai 2014 privind înființarea întreprinderii comune pentru bioindustrii (JO L 169, 7.6.2014, p. 130).

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/253 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/253

---

P8_TA(2017)0389

Supunerea furanilfentanilului unor măsuri de control *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind supunerea substanței N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]furan-2-carboxamidă (furanilfentanil) unor măsuri de control (11212/2017 – C8-0242/2017 – 2017/0152(NLE))

(Procedura de consultare)

(2018/C 346/44)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (11212/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (11212/2017),

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, modificat prin Tratatul de la Amsterdam, precum și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0242/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, modificat prin Tratatul de la Amsterdam, precum și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0242/2017),

| — | având în vedere Decizia 2005/387/JAI a Consiliului din 10 mai 2005 privind schimbul de informații, evaluarea riscurilor și controlul noilor substanțe psihoactive (1), în special articolul 8 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2005/387/JAI a Consiliului din 10 mai 2005 privind schimbul de informații, evaluarea riscurilor și controlul noilor substanțe psihoactive (1), în special articolul 8 alineatul (3),

| — | având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0309/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0309/2017),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO L 127, 20.5.2005, p. 32.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/254 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/254

---

P8_TA(2017)0391

Infracțiunile și sancțiunile aplicabile în domeniul traficului ilicit de droguri ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și A Consiliului de modificare a Deciziei-cadru 2004/757/JAI a Consiliului pentru a include noi substanțe psihoactive în definiția termenului „drog” și de abrogare a Deciziei 2005/387/JAI a Consiliului (10537/1/2017 – C8-0325/2017 – 2013/0304(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2018/C 346/45)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (10537/1/2017 – C8-0325/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (10537/1/2017 – C8-0325/2017),

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de către Camera Comunelor și Camera Lorzilor din Regatul Unit al Marii Britanii în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care cele două Camere susțin că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de către Camera Comunelor și Camera Lorzilor din Regatul Unit al Marii Britanii în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care cele două Camere susțin că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 ianuarie 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 ianuarie 2014 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0618), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0618),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67a din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67a din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0317/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0317/2017),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 177, 11.6.2014, p. 52.

(2)  Texte adoptate la 17.4.2014, P7_TA(2014)0454.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/255 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/255

---

P8_TA(2017)0392

Produsele fertilizante cu marcaj CE ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 24 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor referitoare la punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante cu marcaj CE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1069/2009 și (CE) nr. 1107/2009 (COM(2016)0157 – C8-0123/2016 – 2016/0084(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 346/46)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI de stabilire a normelor referitoare la punerea la dispoziție pe piață a produselor
  fertilizante
  cu marcaj CE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1069/2009 și (CE) nr. 1107/2009 | Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI de stabilire a normelor referitoare la punerea la dispoziție pe piață a produselor cu marcaj CE
  pentru nutriția plantelor
  și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1069/2009 și (CE) nr. 1107/2009

  (Această modificare a termenului „produse fertilizante” în „produse pentru nutriția plantelor” se aplică întregului text. Dacă este convenit de colegislatori, alte modificări relevante se aplică în întregul text, inclusiv în acele părți reflectate în amendamentele de mai jos.) |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI de stabilire a normelor referitoare la punerea la dispoziție pe piață a produselor
  fertilizante
  cu marcaj CE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1069/2009 și (CE) nr. 1107/2009

Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI de stabilire a normelor referitoare la punerea la dispoziție pe piață a produselor cu marcaj CE
  pentru nutriția plantelor
  și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1069/2009 și (CE) nr. 1107/2009

(Această modificare a termenului „produse fertilizante” în „produse pentru nutriția plantelor” se aplică întregului text. Dacă este convenit de colegislatori, alte modificări relevante se aplică în întregul text, inclusiv în acele părți reflectate în amendamentele de mai jos.)

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Condițiile pentru introducerea îngrășămintelor pe piața internă au fost doar parțial armonizate prin Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (15), care acoperă aproape exclusiv îngrășămintele obținute prin extracție sau din substanțe
  anorganice
  , prin procedee chimice. Este, de asemenea, necesar să se utilizeze materiale reciclate sau materiale organice în scopul fertilizării. Ar trebui stabilite condiții armonizate pentru îngrășămintele produse din aceste materii reciclate sau organice disponibile pe întreaga piață internă, pentru a oferi un stimulent important pentru continuarea utilizării lor. Domeniul de aplicare al armonizării ar trebui, prin urmare, să fie extins pentru a include materiile reciclate și organice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Condițiile pentru introducerea îngrășămintelor pe piața internă au fost doar parțial armonizate prin Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (15), care acoperă aproape exclusiv îngrășămintele obținute prin extracție sau din substanțe
  anorganice
  , prin procedee chimice. Este, de asemenea, necesar să se utilizeze materiale reciclate sau materiale organice în scopul fertilizării. Ar trebui stabilite condiții armonizate pentru îngrășămintele produse din aceste materii reciclate sau organice disponibile pe întreaga piață internă, pentru a oferi un stimulent important pentru continuarea utilizării lor. Domeniul de aplicare al armonizării ar trebui, prin urmare, să fie extins pentru a include materiile reciclate și organice.

| (1) | Condițiile pentru introducerea îngrășămintelor pe piața internă au fost doar parțial armonizate prin Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (15), care acoperă aproape exclusiv îngrășămintele obținute prin extracție sau din substanțe
  minerale
  , prin procedee chimice. Este, de asemenea, necesar să se utilizeze materiale reciclate sau materiale organice în scopul fertilizării. Ar trebui stabilite condiții armonizate pentru îngrășămintele produse din aceste materii reciclate sau organice disponibile pe întreaga piață internă, pentru a oferi un stimulent important pentru continuarea utilizării lor
  . Promovarea utilizării sporite a nutrienților reciclați ar ajuta și mai mult dezvoltarea economiei circulare și ar permite o folosire generală a nutrienților mai eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, scăzând, în același timp, dependența Uniunii față de nutrienți din țări terțe
  . Domeniul de aplicare al armonizării ar trebui, prin urmare, să fie extins pentru a include materiile reciclate și organice. |
| --- | --- |

(1)

Condițiile pentru introducerea îngrășămintelor pe piața internă au fost doar parțial armonizate prin Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (15), care acoperă aproape exclusiv îngrășămintele obținute prin extracție sau din substanțe
  minerale
  , prin procedee chimice. Este, de asemenea, necesar să se utilizeze materiale reciclate sau materiale organice în scopul fertilizării. Ar trebui stabilite condiții armonizate pentru îngrășămintele produse din aceste materii reciclate sau organice disponibile pe întreaga piață internă, pentru a oferi un stimulent important pentru continuarea utilizării lor
  . Promovarea utilizării sporite a nutrienților reciclați ar ajuta și mai mult dezvoltarea economiei circulare și ar permite o folosire generală a nutrienților mai eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, scăzând, în același timp, dependența Uniunii față de nutrienți din țări terțe
  . Domeniul de aplicare al armonizării ar trebui, prin urmare, să fie extins pentru a include materiile reciclate și organice.

(Prezentul amendament include și o modificare tehnică orizontală a termenului „anorganic”, care este modificat în „mineral”. Dacă este convenit de colegislatori, alte modificări relevante se aplică în întregul text, inclusiv în acele părți reflectate în amendamentele de mai jos.)

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | Substanțele nutritive din alimente provin din sol; un sol sănătos și nutritiv are drept rezultat culturi și alimente sănătoase și nutritive. Agricultorii au nevoie să aibă la dispoziție o gamă largă de îngrășăminte organice și sintetice pentru a-și îmbunătăți solul. Atunci când nutrienții din sol lipsesc sau sunt epuizați, plantele vor fi deficitare în nutrienți și fie se vor opri din creștere, fie nu vor conține valoare nutritivă pentru consumul uman. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)

Substanțele nutritive din alimente provin din sol; un sol sănătos și nutritiv are drept rezultat culturi și alimente sănătoase și nutritive. Agricultorii au nevoie să aibă la dispoziție o gamă largă de îngrășăminte organice și sintetice pentru a-și îmbunătăți solul. Atunci când nutrienții din sol lipsesc sau sunt epuizați, plantele vor fi deficitare în nutrienți și fie se vor opri din creștere, fie nu vor conține valoare nutritivă pentru consumul uman.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | Pentru a se asigura utilizarea eficace a gunoiului de grajd și a compostului produs în exploatație, fermierii ar trebui să utilizeze produsele care respectă spiritul „agriculturii responsabile”, favorizând canalele de distribuție locale, bunele practici agronomice și în materie de mediu și respectând legislația Uniunii privind protecția mediului, precum Directiva privind nitrații sau Directiva-cadru privind apa. Utilizarea preferențială a îngrășămintelor produse in situ și în întreprinderile agricole învecinate ar trebui încurajată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)

Pentru a se asigura utilizarea eficace a gunoiului de grajd și a compostului produs în exploatație, fermierii ar trebui să utilizeze produsele care respectă spiritul „agriculturii responsabile”, favorizând canalele de distribuție locale, bunele practici agronomice și în materie de mediu și respectând legislația Uniunii privind protecția mediului, precum Directiva privind nitrații sau Directiva-cadru privind apa. Utilizarea preferențială a îngrășămintelor produse in situ și în întreprinderile agricole învecinate ar trebui încurajată.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | Un produs fertilizant cu marcaj CE ar putea avea mai multe dintre funcțiile descrise în categoriile funcționale de produse din prezentul regulament. Atunci când este declarată doar una dintre aceste funcții, ar trebui să fie suficient ca produsul să se conformeze cerințelor categoriei funcționale de produse care descrie funcția declarată respectivă. În schimb, atunci când sunt declarate mai multe dintre aceste funcții, produsul fertilizant cu marcaj CE în cauză ar trebui să fie considerat o combinație de două sau mai multe produse fertilizante componente, iar conformitatea ar trebui să fie necesară pentru fiecare dintre produsele fertilizante componente în ceea ce privește funcția sa. Prin urmare, ar trebui să existe o categorie funcțională de produse specifică pentru a acoperi astfel de combinații. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)

Un produs fertilizant cu marcaj CE ar putea avea mai multe dintre funcțiile descrise în categoriile funcționale de produse din prezentul regulament. Atunci când este declarată doar una dintre aceste funcții, ar trebui să fie suficient ca produsul să se conformeze cerințelor categoriei funcționale de produse care descrie funcția declarată respectivă. În schimb, atunci când sunt declarate mai multe dintre aceste funcții, produsul fertilizant cu marcaj CE în cauză ar trebui să fie considerat o combinație de două sau mai multe produse fertilizante componente, iar conformitatea ar trebui să fie necesară pentru fiecare dintre produsele fertilizante componente în ceea ce privește funcția sa. Prin urmare, ar trebui să existe o categorie funcțională de produse specifică pentru a acoperi astfel de combinații.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 6 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6b) | Un producător care utilizează unul sau mai multe produse fertilizante cu marcaj CE care au fost supuse deja unei evaluări a conformității de către producătorul respectiv sau de către alt producător ar putea să se bazeze pe respectiva evaluare a conformității. Pentru a reduce la minimum sarcina administrativă, produsul fertilizant cu marcaj CE rezultat ar trebui, de asemenea, să fie considerat drept combinație de două sau mai multe produse fertilizante componente, iar cerințele de conformitate suplimentare pentru combinație ar trebui să se limiteze la aspectele justificate de amestecare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6b)

Un producător care utilizează unul sau mai multe produse fertilizante cu marcaj CE care au fost supuse deja unei evaluări a conformității de către producătorul respectiv sau de către alt producător ar putea să se bazeze pe respectiva evaluare a conformității. Pentru a reduce la minimum sarcina administrativă, produsul fertilizant cu marcaj CE rezultat ar trebui, de asemenea, să fie considerat drept combinație de două sau mai multe produse fertilizante componente, iar cerințele de conformitate suplimentare pentru combinație ar trebui să se limiteze la aspectele justificate de amestecare.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Contaminanții din produsele fertilizante, cum ar fi cadmiul, pot prezenta riscuri pentru sănătatea oamenilor și sănătatea animală și pentru mediu, deoarece se acumulează în mediul înconjurător și intră în lanțul alimentar. Prezența acestora ar trebui să fie limitată în astfel de produse. În plus, impuritățile din produsele fertilizante cu marcaj CE obținute din deșeuri biologice, în special polimeri, dar și metale și sticlă, ar trebui să fie evitate sau limitate, în măsura în care acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic, prin detectarea unor astfel de impurități, în deșeurile biologice colectate separat, înainte de prelucrare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Contaminanții din produsele fertilizante, cum ar fi cadmiul, pot prezenta riscuri pentru sănătatea oamenilor și sănătatea animală și pentru mediu, deoarece se acumulează în mediul înconjurător și intră în lanțul alimentar. Prezența acestora ar trebui să fie limitată în astfel de produse. În plus, impuritățile din produsele fertilizante cu marcaj CE obținute din deșeuri biologice, în special polimeri, dar și metale și sticlă, ar trebui să fie evitate sau limitate, în măsura în care acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic, prin detectarea unor astfel de impurități, în deșeurile biologice colectate separat, înainte de prelucrare.

| (8) | Contaminanții din produsele fertilizante,
  în cazul utilizării necorespunzătoare a acestora din urmă,
  cum ar fi cadmiul, pot prezenta riscuri pentru sănătatea oamenilor și sănătatea animală și pentru mediu, deoarece se acumulează în mediul înconjurător și intră în lanțul alimentar. Prezența acestora ar trebui să fie limitată în astfel de produse. În plus, impuritățile din produsele fertilizante cu marcaj CE obținute din deșeuri biologice, în special polimeri, dar și metale și sticlă, ar trebui să fie evitate sau limitate, în măsura în care acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic, prin detectarea unor astfel de impurități, în deșeurile biologice colectate separat, înainte de prelucrare. |
| --- | --- |

(8)

Contaminanții din produsele fertilizante,
  în cazul utilizării necorespunzătoare a acestora din urmă,
  cum ar fi cadmiul, pot prezenta riscuri pentru sănătatea oamenilor și sănătatea animală și pentru mediu, deoarece se acumulează în mediul înconjurător și intră în lanțul alimentar. Prezența acestora ar trebui să fie limitată în astfel de produse. În plus, impuritățile din produsele fertilizante cu marcaj CE obținute din deșeuri biologice, în special polimeri, dar și metale și sticlă, ar trebui să fie evitate sau limitate, în măsura în care acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic, prin detectarea unor astfel de impurități, în deșeurile biologice colectate separat, înainte de prelucrare.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Statele membre care au deja valori-limită naționale mai stricte în ceea ce privește prezența cadmiului în îngrășăminte ar trebui să poată menține aceste valori-limită până când restul Uniunii ajunge la un nivel echivalent de ambiție. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Statele membre care au deja valori-limită naționale mai stricte în ceea ce privește prezența cadmiului în îngrășăminte ar trebui să poată menține aceste valori-limită până când restul Uniunii ajunge la un nivel echivalent de ambiție.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 8 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8b) | Pentru a facilita conformitatea produselor fertilizante fosfatice cu cerințele prezentului regulament și pentru a stimula inovarea, este nevoie să se ofere suficiente stimulente pentru dezvoltarea tehnologiilor relevante, în special a tehnologiilor de eliminare a cadmiului, și pentru gestionarea deșeurilor periculoase bogate în cadmiu prin intermediul resurselor financiare disponibile în cadrul Orizont 2020, al programelor LIFE, al Platformei de sprijin financiar pentru economia circulară, prin intermediul Băncii Europene de Investiții (BEI) și al altor instrumente financiare, după caz. Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport anual privind stimulentele și finanțarea acordată de Uniune pentru eliminarea cadmiului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8b)

Pentru a facilita conformitatea produselor fertilizante fosfatice cu cerințele prezentului regulament și pentru a stimula inovarea, este nevoie să se ofere suficiente stimulente pentru dezvoltarea tehnologiilor relevante, în special a tehnologiilor de eliminare a cadmiului, și pentru gestionarea deșeurilor periculoase bogate în cadmiu prin intermediul resurselor financiare disponibile în cadrul Orizont 2020, al programelor LIFE, al Platformei de sprijin financiar pentru economia circulară, prin intermediul Băncii Europene de Investiții (BEI) și al altor instrumente financiare, după caz. Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport anual privind stimulentele și finanțarea acordată de Uniune pentru eliminarea cadmiului.

Amendamentul 395

Propunere de regulament

Considerentul 8 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8c) | Începând cu ... [data punerii în aplicare a prezentului regulament], Comisia Europeană instituie un mecanism pentru a asigura un acces mai ușor la finanțarea activităților de cercetare și inovare în domeniul tehnologiilor de eliminare a cadmiului și pentru a asigura aplicarea acestora în procesele de producție din Uniune pentru toate tipurile de îngrășăminte fosfatice, precum și în scopul identificării posibilelor soluții de eliminare a cadmiului, viabile din punct de vedere economic la scară industrială, care să permită, de asemenea, tratarea deșeurilor astfel generate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8c)

Începând cu ... [data punerii în aplicare a prezentului regulament], Comisia Europeană instituie un mecanism pentru a asigura un acces mai ușor la finanțarea activităților de cercetare și inovare în domeniul tehnologiilor de eliminare a cadmiului și pentru a asigura aplicarea acestora în procesele de producție din Uniune pentru toate tipurile de îngrășăminte fosfatice, precum și în scopul identificării posibilelor soluții de eliminare a cadmiului, viabile din punct de vedere economic la scară industrială, care să permită, de asemenea, tratarea deșeurilor astfel generate.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Produselor care sunt conforme cu toate cerințele din prezentul regulament ar trebui să li se permită să circule liber pe piața internă. În cazul în care una sau mai multe dintre materiile componente
  dintr-un
  produs
  fertilizant cu marcaj CE se încadrează în domeniul
  de aplicare al Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (18), însă
  ajunge
  la un punct din lanțul de prelucrare dincolo de care nu mai prezintă niciun risc
  semnificativ
  pentru sănătatea publică sau animală („punctul final în lanțul de producție”), menținerea aplicării dispozițiilor regulamentului respectiv în cazul acelui produs ar reprezenta o sarcină administrativă inutilă. Prin urmare, aceste produse fertilizante ar trebui excluse din domeniul de aplicare a prezentului regulament. Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 ar trebui modificat în consecință. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Produselor care sunt conforme cu toate cerințele din prezentul regulament ar trebui să li se permită să circule liber pe piața internă. În cazul în care una sau mai multe dintre materiile componente
  dintr-un
  produs
  fertilizant cu marcaj CE se încadrează în domeniul
  de aplicare al Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (18), însă
  ajunge
  la un punct din lanțul de prelucrare dincolo de care nu mai prezintă niciun risc
  semnificativ
  pentru sănătatea publică sau animală („punctul final în lanțul de producție”), menținerea aplicării dispozițiilor regulamentului respectiv în cazul acelui produs ar reprezenta o sarcină administrativă inutilă. Prin urmare, aceste produse fertilizante ar trebui excluse din domeniul de aplicare a prezentului regulament. Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 ar trebui modificat în consecință.

| (9) | Produselor
  fertilizante cu marcaj CE
  care sunt conforme cu toate cerințele din prezentul regulament ar trebui să li se permită să circule liber pe piața internă. În cazul în care una sau mai multe dintre materiile componente
  este un
  produs
  derivat conform domeniului
  de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (18), însă
  a ajuns
  la un punct din lanțul de prelucrare dincolo de care nu mai prezintă niciun risc pentru sănătatea publică sau animală („punctul final în lanțul de producție”), menținerea aplicării dispozițiilor regulamentului respectiv în cazul acelui produs ar reprezenta o sarcină administrativă inutilă. Prin urmare, aceste produse fertilizante ar trebui excluse din domeniul de aplicare a prezentului regulament. Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(9)

Produselor
  fertilizante cu marcaj CE
  care sunt conforme cu toate cerințele din prezentul regulament ar trebui să li se permită să circule liber pe piața internă. În cazul în care una sau mai multe dintre materiile componente
  este un
  produs
  derivat conform domeniului
  de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (18), însă
  a ajuns
  la un punct din lanțul de prelucrare dincolo de care nu mai prezintă niciun risc pentru sănătatea publică sau animală („punctul final în lanțul de producție”), menținerea aplicării dispozițiilor regulamentului respectiv în cazul acelui produs ar reprezenta o sarcină administrativă inutilă. Prin urmare, aceste produse fertilizante ar trebui excluse din domeniul de aplicare a prezentului regulament. Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 ar trebui modificat în consecință.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Punctul
  final
  al lanțului
  de prelucrare ar trebui să fie determinat pentru fiecare materie componentă
  importantă
  care conține subproduse de origine animală, în conformitate cu procedurile prevăzute în
  Regulamentul (CE) nr
  . 
  1069/2009. În cazul
  în care un
  proces
  de
  fabricare reglementat
  în
  temeiul
  prezentului regulament
  începe înainte ca
  punctul final
  respectiv
  să
  fie
  atins, cerințele legate de acest proces, atât cele din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, cât și cele din prezentul regulament, ar trebui să se aplice în mod cumulativ produselor fertilizante cu marcaj CE, ceea ce înseamnă aplicarea
  unor cerințe
  mai stricte în cazul în care ambele regulamente reglementează același parametru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Punctul
  final
  al lanțului
  de prelucrare ar trebui să fie determinat pentru fiecare materie componentă
  importantă
  care conține subproduse de origine animală, în conformitate cu procedurile prevăzute în
  Regulamentul (CE) nr
  . 
  1069/2009. În cazul
  în care un
  proces
  de
  fabricare reglementat
  în
  temeiul
  prezentului regulament
  începe înainte ca
  punctul final
  respectiv
  să
  fie
  atins, cerințele legate de acest proces, atât cele din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, cât și cele din prezentul regulament, ar trebui să se aplice în mod cumulativ produselor fertilizante cu marcaj CE, ceea ce înseamnă aplicarea
  unor cerințe
  mai stricte în cazul în care ambele regulamente reglementează același parametru.

| (10) | Pentru fiecare categorie de materie componentă care include produse derivate în sensul Regulamentului (CE) nr. 1069/2009, punctul
  final
  în lanțul
  de prelucrare ar trebui să fie determinat pentru fiecare materie componentă
  relevantă
  care conține subproduse de origine animală, în conformitate cu procedurile prevăzute în
  respectivul regulament
  .
  Pentru a profita de evoluțiile tehnice, pentru a crea mai multe oportunități pentru producători și întreprinderi și pentru a debloca potențialul în vederea unei mai bune valorificări a nutrienților proveniți din subproduse de origine animală, cum ar fi gunoiul de grajd, stabilirea metodelor de prelucrare și a normelor de recuperare pentru subprodusele de origine animală pentru care a fost stabilit un punct final în lanțul de prelucrare ar trebui să înceapă imediat după intrarea în vigoare a prezentului regulament. În ceea ce privește produsele fertilizante care conțin sau constau din gunoi de grajd prelucrat ar trebui să se definească criterii privind punctul final al gunoiului de grajd. În vederea extinderii categoriilor de materii componente sau a adăugării de noi categorii, cu scopul de include mai multe subproduse de origine animală, ar trebui să i se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. În cazul în care punctul final respectiv este
  atins
  înaintea introducerii pe piață a produsului fertilizant cu marcaj CE, dar după începerea procesului de fabricație reglementat în temeiul prezentului regulament
  , cerințele legate de acest proces, atât cele din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, cât și cele din prezentul regulament, ar trebui să se aplice în mod cumulativ produselor fertilizante cu marcaj CE, ceea ce înseamnă aplicarea
  cerințelor celor
  mai stricte în cazul în care ambele regulamente reglementează același parametru. |
| --- | --- |

(10)

Pentru fiecare categorie de materie componentă care include produse derivate în sensul Regulamentului (CE) nr. 1069/2009, punctul
  final
  în lanțul
  de prelucrare ar trebui să fie determinat pentru fiecare materie componentă
  relevantă
  care conține subproduse de origine animală, în conformitate cu procedurile prevăzute în
  respectivul regulament
  .
  Pentru a profita de evoluțiile tehnice, pentru a crea mai multe oportunități pentru producători și întreprinderi și pentru a debloca potențialul în vederea unei mai bune valorificări a nutrienților proveniți din subproduse de origine animală, cum ar fi gunoiul de grajd, stabilirea metodelor de prelucrare și a normelor de recuperare pentru subprodusele de origine animală pentru care a fost stabilit un punct final în lanțul de prelucrare ar trebui să înceapă imediat după intrarea în vigoare a prezentului regulament. În ceea ce privește produsele fertilizante care conțin sau constau din gunoi de grajd prelucrat ar trebui să se definească criterii privind punctul final al gunoiului de grajd. În vederea extinderii categoriilor de materii componente sau a adăugării de noi categorii, cu scopul de include mai multe subproduse de origine animală, ar trebui să i se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. În cazul în care punctul final respectiv este
  atins
  înaintea introducerii pe piață a produsului fertilizant cu marcaj CE, dar după începerea procesului de fabricație reglementat în temeiul prezentului regulament
  , cerințele legate de acest proces, atât cele din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, cât și cele din prezentul regulament, ar trebui să se aplice în mod cumulativ produselor fertilizante cu marcaj CE, ceea ce înseamnă aplicarea
  cerințelor celor
  mai stricte în cazul în care ambele regulamente reglementează același parametru.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10a) | În cazul subproduselor de origine animală folosite deja la scară largă în statele membre pentru producerea îngrășămintelor, punctul final ar trebui stabilit fără întârzieri nejustificate, cel târziu la un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10a)

În cazul subproduselor de origine animală folosite deja la scară largă în statele membre pentru producerea îngrășămintelor, punctul final ar trebui stabilit fără întârzieri nejustificate, cel târziu la un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | În cazul în care una sau mai multe din materiile componente pentru un
  produs
  fertilizant cu marcaj CE se încadrează în domeniul de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1069/2009
  ,
  dar
  nu a ajuns în punctul final
  al lanțului
  de
  prelucrare
  , ar fi eronat să se prevadă marcajul CE pentru
  produsul respectiv
  în temeiul prezentului regulament
  , întrucât punerea la dispoziție pe piață a unui
  astfel de
  produs este condiționată
  de
  respectarea cerințelor prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1069/2009. În consecință,
  ar trebui
  ca astfel de produse
  să fie
  excluse
  din domeniul de aplicare
  a
  prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

În cazul în care una sau mai multe din materiile componente pentru un
  produs
  fertilizant cu marcaj CE se încadrează în domeniul de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1069/2009
  ,
  dar
  nu a ajuns în punctul final
  al lanțului
  de
  prelucrare
  , ar fi eronat să se prevadă marcajul CE pentru
  produsul respectiv
  în temeiul prezentului regulament
  , întrucât punerea la dispoziție pe piață a unui
  astfel de
  produs este condiționată
  de
  respectarea cerințelor prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1069/2009. În consecință,
  ar trebui
  ca astfel de produse
  să fie
  excluse
  din domeniul de aplicare
  a
  prezentului regulament.

| (12) | Punerea la dispoziție pe piață a unui subprodus de origine animală sau a unui
  produs
  derivat pentru care nu a fost definit niciun punct final în lanțul de prelucrare
  ,
  sau care
  nu a ajuns în punctul final
  definit la momentul punerii la dispoziție pe piață, este condiționată de respectarea cerințelor prevăzute
  de
  Regulamentul (CE) nr. 1069/2009. În consecință
  , ar fi eronat să se prevadă marcajul CE pentru
  produs
  în temeiul prezentului regulament
  . Orice produs care conține sau constă într-un
  astfel de
  subprodus
  de
  origine animală sau un produs derivat
  ar trebui
  , așadar,
  să fie
  exclus
  din domeniul de aplicare
  al
  prezentului regulament. |
| --- | --- |

(12)

Punerea la dispoziție pe piață a unui subprodus de origine animală sau a unui
  produs
  derivat pentru care nu a fost definit niciun punct final în lanțul de prelucrare
  ,
  sau care
  nu a ajuns în punctul final
  definit la momentul punerii la dispoziție pe piață, este condiționată de respectarea cerințelor prevăzute
  de
  Regulamentul (CE) nr. 1069/2009. În consecință
  , ar fi eronat să se prevadă marcajul CE pentru
  produs
  în temeiul prezentului regulament
  . Orice produs care conține sau constă într-un
  astfel de
  subprodus
  de
  origine animală sau un produs derivat
  ar trebui
  , așadar,
  să fie
  exclus
  din domeniul de aplicare
  al
  prezentului regulament.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Pentru anumite deșeuri recuperate în sensul Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (20), a fost identificată o cerere pe piață pentru a fi utilizate ca produse fertilizante. În plus, anumite cerințe sunt necesare pentru deșeurile utilizate ca materiale de intrare în operația de recuperare, pentru procesele și tehnicile de tratare, precum și pentru produsele fertilizante care rezultă din operațiunea de recuperare, pentru a se garanta faptul că utilizarea acestor produse nu are efecte nocive asupra mediului sau a sănătății umane. Pentru produsele fertilizante cu marcaj CE, aceste cerințe ar trebui stabilite în prezentul regulament. Prin urmare, din momentul respectării tuturor cerințelor prezentului regulament, astfel de produse ar trebui să nu mai constituie deșeuri în sensul Directivei 2008/98/CE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Pentru anumite deșeuri recuperate în sensul Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (20), a fost identificată o cerere pe piață pentru a fi utilizate ca produse fertilizante. În plus, anumite cerințe sunt necesare pentru deșeurile utilizate ca materiale de intrare în operația de recuperare, pentru procesele și tehnicile de tratare, precum și pentru produsele fertilizante care rezultă din operațiunea de recuperare, pentru a se garanta faptul că utilizarea acestor produse nu are efecte nocive asupra mediului sau a sănătății umane. Pentru produsele fertilizante cu marcaj CE, aceste cerințe ar trebui stabilite în prezentul regulament. Prin urmare, din momentul respectării tuturor cerințelor prezentului regulament, astfel de produse ar trebui să nu mai constituie deșeuri în sensul Directivei 2008/98/CE.

| (13) | Pentru anumite deșeuri recuperate
  precum struvitul, cărbunele biologic și produsele pe bază de cenușă
  în sensul Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (20), a fost identificată o cerere pe piață pentru a fi utilizate ca produse fertilizante. În plus, anumite cerințe sunt necesare pentru deșeurile utilizate ca materiale de intrare în operația de recuperare, pentru procesele și tehnicile de tratare, precum și pentru produsele fertilizante care rezultă din operațiunea de recuperare, pentru a se garanta faptul că utilizarea acestor produse nu are efecte nocive asupra mediului sau a sănătății umane. Pentru produsele fertilizante cu marcaj CE, aceste cerințe ar trebui stabilite în prezentul regulament. Prin urmare, din momentul respectării tuturor cerințelor prezentului regulament, astfel de produse ar trebui să nu mai constituie deșeuri în sensul Directivei 2008/98/CE
  și, în consecință, ar trebui să fie posibil ca produsele care conțin sau constau din astfel de materii reziduale recuperate să aibă acces la piața internă
  .
  Pentru a se asigura claritatea juridică, pentru a valorifica evoluțiile tehnice și pentru a stimula și mai mult, în rândul producătorilor, utilizarea unor fluxuri de deșeuri valoroase, analizele științifice și stabilirea de cerințe de recuperare la nivelul Uniunii pentru astfel de produse ar trebui să înceapă imediat după intrarea în vigoare a prezentului regulament. În consecință, Comisia ar trebui să fie împuternicită cu competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește definirea, fără întârzieri inutile, a unor categorii mai ample sau suplimentare de materii componente eligibile pentru utilizarea în producția de produse fertilizante cu marcaj CE. |
| --- | --- |

(13)

Pentru anumite deșeuri recuperate
  precum struvitul, cărbunele biologic și produsele pe bază de cenușă
  în sensul Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (20), a fost identificată o cerere pe piață pentru a fi utilizate ca produse fertilizante. În plus, anumite cerințe sunt necesare pentru deșeurile utilizate ca materiale de intrare în operația de recuperare, pentru procesele și tehnicile de tratare, precum și pentru produsele fertilizante care rezultă din operațiunea de recuperare, pentru a se garanta faptul că utilizarea acestor produse nu are efecte nocive asupra mediului sau a sănătății umane. Pentru produsele fertilizante cu marcaj CE, aceste cerințe ar trebui stabilite în prezentul regulament. Prin urmare, din momentul respectării tuturor cerințelor prezentului regulament, astfel de produse ar trebui să nu mai constituie deșeuri în sensul Directivei 2008/98/CE
  și, în consecință, ar trebui să fie posibil ca produsele care conțin sau constau din astfel de materii reziduale recuperate să aibă acces la piața internă
  .
  Pentru a se asigura claritatea juridică, pentru a valorifica evoluțiile tehnice și pentru a stimula și mai mult, în rândul producătorilor, utilizarea unor fluxuri de deșeuri valoroase, analizele științifice și stabilirea de cerințe de recuperare la nivelul Uniunii pentru astfel de produse ar trebui să înceapă imediat după intrarea în vigoare a prezentului regulament. În consecință, Comisia ar trebui să fie împuternicită cu competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește definirea, fără întârzieri inutile, a unor categorii mai ample sau suplimentare de materii componente eligibile pentru utilizarea în producția de produse fertilizante cu marcaj CE.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Anumite subproduse industriale, coproduse sau produse reciclate care provin din procese industriale specifice sunt folosite în prezent de către producători ca o componentă a unui produs fertilizant cu marcaj CE. Pentru componentele produselor fertilizante cu marcaj CE, cerințele legate de categoriile de materii componente ar trebui să fie stabilite în prezentul regulament. După caz, din momentul respectării tuturor cerințelor prezentului regulament, astfel de produse ar trebui să nu mai constituie deșeuri în sensul Directivei 2008/98/CE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Anumite subproduse industriale, coproduse sau produse reciclate care provin din procese industriale specifice sunt folosite în prezent de către producători ca o componentă a unui produs fertilizant cu marcaj CE. Pentru componentele produselor fertilizante cu marcaj CE, cerințele legate de categoriile de materii componente ar trebui să fie stabilite în prezentul regulament. După caz, din momentul respectării tuturor cerințelor prezentului regulament, astfel de produse ar trebui să nu mai constituie deșeuri în sensul Directivei 2008/98/CE.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Anumite substanțe și amestecuri, denumite
  de obicei
  aditivi agronomici, îmbunătățesc caracteristicile de eliberare a nutrienților dintr-un îngrășământ. Substanțele și amestecurile introduse pe piață cu intenția de a fi adăugate la produse fertilizante cu marcaj CE în acest scop ar trebui să îndeplinească anumite criterii de eficacitate, sub responsabilitatea producătorului substanțelor sau amestecurilor respective, și, prin urmare, ar trebui să fie considerate produse fertilizante cu marcaj CE în temeiul prezentului regulament. De asemenea, produsele fertilizante cu marcaj CE care conțin asemenea substanțe sau amestecuri ar trebui să respecte anumite criterii de eficacitate și de
  siguranță
  . Astfel de substanțe și amestecuri ar trebui, așadar, să fie reglementate ca materii componente pentru produsele fertilizante cu marcaj CE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Anumite substanțe și amestecuri, denumite
  de obicei
  aditivi agronomici, îmbunătățesc caracteristicile de eliberare a nutrienților dintr-un îngrășământ. Substanțele și amestecurile introduse pe piață cu intenția de a fi adăugate la produse fertilizante cu marcaj CE în acest scop ar trebui să îndeplinească anumite criterii de eficacitate, sub responsabilitatea producătorului substanțelor sau amestecurilor respective, și, prin urmare, ar trebui să fie considerate produse fertilizante cu marcaj CE în temeiul prezentului regulament. De asemenea, produsele fertilizante cu marcaj CE care conțin asemenea substanțe sau amestecuri ar trebui să respecte anumite criterii de eficacitate și de
  siguranță
  . Astfel de substanțe și amestecuri ar trebui, așadar, să fie reglementate ca materii componente pentru produsele fertilizante cu marcaj CE.

| (14) | Anumite substanțe și amestecuri, denumite aditivi agronomici, îmbunătățesc caracteristicile de eliberare a nutrienților dintr-un îngrășământ. Substanțele și amestecurile introduse pe piață cu intenția de a fi adăugate la produse fertilizante cu marcaj CE în acest scop ar trebui să îndeplinească anumite criterii de eficacitate,
  de siguranță și de mediu
  sub responsabilitatea producătorului substanțelor sau amestecurilor respective, și, prin urmare, ar trebui să fie considerate produse fertilizante cu marcaj CE în temeiul prezentului regulament. De asemenea, produsele fertilizante cu marcaj CE care conțin asemenea substanțe sau amestecuri ar trebui să respecte anumite criterii de eficacitate, de siguranță și de
  mediu
  . Astfel de substanțe și amestecuri ar trebui, așadar, să fie reglementate ca materii componente pentru produsele fertilizante cu marcaj CE. |
| --- | --- |

(14)

Anumite substanțe și amestecuri, denumite aditivi agronomici, îmbunătățesc caracteristicile de eliberare a nutrienților dintr-un îngrășământ. Substanțele și amestecurile introduse pe piață cu intenția de a fi adăugate la produse fertilizante cu marcaj CE în acest scop ar trebui să îndeplinească anumite criterii de eficacitate,
  de siguranță și de mediu
  sub responsabilitatea producătorului substanțelor sau amestecurilor respective, și, prin urmare, ar trebui să fie considerate produse fertilizante cu marcaj CE în temeiul prezentului regulament. De asemenea, produsele fertilizante cu marcaj CE care conțin asemenea substanțe sau amestecuri ar trebui să respecte anumite criterii de eficacitate, de siguranță și de
  mediu
  . Astfel de substanțe și amestecuri ar trebui, așadar, să fie reglementate ca materii componente pentru produsele fertilizante cu marcaj CE.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 14 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14a) | Având în vedere faptul că produsele fabricate din substanțe și amestecuri, pe lângă elementele fertilizante, sunt menite să fie adăugate în sol și eliberate în mediu, criteriile de conformitate ar trebui să se aplice tuturor materiilor din componența produsului, în special atunci când acestea sunt de dimensiuni reduse sau se descompun în fragmente mici care pot fi dispersate în sol și în sistemele de apă și transportate în mediul mai extins. Prin urmare, criteriile de biodegradabilitate și testarea conformității ar trebui stabilite, de asemenea, în condiții realiste in vivo care țin seama de nivelurile diferențiate de descompunere în condiții anaerobe, în habitate acvatice sau în apă, în sol îmbibat cu apă sau în sol înghețat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14a)

Având în vedere faptul că produsele fabricate din substanțe și amestecuri, pe lângă elementele fertilizante, sunt menite să fie adăugate în sol și eliberate în mediu, criteriile de conformitate ar trebui să se aplice tuturor materiilor din componența produsului, în special atunci când acestea sunt de dimensiuni reduse sau se descompun în fragmente mici care pot fi dispersate în sol și în sistemele de apă și transportate în mediul mai extins. Prin urmare, criteriile de biodegradabilitate și testarea conformității ar trebui stabilite, de asemenea, în condiții realiste in vivo care țin seama de nivelurile diferențiate de descompunere în condiții anaerobe, în habitate acvatice sau în apă, în sol îmbibat cu apă sau în sol înghețat.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | Anumite substanțe, amestecuri și microorganisme, denumite
  în mod obișnuit
  biostimulatori ai plantelor, nu constituie substanțe nutritive ca atare, dar, cu toate acestea, stimulează procesele nutriționale ale plantelor. În cazul în care aceste produse vizează exclusiv îmbunătățirea eficienței nutriționale a plantelor, toleranța la stresul abiotic
  sau
  caracteristicile calitative ale plantelor cultivate, ele sunt, prin natura lor, mai curând similare cu produsele fertilizante decât cu majoritatea categoriilor de produse de protecție a plantelor. Aceste produse ar trebui, prin urmare, să fie eligibile pentru marcajul CE în conformitate cu prezentul regulament și să fie excluse din sfera de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (21). Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 ar trebui modificat în consecință. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Anumite substanțe, amestecuri și microorganisme, denumite
  în mod obișnuit
  biostimulatori ai plantelor, nu constituie substanțe nutritive ca atare, dar, cu toate acestea, stimulează procesele nutriționale ale plantelor. În cazul în care aceste produse vizează exclusiv îmbunătățirea eficienței nutriționale a plantelor, toleranța la stresul abiotic
  sau
  caracteristicile calitative ale plantelor cultivate, ele sunt, prin natura lor, mai curând similare cu produsele fertilizante decât cu majoritatea categoriilor de produse de protecție a plantelor. Aceste produse ar trebui, prin urmare, să fie eligibile pentru marcajul CE în conformitate cu prezentul regulament și să fie excluse din sfera de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (21). Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 ar trebui modificat în consecință.

| (15) | Anumite substanțe, amestecuri și microorganisme, denumite biostimulatori ai plantelor, nu constituie
  aporturi de
  substanțe nutritive ca atare, dar, cu toate acestea, stimulează procesele nutriționale
  naturale
  ale plantelor. În cazul în care aceste produse vizează exclusiv îmbunătățirea eficienței nutriționale a plantelor, toleranța la stresul abiotic, caracteristicile calitative ale plantelor cultivate,
  degradarea componentelor organice ale solului sau creșterea disponibilității nutrienților în rizosferă,
  ele sunt, prin natura lor, mai curând similare cu produsele fertilizante decât cu majoritatea categoriilor de produse de protecție a plantelor
  . Prin urmare, acestea acționează în mod suplimentar față de îngrășăminte, cu scopul optimizării eficienței acestora și al reducerii ratelor de aplicare a nutrienților
  . Aceste produse ar trebui, prin urmare, să fie eligibile pentru marcajul CE în conformitate cu prezentul regulament și să fie excluse din sfera de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (21). Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(15)

Anumite substanțe, amestecuri și microorganisme, denumite biostimulatori ai plantelor, nu constituie
  aporturi de
  substanțe nutritive ca atare, dar, cu toate acestea, stimulează procesele nutriționale
  naturale
  ale plantelor. În cazul în care aceste produse vizează exclusiv îmbunătățirea eficienței nutriționale a plantelor, toleranța la stresul abiotic, caracteristicile calitative ale plantelor cultivate,
  degradarea componentelor organice ale solului sau creșterea disponibilității nutrienților în rizosferă,
  ele sunt, prin natura lor, mai curând similare cu produsele fertilizante decât cu majoritatea categoriilor de produse de protecție a plantelor
  . Prin urmare, acestea acționează în mod suplimentar față de îngrășăminte, cu scopul optimizării eficienței acestora și al reducerii ratelor de aplicare a nutrienților
  . Aceste produse ar trebui, prin urmare, să fie eligibile pentru marcajul CE în conformitate cu prezentul regulament și să fie excluse din sfera de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (21). Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 ar trebui modificat în consecință.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15a) | În cazul microorganismelor, ar trebui extinse categoriile de materii componente sau ar trebui adăugate unele noi pentru a garanta și îmbunătăți potențialul de inovare în ceea ce privește dezvoltarea și descoperirea de noi produse biostimulatoare microbiene pentru plante. Pentru a stimula inovarea și pentru a le oferi producătorilor securitate juridică în privința cerințelor care trebuie să fie îndeplinite pentru utilizarea microorganismelor ca materii componente ale produselor fertilizante cu marcaj CE, este necesar să se definească în mod clar metode armonizate de evaluare a siguranței microorganismelor. Lucrările pregătitoare pentru definirea acestor metode de evaluare a siguranței ar trebui să înceapă imediat după intrarea în vigoare a prezentului regulament. Competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în vederea definirii, fără întârzieri inutile, a cerințelor pe care producătorii trebuie să le respecte atunci când demonstrează siguranța microorganismelor în scopul utilizării acestora în produsele fertilizante cu marcaj CE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15a)

În cazul microorganismelor, ar trebui extinse categoriile de materii componente sau ar trebui adăugate unele noi pentru a garanta și îmbunătăți potențialul de inovare în ceea ce privește dezvoltarea și descoperirea de noi produse biostimulatoare microbiene pentru plante. Pentru a stimula inovarea și pentru a le oferi producătorilor securitate juridică în privința cerințelor care trebuie să fie îndeplinite pentru utilizarea microorganismelor ca materii componente ale produselor fertilizante cu marcaj CE, este necesar să se definească în mod clar metode armonizate de evaluare a siguranței microorganismelor. Lucrările pregătitoare pentru definirea acestor metode de evaluare a siguranței ar trebui să înceapă imediat după intrarea în vigoare a prezentului regulament. Competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în vederea definirii, fără întârzieri inutile, a cerințelor pe care producătorii trebuie să le respecte atunci când demonstrează siguranța microorganismelor în scopul utilizării acestora în produsele fertilizante cu marcaj CE.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | Produsele cu una sau mai multe funcții, dintre care una este inclusă în domeniul de aplicare al
  Regulamentul
  (CE) nr. 1107/2009, ar trebui să rămână sub controlul adaptat pentru astfel de produse și care este prevăzut de acest regulament. În cazul în care aceste produse au, de asemenea, funcția de produs fertilizant,
  ar fi eronat să se prevadă
  pentru ele marcajul „CE” în temeiul prezentului regulament, întrucât punerea la dispoziție pe piață a unui produs
  de protecție a plantelor
  este condiționată de o autorizație a produsului valabilă în statul membru în cauză. În consecință, ar trebui ca astfel de produse să fie excluse din domeniul de aplicare
  a
  prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

Produsele cu una sau mai multe funcții, dintre care una este inclusă în domeniul de aplicare al
  Regulamentul
  (CE) nr. 1107/2009, ar trebui să rămână sub controlul adaptat pentru astfel de produse și care este prevăzut de acest regulament. În cazul în care aceste produse au, de asemenea, funcția de produs fertilizant,
  ar fi eronat să se prevadă
  pentru ele marcajul „CE” în temeiul prezentului regulament, întrucât punerea la dispoziție pe piață a unui produs
  de protecție a plantelor
  este condiționată de o autorizație a produsului valabilă în statul membru în cauză. În consecință, ar trebui ca astfel de produse să fie excluse din domeniul de aplicare
  a
  prezentului regulament.

| (16) | Produsele cu una sau mai multe funcții, dintre care una este inclusă în domeniul de aplicare al
  Regulamentului
  (CE) nr. 1107/2009,
  sunt produse fitosanitare incluse în domeniul de aplicare al regulamentului respectiv. Aceste produse
  ar trebui să rămână sub controlul adaptat pentru astfel de produse și care este prevăzut de acest regulament. În cazul în care aceste produse au, de asemenea, funcția de produs fertilizant
  sau acționează ca atare
  ,
  s-ar crea confuzii dacă s-ar prevedea
  pentru ele marcajul „CE” în temeiul prezentului regulament, întrucât punerea la dispoziție pe piață a unui produs
  fitosanitar
  este condiționată de o autorizație a produsului valabilă în statul membru în cauză. În consecință, ar trebui ca astfel de produse să fie excluse din domeniul de aplicare
  al
  prezentului regulament. |
| --- | --- |

(16)

Produsele cu una sau mai multe funcții, dintre care una este inclusă în domeniul de aplicare al
  Regulamentului
  (CE) nr. 1107/2009,
  sunt produse fitosanitare incluse în domeniul de aplicare al regulamentului respectiv. Aceste produse
  ar trebui să rămână sub controlul adaptat pentru astfel de produse și care este prevăzut de acest regulament. În cazul în care aceste produse au, de asemenea, funcția de produs fertilizant
  sau acționează ca atare
  ,
  s-ar crea confuzii dacă s-ar prevedea
  pentru ele marcajul „CE” în temeiul prezentului regulament, întrucât punerea la dispoziție pe piață a unui produs
  fitosanitar
  este condiționată de o autorizație a produsului valabilă în statul membru în cauză. În consecință, ar trebui ca astfel de produse să fie excluse din domeniul de aplicare
  al
  prezentului regulament.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Prezentul
  regulament nu ar trebui să împiedice aplicarea legislației existente a Uniunii cu privire la aspectele de protecție a sănătății, a siguranței și a mediului care nu sunt reglementate de prezentul regulament. Prin urmare, prezentul regulament ar trebuie să se aplice fără a aduce atingere Directivei 86/278/CEE (22) a Consiliului, Directivei 89/391/CEE a Consiliului (23), Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (24), Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (25), Regulamentului (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei (26), Directivei 2000/29/CE a Consiliului (27), Regulamentului (UE) nr. 98/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (28)

  și
  Regulamentului (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (29). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Prezentul
  regulament nu ar trebui să împiedice aplicarea legislației existente a Uniunii cu privire la aspectele de protecție a sănătății, a siguranței și a mediului care nu sunt reglementate de prezentul regulament. Prin urmare, prezentul regulament ar trebuie să se aplice fără a aduce atingere Directivei 86/278/CEE (22) a Consiliului, Directivei 89/391/CEE a Consiliului (23), Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (24), Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (25), Regulamentului (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei (26), Directivei 2000/29/CE a Consiliului (27), Regulamentului (UE) nr. 98/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (28)

  și
  Regulamentului (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (29).

| (17) | Indiferent de tipul de produs cu marcaj CE pentru nutriția plantelor, prezentul
  regulament nu ar trebui să împiedice aplicarea legislației existente a Uniunii cu privire la aspectele de protecție a sănătății, a siguranței și a mediului care nu sunt reglementate de prezentul regulament. Prin urmare, prezentul regulament ar trebuie să se aplice fără a aduce atingere Directivei 86/278/CEE (22) a Consiliului, Directivei 89/391/CEE a Consiliului (23), Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (24), Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (25), Regulamentului (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei (26), Directivei 2000/29/CE a Consiliului (27), Regulamentului (UE) nr. 98/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (28), Regulamentului (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (29)

  , Directivei 91/676/CEE a Consiliului

   (29a)

  și Directivei 2000/60/CE

   (29b). |
| --- | --- |

(17)

Indiferent de tipul de produs cu marcaj CE pentru nutriția plantelor, prezentul
  regulament nu ar trebui să împiedice aplicarea legislației existente a Uniunii cu privire la aspectele de protecție a sănătății, a siguranței și a mediului care nu sunt reglementate de prezentul regulament. Prin urmare, prezentul regulament ar trebuie să se aplice fără a aduce atingere Directivei 86/278/CEE (22) a Consiliului, Directivei 89/391/CEE a Consiliului (23), Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (24), Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (25), Regulamentului (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei (26), Directivei 2000/29/CE a Consiliului (27), Regulamentului (UE) nr. 98/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (28), Regulamentului (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (29)

  , Directivei 91/676/CEE a Consiliului

   (29a)

  și Directivei 2000/60/CE

   (29b).

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 17 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17a) | Trasabilitatea produselor care sunt vulnerabile la poluarea organică din anumite surse potențial problematice (sau percepute ca atare) până la sursa materiei organice ar trebui asigurată . Acest lucru este necesar pentru a asigura încrederea consumatorilor și pentru a limita daunele în cazul în care are loc o contaminare pe plan local. Prin urmare, pot fi identificate întreprinderile care utilizează produse fertilizante ce conțin materii organice din aceste surse. Acest lucru ar trebui să fie obligatoriu pentru produsele care conțin materii din deșeuri sau din subproduse care nu au fost supuse vreunui proces de prelucrare care distruge poluanții organici, agenții patogeni și materialul genetic. Scopul nu este doar de a reduce riscurile pentru sănătate și mediu, ci și de a liniști opinia publică și de a răspunde preocupărilor fermierilor cu privire la agenții patogeni, poluanții organici și materialul genetic. Pentru a proteja proprietarii de terenuri împotriva poluării pentru care aceștia nu au nicio vină, statele membre sunt invitate să stabilească norme adecvate în ceea ce privește răspunderea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17a)

Trasabilitatea produselor care sunt vulnerabile la poluarea organică din anumite surse potențial problematice (sau percepute ca atare) până la sursa materiei organice ar trebui asigurată . Acest lucru este necesar pentru a asigura încrederea consumatorilor și pentru a limita daunele în cazul în care are loc o contaminare pe plan local. Prin urmare, pot fi identificate întreprinderile care utilizează produse fertilizante ce conțin materii organice din aceste surse. Acest lucru ar trebui să fie obligatoriu pentru produsele care conțin materii din deșeuri sau din subproduse care nu au fost supuse vreunui proces de prelucrare care distruge poluanții organici, agenții patogeni și materialul genetic. Scopul nu este doar de a reduce riscurile pentru sănătate și mediu, ci și de a liniști opinia publică și de a răspunde preocupărilor fermierilor cu privire la agenții patogeni, poluanții organici și materialul genetic. Pentru a proteja proprietarii de terenuri împotriva poluării pentru care aceștia nu au nicio vină, statele membre sunt invitate să stabilească norme adecvate în ceea ce privește răspunderea.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 17 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17b) | Subprodusele netratate de producție animalieră nu ar trebui să facă obiectul prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17b)

Subprodusele netratate de producție animalieră nu ar trebui să facă obiectul prezentului regulament.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 19 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19a) | În conformitate cu economia circulară, anumite subproduse ale industriei sau coproduse din procese industriale specifice sunt utilizate deja de către producători drept componente ale produselor fertilizante cu marcaj CE. Cerințele referitoare la astfel de categorii de materii componente ar trebui să fie stabilite în anexa II. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19a)

În conformitate cu economia circulară, anumite subproduse ale industriei sau coproduse din procese industriale specifice sunt utilizate deja de către producători drept componente ale produselor fertilizante cu marcaj CE. Cerințele referitoare la astfel de categorii de materii componente ar trebui să fie stabilite în anexa II.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (20) | Un amestec
  de produse
  fertilizante cu marcaj CE diferite
  , dintre care fiecare a fost supus, cu rezultat pozitiv, unei evaluări a conformității cu cerințele aplicabile pentru materialul respectiv, poate fi considerat adecvat pentru utilizare ca produs fertilizant cu marcaj CE, sub rezerva doar a îndeplinirii anumitor cerințe suplimentare justificate de
  amestecul respectiv
  . Prin urmare, pentru a evita o sarcină administrativă inutilă, astfel de
  amestecuri
  ar trebui să aparțină unei categorii separate, pentru care evaluarea conformității ar trebui să se limiteze la cerințele suplimentare justificate de
  amestecul respectiv
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

Un amestec
  de produse
  fertilizante cu marcaj CE diferite
  , dintre care fiecare a fost supus, cu rezultat pozitiv, unei evaluări a conformității cu cerințele aplicabile pentru materialul respectiv, poate fi considerat adecvat pentru utilizare ca produs fertilizant cu marcaj CE, sub rezerva doar a îndeplinirii anumitor cerințe suplimentare justificate de
  amestecul respectiv
  . Prin urmare, pentru a evita o sarcină administrativă inutilă, astfel de
  amestecuri
  ar trebui să aparțină unei categorii separate, pentru care evaluarea conformității ar trebui să se limiteze la cerințele suplimentare justificate de
  amestecul respectiv
  .

| (20) | O combinație
  de produse
  din diferite categorii funcționale de produse
  , dintre care fiecare a fost supus, cu rezultat pozitiv, unei evaluări a conformității cu cerințele aplicabile pentru materialul respectiv, poate fi considerat adecvat pentru utilizare ca produs fertilizant cu marcaj CE, sub rezerva doar a îndeplinirii anumitor cerințe suplimentare justificate de
  amestecare
  . Prin urmare, pentru a evita o sarcină administrativă inutilă, astfel de
  combinații
  ar trebui să aparțină unei categorii separate, pentru care evaluarea conformității ar trebui să se limiteze la cerințele suplimentare justificate de
  amestecare
  . |
| --- | --- |

(20)

O combinație
  de produse
  din diferite categorii funcționale de produse
  , dintre care fiecare a fost supus, cu rezultat pozitiv, unei evaluări a conformității cu cerințele aplicabile pentru materialul respectiv, poate fi considerat adecvat pentru utilizare ca produs fertilizant cu marcaj CE, sub rezerva doar a îndeplinirii anumitor cerințe suplimentare justificate de
  amestecare
  . Prin urmare, pentru a evita o sarcină administrativă inutilă, astfel de
  combinații
  ar trebui să aparțină unei categorii separate, pentru care evaluarea conformității ar trebui să se limiteze la cerințele suplimentare justificate de
  amestecare
  .

[Prezentul amendament include și o modificare orizontală a termenului „amestec” (la singular sau la plural), care este modificat în „combinație” (la singular sau la plural). Dacă este convenit de colegislatori, alte modificări relevante se aplică în întregul text, inclusiv în acele părți reflectate în amendamentele de mai jos.]

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Considerentul 25

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (25) | Atunci când introduce un produs
  fertilizant
  cu marcaj CE pe piață,
  fiecare importator
  ar trebui să indice pe
  produsul fertilizant cu marcaj CE
  denumirea sa, denumirea sa comercială înregistrată sau marca sa comercială înregistrată și adresa poștală la care poate fi contactat, pentru a face posibilă supravegherea pieței. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25)

Atunci când introduce un produs
  fertilizant
  cu marcaj CE pe piață,
  fiecare importator
  ar trebui să indice pe
  produsul fertilizant cu marcaj CE
  denumirea sa, denumirea sa comercială înregistrată sau marca sa comercială înregistrată și adresa poștală la care poate fi contactat, pentru a face posibilă supravegherea pieței.

| (25) | Atunci când introduce un produs cu marcaj CE pe piață,
  importatorul
  ar trebui să indice pe
  ambalajul produsului
  denumirea sa, denumirea sa comercială înregistrată sau marca sa comercială înregistrată și adresa poștală la care poate fi contactat
  , precum și numele producătorului din țara terță
  , pentru a face posibilă supravegherea pieței. |
| --- | --- |

(25)

Atunci când introduce un produs cu marcaj CE pe piață,
  importatorul
  ar trebui să indice pe
  ambalajul produsului
  denumirea sa, denumirea sa comercială înregistrată sau marca sa comercială înregistrată și adresa poștală la care poate fi contactat
  , precum și numele producătorului din țara terță
  , pentru a face posibilă supravegherea pieței.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Considerentul 31

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (31) | În cazul în care standardele armonizate nu au fost adoptate sau nu acoperă suficient de detaliat toate elementele din cerințele de calitate și siguranță stabilite în prezentul regulament, pot fi necesare condiții uniforme pentru punerea în aplicare a acestor cerințe. Prin urmare, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte de punere în aplicare care să stabilească aceste condiții în specificații comune. Din motive de certitudine juridică, ar trebui clarificat faptul că produsele fertilizante cu marcaj CE trebuie să respecte specificațiile respective, chiar dacă produsele respective sunt considerate a fi în conformitate cu standardele armonizate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(31)

În cazul în care standardele armonizate nu au fost adoptate sau nu acoperă suficient de detaliat toate elementele din cerințele de calitate și siguranță stabilite în prezentul regulament, pot fi necesare condiții uniforme pentru punerea în aplicare a acestor cerințe. Prin urmare, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte de punere în aplicare care să stabilească aceste condiții în specificații comune. Din motive de certitudine juridică, ar trebui clarificat faptul că produsele fertilizante cu marcaj CE trebuie să respecte specificațiile respective, chiar dacă produsele respective sunt considerate a fi în conformitate cu standardele armonizate.

| (31) | În cazul în care standardele armonizate nu au fost adoptate sau nu acoperă suficient de detaliat toate elementele din cerințele de calitate și siguranță stabilite în prezentul regulament
  și atunci când există întârzieri nejustificate în procesul de adoptare sau de actualizare a standardelor pentru reflectarea acestor cerințe
  , pot fi necesare
  măsuri provizorii care să prevadă
  condiții uniforme pentru punerea în aplicare a acestor cerințe. Prin urmare, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte de punere în aplicare care să stabilească aceste condiții în specificații comune. Din motive de certitudine juridică, ar trebui clarificat faptul că produsele fertilizante cu marcaj CE trebuie să respecte specificațiile respective, chiar dacă produsele respective sunt considerate a fi în conformitate cu standardele armonizate. |
| --- | --- |

(31)

În cazul în care standardele armonizate nu au fost adoptate sau nu acoperă suficient de detaliat toate elementele din cerințele de calitate și siguranță stabilite în prezentul regulament
  și atunci când există întârzieri nejustificate în procesul de adoptare sau de actualizare a standardelor pentru reflectarea acestor cerințe
  , pot fi necesare
  măsuri provizorii care să prevadă
  condiții uniforme pentru punerea în aplicare a acestor cerințe. Prin urmare, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte de punere în aplicare care să stabilească aceste condiții în specificații comune. Din motive de certitudine juridică, ar trebui clarificat faptul că produsele fertilizante cu marcaj CE trebuie să respecte specificațiile respective, chiar dacă produsele respective sunt considerate a fi în conformitate cu standardele armonizate.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Considerentul 47

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (47) | Produse fertilizante cu marcaj CE ar trebui introduse pe piață numai dacă sunt suficient de eficace și nu prezintă riscuri
  inacceptabile
  pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu atunci când sunt depozitate în mod corespunzător și utilizate în scopul pentru care au fost concepute, și în condiții de utilizare care pot fi prevăzute în mod rezonabil, adică în cazul în care utilizarea respectivă ar putea fi rezultatul unui comportament uman legal și previzibil. Prin urmare, ar trebui stabilite cerințele privind siguranța și calitatea, precum și mecanismele de control adecvate. În plus, utilizarea preconizată a produselor fertilizante cu marcaj CE nu ar trebui să ducă la obținerea unor alimente sau furaje nesigure. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(47)

Produse fertilizante cu marcaj CE ar trebui introduse pe piață numai dacă sunt suficient de eficace și nu prezintă riscuri
  inacceptabile
  pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu atunci când sunt depozitate în mod corespunzător și utilizate în scopul pentru care au fost concepute, și în condiții de utilizare care pot fi prevăzute în mod rezonabil, adică în cazul în care utilizarea respectivă ar putea fi rezultatul unui comportament uman legal și previzibil. Prin urmare, ar trebui stabilite cerințele privind siguranța și calitatea, precum și mecanismele de control adecvate. În plus, utilizarea preconizată a produselor fertilizante cu marcaj CE nu ar trebui să ducă la obținerea unor alimente sau furaje nesigure.

| (47) | Produse fertilizante cu marcaj CE ar trebui introduse pe piață numai dacă sunt suficient de eficace și nu prezintă riscuri pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu atunci când sunt depozitate în mod corespunzător și utilizate în scopul pentru care au fost concepute, și în condiții de utilizare care pot fi prevăzute în mod rezonabil, adică în cazul în care utilizarea respectivă ar putea fi rezultatul unui comportament uman legal și previzibil. Prin urmare, ar trebui stabilite cerințele privind siguranța și calitatea, precum și mecanismele de control adecvate. În plus, utilizarea preconizată a produselor fertilizante cu marcaj CE nu ar trebui să ducă la obținerea unor alimente sau furaje nesigure. |
| --- | --- |

(47)

Produse fertilizante cu marcaj CE ar trebui introduse pe piață numai dacă sunt suficient de eficace și nu prezintă riscuri pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu atunci când sunt depozitate în mod corespunzător și utilizate în scopul pentru care au fost concepute, și în condiții de utilizare care pot fi prevăzute în mod rezonabil, adică în cazul în care utilizarea respectivă ar putea fi rezultatul unui comportament uman legal și previzibil. Prin urmare, ar trebui stabilite cerințele privind siguranța și calitatea, precum și mecanismele de control adecvate. În plus, utilizarea preconizată a produselor fertilizante cu marcaj CE nu ar trebui să ducă la obținerea unor alimente sau furaje nesigure.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Considerentul 49

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (49) | Sistemul existent ar trebui să fie completat printr-o procedură în baza căreia părțile interesate să fie informate cu privire la măsurile preconizate în legătură cu produsele fertilizante cu marcaj CE care prezintă riscuri
  inacceptabile
  pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu. De asemenea, acest sistem ar trebui să permită autorităților de supraveghere a pieței ca, în cooperare cu operatorii economici relevanți, să acționeze din timp cu privire la astfel de produse fertilizante. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(49)

Sistemul existent ar trebui să fie completat printr-o procedură în baza căreia părțile interesate să fie informate cu privire la măsurile preconizate în legătură cu produsele fertilizante cu marcaj CE care prezintă riscuri
  inacceptabile
  pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu. De asemenea, acest sistem ar trebui să permită autorităților de supraveghere a pieței ca, în cooperare cu operatorii economici relevanți, să acționeze din timp cu privire la astfel de produse fertilizante.

| (49) | Sistemul existent ar trebui să fie completat printr-o procedură în baza căreia
  toate
  părțile interesate
  , inclusiv cele din domeniul sănătății și consumatorii,
  să fie informate cu privire la măsurile preconizate în legătură cu produsele fertilizante cu marcaj CE care prezintă riscuri pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu. De asemenea, acest sistem ar trebui să permită autorităților de supraveghere a pieței ca, în cooperare cu operatorii economici relevanți, să acționeze din timp cu privire la astfel de produse fertilizante. |
| --- | --- |

(49)

Sistemul existent ar trebui să fie completat printr-o procedură în baza căreia
  toate
  părțile interesate
  , inclusiv cele din domeniul sănătății și consumatorii,
  să fie informate cu privire la măsurile preconizate în legătură cu produsele fertilizante cu marcaj CE care prezintă riscuri pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu. De asemenea, acest sistem ar trebui să permită autorităților de supraveghere a pieței ca, în cooperare cu operatorii economici relevanți, să acționeze din timp cu privire la astfel de produse fertilizante.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Considerentul 55

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (55) | Se înregistrează în prezent progrese tehnice promițătoare în domeniul reciclării deșeurilor, cum ar fi reciclarea fosforului din nămolurile de epurare
  și
  producția de produse fertilizante din subproduse de origine animală, cum ar fi cărbunele biologic. Ar trebui să fie posibil ca produsele care conțin sau constau în aceste materii să acceseze piața internă fără întârzieri inutile în cazul în care procesele de fabricație au fost analizate din punct de vedere științific, iar cerințele procesului au fost stabilite la nivelul Uniunii. În acest scop,
  ar trebui să îi fie delegată Comisiei
  competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  în ceea ce privește definirea unor categorii mai largi sau suplimentare de produse fertilizante sau
  materii
  componente eligibile
  pentru utilizarea în
  producția de astfel de produse. Pentru subprodusele
  de origine animală, categoria de materii componente ar trebui să fie extinsă sau adăugată numai în măsura în care a fost determinat un punct final din lanțul de producție în conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1069/2009
  , întrucât subprodusele de origine animală pentru care nu a fost determinat un astfel de punct final sunt, în orice caz, excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(55)

Se înregistrează în prezent progrese tehnice promițătoare în domeniul reciclării deșeurilor, cum ar fi reciclarea fosforului din nămolurile de epurare
  și
  producția de produse fertilizante din subproduse de origine animală, cum ar fi cărbunele biologic. Ar trebui să fie posibil ca produsele care conțin sau constau în aceste materii să acceseze piața internă fără întârzieri inutile în cazul în care procesele de fabricație au fost analizate din punct de vedere științific, iar cerințele procesului au fost stabilite la nivelul Uniunii. În acest scop,
  ar trebui să îi fie delegată Comisiei
  competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  în ceea ce privește definirea unor categorii mai largi sau suplimentare de produse fertilizante sau
  materii
  componente eligibile
  pentru utilizarea în
  producția de astfel de produse. Pentru subprodusele
  de origine animală, categoria de materii componente ar trebui să fie extinsă sau adăugată numai în măsura în care a fost determinat un punct final din lanțul de producție în conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1069/2009
  , întrucât subprodusele de origine animală pentru care nu a fost determinat un astfel de punct final sunt, în orice caz, excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament
  .

| (55) | Se înregistrează în prezent progrese tehnice promițătoare în domeniul reciclării deșeurilor, cum ar fi reciclarea fosforului din nămolurile de epurare
  , cum ar fi struvitul,
  producția de produse fertilizante din subproduse de origine animală, cum ar fi cărbunele biologic
  , și recuperarea fosforului după incinerare, cum ar fi produsele pe bază de cenușă
  . Ar trebui să fie posibil ca produsele care conțin sau constau în aceste materii să acceseze piața internă fără întârzieri inutile în cazul în care procesele de fabricație au fost analizate din punct de vedere științific, iar cerințele procesului au fost stabilite la nivelul Uniunii. În acest scop, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește eligibilitatea acestor
  materii pentru utilizarea în
  producție. Pentru produsele derivate din subproduse
  de origine animală, categoria de materii componente ar trebui să fie extinsă sau adăugată numai în măsura în care a fost determinat un punct final din lanțul de producție în conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1069/2009. |
| --- | --- |

(55)

Se înregistrează în prezent progrese tehnice promițătoare în domeniul reciclării deșeurilor, cum ar fi reciclarea fosforului din nămolurile de epurare
  , cum ar fi struvitul,
  producția de produse fertilizante din subproduse de origine animală, cum ar fi cărbunele biologic
  , și recuperarea fosforului după incinerare, cum ar fi produsele pe bază de cenușă
  . Ar trebui să fie posibil ca produsele care conțin sau constau în aceste materii să acceseze piața internă fără întârzieri inutile în cazul în care procesele de fabricație au fost analizate din punct de vedere științific, iar cerințele procesului au fost stabilite la nivelul Uniunii. În acest scop, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește eligibilitatea acestor
  materii pentru utilizarea în
  producție. Pentru produsele derivate din subproduse
  de origine animală, categoria de materii componente ar trebui să fie extinsă sau adăugată numai în măsura în care a fost determinat un punct final din lanțul de producție în conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1069/2009.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Considerentul 55 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (55a) | Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține alți polimeri decât nutrienții polimerici, însă această situație ar trebui să se limiteze la cazurile în care scopul polimerului este de a controla eliberarea nutrienților sau de a spori capacitatea de retenție a apei a produsului fertilizant cu marcaj CE. Ar trebui să fie posibil accesul produselor inovatoare care conțin astfel de polimeri la piața internă. Pentru a reduce la minimum riscurile pentru sănătatea umană, pentru siguranță sau pentru mediu pe care le pot prezenta alți polimeri decât nutrienții polimerici, ar trebui stabilite criteriile pentru biodegradarea acestora, astfel încât aceștia să poată fi supuși unui proces de descompunere fizică sau biologică. În acest scop, ar trebui să i se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește definirea criteriilor de conversie a carbonului polimeric care urmează să fie transformat în dioxid de carbon (CO2) și a unei metode de testare aferente pentru biodegradare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(55a)

Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține alți polimeri decât nutrienții polimerici, însă această situație ar trebui să se limiteze la cazurile în care scopul polimerului este de a controla eliberarea nutrienților sau de a spori capacitatea de retenție a apei a produsului fertilizant cu marcaj CE. Ar trebui să fie posibil accesul produselor inovatoare care conțin astfel de polimeri la piața internă. Pentru a reduce la minimum riscurile pentru sănătatea umană, pentru siguranță sau pentru mediu pe care le pot prezenta alți polimeri decât nutrienții polimerici, ar trebui stabilite criteriile pentru biodegradarea acestora, astfel încât aceștia să poată fi supuși unui proces de descompunere fizică sau biologică. În acest scop, ar trebui să i se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește definirea criteriilor de conversie a carbonului polimeric care urmează să fie transformat în dioxid de carbon (CO2) și a unei metode de testare aferente pentru biodegradare.

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Considerentul 56

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (56) | În plus, ar trebui să existe posibilitatea de a reacționa imediat la noile constatări referitoare la condițiile în care produsele fertilizante cu marcaj CE sunt suficient de eficace și la noile evaluări ale riscurilor privind sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, siguranța sau mediul. În acest scop, ar trebui să îi fie delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește modificarea cerințelor aplicabile diferitelor categorii de produse fertilizante cu marcaj CE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(56)

În plus, ar trebui să existe posibilitatea de a reacționa imediat la noile constatări referitoare la condițiile în care produsele fertilizante cu marcaj CE sunt suficient de eficace și la noile evaluări ale riscurilor privind sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, siguranța sau mediul. În acest scop, ar trebui să îi fie delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește modificarea cerințelor aplicabile diferitelor categorii de produse fertilizante cu marcaj CE.

| (56) | În plus, ar trebui să existe posibilitatea de a reacționa imediat la noile constatări referitoare la condițiile în care produsele fertilizante cu marcaj CE sunt suficient de eficace și la noile evaluări ale riscurilor privind sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, siguranța sau mediul
  , luând în considerare evaluările efectuate de către autoritățile din statele membre sau în cooperare cu acestea
  . În acest scop, ar trebui să îi fie delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește modificarea cerințelor aplicabile diferitelor categorii de produse fertilizante cu marcaj CE. |
| --- | --- |

(56)

În plus, ar trebui să existe posibilitatea de a reacționa imediat la noile constatări referitoare la condițiile în care produsele fertilizante cu marcaj CE sunt suficient de eficace și la noile evaluări ale riscurilor privind sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, siguranța sau mediul
  , luând în considerare evaluările efectuate de către autoritățile din statele membre sau în cooperare cu acestea
  . În acest scop, ar trebui să îi fie delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește modificarea cerințelor aplicabile diferitelor categorii de produse fertilizante cu marcaj CE.

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Considerentul 57

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (57) | În cursul exercitării acestor competențe
  , este deosebit de important ca, în
  cursul
  lucrărilor
  sale
  pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.
  Atunci când pregătește și elaborează acte
  delegate,
  Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană
  ,
  adecvată și
  la
  timp a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(57)

În cursul exercitării acestor competențe
  , este deosebit de important ca, în
  cursul
  lucrărilor
  sale
  pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.
  Atunci când pregătește și elaborează acte
  delegate,
  Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană
  ,
  adecvată și
  la
  timp a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu
  .

| (57) | La adoptarea actelor delegate prevăzute de prezentul regulament
  , este deosebit de important ca, în
  timpul
  lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți
  , și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare
  .
  În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor
  delegate,
  Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele simultan cu experții din statele membre
  ,
  iar experții lor au acces în mod sistematic
  la
  reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei care se ocupă de pregătirea actelor delegate
  . |
| --- | --- |

(57)

La adoptarea actelor delegate prevăzute de prezentul regulament
  , este deosebit de important ca, în
  timpul
  lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți
  , și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare
  .
  În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor
  delegate,
  Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele simultan cu experții din statele membre
  ,
  iar experții lor au acces în mod sistematic
  la
  reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei care se ocupă de pregătirea actelor delegate
  .

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Considerentul 59 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (59a) | Din cauza dependenței ridicate de importurile de fosforit în cadrul Uniunii, Comisia a clasificat această materie drept materie primă critică. Prin urmare, este necesar să se monitorizeze impactul prezentului regulament asupra accesului la aprovizionarea cu materii prime în general, asupra disponibilității fosforitului în special și, în ambele cazuri, asupra prețurilor. După această evaluare și în cazul unui impact negativ, Comisia ar trebui să adopte orice măsuri consideră a fi adecvate pentru a remedia aceste perturbări ale comerțului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(59a)

Din cauza dependenței ridicate de importurile de fosforit în cadrul Uniunii, Comisia a clasificat această materie drept materie primă critică. Prin urmare, este necesar să se monitorizeze impactul prezentului regulament asupra accesului la aprovizionarea cu materii prime în general, asupra disponibilității fosforitului în special și, în ambele cazuri, asupra prețurilor. După această evaluare și în cazul unui impact negativ, Comisia ar trebui să adopte orice măsuri consideră a fi adecvate pentru a remedia aceste perturbări ale comerțului.

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | subprodusele de origine animală care sunt
  supuse
  cerințelor din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

subprodusele de origine animală care sunt
  supuse
  cerințelor din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009,

| (a) | subprodusele de origine animală
  sau produsele derivate
  care sunt
  puse la dispoziție pe piață sub rezerva
  cerințelor din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, |
| --- | --- |

(a)

subprodusele de origine animală
  sau produsele derivate
  care sunt
  puse la dispoziție pe piață sub rezerva
  cerințelor din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009,

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 2 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | Directiva 91/676/CEE; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ba)

Directiva 91/676/CEE;

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 2 – litera bb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bb) | Directiva 2000/60/CE; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(bb)

Directiva 2000/60/CE;

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | „produs
  fertilizant
  ” înseamnă o substanță, un amestec, un microorganism sau orice alt material, aplicat sau care urmează să fie aplicat, ca atare sau amestecat cu alt material, pe plante sau pe rizosfera plantelor în scopul de a le furniza plantelor nutrienți sau de a le îmbunătăți
  eficiența nutrițională; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

„produs
  fertilizant
  ” înseamnă o substanță, un amestec, un microorganism sau orice alt material, aplicat sau care urmează să fie aplicat, ca atare sau amestecat cu alt material, pe plante sau pe rizosfera plantelor în scopul de a le furniza plantelor nutrienți sau de a le îmbunătăți
  eficiența nutrițională;

| (1) | „produs
  pentru nutriția plantelor
  ” înseamnă o substanță, un amestec, un microorganism sau orice alt material aplicat sau care urmează să fie aplicat, ca atare sau amestecat cu alt material, pe
  ciuperci sau pe micosfera lor sau pe
  plante
  în orice stadiu de creștere, inclusiv pe semințe, și/
  sau pe rizosfera plantelor în scopul de a le furniza plantelor
  sau ciupercilor
  nutrienți sau de a le îmbunătăți
  condițiile fizice sau biologice de creștere sau vigoarea generală, producția și calitatea, inclusiv prin creșterea capacității plantei de a absorbi nutrienții [cu excepția produselor de protecție a plantelor care fac obiectul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009]
  ; |
| --- | --- |

(1)

„produs
  pentru nutriția plantelor
  ” înseamnă o substanță, un amestec, un microorganism sau orice alt material aplicat sau care urmează să fie aplicat, ca atare sau amestecat cu alt material, pe
  ciuperci sau pe micosfera lor sau pe
  plante
  în orice stadiu de creștere, inclusiv pe semințe, și/
  sau pe rizosfera plantelor în scopul de a le furniza plantelor
  sau ciupercilor
  nutrienți sau de a le îmbunătăți
  condițiile fizice sau biologice de creștere sau vigoarea generală, producția și calitatea, inclusiv prin creșterea capacității plantei de a absorbi nutrienții [cu excepția produselor de protecție a plantelor care fac obiectul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009]
  ;

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | „substanță” înseamnă
  o substanță
  în
  sensul articolului 3 alineatul (1)
  din
  Regulamentul (CE) nr
  . 
  1907/2006
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

„substanță” înseamnă
  o substanță
  în
  sensul articolului 3 alineatul (1)
  din
  Regulamentul (CE) nr
  . 
  1907/2006
  ;

| (3) | „substanță” înseamnă
  un element chimic și compușii săi,
  în
  stare naturală sau obținut prin orice proces de fabricare, inclusiv orice aditiv necesar pentru păstrarea stabilității și orice impuritate care derivă
  din
  procesul utilizat, cu excepția oricărui solvent care poate fi separat fără a influența stabilitatea substanței sau fără a-i schimba compoziția
  ; |
| --- | --- |

(3)

„substanță” înseamnă
  un element chimic și compușii săi,
  în
  stare naturală sau obținut prin orice proces de fabricare, inclusiv orice aditiv necesar pentru păstrarea stabilității și orice impuritate care derivă
  din
  procesul utilizat, cu excepția oricărui solvent care poate fi separat fără a influența stabilitatea substanței sau fără a-i schimba compoziția
  ;

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | „specificație tehnică” înseamnă un document care stabilește cerințele tehnice pe care trebuie să le îndeplinească un produs fertilizant cu marcaj CE; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

„specificație tehnică” înseamnă un document care stabilește cerințele tehnice pe care trebuie să le îndeplinească un produs fertilizant cu marcaj CE;

| (13) | „specificație tehnică” înseamnă un document care stabilește cerințele tehnice pe care trebuie să le îndeplinească un produs fertilizant cu marcaj CE
  sau procesul său de producție
  ; |
| --- | --- |

(13)

„specificație tehnică” înseamnă un document care stabilește cerințele tehnice pe care trebuie să le îndeplinească un produs fertilizant cu marcaj CE
  sau procesul său de producție
  ;

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre nu împiedică punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante care sunt conforme cu prezentul regulament. | Statele membre nu împiedică
  , în ceea ce privește aspectele și riscurile reglementate de prezentul regulament,
  punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante
  cu marcaj CE
  care sunt conforme cu prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Statele membre nu împiedică punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante care sunt conforme cu prezentul regulament.

Statele membre nu împiedică
  , în ceea ce privește aspectele și riscurile reglementate de prezentul regulament,
  punerea la dispoziție pe piață a produselor fertilizante
  cu marcaj CE
  care sunt conforme cu prezentul regulament.

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul 3 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Prezentul regulament nu împiedică statele membre să mențină sau să adopte dispoziții, care sunt în conformitate cu tratatele, în ceea ce privește utilizarea produselor fertilizante cu marcaj CE în scopul protejării sănătății umane și a mediului, cu condiția ca aceste dispoziții să nu necesite modificarea produselor fertilizante cu marcaj CE care sunt în conformitate cu prezentul regulament și să nu influențeze condițiile privind punerea la dispoziție pe piață a produselor respective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Prezentul regulament nu împiedică statele membre să mențină sau să adopte dispoziții, care sunt în conformitate cu tratatele, în ceea ce privește utilizarea produselor fertilizante cu marcaj CE în scopul protejării sănătății umane și a mediului, cu condiția ca aceste dispoziții să nu necesite modificarea produselor fertilizante cu marcaj CE care sunt în conformitate cu prezentul regulament și să nu influențeze condițiile privind punerea la dispoziție pe piață a produselor respective.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Odată cu publicarea prezentului regulament în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, Comisia publică un document cu orientări care să ofere claritate și exemple producătorilor și autorităților de supraveghere a pieței în privința modului în care ar trebui să arate eticheta. Acest document cu orientări specifică și alte informații relevante, după cum se menționează în anexa III partea 1 punctul 2 litera (d). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2a.
     
  Odată cu publicarea prezentului regulament în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, Comisia publică un document cu orientări care să ofere claritate și exemple producătorilor și autorităților de supraveghere a pieței în privința modului în care ar trebui să arate eticheta. Acest document cu orientări specifică și alte informații relevante, după cum se menționează în anexa III partea 1 punctul 2 litera (d).

Amendamentul 45

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3

Articolul 6 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Producătorii păstrează documentația tehnică și declarația de conformitate UE timp de
  10
  ani după introducerea pe piață a produsului fertilizant cu marcaj CE care face obiectul respectivelor documente. | 3.   Producătorii păstrează documentația tehnică și declarația de conformitate UE timp de
  cinci
  ani după introducerea pe piață a produsului fertilizant cu marcaj CE care face obiectul respectivelor documente. |
| | (Acesta este un amendament orizontal cu privire la termenul de păstrare a întregii documentații tehnice. Dacă este convenit de colegislatori, alte modificări relevante se aplică în întregul text, inclusiv în acele părți reflectate în amendamentele de mai jos.] |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Producătorii păstrează documentația tehnică și declarația de conformitate UE timp de
  10
  ani după introducerea pe piață a produsului fertilizant cu marcaj CE care face obiectul respectivelor documente.

3.   Producătorii păstrează documentația tehnică și declarația de conformitate UE timp de
  cinci
  ani după introducerea pe piață a produsului fertilizant cu marcaj CE care face obiectul respectivelor documente.

(Acesta este un amendament orizontal cu privire la termenul de păstrare a întregii documentații tehnice. Dacă este convenit de colegislatori, alte modificări relevante se aplică în întregul text, inclusiv în acele părți reflectate în amendamentele de mai jos.]

(Acesta este un amendament orizontal cu privire la termenul de păstrare a întregii documentații tehnice. Dacă este convenit de colegislatori, alte modificări relevante se aplică în întregul text, inclusiv în acele părți reflectate în amendamentele de mai jos.]

Amendamentul 46

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 4 – paragraful 1

Articolul 6 – alineatul 4 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Producătorii se asigură că există proceduri care să garanteze conformitatea continuă cu prezentul regulament a produselor fertilizante cu marcaj CE care fac parte dintr-o producție în serie. Modificările
  în metoda de fabricare sau cele
  referitoare la caracteristicile produselor fertilizante vizate și modificările standardelor armonizate, ale specificațiilor comune menționate la articolul 13 sau ale altor specificații tehnice, în raport cu care se declară conformitatea unui produs fertilizant cu marcaj CE, se iau în considerare în mod corespunzător. | Producătorii se asigură că există proceduri care să garanteze conformitatea continuă cu prezentul regulament a produselor fertilizante cu marcaj CE care fac parte dintr-o producție în serie. Modificările referitoare la caracteristicile produselor fertilizante vizate și modificările standardelor armonizate, ale specificațiilor comune menționate la articolul 13 sau ale altor specificații tehnice, în raport cu care se declară conformitatea unui produs fertilizant cu marcaj CE, se iau în considerare în mod corespunzător. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Producătorii se asigură că există proceduri care să garanteze conformitatea continuă cu prezentul regulament a produselor fertilizante cu marcaj CE care fac parte dintr-o producție în serie. Modificările
  în metoda de fabricare sau cele
  referitoare la caracteristicile produselor fertilizante vizate și modificările standardelor armonizate, ale specificațiilor comune menționate la articolul 13 sau ale altor specificații tehnice, în raport cu care se declară conformitatea unui produs fertilizant cu marcaj CE, se iau în considerare în mod corespunzător.

în metoda de fabricare sau cele

Producătorii se asigură că există proceduri care să garanteze conformitatea continuă cu prezentul regulament a produselor fertilizante cu marcaj CE care fac parte dintr-o producție în serie. Modificările referitoare la caracteristicile produselor fertilizante vizate și modificările standardelor armonizate, ale specificațiilor comune menționate la articolul 13 sau ale altor specificații tehnice, în raport cu care se declară conformitatea unui produs fertilizant cu marcaj CE, se iau în considerare în mod corespunzător.

Amendamentul 47

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 4 – paragraful 2

Articolul 6 – alineatul 4 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Ori de câte ori acest lucru este justificat, având în vedere performanța unui produs fertilizant cu marcaj CE sau riscurile pe care le prezintă acesta, producătorii testează prin eșantionare produsele fertilizante puse la dispoziție pe piață, investighează plângerile, și
  , dacă este nevoie,
  păstrează un registru cu plângerile respective, cu produsele fertilizante cu marcaj CE neconforme și cu rechemările de astfel de produse și informează distribuitorii cu privire la orice astfel de activități de monitorizare. | Ori de câte ori acest lucru este justificat, având în vedere performanța unui produs fertilizant cu marcaj CE sau riscurile pe care le prezintă acesta,
  pentru a proteja sănătatea și securitatea consumatorilor și a mediului,
  producătorii testează prin eșantionare produsele fertilizante puse la dispoziție pe piață, investighează plângerile, și păstrează un registru cu plângerile respective, cu produsele fertilizante cu marcaj CE neconforme și cu rechemările de astfel de produse și informează distribuitorii
  și autoritățile de supraveghere a pieței
  cu privire la orice astfel de activități de monitorizare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Ori de câte ori acest lucru este justificat, având în vedere performanța unui produs fertilizant cu marcaj CE sau riscurile pe care le prezintă acesta, producătorii testează prin eșantionare produsele fertilizante puse la dispoziție pe piață, investighează plângerile, și
  , dacă este nevoie,
  păstrează un registru cu plângerile respective, cu produsele fertilizante cu marcaj CE neconforme și cu rechemările de astfel de produse și informează distribuitorii cu privire la orice astfel de activități de monitorizare.

, dacă este nevoie,

Ori de câte ori acest lucru este justificat, având în vedere performanța unui produs fertilizant cu marcaj CE sau riscurile pe care le prezintă acesta,
  pentru a proteja sănătatea și securitatea consumatorilor și a mediului,
  producătorii testează prin eșantionare produsele fertilizante puse la dispoziție pe piață, investighează plângerile, și păstrează un registru cu plângerile respective, cu produsele fertilizante cu marcaj CE neconforme și cu rechemările de astfel de produse și informează distribuitorii
  și autoritățile de supraveghere a pieței
  cu privire la orice astfel de activități de monitorizare.

pentru a proteja sănătatea și securitatea consumatorilor și a mediului,

și autoritățile de supraveghere a pieței

Amendamentul 48

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 6

Articolul 6 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Producătorii își indică numele, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată și adresa poștală la care pot fi contactați pe ambalajul produsului fertilizant cu marcaj CE sau, dacă produsul fertilizant este furnizat fără ambalaj, într-un document care însoțește produsul fertilizant. Adresa poștală indică un singur punct de contact pentru producător.
  Datele de contact
  sunt comunicate într-o limbă ușor de înțeles pentru utilizatorii finali și autoritățile de supraveghere a pieței. | 6.   Producătorii își indică numele, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată și adresa poștală la care pot fi contactați pe ambalajul produsului fertilizant cu marcaj CE sau, dacă produsul fertilizant este furnizat fără ambalaj, într-un document care însoțește produsul fertilizant. Adresa poștală indică un singur punct de contact pentru producător.
  Astfel de informații
  sunt comunicate într-o limbă ușor de înțeles pentru utilizatorii finali și autoritățile de supraveghere a pieței
  , după cum se stabilește de către statul membru în cauză, și trebuie să fie clare, inteligibile și lizibile
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Producătorii își indică numele, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată și adresa poștală la care pot fi contactați pe ambalajul produsului fertilizant cu marcaj CE sau, dacă produsul fertilizant este furnizat fără ambalaj, într-un document care însoțește produsul fertilizant. Adresa poștală indică un singur punct de contact pentru producător.
  Datele de contact
  sunt comunicate într-o limbă ușor de înțeles pentru utilizatorii finali și autoritățile de supraveghere a pieței.

6.   Producătorii își indică numele, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată și adresa poștală la care pot fi contactați pe ambalajul produsului fertilizant cu marcaj CE sau, dacă produsul fertilizant este furnizat fără ambalaj, într-un document care însoțește produsul fertilizant. Adresa poștală indică un singur punct de contact pentru producător.
  Astfel de informații
  sunt comunicate într-o limbă ușor de înțeles pentru utilizatorii finali și autoritățile de supraveghere a pieței
  , după cum se stabilește de către statul membru în cauză, și trebuie să fie clare, inteligibile și lizibile
  .

Amendamentul 49

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 7

Articolul 6 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Producătorii se asigură că
  produsele fertilizante
  cu marcaj CE
  sunt etichetate
  în conformitate cu anexa III sau,
  în cazul în care
  produsul fertilizant este furnizat fără ambalaj, că
  declarația de etichetare este furnizată
  într-un document care însoțește produsul fertilizant
  și care este accesibil pentru inspecție în momentul în care produsul este introdus pe piață. Declarația de etichetare
  trebuie să fie într-o limbă care poate fi ușor înțeleasă de către utilizatorii finali, după cum se stabilește de către statul membru în cauză, și trebuie să fie clară, ușor de înțeles și inteligibilă. | 7.   Producătorii se asigură că
  produsul fertilizant
  cu marcaj CE
  este etichetat
  în conformitate cu anexa III sau,
  dacă ambalajul este prea mic pentru ca eticheta să conțină toate informațiile sau dacă
  produsul fertilizant
  cu marcaj CE
  este furnizat fără ambalaj, că
  informațiile necesare sunt furnizate
  într-un document care însoțește produsul fertilizant
  cu marcaj CE. Informațiile cerute în conformitate cu anexa III
  trebuie să fie într-o limbă care poate fi ușor înțeleasă de către utilizatorii finali, după cum se stabilește de către statul membru în cauză, și trebuie să fie clară, ușor de înțeles și inteligibilă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   Producătorii se asigură că
  produsele fertilizante
  cu marcaj CE
  sunt etichetate
  în conformitate cu anexa III sau,
  în cazul în care
  produsul fertilizant este furnizat fără ambalaj, că
  declarația de etichetare este furnizată
  într-un document care însoțește produsul fertilizant
  și care este accesibil pentru inspecție în momentul în care produsul este introdus pe piață. Declarația de etichetare
  trebuie să fie într-o limbă care poate fi ușor înțeleasă de către utilizatorii finali, după cum se stabilește de către statul membru în cauză, și trebuie să fie clară, ușor de înțeles și inteligibilă.

7.   Producătorii se asigură că
  produsul fertilizant
  cu marcaj CE
  este etichetat
  în conformitate cu anexa III sau,
  dacă ambalajul este prea mic pentru ca eticheta să conțină toate informațiile sau dacă
  produsul fertilizant
  cu marcaj CE
  este furnizat fără ambalaj, că
  informațiile necesare sunt furnizate
  într-un document care însoțește produsul fertilizant
  cu marcaj CE. Informațiile cerute în conformitate cu anexa III
  trebuie să fie într-o limbă care poate fi ușor înțeleasă de către utilizatorii finali, după cum se stabilește de către statul membru în cauză, și trebuie să fie clară, ușor de înțeles și inteligibilă.

Amendamentul 50

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 10 – partea introductivă

Articolul 6 – alineatul 10 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 10.   Producătorul trebuie să depună la autoritatea competentă a statului membru de destinație un raport privind testul de rezistență la detonare descris în anexa IV
  , pentru
  următoarele produse fertilizante cu marcaj CE: | 10.   Producătorul trebuie să depună la autoritatea competentă a statului membru de destinație un raport privind testul de rezistență la detonare descris în anexa IV
  și să garanteze că
  următoarele produse fertilizante cu marcaj CE
  pot trece acel test
  : |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

10.   Producătorul trebuie să depună la autoritatea competentă a statului membru de destinație un raport privind testul de rezistență la detonare descris în anexa IV
  , pentru
  următoarele produse fertilizante cu marcaj CE:

10.   Producătorul trebuie să depună la autoritatea competentă a statului membru de destinație un raport privind testul de rezistență la detonare descris în anexa IV
  și să garanteze că
  următoarele produse fertilizante cu marcaj CE
  pot trece acel test
  :

Amendamentul 51

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 10 – paragraful 1 – litera b

Articolul 6 – alineatul 10 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | amestecurile
  de produse
  fertilizante
  , astfel cum se specifică în categoria funcțională de produse 7 din anexa I, care conțin un îngrășământ menționat la litera (a). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

amestecurile
  de produse
  fertilizante
  , astfel cum se specifică în categoria funcțională de produse 7 din anexa I, care conțin un îngrășământ menționat la litera (a).

amestecurile

fertilizante

| (b) | combinații
  de produse
  din diferite categorii funcționale de produse
  , astfel cum se specifică în categoria funcțională de produse 7 din anexa I, care conțin un îngrășământ menționat la litera (a). |
| --- | --- |

(b)

combinații
  de produse
  din diferite categorii funcționale de produse
  , astfel cum se specifică în categoria funcțională de produse 7 din anexa I, care conțin un îngrășământ menționat la litera (a).

combinații

din diferite categorii funcționale de produse

Amendamentul 52

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 10 – paragraful 2

Articolul 6 – alineatul 10 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Raportul este prezentat cu cel puțin cinci zile înainte de introducerea pe piață a acestor produse. | Raportul este prezentat cu cel puțin cinci zile
  lucrătoare
  înainte de introducerea pe piață a acestor produse.
  Lista autorităților competente din statele membre este furnizată de Comisie pe pagina sa de internet. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Raportul este prezentat cu cel puțin cinci zile înainte de introducerea pe piață a acestor produse.

Raportul este prezentat cu cel puțin cinci zile
  lucrătoare
  înainte de introducerea pe piață a acestor produse.
  Lista autorităților competente din statele membre este furnizată de Comisie pe pagina sa de internet.

lucrătoare

Lista autorităților competente din statele membre este furnizată de Comisie pe pagina sa de internet.

Amendamentul 53

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 1

Articolul 8 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   
  Importatorii introduc pe piață numai produse
  fertilizante cu marcaj CE
  conforme
  . | 1.   
  Numai produsele
  fertilizante cu marcaj CE
  conforme pot fi importate în Uniune și introduse pe piața Uniunii
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   
  Importatorii introduc pe piață numai produse
  fertilizante cu marcaj CE
  conforme
  .

1.   
  Numai produsele
  fertilizante cu marcaj CE
  conforme pot fi importate în Uniune și introduse pe piața Uniunii
  .

Amendamentul 54

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 2

Articolul 8 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Înainte de introducerea unui produs fertilizant cu marcaj CE pe piață, importatorii se asigură că procedura corespunzătoare de evaluare a conformității menționată la articolul 14 a fost îndeplinită de către producător. Aceștia se asigură că producătorul a întocmit documentația tehnică, că produsul fertilizant cu marcaj CE este însoțit de declarația de conformitate UE și de documentele necesare și că producătorul a respectat cerințele prevăzute la articolul 6 alineatele (5) și (6). Dacă importatorul consideră sau are motive să creadă că un produs fertilizant cu marcaj CE nu este conform cu cerințele aplicabile prevăzute în
  anexa I, anexa II sau anexa III
  , acesta nu introduce produsul fertilizant cu marcaj CE pe piață înainte ca el să fie adus în conformitate. În plus, în cazul în care produsul fertilizant cu marcaj CE prezintă un risc inacceptabil pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu, importatorul informează producătorul și autoritățile de supraveghere a pieței în acest sens. | 2.   Înainte de introducerea unui produs fertilizant cu marcaj CE pe piață, importatorii se asigură că procedura corespunzătoare de evaluare a conformității menționată la articolul 14 a fost îndeplinită de către producător. Aceștia se asigură că producătorul a întocmit documentația tehnică, că produsul fertilizant cu marcaj CE este însoțit de declarația de conformitate UE și de documentele necesare și că producătorul a respectat cerințele prevăzute la articolul 6 alineatele (5) și (6). Dacă importatorul consideră sau are motive să creadă că un produs fertilizant cu marcaj CE nu este conform cu cerințele aplicabile prevăzute în
  prezentul regulament
  , acesta nu introduce produsul fertilizant cu marcaj CE pe piață înainte ca el să fie adus în conformitate. În plus, în cazul în care produsul fertilizant cu marcaj CE prezintă un risc inacceptabil pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu, importatorul informează producătorul și autoritățile de supraveghere a pieței în acest sens. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Înainte de introducerea unui produs fertilizant cu marcaj CE pe piață, importatorii se asigură că procedura corespunzătoare de evaluare a conformității menționată la articolul 14 a fost îndeplinită de către producător. Aceștia se asigură că producătorul a întocmit documentația tehnică, că produsul fertilizant cu marcaj CE este însoțit de declarația de conformitate UE și de documentele necesare și că producătorul a respectat cerințele prevăzute la articolul 6 alineatele (5) și (6). Dacă importatorul consideră sau are motive să creadă că un produs fertilizant cu marcaj CE nu este conform cu cerințele aplicabile prevăzute în
  anexa I, anexa II sau anexa III
  , acesta nu introduce produsul fertilizant cu marcaj CE pe piață înainte ca el să fie adus în conformitate. În plus, în cazul în care produsul fertilizant cu marcaj CE prezintă un risc inacceptabil pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu, importatorul informează producătorul și autoritățile de supraveghere a pieței în acest sens.

2.   Înainte de introducerea unui produs fertilizant cu marcaj CE pe piață, importatorii se asigură că procedura corespunzătoare de evaluare a conformității menționată la articolul 14 a fost îndeplinită de către producător. Aceștia se asigură că producătorul a întocmit documentația tehnică, că produsul fertilizant cu marcaj CE este însoțit de declarația de conformitate UE și de documentele necesare și că producătorul a respectat cerințele prevăzute la articolul 6 alineatele (5) și (6). Dacă importatorul consideră sau are motive să creadă că un produs fertilizant cu marcaj CE nu este conform cu cerințele aplicabile prevăzute în
  prezentul regulament
  , acesta nu introduce produsul fertilizant cu marcaj CE pe piață înainte ca el să fie adus în conformitate. În plus, în cazul în care produsul fertilizant cu marcaj CE prezintă un risc inacceptabil pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu, importatorul informează producătorul și autoritățile de supraveghere a pieței în acest sens.

Amendamentul 55

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 3

Articolul 8 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Importatorii își indică numele, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată și adresa poștală la care pot fi contactați pe ambalajul produsului fertilizant cu marcaj CE sau, dacă produsul fertilizant cu marcaj CE este furnizat fără ambalaj, într-un document care însoțește produsul fertilizant. Datele de contact sunt comunicate într-o limbă ușor de înțeles pentru utilizatorii finali și autoritățile de supraveghere a pieței. | 3.   Importatorii își indică numele, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată și adresa poștală la care pot fi contactați
  , precum și producătorii din țări terțe,
  pe ambalajul produsului fertilizant cu marcaj CE sau, dacă produsul fertilizant cu marcaj CE este furnizat fără ambalaj, într-un document care însoțește produsul fertilizant. Datele de contact sunt comunicate într-o limbă ușor de înțeles pentru utilizatorii finali și autoritățile de supraveghere a pieței. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Importatorii își indică numele, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată și adresa poștală la care pot fi contactați pe ambalajul produsului fertilizant cu marcaj CE sau, dacă produsul fertilizant cu marcaj CE este furnizat fără ambalaj, într-un document care însoțește produsul fertilizant. Datele de contact sunt comunicate într-o limbă ușor de înțeles pentru utilizatorii finali și autoritățile de supraveghere a pieței.

3.   Importatorii își indică numele, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată și adresa poștală la care pot fi contactați
  , precum și producătorii din țări terțe,
  pe ambalajul produsului fertilizant cu marcaj CE sau, dacă produsul fertilizant cu marcaj CE este furnizat fără ambalaj, într-un document care însoțește produsul fertilizant. Datele de contact sunt comunicate într-o limbă ușor de înțeles pentru utilizatorii finali și autoritățile de supraveghere a pieței.

Amendamentul 56

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 4

Articolul 8 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Importatorii se asigură că produsul fertilizant cu marcaj CE
  respectiv
  este etichetat în conformitate cu anexa III, într-o limbă ușor de înțeles pentru utilizatorii finali, după cum stabilește statul membru în cauză. | 4.   Importatorii se asigură că produsul fertilizant cu marcaj CE este etichetat în conformitate cu anexa III
  sau
  ,
  dacă ambalajul este prea mic pentru ca eticheta să conțină toate informațiile sau dacă produsul fertilizant cu marcaj CE este furnizat fără ambalaj, că informațiile necesare sunt furnizate într-un document care însoțește produsul fertilizant cu marcaj CE. Informațiile cerute în conformitate cu anexa III sunt
  într-o limbă ușor de înțeles pentru utilizatorii finali, după cum stabilește statul membru în cauză. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Importatorii se asigură că produsul fertilizant cu marcaj CE
  respectiv
  este etichetat în conformitate cu anexa III, într-o limbă ușor de înțeles pentru utilizatorii finali, după cum stabilește statul membru în cauză.

4.   Importatorii se asigură că produsul fertilizant cu marcaj CE este etichetat în conformitate cu anexa III
  sau
  ,
  dacă ambalajul este prea mic pentru ca eticheta să conțină toate informațiile sau dacă produsul fertilizant cu marcaj CE este furnizat fără ambalaj, că informațiile necesare sunt furnizate într-un document care însoțește produsul fertilizant cu marcaj CE. Informațiile cerute în conformitate cu anexa III sunt
  într-o limbă ușor de înțeles pentru utilizatorii finali, după cum stabilește statul membru în cauză.

Amendamentul 57

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 6

Articolul 8 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Ori de câte ori acest lucru este justificat, având în vedere performanța unui produs fertilizant cu marcaj CE sau riscurile pe care le prezintă acesta, importatorii testează prin eșantionare produsele fertilizante puse la dispoziție pe piață, investighează plângerile, și
  , dacă este nevoie,
  păstrează un registru cu plângerile respective, cu produsele fertilizante cu marcaj CE neconforme și cu rechemările de astfel de produse și informează distribuitorii cu privire la orice astfel de activități de monitorizare. | 6.   Ori de câte ori acest lucru este justificat, având în vedere performanța unui produs fertilizant cu marcaj CE sau riscurile pe care le prezintă acesta,
  pentru a proteja sănătatea și siguranța consumatorilor și mediul,
  importatorii testează prin eșantionare produsele fertilizante puse la dispoziție pe piață, investighează plângerile, și păstrează un registru cu plângerile respective, cu produsele fertilizante cu marcaj CE neconforme și cu rechemările de astfel de produse și informează distribuitorii cu privire la orice astfel de activități de monitorizare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Ori de câte ori acest lucru este justificat, având în vedere performanța unui produs fertilizant cu marcaj CE sau riscurile pe care le prezintă acesta, importatorii testează prin eșantionare produsele fertilizante puse la dispoziție pe piață, investighează plângerile, și
  , dacă este nevoie,
  păstrează un registru cu plângerile respective, cu produsele fertilizante cu marcaj CE neconforme și cu rechemările de astfel de produse și informează distribuitorii cu privire la orice astfel de activități de monitorizare.

6.   Ori de câte ori acest lucru este justificat, având în vedere performanța unui produs fertilizant cu marcaj CE sau riscurile pe care le prezintă acesta,
  pentru a proteja sănătatea și siguranța consumatorilor și mediul,
  importatorii testează prin eșantionare produsele fertilizante puse la dispoziție pe piață, investighează plângerile, și păstrează un registru cu plângerile respective, cu produsele fertilizante cu marcaj CE neconforme și cu rechemările de astfel de produse și informează distribuitorii cu privire la orice astfel de activități de monitorizare.

Amendamentul 58

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 8

Articolul 8 – alineatul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8.   Importatorii păstrează o copie a declarației de conformitate UE la dispoziția autorităților de supraveghere a pieței pe o perioadă de
  10
  ani după introducerea pe piață a produsului fertilizant cu marcaj CE și se asigură că documentația tehnică poate fi pusă la dispoziția acestor autorități, la cerere. | 8.   Importatorii păstrează o copie a declarației de conformitate UE la dispoziția autorităților de supraveghere a pieței pe o perioadă de
  cinci
  ani după introducerea pe piață a produsului fertilizant cu marcaj CE și se asigură că documentația tehnică poate fi pusă la dispoziția acestor autorități, la cerere.
  La cerere, importatorii pun la dispoziția altor operatori economici în cauză o copie a declarației de conformitate UE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8.   Importatorii păstrează o copie a declarației de conformitate UE la dispoziția autorităților de supraveghere a pieței pe o perioadă de
  10
  ani după introducerea pe piață a produsului fertilizant cu marcaj CE și se asigură că documentația tehnică poate fi pusă la dispoziția acestor autorități, la cerere.

8.   Importatorii păstrează o copie a declarației de conformitate UE la dispoziția autorităților de supraveghere a pieței pe o perioadă de
  cinci
  ani după introducerea pe piață a produsului fertilizant cu marcaj CE și se asigură că documentația tehnică poate fi pusă la dispoziția acestor autorități, la cerere.
  La cerere, importatorii pun la dispoziția altor operatori economici în cauză o copie a declarației de conformitate UE.

Amendamentul 59

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2 – paragraful 1

Articolul 9 – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Înainte de a pune la dispoziție pe piață un produs fertilizant cu marcaj CE, distribuitorii verifică dacă produsul fertilizant cu marcaj CE este însoțit de
  declarația de conformitate UE și de
  documentele necesare, dacă este etichetat în conformitate cu anexa III într-o limbă ușor de înțeles de către utilizatorii finali din statul membru în care produsul fertilizant cu marcaj CE este pus la dispoziție pe piață și dacă producătorul și importatorul au respectat cerințele prevăzute la articolul 6 alineatele (5) și (6) și respectiv la articolul 8 alineatul (3). | Înainte de a pune la dispoziție pe piață un produs fertilizant cu marcaj CE, distribuitorii verifică dacă produsul fertilizant cu marcaj CE este însoțit de documentele necesare, dacă este etichetat în conformitate cu anexa III într-o limbă ușor de înțeles de către utilizatorii finali din statul membru în care produsul fertilizant cu marcaj CE este pus la dispoziție pe piață și dacă producătorul și importatorul au respectat cerințele prevăzute la articolul 6 alineatele (5) și (6) și respectiv la articolul 8 alineatul (3).
  Dacă ambalajul este prea mic pentru ca eticheta să conțină toate informațiile sau dacă produsul fertilizant cu marcaj CE este furnizat fără ambalaj, distribuitorii verifică dacă informațiile necesare sunt furnizate într-un document care însoțește produsul fertilizant cu marcaj CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Înainte de a pune la dispoziție pe piață un produs fertilizant cu marcaj CE, distribuitorii verifică dacă produsul fertilizant cu marcaj CE este însoțit de
  declarația de conformitate UE și de
  documentele necesare, dacă este etichetat în conformitate cu anexa III într-o limbă ușor de înțeles de către utilizatorii finali din statul membru în care produsul fertilizant cu marcaj CE este pus la dispoziție pe piață și dacă producătorul și importatorul au respectat cerințele prevăzute la articolul 6 alineatele (5) și (6) și respectiv la articolul 8 alineatul (3).

declarația de conformitate UE și de

Înainte de a pune la dispoziție pe piață un produs fertilizant cu marcaj CE, distribuitorii verifică dacă produsul fertilizant cu marcaj CE este însoțit de documentele necesare, dacă este etichetat în conformitate cu anexa III într-o limbă ușor de înțeles de către utilizatorii finali din statul membru în care produsul fertilizant cu marcaj CE este pus la dispoziție pe piață și dacă producătorul și importatorul au respectat cerințele prevăzute la articolul 6 alineatele (5) și (6) și respectiv la articolul 8 alineatul (3).
  Dacă ambalajul este prea mic pentru ca eticheta să conțină toate informațiile sau dacă produsul fertilizant cu marcaj CE este furnizat fără ambalaj, distribuitorii verifică dacă informațiile necesare sunt furnizate într-un document care însoțește produsul fertilizant cu marcaj CE.

Dacă ambalajul este prea mic pentru ca eticheta să conțină toate informațiile sau dacă produsul fertilizant cu marcaj CE este furnizat fără ambalaj, distribuitorii verifică dacă informațiile necesare sunt furnizate într-un document care însoțește produsul fertilizant cu marcaj CE.

Amendamentul 60

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2 – paragraful 2

Articolul 9 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Dacă un distribuitor consideră sau are motive să creadă că un produs fertilizant cu marcaj CE nu este conform cu cerințele aplicabile prevăzute în
  anexa I, anexa II sau anexa III
  , acesta nu introduce produsul fertilizant cu marcaj CE pe piață înainte ca el să fie adus în conformitate. În plus, în cazul în care produsul fertilizant cu marcaj CE prezintă un risc inacceptabil pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu, distribuitorul informează producătorul sau importatorul și autoritățile de supraveghere a pieței în acest sens. | Dacă un distribuitor consideră sau are motive să creadă că un produs fertilizant cu marcaj CE nu este conform cu cerințele aplicabile prevăzute în
  prezentul Regulament
  , acesta nu introduce produsul fertilizant cu marcaj CE pe piață înainte ca el să fie adus în conformitate. În plus, în cazul în care produsul fertilizant cu marcaj CE prezintă un risc inacceptabil pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu, distribuitorul informează producătorul sau importatorul și autoritățile de supraveghere a pieței în acest sens. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Dacă un distribuitor consideră sau are motive să creadă că un produs fertilizant cu marcaj CE nu este conform cu cerințele aplicabile prevăzute în
  anexa I, anexa II sau anexa III
  , acesta nu introduce produsul fertilizant cu marcaj CE pe piață înainte ca el să fie adus în conformitate. În plus, în cazul în care produsul fertilizant cu marcaj CE prezintă un risc inacceptabil pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu, distribuitorul informează producătorul sau importatorul și autoritățile de supraveghere a pieței în acest sens.

anexa I, anexa II sau anexa III

Dacă un distribuitor consideră sau are motive să creadă că un produs fertilizant cu marcaj CE nu este conform cu cerințele aplicabile prevăzute în
  prezentul Regulament
  , acesta nu introduce produsul fertilizant cu marcaj CE pe piață înainte ca el să fie adus în conformitate. În plus, în cazul în care produsul fertilizant cu marcaj CE prezintă un risc inacceptabil pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu, distribuitorul informează producătorul sau importatorul și autoritățile de supraveghere a pieței în acest sens.

prezentul Regulament

Amendamentul 61

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – paragraful 1

Articolul 12 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Fără a aduce atingere specificațiilor comune menționate la articolul 13,
  produsele fertilizante cu marcaj CE care sunt conforme cu standardele armonizate sau cu părți ale acestora ale căror referințe au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sunt considerate a fi în conformitate cu cerințele prevăzute în anexele I, II și III vizate de standarde în cauză sau părți ale acestora. | Produsele fertilizante cu marcaj CE care sunt conforme
  sau au fost testate în conformitate
  cu standardele armonizate sau cu părți ale acestora ale căror referințe au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sunt considerate a fi în conformitate cu cerințele
  aferente
  prevăzute în anexele I, II și III vizate de standarde în cauză sau părți ale acestora. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Fără a aduce atingere specificațiilor comune menționate la articolul 13,
  produsele fertilizante cu marcaj CE care sunt conforme cu standardele armonizate sau cu părți ale acestora ale căror referințe au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sunt considerate a fi în conformitate cu cerințele prevăzute în anexele I, II și III vizate de standarde în cauză sau părți ale acestora.

Fără a aduce atingere specificațiilor comune menționate la articolul 13,

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Produsele fertilizante cu marcaj CE care sunt conforme
  sau au fost testate în conformitate
  cu standardele armonizate sau cu părți ale acestora ale căror referințe au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sunt considerate a fi în conformitate cu cerințele
  aferente
  prevăzute în anexele I, II și III vizate de standarde în cauză sau părți ale acestora.

sau au fost testate în conformitate

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

aferente

Amendamentul 62

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – paragraful 1

Articolul 13 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia poate adopta acte de punere
  în
  aplicare de stabilire a specificațiilor comune
  ,
  a
  căror
  respectare asigură conformitatea cu cerințele stabilite în anexele I
  ,
  II și III
  care
  fac obiectul acestor specificații
  sau
  al unor părți ale acestora
  . Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 41 alineatul (3). | În cazul în care o cerință stabilită
  în
  anexele I, II sau III nu face obiectul unor standarde armonizate sau al unor părți ale acestora
  ,
  ale
  căror
  referințe au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
  ,
  și în cazul în
  care
  în urma unei solicitări adresate uneia
  sau
  mai multor organizații europene de standardizare de a elabora standarde armonizate pentru această cerință Comisia constată întârzieri nejustificate în adoptarea standardului respectiv, Comisia poate adopta acte de punere în aplicare de stabilire a specificațiilor comune pentru cerința respectivă
  . Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 41 alineatul (3). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia poate adopta acte de punere
  în
  aplicare de stabilire a specificațiilor comune
  ,
  a
  căror
  respectare asigură conformitatea cu cerințele stabilite în anexele I
  ,
  II și III
  care
  fac obiectul acestor specificații
  sau
  al unor părți ale acestora
  . Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 41 alineatul (3).

Comisia poate adopta acte de punere

aplicare de stabilire a specificațiilor comune

a

respectare asigură conformitatea cu cerințele stabilite în anexele I

II și III

fac obiectul acestor specificații

al unor părți ale acestora

În cazul în care o cerință stabilită
  în
  anexele I, II sau III nu face obiectul unor standarde armonizate sau al unor părți ale acestora
  ,
  ale
  căror
  referințe au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
  ,
  și în cazul în
  care
  în urma unei solicitări adresate uneia
  sau
  mai multor organizații europene de standardizare de a elabora standarde armonizate pentru această cerință Comisia constată întârzieri nejustificate în adoptarea standardului respectiv, Comisia poate adopta acte de punere în aplicare de stabilire a specificațiilor comune pentru cerința respectivă
  . Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 41 alineatul (3).

În cazul în care o cerință stabilită

anexele I, II sau III nu face obiectul unor standarde armonizate sau al unor părți ale acestora

ale

referințe au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

și în cazul în

în urma unei solicitări adresate uneia

mai multor organizații europene de standardizare de a elabora standarde armonizate pentru această cerință Comisia constată întârzieri nejustificate în adoptarea standardului respectiv, Comisia poate adopta acte de punere în aplicare de stabilire a specificațiilor comune pentru cerința respectivă

Amendamentul 63

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 1

Articolul 17 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Marcajul CE se aplică în mod vizibil, lizibil și indelebil pe
  documentele de însoțire și
  , în cazul în care produsul fertilizant cu marcaj CE
  se furnizează
  în
  formă ambalată, pe ambalaj
  . | 1.   Marcajul CE se aplică în mod vizibil, lizibil și indelebil pe
  ambalajul produsului fertilizant cu marcaj CE sau
  , în cazul în care produsul fertilizant cu marcaj CE
  este furnizat fără ambalaj,
  în
  documentele care însoțesc produsul fertilizant cu marcaj CE
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Marcajul CE se aplică în mod vizibil, lizibil și indelebil pe
  documentele de însoțire și
  , în cazul în care produsul fertilizant cu marcaj CE
  se furnizează
  în
  formă ambalată, pe ambalaj
  .

1.   Marcajul CE se aplică în mod vizibil, lizibil și indelebil pe
  ambalajul produsului fertilizant cu marcaj CE sau
  , în cazul în care produsul fertilizant cu marcaj CE
  este furnizat fără ambalaj,
  în
  documentele care însoțesc produsul fertilizant cu marcaj CE
  .

Amendamentul 64

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 3 – paragraful 1

Articolul 17 – alineatul 3 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Marcajul CE este urmat de numărul de identificare al organismului notificat
  implicat în procedura de evaluare a conformității stabilită în modulul D1 din
  anexa IV. | Marcajul CE este urmat de numărul de identificare al organismului notificat
  , atunci când acest lucru este impus de
  anexa IV. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Marcajul CE este urmat de numărul de identificare al organismului notificat
  implicat în procedura de evaluare a conformității stabilită în modulul D1 din
  anexa IV.

implicat în procedura de evaluare a conformității stabilită în modulul D1 din

Marcajul CE este urmat de numărul de identificare al organismului notificat
  , atunci când acest lucru este impus de
  anexa IV.

, atunci când acest lucru este impus de

Amendamentul 65

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – paragraful 1

Articolul 18 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Un produs fertilizant cu marcaj CE
  care a fost supus unei operațiuni de recuperare și
  care îndeplinește cerințele prevăzute în
  prezentul regulament este considerat conform cu condițiile prevăzute la articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2008/98/CE și, prin urmare, se consideră că a încetat să mai fie deșeu. | În cazul în care un material
  care
  a fost deșeu
  a fost supus unei operațiuni de recuperare și
  un produs fertilizant cu marcaj CE conform cu
  prezentul regulament
  conține sau constă din materialul respectiv, materialul
  este considerat conform cu condițiile prevăzute la articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2008/98/CE și, prin urmare, se consideră că a încetat să mai fie deșeu
  din momentul în care este întocmită declarația UE de conformitate
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Un produs fertilizant cu marcaj CE
  care a fost supus unei operațiuni de recuperare și
  care îndeplinește cerințele prevăzute în
  prezentul regulament este considerat conform cu condițiile prevăzute la articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2008/98/CE și, prin urmare, se consideră că a încetat să mai fie deșeu.

Un produs fertilizant cu marcaj CE

care îndeplinește cerințele prevăzute în

În cazul în care un material
  care
  a fost deșeu
  a fost supus unei operațiuni de recuperare și
  un produs fertilizant cu marcaj CE conform cu
  prezentul regulament
  conține sau constă din materialul respectiv, materialul
  este considerat conform cu condițiile prevăzute la articolul 6 alineatul (1) din Directiva 2008/98/CE și, prin urmare, se consideră că a încetat să mai fie deșeu
  din momentul în care este întocmită declarația UE de conformitate
  .

În cazul în care un material

a fost deșeu

un produs fertilizant cu marcaj CE conform cu

conține sau constă din materialul respectiv, materialul

din momentul în care este întocmită declarația UE de conformitate

Amendamentul 66

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 2

Articolul 30 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   
  Statul membru notificator
  prezintă Comisiei, la cerere, toate informațiile referitoare la temeiul notificării sau la menținerea competenței organismului notificat în cauză. | 2.   
  Autoritățile de notificare
  prezintă Comisiei, la cerere, toate informațiile referitoare la temeiul notificării sau la menținerea competenței organismului notificat în cauză. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   
  Statul membru notificator
  prezintă Comisiei, la cerere, toate informațiile referitoare la temeiul notificării sau la menținerea competenței organismului notificat în cauză.

2.   
  Autoritățile de notificare
  prezintă Comisiei, la cerere, toate informațiile referitoare la temeiul notificării sau la menținerea competenței organismului notificat în cauză.

Amendamentul 67

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 31 – alineatul 3

Articolul 31 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   În cazul în care un organism notificat constată că un producător nu îndeplinește cerințele prevăzute în anexele I, II sau III sau în standardele armonizate, în specificațiile comune menționate la articolul 13
  sau în alte specificații tehnice corespunzătoare
  , acesta solicită producătorului să ia măsurile corective corespunzătoare și nu emite un certificat. | 3.   În cazul în care un organism notificat constată că un producător nu îndeplinește cerințele prevăzute în anexele I, II sau III sau în standardele armonizate
  sau
  în specificațiile comune menționate la articolul 13, acesta solicită producătorului să ia măsurile corective corespunzătoare și nu emite un certificat
  de conformitate sau o decizie de aprobare
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   În cazul în care un organism notificat constată că un producător nu îndeplinește cerințele prevăzute în anexele I, II sau III sau în standardele armonizate, în specificațiile comune menționate la articolul 13
  sau în alte specificații tehnice corespunzătoare
  , acesta solicită producătorului să ia măsurile corective corespunzătoare și nu emite un certificat.

3.   În cazul în care un organism notificat constată că un producător nu îndeplinește cerințele prevăzute în anexele I, II sau III sau în standardele armonizate
  sau
  în specificațiile comune menționate la articolul 13, acesta solicită producătorului să ia măsurile corective corespunzătoare și nu emite un certificat
  de conformitate sau o decizie de aprobare
  .

Amendamentul 68

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 31 – alineatul 4

Articolul 31 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   În cazul în care, pe parcursul monitorizării conformității, ulterior eliberării certificatului, un organism notificat constată că un produs fertilizant cu marcaj CE nu mai este conform, acesta solicită producătorului să ia măsurile corective corespunzătoare și suspendă sau retrage certificatul, dacă este necesar. | 4.   În cazul în care, pe parcursul monitorizării conformității, ulterior eliberării certificatului
  sau deciziei de aprobare
  , un organism notificat constată că un produs fertilizant cu marcaj CE nu mai este conform, acesta solicită producătorului să ia măsurile corective corespunzătoare și suspendă sau retrage certificatul
  sau decizia de aprobare
  , dacă este necesar. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   În cazul în care, pe parcursul monitorizării conformității, ulterior eliberării certificatului, un organism notificat constată că un produs fertilizant cu marcaj CE nu mai este conform, acesta solicită producătorului să ia măsurile corective corespunzătoare și suspendă sau retrage certificatul, dacă este necesar.

4.   În cazul în care, pe parcursul monitorizării conformității, ulterior eliberării certificatului
  sau deciziei de aprobare
  , un organism notificat constată că un produs fertilizant cu marcaj CE nu mai este conform, acesta solicită producătorului să ia măsurile corective corespunzătoare și suspendă sau retrage certificatul
  sau decizia de aprobare
  , dacă este necesar.

Amendamentul 69

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 31 – alineatul 5

Articolul 31 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   În cazul în care nu se iau măsuri corective sau acestea nu au efectul necesar, organismul notificat restricționează, suspendă sau retrage orice certificat, după caz. | 5.   În cazul în care nu se iau măsuri corective sau acestea nu au efectul necesar
  și deci un produs fertilizant cu marcaj CE continuă să nu fie conform cu cerințele prezentului regulament
  , organismul notificat restricționează, suspendă sau retrage orice certificat
  sau decizie de aprobare
  , după caz. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   În cazul în care nu se iau măsuri corective sau acestea nu au efectul necesar, organismul notificat restricționează, suspendă sau retrage orice certificat, după caz.

5.   În cazul în care nu se iau măsuri corective sau acestea nu au efectul necesar
  și deci un produs fertilizant cu marcaj CE continuă să nu fie conform cu cerințele prezentului regulament
  , organismul notificat restricționează, suspendă sau retrage orice certificat
  sau decizie de aprobare
  , după caz.

Amendamentul 70

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 33 – alineatul 1 – litera a

Articolul 33 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | orice refuz, restricție, suspendare sau retragere a unui
  certificate
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

orice refuz, restricție, suspendare sau retragere a unui
  certificate
  ;

certificate

| (a) | orice refuz, restricție, suspendare sau retragere a unui
  certificat sau a unei decizii de aprobare
  ; |
| --- | --- |

(a)

orice refuz, restricție, suspendare sau retragere a unui
  certificat sau a unei decizii de aprobare
  ;

certificat sau a unei decizii de aprobare

Amendamentul 71

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 37 – titlu

Articolul 37 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Procedura aplicabilă produselor fertilizante cu marcaj CE care prezintă un risc
  la nivel național | Procedura aplicabilă
  la nivel național
  produselor fertilizante cu marcaj CE care prezintă un risc |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Procedura aplicabilă produselor fertilizante cu marcaj CE care prezintă un risc
  la nivel național

la nivel național

Procedura aplicabilă
  la nivel național
  produselor fertilizante cu marcaj CE care prezintă un risc

la nivel național

Amendamentul 72

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 37 – alineatul 1 – paragraful 1

Articolul 37 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care autoritățile de supraveghere a pieței dintr-un stat membru au motive suficiente să creadă că un produs fertilizant cu marcaj CE reprezintă un risc
  inacceptabil
  pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu, acestea efectuează o evaluare cu privire la produsul fertilizant în cauză, acoperind cerințele relevante prevăzute în prezentul regulament. Operatorii economici relevanți cooperează cu autoritățile de supraveghere a pieței în acest scop, dacă este necesar. | În cazul în care autoritățile de supraveghere a pieței dintr-un stat membru au motive suficiente să creadă că un produs fertilizant cu marcaj CE reprezintă un risc pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu
  sau pentru alte aspecte de protecție a interesului public care intră sub incidența prezentului regulament
  , acestea efectuează o evaluare cu privire la produsul fertilizant în cauză, acoperind
  toate
  cerințele relevante prevăzute în prezentul regulament. Operatorii economici relevanți cooperează cu autoritățile de supraveghere a pieței în acest scop, dacă este necesar. |
| | [Prezentul amendament include și o modificare orizontală a termenului „risc inacceptabil” (la singular sau la plural), care este modificat în „risc” (la singular). Dacă este convenit de colegislatori, alte modificări relevante se aplică în întregul text, inclusiv în acele părți reflectate în amendamentele de mai jos.] |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul în care autoritățile de supraveghere a pieței dintr-un stat membru au motive suficiente să creadă că un produs fertilizant cu marcaj CE reprezintă un risc
  inacceptabil
  pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu, acestea efectuează o evaluare cu privire la produsul fertilizant în cauză, acoperind cerințele relevante prevăzute în prezentul regulament. Operatorii economici relevanți cooperează cu autoritățile de supraveghere a pieței în acest scop, dacă este necesar.

inacceptabil

În cazul în care autoritățile de supraveghere a pieței dintr-un stat membru au motive suficiente să creadă că un produs fertilizant cu marcaj CE reprezintă un risc pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu
  sau pentru alte aspecte de protecție a interesului public care intră sub incidența prezentului regulament
  , acestea efectuează o evaluare cu privire la produsul fertilizant în cauză, acoperind
  toate
  cerințele relevante prevăzute în prezentul regulament. Operatorii economici relevanți cooperează cu autoritățile de supraveghere a pieței în acest scop, dacă este necesar.

sau pentru alte aspecte de protecție a interesului public care intră sub incidența prezentului regulament

toate

[Prezentul amendament include și o modificare orizontală a termenului „risc inacceptabil” (la singular sau la plural), care este modificat în „risc” (la singular). Dacă este convenit de colegislatori, alte modificări relevante se aplică în întregul text, inclusiv în acele părți reflectate în amendamentele de mai jos.]

[Prezentul amendament include și o modificare orizontală a termenului „risc inacceptabil” (la singular sau la plural), care este modificat în „risc” (la singular). Dacă este convenit de colegislatori, alte modificări relevante se aplică în întregul text, inclusiv în acele părți reflectate în amendamentele de mai jos.]

Amendamentul 73

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 37 – alineatul 1 – paragraful 2

Articolul 37 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care, pe parcursul evaluării respective, autoritățile de supraveghere a pieței constată că produsul fertilizant cu marcaj CE nu este conform cerințelor stabilite în prezentul regulament, acestea solicită de îndată operatorului economic relevant să întreprindă toate acțiunile corective adecvate
  în decursul unei perioade rezonabile
  pentru a aduce produsul fertilizant în conformitate cu acele cerințe sau pentru a retrage produsul fertilizant de pe piață ori pentru a-l rechema, proporțională cu natura riscului
  și stabilită de autoritățile respective
  ,
  sau
  pentru a retrage marcajul CE. | În cazul în care, pe parcursul evaluării respective, autoritățile de supraveghere a pieței constată că produsul fertilizant cu marcaj CE nu este conform cerințelor stabilite în prezentul regulament, acestea solicită de îndată operatorului economic relevant să întreprindă toate acțiunile corective adecvate pentru a aduce produsul fertilizant în conformitate cu acele cerințe sau pentru a retrage produsul fertilizant de pe piață ori pentru a-l rechema,
  în decursul unei perioade rezonabile,
  proporțională cu natura riscului
  , după cum hotărăsc în acest sens
  ,
  și
  pentru a retrage marcajul CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul în care, pe parcursul evaluării respective, autoritățile de supraveghere a pieței constată că produsul fertilizant cu marcaj CE nu este conform cerințelor stabilite în prezentul regulament, acestea solicită de îndată operatorului economic relevant să întreprindă toate acțiunile corective adecvate
  în decursul unei perioade rezonabile
  pentru a aduce produsul fertilizant în conformitate cu acele cerințe sau pentru a retrage produsul fertilizant de pe piață ori pentru a-l rechema, proporțională cu natura riscului
  și stabilită de autoritățile respective
  ,
  sau
  pentru a retrage marcajul CE.

în decursul unei perioade rezonabile

și stabilită de autoritățile respective

sau

În cazul în care, pe parcursul evaluării respective, autoritățile de supraveghere a pieței constată că produsul fertilizant cu marcaj CE nu este conform cerințelor stabilite în prezentul regulament, acestea solicită de îndată operatorului economic relevant să întreprindă toate acțiunile corective adecvate pentru a aduce produsul fertilizant în conformitate cu acele cerințe sau pentru a retrage produsul fertilizant de pe piață ori pentru a-l rechema,
  în decursul unei perioade rezonabile,
  proporțională cu natura riscului
  , după cum hotărăsc în acest sens
  ,
  și
  pentru a retrage marcajul CE.

în decursul unei perioade rezonabile,

, după cum hotărăsc în acest sens

și

Amendamentul 74

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 37 – alineatul 4 – paragraful 1

Articolul 37 – alineatul 4 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care operatorul economic relevant nu întreprinde acțiunile corective adecvate în termenul menționat la alineatul (1) al doilea paragraf, autoritățile de supraveghere a pieței iau toate măsurile provizorii corespunzătoare pentru a interzice sau a restrânge punerea la dispoziție a produsului fertilizant cu marcaj CE pe piața națională sau pentru a retrage ori a rechema produsul de pe piață. | În cazul în care operatorul economic relevant nu întreprinde acțiunile corective adecvate în termenul menționat la alineatul (1) al doilea paragraf, autoritățile de supraveghere a pieței iau toate măsurile provizorii corespunzătoare pentru a interzice sau a restrânge punerea la dispoziție a produsului fertilizant cu marcaj CE pe piața națională sau pentru a retrage ori a rechema produsul de pe piață.
  Obligațiile autorităților de supraveghere a pieței în acest sens nu aduc atingere posibilității statelor membre de a reglementa produsele fertilizante care nu au marcaj CE atunci când sunt puse la dispoziție pe piață. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul în care operatorul economic relevant nu întreprinde acțiunile corective adecvate în termenul menționat la alineatul (1) al doilea paragraf, autoritățile de supraveghere a pieței iau toate măsurile provizorii corespunzătoare pentru a interzice sau a restrânge punerea la dispoziție a produsului fertilizant cu marcaj CE pe piața națională sau pentru a retrage ori a rechema produsul de pe piață.

În cazul în care operatorul economic relevant nu întreprinde acțiunile corective adecvate în termenul menționat la alineatul (1) al doilea paragraf, autoritățile de supraveghere a pieței iau toate măsurile provizorii corespunzătoare pentru a interzice sau a restrânge punerea la dispoziție a produsului fertilizant cu marcaj CE pe piața națională sau pentru a retrage ori a rechema produsul de pe piață.
  Obligațiile autorităților de supraveghere a pieței în acest sens nu aduc atingere posibilității statelor membre de a reglementa produsele fertilizante care nu au marcaj CE atunci când sunt puse la dispoziție pe piață.

Obligațiile autorităților de supraveghere a pieței în acest sens nu aduc atingere posibilității statelor membre de a reglementa produsele fertilizante care nu au marcaj CE atunci când sunt puse la dispoziție pe piață.

Amendamentul 75

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 37 – alineatul 5 – litera b

Articolul 37 – alineatul 5 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | existența unor deficiențe în ceea ce privește standardele armonizate menționate la articolul 12
  care conferă prezumția de conformitate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

existența unor deficiențe în ceea ce privește standardele armonizate menționate la articolul 12
  care conferă prezumția de conformitate.

care conferă prezumția de conformitate.

| (b) | existența unor deficiențe în ceea ce privește standardele armonizate menționate la articolul 12; |
| --- | --- |

(b)

existența unor deficiențe în ceea ce privește standardele armonizate menționate la articolul 12;

Amendamentul 76

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 37 – alineatul 5 – litera ba (nouă)

Articolul 37 – alineatul 5 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | existența unor deficiențe în ceea ce privește specificațiile comune menționate la articolul 13. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

existența unor deficiențe în ceea ce privește specificațiile comune menționate la articolul 13.

existența unor deficiențe în ceea ce privește specificațiile comune menționate la articolul 13.

Amendamentul 77

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 38 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 38 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  În cazul în care măsura națională este considerată justificată, iar neconformitatea produsului fertilizant cu marcaj CE este atribuită unor deficiențe în ceea ce privește specificațiile comune menționate la articolul 37 alineatul (5) litera (ba), Comisia adoptă, fără întârziere, acte de punere în aplicare care modifică sau abrogă specificația comună în cauză. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 41 alineatul (3). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  În cazul în care măsura națională este considerată justificată, iar neconformitatea produsului fertilizant cu marcaj CE este atribuită unor deficiențe în ceea ce privește specificațiile comune menționate la articolul 37 alineatul (5) litera (ba), Comisia adoptă, fără întârziere, acte de punere în aplicare care modifică sau abrogă specificația comună în cauză. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 41 alineatul (3).

Amendamentul 78

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 1

Articolul 39 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În cazul în care, în urma efectuării unei evaluări în conformitate cu articolul 37 alineatul (1), un stat membru constată că, deși un produs fertilizant cu marcaj CE este în conformitate cu prezentul regulament, acesta prezintă un risc
  inacceptabil
  pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu, acesta solicită operatorului economic respectiv să ia toate măsurile corespunzătoare, într-un termen rezonabil, pentru a se asigura că produsul fertilizant cu marcaj CE în cauză, în momentul
  introducerii
  pe piață, nu mai prezintă respectivul risc sau pentru a retrage produsul fertilizant cu marcaj CE de pe piață sau pentru a-l rechema. | 1.   În cazul în care, în urma efectuării unei evaluări în conformitate cu articolul 37 alineatul (1), un stat membru constată că, deși un produs fertilizant cu marcaj CE este în conformitate cu prezentul regulament, acesta prezintă un risc pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu
  sau pentru alte aspecte de protecție a interesului public care intră sub incidența prezentului regulament
  , acesta solicită
  fără întârziere
  operatorului economic respectiv să ia toate măsurile corespunzătoare, într-un termen rezonabil
  prevăzut de autoritatea de supraveghere a pieței și proporțional cu natura riscului
  , pentru a se asigura că produsul fertilizant cu marcaj CE în cauză, în momentul
  punerii la dispoziție
  pe piață, nu mai prezintă respectivul risc sau pentru a retrage produsul fertilizant cu marcaj CE de pe piață sau pentru a-l rechema. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   În cazul în care, în urma efectuării unei evaluări în conformitate cu articolul 37 alineatul (1), un stat membru constată că, deși un produs fertilizant cu marcaj CE este în conformitate cu prezentul regulament, acesta prezintă un risc
  inacceptabil
  pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu, acesta solicită operatorului economic respectiv să ia toate măsurile corespunzătoare, într-un termen rezonabil, pentru a se asigura că produsul fertilizant cu marcaj CE în cauză, în momentul
  introducerii
  pe piață, nu mai prezintă respectivul risc sau pentru a retrage produsul fertilizant cu marcaj CE de pe piață sau pentru a-l rechema.

1.   În cazul în care, în urma efectuării unei evaluări în conformitate cu articolul 37 alineatul (1), un stat membru constată că, deși un produs fertilizant cu marcaj CE este în conformitate cu prezentul regulament, acesta prezintă un risc pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu
  sau pentru alte aspecte de protecție a interesului public care intră sub incidența prezentului regulament
  , acesta solicită
  fără întârziere
  operatorului economic respectiv să ia toate măsurile corespunzătoare, într-un termen rezonabil
  prevăzut de autoritatea de supraveghere a pieței și proporțional cu natura riscului
  , pentru a se asigura că produsul fertilizant cu marcaj CE în cauză, în momentul
  punerii la dispoziție
  pe piață, nu mai prezintă respectivul risc sau pentru a retrage produsul fertilizant cu marcaj CE de pe piață sau pentru a-l rechema.

Amendamentul 79

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 40 – alineatul 1 – litera c

Articolul 40 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | declarația de conformitate UE nu
  însoțește produsul fertilizant cu marcaj CE
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

declarația de conformitate UE nu
  însoțește produsul fertilizant cu marcaj CE
  ;

însoțește produsul fertilizant cu marcaj CE

| (c) | declarația de conformitate UE nu
  a fost redactată
  ; |
| --- | --- |

(c)

declarația de conformitate UE nu
  a fost redactată
  ;

a fost redactată

Amendamentul 80

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 1

Articolul 42 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 43 pentru a modifica anexele I-IV, în vederea adaptării acestora la progresul tehnic și
  a
  facilitării accesului la piața internă și a liberei circulații a produselor fertilizante cu marcaj CE: | 1.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 43 pentru a modifica anexele I-IV, în vederea adaptării acestora la progresul tehnic
  , ținând seama de produsele
  și
  materiile deja autorizate în statele membre, îndeosebi în domeniul producției de produse fertilizante din subproduse de origine animală și din recuperarea deșeurilor, și în vederea
  facilitării accesului la piața internă și a liberei circulații a produselor fertilizante cu marcaj CE: |
| (a) | care
  sunt susceptibile
  de a face obiectul unor schimburi comerciale semnificative pe piața internă și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 43 pentru a modifica anexele I-IV, în vederea adaptării acestora la progresul tehnic și
  a
  facilitării accesului la piața internă și a liberei circulații a produselor fertilizante cu marcaj CE:

1.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 43 pentru a modifica anexele I-IV, în vederea adaptării acestora la progresul tehnic
  , ținând seama de produsele
  și
  materiile deja autorizate în statele membre, îndeosebi în domeniul producției de produse fertilizante din subproduse de origine animală și din recuperarea deșeurilor, și în vederea
  facilitării accesului la piața internă și a liberei circulații a produselor fertilizante cu marcaj CE:

(a)

care
  sunt susceptibile
  de a face obiectul unor schimburi comerciale semnificative pe piața internă și

sunt susceptibile

| (a) | care
  au potențialul
  de a face obiectul unor schimburi comerciale semnificative pe piața internă și |
| --- | --- |

(a)

care
  au potențialul
  de a face obiectul unor schimburi comerciale semnificative pe piața internă și

au potențialul

| (b) | pentru care există dovezi științifice că nu prezintă un risc
  inacceptabil
  pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu și că sunt suficient de eficace. |
| --- | --- |

(b)

pentru care există dovezi științifice că nu prezintă un risc
  inacceptabil
  pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu și că sunt suficient de eficace.

inacceptabil

| (b) | pentru care există dovezi științifice că nu prezintă un risc pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu și că sunt suficient de eficace. |
| --- | --- |

(b)

pentru care există dovezi științifice că nu prezintă un risc pentru sănătatea oamenilor, a animalelor sau a plantelor, pentru siguranță sau pentru mediu și că sunt suficient de eficace.

Amendamentul 81

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 42 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Fără întârzieri nejustificate după ... [data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia adoptă, în conformitate cu alineatul (1), acte delegate de modificare a categoriilor de materii componente prevăzute în anexa II, în special pentru a adăuga subprodusele de origine animală pentru care a fost determinat punctul final, struvitul, cărbunele biologic și produsele pe bază de cenușă la aceste categorii de materii componente, precum și pentru a stabili cerințele pentru includerea acestor produse în categoriile respective. Atunci când adoptă respectivele acte delegate, Comisia ține seama în mod specific de progresele tehnologice în domeniul recuperării nutrienților. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Fără întârzieri nejustificate după ... [data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia adoptă, în conformitate cu alineatul (1), acte delegate de modificare a categoriilor de materii componente prevăzute în anexa II, în special pentru a adăuga subprodusele de origine animală pentru care a fost determinat punctul final, struvitul, cărbunele biologic și produsele pe bază de cenușă la aceste categorii de materii componente, precum și pentru a stabili cerințele pentru includerea acestor produse în categoriile respective. Atunci când adoptă respectivele acte delegate, Comisia ține seama în mod specific de progresele tehnologice în domeniul recuperării nutrienților.

Amendamentul 345

Amendamentul 345

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 1 b (nou)

Articolul 42 – alineatul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 43 pentru a extinde data intrării în vigoare a limitei de 20 mg/kg menționate în anexa I, partea II, CFP1(B), punctul 3, litera a, subpunctul 2 și în anexa I, partea II, CFP1(C)I, punctul 2, litera a, subpunctul 2, dacă, pe baza unei evaluări de impact riguroase, are dovezi să considere că introducerea unei limite mai stricte ar pune serios în pericol furnizarea de produse fertilizante către Uniune. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1b.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 43 pentru a extinde data intrării în vigoare a limitei de 20 mg/kg menționate în anexa I, partea II, CFP1(B), punctul 3, litera a, subpunctul 2 și în anexa I, partea II, CFP1(C)I, punctul 2, litera a, subpunctul 2, dacă, pe baza unei evaluări de impact riguroase, are dovezi să considere că introducerea unei limite mai stricte ar pune serios în pericol furnizarea de produse fertilizante către Uniune.

Amendamentul 82

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 2 – partea introductivă

Articolul 42 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În cazul în care
  Comisia
  modifică anexa II în vederea adăugării de noi microorganisme la categoria de materii componente pentru astfel de organisme în
  conformitate cu
  alineatul (1)
  , trebuie să facă acest lucru
  pe baza următoarelor date: | 2.   În cazul în care modifică anexa II în vederea adăugării de noi
  tulpini de
  microorganisme la categoria de materii componente pentru astfel de organisme
  , Comisia face acest lucru după ce a verificat că toate tulpinile de microorganisme suplimentare
  în
  cauză respectă cerințele de la
  alineatul (1)
  litera (b) de la prezentul articol,
  pe baza următoarelor date: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   În cazul în care
  Comisia
  modifică anexa II în vederea adăugării de noi microorganisme la categoria de materii componente pentru astfel de organisme în
  conformitate cu
  alineatul (1)
  , trebuie să facă acest lucru
  pe baza următoarelor date:

2.   În cazul în care modifică anexa II în vederea adăugării de noi
  tulpini de
  microorganisme la categoria de materii componente pentru astfel de organisme
  , Comisia face acest lucru după ce a verificat că toate tulpinile de microorganisme suplimentare
  în
  cauză respectă cerințele de la
  alineatul (1)
  litera (b) de la prezentul articol,
  pe baza următoarelor date:

Amendamentul 83

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 2 – litera a

Articolul 42 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | numele microorganismului; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

numele microorganismului;

| (a) | numele microorganismului
  la nivelul tulpinii din care face parte
  ; |
| --- | --- |

(a)

numele microorganismului
  la nivelul tulpinii din care face parte
  ;

la nivelul tulpinii din care face parte

Amendamentul 84

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 2 – litera c

Articolul 42 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | date istorice cu privire
  la producția și utilizarea sigură a microorganismului; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

date istorice cu privire
  la producția și utilizarea sigură a microorganismului;

date istorice cu privire

| (c) | literatura științifică referitoare
  la producția și utilizarea sigură a microorganismului; |
| --- | --- |

(c)

literatura științifică referitoare
  la producția și utilizarea sigură a microorganismului;

literatura științifică referitoare

Amendamentul 85

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 2 – litera d

Articolul 42 – alineatul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | relația taxonomică cu speciile de microorganisme care îndeplinesc cerințele de prezumție recunoscută de siguranță stabilite de
  Agenția
  Europeană pentru Siguranța Alimentară; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

relația taxonomică cu speciile de microorganisme care îndeplinesc cerințele de prezumție recunoscută de siguranță stabilite de
  Agenția
  Europeană pentru Siguranța Alimentară;

Agenția

| (d) | relația taxonomică cu speciile de microorganisme care îndeplinesc cerințele de prezumție recunoscută de siguranță stabilite de
  Autoritatea
  Europeană pentru Siguranța Alimentară
  sau referirea la conformitatea declarată cu standardele relevante armonizate privind siguranța microorganismelor utilizate, publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sau conformitatea cu cerințele de evaluare a siguranței pentru microorganisme, astfel cum au fost adoptate de Comisie, în cazul în care nu sunt instituite astfel de standarde armonizate
  ; |
| --- | --- |

(d)

relația taxonomică cu speciile de microorganisme care îndeplinesc cerințele de prezumție recunoscută de siguranță stabilite de
  Autoritatea
  Europeană pentru Siguranța Alimentară
  sau referirea la conformitatea declarată cu standardele relevante armonizate privind siguranța microorganismelor utilizate, publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sau conformitatea cu cerințele de evaluare a siguranței pentru microorganisme, astfel cum au fost adoptate de Comisie, în cazul în care nu sunt instituite astfel de standarde armonizate
  ;

Autoritatea

sau referirea la conformitatea declarată cu standardele relevante armonizate privind siguranța microorganismelor utilizate, publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sau conformitatea cu cerințele de evaluare a siguranței pentru microorganisme, astfel cum au fost adoptate de Comisie, în cazul în care nu sunt instituite astfel de standarde armonizate

Amendamentul 86

Amendamentul 86

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 2 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 42 – alineatul 2 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Pentru a reflecta progresul tehnologic rapid în acest domeniu, până la ... [un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 43 pentru a defini criteriile de evaluare a microorganismelor care pot fi utilizate în produse pentru nutriția plantelor fără să fie înscrise nominal pe o listă pozitivă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Pentru a reflecta progresul tehnologic rapid în acest domeniu, până la ... [un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 43 pentru a defini criteriile de evaluare a microorganismelor care pot fi utilizate în produse pentru nutriția plantelor fără să fie înscrise nominal pe o listă pozitivă.

Pentru a reflecta progresul tehnologic rapid în acest domeniu, până la ... [un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 43 pentru a defini criteriile de evaluare a microorganismelor care pot fi utilizate în produse pentru nutriția plantelor fără să fie înscrise nominal pe o listă pozitivă.

Amendamentul 87

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 3 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 42 – alineatul 3 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Până la ... [șase luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 43 pentru a modifica anexa II în vederea introducerii punctelor finale din lanțul de producție care au fost stabilite în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, în ceea ce privește subprodusele de origine animală enumerate în CMC 11 din anexa II. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Până la ... [șase luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 43 pentru a modifica anexa II în vederea introducerii punctelor finale din lanțul de producție care au fost stabilite în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, în ceea ce privește subprodusele de origine animală enumerate în CMC 11 din anexa II.

Până la ... [șase luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 43 pentru a modifica anexa II în vederea introducerii punctelor finale din lanțul de producție care au fost stabilite în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, în ceea ce privește subprodusele de origine animală enumerate în CMC 11 din anexa II.

Amendamentul 88

Amendamentul 88

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 42 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Atunci când adoptă acte delegate în conformitate cu alineatul (1), Comisia modifică categoria de materii componente în care se stabilesc cerințele pentru polimeri, alții decât polimerii nutritivi, din anexa II, astfel încât aceasta să reflecte ultimele dovezi științifice și evoluții tehnologice, și până la ... [trei ani de la data aplicării prezentului regulament] definește criteriile de conversie a carbonului polimeric care urmează să fie transformat în dioxid de carbon (CO2) și o metodă de testare aferentă pentru biodegradare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Atunci când adoptă acte delegate în conformitate cu alineatul (1), Comisia modifică categoria de materii componente în care se stabilesc cerințele pentru polimeri, alții decât polimerii nutritivi, din anexa II, astfel încât aceasta să reflecte ultimele dovezi științifice și evoluții tehnologice, și până la ... [trei ani de la data aplicării prezentului regulament] definește criteriile de conversie a carbonului polimeric care urmează să fie transformat în dioxid de carbon (CO2) și o metodă de testare aferentă pentru biodegradare.

Amendamentul 89

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 3 b (nou)

Articolul 42 – alineatul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Atunci când adoptă acte delegate în conformitate cu alineatul (1), Comisia modifică categoria de materii componente în care se stabilesc cerințele pentru subproduse ale industriei descrise în anexa II, astfel încât aceasta să reflecte practicile actuale de fabricare a produselor, evoluțiile tehnologice și ultimele dovezi științifice, și până la ... [un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament] definește criteriile pentru subproduse ale industriei în scopul includerii lor în categoria de materii componente. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3b.
     
  Atunci când adoptă acte delegate în conformitate cu alineatul (1), Comisia modifică categoria de materii componente în care se stabilesc cerințele pentru subproduse ale industriei descrise în anexa II, astfel încât aceasta să reflecte practicile actuale de fabricare a produselor, evoluțiile tehnologice și ultimele dovezi științifice, și până la ... [un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament] definește criteriile pentru subproduse ale industriei în scopul includerii lor în categoria de materii componente.

Amendamentul 91

Amendamentul 91

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 43 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 43 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

Amendamentul 92

Amendamentul 92

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 44 – paragraful 1

Articolul 44 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre stabilesc regimul sancțiunilor aplicabile în cazul încălcării prezentului regulament și adoptă toate măsurile necesare pentru a se asigura că acestea sunt aplicate. Sancțiunile prevăzute sunt eficace, proporționale și disuasive. Statele membre informează fără întârziere Comisia despre sancțiunile și măsurile respective, precum și, în cel mai scurt termen, despre orice modificare ulterioară care le afectează. | Statele membre stabilesc regimul sancțiunilor aplicabile în cazul încălcării prezentului regulament și adoptă toate măsurile necesare pentru a se asigura că acestea sunt aplicate. Sancțiunile prevăzute sunt eficace, proporționale și disuasive. Statele membre informează fără întârziere Comisia despre sancțiunile și măsurile respective, precum și, în cel mai scurt termen, despre orice modificare ulterioară care le afectează.
  Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că normele lor privind sancțiunile sunt aplicate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre stabilesc regimul sancțiunilor aplicabile în cazul încălcării prezentului regulament și adoptă toate măsurile necesare pentru a se asigura că acestea sunt aplicate. Sancțiunile prevăzute sunt eficace, proporționale și disuasive. Statele membre informează fără întârziere Comisia despre sancțiunile și măsurile respective, precum și, în cel mai scurt termen, despre orice modificare ulterioară care le afectează.

Statele membre stabilesc regimul sancțiunilor aplicabile în cazul încălcării prezentului regulament și adoptă toate măsurile necesare pentru a se asigura că acestea sunt aplicate. Sancțiunile prevăzute sunt eficace, proporționale și disuasive. Statele membre informează fără întârziere Comisia despre sancțiunile și măsurile respective, precum și, în cel mai scurt termen, despre orice modificare ulterioară care le afectează.
  Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că normele lor privind sancțiunile sunt aplicate.

Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că normele lor privind sancțiunile sunt aplicate.

Amendamentul 93

Amendamentul 93

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 45 – paragraful 1 – punctul 1 a (nou)

Articolul 45 – paragraful 1 – punctul 1 a (nou)

Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Articolul 5 – alineatul 2 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | la alineatul (2), după primul paragraf se introduce următorul paragraf:



  „Pentru produsele derivate care intră în domeniul de aplicare al articolului 32 și care sunt folosite la scară largă în statele membre pentru producția de îngrășăminte, Comisia stabilește un astfel de punct final până la ... [șase luni de la data intrării în vigoare a Regulamentului privind îngrășămintele]”. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1a)

(1a)

la alineatul (2), după primul paragraf se introduce următorul paragraf:

„Pentru produsele derivate care intră în domeniul de aplicare al articolului 32 și care sunt folosite la scară largă în statele membre pentru producția de îngrășăminte, Comisia stabilește un astfel de punct final până la ... [șase luni de la data intrării în vigoare a Regulamentului privind îngrășămintele]”.

„Pentru produsele derivate care intră în domeniul de aplicare al articolului 32 și care sunt folosite la scară largă în statele membre pentru producția de îngrășăminte, Comisia stabilește un astfel de punct final până la ... [șase luni de la data intrării în vigoare a Regulamentului privind îngrășămintele]”.

Amendamentul 94

Amendamentul 94

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 46 – paragraful 1 – punctul 2

Articolul 46 – paragraful 1 – punctul 2

Regulamentul (CE) nr. 1107/2009

Articolul 3 – punctul 34 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)


  „
  34. | „biostimulator al plantelor” înseamnă un produs care stimulează procesele nutriționale ale plantelor independent de conținutul de nutrienți
  al produsului
  , cu singurul scop de a îmbunătăți una sau mai multe dintre următoarele caracteristici ale plantei: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3)


  „
  34.

(3)

„

„biostimulator al plantelor” înseamnă un produs care stimulează procesele nutriționale ale plantelor independent de conținutul de nutrienți
  al produsului
  , cu singurul scop de a îmbunătăți una sau mai multe dintre următoarele caracteristici ale plantei:

al produsului

| „34. | „biostimulator al plantelor” înseamnă un produs care
  conține orice substanță sau microorganism care
  stimulează procesele nutriționale ale plantelor independent de conținutul
  său
  de nutrienți
  sau orice combinație de astfel de substanțe și/sau microorganisme
  , cu singurul scop de a îmbunătăți una sau mai multe dintre următoarele caracteristici ale plantei
  sau ale rizosferei plantei
  : |
| --- | --- |

„34.

„biostimulator al plantelor” înseamnă un produs care
  conține orice substanță sau microorganism care
  stimulează procesele nutriționale ale plantelor independent de conținutul
  său
  de nutrienți
  sau orice combinație de astfel de substanțe și/sau microorganisme
  , cu singurul scop de a îmbunătăți una sau mai multe dintre următoarele caracteristici ale plantei
  sau ale rizosferei plantei
  :

conține orice substanță sau microorganism care

său

sau orice combinație de astfel de substanțe și/sau microorganisme

sau ale rizosferei plantei

Amendamentul 95

Amendamentul 95

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 46 – paragraful 1 – punctul 2

Articolul 46 – paragraful 1 – punctul 2

Regulamentul (CE) nr. 1107/2009

Articolul 3 – punctul 34 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | caracteristicile calitative ale
  culturii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

caracteristicile calitative ale
  culturii.

caracteristicile calitative ale

| (c) | calitatea
  culturii. |
| --- | --- |

(c)

calitatea
  culturii.

calitatea

Amendamentul 96

Amendamentul 96

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 46 – paragraful 1 – punctul 2

Articolul 46 – paragraful 1 – punctul 2

Regulamentul (CE) nr. 1107/2009

Articolul 3 – punctul 34 – litera ca (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | disponibilitatea nutrienților captați în sol sau în rizosferă; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

disponibilitatea nutrienților captați în sol sau în rizosferă;

disponibilitatea nutrienților captați în sol sau în rizosferă;

Amendamentul 97

Amendamentul 97

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 46 – paragraful 1 – punctul 2

Articolul 46 – paragraful 1 – punctul 2

Regulamentul (CE) nr. 1107/2009

Articolul 3 – punctul 34 – litera cb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cb) | degradarea compușilor organici din sol; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(cb)

(cb)

degradarea compușilor organici din sol;

degradarea compușilor organici din sol;

Amendamentul 98

Amendamentul 98

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 46 – paragraful 1 – punctul 2

Articolul 46 – paragraful 1 – punctul 2

Regulamentul (CE) nr. 1107/2009

Articolul 3 – punctul 34 – litera cc (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cc) | humificare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(cc)

(cc)

humificare;

humificare;

Amendamentul 99

Amendamentul 99

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 48 – titlu

Articolul 48 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Dispoziții tranzitorii | Dispoziții tranzitorii
  , raportare și revizuire |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Dispoziții tranzitorii

Dispoziții tranzitorii
  , raportare și revizuire

, raportare și revizuire

Amendamentul 100

Amendamentul 100

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 48 – paragraful 1

Articolul 48 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre nu împiedică punerea la dispoziție pe piață a produselor care au fost introduse pe piață ca îngrășăminte și sunt marcate cu mențiunea „îngrășământ CE” în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 înainte de
  [Oficiul pentru Publicații este rugat rugăm să introducă
  data aplicării prezentului regulament]. Cu toate acestea, capitolul 5 se aplică mutatis mutandis produselor în cauză. | Statele membre nu împiedică punerea la dispoziție pe piață a produselor care au fost introduse pe piață ca îngrășăminte și sunt marcate cu mențiunea „îngrășământ CE” în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 înainte de
  ... [douăsprezece luni de la
  data aplicării prezentului regulament]. Cu toate acestea, capitolul 5 se aplică mutatis mutandis produselor în cauză. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre nu împiedică punerea la dispoziție pe piață a produselor care au fost introduse pe piață ca îngrășăminte și sunt marcate cu mențiunea „îngrășământ CE” în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 înainte de
  [Oficiul pentru Publicații este rugat rugăm să introducă
  data aplicării prezentului regulament]. Cu toate acestea, capitolul 5 se aplică mutatis mutandis produselor în cauză.

[Oficiul pentru Publicații este rugat rugăm să introducă

Statele membre nu împiedică punerea la dispoziție pe piață a produselor care au fost introduse pe piață ca îngrășăminte și sunt marcate cu mențiunea „îngrășământ CE” în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 înainte de
  ... [douăsprezece luni de la
  data aplicării prezentului regulament]. Cu toate acestea, capitolul 5 se aplică mutatis mutandis produselor în cauză.

... [douăsprezece luni de la

Amendamentul 101

Amendamentul 101

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 48 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 48 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a. | Statele membre care au pus deja în aplicare o limită inferioară pentru conținutul de cadmiu (Cd) din îngrășămintele organo-minerale și anorganice, stabilită în anexa I partea II PFC 1 partea B punctul 3 litera (a) și PFC 1 partea C punctul I subpunctul 2 litera (a), pot menține această limită mai strictă până când limita prevăzută la prezentul regulament este egală sau mai mică decât aceasta. Statele membre notifică astfel de măsuri naționale aflate în vigoare Comisiei până la ... [șase luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament]. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.

1a.

Statele membre care au pus deja în aplicare o limită inferioară pentru conținutul de cadmiu (Cd) din îngrășămintele organo-minerale și anorganice, stabilită în anexa I partea II PFC 1 partea B punctul 3 litera (a) și PFC 1 partea C punctul I subpunctul 2 litera (a), pot menține această limită mai strictă până când limita prevăzută la prezentul regulament este egală sau mai mică decât aceasta. Statele membre notifică astfel de măsuri naționale aflate în vigoare Comisiei până la ... [șase luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament].

Amendamentul 102

Amendamentul 102

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 48 – paragraful 1 b (nou)

Articolul 48 – paragraful 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1b. | Până la ... [42 de luni de la data aplicării prezentului regulament], Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare a aplicării prezentului regulament și a impactului său global în ceea ce privește atingerea obiectivelor sale, inclusiv a impactului asupra IMM-urilor. Acest raport include în special: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1b.

1b.

Până la ... [42 de luni de la data aplicării prezentului regulament], Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare a aplicării prezentului regulament și a impactului său global în ceea ce privește atingerea obiectivelor sale, inclusiv a impactului asupra IMM-urilor. Acest raport include în special:

| (a) | o evaluare a funcționării pieței interne a produselor fertilizante, inclusiv evaluarea conformității și eficacitatea supravegherii pieței, o analiză a efectelor armonizării parțiale asupra producției, tiparelor de utilizare și fluxurilor comerciale ale produselor fertilizante cu marcaj CE și al produselor fertilizante introduse pe piață în conformitate cu normele naționale; |
| --- | --- |

(a)

(a)

o evaluare a funcționării pieței interne a produselor fertilizante, inclusiv evaluarea conformității și eficacitatea supravegherii pieței, o analiză a efectelor armonizării parțiale asupra producției, tiparelor de utilizare și fluxurilor comerciale ale produselor fertilizante cu marcaj CE și al produselor fertilizante introduse pe piață în conformitate cu normele naționale;

o evaluare a funcționării pieței interne a produselor fertilizante, inclusiv evaluarea conformității și eficacitatea supravegherii pieței, o analiză a efectelor armonizării parțiale asupra producției, tiparelor de utilizare și fluxurilor comerciale ale produselor fertilizante cu marcaj CE și al produselor fertilizante introduse pe piață în conformitate cu normele naționale;

| (b) | o evaluare a aplicării unor restricții privind nivelul de contaminanți astfel cum se specifică în anexa I la prezentul regulament, orice noi informații științifice relevante cu privire la toxicitatea și la efectele cancerigene ale contaminanților relevanți, în cazul în care astfel de informații devin disponibile, inclusiv riscurile rezultate din contaminarea cu uraniu în produsele fertilizante; |
| --- | --- |

(b)

(b)

o evaluare a aplicării unor restricții privind nivelul de contaminanți astfel cum se specifică în anexa I la prezentul regulament, orice noi informații științifice relevante cu privire la toxicitatea și la efectele cancerigene ale contaminanților relevanți, în cazul în care astfel de informații devin disponibile, inclusiv riscurile rezultate din contaminarea cu uraniu în produsele fertilizante;

o evaluare a aplicării unor restricții privind nivelul de contaminanți astfel cum se specifică în anexa I la prezentul regulament, orice noi informații științifice relevante cu privire la toxicitatea și la efectele cancerigene ale contaminanților relevanți, în cazul în care astfel de informații devin disponibile, inclusiv riscurile rezultate din contaminarea cu uraniu în produsele fertilizante;

| (c) | o evaluare a dezvoltării tehnologiilor de eliminare a cadmiului și a impactului, scării și costurilor acestora de-a lungul întregului lanț valoric, precum și a gestionării deșeurilor de cadmiu aferente; precum și |
| --- | --- |

(c)

(c)

o evaluare a dezvoltării tehnologiilor de eliminare a cadmiului și a impactului, scării și costurilor acestora de-a lungul întregului lanț valoric, precum și a gestionării deșeurilor de cadmiu aferente; precum și

o evaluare a dezvoltării tehnologiilor de eliminare a cadmiului și a impactului, scării și costurilor acestora de-a lungul întregului lanț valoric, precum și a gestionării deșeurilor de cadmiu aferente; precum și

| (d) | o evaluare a impacturilor asupra comerțului în domeniul aprovizionării cu materii prime, inclusiv asupra disponibilității fosforitului. |
| --- | --- |

(d)

(d)

o evaluare a impacturilor asupra comerțului în domeniul aprovizionării cu materii prime, inclusiv asupra disponibilității fosforitului.

o evaluare a impacturilor asupra comerțului în domeniul aprovizionării cu materii prime, inclusiv asupra disponibilității fosforitului.

Raportul ține seama în mod corespunzător de progresul tehnologic și de inovare, precum și de procesele de standardizare care afectează producția și utilizarea produselor fertilizante. Acesta este însoțit, după caz, de o propunere legislativă până la ... [cinci ani de la data aplicării prezentului regulament].

Raportul ține seama în mod corespunzător de progresul tehnologic și de inovare, precum și de procesele de standardizare care afectează producția și utilizarea produselor fertilizante. Acesta este însoțit, după caz, de o propunere legislativă până la ... [cinci ani de la data aplicării prezentului regulament].

Până la ... [12 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], Comisia prezintă o evaluare a datelor științifice în vederea stabilirii criteriilor agronomice și în materie de mediu pentru definirea criteriilor privind punctul final al gunoiului de grajd cu scopul de a clasifica performanța produselor care conțin sau constau din gunoi de grajd prelucrat.

Până la ... [12 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], Comisia prezintă o evaluare a datelor științifice în vederea stabilirii criteriilor agronomice și în materie de mediu pentru definirea criteriilor privind punctul final al gunoiului de grajd cu scopul de a clasifica performanța produselor care conțin sau constau din gunoi de grajd prelucrat.

Amendamentul 103

Amendamentul 103

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 48 – paragraful 1 c (nou)

Articolul 48 – paragraful 1 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1c. | Până la ... [cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia efectuează o revizuire a procedurii de evaluare a conformității microorganismelor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1c.

1c.

Până la ... [cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], Comisia efectuează o revizuire a procedurii de evaluare a conformității microorganismelor.

Amendamentul 104

Amendamentul 104

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 49 – paragraful 2

Articolul 49 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Se aplică de la
  1 ianuarie 2018
  . | Se aplică de la
  ... [doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], cu excepția articolelor 19-35, care se aplică de la ... [un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], și a articolelor 13, 41, 42, 43 și 45, care se aplică de la ... [data intrării în vigoare a prezentului regulament]
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Se aplică de la
  1 ianuarie 2018
  .

1 ianuarie 2018

Se aplică de la
  ... [doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], cu excepția articolelor 19-35, care se aplică de la ... [un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], și a articolelor 13, 41, 42, 43 și 45, care se aplică de la ... [data intrării în vigoare a prezentului regulament]
  .

... [doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], cu excepția articolelor 19-35, care se aplică de la ... [un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], și a articolelor 13, 41, 42, 43 și 45, care se aplică de la ... [data intrării în vigoare a prezentului regulament]

Amendamentul 105

Amendamentul 105

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea I – punctul 1 – litera Ca (nouă)

Anexa I – partea I – punctul 1 – litera Ca (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Ca. | Îngrășământ cu nivel redus de carbon |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Ca.

Ca.

Îngrășământ cu nivel redus de carbon

Amendamentul 106

Amendamentul 106

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea I – punctul 5 – litera A – punctul I a (nou)

Anexa I – partea I – punctul 5 – litera A – punctul I a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Ia. | Inhibitor de denitrificare |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Ia.

Ia.

Inhibitor de denitrificare

Amendamentul 107

Amendamentul 107

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – punctul 4

Anexa I – partea II – punctul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4. | În cazul în care un produs fertilizant cu marcaj CE conține o substanță pentru care s-au stabilit limite maxime ale reziduurilor pentru produsele alimentare și hrana pentru animale în conformitate cu: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.

4.

În cazul în care un produs fertilizant cu marcaj CE conține o substanță pentru care s-au stabilit limite maxime ale reziduurilor pentru produsele alimentare și hrana pentru animale în conformitate cu:

eliminat

eliminat

| (a) | Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului

   (32)

  , |
| --- | --- |

(a)

(a)

Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului

   (32)

  ,

Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului

32

,

| (b) | Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului

   (33)

  , |
| --- | --- |

(b)

(b)

Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului

   (33)

  ,

Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului

33

,

| (c) | Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului

   (34)

  sau |
| --- | --- |

(c)

(c)

Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului

   (34)

  sau

Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului

34

sau

| (d) | Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (35)

  , |
| --- | --- |

(d)

(d)

Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (35)

  ,

Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului

35

,

utilizarea produsului fertilizant cu marcaj CE, conform instrucțiunilor de utilizare, nu trebuie să ducă la depășirea limitelor respective în produsele alimentare sau în hrana pentru animale.

utilizarea produsului fertilizant cu marcaj CE, conform instrucțiunilor de utilizare, nu trebuie să ducă la depășirea limitelor respective în produsele alimentare sau în hrana pentru animale.

Amendamentul 108

Amendamentul 108

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – punctul 4 a(nou)

Anexa I – partea II – punctul 4 a(nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a. | Ingredientele prezentate în vederea aprobării sau a unei noi aprobări în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, dar care nu sunt incluse în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011, nu se utilizează în produsele fertilizante atunci când neincluderea este justificată de articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.

4a.

Ingredientele prezentate în vederea aprobării sau a unei noi aprobări în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, dar care nu sunt incluse în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011, nu se utilizează în produsele fertilizante atunci când neincluderea este justificată de articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009.

Amendamentul 109

Amendamentul 109

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(A) – punctul 1

Anexa I – partea II – CFP 1(A) – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Un îngrășământ organic conține |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Un îngrășământ organic conține

| 1. | Un îngrășământ organic conține |
| --- | --- |

1.

Un îngrășământ organic conține

| — | carbon (
  C
  ) și |
| --- | --- |

—

carbon (
  C
  ) și

C

| — | carbon
  organic
  (
  Corg
  ) și |
| --- | --- |

—

carbon
  organic
  (
  Corg
  ) și

organic

Corg

| — | nutrienți |
| --- | --- |

—

nutrienți

| — | nutrienți |
| --- | --- |

—

nutrienți

de origine exclusiv biologică, cu excluderea
  materialelor
  fosilizate sau încorporate în formațiuni geologice.

materialelor

de origine exclusiv biologică,
  cum ar fi turba, inclusiv leonardit, lignit și substanțe obținute din acestea, dar
  cu excluderea
  altor materiale
  fosilizate sau încorporate în formațiuni geologice.

cum ar fi turba, inclusiv leonardit, lignit și substanțe obținute din acestea, dar

altor materiale

Amendamentul 110

Amendamentul 110

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(A) – punctul 2 – liniuța 1

Anexa I – partea II – CFP 1(A) – punctul 2 – liniuța 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | cadmiu (Cd)
  1,5
  mg/kg substanță uscată, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

cadmiu (Cd)
  1,5
  mg/kg substanță uscată,

1,5

| — | cadmiu (Cd)
  1,0
  mg/kg substanță uscată, |
| --- | --- |

—

cadmiu (Cd)
  1,0
  mg/kg substanță uscată,

1,0

Amendamentul 112

Amendamentul 112

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(A) – punctul 2 – liniuța 6

Anexa I – partea II – CFP 1(A) – punctul 2 – liniuța 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | biuret (C2H5N3O2)
  12 g/kg
  de
  substanță uscată
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

biuret (C2H5N3O2)
  12 g/kg
  de
  substanță uscată
  .

2

5

3

2

12 g/kg

substanță uscată

| — | biuret (C2H5N3O2)
  sub limita
  de
  detecție
  . |
| --- | --- |

—

biuret (C2H5N3O2)
  sub limita
  de
  detecție
  .

2

5

2

sub limita

detecție

Amendamentul 113

Amendamentul 113

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(A) – punctul 3

Anexa I – partea II – CFP 1(A) – punctul 3

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| 3. | Salmonella spp. trebuie să fie absentă dintr-un eșantion de 25 g de produs fertilizant cu marcaj CE. |
| --- | --- |

3.

Salmonella spp. trebuie să fie absentă dintr-un eșantion de 25 g de produs fertilizant cu marcaj CE.

Amendamentul

Amendamentul

| 3. | În îngrășământul organic nu trebuie să se găsească agenți patogeni în concentrație mai mare decât limitele prezentate în tabelul de mai jos:













  Microorganism de analizat | Planuri de eșantionare | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | Absente în 25 g sau 25 ml |
| Escherichia coli sau Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 în 1 g sau 1 ml |

3.

În îngrășământul organic nu trebuie să se găsească agenți patogeni în concentrație mai mare decât limitele prezentate în tabelul de mai jos:

Microorganism de analizat

Microorganism de analizat

Planuri de eșantionare

Planuri de eșantionare

Limită

Limită

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

0

0

Absente în 25 g sau 25 ml

Absente în 25 g sau 25 ml

Escherichia coli sau Enterococcaceae

Escherichia coli sau Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 în 1 g sau 1 ml

1 000 în 1 g sau 1 ml

unde n = numărul de probe de analizat

unde n = numărul de probe de analizat

c = numărul de probe în care numărul de bacterii, exprimat în CFU, poate fi între m și M

c = numărul de probe în care numărul de bacterii, exprimat în CFU, poate fi între m și M

m = valoarea prag pentru numărul de bacterii, exprimat în CFU, care este considerată ca fiind satisfăcătoare

m = valoarea prag pentru numărul de bacterii, exprimat în CFU, care este considerată ca fiind satisfăcătoare

M = valoarea maximă a numărului de bacterii, exprimat în CFU

M = valoarea maximă a numărului de bacterii, exprimat în CFU

Paraziții Ascaris spp. și Toxocara spp. în orice stadiu de dezvoltare nu trebuie să fie prezenți în 100 g sau 100ml de îngrășământ organic.

Paraziții Ascaris spp. și Toxocara spp. în orice stadiu de dezvoltare nu trebuie să fie prezenți în 100 g sau 100ml de îngrășământ organic.

Amendamentul 114

Amendamentul 114

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(A)(I) – punctul 1 a (nou)

Anexa I – partea II – CFP 1(A)(I) – punctul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a. | Produsul fertilizant cu marcaj CE conține cel puțin unul dintre următorii nutrienți declarați: azot (N), pentaoxid de fosfor (P2O5) sau oxid de potasiu (K2O). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.

1a.

Produsul fertilizant cu marcaj CE conține cel puțin unul dintre următorii nutrienți declarați: azot (N), pentaoxid de fosfor (P2

5

2

Amendamentul 115

Amendamentul 115

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP1(A)(I) – punctul 2 a (nou)

Anexa I – partea II – CFP1(A)(I) – punctul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a. | În cazul în care produsul fertilizant cu marcaj CE conține mai mult de un nutrient, produsul trebuie să conțină nutrienții primari declarați, în cantitățile minime precizate mai jos:



  2,5  % din masă azot (N) total sau 2 % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total sau 2 % din masă oxid de potasiu (K2O) total și




  6,5  % din masă suma totală de nutrienți. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.

2a.

În cazul în care produsul fertilizant cu marcaj CE conține mai mult de un nutrient, produsul trebuie să conțină nutrienții primari declarați, în cantitățile minime precizate mai jos:

2,5  % din masă azot (N) total sau 2 % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total sau 2 % din masă oxid de potasiu (K2O) total și

2,5  % din masă azot (N) total sau 2 % din masă pentaoxid de fosfor (P2

5

2

6,5  % din masă suma totală de nutrienți.

6,5  % din masă suma totală de nutrienți.

Amendamentul 116

Amendamentul 116

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(A)(II) – punctul 1 a (nou)

Anexa I – partea II – CFP 1(A)(II) – punctul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a. | Produsul fertilizant cu marcaj CE conține cel puțin unul dintre următorii nutrienți declarați: azot (N), pentaoxid de fosfor (P2O5) sau oxid de potasiu (K2O). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.

1a.

Produsul fertilizant cu marcaj CE conține cel puțin unul dintre următorii nutrienți declarați: azot (N), pentaoxid de fosfor (P2

5

2

Amendamentul 117

Amendamentul 117

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(A) (II) – punctul 2 – partea introductivă

Anexa I – partea II – CFP 1(A) (II) – punctul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2. | Produsul fertilizant cu marcaj CE conține cel puțin unul dintre următorii nutrienți declarați, în cantitățile minime precizate: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.

Produsul fertilizant cu marcaj CE conține cel puțin unul dintre următorii nutrienți declarați, în cantitățile minime precizate:

| 2. | Produsul fertilizant cu marcaj CE conține cel puțin unul dintre următorii nutrienți
  primari
  declarați, în cantitățile minime precizate: |
| --- | --- |

2.

Produsul fertilizant cu marcaj CE conține cel puțin unul dintre următorii nutrienți
  primari
  declarați, în cantitățile minime precizate:

primari

Amendamentul 118

Amendamentul 118

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(A)(II) – punctul 2 – liniuța 1

Anexa I – partea II – CFP 1(A)(II) – punctul 2 – liniuța 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | 2
   % din masă azot (N) total, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

2
   % din masă azot (N) total,

2

| — | 1
   % din masă azot (N) total
  și/sau |
| --- | --- |

—

1
   % din masă azot (N) total
  și/sau

1

și/sau

Amendamentul 119

Amendamentul 119

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(A)(II) – punctul 2 – liniuța 2

Anexa I – partea II – CFP 1(A)(II) – punctul 2 – liniuța 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | 1
   % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

1
   % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total sau

1

2

5

| — | 2
  % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total sau |
| --- | --- |

—

2
  % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total sau

2

2

5

Amendamentul 120

Amendamentul 120

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(A) (II) – punctul 2 – liniuța 3

Anexa I – partea II – CFP 1(A) (II) – punctul 2 – liniuța 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | 2
   % din masă oxid de potasiu (K2O) total. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

2
   % din masă oxid de potasiu (K2O) total.

2

2

| — | 1
  % din masă oxid de potasiu (K2O) total
  și |
| --- | --- |

—

1
  % din masă oxid de potasiu (K2O) total
  și

1

2

și

Amendamentul 121

Amendamentul 121

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(A)(II) – punctul 2 – liniuța 3 a (nou)

Anexa I – partea II – CFP 1(A)(II) – punctul 2 – liniuța 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | 6,5  % din masă suma totală de nutrienți. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

6,5  % din masă suma totală de nutrienți.

6,5  % din masă suma totală de nutrienți.

Amendamentul 122

Amendamentul 122

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(A)(II) – punctul 2 a (nou)

Anexa I – partea II – CFP 1(A)(II) – punctul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a. | În cazul în care produsul fertilizant cu marcaj CE conține mai mult de un nutrient, produsul trebuie să conțină nutrienții primari declarați, în cantitățile minime precizate mai jos:



  2 % din masă azot (N) total sau 1 % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total sau 2 % din masă oxid de potasiu (K2O) total și




  5 % din masă suma totală de nutrienți primari. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.

2a.

În cazul în care produsul fertilizant cu marcaj CE conține mai mult de un nutrient, produsul trebuie să conțină nutrienții primari declarați, în cantitățile minime precizate mai jos:

2 % din masă azot (N) total sau 1 % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total sau 2 % din masă oxid de potasiu (K2O) total și

2 % din masă azot (N) total sau 1 % din masă pentaoxid de fosfor (P2

5

2

5 % din masă suma totală de nutrienți primari.

5 % din masă suma totală de nutrienți primari.

Amendamentul 123

Amendamentul 123

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(B) – punctul 1

Anexa I – partea II – CFP 1(B) – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Un îngrășământ organo-mineral este compus din: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Un îngrășământ organo-mineral este compus din:

| 1. | Un îngrășământ organo-mineral este compus din: |
| --- | --- |

1.

Un îngrășământ organo-mineral este compus din:

| — | unul sau mai multe îngrășăminte
  anorganice
  , astfel cum se specifică la punctul privind CFP 1(C) de mai jos, și |
| --- | --- |

—

unul sau mai multe îngrășăminte
  anorganice
  , astfel cum se specifică la punctul privind CFP 1(C) de mai jos, și

anorganice

| — | unul sau mai multe îngrășăminte
  minerale
  , astfel cum se specifică la punctul privind CFP 1(C) de mai jos, și |
| --- | --- |

—

unul sau mai multe îngrășăminte
  minerale
  , astfel cum se specifică la punctul privind CFP 1(C) de mai jos, și

minerale

| — | un material
  care
  conține
  carbon (
  C
  )
  organic
  și |
| --- | --- |

—

un material
  care
  conține
  carbon (
  C
  )
  organic
  și

un material

conține

C

organic

| — | unul sau mai multe materiale
  care
  conțin
  carbon
  organic
  (
  Corg
  ) și |
| --- | --- |

—

unul sau mai multe materiale
  care
  conțin
  carbon
  organic
  (
  Corg
  ) și

unul sau mai multe materiale

conțin

organic

Corg

| — | nutrienți de origine exclusiv biologică, cu excluderea
  materialelor
  fosilizate sau încorporate în formațiuni geologice. |
| --- | --- |

—

nutrienți de origine exclusiv biologică, cu excluderea
  materialelor
  fosilizate sau încorporate în formațiuni geologice.

materialelor

| — | nutrienți de origine exclusiv biologică,
  cum ar fi turba, inclusiv leonardit, lignit și substanțe obținute din acestea, dar
  cu excluderea
  altor materiale
  fosilizate sau încorporate în formațiuni geologice. |
| --- | --- |

—

nutrienți de origine exclusiv biologică,
  cum ar fi turba, inclusiv leonardit, lignit și substanțe obținute din acestea, dar
  cu excluderea
  altor materiale
  fosilizate sau încorporate în formațiuni geologice.

cum ar fi turba, inclusiv leonardit, lignit și substanțe obținute din acestea, dar

altor materiale

Amendamentul 343

Amendamentul 343

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(B) – punctul 3 – litera a – subpunctul 2 – liniuțele 2 și 3

Anexa I – partea II – CFP 1(B) – punctul 3 – litera a – subpunctul 2 – liniuțele 2 și 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | începând de la [Oficiul pentru Publicații este rugat să introducă data la care se împlinesc
  trei
  ani de la data aplicării prezentului regulament]: 40 mg/kg pentaoxid de fosfor (P2O5) și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

începând de la [Oficiul pentru Publicații este rugat să introducă data la care se împlinesc
  trei
  ani de la data aplicării prezentului regulament]: 40 mg/kg pentaoxid de fosfor (P2O5) și

trei

2

5

| — | începând de la [Oficiul pentru Publicații este rugat să introducă data la care se împlinesc
  șase
  ani de la data aplicării prezentului regulament]: 40 mg/kg pentaoxid de fosfor (P2O5) și |
| --- | --- |

—

începând de la [Oficiul pentru Publicații este rugat să introducă data la care se împlinesc
  șase
  ani de la data aplicării prezentului regulament]: 40 mg/kg pentaoxid de fosfor (P2O5) și

șase

2

5

| — | începând de la [Oficiul pentru Publicații este rugat să introducă data la care se împlinesc
  doisprezece
  ani de la data aplicării prezentului regulament]: 20 mg/kg pentaoxid de fosfor (P2O5); |
| --- | --- |

—

începând de la [Oficiul pentru Publicații este rugat să introducă data la care se împlinesc
  doisprezece
  ani de la data aplicării prezentului regulament]: 20 mg/kg pentaoxid de fosfor (P2O5);

doisprezece

2

5

| — | începând de la [Oficiul pentru Publicații este rugat să introducă data la care se împlinesc
  șaisprezece
  ani de la data aplicării prezentului regulament]: 20 mg/kg pentaoxid de fosfor (P2O5); |
| --- | --- |

—

începând de la [Oficiul pentru Publicații este rugat să introducă data la care se împlinesc
  șaisprezece
  ani de la data aplicării prezentului regulament]: 20 mg/kg pentaoxid de fosfor (P2O5);

șaisprezece

2

5

Amendamentul 126

Amendamentul 126

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(B) – punctul 4

Anexa I – partea II – CFP 1(B) – punctul 4

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| 4. | Salmonella spp. trebuie să fie absentă dintr-un eșantion de 25 g de produs fertilizant cu marcaj CE. |
| --- | --- |

4.

Salmonella spp. trebuie să fie absentă dintr-un eșantion de 25 g de produs fertilizant cu marcaj CE.

Amendamentul

Amendamentul

| 4. | În îngrășământul organo-mineral nu trebuie să se găsească agenți patogeni în concentrație mai mare decât respectivele limite prezentate în tabelul de mai jos:













  Microorganism de analizat | Planuri de eșantionare | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | Absente în 25 g sau 25ml |
| Escherichia coli sau Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 în 1 g sau 1 ml |

4.

În îngrășământul organo-mineral nu trebuie să se găsească agenți patogeni în concentrație mai mare decât respectivele limite prezentate în tabelul de mai jos:

Microorganism de analizat

Microorganism de analizat

Planuri de eșantionare

Planuri de eșantionare

Limită

Limită

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

0

0

Absente în 25 g sau 25ml

Absente în 25 g sau 25ml

Escherichia coli sau Enterococcaceae

Escherichia coli sau Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 în 1 g sau 1 ml

1 000 în 1 g sau 1 ml

unde n = numărul de probe de analizat

unde n = numărul de probe de analizat

c = numărul de probe în care numărul de bacterii, exprimat în CFU, poate fi între m și M

c = numărul de probe în care numărul de bacterii, exprimat în CFU, poate fi între m și M

m = valoarea prag pentru numărul de bacterii, exprimat în CFU, care este considerată ca fiind satisfăcătoare

m = valoarea prag pentru numărul de bacterii, exprimat în CFU, care este considerată ca fiind satisfăcătoare

M = valoarea maximă a numărului de bacterii, exprimat în CFU

M = valoarea maximă a numărului de bacterii, exprimat în CFU

Paraziții Ascaris spp. și Toxocara spp. în orice stadiu de dezvoltare nu trebuie să fie prezenți în 100 g sau 100 ml de îngrășământ organo-mineral.

Paraziții Ascaris spp. și Toxocara spp. în orice stadiu de dezvoltare nu trebuie să fie prezenți în 100 g sau 100 ml de îngrășământ organo-mineral.

Amendamentul 127

Amendamentul 127

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(B) (I) – punctul 2 – liniuța 2

Anexa I – partea II – CFP 1(B) (I) – punctul 2 – liniuța 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | 2
  % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5)
  total
  sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

2
  % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5)
  total
  sau

2

total

| — | 1
   % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5)
  solubil în citrat de amoniu neutru și apă
  sau |
| --- | --- |

—

1
   % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5)
  solubil în citrat de amoniu neutru și apă
  sau

1

solubil în citrat de amoniu neutru și apă

Amendamentul 128

Amendamentul 128

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(B)(I) – punctul 2 a (nou)

Anexa I – partea II – CFP 1(B)(I) – punctul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a. | În cazul în care produsul fertilizant cu marcaj CE conține mai mult de un nutrient, produsul trebuie să conțină nutrienții primari declarați, în cantitățile minime precizate mai jos:



  2,5  % din masă azot (N) total, din care 1 % din masa produsului fertilizant cu marcaj CE este azot (N) organic sau 2 % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total sau 2 % din masă oxid de potasiu (K2O) total și




  6,5  % din masă suma totală de nutrienți primari. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.

2a.

În cazul în care produsul fertilizant cu marcaj CE conține mai mult de un nutrient, produsul trebuie să conțină nutrienții primari declarați, în cantitățile minime precizate mai jos:

2,5  % din masă azot (N) total, din care 1 % din masa produsului fertilizant cu marcaj CE este azot (N) organic sau 2 % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total sau 2 % din masă oxid de potasiu (K2O) total și

2,5  % din masă azot (N) total, din care 1 % din masa produsului fertilizant cu marcaj CE este azot (N) organic sau 2 % din masă pentaoxid de fosfor (P2

5

2

6,5  % din masă suma totală de nutrienți primari.

6,5  % din masă suma totală de nutrienți primari.

Amendamentul 129

Amendamentul 129

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(B) (I) – punctul 4

Anexa I – partea II – CFP 1(B) (I) – punctul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4. | În produsul fertilizant cu marcaj CE, fiecare unitate conține
  materie organică
  și
  nutrienți
  în conținutul declarat. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.

În produsul fertilizant cu marcaj CE, fiecare unitate conține
  materie organică
  și
  nutrienți
  în conținutul declarat.

materie organică

nutrienți

| 4. | În produsul fertilizant cu marcaj CE, fiecare unitate conține
  carbon organic
  și
  toți nutrienții
  în conținutul declarat.
  O unitate se referă la unul dintre fragmentele componente ale produsului, cum ar fi granule, peleți etc. |
| --- | --- |

4.

În produsul fertilizant cu marcaj CE, fiecare unitate conține
  carbon organic
  și
  toți nutrienții
  în conținutul declarat.
  O unitate se referă la unul dintre fragmentele componente ale produsului, cum ar fi granule, peleți etc.

carbon organic

toți nutrienții

O unitate se referă la unul dintre fragmentele componente ale produsului, cum ar fi granule, peleți etc.

Amendamentul 130

Amendamentul 130

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(B) (II) – punctul 2 a (nou)

Anexa I – partea II – CFP 1(B) (II) – punctul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a. | În cazul în care produsul conține mai mult de un nutrient, trebuie să fie prezente cantitățile minime de mai jos:







  — | 1 % din masă azot (N) total sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.

2a.

În cazul în care produsul conține mai mult de un nutrient, trebuie să fie prezente cantitățile minime de mai jos:

—

1 % din masă azot (N) total sau

1 % din masă azot (N) total sau

| — | 1 % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total sau |
| --- | --- |

—

1 % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total sau

1 % din masă pentaoxid de fosfor (P2

5

| — | 1 % din masă oxid de potasiu (K2O) total, |
| --- | --- |

—

1 % din masă oxid de potasiu (K2O) total,

1 % din masă oxid de potasiu (K2

unde suma nutrienților este de minimum 4 %.

unde suma nutrienților este de minimum 4 %.

Amendamentul 131

Amendamentul 131

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(B)(II) – punctul 3

Anexa I – partea II – CFP 1(B)(II) – punctul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3. | Carbonul (C) organic este prezent în produsul fertilizant cu marcaj CE în proporție de cel puțin
  3
   % din masă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.

Carbonul (C) organic este prezent în produsul fertilizant cu marcaj CE în proporție de cel puțin
  3
   % din masă.

3

| 3. | Carbonul (C) organic este prezent în produsul fertilizant cu marcaj CE în proporție de cel puțin
  1
   % din masă. |
| --- | --- |

3.

Carbonul (C) organic este prezent în produsul fertilizant cu marcaj CE în proporție de cel puțin
  1
   % din masă.

1

Amendamentul 132

Amendamentul 132

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C) – punctul 1

Anexa I – partea II – CFP 1(C) – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Un îngrășământ
  anorganic
  este un îngrășământ care
  nu este organic sau organo-mineral
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Un îngrășământ
  anorganic
  este un îngrășământ care
  nu este organic sau organo-mineral
  .

anorganic

nu este organic sau organo-mineral

| 1. | Un îngrășământ
  mineral
  este un îngrășământ care
  conține nutrienți în formă minerală sau care este procesat într-o formă minerală, de origine animală sau vegetală
  .
  Carbonul organic (Corg) din produsul fertilizant cu marcaj CE nu depășește 1 % din masă. De aici se exclude carbonul provenit din agenți de glazurare care respectă cerințele de la CMC 9 și 10 și aditivii agronomici care respectă cerințele de la CFP 5 și CMC 8. |
| --- | --- |

1.

Un îngrășământ
  mineral
  este un îngrășământ care
  conține nutrienți în formă minerală sau care este procesat într-o formă minerală, de origine animală sau vegetală
  .
  Carbonul organic (Corg) din produsul fertilizant cu marcaj CE nu depășește 1 % din masă. De aici se exclude carbonul provenit din agenți de glazurare care respectă cerințele de la CMC 9 și 10 și aditivii agronomici care respectă cerințele de la CFP 5 și CMC 8.

mineral

conține nutrienți în formă minerală sau care este procesat într-o formă minerală, de origine animală sau vegetală

Carbonul organic (Corg) din produsul fertilizant cu marcaj CE nu depășește 1 % din masă. De aici se exclude carbonul provenit din agenți de glazurare care respectă cerințele de la CMC 9 și 10 și aditivii agronomici care respectă cerințele de la CFP 5 și CMC 8.

Amendamentul 133

Amendamentul 133

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C) – punctul 1 a (nou)

Anexa I – partea II – CFP 1(C) – punctul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a. | Îngrășămintele fosfatice trebuie să îndeplinească cel puțin unul dintre următoarele niveluri minime de solubilitate pentru a fi disponibile pentru plante, altfel ele nu pot fi declarate îngrășăminte fosfatice:







  — | solubilitate în apă: nivelul minim de 40 % din P total sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.

1a.

Îngrășămintele fosfatice trebuie să îndeplinească cel puțin unul dintre următoarele niveluri minime de solubilitate pentru a fi disponibile pentru plante, altfel ele nu pot fi declarate îngrășăminte fosfatice:

—

solubilitate în apă: nivelul minim de 40 % din P total sau

solubilitate în apă: nivelul minim de 40 % din P total sau

| — | solubilitate în citrat de amoniu neutru: nivelul minim de 75 % din P total sau |
| --- | --- |

—

solubilitate în citrat de amoniu neutru: nivelul minim de 75 % din P total sau

solubilitate în citrat de amoniu neutru: nivelul minim de 75 % din P total sau

| — | solubilitate în acid formic (numai pentru fosforit moale): nivelul minim de 55 % din P total. |
| --- | --- |

—

solubilitate în acid formic (numai pentru fosforit moale): nivelul minim de 55 % din P total.

solubilitate în acid formic (numai pentru fosforit moale): nivelul minim de 55 % din P total.

Amendamentul 134

Amendamentul 134

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C) – punctul 1 b (nou)

Anexa I – partea II – CFP 1(C) – punctul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1b. | Conținutul total declarabil de azot rezultă din suma azotului amoniacal, a nitriților, a azotului ureic, a azotului din metilenuree, a azotului din izobutiliden-diuree și a azotului din crotoniliden-diuree. Conținutul declarabil de fosfor rezultă din forma de P fosfatic. Noi forme pot fi adăugate după o examinare științifică în conformitate cu articolul 42 alineatul (1). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1b.

1b.

Conținutul total declarabil de azot rezultă din suma azotului amoniacal, a nitriților, a azotului ureic, a azotului din metilenuree, a azotului din izobutiliden-diuree și a azotului din crotoniliden-diuree. Conținutul declarabil de fosfor rezultă din forma de P fosfatic. Noi forme pot fi adăugate după o examinare științifică în conformitate cu articolul 42 alineatul (1).

Amendamentul 135

Amendamentul 135

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I) – punctul 1

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I) – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Un îngrășământ
  anorganic
  cu macroelemente este menit să le furnizeze plantelor unul sau mai multe dintre macroelementele următoare:
  azot (N), fosfor (P), potasiu (K), magneziu (Mg), calciu (Ca), sulf (S) sau sodiu (Na). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Un îngrășământ
  anorganic
  cu macroelemente este menit să le furnizeze plantelor unul sau mai multe dintre macroelementele următoare:
  azot (N), fosfor (P), potasiu (K), magneziu (Mg), calciu (Ca), sulf (S) sau sodiu (Na).

anorganic

azot (N), fosfor (P), potasiu (K), magneziu (Mg), calciu (Ca), sulf (S) sau sodiu (Na).

| 1. | Un îngrășământ
  mineral
  cu macroelemente este menit să le furnizeze plantelor unul sau mai multe dintre macroelementele următoare:








  (a) | Primare: azot (N), fosfor (P) și potasiu (K); |
| --- | --- | --- |

1.

Un îngrășământ
  mineral
  cu macroelemente este menit să le furnizeze plantelor unul sau mai multe dintre macroelementele următoare:

mineral

(a)

(a)

Primare: azot (N), fosfor (P) și potasiu (K);

Primare: azot (N), fosfor (P) și potasiu (K);

| (b) | Secundare: magneziu (Mg), calciu (Ca), sulf (S) sau sodiu (Na). |
| --- | --- |

(b)

(b)

Secundare: magneziu (Mg), calciu (Ca), sulf (S) sau sodiu (Na).

Secundare: magneziu (Mg), calciu (Ca), sulf (S) sau sodiu (Na).

Amendamentul 344

Amendamentul 344

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I) – punctul 2 – litera a – subpunctul 2 – liniuțele 2 și 3

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I) – punctul 2 – litera a – subpunctul 2 – liniuțele 2 și 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | începând de la [Oficiul pentru Publicații este rugat să introducă data la care se împlinesc
  trei
  ani de la data aplicării prezentului regulament]: 40 mg/kg pentaoxid de fosfor (P2O5) și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

începând de la [Oficiul pentru Publicații este rugat să introducă data la care se împlinesc
  trei
  ani de la data aplicării prezentului regulament]: 40 mg/kg pentaoxid de fosfor (P2O5) și

trei

2

5

| — | începând de la [
  șase
  ani de la data aplicării prezentului regulament]: 40 mg/kg pentaoxid de fosfor (P2O5) și |
| --- | --- |

—

începând de la [
  șase
  ani de la data aplicării prezentului regulament]: 40 mg/kg pentaoxid de fosfor (P2O5) și

șase

2

5

| — | începând de la [Oficiul pentru Publicații este rugat să introducă data la care se împlinesc
  doisprezece
  ani de la data aplicării prezentului regulament]: 20 mg/kg pentaoxid de fosfor (P2O5); |
| --- | --- |

—

începând de la [Oficiul pentru Publicații este rugat să introducă data la care se împlinesc
  doisprezece
  ani de la data aplicării prezentului regulament]: 20 mg/kg pentaoxid de fosfor (P2O5);

doisprezece

2

5

| — | începând de la [
  șaisprezece
  ani de la data aplicării prezentului regulament]: 20 mg/kg pentaoxid de fosfor (P2O5); |
| --- | --- |

—

începând de la [
  șaisprezece
  ani de la data aplicării prezentului regulament]: 20 mg/kg pentaoxid de fosfor (P2O5);

șaisprezece

2

5

Amendamentul 139

Amendamentul 139

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(i) – punctul 1

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(i) – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Un îngrășământ
  anorganic
  solid simplu cu macroelemente are un conținut declarat de
  un singur nutrient. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Un îngrășământ
  anorganic
  solid simplu cu macroelemente are un conținut declarat de
  un singur nutrient.

anorganic

un singur nutrient.

| 1. | Un îngrășământ
  mineral
  solid simplu cu macroelemente are un conținut declarat de:








  (a) | nu mai mult de un nutrient primar [azot (N), fosfor (P) și potasiu (K)] sau |
| --- | --- | --- |

1.

Un îngrășământ
  mineral
  solid simplu cu macroelemente are un conținut declarat de:

mineral

(a)

(a)

nu mai mult de un nutrient primar [azot (N), fosfor (P) și potasiu (K)] sau

nu mai mult de un nutrient primar [azot (N), fosfor (P) și potasiu (K)] sau

Amendamentul 140

Amendamentul 140

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(i) – punctul 1 – litera b (nouă)

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(i) – punctul 1 – litera b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (b) | nu mai mult de un nutrient secundar [magneziu (Mg), calciu (Ca), sulf (S) sau sodiu (Na)]. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

(b)

nu mai mult de un nutrient secundar [magneziu (Mg), calciu (Ca), sulf (S) sau sodiu (Na)].

nu mai mult de un nutrient secundar [magneziu (Mg), calciu (Ca), sulf (S) sau sodiu (Na)].

Amendamentul 141

Amendamentul 141

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(i)– punctul 1 a (nou)

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(i)– punctul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a. | Un îngrășământ mineral solid simplu cu macroelemente cu un conținut declarat de nu mai mult de un nutrient primar poate conține unul sau mai mulți nutrienți secundari. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.

1a.

Un îngrășământ mineral solid simplu cu macroelemente cu un conținut declarat de nu mai mult de un nutrient primar poate conține unul sau mai mulți nutrienți secundari.

Amendamentul 142

Amendamentul 142

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(i) – punctul 2 – partea introductivă

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(i) – punctul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2. | Produsul fertilizant cu marcaj CE conține
  unul dintre următorii nutrienți
  declarați, în cantitatea minimă precizată: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.

Produsul fertilizant cu marcaj CE conține
  unul dintre următorii nutrienți
  declarați, în cantitatea minimă precizată:

unul dintre următorii nutrienți

| 2. | Produsul fertilizant cu marcaj CE conține
  nutrienți primari și/sau secundari
  declarați în cantitatea minimă precizată: |
| --- | --- |

2.

Produsul fertilizant cu marcaj CE conține
  nutrienți primari și/sau secundari
  declarați în cantitatea minimă precizată:

nutrienți primari și/sau secundari

Amendamentul 143

Amendamentul 143

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(i) – punctul 2 – liniuța 2

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(i) – punctul 2 – liniuța 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | 12 % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5)
  total
  , |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

12 % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5)
  total
  ,

2

5

total

| — | 12 % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5)
  solubil în citrat de amoniu neutru și în apă
  , |
| --- | --- |

—

12 % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5)
  solubil în citrat de amoniu neutru și în apă
  ,

solubil în citrat de amoniu neutru și în apă

Amendamentul 144

Amendamentul 144

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(i) – punctul 2 – liniuța 7

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(i) – punctul 2 – liniuța 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | 1
   % din masă oxid de sodiu (Na2O) total. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

1
   % din masă oxid de sodiu (Na2O) total.

1

2

| — | 3
  % din masă oxid de sodiu (Na2O) total. |
| --- | --- |

—

3
  % din masă oxid de sodiu (Na2O) total.

3

2

Amendamentul 145

Amendamentul 145

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(ii) – punctul 1

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(ii) – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Un îngrășământ
  anorganic
  solid compus cu macroelemente are un conținut declarat de mai mult de un nutrient. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Un îngrășământ
  anorganic
  solid compus cu macroelemente are un conținut declarat de mai mult de un nutrient.

anorganic

| 1. | Un îngrășământ
  mineral
  solid compus cu macroelemente are un conținut declarat de mai mult de un nutrient
  primar și/sau secundar
  . |
| --- | --- |

1.

Un îngrășământ
  mineral
  solid compus cu macroelemente are un conținut declarat de mai mult de un nutrient
  primar și/sau secundar
  .

mineral

primar și/sau secundar

Amendamentul 146

Amendamentul 146

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(ii) – punctul 2 – partea introductivă

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(ii) – punctul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2. | Produsul fertilizant cu marcaj CE conține mai mulți dintre
  următorii nutrienți
  declarați, în cantitățile minime precizate: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.

Produsul fertilizant cu marcaj CE conține mai mulți dintre
  următorii nutrienți
  declarați, în cantitățile minime precizate:

următorii nutrienți

| 2. | Produsul fertilizant cu marcaj CE conține mai mulți dintre
  nutrienții primari și/sau secundari
  declarați, în cantitățile minime precizate: |
| --- | --- |

2.

Produsul fertilizant cu marcaj CE conține mai mulți dintre
  nutrienții primari și/sau secundari
  declarați, în cantitățile minime precizate:

nutrienții primari și/sau secundari

Amendamentul 147

Amendamentul 147

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(ii) – punctul 2 – liniuța 2

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(ii) – punctul 2 – liniuța 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | 3
   % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

3
   % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total,

3

2

5

| — | 5
  % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total,
  solubil în citrat de amoniu neutru și în apă. |
| --- | --- |

—

5
  % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total,
  solubil în citrat de amoniu neutru și în apă.

5

2

5

solubil în citrat de amoniu neutru și în apă.

Amendamentul 148

Amendamentul 148

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(ii) – punctul 2 – liniuța 3

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(ii) – punctul 2 – liniuța 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | 3
   % din masă oxid de potasiu (K2O) total, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

3
   % din masă oxid de potasiu (K2O) total,

3

2

| — | 5
  % din masă oxid de potasiu (K2O) total, |
| --- | --- |

—

5
  % din masă oxid de potasiu (K2O) total,

5

2

Amendamentul 149

Amendamentul 149

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(ii) – punctul 2 – liniuța 4

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(ii) – punctul 2 – liniuța 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | 1,5
   % din masă oxid de magneziu (MgO) total, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

1,5
   % din masă oxid de magneziu (MgO) total,

1,5

| — | 2
  % din masă oxid de magneziu (MgO) total, |
| --- | --- |

—

2
  % din masă oxid de magneziu (MgO) total,

2

Amendamentul 150

Amendamentul 150

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(ii) – punctul 2 – liniuța 5

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(ii) – punctul 2 – liniuța 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | 1,5
   % din masă oxid de calciu (CaO) total, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

1,5
   % din masă oxid de calciu (CaO) total,

1,5

| — | 2
  % din masă oxid de calciu (CaO) total, |
| --- | --- |

—

2
  % din masă oxid de calciu (CaO) total,

2

Amendamentul 151

Amendamentul 151

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(ii) – punctul 2 – liniuța 6

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(ii) – punctul 2 – liniuța 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | 1,5
   % din masă trioxid de sulf (SO3) total sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

1,5
   % din masă trioxid de sulf (SO3) total sau

1,5

3

| — | 5
  % din masă trioxid de sulf (SO3) total sau |
| --- | --- |

—

5
  % din masă trioxid de sulf (SO3) total sau

5

3

Amendamentul 152

Amendamentul 152

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(ii) – punctul 2 – liniuța 7

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(ii) – punctul 2 – liniuța 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | 1
   % din masă oxid de sodiu (Na2O) total. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

1
   % din masă oxid de sodiu (Na2O) total.

1

2

| — | 3
  % din masă oxid de sodiu (Na2O) total. |
| --- | --- |

—

3
  % din masă oxid de sodiu (Na2O) total.

3

2

Amendamentul 153

Amendamentul 153

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) – punctul 5 – liniuța 1

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) – punctul 5 – liniuța 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | după cinci cicluri termice precum cele descrise la punctul 4.2 din modulul A1 din anexa IV, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

după cinci cicluri termice precum cele descrise la punctul 4.2 din modulul A1 din anexa IV,

| — | după cinci cicluri termice precum cele descrise la punctul 4.2 din modulul A1 din anexa IV,
  pentru testarea înainte de introducerea pe piață, |
| --- | --- |

—

după cinci cicluri termice precum cele descrise la punctul 4.2 din modulul A1 din anexa IV,
  pentru testarea înainte de introducerea pe piață,

pentru testarea înainte de introducerea pe piață,

Amendamentul 154

Amendamentul 154

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(i) – punctul 1

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(i) – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Un îngrășământ
  anorganic lichid
  simplu cu macroelemente are un conținut declarat de
  un singur nutrient. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Un îngrășământ
  anorganic lichid
  simplu cu macroelemente are un conținut declarat de
  un singur nutrient.

anorganic lichid

un singur nutrient.

| 1. | Un îngrășământ
  mineral solid
  simplu cu macroelemente are un conținut declarat de:








  (a) | nu mai mult de un nutrient primar, |
| --- | --- | --- |

1.

Un îngrășământ
  mineral solid
  simplu cu macroelemente are un conținut declarat de:

mineral solid

(a)

(a)

nu mai mult de un nutrient primar,

nu mai mult de un nutrient primar,

Amendamentul 155

Amendamentul 155

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(i) – punctul 1 – litera b (nouă)

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(i) – punctul 1 – litera b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (b) | nu mai mult de un nutrient secundar. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

(b)

nu mai mult de un nutrient secundar.

nu mai mult de un nutrient secundar.

Amendamentul 156

Amendamentul 156

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(i)– punctul 1 a (nou)

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(i)– punctul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a. | Un îngrășământ mineral lichid simplu cu macroelemente cu un conținut declarat de nu mai mult de un nutrient primar poate conține unul sau mai mulți nutrienți secundari. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.

1a.

Un îngrășământ mineral lichid simplu cu macroelemente cu un conținut declarat de nu mai mult de un nutrient primar poate conține unul sau mai mulți nutrienți secundari.

Amendamentul 157

Amendamentul 157

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(i) – punctul 2 – partea introductivă

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(i) – punctul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2. | Produsul fertilizant cu marcaj CE conține unul dintre
  următorii nutrienți
  declarați, în cantitatea minimă precizată: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.

Produsul fertilizant cu marcaj CE conține unul dintre
  următorii nutrienți
  declarați, în cantitatea minimă precizată:

următorii nutrienți

| 2. | Produsul fertilizant cu marcaj CE conține
  nutrienții primari și/sau secundari
  declarați, în cantitatea minimă precizată: |
| --- | --- |

2.

Produsul fertilizant cu marcaj CE conține
  nutrienții primari și/sau secundari
  declarați, în cantitatea minimă precizată:

nutrienții primari și/sau secundari

Amendamentul 158

Amendamentul 158

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C) (I)(b)(i) – punctul 2 – liniuța 2

Anexa I – partea II – CFP 1(C) (I)(b)(i) – punctul 2 – liniuța 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | 5 % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

5 % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total,

2

5

| — | 5 % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total,
  solubil în citrat de amoniu neutru și în apă, |
| --- | --- |

—

5 % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total,
  solubil în citrat de amoniu neutru și în apă,

2

5

solubil în citrat de amoniu neutru și în apă,

Amendamentul 159

Amendamentul 159

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(i) – punctul 2 – liniuța 6

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(i) – punctul 2 – liniuța 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | 5 % din masă trioxid de sulf (SO3) total
  sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

5 % din masă trioxid de sulf (SO3) total
  sau

3

sau

| — | 5 % din masă trioxid de sulf (SO3) total, |
| --- | --- |

—

5 % din masă trioxid de sulf (SO3) total,

3

Amendamentul 160

Amendamentul 160

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C) (I)(b)(i) – punctul 2 – liniuța 7

Anexa I – partea II – CFP 1(C) (I)(b)(i) – punctul 2 – liniuța 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | 1
   % din masă oxid de sodiu (Na2O) total. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

1
   % din masă oxid de sodiu (Na2O) total.

1

2

| — | între 0,5  % și 5
  % din masă oxid de sodiu (Na2O) total. |
| --- | --- |

—

între 0,5  % și 5
  % din masă oxid de sodiu (Na2O) total.

între 0,5  % și 5

2

Amendamentul 161

Amendamentul 161

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(ii) – punctul 1

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(ii) – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Un îngrășământ
  anorganic
  lichid compus cu macroelemente are un conținut declarat de mai mult de un nutrient. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Un îngrășământ
  anorganic
  lichid compus cu macroelemente are un conținut declarat de mai mult de un nutrient.

anorganic

| 1. | Un îngrășământ
  mineral
  lichid compus cu macroelemente are un conținut declarat de mai mult de un nutrient
  primar și/sau secundar
  . |
| --- | --- |

1.

Un îngrășământ
  mineral
  lichid compus cu macroelemente are un conținut declarat de mai mult de un nutrient
  primar și/sau secundar
  .

mineral

primar și/sau secundar

Amendamentul 162

Amendamentul 162

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(ii) – punctul 2 – partea introductivă

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(ii) – punctul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2. | Produsul fertilizant cu marcaj CE conține mai mulți dintre
  următorii nutrienți
  declarați, în cantitățile minime precizate: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.

Produsul fertilizant cu marcaj CE conține mai mulți dintre
  următorii nutrienți
  declarați, în cantitățile minime precizate:

următorii nutrienți

| 2. | Produsul fertilizant cu marcaj CE conține mai mulți dintre
  nutrienții primari și/sau secundari
  declarați, în cantitățile minime precizate: |
| --- | --- |

2.

Produsul fertilizant cu marcaj CE conține mai mulți dintre
  nutrienții primari și/sau secundari
  declarați, în cantitățile minime precizate:

nutrienții primari și/sau secundari

Amendamentul 163

Amendamentul 163

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(ii) – punctul 2 – liniuța 1

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(ii) – punctul 2 – liniuța 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | 1,5
   % din masă azot (N) total, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

1,5
   % din masă azot (N) total,

1,5

| — | 3
  % din masă azot (N) total
  sau |
| --- | --- |

—

3
  % din masă azot (N) total
  sau

3

sau

Amendamentul 164

Amendamentul 164

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(ii) – punctul 2 – liniuța 2

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(ii) – punctul 2 – liniuța 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | 1,5  % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

1,5  % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total,

2

5

| — | 1,5  % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total,
  solubil în citrat de amoniu neutru și în apă, |
| --- | --- |

—

1,5  % din masă pentaoxid de fosfor (P2O5) total,
  solubil în citrat de amoniu neutru și în apă,

2

5

solubil în citrat de amoniu neutru și în apă,

Amendamentul 165

Amendamentul 165

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C) (I)(b)(ii) – punctul 2 – liniuța 3

Anexa I – partea II – CFP 1(C) (I)(b)(ii) – punctul 2 – liniuța 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | 1,5
   % din masă oxid de potasiu (K2O) total, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

1,5
   % din masă oxid de potasiu (K2O) total,

1,5

2

| — | 3
  % din masă oxid de potasiu (K2O) total
  sau |
| --- | --- |

—

3
  % din masă oxid de potasiu (K2O) total
  sau

3

2

sau

Amendamentul 166

Amendamentul 166

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(ii) – punctul 2 – liniuța 4

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(ii) – punctul 2 – liniuța 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | 0,75
   % din masă oxid de magneziu (MgO) total, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

0,75
   % din masă oxid de magneziu (MgO) total,

0,75

| — | 1,5
   % din masă oxid de magneziu (MgO) total
  sau |
| --- | --- |

—

1,5
   % din masă oxid de magneziu (MgO) total
  sau

1,5

sau

Amendamentul 167

Amendamentul 167

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(ii) – punctul 2 – liniuța 5

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(ii) – punctul 2 – liniuța 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | 0,75
   % din masă oxid de calciu (CaO) total, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

0,75
   % din masă oxid de calciu (CaO) total,

0,75

| — | 1,5
   % din masă oxid de calciu (CaO) total
  sau |
| --- | --- |

—

1,5
   % din masă oxid de calciu (CaO) total
  sau

1,5

sau

Amendamentul 168

Amendamentul 168

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(ii) – punctul 2 – liniuța 6

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(I)(b)(ii) – punctul 2 – liniuța 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | 0,75
   % din masă trioxid de sulf (SO3) total sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

0,75
   % din masă trioxid de sulf (SO3) total sau

0,75

3

| — | 1,5
   % din masă trioxid de sulf (SO3) total sau |
| --- | --- |

—

1,5
   % din masă trioxid de sulf (SO3) total sau

1,5

3

Amendamentul 169

Amendamentul 169

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(II) – punctul 1

Anexa I – partea II – CFP 1(C)(II) – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Un îngrășământ anorganic cu oligoelemente este un îngrășământ anorganic care nu este un îngrășământ anorganic cu macroelemente și care este menit să furnizeze unul sau mai mulți dintre următorii nutrienți: bor (B), cobalt (Co), cupru (Cu), fier(Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) sau zinc (Zn). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Un îngrășământ anorganic cu oligoelemente este un îngrășământ anorganic care nu este un îngrășământ anorganic cu macroelemente și care este menit să furnizeze unul sau mai mulți dintre următorii nutrienți: bor (B), cobalt (Co), cupru (Cu), fier(Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) sau zinc (Zn).

| 1. | Un îngrășământ anorganic cu oligoelemente este un îngrășământ anorganic care nu este un îngrășământ anorganic cu macroelemente și care este menit să furnizeze unul sau mai mulți dintre următorii nutrienți: bor (B), cobalt (Co), cupru (Cu), fier (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo
  ), seleniu (Se), siliciu (Si
  ) sau zinc (Zn). |
| --- | --- |

1.

Un îngrășământ anorganic cu oligoelemente este un îngrășământ anorganic care nu este un îngrășământ anorganic cu macroelemente și care este menit să furnizeze unul sau mai mulți dintre următorii nutrienți: bor (B), cobalt (Co), cupru (Cu), fier (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo
  ), seleniu (Se), siliciu (Si
  ) sau zinc (Zn).

), seleniu (Se), siliciu (Si

Amendamentul 170

Amendamentul 170

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 1(C) a (nou)

Anexa I – partea II – CFP 1(C) a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | CFP 1(C)a: ÎNGRĂȘĂMÂNT CU NIVEL REDUS DE CARBON |
| | 1. | Un produs fertilizant cu marcaj CE este denumit îngrășământ cu nivel redus de carbon în cazul în care conține mai mult de 1 % carbon organic (Corg) și cel mult 15 % carbon organic (Corg). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

CFP 1(C)a: ÎNGRĂȘĂMÂNT CU NIVEL REDUS DE CARBON

CFP 1(C)a: ÎNGRĂȘĂMÂNT CU NIVEL REDUS DE CARBON

1.

1.

Un produs fertilizant cu marcaj CE este denumit îngrășământ cu nivel redus de carbon în cazul în care conține mai mult de 1 % carbon organic (Corg

org

| 2. | Carbonul prezent în cianamida de calciu, în uree și în produsele sale de condensare sau de asociere nu va fi inclus în categoria carbonului organic în sensul acestei definiții. |
| --- | --- |

2.

2.

Carbonul prezent în cianamida de calciu, în uree și în produsele sale de condensare sau de asociere nu va fi inclus în categoria carbonului organic în sensul acestei definiții.

| 3. | Specificațiile pentru îngrășăminte solide/lichide, simple/compuse, cu macroelemente/ cu oligoelemente din CFP 1 (C) se vor aplica în sensul acestei categorii. |
| --- | --- |

3.

3.

Specificațiile pentru îngrășăminte solide/lichide, simple/compuse, cu macroelemente/ cu oligoelemente din CFP 1 (C) se vor aplica în sensul acestei categorii.

| 4. | Produsele vândute sub CFP 1(C)a respectă nivelurile de contaminanți indicate în anexa I stabilite pentru îngrășămintele organice sau organo-minerale în cazul în care CFP 1(C) nu conține valori-limită pentru respectivii contaminanți. |
| --- | --- |

4.

4.

Produsele vândute sub CFP 1(C)a respectă nivelurile de contaminanți indicate în anexa I stabilite pentru îngrășămintele organice sau organo-minerale în cazul în care CFP 1(C) nu conține valori-limită pentru respectivii contaminanți.

Amendamentul 171

Amendamentul 171

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 2 – punctul 1

Anexa I – partea II – CFP 2 – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Un amendament mineral bazic este un produs fertilizant cu marcaj CE menit să corecteze aciditatea solului și care conține oxizi, hidroxizi, carbonați sau silicați de calciu (Ca) sau de magneziu (Mg). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Un amendament mineral bazic este un produs fertilizant cu marcaj CE menit să corecteze aciditatea solului și care conține oxizi, hidroxizi, carbonați sau silicați de calciu (Ca) sau de magneziu (Mg).

| 1. | Un amendament mineral bazic este un produs fertilizant cu marcaj CE menit să corecteze aciditatea solului și care conține oxizi, hidroxizi, carbonați sau
  /și
  silicați de calciu (Ca) sau de magneziu (Mg). |
| --- | --- |

1.

Un amendament mineral bazic este un produs fertilizant cu marcaj CE menit să corecteze aciditatea solului și care conține oxizi, hidroxizi, carbonați sau
  /și
  silicați de calciu (Ca) sau de magneziu (Mg).

/și

Amendamentul 398

Amendamentul 398

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 2 – punctul 3

Anexa I – partea II – CFP 2 – punctul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3. | Trebuie să fie respectați următorii parametri, determinați pe substanța uscată: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.

Trebuie să fie respectați următorii parametri, determinați pe substanța uscată:

| 3. | Trebuie să fie respectați următorii parametri, determinați pe substanța uscată: |
| --- | --- |

3.

Trebuie să fie respectați următorii parametri, determinați pe substanța uscată:

| — | valoarea neutralizantă minimă: 15 (echivalent CoO) sau 9 (echivalent HO-) și |
| --- | --- |

—

valoarea neutralizantă minimă: 15 (echivalent CoO) sau 9 (echivalent HO-) și

| — | valoarea neutralizantă minimă: 15 (echivalent CoO) sau 9 (echivalent HO-) și |
| --- | --- |

—

valoarea neutralizantă minimă: 15 (echivalent CoO) sau 9 (echivalent HO-) și

| — | reactivitatea minimă: 10 % sau 50 % după 6 luni (test de incubare). |
| --- | --- |

—

reactivitatea minimă: 10 % sau 50 % după 6 luni (test de incubare).

| — | reactivitatea minimă: 10 % sau 50 % după 6 luni (test de incubare)
  și |
| --- | --- |

—

reactivitatea minimă: 10 % sau 50 % după 6 luni (test de incubare)
  și

și

| — | granularitate minimă: 70 % < 1 mm, cu excepția varului nestins, amendamentelor minerale bazice sub formă de granule și carbonatului de calciu (=70 % din granularitate trece printr-o sită cu ochiuri cu deschidere de 1mm) |
| --- | --- |

—

granularitate minimă: 70 % < 1 mm, cu excepția varului nestins, amendamentelor minerale bazice sub formă de granule și carbonatului de calciu (=70 % din granularitate trece printr-o sită cu ochiuri cu deschidere de 1mm)

granularitate minimă: 70 % < 1 mm, cu excepția varului nestins, amendamentelor minerale bazice sub formă de granule și carbonatului de calciu (=70 % din granularitate trece printr-o sită cu ochiuri cu deschidere de 1mm)

Amendamentul 175

Amendamentul 175

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 3 – punctul 1

Anexa I – partea II – CFP 3 – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Un ameliorator de sol este un
  produs fertilizant cu marcaj CE
  care se adaugă solului în
  vederea menținerii, îmbunătățirii
  sau
  protejării proprietăților
  fizice
  sau chimice, a structurii sau a activității
  biologice
  a
  acestuia. | Un ameliorator de sol este un
  material, inclusiv mulci,
  care se adaugă solului
  , in situ,
  în
  principal pentru a menține
  sau
  pentru a îmbunătăți proprietățile sale
  fizice
  și care ar putea îmbunătăți proprietățile chimice și/sau
  biologice
  ori activitatea
  acestuia. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Un ameliorator de sol este un
  produs fertilizant cu marcaj CE
  care se adaugă solului în
  vederea menținerii, îmbunătățirii
  sau
  protejării proprietăților
  fizice
  sau chimice, a structurii sau a activității
  biologice
  a
  acestuia.

produs fertilizant cu marcaj CE

vederea menținerii, îmbunătățirii

protejării proprietăților

sau chimice, a structurii sau a activității

a

Un ameliorator de sol este un
  material, inclusiv mulci,
  care se adaugă solului
  , in situ,
  în
  principal pentru a menține
  sau
  pentru a îmbunătăți proprietățile sale
  fizice
  și care ar putea îmbunătăți proprietățile chimice și/sau
  biologice
  ori activitatea
  acestuia.

material, inclusiv mulci,

, in situ,

principal pentru a menține

pentru a îmbunătăți proprietățile sale

și care ar putea îmbunătăți proprietățile chimice și/sau

ori activitatea

Amendamentul 176

Amendamentul 176

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 3 – punctul 1 a (nou)

Anexa I – partea II – CFP 3 – punctul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a. | Produsul fertilizant cu marcaj CE conține cel puțin 15 % materiale de origine biologică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.

1a.

Produsul fertilizant cu marcaj CE conține cel puțin 15 % materiale de origine biologică.

Amendamentul 177

Amendamentul 177

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 3(A) – punctul 1

Anexa I – partea II – CFP 3(A) – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Un ameliorator organic de sol este compus numai din materiale de origine exclusiv biologică, cu excluderea
  materialelor
  fosilizate sau încorporate în formațiuni geologice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Un ameliorator organic de sol este compus numai din materiale de origine exclusiv biologică, cu excluderea
  materialelor
  fosilizate sau încorporate în formațiuni geologice.

materialelor

| 1. | Un ameliorator organic de sol este compus numai din materiale de origine exclusiv biologică,
  inclusiv turbă, leonardit, lignit și substanțe humice obținute din acestea, dar
  cu excluderea
  altor materiale
  fosilizate sau încorporate în formațiuni geologice. |
| --- | --- |

1.

Un ameliorator organic de sol este compus numai din materiale de origine exclusiv biologică,
  inclusiv turbă, leonardit, lignit și substanțe humice obținute din acestea, dar
  cu excluderea
  altor materiale
  fosilizate sau încorporate în formațiuni geologice.

inclusiv turbă, leonardit, lignit și substanțe humice obținute din acestea, dar

altor materiale

Amendamentul 179

Amendamentul 179

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 3(A) – punctul 2 – liniuța 2

Anexa I – partea II – CFP 3(A) – punctul 2 – liniuța 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | crom hexavalent (Cr VI)
  2
  mg/kg substanță uscată, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

crom hexavalent (Cr VI)
  2
  mg/kg substanță uscată,

2

| — | crom hexavalent (Cr VI)
  1
  mg/kg substanță uscată, |
| --- | --- |

—

crom hexavalent (Cr VI)
  1
  mg/kg substanță uscată,

1

Amendamentul 181

Amendamentul 181

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 3(A) – punctul 3 – litera a

Anexa I – partea II – CFP 3(A) – punctul 3 – litera a

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| (a) | Salmonella spp. trebuie să fie absentă dintr-un eșantion de 25 g de produs fertilizant cu marcaj CE. |
| --- | --- |

(a)

Salmonella spp. trebuie să fie absentă dintr-un eșantion de 25 g de produs fertilizant cu marcaj CE.

Salmonella spp. trebuie să fie absentă dintr-un eșantion de 25 g de produs fertilizant cu marcaj CE.

Amendamentul

Amendamentul

| (a) | În amelioratorul organic de sol nu trebuie să se găsească agenți patogeni în concentrație mai mare decât respectivele limite prezentate în tabelul de mai jos:













  Microorganism de analizat | Planuri de eșantionare | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | Absente în 25 g sau 25 ml |
| Escherichia coli sau Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 în 1 g sau 1 ml |

(a)

În amelioratorul organic de sol nu trebuie să se găsească agenți patogeni în concentrație mai mare decât respectivele limite prezentate în tabelul de mai jos:

În amelioratorul organic de sol nu trebuie să se găsească agenți patogeni în concentrație mai mare decât respectivele limite prezentate în tabelul de mai jos:

Microorganism de analizat

Microorganism de analizat

Planuri de eșantionare

Planuri de eșantionare

Limită

Limită

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

0

0

Absente în 25 g sau 25 ml

Absente în 25 g sau 25 ml

Escherichia coli sau Enterococcaceae

Escherichia coli sau Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 în 1 g sau 1 ml

1 000 în 1 g sau 1 ml

unde n = numărul de probe de analizat

c = numărul de probe în care numărul de bacterii, exprimat în CFU, poate fi între m și M

m = valoarea prag pentru numărul de bacterii, exprimat în CFU, care este considerată ca fiind satisfăcătoare

M = valoarea maximă a numărului de bacterii, exprimat în CFU

Paraziții Ascaris spp. și Toxocara spp. în orice stadiu de dezvoltare nu trebuie să fie prezenți în 100 g sau 100 ml de ameliorator organic de sol.

Amendamentul 182

Amendamentul 182

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 3(B) – punctul 1

Anexa I – partea II – CFP 3(B) – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Un ameliorator anorganic de sol este un ameliorator de sol care nu este organic. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Un ameliorator anorganic de sol este un ameliorator de sol care nu este organic.

| 1. | Un ameliorator anorganic de sol este un ameliorator de sol care nu este organic
  și include folii pentru mulcire
  .
  O folie biodegradabilă pentru mulcire este o folie dintr-un polimer biodegradabil, care respectă în special cerințele prevăzute la punctele 2a și 3 din CMC 10, anexa II, destinată plasării pe sol in situ, pentru a-i proteja structura, pentru a împiedica creșterea buruienilor, pentru a reduce pierderea umidității solului sau pentru a preveni eroziunea. |
| --- | --- |

1.

Un ameliorator anorganic de sol este un ameliorator de sol care nu este organic
  și include folii pentru mulcire
  .
  O folie biodegradabilă pentru mulcire este o folie dintr-un polimer biodegradabil, care respectă în special cerințele prevăzute la punctele 2a și 3 din CMC 10, anexa II, destinată plasării pe sol in situ, pentru a-i proteja structura, pentru a împiedica creșterea buruienilor, pentru a reduce pierderea umidității solului sau pentru a preveni eroziunea.

și include folii pentru mulcire

O folie biodegradabilă pentru mulcire este o folie dintr-un polimer biodegradabil, care respectă în special cerințele prevăzute la punctele 2a și 3 din CMC 10, anexa II, destinată plasării pe sol in situ, pentru a-i proteja structura, pentru a împiedica creșterea buruienilor, pentru a reduce pierderea umidității solului sau pentru a preveni eroziunea.

Amendamentul 184

Amendamentul 184

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 4 – punctul 1

Anexa I – partea II – CFP 4 – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Un substrat de cultură este un material altul decât solul
  destinat utilizării ca substrat pentru dezvoltarea rădăcinii
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Un substrat de cultură este un material altul decât solul
  destinat utilizării ca substrat pentru dezvoltarea rădăcinii
  .

destinat utilizării ca substrat pentru dezvoltarea rădăcinii

| 1. | Un substrat de cultură este un material altul decât solul
  in situ, unde sunt crescute plante și ciuperci
  . |
| --- | --- |

1.

Un substrat de cultură este un material altul decât solul
  in situ, unde sunt crescute plante și ciuperci
  .

in situ, unde sunt crescute plante și ciuperci

Amendamentul 187

Amendamentul 187

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 4 – punctul 3

Anexa I – partea II – CFP 4 – punctul 3

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| 3. | Salmonella spp. trebuie să fie absentă dintr-un eșantion de 25 g de produs fertilizant cu marcaj CE. |
| --- | --- |

3.

Salmonella spp. trebuie să fie absentă dintr-un eșantion de 25 g de produs fertilizant cu marcaj CE.

Amendamentul

Amendamentul

| 3. | În substratul de cultură nu trebuie să se găsească agenți patogeni în concentrație mai mare decât respectivele limite prezentate în tabelul de mai jos:













  Microorganism de analizat | Planuri de eșantionare | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | Absente în 25 g sau 25 ml |
| Escherichia coli sau Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 în 1 g sau 1 ml |

3.

În substratul de cultură nu trebuie să se găsească agenți patogeni în concentrație mai mare decât respectivele limite prezentate în tabelul de mai jos:

Microorganism de analizat

Microorganism de analizat

Planuri de eșantionare

Planuri de eșantionare

Limită

Limită

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

0

0

Absente în 25 g sau 25 ml

Absente în 25 g sau 25 ml

Escherichia coli sau Enterococcaceae

Escherichia coli sau Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 în 1 g sau 1 ml

1 000 în 1 g sau 1 ml

unde n = numărul de probe de analizat

unde n = numărul de probe de analizat

c = numărul de probe în care numărul de bacterii, exprimat în CFU, poate fi între m și M

c = numărul de probe în care numărul de bacterii, exprimat în CFU, poate fi între m și M

m = valoarea prag pentru numărul de bacterii, exprimat în CFU, care este considerată ca fiind satisfăcătoare

m = valoarea prag pentru numărul de bacterii, exprimat în CFU, care este considerată ca fiind satisfăcătoare

M = valoarea maximă a numărului de bacterii, exprimat în CFU

M = valoarea maximă a numărului de bacterii, exprimat în CFU

Paraziții Ascaris spp. și Toxocara spp. în orice stadiu de dezvoltare nu trebuie să fie prezenți în 100 g sau 100 ml de substrat de cultură.

Paraziții Ascaris spp. și Toxocara spp. în orice stadiu de dezvoltare nu trebuie să fie prezenți în 100 g sau 100 ml de substrat de cultură.

Amendamentul 188

Amendamentul 188

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 5 – punctul 1

Anexa I – partea II – CFP 5 – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Un aditiv agronomic este un produs fertilizant cu marcaj CE menit să fie adăugat unui produs care
  furnizează
  nutrienți
  plantelor
  , pentru a îmbunătăți
  caracteristicile
  de
  eliberare
  a 
  nutrienților ale produsului respectiv
  . | Un aditiv agronomic este un produs fertilizant cu marcaj CE menit să fie adăugat unui produs, care
  are un efect dovedit asupra transformării și/sau disponibilității pentru plante a diferitelor forme de minerale sau
  nutrienți
  mineralizați sau ambele
  ,
  sau care este menit să fie adăugat în sol
  pentru a îmbunătăți
  asimilarea nutrienților
  de
  către plante sau
  a 
  reduce pierderile de nutrienți
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Un aditiv agronomic este un produs fertilizant cu marcaj CE menit să fie adăugat unui produs care
  furnizează
  nutrienți
  plantelor
  , pentru a îmbunătăți
  caracteristicile
  de
  eliberare
  a 
  nutrienților ale produsului respectiv
  .

furnizează

plantelor

caracteristicile

eliberare

nutrienților ale produsului respectiv

Un aditiv agronomic este un produs fertilizant cu marcaj CE menit să fie adăugat unui produs, care
  are un efect dovedit asupra transformării și/sau disponibilității pentru plante a diferitelor forme de minerale sau
  nutrienți
  mineralizați sau ambele
  ,
  sau care este menit să fie adăugat în sol
  pentru a îmbunătăți
  asimilarea nutrienților
  de
  către plante sau
  a 
  reduce pierderile de nutrienți
  .

are un efect dovedit asupra transformării și/sau disponibilității pentru plante a diferitelor forme de minerale sau

mineralizați sau ambele

sau care este menit să fie adăugat în sol

asimilarea nutrienților

către plante sau

reduce pierderile de nutrienți

Amendamentul 193

Amendamentul 193

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 5(A)(Ia) (nou)

Anexa I – partea II – CFP 5(A)(Ia) (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | CFP 5(A)(Ia): Inhibitor de denitrificare |
| | 1. | Un inhibitor de denitrificare este un inhibitor care reduce formarea de protoxid de azot (N2O), încetinind sau blocând conversia nitratului (NO3-) în azot molecular (N2) fără influențarea procesului de nitrificare, astfel cum se prevede la CFP 5(A)(I). Acesta contribuie la creșterea disponibilității azotatului pentru plantă și la reducerea emisiilor de N2O. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

CFP 5(A)(Ia): Inhibitor de denitrificare

CFP 5(A)(Ia): Inhibitor de denitrificare

1.

1.

Un inhibitor de denitrificare este un inhibitor care reduce formarea de protoxid de azot (N2

3

2

2

| 2. | Eficacitatea acestei metode poate fi evaluată prin măsurarea emisiilor de protoxid de azot în eșantioane de gaz colectate într-un dispozitiv de măsurare adecvat și prin măsurarea cantității de N2O din acel eșantion într-un gaz-cromatograf. Evaluarea înregistrează și conținutul de apă al solului. |
| --- | --- |

2.

2.

Eficacitatea acestei metode poate fi evaluată prin măsurarea emisiilor de protoxid de azot în eșantioane de gaz colectate într-un dispozitiv de măsurare adecvat și prin măsurarea cantității de N2

Amendamentul 202

Amendamentul 202

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 6 – punctul 1 – partea introductivă

Anexa I – partea II – CFP 6 – punctul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Un biostimulator al plantelor este un produs fertilizant cu marcaj CE care stimulează procesele de nutriție ale plantelor independent de conținutul
  nutritiv
  al produsului, cu unicul scop de a îmbunătăți una sau mai multe dintre caracteristicile următoare ale
  plantelor
  : |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Un biostimulator al plantelor este un produs fertilizant cu marcaj CE care stimulează procesele de nutriție ale plantelor independent de conținutul
  nutritiv
  al produsului, cu unicul scop de a îmbunătăți una sau mai multe dintre caracteristicile următoare ale
  plantelor
  :

nutritiv

plantelor

| 1. | Un biostimulator al plantelor este un produs fertilizant cu marcaj CE care stimulează procesele de nutriție ale plantelor independent de conținutul
  de nutrienți
  al produsului, cu unicul scop de a îmbunătăți una sau mai multe dintre caracteristicile următoare ale
  plantei și ale rizosferei sau filosferei plantei
  : |
| --- | --- |

1.

Un biostimulator al plantelor este un produs fertilizant cu marcaj CE care stimulează procesele de nutriție ale plantelor independent de conținutul
  de nutrienți
  al produsului, cu unicul scop de a îmbunătăți una sau mai multe dintre caracteristicile următoare ale
  plantei și ale rizosferei sau filosferei plantei
  :

de nutrienți

plantei și ale rizosferei sau filosferei plantei

Amendamentul 203

Amendamentul 203

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 6 – punctul 1 – litera ca (nouă)

Anexa I – partea II – CFP 6 – punctul 1 – litera ca (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | disponibilitatea nutrienților captați în sol și în rizosferă, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

disponibilitatea nutrienților captați în sol și în rizosferă,

disponibilitatea nutrienților captați în sol și în rizosferă,

Amendamentul 204

Amendamentul 204

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 6 – punctul 1 – litera cb (nouă)

Anexa I – partea II – CFP 6 – punctul 1 – litera cb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cb) | humificare, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(cb)

(cb)

humificare,

humificare,

Amendamentul 205

Amendamentul 205

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 6 – punctul 1 – litera cc (nouă)

Anexa I – partea II – CFP 6 – punctul 1 – litera cc (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cc) | degradarea compușilor organici din sol. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(cc)

(cc)

degradarea compușilor organici din sol.

degradarea compușilor organici din sol.

Amendamentul 206

Amendamentul 206

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 6 – punctul 2 – liniuța 1

Anexa I – partea II – CFP 6 – punctul 2 – liniuța 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | cadmiu (Cd)
  3
  mg/kg substanță uscată, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

cadmiu (Cd)
  3
  mg/kg substanță uscată,

3

| — | cadmiu (Cd)
  1,5
  mg/kg substanță uscată, |
| --- | --- |

—

cadmiu (Cd)
  1,5
  mg/kg substanță uscată,

1,5

Amendamentul 208

Amendamentul 208

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 1

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Un biostimulator microbian al plantelor este constituit
  în mod exclusiv dintr-un
  microorganism sau un consorțiu de microorganisme menționate la categoria de materii componente 7 din anexa II. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Un biostimulator microbian al plantelor este constituit
  în mod exclusiv dintr-un
  microorganism sau un consorțiu de microorganisme menționate la categoria de materii componente 7 din anexa II.

în mod exclusiv dintr-un

| 1. | Un biostimulator microbian al plantelor este constituit din: |
| --- | --- |

1.

Un biostimulator microbian al plantelor este constituit din:

| (a) | un
  microorganism sau un consorțiu de microorganisme menționate la categoria de materii componente 7 din anexa II; |
| --- | --- |

(a)

(a)

un
  microorganism sau un consorțiu de microorganisme menționate la categoria de materii componente 7 din anexa II;

un

| (b) | un microorganism sau un consorțiu de microorganisme diferit de cele prevăzute la litera (a) de la prezentul punct. Acestea pot fi utilizate drept categorii de materii componente atât timp cât sunt conforme cu cerințele prevăzute la categoria de materii componente 7 din anexa II. |
| --- | --- |

(b)

(b)

un microorganism sau un consorțiu de microorganisme diferit de cele prevăzute la litera (a) de la prezentul punct. Acestea pot fi utilizate drept categorii de materii componente atât timp cât sunt conforme cu cerințele prevăzute la categoria de materii componente 7 din anexa II.

un microorganism sau un consorțiu de microorganisme diferit de cele prevăzute la litera (a) de la prezentul punct. Acestea pot fi utilizate drept categorii de materii componente atât timp cât sunt conforme cu cerințele prevăzute la categoria de materii componente 7 din anexa II.

Amendamentul 209

Amendamentul 209

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 3

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 3

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| 3. | Salmonella spp. trebuie să fie absentă dintr-un eșantion de 25 g sau de 25 ml de produs fertilizant cu marcaj CE. |
| --- | --- |

3.

Salmonella spp. trebuie să fie absentă dintr-un eșantion de 25 g sau de 25 ml de produs fertilizant cu marcaj CE.

Amendamentul

Amendamentul

| 3. | În biostimulatorul microbian al plantelor nu trebuie să se găsească agenți patogeni în concentrație mai mare decât respectivele limite prezentate în tabelul de mai jos:












  Microorganisme/toxinele, metaboliții acestora | Planuri de eșantionare | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | Absente în 25 g sau 25 ml |
| Escherichia coli | 5 | 0 | Absente în 1 g sau 1 ml |
| Listeria monocytogenes | 5 | 0 | Absente în 25 g sau 25 ml |
| Vibrio spp. | 5 | 0 | Absente în 25 g sau 25 ml |
| Shigella spp. | 5 | 0 | Absente în 25 g sau 25 ml |
| Staphyilococcus aureus | 5 | 0 | Absente în 25 g sau 25 ml |
| Enterococcaceae | 5 | 2 | 10 CFU/g |
| Numărul de microorganisme anaerobe, cu excepția cazului în care biostimulatorul microbian este o bacterie aerobă | 5 | 2 | 105 CFU/g sau ml |
| Numărul de drojdii și mucegaiuri, cu excepția cazului în care biostimulatorul microbian este o ciupercă | 5 | 2 | 1 000 CFU/g sau ml |

3.

În biostimulatorul microbian al plantelor nu trebuie să se găsească agenți patogeni în concentrație mai mare decât respectivele limite prezentate în tabelul de mai jos:

Microorganisme/toxinele, metaboliții acestora

Microorganisme/toxinele, metaboliții acestora

Planuri de eșantionare

Planuri de eșantionare

Limită

Limită

n

n

c

c

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

Absente în 25 g sau 25 ml

Absente în 25 g sau 25 ml

Escherichia coli

Escherichia coli

5

5

0

0

Absente în 1 g sau 1 ml

Absente în 1 g sau 1 ml

Listeria monocytogenes

Listeria monocytogenes

5

5

0

0

Absente în 25 g sau 25 ml

Absente în 25 g sau 25 ml

Vibrio spp.

Vibrio spp.

5

5

0

0

Absente în 25 g sau 25 ml

Absente în 25 g sau 25 ml

Shigella spp.

Shigella spp.

5

5

0

0

Absente în 25 g sau 25 ml

Absente în 25 g sau 25 ml

Staphyilococcus aureus

Staphyilococcus aureus

5

5

0

0

Absente în 25 g sau 25 ml

Absente în 25 g sau 25 ml

Enterococcaceae

Enterococcaceae

5

5

2

2

10 CFU/g

10 CFU/g

Numărul de microorganisme anaerobe, cu excepția cazului în care biostimulatorul microbian este o bacterie aerobă

Numărul de microorganisme anaerobe, cu excepția cazului în care biostimulatorul microbian este o bacterie aerobă

5

5

2

2

105 CFU/g sau ml

105

Numărul de drojdii și mucegaiuri, cu excepția cazului în care biostimulatorul microbian este o ciupercă

Numărul de drojdii și mucegaiuri, cu excepția cazului în care biostimulatorul microbian este o ciupercă

5

5

2

2

1 000 CFU/g sau ml

1 000 CFU/g sau ml

unde n = numărul de unități care constituie proba; c = numărul de unități de probă care dau valori peste limita definită.

unde n = numărul de unități care constituie proba; c = numărul de unități de probă care dau valori peste limita definită.

Amendamentul 210

Amendamentul 210

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 4

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4. | Escherichia coli trebuie să fie absentă dintr-un eșantion de 1 g sau de 1 ml de produs fertilizant cu marcaj CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.

4.

Escherichia coli trebuie să fie absentă dintr-un eșantion de 1 g sau de 1 ml de produs fertilizant cu marcaj CE.

eliminat

eliminat

Amendamentul 211

Amendamentul 211

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 5

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5. | Enterococcaceae nu trebuie să fie prezentă în cantitate mai mare de 10 CFU/g de masă proaspătă din produsul fertilizant cu marcaj CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.

5.

Enterococcaceae nu trebuie să fie prezentă în cantitate mai mare de 10 CFU/g de masă proaspătă din produsul fertilizant cu marcaj CE.

eliminat

eliminat

Amendamentul 212

Amendamentul 212

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 6

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6. | Listeria monocytogenes trebuie să fie absentă dintr-un eșantion de 25 g sau de 25 ml de produs fertilizant cu marcaj CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.

6.

Listeria monocytogenes trebuie să fie absentă dintr-un eșantion de 25 g sau de 25 ml de produs fertilizant cu marcaj CE.

eliminat

eliminat

Amendamentul 213

Amendamentul 213

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 7

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7. | Vibrio spp. trebuie să fie absentă dintr-un eșantion de 25 g sau de 25 ml de produs fertilizant cu marcaj CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.

7.

Vibrio spp. trebuie să fie absentă dintr-un eșantion de 25 g sau de 25 ml de produs fertilizant cu marcaj CE.

eliminat

eliminat

Amendamentul 214

Amendamentul 214

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 8

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8. | Shigella spp. trebuie să fie absentă dintr-un eșantion de 25 g sau de 25 ml de produs fertilizant cu marcaj CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8.

8.

Shigella spp. trebuie să fie absentă dintr-un eșantion de 25 g sau de 25 ml de produs fertilizant cu marcaj CE.

eliminat

eliminat

Amendamentul 215

Amendamentul 215

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 9

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 9. | Staphylococcus aureus trebuie să fie absent dintr-un eșantion de 1 g sau de 1 ml de produs fertilizant cu marcaj CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

9.

9.

Staphylococcus aureus trebuie să fie absent dintr-un eșantion de 1 g sau de 1 ml de produs fertilizant cu marcaj CE.

eliminat

eliminat

Amendamentul 216

Amendamentul 216

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 10

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 10. | Numărul de microorganisme aerobe nu trebuie să depășească 105 CFU/g sau ml de eșantion de produs fertilizant cu marcaj CE, cu excepția cazului în care biostimulatorul microbian este o bacterie aerobă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

10.

10.

Numărul de microorganisme aerobe nu trebuie să depășească 105

eliminat

eliminat

Amendamentul 217

Amendamentul 217

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 12 – paragraful 2

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 12 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| biostimulatorul trebuie să aibă un pH cu o valoare egală cu sau mai mare de 4. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

biostimulatorul trebuie să aibă un pH cu o valoare egală cu sau mai mare de 4.

biostimulatorul trebuie să aibă un pH cu o valoare egală cu sau mai mare de 4.

eliminat

eliminat

Amendamentul 218

Amendamentul 218

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 13

Anexa I – partea II – CFP 6(A) – punctul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 13. | Termenul de valabilitate al biostimulatorului microbian al plantelor trebuie să fie de cel puțin 6 luni în condițiile de depozitare specificate pe etichetă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

13.

13.

Termenul de valabilitate al biostimulatorului microbian al plantelor trebuie să fie de cel puțin 6 luni în condițiile de depozitare specificate pe etichetă.

eliminat

eliminat

Amendamentul 219

Amendamentul 219

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CFP 7 – punctul 3 – partea introductivă

Anexa I – partea II – CFP 7 – punctul 3 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3. | Amestecul nu trebuie să schimbe
  natura
  niciunuia dintre produsele fertilizante componente: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.

Amestecul nu trebuie să schimbe
  natura
  niciunuia dintre produsele fertilizante componente:

natura

| 3. | Amestecul nu trebuie să schimbe
  funcția
  niciunuia dintre produsele fertilizante componente: |
| --- | --- |

3.

Amestecul nu trebuie să schimbe
  funcția
  niciunuia dintre produsele fertilizante componente:

funcția

Amendamentul 220

Amendamentul 220

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea I – CMC 11 a (nou)

Anexa II – partea I – CMC 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | CMC 11a: Alte subproduse ale industriei |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

CMC 11a: Alte subproduse ale industriei

CMC 11a: Alte subproduse ale industriei

Amendamentul 221

Amendamentul 221

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 1 – punctul 1 – partea introductivă

Anexa II – partea II – CMC 1 – punctul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține substanțe și amestecuri altele decât (39): |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține substanțe și amestecuri altele decât (39):

39

| 1. | Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține substanțe și amestecuri
  , inclusiv aditivi tehnici,
  altele decât (39): |
| --- | --- |

1.

Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține substanțe și amestecuri
  , inclusiv aditivi tehnici,
  altele decât (39):

, inclusiv aditivi tehnici,

39

Amendamentul 222

Amendamentul 222

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 1 – punctul 1 – litera b

Anexa II – partea II – CMC 1 – punctul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | subprodusele în sensul Directivei 98/
  2008
  /
  CE
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

subprodusele în sensul Directivei 98/
  2008
  /
  CE
  ;

2008

CE

| (b) | subprodusele în sensul Directivei
  2008/
  98/
  CE, cu excepția subproduselor înregistrate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1907
  /
  2006, excluzând exceptările de la obligația de înregistrare prevăzute la punctul 5 din anexa V la respectivul regulament
  ; |
| --- | --- |

(b)

subprodusele în sensul Directivei
  2008/
  98/
  CE, cu excepția subproduselor înregistrate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1907
  /
  2006, excluzând exceptările de la obligația de înregistrare prevăzute la punctul 5 din anexa V la respectivul regulament
  ;

2008/

CE, cu excepția subproduselor înregistrate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1907

2006, excluzând exceptările de la obligația de înregistrare prevăzute la punctul 5 din anexa V la respectivul regulament

Amendamentul 223

Amendamentul 223

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 1 – punctul 1 – litera e

Anexa II – partea II – CMC 1 – punctul 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | polimeri sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

polimeri sau

| (e) | polimeri
  , cu excepția celor utilizați în substraturi de cultură care nu sunt în contact cu solul,
  sau |
| --- | --- |

(e)

polimeri
  , cu excepția celor utilizați în substraturi de cultură care nu sunt în contact cu solul,
  sau

, cu excepția celor utilizați în substraturi de cultură care nu sunt în contact cu solul,

Amendamentul 228

Amendamentul 228

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 2 – punctul 1

Anexa II – partea II – CMC 2 – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Un produs fertilizant cu marcaj CE poate să conțină plante, părți din plante sau extracte din plante care nu au suferit nicio altă prelucrare în afară de tăiere, măcinare, centrifugare, presare, uscare, liofilizare sau extracție apoasă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Un produs fertilizant cu marcaj CE poate să conțină plante, părți din plante sau extracte din plante care nu au suferit nicio altă prelucrare în afară de tăiere, măcinare, centrifugare, presare, uscare, liofilizare sau extracție apoasă.

| 1. | Un produs fertilizant cu marcaj CE poate să conțină plante, părți din plante sau extracte din plante care nu au suferit nicio altă prelucrare în afară de tăiere, măcinare
  grosieră
  , centrifugare,
  cernere, măcinare fină,
  presare, uscare, liofilizare
  , tamponare, extrudare, iradiere, tratare prin înghețare, igienizare prin utilizarea căldurii
  sau extracție apoasă
  sau care au suferit orice altă preparare/prelucrare care nu determină ca substanța finală să facă obiectul înregistrării în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006
  . |
| --- | --- |

1.

Un produs fertilizant cu marcaj CE poate să conțină plante, părți din plante sau extracte din plante care nu au suferit nicio altă prelucrare în afară de tăiere, măcinare
  grosieră
  , centrifugare,
  cernere, măcinare fină,
  presare, uscare, liofilizare
  , tamponare, extrudare, iradiere, tratare prin înghețare, igienizare prin utilizarea căldurii
  sau extracție apoasă
  sau care au suferit orice altă preparare/prelucrare care nu determină ca substanța finală să facă obiectul înregistrării în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006
  .

grosieră

cernere, măcinare fină,

, tamponare, extrudare, iradiere, tratare prin înghețare, igienizare prin utilizarea căldurii

sau care au suferit orice altă preparare/prelucrare care nu determină ca substanța finală să facă obiectul înregistrării în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006

Amendamentul 229

Amendamentul 229

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 2 – punctul 2

Anexa II – partea II – CMC 2 – punctul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2. | În sensul punctului (1), termenul „plante” include algele și
  exclude cianobacteriile
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.

În sensul punctului (1), termenul „plante” include algele și
  exclude cianobacteriile
  .

exclude cianobacteriile

| 2. | În sensul punctului 1, termenul „plante” include algele
  , cu excepția cianobacteriilor care produc cianotoxine clasificate ca fiind periculoase în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 privind clasificarea, etichetarea
  și
  ambalarea substanțelor și a amestecurilor
  . |
| --- | --- |

2.

În sensul punctului 1, termenul „plante” include algele
  , cu excepția cianobacteriilor care produc cianotoxine clasificate ca fiind periculoase în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 privind clasificarea, etichetarea
  și
  ambalarea substanțelor și a amestecurilor
  .

, cu excepția cianobacteriilor care produc cianotoxine clasificate ca fiind periculoase în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 privind clasificarea, etichetarea

ambalarea substanțelor și a amestecurilor

Amendamentul 230

Amendamentul 230

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 3 – punctul 1 – partea introductivă

Anexa II – partea II – CMC 3 – punctul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Un produs
  fertilizant
  cu marcaj CE poate să conțină compost obținut prin compostarea aerobă exclusiv a 
  unuia
  sau mai multora dintre materiile prime următoare: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Un produs
  fertilizant
  cu marcaj CE poate să conțină compost obținut prin compostarea aerobă exclusiv a 
  unuia
  sau mai multora dintre materiile prime următoare:

fertilizant

unuia

| 1. | Un produs cu marcaj CE
  pentru nutriția plantelor
  poate să conțină compost
  , un extract lichid sau nelichid microbian sau nemicrobian din compost,
  obținut prin compostarea aerobă
  și prin multiplicarea posibilă a agenților microbieni care apar în mod natural ca urmare a compostării aerobe
  exclusiv a 
  uneia
  sau mai multora dintre materiile prime următoare: |
| --- | --- |

1.

Un produs cu marcaj CE
  pentru nutriția plantelor
  poate să conțină compost
  , un extract lichid sau nelichid microbian sau nemicrobian din compost,
  obținut prin compostarea aerobă
  și prin multiplicarea posibilă a agenților microbieni care apar în mod natural ca urmare a compostării aerobe
  exclusiv a 
  uneia
  sau mai multora dintre materiile prime următoare:

pentru nutriția plantelor

, un extract lichid sau nelichid microbian sau nemicrobian din compost,

și prin multiplicarea posibilă a agenților microbieni care apar în mod natural ca urmare a compostării aerobe

uneia

Amendamentul 231

Amendamentul 231

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 3 – punctul 1 – litera b

Anexa II – partea II – CMC 3 – punctul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | subproduse
  de origine animală
  de categoriile 2 și 3, conform Regulamentului
  (CE) nr. 1069/2009; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

subproduse
  de origine animală
  de categoriile 2 și 3, conform Regulamentului
  (CE) nr. 1069/2009;

subproduse

de categoriile 2 și 3, conform Regulamentului

| (b) | produse derivate din subprodusele
  de origine animală
  prevăzute la articolul 32 din Regulamentul
  (CE) nr. 1069/2009
  pentru care punctul final în lanțul de producție a fost atins în conformitate cu articolul 5 din regulamentul respectiv
  ; |
| --- | --- |

(b)

produse derivate din subprodusele
  de origine animală
  prevăzute la articolul 32 din Regulamentul
  (CE) nr. 1069/2009
  pentru care punctul final în lanțul de producție a fost atins în conformitate cu articolul 5 din regulamentul respectiv
  ;

produse derivate din subprodusele

prevăzute la articolul 32 din Regulamentul

pentru care punctul final în lanțul de producție a fost atins în conformitate cu articolul 5 din regulamentul respectiv

Amendamentul 232

Amendamentul 232

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 3 – punctul 1 – litera c – partea introductivă

Anexa II – partea II – CMC 3 – punctul 1 – litera c – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | organisme vii sau moarte sau părți ale acestora, care au fost prelucrate numai cu mijloace manuale, mecanice sau gravitaționale, prin dizolvare în apă, prin flotație, prin extracție apoasă
  , prin distilare cu vapori sau prin încălzire numai în scopul eliminării apei, sau care sunt extrase din aer prin orice mijloace
  , cu excepția: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

organisme vii sau moarte sau părți ale acestora, care au fost prelucrate numai cu mijloace manuale, mecanice sau gravitaționale, prin dizolvare în apă, prin flotație, prin extracție apoasă
  , prin distilare cu vapori sau prin încălzire numai în scopul eliminării apei, sau care sunt extrase din aer prin orice mijloace
  , cu excepția:

, prin distilare cu vapori sau prin încălzire numai în scopul eliminării apei, sau care sunt extrase din aer prin orice mijloace

| (c) | organisme vii sau moarte sau părți ale acestora, care
  nu au fost prelucrate sau care
  au fost prelucrate numai cu mijloace manuale, mecanice sau gravitaționale, prin dizolvare în apă, prin flotație, prin extracție apoasă, cu excepția: |
| --- | --- |

(c)

organisme vii sau moarte sau părți ale acestora, care
  nu au fost prelucrate sau care
  au fost prelucrate numai cu mijloace manuale, mecanice sau gravitaționale, prin dizolvare în apă, prin flotație, prin extracție apoasă, cu excepția:

nu au fost prelucrate sau care

Amendamentul 233

Amendamentul 233

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 3 – punctul 1 – litera c – liniuța 2

Anexa II – partea II – CMC 3 – punctul 1 – litera c – liniuța 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | nămolului de epurare, nămolului industrial sau nămolului de dragare și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

nămolului de epurare, nămolului industrial sau nămolului de dragare și

| — | nămolului de epurare, nămolului industrial
  (în afară de reziduurile alimentare neconsumabile, furaje și plantațiile legate de agrocombustibili)
  sau nămolului de dragare și |
| --- | --- |

—

nămolului de epurare, nămolului industrial
  (în afară de reziduurile alimentare neconsumabile, furaje și plantațiile legate de agrocombustibili)
  sau nămolului de dragare și

(în afară de reziduurile alimentare neconsumabile, furaje și plantațiile legate de agrocombustibili)

Amendamentul 238

Amendamentul 238

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 3 – punctul 1 – litera ea (nouă)

Anexa II – partea II – CMC 3 – punctul 1 – litera ea (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | reziduuri neprelucrate și prelucrate mecanic din industriile de producție alimentară, cu excepția industriilor care utilizează subproduse de origine animală, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

reziduuri neprelucrate și prelucrate mecanic din industriile de producție alimentară, cu excepția industriilor care utilizează subproduse de origine animală, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009.

reziduuri neprelucrate și prelucrate mecanic din industriile de producție alimentară, cu excepția industriilor care utilizează subproduse de origine animală, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009.

Amendamentul 239

Amendamentul 239

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 3 – punctul 1 – litera eb (nouă)

Anexa II – partea II – CMC 3 – punctul 1 – litera eb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (eb) | materiale conforme cu CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 și CMC 11. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(eb)

(eb)

materiale conforme cu CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 și CMC 11.

materiale conforme cu CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 și CMC 11.

Amendamentul 240

Amendamentul 240

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 3 – punctul 2 – liniuța 1

Anexa II – partea II – CMC 3 – punctul 2 – liniuța 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | care prelucrează numai materii
  prime menționate la punctul 1 de mai sus și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

care prelucrează numai materii
  prime menționate la punctul 1 de mai sus și

care prelucrează numai materii

| — | în care liniile de producție pentru prelucrarea materiilor
  prime menționate la punctul 1 de mai sus
  sunt clar separate de liniile de producție pentru prelucrarea altor materii prime decât cele menționate la punctul 1
  și |
| --- | --- |

—

în care liniile de producție pentru prelucrarea materiilor
  prime menționate la punctul 1 de mai sus
  sunt clar separate de liniile de producție pentru prelucrarea altor materii prime decât cele menționate la punctul 1
  și

în care liniile de producție pentru prelucrarea materiilor

sunt clar separate de liniile de producție pentru prelucrarea altor materii prime decât cele menționate la punctul 1

Amendamentul 241

Amendamentul 241

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 3 – punctul 6 – litera a – liniuța 2

Anexa II – partea II – CMC 3 – punctul 6 – litera a – liniuța 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | criteriu: maximum
  25
  mmol O2/kg de substanță organică/h sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

criteriu: maximum
  25
  mmol O2/kg de substanță organică/h sau

25

2

| — | criteriu: maximum
  50
  mmol O2/kg de substanță organică/h sau |
| --- | --- |

—

criteriu: maximum
  50
  mmol O2/kg de substanță organică/h sau

50

2

Amendamentul 242

Amendamentul 242

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 4 – titlu

Anexa II – partea II – CMC 4 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| CMC 4: Digestat de culturi energetice | CMC 4: Digestat de culturi energetice
  și biodeșeuri pe bază de plante |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

CMC 4: Digestat de culturi energetice

CMC 4: Digestat de culturi energetice
  și biodeșeuri pe bază de plante

și biodeșeuri pe bază de plante

Amendamentul 247

Amendamentul 247

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 4 – punctul 1 – litera c

Anexa II – partea II – CMC 4 – punctul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | orice altă materie care figurează la punctele (a)-(b) și care a fost anterior digerată. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

orice altă materie care figurează la punctele (a)-(b) și care a fost anterior digerată.

| (c) | orice altă materie care figurează la punctele (a)-(b) și care a fost anterior digerată
  , fără nicio urmă de aflatoxină
  . |
| --- | --- |

(c)

orice altă materie care figurează la punctele (a)-(b) și care a fost anterior digerată
  , fără nicio urmă de aflatoxină
  .

, fără nicio urmă de aflatoxină

Amendamentul 248

Amendamentul 248

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 4 – punctul 2 – liniuța 1

Anexa II – partea II – CMC 4 – punctul 2 – liniuța 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | care prelucrează numai materii
  prime menționate la punctul 1 de mai sus și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

care prelucrează numai materii
  prime menționate la punctul 1 de mai sus și

care prelucrează numai materii

| — | în care liniile de producție pentru prelucrarea materiilor
  prime menționate la punctul 1 de mai sus
  sunt clar separate de liniile de producție pentru prelucrarea altor materii prime decât cele menționate la punctul 1
  și |
| --- | --- |

—

în care liniile de producție pentru prelucrarea materiilor
  prime menționate la punctul 1 de mai sus
  sunt clar separate de liniile de producție pentru prelucrarea altor materii prime decât cele menționate la punctul 1
  și

în care liniile de producție pentru prelucrarea materiilor

sunt clar separate de liniile de producție pentru prelucrarea altor materii prime decât cele menționate la punctul 1

Amendamentul 249

Amendamentul 249

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 4 – punctul 3 – litera b

Anexa II – partea II – CMC 4 – punctul 3 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | digestie anaerobă termofilă la 55 oC cu un tratament care include o etapă de pasteurizare (70 oC – 1h); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

digestie anaerobă termofilă la 55 oC cu un tratament care include o etapă de pasteurizare (70 oC – 1h);

o

o

| (b) | digestie anaerobă termofilă la 55 oC cu un tratament care include pasteurizare astfel cum se arată în anexa V capitolul 1 secțiunea 1 punctul 1 la Regulamentul (UE) nr. 142/2011 al Comisiei (1a); |
| --- | --- |

(b)

digestie anaerobă termofilă la 55 oC cu un tratament care include pasteurizare astfel cum se arată în anexa V capitolul 1 secțiunea 1 punctul 1 la Regulamentul (UE) nr. 142/2011 al Comisiei (1a);

o

1a

Amendamentul 250

Amendamentul 250

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 4 – punctul 3 – litera d

Anexa II – partea II – CMC 4 – punctul 3 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | digestie anaerobă mezofilă la 37-40 oC cu un tratament care include
  o etapă de pasteurizare (70 oC –
  1
  h
  ) sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

digestie anaerobă mezofilă la 37-40 oC cu un tratament care include
  o etapă de pasteurizare (70 oC –
  1
  h
  ) sau

o

o etapă de pasteurizare (70 o

h

| (d) | digestie anaerobă mezofilă la 37-40 oC cu un tratament care include
  pasteurizare astfel cum se arată în anexa V capitolul 1 secțiunea 1 punctul
  1
  la Regulamentul (UE
  )
  nr. 142/2011
  sau |
| --- | --- |

(d)

digestie anaerobă mezofilă la 37-40 oC cu un tratament care include
  pasteurizare astfel cum se arată în anexa V capitolul 1 secțiunea 1 punctul
  1
  la Regulamentul (UE
  )
  nr. 142/2011
  sau

o

pasteurizare astfel cum se arată în anexa V capitolul 1 secțiunea 1 punctul

la Regulamentul (UE

nr. 142/2011

Amendamentul 251

Amendamentul 251

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 5 – punctul 1 – litera c – liniuța 2

Anexa II – partea II – CMC 5 – punctul 1 – litera c – liniuța 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | nămolului de epurare, nămolului industrial sau nămolului de dragare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

nămolului de epurare, nămolului industrial sau nămolului de dragare;

| — | nămolului de epurare, nămolului industrial
  — altul decât cel specificat la litera (ea) —
  sau nămolului de dragare
  și |
| --- | --- |

—

nămolului de epurare, nămolului industrial
  — altul decât cel specificat la litera (ea) —
  sau nămolului de dragare
  și

— altul decât cel specificat la litera (ea) —

și

Amendamentul 255

Amendamentul 255

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 5 – punctul 1 – litera e – partea introductivă

Anexa II – partea II – CMC 5 – punctul 1 – litera e – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | orice materie dintre cele enumerate la punctele (a)-(d) care: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

orice materie dintre cele enumerate la punctele (a)-(d) care:

| (e) | orice materie
  ce nu conține aflatoxine,
  dintre cele enumerate la punctele (a)-(d) care: |
| --- | --- |

(e)

orice materie
  ce nu conține aflatoxine,
  dintre cele enumerate la punctele (a)-(d) care:

ce nu conține aflatoxine,

Amendamentul 256

Amendamentul 256

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 5 – punctul 1 – litera ea (nouă)

Anexa II – partea II – CMC 5 – punctul 1 – litera ea (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | reziduuri neprelucrate și prelucrate mecanic din industriile de producție alimentară, cu excepția industriilor care utilizează subproduse de origine animală, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

reziduuri neprelucrate și prelucrate mecanic din industriile de producție alimentară, cu excepția industriilor care utilizează subproduse de origine animală, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

reziduuri neprelucrate și prelucrate mecanic din industriile de producție alimentară, cu excepția industriilor care utilizează subproduse de origine animală, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Amendamentul 257

Amendamentul 257

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 5 – punctul 1 – litera eb (nouă)

Anexa II – partea II – CMC 5 – punctul 1 – litera eb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (eb) | materiale conforme cu CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 și CMC 11. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(eb)

(eb)

materiale conforme cu CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 și CMC 11.

materiale conforme cu CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 și CMC 11.

Amendamentul 258

Amendamentul 258

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 5 – punctul 2 – liniuța 1

Anexa II – partea II – CMC 5 – punctul 2 – liniuța 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | care prelucrează numai materii
  prime menționate la punctul 1 de mai sus și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

care prelucrează numai materii
  prime menționate la punctul 1 de mai sus și

care prelucrează numai materii

| — | în care liniile de producție pentru prelucrarea materiilor
  prime menționate la punctul 1 de mai sus
  sunt clar separate de liniile de producție pentru prelucrarea altor materii prime decât cele menționate la punctul 1
  și |
| --- | --- |

—

în care liniile de producție pentru prelucrarea materiilor
  prime menționate la punctul 1 de mai sus
  sunt clar separate de liniile de producție pentru prelucrarea altor materii prime decât cele menționate la punctul 1
  și

în care liniile de producție pentru prelucrarea materiilor

sunt clar separate de liniile de producție pentru prelucrarea altor materii prime decât cele menționate la punctul 1

Amendamentul 259

Amendamentul 259

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 5 – punctul 3 – litera a

Anexa II – partea II – CMC 5 – punctul 3 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | digestie anaerobă termofilă la 55 

  oC
  timp de cel puțin 24h și un timp de retenție hidraulică de cel puțin 20 de zile; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

digestie anaerobă termofilă la 55 

  oC
  timp de cel puțin 24h și un timp de retenție hidraulică de cel puțin 20 de zile;

o

| (a) | digestie anaerobă termofilă la 55

  o C
  timp de cel puțin 24 h și un timp de retenție hidraulică de cel puțin 20 de zile
  , urmate de o analiză pentru a verifica dacă procesul de digestie a distrus cu succes agenții patogeni
  ; |
| --- | --- |

(a)

digestie anaerobă termofilă la 55

  o C
  timp de cel puțin 24 h și un timp de retenție hidraulică de cel puțin 20 de zile
  , urmate de o analiză pentru a verifica dacă procesul de digestie a distrus cu succes agenții patogeni
  ;

o

, urmate de o analiză pentru a verifica dacă procesul de digestie a distrus cu succes agenții patogeni

Amendamentul 260

Amendamentul 260

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 5 – punctul 3 – litera b

Anexa II – partea II – CMC 5 – punctul 3 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | digestie anaerobă termofilă la 55 oC cu un tratament care include
  o etapă de pasteurizare (70 oC –
  1
  h
  ); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

digestie anaerobă termofilă la 55 oC cu un tratament care include
  o etapă de pasteurizare (70 oC –
  1
  h
  );

o

o etapă de pasteurizare (70 o

h

| (b) | digestie anaerobă termofilă la 55 oC cu un tratament care include
  pasteurizare astfel cum se arată în anexa V capitolul
  1
  secțiunea 1 punctul 1 la Regulamentul (UE
  )
  nr. 142/2011
  ; |
| --- | --- |

(b)

digestie anaerobă termofilă la 55 oC cu un tratament care include
  pasteurizare astfel cum se arată în anexa V capitolul
  1
  secțiunea 1 punctul 1 la Regulamentul (UE
  )
  nr. 142/2011
  ;

o

pasteurizare astfel cum se arată în anexa V capitolul

secțiunea 1 punctul 1 la Regulamentul (UE

nr. 142/2011

Amendamentul 261

Amendamentul 261

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 5 – punctul 3 – litera d

Anexa II – partea II – CMC 5 – punctul 3 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | digestie anaerobă mezofilă la 37-40 oC cu un tratament care include
  o etapă de pasteurizare (70 oC –
  1
  h
  )
  sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

digestie anaerobă mezofilă la 37-40 oC cu un tratament care include
  o etapă de pasteurizare (70 oC –
  1
  h
  )
  sau

o

o etapă de pasteurizare (70 o

h

sau

| (d) | digestie anaerobă mezofilă la 37-40 oC cu un tratament care include
  pasteurizare astfel cum se arată în anexa V capitolul
  1
  secțiunea 1 punctul 1 la Regulamentul (UE
  )
  nr. 142/2011 sau |
| --- | --- |

(d)

digestie anaerobă mezofilă la 37-40 oC cu un tratament care include
  pasteurizare astfel cum se arată în anexa V capitolul
  1
  secțiunea 1 punctul 1 la Regulamentul (UE
  )
  nr. 142/2011 sau

o

pasteurizare astfel cum se arată în anexa V capitolul

secțiunea 1 punctul 1 la Regulamentul (UE

nr. 142/2011 sau

Amendamentul 262

Amendamentul 262

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 6 – punctul 1 – litera ca (nouă)

Anexa II – partea II – CMC 6 – punctul 1 – litera ca (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | turte de măsline, respectiv un subprodus vâscos obținut prin măcinarea măslinelor, prin tratarea cu solvenți organici a resturilor de măsline umede în două faze (resturi umede) sau în trei faze (reziduuri); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

turte de măsline, respectiv un subprodus vâscos obținut prin măcinarea măslinelor, prin tratarea cu solvenți organici a resturilor de măsline umede în două faze (resturi umede) sau în trei faze (reziduuri);

turte de măsline, respectiv un subprodus vâscos obținut prin măcinarea măslinelor, prin tratarea cu solvenți organici a resturilor de măsline umede în două faze (resturi umede) sau în trei faze (reziduuri);

Amendamentul 263

Amendamentul 263

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 6 – punctul 1 – litera cb (nouă)

Anexa II – partea II – CMC 6 – punctul 1 – litera cb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cb) | subprodusele din industria furajelor enumerate în catalogul cu materii prime pentru furaje în Regulamentul (UE) nr. 68/2013; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(cb)

(cb)

subprodusele din industria furajelor enumerate în catalogul cu materii prime pentru furaje în Regulamentul (UE) nr. 68/2013;

subprodusele din industria furajelor enumerate în catalogul cu materii prime pentru furaje în Regulamentul (UE) nr. 68/2013;

Amendamentul 264

Amendamentul 264

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 6 – punctul 1 – litera cc (nouă)

Anexa II – partea II – CMC 6 – punctul 1 – litera cc (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cc) | orice alt material sau substanță care a primit aprobarea de a fi inclus în alimente sau furaje. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(cc)

(cc)

orice alt material sau substanță care a primit aprobarea de a fi inclus în alimente sau furaje.

orice alt material sau substanță care a primit aprobarea de a fi inclus în alimente sau furaje.

Amendamentul 269

Amendamentul 269

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 6 – punctul 2 – paragraful 2 a (nou)

Anexa II – partea II – CMC 6 – punctul 2 – paragraful 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Toate substanțele conțin aflatoxine sub limita de detecție. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Toate substanțele conțin aflatoxine sub limita de detecție.

Toate substanțele conțin aflatoxine sub limita de detecție.

Amendamentul 270

Amendamentul 270

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 7 – punctul 1 – liniuța 1

Anexa II – partea II – CMC 7 – punctul 1 – liniuța 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | nu au suportat alt tratament decât uscarea sau liofilizarea și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

nu au suportat alt tratament decât uscarea sau liofilizarea și

nu au suportat alt tratament decât uscarea sau liofilizarea și

eliminat

eliminat

Amendamentul 271

Amendamentul 271

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 8 – punctul 1

Anexa II – partea II – CMC 8 – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține o substanță sau un amestec menit să îmbunătățească caracteristicile de eliberare a nutrienților ale produsului fertilizant, dar numai dacă conformitatea substanței sau amestecului respectiv cu cerințele prezentului regulament în ceea ce privește produsele din categoria CFP 5 din anexa I a fost demonstrată conform procedurii de evaluare a conformității aplicabile acelui aditiv agronomic. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține o substanță sau un amestec menit să îmbunătățească caracteristicile de eliberare a nutrienților ale produsului fertilizant, dar numai dacă conformitatea substanței sau amestecului respectiv cu cerințele prezentului regulament în ceea ce privește produsele din categoria CFP 5 din anexa I a fost demonstrată conform procedurii de evaluare a conformității aplicabile acelui aditiv agronomic.

| 1. | Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține o substanță sau un amestec
  (inclusiv aditivi tehnici, de exemplu: agenți de antiaglomerare, agenți antispumanți, agenți antipraf, vopsele și agenți reologici)
  menit să îmbunătățească caracteristicile de eliberare a nutrienților ale produsului fertilizant, dar numai dacă conformitatea substanței sau amestecului respectiv cu cerințele prezentului regulament în ceea ce privește produsele din categoria CFP 5 din anexa I a fost demonstrată conform procedurii de evaluare a conformității aplicabile acelui aditiv agronomic. |
| --- | --- |

1.

Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține o substanță sau un amestec
  (inclusiv aditivi tehnici, de exemplu: agenți de antiaglomerare, agenți antispumanți, agenți antipraf, vopsele și agenți reologici)
  menit să îmbunătățească caracteristicile de eliberare a nutrienților ale produsului fertilizant, dar numai dacă conformitatea substanței sau amestecului respectiv cu cerințele prezentului regulament în ceea ce privește produsele din categoria CFP 5 din anexa I a fost demonstrată conform procedurii de evaluare a conformității aplicabile acelui aditiv agronomic.

(inclusiv aditivi tehnici, de exemplu: agenți de antiaglomerare, agenți antispumanți, agenți antipraf, vopsele și agenți reologici)

Amendamentul 272

Amendamentul 272

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CMC 8 – punctul 3 a (nou)

Anexa I – partea II – CMC 8 – punctul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a. | Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține un inhibitor de denitrificare conform din categoria CFP 5(A)(Ia) din anexa I, cu condiția să conțină azot sub oarecare formă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.

3a.

Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține un inhibitor de denitrificare conform din categoria CFP 5(A)(Ia) din anexa I, cu condiția să conțină azot sub oarecare formă.

Amendamentul 273

Amendamentul 273

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 8 – punctul 4

Anexa II – partea II – CMC 8 – punctul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4. | Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține un inhibitor de urează conform din categoria CFP 5(A)(II) din anexa I, cu condiția ca cel puțin 50 % din conținutul total de azot (N) al produsului fertilizant să fie sub formă de uree(CH4N2O). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.

Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține un inhibitor de urează conform din categoria CFP 5(A)(II) din anexa I, cu condiția ca cel puțin 50 % din conținutul total de azot (N) al produsului fertilizant să fie sub formă de uree(CH4N2O).

| 4. | Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține un inhibitor de urează conform din categoria CFP 5(A)(II) din anexa I, cu condiția ca cel puțin 50 % din conținutul total de azot (N) al produsului fertilizant să fie sub formă de
  amoniu (NH4+) sau sub formă de amoniu (NH4+) și
  uree (CH4N2O). |
| --- | --- |

4.

Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține un inhibitor de urează conform din categoria CFP 5(A)(II) din anexa I, cu condiția ca cel puțin 50 % din conținutul total de azot (N) al produsului fertilizant să fie sub formă de
  amoniu (NH4+) sau sub formă de amoniu (NH4+) și
  uree (CH4N2O).

amoniu (NH4+) sau sub formă de amoniu (NH4+) și

Amendamentul 274

Amendamentul 274

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 9 – punctul 3

Anexa II – partea II – CMC 9 – punctul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3. | Polimerii
  nu
  trebuie să conțină formaldehidă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.

Polimerii
  nu
  trebuie să conțină formaldehidă.

nu

| 3. | Polimerii trebuie să conțină
  cel mult 600 ppm de
  formaldehidă
  liberă
  . |
| --- | --- |

3.

Polimerii trebuie să conțină
  cel mult 600 ppm de
  formaldehidă
  liberă
  .

cel mult 600 ppm de

liberă

Amendamentul 275

Amendamentul 275

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 10 – punctul 1

Anexa II – partea II – CMC 10 – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține alți polimeri decât nutrienții polimerici numai în cazul în care scopul polimerului este: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține alți polimeri decât nutrienții polimerici numai în cazul în care scopul polimerului este:

| 1. | Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține alți polimeri decât nutrienții polimerici numai în cazul în care scopul polimerului este: |
| --- | --- |

1.

Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține alți polimeri decât nutrienții polimerici numai în cazul în care scopul polimerului este:

| (a) | să controleze pătrunderea apei în particulele de elemente nutritive și, astfel, eliberarea nutrienților (caz în care polimerul este denumit de obicei „agent de glazurare”) sau |
| --- | --- |

(a)

să controleze pătrunderea apei în particulele de elemente nutritive și, astfel, eliberarea nutrienților (caz în care polimerul este denumit de obicei „agent de glazurare”) sau

| (a) | să controleze pătrunderea apei în particulele de elemente nutritive și, astfel, eliberarea nutrienților (caz în care polimerul este denumit de obicei „agent de glazurare”) sau |
| --- | --- |

(a)

să controleze pătrunderea apei în particulele de elemente nutritive și, astfel, eliberarea nutrienților (caz în care polimerul este denumit de obicei „agent de glazurare”) sau

| (b) | să crească capacitatea de retenție a apei a produsului fertilizant cu marcaj CE. |
| --- | --- |

(b)

să crească capacitatea de retenție a apei a produsului fertilizant cu marcaj CE.

| (b) | să crească capacitatea de retenție a apei a produsului fertilizant cu marcaj CE
  sau |
| --- | --- |

(b)

să crească capacitatea de retenție a apei a produsului fertilizant cu marcaj CE
  sau

sau

| (ba) | să îmbunătățească solul ca folie de mulcire biodegradabilă care respectă în special cerințele prevăzute la punctele 2a și 3 de la CMC 10 sau |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

să îmbunătățească solul ca folie de mulcire biodegradabilă care respectă în special cerințele prevăzute la punctele 2a și 3 de la CMC 10 sau

să îmbunătățească solul ca folie de mulcire biodegradabilă care respectă în special cerințele prevăzute la punctele 2a și 3 de la CMC 10 sau

| (bb) | să lege componentele produsului fertilizant, fără contact cu solul, sau |
| --- | --- |

(bb)

(bb)

să lege componentele produsului fertilizant, fără contact cu solul, sau

să lege componentele produsului fertilizant, fără contact cu solul, sau

| (bc) | să îmbunătățească stabilitatea produselor fertilizante cu marcaj CE sau |
| --- | --- |

(bc)

(bc)

să îmbunătățească stabilitatea produselor fertilizante cu marcaj CE sau

să îmbunătățească stabilitatea produselor fertilizante cu marcaj CE sau

| (bd) | să îmbunătățească permeabilitatea solului pentru apă. |
| --- | --- |

(bd)

(bd)

să îmbunătățească permeabilitatea solului pentru apă.

Amendamentul 276

Amendamentul 276

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 10 – punctul 2

Anexa II – partea II – CMC 10 – punctul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2. | Începând de la
  [Oficiul pentru Publicații este rugat să introducă data la care se împlinesc trei
  ani de la data aplicării prezentului regulament], trebuie respectat următorul criteriu. Polimerul trebuie să fie capabil să suporte o descompunere fizică sau biologică, astfel încât cvasitotalitatea sa să se descompună în final în dioxid de carbon(CO2), biomasă și apă. Cel puțin 90 % din carbonul organic pe care îl conține trebuie să se transforme în CO2 în maximum
  24
  de luni
  , într-un test
  de biodegradabilitate
  precum cel descris la punctele (a)-(c)
  de mai
  jos
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.

Începând de la
  [Oficiul pentru Publicații este rugat să introducă data la care se împlinesc trei
  ani de la data aplicării prezentului regulament], trebuie respectat următorul criteriu. Polimerul trebuie să fie capabil să suporte o descompunere fizică sau biologică, astfel încât cvasitotalitatea sa să se descompună în final în dioxid de carbon(CO2), biomasă și apă. Cel puțin 90 % din carbonul organic pe care îl conține trebuie să se transforme în CO2 în maximum
  24
  de luni
  , într-un test
  de biodegradabilitate
  precum cel descris la punctele (a)-(c)
  de mai
  jos
  .

[Oficiul pentru Publicații este rugat să introducă data la care se împlinesc trei

2

2

24

, într-un test

precum cel descris la punctele (a)-(c)

jos

| 2. | Începând de la
  ... [cinci
  ani de la data aplicării prezentului regulament], trebuie respectat următorul criteriu. Polimerul trebuie să fie capabil să suporte o descompunere fizică sau biologică, astfel încât cvasitotalitatea sa să se descompună în final în dioxid de carbon(CO2), biomasă și apă. Cel puțin 90 % din carbonul organic pe care îl conține trebuie să se transforme în CO2 în maximum
  48
  de luni
  de la încheierea perioadei de funcționalitate pretinse a produsului fertilizant indicate pe etichetă și comparativ cu un standard adecvat în testul
  de biodegradabilitate
  . Criteriile de biodegradabilitate și dezvoltarea unei metode
  de
  testare adecvate pentru biodegradare se evaluează în lumina celor
  mai
  recente dovezi științifice și se stabilesc în acte delegate menționate la articolul 42 din prezentul regulament
  . |
| --- | --- |

2.

Începând de la
  ... [cinci
  ani de la data aplicării prezentului regulament], trebuie respectat următorul criteriu. Polimerul trebuie să fie capabil să suporte o descompunere fizică sau biologică, astfel încât cvasitotalitatea sa să se descompună în final în dioxid de carbon(CO2), biomasă și apă. Cel puțin 90 % din carbonul organic pe care îl conține trebuie să se transforme în CO2 în maximum
  48
  de luni
  de la încheierea perioadei de funcționalitate pretinse a produsului fertilizant indicate pe etichetă și comparativ cu un standard adecvat în testul
  de biodegradabilitate
  . Criteriile de biodegradabilitate și dezvoltarea unei metode
  de
  testare adecvate pentru biodegradare se evaluează în lumina celor
  mai
  recente dovezi științifice și se stabilesc în acte delegate menționate la articolul 42 din prezentul regulament
  .

... [cinci

2

2

48

de la încheierea perioadei de funcționalitate pretinse a produsului fertilizant indicate pe etichetă și comparativ cu un standard adecvat în testul

. Criteriile de biodegradabilitate și dezvoltarea unei metode

testare adecvate pentru biodegradare se evaluează în lumina celor

recente dovezi științifice și se stabilesc în acte delegate menționate la articolul 42 din prezentul regulament

| (a) | Testul se efectuează la o temperatură de 25 oC ± 2 oC. |
| --- | --- |

(a)

(a)

Testul se efectuează la o temperatură de 25 oC ± 2 oC.

Testul se efectuează la o temperatură de 25 o

o

| (b) | Testul se efectuează conform unei metode de determinare a biodegradabilității aerobe finale a materialelor plastice în sol prin măsurarea consumului chimic de oxigen sau a cantității de dioxid de carbon degajat. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Testul se efectuează conform unei metode de determinare a biodegradabilității aerobe finale a materialelor plastice în sol prin măsurarea consumului chimic de oxigen sau a cantității de dioxid de carbon degajat.

Testul se efectuează conform unei metode de determinare a biodegradabilității aerobe finale a materialelor plastice în sol prin măsurarea consumului chimic de oxigen sau a cantității de dioxid de carbon degajat.

| (c) | Materialul de referință utilizat în cadrul testului este o pulbere de celuloză microcristalină cu aceeași dimensiune ca și materialul de testare. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Materialul de referință utilizat în cadrul testului este o pulbere de celuloză microcristalină cu aceeași dimensiune ca și materialul de testare.

Materialul de referință utilizat în cadrul testului este o pulbere de celuloză microcristalină cu aceeași dimensiune ca și materialul de testare.

| (d) | Înainte de test, materialul de testare nu trebuie supus unor condiții sau proceduri menite să accelereze degradarea peliculei, cum ar fi expunerea la căldură sau la lumină. |
| --- | --- |

(d)

(d)

Înainte de test, materialul de testare nu trebuie supus unor condiții sau proceduri menite să accelereze degradarea peliculei, cum ar fi expunerea la căldură sau la lumină.

Înainte de test, materialul de testare nu trebuie supus unor condiții sau proceduri menite să accelereze degradarea peliculei, cum ar fi expunerea la căldură sau la lumină.

Amendamentul 277

Amendamentul 277

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – partea II – CMC 10 – punctul 2 a (nou)

Anexa I – partea II – CMC 10 – punctul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a. | Folia de mulcire biodegradabilă menționată la CFP 3(B) trebuie să respecte următorul criteriu:



  Polimerul este capabil să suporte o descompunere fizică sau biologică, astfel încât să se descompună în final în dioxid de carbon (CO2), biomasă și apă și cel puțin 90 %, în cifre absolute sau în raport cu materialul de referință, din carbonul organic pe care îl conține se transformă în CO2 în maximum 24 de luni, într-un test de biodegradabilitate în conformitate cu standardele Uniunii pentru biodegradarea polimerilor în sol. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.

2a.

Folia de mulcire biodegradabilă menționată la CFP 3(B) trebuie să respecte următorul criteriu:

Polimerul este capabil să suporte o descompunere fizică sau biologică, astfel încât să se descompună în final în dioxid de carbon (CO2), biomasă și apă și cel puțin 90 %, în cifre absolute sau în raport cu materialul de referință, din carbonul organic pe care îl conține se transformă în CO2 în maximum 24 de luni, într-un test de biodegradabilitate în conformitate cu standardele Uniunii pentru biodegradarea polimerilor în sol.

Polimerul este capabil să suporte o descompunere fizică sau biologică, astfel încât să se descompună în final în dioxid de carbon (CO2

2

Amendamentul 278

Amendamentul 278

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 10 – punctul 3 a (nou)

Anexa II – partea II – CMC 10 – punctul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a. | Întrucât produsul este destinat să fie adăugat în sol și eliberat în mediu, aceste criterii se aplică tuturor materialelor care intră în compoziția produsului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.

3a.

Întrucât produsul este destinat să fie adăugat în sol și eliberat în mediu, aceste criterii se aplică tuturor materialelor care intră în compoziția produsului.

Amendamentul 279

Amendamentul 279

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 10 – punctul 3 b (nou)

Anexa II – partea II – CMC 10 – punctul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3b. | Un produs cu marcaj CE care conține polimeri, alții decât polimerii nutritivi, este exceptat de la cerințele prevăzute la punctele 1, 2 și 3, cu condiția ca polimerii să fie utilizați doar ca liant pentru produsul fertilizant și să nu fie în contact cu solul. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3b.

3b.

Un produs cu marcaj CE care conține polimeri, alții decât polimerii nutritivi, este exceptat de la cerințele prevăzute la punctele 1, 2 și 3, cu condiția ca polimerii să fie utilizați doar ca liant pentru produsul fertilizant și să nu fie în contact cu solul.

Amendamentul 280

Amendamentul 280

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 11

Anexa II – partea II – CMC 11

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține subprodusele de origine animală în sensul Regulamentului (CE) nr. 1069/2009, la punctul final al lanțului de producție determinat în conformitate cu regulamentul respectiv, astfel cum sunt menționate și descrise în tabelul de mai jos:

Amendamentul

Amendamentul

Sub rezerva adoptării de către Comisie a actelor delegate în temeiul articolului 42,
  un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține subprodusele de origine animală în sensul Regulamentului (CE) nr. 1069/2009, la punctul final al lanțului de producție determinat în conformitate cu regulamentul respectiv, astfel cum sunt menționate și descrise în tabelul de mai jos:

Sub rezerva adoptării de către Comisie a actelor delegate în temeiul articolului 42,

| | Produs derivat | Standarde de prelucrare pentru a atinge punctul final al lanțului de prelucrare |
| --- | --- | --- |
| 1 | Făină de carne | Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 |
| 2 | Făină de oase | Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 |
| 3 | Făină de oase și carne | Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 |
| 4 | Sânge de la animale | Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 |
| 5 | Proteine hidrolizate de categoria III – în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 | Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 |
| 6 | Gunoi de grajd prelucrat | Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 |
| 7 | Compost

   (2) | Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 |
| 8 | Reziduuri de digestie a biogazului

   (2) | Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 |
| 9 | Făină de pene | Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 |
| 10 | Piei | Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 |
| 11 | Copite și coarne | Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 |
| 12 | Guano de la lilieci | Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 |
| 13 | Lână și păr | Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 |
| 14 | Pene și puf | Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 |
| 15 | Păr de porc | Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 |
| 16 | Glicerină și alte produse din materiale de categoria 2 și 3 provenite din producția de biomotorină și combustibili din surse regenerabile | Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 |
| 17 | Hrană pentru animale de companie și produse de ros pentru câini care au fost refuzate din motive comerciale sau defecțiuni tehnice | Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 |

Produs derivat

Produs derivat

Standarde de prelucrare pentru a atinge punctul final al lanțului de prelucrare

Standarde de prelucrare pentru a atinge punctul final al lanțului de prelucrare

1

1

Făină de carne

Făină de carne

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

2

2

Făină de oase

Făină de oase

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

3

3

Făină de oase și carne

Făină de oase și carne

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

4

4

Sânge de la animale

Sânge de la animale

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

5

5

Proteine hidrolizate de categoria III – în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Proteine hidrolizate de categoria III – în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

6

6

Gunoi de grajd prelucrat

Gunoi de grajd prelucrat

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

7

7

Compost

   (2)

Compost

2

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

8

8

Reziduuri de digestie a biogazului

   (2)

Reziduuri de digestie a biogazului

2

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

9

9

Făină de pene

Făină de pene

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

10

10

Piei

Piei

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

11

11

Copite și coarne

Copite și coarne

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

12

12

Guano de la lilieci

Guano de la lilieci

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

13

13

Lână și păr

Lână și păr

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

14

14

Pene și puf

Pene și puf

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

15

15

Păr de porc

Păr de porc

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

16

16

Glicerină și alte produse din materiale de categoria 2 și 3 provenite din producția de biomotorină și combustibili din surse regenerabile

Glicerină și alte produse din materiale de categoria 2 și 3 provenite din producția de biomotorină și combustibili din surse regenerabile

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

17

17

Hrană pentru animale de companie și produse de ros pentru câini care au fost refuzate din motive comerciale sau defecțiuni tehnice

Hrană pentru animale de companie și produse de ros pentru câini care au fost refuzate din motive comerciale sau defecțiuni tehnice

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Determinate în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1069/2009

Amendamentul 281

Amendamentul 281

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea II – CMC 11 a (nou)

Anexa II – partea II – CMC 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | CMC 11a: Alte subproduse ale industriei |
| | 1. | Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține alte subproduse ale industriei, cum ar fi sulfatul de amoniu din producția de caprolactamă, acidul sulfuric din rafinarea gazului natural și a petrolului, precum și alte materiale provenite din procese industriale specifice, care sunt excluse de la CMC 1 și care sunt menționate în tabelul de mai jos, în condițiile specificate în acestea: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

CMC 11a: Alte subproduse ale industriei

CMC 11a: Alte subproduse ale industriei

1.

1.

Un produs fertilizant cu marcaj CE poate conține alte subproduse ale industriei, cum ar fi sulfatul de amoniu din producția de caprolactamă, acidul sulfuric din rafinarea gazului natural și a petrolului, precum și alte materiale provenite din procese industriale specifice, care sunt excluse de la CMC 1 și care sunt menționate în tabelul de mai jos, în condițiile specificate în acestea:

| 2. | Începând de la ... [un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], criteriile aplicabile subproduselor industriale care au fost utilizate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 ca și componente ale produselor fertilizante cu marcaj CE, pentru includerea acestora în categoria de materii componente, se stabilesc în lumina celor mai recente dovezi științifice și se fixează în acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 42 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.

2.

Începând de la ... [un an de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], criteriile aplicabile subproduselor industriale care au fost utilizate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 ca și componente ale produselor fertilizante cu marcaj CE, pentru includerea acestora în categoria de materii componente, se stabilesc în lumina celor mai recente dovezi științifice și se fixează în acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 42 din prezentul regulament.

Amendamentul 282

Amendamentul 282

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 1 – punctul 2 – litera e

Anexa III – partea 1 – punctul 2 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | o descriere a tuturor componentelor care reprezintă peste
  5
   % din greutatea produsului, în ordinea descrescătoare a greutății substanței uscate, inclusiv cu indicarea categoriilor de materii componente (CMC), astfel cum sunt specificate în anexa II. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

o descriere a tuturor componentelor care reprezintă peste
  5
   % din greutatea produsului, în ordinea descrescătoare a greutății substanței uscate, inclusiv cu indicarea categoriilor de materii componente (CMC), astfel cum sunt specificate în anexa II.

5

| (e) | o descriere a tuturor componentelor care reprezintă peste
  1
   % din greutatea produsului, în ordinea descrescătoare a greutății substanței uscate, inclusiv cu indicarea categoriilor de materii componente (CMC), astfel cum sunt specificate în anexa II
  , și a conținutului în procente de substanță uscată; |
| --- | --- |

(e)

o descriere a tuturor componentelor care reprezintă peste
  1
   % din greutatea produsului, în ordinea descrescătoare a greutății substanței uscate, inclusiv cu indicarea categoriilor de materii componente (CMC), astfel cum sunt specificate în anexa II
  , și a conținutului în procente de substanță uscată;

1

, și a conținutului în procente de substanță uscată;

Amendamentul 283

Amendamentul 283

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 1 – punctul 2 – litera ea (nouă)

Anexa III – partea 1 – punctul 2 – litera ea (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | În cazul oricărui produs care conține materiale provenite din deșeuri sau subproduse organice, care nu a trecut printr-un proces ce a distrus toate materiile organice, eticheta va specifica deșeurile și subprodusele care au fost utilizate, precum și numărul lotului sau un număr de serie cu data fabricației. Acest număr se referă la datele de trasabilitate deținute de producător și care identifică sursele individuale (ferme, fabrici etc.) ale fiecărui deșeu/subprodus organic utilizat în seriile de lot/timp. Comisia publică, în urma unei consultări publice și până la ... [doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], specificații pentru punerea în aplicare a acestei dispoziții, care vor intra în vigoare până la ... [trei ani de la publicarea specificațiilor]. Pentru a reduce la minimum sarcinile administrative pentru operatori și pentru autoritățile de supraveghere a pieței, specificațiile Comisiei iau în considerare atât cerințele articolului 6 alineatele (5) – (7) și articolului 11, cât și sistemele de trasabilitate existente (de exemplu, pentru subprodusele de origine animală sau pentru sisteme industriale), precum și codurile UE de clasificare a deșeurilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

În cazul oricărui produs care conține materiale provenite din deșeuri sau subproduse organice, care nu a trecut printr-un proces ce a distrus toate materiile organice, eticheta va specifica deșeurile și subprodusele care au fost utilizate, precum și numărul lotului sau un număr de serie cu data fabricației. Acest număr se referă la datele de trasabilitate deținute de producător și care identifică sursele individuale (ferme, fabrici etc.) ale fiecărui deșeu/subprodus organic utilizat în seriile de lot/timp. Comisia publică, în urma unei consultări publice și până la ... [doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], specificații pentru punerea în aplicare a acestei dispoziții, care vor intra în vigoare până la ... [trei ani de la publicarea specificațiilor]. Pentru a reduce la minimum sarcinile administrative pentru operatori și pentru autoritățile de supraveghere a pieței, specificațiile Comisiei iau în considerare atât cerințele articolului 6 alineatele (5) – (7) și articolului 11, cât și sistemele de trasabilitate existente (de exemplu, pentru subprodusele de origine animală sau pentru sisteme industriale), precum și codurile UE de clasificare a deșeurilor.

În cazul oricărui produs care conține materiale provenite din deșeuri sau subproduse organice, care nu a trecut printr-un proces ce a distrus toate materiile organice, eticheta va specifica deșeurile și subprodusele care au fost utilizate, precum și numărul lotului sau un număr de serie cu data fabricației. Acest număr se referă la datele de trasabilitate deținute de producător și care identifică sursele individuale (ferme, fabrici etc.) ale fiecărui deșeu/subprodus organic utilizat în seriile de lot/timp. Comisia publică, în urma unei consultări publice și până la ... [doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], specificații pentru punerea în aplicare a acestei dispoziții, care vor intra în vigoare până la ... [trei ani de la publicarea specificațiilor]. Pentru a reduce la minimum sarcinile administrative pentru operatori și pentru autoritățile de supraveghere a pieței, specificațiile Comisiei iau în considerare atât cerințele articolului 6 alineatele (5) – (7) și articolului 11, cât și sistemele de trasabilitate existente (de exemplu, pentru subprodusele de origine animală sau pentru sisteme industriale), precum și codurile UE de clasificare a deșeurilor.

Amendamentul 284

Amendamentul 284

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 1 – punctul 2 a (nou)

Anexa III – partea 1 – punctul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a. | Producătorii pun la dispoziție instrucțiuni scurte privind utilizarea prevăzută, inclusiv doza și perioada de aplicare prevăzută, plantele-țintă vizate și depozitarea. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.

2a.

Producătorii pun la dispoziție instrucțiuni scurte privind utilizarea prevăzută, inclusiv doza și perioada de aplicare prevăzută, plantele-țintă vizate și depozitarea.

Amendamentul 285

Amendamentul 285

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 1 – punctul 7 a (nou)

Anexa III – partea 1 – punctul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 7a. | Niciun produs nu își poate aroga atribute caracteristice unei alte CFP fără îndeplinirea pe deplin a cerințelor suplimentare ale respectivei CFP și nu este permisă nici declararea, în mod direct sau implicit, a faptului că acesta are efecte de protecție a plantelor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7a.

7a.

Niciun produs nu își poate aroga atribute caracteristice unei alte CFP fără îndeplinirea pe deplin a cerințelor suplimentare ale respectivei CFP și nu este permisă nici declararea, în mod direct sau implicit, a faptului că acesta are efecte de protecție a plantelor.

Amendamentul 286

Amendamentul 286

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 1 – punctul 2 – litera b

Anexa III – partea 2 – CFP 1 – punctul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | conținutul de inhibitor de nitrificare se exprimă ca procent din masa azotului (N) total prezent sub formă de azot amoniacal (NH4+) și de azot ureic (CH4N2O); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

conținutul de inhibitor de nitrificare se exprimă ca procent din masa azotului (N) total prezent sub formă de azot amoniacal (NH4+) și de azot ureic (CH4N2O);

| (b) | conținutul de inhibitor de nitrificare se exprimă ca procent din masa azotului (N) total prezent sub formă de azot amoniacal (NH4+)
  sau sub formă de azot amoniacal (NH4+)
  și de azot ureic (CH4N2O). |
| --- | --- |

(b)

conținutul de inhibitor de nitrificare se exprimă ca procent din masa azotului (N) total prezent sub formă de azot amoniacal (NH4+)
  sau sub formă de azot amoniacal (NH4+)
  și de azot ureic (CH4N2O).

sau sub formă de azot amoniacal (NH4+)

Amendamentul 287

Amendamentul 287

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 1(A) – punctul 1 – litera a

Anexa III – partea 2 – CFP 1(A) – punctul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | nutrienții declarați azot (N), fosfor (P) sau potasiu (K), sub forma simbolurilor lor chimice, în ordinea N-K-P; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

nutrienții declarați azot (N), fosfor (P) sau potasiu (K), sub forma simbolurilor lor chimice, în ordinea N-K-P;

| (a) | nutrienții declarați azot (N), fosfor (P) sau potasiu (K), sub forma simbolurilor lor chimice, în ordinea N-P-K;
  conținutul declarat de azot provine din suma azotului amoniacal, a nitriților, a azotului ureic, a azotului din ureoformaldehidă, a azotului din izobutiliden-diuree, a azotului din crotoniliden-diuree și a azotului din cianamidă. |
| --- | --- |

(a)

nutrienții declarați azot (N), fosfor (P) sau potasiu (K), sub forma simbolurilor lor chimice, în ordinea N-P-K;
  conținutul declarat de azot provine din suma azotului amoniacal, a nitriților, a azotului ureic, a azotului din ureoformaldehidă, a azotului din izobutiliden-diuree, a azotului din crotoniliden-diuree și a azotului din cianamidă.

conținutul declarat de azot provine din suma azotului amoniacal, a nitriților, a azotului ureic, a azotului din ureoformaldehidă, a azotului din izobutiliden-diuree, a azotului din crotoniliden-diuree și a azotului din cianamidă.

Îngrășămintele fosfatice trebuie să îndeplinească următoarele niveluri minime de solubilitate pentru a fi disponibile pentru plante; în caz contrar, ele nu pot fi declarate îngrășăminte fosfatice:

Îngrășămintele fosfatice trebuie să îndeplinească următoarele niveluri minime de solubilitate pentru a fi disponibile pentru plante; în caz contrar, ele nu pot fi declarate îngrășăminte fosfatice:

| — | solubilitate în apă: nivelul minim de 25 % din P total, |
| --- | --- |

—

solubilitate în apă: nivelul minim de 25 % din P total,

solubilitate în apă: nivelul minim de 25 % din P total,

| — | solubilitate în citrat de amoniu neutru: nivelul minim de 30 % din P total, |
| --- | --- |

—

solubilitate în citrat de amoniu neutru: nivelul minim de 30 % din P total,

solubilitate în citrat de amoniu neutru: nivelul minim de 30 % din P total,

| — | solubilitate în acid formic (numai pentru fosforit moale): nivelul minim de 35 % din P total. |
| --- | --- |

—

solubilitate în acid formic (numai pentru fosforit moale): nivelul minim de 35 % din P total.

solubilitate în acid formic (numai pentru fosforit moale): nivelul minim de 35 % din P total.

Amendamentul 288

Amendamentul 288

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 1(A) – punctul 1 – litera b

Anexa III – partea 2 – CFP 1(A) – punctul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | nutrienții declarați
  magneziu
  (
  Mg
  ),
  calciu
  (
  Ca
  ),
  sulf
  (
  S
  ) sau
  sodiu
  (
  Na
  ), sub forma simbolurilor lor chimice, în ordinea
  Mg-Ca-S-Na
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

nutrienții declarați
  magneziu
  (
  Mg
  ),
  calciu
  (
  Ca
  ),
  sulf
  (
  S
  ) sau
  sodiu
  (
  Na
  ), sub forma simbolurilor lor chimice, în ordinea
  Mg-Ca-S-Na
  ;

magneziu

Mg

calciu

Ca

sulf

S

sodiu

Na

Mg-Ca-S-Na

| (b) | nutrienții declarați
  calciu
  (
  Ca
  ),
  magneziu
  (
  Mg
  ),
  sodiu
  (
  Na
  ) sau
  sulf
  (
  S
  ), sub forma simbolurilor lor chimice, în ordinea
  Ca-Mg-Na-S
  ; |
| --- | --- |

(b)

nutrienții declarați
  calciu
  (
  Ca
  ),
  magneziu
  (
  Mg
  ),
  sodiu
  (
  Na
  ) sau
  sulf
  (
  S
  ), sub forma simbolurilor lor chimice, în ordinea
  Ca-Mg-Na-S
  ;

calciu

Ca

magneziu

Mg

sodiu

Na

sulf

S

Ca-Mg-Na-S

(Această modificare se aplică întregului text. Dacă este convenit de colegislatori, alte modificări relevante se aplică în întregul text, inclusiv în acele părți reflectate în amendamentele de mai jos.)

(Această modificare se aplică întregului text. Dacă este convenit de colegislatori, alte modificări relevante se aplică în întregul text, inclusiv în acele părți reflectate în amendamentele de mai jos.)

Amendamentul 289

Amendamentul 289

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 1(A) – punctul 1 – litera c

Anexa III – partea 2 – CFP 1(A) – punctul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | cifre care indică conținutul
  total
  din nutrienții declarați azot (N), fosfor (P) sau potasiu (K), urmate de numere între paranteze drepte care indică conținutul total din nutrienții declarați magneziu (Mg), calciu (Ca), sulf (S) sau sodiu (Na); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

cifre care indică conținutul
  total
  din nutrienții declarați azot (N), fosfor (P) sau potasiu (K), urmate de numere între paranteze drepte care indică conținutul total din nutrienții declarați magneziu (Mg), calciu (Ca), sulf (S) sau sodiu (Na);

total

| (c) | cifre care indică conținutul
  mediu
  din nutrienții declarați azot (N), fosfor (P) sau potasiu (K), urmate de numere între paranteze drepte care indică conținutul total din nutrienții declarați magneziu (Mg), calciu (Ca), sulf (S) sau sodiu (Na); |
| --- | --- |

(c)

cifre care indică conținutul
  mediu
  din nutrienții declarați azot (N), fosfor (P) sau potasiu (K), urmate de numere între paranteze drepte care indică conținutul total din nutrienții declarați magneziu (Mg), calciu (Ca), sulf (S) sau sodiu (Na);

mediu

Amendamentul 290

Amendamentul 290

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 1(A) – punctul 1 – litera d – liniuța 6

Anexa III – partea 2 – CFP 1(A) – punctul 1 – litera d – liniuța 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | carbon (C) organic și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

carbon (C) organic și

| — | carbon (C) organic și
  raportul C/N; |
| --- | --- |

—

carbon (C) organic și
  raportul C/N;

raportul C/N;

Amendamentul 291

Amendamentul 291

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 1(A) – punctul 1 – litera d – liniuța 7 a (nouă)

Anexa III – partea 2 – CFP 1(A) – punctul 1 – litera d – liniuța 7 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | sub formă de pulbere sau pelete. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

sub formă de pulbere sau pelete.

sub formă de pulbere sau pelete.

Amendamentul 292

Amendamentul 292

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 1(B) – punctul 1 – litera d – liniuța 2

Anexa III – partea 2 – CFP 1(B) – punctul 1 – litera d – liniuța 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | pentaoxid de fosfor (P2O5)
  total; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

pentaoxid de fosfor (P2O5)
  total;

2

5

total;

| — | pentaoxid de fosfor (P2O5)
  solubil în citrat de amoniu neutru și în apă; |
| --- | --- |

—

pentaoxid de fosfor (P2O5)
  solubil în citrat de amoniu neutru și în apă;

2

5

solubil în citrat de amoniu neutru și în apă;

Amendamentul 293

Amendamentul 293

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 1(B) – punctul 1 – litera d – liniuța 2 – liniuța 3

Anexa III – partea 2 – CFP 1(B) – punctul 1 – litera d – liniuța 2 – liniuța 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | în prezența fosfatului natural moale,
  pentaoxid de fosfor (P2O5) solubil în
  acid formic
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

în prezența fosfatului natural moale,
  pentaoxid de fosfor (P2O5) solubil în
  acid formic
  ;

în prezența fosfatului natural moale,

2

5

acid formic

| — | pentaoxid de fosfor (P2O5) solubil
  numai
  în
  acizi minerali
  ; |
| --- | --- |

—

pentaoxid de fosfor (P2O5) solubil
  numai
  în
  acizi minerali
  ;

2

5

numai

acizi minerali

Amendamentul 294

Amendamentul 294

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 1(B) – punctul 1 a (nou)

Anexa III – partea 2 – CFP 1(B) – punctul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a. | Conținutul de azot total declarat este dat de suma azotului amoniacal, a nitriților, a azotului ureic, a azotului din metilenuree, a azotului din izobutiliden-diuree, a azotului din crotoniliden-diuree și a azotului din cianamidă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.

1a.

Conținutul de azot total declarat este dat de suma azotului amoniacal, a nitriților, a azotului ureic, a azotului din metilenuree, a azotului din izobutiliden-diuree, a azotului din crotoniliden-diuree și a azotului din cianamidă.

Amendamentul 295

Amendamentul 295

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 1(C)(I) – punctul 1 – litera d – liniuța 2

Anexa III – partea 2 – CFP 1(C)(I) – punctul 1 – litera d – liniuța 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | pentaoxid de fosfor (P2O5)
  total; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

pentaoxid de fosfor (P2O5)
  total;

2

5

total;

| — | pentaoxid de fosfor (P2O5)
  solubil în citrat de amoniu neutru și în apă |
| --- | --- |

—

pentaoxid de fosfor (P2O5)
  solubil în citrat de amoniu neutru și în apă

2

5

solubil în citrat de amoniu neutru și în apă

Amendamentul 296

Amendamentul 296

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 1(C)(I) – punctul 1 – litera d – liniuța 2 – subliniuța 3

Anexa III – partea 2 – CFP 1(C)(I) – punctul 1 – litera d – liniuța 2 – subliniuța 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | în prezența fosfatului natural moale,
  pentaoxid de fosfor (P2O5) solubil în
  acid formic
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

în prezența fosfatului natural moale,
  pentaoxid de fosfor (P2O5) solubil în
  acid formic
  ;

în prezența fosfatului natural moale,

2

5

acid formic

| — | pentaoxid de fosfor (P2O5) solubil
  numai
  în
  acizi minerali
  ; |
| --- | --- |

—

pentaoxid de fosfor (P2O5) solubil
  numai
  în
  acizi minerali
  ;

2

5

numai

acizi minerali

Amendamentul 297

Amendamentul 297

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 1(C)(I) – punctul 1 – litera d – liniuța 4 – subliniuța 1 a (nouă)

Anexa III – partea 2 – CFP 1(C)(I) – punctul 1 – litera d – liniuța 4 – subliniuța 1 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | sub formă de pulbere sau pelete; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

sub formă de pulbere sau pelete;

sub formă de pulbere sau pelete;

Amendamentul 298

Amendamentul 298

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 1(C)(I) – punctul 1 – litera da (nouă)

Anexa III – partea 2 – CFP 1(C)(I) – punctul 1 – litera da (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | pH |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

pH

pH

Amendamentul 299

Amendamentul 299

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 1(C)(I) – punctul 1 a (nou)

Anexa III – partea 2 – CFP 1(C)(I) – punctul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a. | Produsele fertilizante care conțin mai puțin de 5 ppm de cadmiu, arsenic, plumb, crom VI și, respectiv, mercur îndeplinesc condițiile pentru a utiliza o „etichetă verde” vizibilă pe ambalaj și pe etichetă. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 43, de completare a prezentului regulament pentru a stabili standarde tehnice pentru astfel de etichete. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.

1a.

Produsele fertilizante care conțin mai puțin de 5 ppm de cadmiu, arsenic, plumb, crom VI și, respectiv, mercur îndeplinesc condițiile pentru a utiliza o „etichetă verde” vizibilă pe ambalaj și pe etichetă. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 43, de completare a prezentului regulament pentru a stabili standarde tehnice pentru astfel de etichete.

Amendamentul 300

Amendamentul 300

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 1(C)(I)(a) – punctul 3 – litera c

Anexa III – partea 2 – CFP 1(C)(I)(a) – punctul 3 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | pulbere, în cazul în care cel puțin 90 % din produs poate trece printr-o sită cu ochiuri de
  10
   mm sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

pulbere, în cazul în care cel puțin 90 % din produs poate trece printr-o sită cu ochiuri de
  10
   mm sau

10

| (c) | pulbere, în cazul în care cel puțin 90 % din produs poate trece printr-o sită cu ochiuri de
  1
   mm sau |
| --- | --- |

(c)

pulbere, în cazul în care cel puțin 90 % din produs poate trece printr-o sită cu ochiuri de
  1
   mm sau

1

Amendamentul 301

Amendamentul 301

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 1(C)(I)(a) – punctul 4 a (nou)

Anexa III – partea 2 – CFP 1(C)(I)(a) – punctul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a. | Pentru produsele fertilizante cu marcaj CE menționate în anexa II CMC 10 punctul 1 litera (bb) pentru care polimerii sunt utilizați doar ca liant, figurează următorul marcaj: „Produsul fertilizant nu este destinat să fie în contact cu solul.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.

4a.

Pentru produsele fertilizante cu marcaj CE menționate în anexa II CMC 10 punctul 1 litera (bb) pentru care polimerii sunt utilizați doar ca liant, figurează următorul marcaj: „Produsul fertilizant nu este destinat să fie în contact cu solul.”

Amendamentul 302

Amendamentul 302

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 1(C)(II) – punctul 1

Anexa III – partea 2 – CFP 1(C)(II) – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Oligoelementele declarate din produsele fertilizante cu marcaj CE se enumeră cu denumirile lor și cu simbolurile chimice, în următoarea ordine: bor (B), cobalt (Co), cupru (Cu), fier (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) și zinc (Zn), urmate de numele contraionilor, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Oligoelementele declarate din produsele fertilizante cu marcaj CE se enumeră cu denumirile lor și cu simbolurile chimice, în următoarea ordine: bor (B), cobalt (Co), cupru (Cu), fier (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) și zinc (Zn), urmate de numele contraionilor,

| 1. | Oligoelementele declarate din produsele fertilizante cu marcaj CE se enumeră cu denumirile lor și cu simbolurile chimice, în următoarea ordine: bor (B), cobalt (Co), cupru (Cu), fier (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo)
  , seleniu (Se), siliciu (Si)
  și zinc (Zn), urmate de numele contraionilor, |
| --- | --- |

1.

Oligoelementele declarate din produsele fertilizante cu marcaj CE se enumeră cu denumirile lor și cu simbolurile chimice, în următoarea ordine: bor (B), cobalt (Co), cupru (Cu), fier (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo)
  , seleniu (Se), siliciu (Si)
  și zinc (Zn), urmate de numele contraionilor,

, seleniu (Se), siliciu (Si)

Amendamentul 303

Amendamentul 303

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 1(C) a (nou)

Anexa III – partea 2 – CFP 1(C) a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | CFP 1(C)a: Îngrășământ cu nivel redus de carbon |
| | 1. | Următoarele elemente de informare referitoare la macroelemente figurează pe etichetă: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

CFP 1(C)a: Îngrășământ cu nivel redus de carbon

CFP 1(C)a: Îngrășământ cu nivel redus de carbon

1.

1.

Următoarele elemente de informare referitoare la macroelemente figurează pe etichetă:

| | (a) | nutrienții declarați azot (N), fosfor (P) sau potasiu (K), sub forma simbolurilor lor chimice, în ordinea N-P-K; |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

nutrienții declarați azot (N), fosfor (P) sau potasiu (K), sub forma simbolurilor lor chimice, în ordinea N-P-K;

nutrienții declarați azot (N), fosfor (P) sau potasiu (K), sub forma simbolurilor lor chimice, în ordinea N-P-K;

| | (b) | nutrienții declarați magneziu (Mg), calciu (Ca), sulf (S) sau sodiu (Na), sub forma simbolurilor lor chimice, în ordinea Mg-Ca-S-Na; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

nutrienții declarați magneziu (Mg), calciu (Ca), sulf (S) sau sodiu (Na), sub forma simbolurilor lor chimice, în ordinea Mg-Ca-S-Na;

nutrienții declarați magneziu (Mg), calciu (Ca), sulf (S) sau sodiu (Na), sub forma simbolurilor lor chimice, în ordinea Mg-Ca-S-Na;

| | (c) | cifre care indică conținutul total din nutrienții declarați azot (N), fosfor (P) sau potasiu (K), urmate de cifre între paranteze care indică conținutul total din nutrienții declarați magneziu (Mg), calciu (Ca), sulf (S) sau sodiu (Na); |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

cifre care indică conținutul total din nutrienții declarați azot (N), fosfor (P) sau potasiu (K), urmate de cifre între paranteze care indică conținutul total din nutrienții declarați magneziu (Mg), calciu (Ca), sulf (S) sau sodiu (Na);

cifre care indică conținutul total din nutrienții declarați azot (N), fosfor (P) sau potasiu (K), urmate de cifre între paranteze care indică conținutul total din nutrienții declarați magneziu (Mg), calciu (Ca), sulf (S) sau sodiu (Na);

| | (d) | conținutul din următorii nutrienți declarați, în ordinea următoare și ca procent din masa îngrășământului: |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

conținutul din următorii nutrienți declarați, în ordinea următoare și ca procent din masa îngrășământului:

conținutul din următorii nutrienți declarați, în ordinea următoare și ca procent din masa îngrășământului:

| | | — | azot (N) total




  cantitatea minimă de azot (N) organic, urmată de o descriere a originii materiei organice utilizate;




  azot (N) sub formă de nitriți;




  azot (N) sub formă de azot amoniacal;




  azot (N) sub formă de azot ureic; |
| --- | --- | --- | --- |

—

azot (N) total

azot (N) total

cantitatea minimă de azot (N) organic, urmată de o descriere a originii materiei organice utilizate;

cantitatea minimă de azot (N) organic, urmată de o descriere a originii materiei organice utilizate;

azot (N) sub formă de nitriți;

azot (N) sub formă de nitriți;

azot (N) sub formă de azot amoniacal;

azot (N) sub formă de azot amoniacal;

azot (N) sub formă de azot ureic;

azot (N) sub formă de azot ureic;

| | | — | pentaoxid de fosfor (P2O5) total;




  pentaoxid de fosfor (P2O5) solubil în apă;




  pentaoxid de fosfor (P2O5) solubil în citrat de amoniu neutru;




  în prezența fosfatului natural moale, pentaoxid de fosfor (P2O5) solubil în acid formic; |
| --- | --- | --- | --- |

—

pentaoxid de fosfor (P2O5) total;

pentaoxid de fosfor (P2

5

pentaoxid de fosfor (P2O5) solubil în apă;

pentaoxid de fosfor (P2

5

pentaoxid de fosfor (P2O5) solubil în citrat de amoniu neutru;

pentaoxid de fosfor (P2

5

în prezența fosfatului natural moale, pentaoxid de fosfor (P2O5) solubil în acid formic;

în prezența fosfatului natural moale, pentaoxid de fosfor (P2

5

| | | — | oxid de potasiu (K2O) total;




  oxid de potasiu (K2O) solubil în apă; |
| --- | --- | --- | --- |

—

oxid de potasiu (K2O) total;

oxid de potasiu (K2

oxid de potasiu (K2O) solubil în apă;

oxid de potasiu (K2

| | | — | oxid de magneziu (MgO), oxid de calciu (CaO), trioxid de sulf (SO3) și oxid de sodiu (Na2O), exprimate astfel: |
| --- | --- | --- | --- |

—

oxid de magneziu (MgO), oxid de calciu (CaO), trioxid de sulf (SO3) și oxid de sodiu (Na2O), exprimate astfel:

oxid de magneziu (MgO), oxid de calciu (CaO), trioxid de sulf (SO3

2

| | | — | dacă nutrienții respectivi sunt complet solubili în apă, numai ca și conținut solubil în apă; |
| --- | --- | --- | --- |

—

dacă nutrienții respectivi sunt complet solubili în apă, numai ca și conținut solubil în apă;

dacă nutrienții respectivi sunt complet solubili în apă, numai ca și conținut solubil în apă;

| | | — | dacă conținutul solubil al nutrienților respectivi reprezintă cel puțin un sfert din conținutul total al nutrienților, ca și conținut total și ca și conținut solubil în apă; |
| --- | --- | --- | --- |

—

dacă conținutul solubil al nutrienților respectivi reprezintă cel puțin un sfert din conținutul total al nutrienților, ca și conținut total și ca și conținut solubil în apă;

dacă conținutul solubil al nutrienților respectivi reprezintă cel puțin un sfert din conținutul total al nutrienților, ca și conținut total și ca și conținut solubil în apă;

| | | — | în toate celelalte cazuri, ca și conținut total. |
| --- | --- | --- | --- |

—

în toate celelalte cazuri, ca și conținut total.

în toate celelalte cazuri, ca și conținut total.

| | (e) | în prezența ureei (CH4N2O), informații privind impactul posibil asupra calității aerului al eliberării de amoniac în urma utilizării îngrășământului și o invitație ca utilizatorii să aplice măsuri de remediere adecvate. |
| --- | --- | --- |

(e)

(e)

în prezența ureei (CH4N2O), informații privind impactul posibil asupra calității aerului al eliberării de amoniac în urma utilizării îngrășământului și o invitație ca utilizatorii să aplice măsuri de remediere adecvate.

în prezența ureei (CH4

2

| 2. | Următoarele alte elemente trebuie indicate ca procent din masa produsului fertilizant cu marcaj CE: |
| --- | --- |

2.

2.

Următoarele alte elemente trebuie indicate ca procent din masa produsului fertilizant cu marcaj CE:

| | — | conținutul de carbon (C) organic; precum și |
| --- | --- | --- |

—

conținutul de carbon (C) organic; precum și

conținutul de carbon (C) organic; precum și

| | — | conținutul de substanță uscată. |
| --- | --- | --- |

—

conținutul de substanță uscată.

conținutul de substanță uscată.

| 3. | În cazul în care unul sau mai multe dintre oligoelementele următoare: bor (B), cobalt (Co), cupru (Cu), fier (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) și zinc (Z) sunt prezente în cantitatea minimă indicată ca procent de masă în tabelul următor, acestea: |
| --- | --- |

3.

3.

În cazul în care unul sau mai multe dintre oligoelementele următoare: bor (B), cobalt (Co), cupru (Cu), fier (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) și zinc (Z) sunt prezente în cantitatea minimă indicată ca procent de masă în tabelul următor, acestea:

| | — | trebuie declarate, dacă au fost adăugate intenționat la produsul fertilizant cu marcaj CE, și |
| --- | --- | --- |

—

trebuie declarate, dacă au fost adăugate intenționat la produsul fertilizant cu marcaj CE, și

trebuie declarate, dacă au fost adăugate intenționat la produsul fertilizant cu marcaj CE, și

| | — | pot fi declarate în celelalte cazuri: |
| --- | --- | --- |

—

pot fi declarate în celelalte cazuri:

pot fi declarate în celelalte cazuri:

| Oligoelementul | Procent din masă |
| --- | --- |
| bor (B) | 0,01 |
| cobalt (Co) | 0,002 |
| cupru (Cu) | 0,002 |
| mangan (Mn) | 0,01 |
| molibden (Mo) | 0,001 |
| zinc | 0,002 |

Oligoelementul

Oligoelementul

Procent din masă

Procent din masă

bor (B)

bor (B)

0,01

0,01

cobalt (Co)

cobalt (Co)

0,002

0,002

cupru (Cu)

cupru (Cu)

0,002

0,002

mangan (Mn)

mangan (Mn)

0,01

0,01

molibden (Mo)

molibden (Mo)

0,001

0,001

zinc

zinc

0,002

0,002

| | Acestea se declară după informațiile privind macroelementele. Pe etichetă figurează următoarele elemente de informare: |
| --- | --- |

Acestea se declară după informațiile privind macroelementele. Pe etichetă figurează următoarele elemente de informare:

Acestea se declară după informațiile privind macroelementele. Pe etichetă figurează următoarele elemente de informare:

| | (a) | indicarea denumirii și a simbolurilor chimice ale oligoelementelor declarate, în ordinea următoare: bor (B), cobalt (Co), cupru (Cu), fier (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) și zinc (Zn), urmate de numele contraionilor; |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

indicarea denumirii și a simbolurilor chimice ale oligoelementelor declarate, în ordinea următoare: bor (B), cobalt (Co), cupru (Cu), fier (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) și zinc (Zn), urmate de numele contraionilor;

indicarea denumirii și a simbolurilor chimice ale oligoelementelor declarate, în ordinea următoare: bor (B), cobalt (Co), cupru (Cu), fier (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) și zinc (Zn), urmate de numele contraionilor;

| | (b) | conținutul total de oligoelemente exprimat în procente din masa îngrășământului: |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

conținutul total de oligoelemente exprimat în procente din masa îngrășământului:

conținutul total de oligoelemente exprimat în procente din masa îngrășământului:

| | | dacă nutrienții respectivi sunt complet solubili în apă, numai ca și conținut solubil în apă; |
| --- | --- | --- |

dacă nutrienții respectivi sunt complet solubili în apă, numai ca și conținut solubil în apă;

dacă nutrienții respectivi sunt complet solubili în apă, numai ca și conținut solubil în apă;

| | | dacă conținutul solubil al nutrienților respectivi reprezintă cel puțin un sfert din conținutul total al nutrienților, ca și conținut total și ca și conținut solubil în apă și |
| --- | --- | --- |

dacă conținutul solubil al nutrienților respectivi reprezintă cel puțin un sfert din conținutul total al nutrienților, ca și conținut total și ca și conținut solubil în apă și

dacă conținutul solubil al nutrienților respectivi reprezintă cel puțin un sfert din conținutul total al nutrienților, ca și conținut total și ca și conținut solubil în apă și

| | | în toate celelalte cazuri, ca și conținut total; |
| --- | --- | --- |

în toate celelalte cazuri, ca și conținut total;

în toate celelalte cazuri, ca și conținut total;

| | (c) | în cazul în care oligoelementul (oligoelementele) este (sunt) chelat(e), următorul calificativ după numele și formula chimică a oligoelementului:



  „chelat cu...” numele agentului de chelare sau abrevierea acestuia și cantitatea de oligoelement chelat ca procent din masa produsului fertilizant cu marcaj CE; |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

în cazul în care oligoelementul (oligoelementele) este (sunt) chelat(e), următorul calificativ după numele și formula chimică a oligoelementului:

în cazul în care oligoelementul (oligoelementele) este (sunt) chelat(e), următorul calificativ după numele și formula chimică a oligoelementului:

„chelat cu...” numele agentului de chelare sau abrevierea acestuia și cantitatea de oligoelement chelat ca procent din masa produsului fertilizant cu marcaj CE;

| | (d) | în cazul în care produsul fertilizant cu marcaj CE conține oligoelemente complexate cu agenți de complexare:



  următorul calificativ după numele și formula chimică a oligoelementului: „complexat cu...” și cantitatea de oligoelement complexat ca procent din masa produsului fertilizant cu marcaj CE și


  numele agentului de complexare sau abrevierea acestuia; |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

în cazul în care produsul fertilizant cu marcaj CE conține oligoelemente complexate cu agenți de complexare:

în cazul în care produsul fertilizant cu marcaj CE conține oligoelemente complexate cu agenți de complexare:

următorul calificativ după numele și formula chimică a oligoelementului: „complexat cu...” și cantitatea de oligoelement complexat ca procent din masa produsului fertilizant cu marcaj CE și

numele agentului de complexare sau abrevierea acestuia;

| | (e) | declarația următoare: „A se utiliza exclusiv în caz de necesitate recunoscută. A nu se depăși doza adecvată”. |
| --- | --- | --- |

(e)

(e)

declarația următoare: „A se utiliza exclusiv în caz de necesitate recunoscută. A nu se depăși doza adecvată”.

declarația următoare: „A se utiliza exclusiv în caz de necesitate recunoscută. A nu se depăși doza adecvată”.

Amendamentul 399

Amendamentul 399

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 2 – liniuța 2

Anexa III – partea 2 – CFP 2 – liniuța 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | granulometria, exprimată
  în procentul
  dintr-un produs care trece
  printr-o sită
  cu ochiuri cu
  o anumită
  deschidere; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

granulometria, exprimată
  în procentul
  dintr-un produs care trece
  printr-o sită
  cu ochiuri cu
  o anumită
  deschidere;

în procentul

printr-o sită

o anumită

| — | granulometria, exprimată
  ca procent
  dintr-un produs care trece
  prin site
  cu ochiuri cu deschidere
  de 1,0  mm și 3,15  mm
  ; |
| --- | --- |

—

granulometria, exprimată
  ca procent
  dintr-un produs care trece
  prin site
  cu ochiuri cu deschidere
  de 1,0  mm și 3,15  mm
  ;

ca procent

prin site

de 1,0  mm și 3,15  mm

Amendamentul 304

Amendamentul 304

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 3 – punctul 1 – liniuța 3

Anexa III – partea 2 – CFP 3 – punctul 1 – liniuța 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | conținutul de azot (N) total; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

conținutul de azot (N) total;

conținutul de azot (N) total;

eliminat

eliminat

Amendamentul 305

Amendamentul 305

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 3 – punctul 1 – liniuța 4

Anexa III – partea 2 – CFP 3 – punctul 1 – liniuța 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | conținutul de pentaoxid de fosfor (P2O5) total; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

conținutul de pentaoxid de fosfor (P2O5) total;

conținutul de pentaoxid de fosfor (P2

5

eliminat

eliminat

Amendamentul 306

Amendamentul 306

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 3 – punctul 1 – liniuța 5

Anexa III – partea 2 – CFP 3 – punctul 1 – liniuța 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | conținutul de oxid de potasiu (K2O) total; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

conținutul de oxid de potasiu (K2O) total;

conținutul de oxid de potasiu (K2

eliminat

eliminat

Amendamentul 307

Amendamentul 307

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 6 – litera e

Anexa III – partea 2 – CFP 6 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | doza, perioada (etapa de dezvoltare a plantelor) și frecvența de aplicare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

doza, perioada (etapa de dezvoltare a plantelor) și frecvența de aplicare;

| (e) | doza, perioada (etapa de dezvoltare a plantelor)
  , plasarea
  și frecvența de aplicare
  (în conformitate cu dovezile empirice care să justifice efectul declarat de biostimulator)
  ; |
| --- | --- |

(e)

doza, perioada (etapa de dezvoltare a plantelor)
  , plasarea
  și frecvența de aplicare
  (în conformitate cu dovezile empirice care să justifice efectul declarat de biostimulator)
  ;

, plasarea

(în conformitate cu dovezile empirice care să justifice efectul declarat de biostimulator)

Amendamentul 308

Amendamentul 308

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 2 – CFP 6 – litera fa (nouă)

Anexa III – partea 2 – CFP 6 – litera fa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fa) | mențiunea că produsul nu este un produs fitosanitar; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fa)

(fa)

mențiunea că produsul nu este un produs fitosanitar;

mențiunea că produsul nu este un produs fitosanitar;

Amendamentul 309

Amendamentul 309

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 3 – CFP 1(A)

Anexa III – partea 3 – CFP 1(A)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | Toleranța admisă pentru conținutul de nutrienți declarat și alți parametri declarați | | | Toleranța admisă pentru conținutul de nutrienți declarat și alți parametri declarați |
| Carbon (C) organic | Deviație relativă de
  ± 20 %
  din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,0 puncte procentuale în termeni absoluți | | Carbon (C) organic | Deviație relativă de
  ± 15 %
  din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,0 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Conținutul de substanță uscată | ±5,0 puncte procentuale în termeni absoluți | | Conținutul de substanță uscată | ±5,0 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Azot (N) total | Deviație relativă de
  ± 50 %
  din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți | | Azot (N) total | Deviație relativă de
  ± 15 %
  din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Azot organic (N) | Deviație relativă de
  ± 50 %
  din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți | | Azot organic (N) | Deviație relativă de
  ± 15 %
  din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Pentaoxid de fosfor (P2O5) total | Deviație relativă de
  ± 50 %
  din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți | | Pentaoxid de fosfor (P2O5) total | Deviație relativă de
  ± 15 %
  din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Oxid de potasiu (K2O) total | Deviație relativă de
  ± 50 %
  din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți | | Oxid de potasiu (K2O) total | Deviație relativă de
  ± 15 %
  din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Oxid de magneziu, oxid de calciu, trioxid de sulf și oxid de sodiu totali și solubili în apă | Deviație relativă de ± 25 % din conținutul declarat de respectivii nutrienți, până la o valoare maximă de 1,5 puncte procentuale în termeni absoluți. | | Oxid de magneziu, oxid de calciu, trioxid de sulf și oxid de sodiu totali și solubili în apă | Deviație relativă de ± 25 % din conținutul declarat de respectivii nutrienți, până la o valoare maximă de 1,5 puncte procentuale în termeni absoluți. |
| Cupru (Cu) total | Deviație relativă de ± 50 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,5 puncte procentuale în termeni absoluți | | Cupru (Cu) total | Deviație relativă de ± 50 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,5 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Zinc (Zn) total | Deviație relativă de ± 50 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,0 puncte procentuale în termeni absoluți | | Zinc (Zn) total | Deviație relativă de ± 50 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,0 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Cantitate | Deviație relativă de – 5 % față de valoarea declarată | | Cantitate | Deviație relativă de – 5 % față de valoarea declarată |
| | | | Forme declarate de azot, fosfor și potasiu | Amestecuri binare: toleranță maximă, în termeni absoluți, de 1,1 N și 0,5 N organic, 1,1 P2O5, 1,1 K2O și 1,5 pentru suma a doi nutrienți. |
| | | | | Amestecuri ternare: toleranță maximă, în termeni absoluți, de 1,1 N și 0,5 N organic, 1,1 P2O5, 1,1 K2O și 1,9 pentru suma a trei nutrienți. |
| | | | | ± 10 % din conținutul total declarat al fiecărui nutrient, până la o valoare maximă de 2 puncte procentuale în termeni absoluți. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Toleranța admisă pentru conținutul de nutrienți declarat și alți parametri declarați

Toleranța admisă pentru conținutul de nutrienți declarat și alți parametri declarați

Carbon (C) organic

Deviație relativă de
  ± 20 %
  din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,0 puncte procentuale în termeni absoluți

± 20 %

Carbon (C) organic

Deviație relativă de
  ± 15 %
  din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,0 puncte procentuale în termeni absoluți

± 15 %

Conținutul de substanță uscată

±5,0 puncte procentuale în termeni absoluți

Conținutul de substanță uscată

±5,0 puncte procentuale în termeni absoluți

Azot (N) total

Deviație relativă de
  ± 50 %
  din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți

± 50 %

Azot (N) total

Deviație relativă de
  ± 15 %
  din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți

± 15 %

Azot organic (N)

Deviație relativă de
  ± 50 %
  din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți

± 50 %

Azot organic (N)

Deviație relativă de
  ± 15 %
  din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți

± 15 %

Pentaoxid de fosfor (P2O5) total

2

5

Deviație relativă de
  ± 50 %
  din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți

± 50 %

Pentaoxid de fosfor (P2O5) total

2

5

Deviație relativă de
  ± 15 %
  din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți

± 15 %

Oxid de potasiu (K2O) total

2

Deviație relativă de
  ± 50 %
  din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți

± 50 %

Oxid de potasiu (K2O) total

2

Deviație relativă de
  ± 15 %
  din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți

± 15 %

Oxid de magneziu, oxid de calciu, trioxid de sulf și oxid de sodiu totali și solubili în apă

Deviație relativă de ± 25 % din conținutul declarat de respectivii nutrienți, până la o valoare maximă de 1,5 puncte procentuale în termeni absoluți.

Oxid de magneziu, oxid de calciu, trioxid de sulf și oxid de sodiu totali și solubili în apă

Deviație relativă de ± 25 % din conținutul declarat de respectivii nutrienți, până la o valoare maximă de 1,5 puncte procentuale în termeni absoluți.

Cupru (Cu) total

Deviație relativă de ± 50 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,5 puncte procentuale în termeni absoluți

Cupru (Cu) total

Deviație relativă de ± 50 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,5 puncte procentuale în termeni absoluți

Zinc (Zn) total

Deviație relativă de ± 50 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,0 puncte procentuale în termeni absoluți

Zinc (Zn) total

Deviație relativă de ± 50 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,0 puncte procentuale în termeni absoluți

Cantitate

Deviație relativă de – 5 % față de valoarea declarată

Cantitate

Deviație relativă de – 5 % față de valoarea declarată

Forme declarate de azot, fosfor și potasiu

Forme declarate de azot, fosfor și potasiu

Amestecuri binare: toleranță maximă, în termeni absoluți, de 1,1 N și 0,5 N organic, 1,1 P2O5, 1,1 K2O și 1,5 pentru suma a doi nutrienți.

Amestecuri binare: toleranță maximă, în termeni absoluți, de 1,1 N și 0,5 N organic, 1,1 P2

5

2

Amestecuri ternare: toleranță maximă, în termeni absoluți, de 1,1 N și 0,5 N organic, 1,1 P2O5, 1,1 K2O și 1,9 pentru suma a trei nutrienți.

Amestecuri ternare: toleranță maximă, în termeni absoluți, de 1,1 N și 0,5 N organic, 1,1 P2

5

2

± 10 % din conținutul total declarat al fiecărui nutrient, până la o valoare maximă de 2 puncte procentuale în termeni absoluți.

± 10 % din conținutul total declarat al fiecărui nutrient, până la o valoare maximă de 2 puncte procentuale în termeni absoluți.

Amendamentul 310

Amendamentul 310

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 3 – CFP 1(B) – tabelul 1

Anexa III – partea 3 – CFP 1(B) – tabelul 1

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Toleranța admisă pentru conținutul declarat de macroelemente anorganice sub diferite forme

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Deviație relativă de ± 25 % din conținutul declarat de forme de nutrienți prezente, până la o valoare maximă de 2 puncte procentuale în termeni absoluți. | Deviație relativă de
  ± 25 %
  din conținutul declarat de respectivii nutrienți, până la o valoare maximă de
  1,5
  puncte procentuale în termeni absoluți | Deviație relativă de ± 25 % din conținutul declarat, până la o valoare maximă de 0,9 puncte procentuale în termeni absoluți |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

Deviație relativă de ± 25 % din conținutul declarat de forme de nutrienți prezente, până la o valoare maximă de 2 puncte procentuale în termeni absoluți.

Deviație relativă de
  ± 25 %
  din conținutul declarat de respectivii nutrienți, până la o valoare maximă de
  1,5
  puncte procentuale în termeni absoluți

± 25 %

1,5

Deviație relativă de ± 25 % din conținutul declarat, până la o valoare maximă de 0,9 puncte procentuale în termeni absoluți

Amendamentul

Amendamentul

Toleranța admisă pentru conținutul declarat de macroelemente anorganice sub diferite forme

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Deviație relativă de ± 25 % din conținutul declarat de forme de nutrienți prezente, până la o valoare maximă de 2 puncte procentuale în termeni absoluți
  pentru fiecare nutrient separat și pentru suma nutrienților | Deviație relativă de
  -50 % și + 100 %
  din conținutul declarat de respectivii nutrienți, până la o valoare maximă de
  -2 și + 4
  puncte procentuale în termeni absoluți. | Deviație relativă de ± 25 % din conținutul declarat, până la o valoare maximă de 0,9 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Toleranțele P2O5 se referă la pentaoxidul de fosfor (P2O5) solubil în citrat de amoniu neutru și în apă. | | |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

Deviație relativă de ± 25 % din conținutul declarat de forme de nutrienți prezente, până la o valoare maximă de 2 puncte procentuale în termeni absoluți
  pentru fiecare nutrient separat și pentru suma nutrienților

pentru fiecare nutrient separat și pentru suma nutrienților

Deviație relativă de
  -50 % și + 100 %
  din conținutul declarat de respectivii nutrienți, până la o valoare maximă de
  -2 și + 4
  puncte procentuale în termeni absoluți.

-50 % și + 100 %

-2 și + 4

Deviație relativă de ± 25 % din conținutul declarat, până la o valoare maximă de 0,9 puncte procentuale în termeni absoluți

Toleranțele P2O5 se referă la pentaoxidul de fosfor (P2O5) solubil în citrat de amoniu neutru și în apă.

Toleranțele P2

5

2

5

Amendamentul 311

Amendamentul 311

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 3 – CFP 1(B)

Anexa III – partea 3 – CFP 1(B)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Carbon organic: Deviație relativă de ±
  20
  % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,0 puncte procentuale în termeni absoluți | Carbon organic: Deviație relativă de ±
  15
  % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,0 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Azot organic: Deviație relativă de ±
  50
   % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți | Azot organic: Deviație relativă de ±
  15
  % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Cupru (Cu) total Deviație relativă de ±
  50
   % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,5 puncte procentuale în termeni absoluți | Cupru (Cu) total Deviație relativă de ±
  15
  % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,5 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Zinc (Zn) total Deviație relativă de ±
  50
   % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,0 puncte procentuale în termeni absoluți | Zinc (Zn) total Deviație relativă de ±
  15
   % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,0 puncte procentuale în termeni absoluți |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Carbon organic: Deviație relativă de ±
  20
  % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,0 puncte procentuale în termeni absoluți

20

Carbon organic: Deviație relativă de ±
  15
  % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,0 puncte procentuale în termeni absoluți

15

Azot organic: Deviație relativă de ±
  50
   % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți

50

Azot organic: Deviație relativă de ±
  15
  % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți

15

Cupru (Cu) total Deviație relativă de ±
  50
   % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,5 puncte procentuale în termeni absoluți

50

Cupru (Cu) total Deviație relativă de ±
  15
  % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,5 puncte procentuale în termeni absoluți

15

Zinc (Zn) total Deviație relativă de ±
  50
   % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,0 puncte procentuale în termeni absoluți

50

Zinc (Zn) total Deviație relativă de ±
  15
   % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,0 puncte procentuale în termeni absoluți

15

Amendamentul 312

Amendamentul 312

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 3 – CFP 1(C)(I)

Anexa III – partea 3 – CFP 1(C)(I)

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Toleranța admisă pentru conținutul declarat de macroelemente anorganice sub diferite forme

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Deviație relativă de ± 25 % din conținutul declarat de forme de nutrienți prezente, până la o valoare maximă de 2 puncte procentuale în termeni absoluți. | Deviație relativă de
  ± 25 %
  din conținutul declarat de respectivii nutrienți, până la o valoare maximă de
  1,5
  puncte procentuale în termeni absoluți | Deviație relativă de ± 25 % din conținutul declarat, până la o valoare maximă de 0,9 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Granulometrie: Deviație relativă de ±
  10 %
  aplicabilă procentului declarat de materie care trece printr-o sită specifică |
| Cantitate: Deviație relativă de ±
  5
  % față de valoarea declarată |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

Deviație relativă de ± 25 % din conținutul declarat de forme de nutrienți prezente, până la o valoare maximă de 2 puncte procentuale în termeni absoluți.

Deviație relativă de
  ± 25 %
  din conținutul declarat de respectivii nutrienți, până la o valoare maximă de
  1,5
  puncte procentuale în termeni absoluți

± 25 %

1,5

Deviație relativă de ± 25 % din conținutul declarat, până la o valoare maximă de 0,9 puncte procentuale în termeni absoluți

Granulometrie: Deviație relativă de ±
  10 %
  aplicabilă procentului declarat de materie care trece printr-o sită specifică

10 %

Cantitate: Deviație relativă de ±
  5
  % față de valoarea declarată

5

Amendamentul

Amendamentul

Toleranța admisă pentru conținutul declarat de macroelemente anorganice sub diferite forme

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Deviație relativă de ± 25 % din conținutul declarat de forme de nutrienți prezente, până la o valoare maximă de 2 puncte procentuale în termeni absoluți
  pentru fiecare nutrient separat și pentru suma nutrienților | Deviație relativă de
  -50 % și + 100 %
  din conținutul declarat de respectivii nutrienți, până la o valoare maximă de
  -2 și + 4
  puncte procentuale în termeni absoluți. | Deviație relativă de
  -50 % și + 100 %
  din conținutul declarat de respectivii nutrienți, până la o valoare maximă de
  -2 și + 4
  puncte procentuale în termeni absoluți. |
| Valorile de toleranță de mai sus se aplică, de asemenea, pentru formele N și pentru solubilități. |
| Granulometrie: Deviație relativă de
  ± 20 %
  aplicabilă procentului declarat de materie care trece printr-o sită specifică. |
| Cantitate: Deviație relativă de
  ± 3 %
  față de valoarea declarată |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

Deviație relativă de ± 25 % din conținutul declarat de forme de nutrienți prezente, până la o valoare maximă de 2 puncte procentuale în termeni absoluți
  pentru fiecare nutrient separat și pentru suma nutrienților

pentru fiecare nutrient separat și pentru suma nutrienților

Deviație relativă de
  -50 % și + 100 %
  din conținutul declarat de respectivii nutrienți, până la o valoare maximă de
  -2 și + 4
  puncte procentuale în termeni absoluți.

-50 % și + 100 %

-2 și + 4

Deviație relativă de
  -50 % și + 100 %
  din conținutul declarat de respectivii nutrienți, până la o valoare maximă de
  -2 și + 4
  puncte procentuale în termeni absoluți.

-50 % și + 100 %

-2 și + 4

Valorile de toleranță de mai sus se aplică, de asemenea, pentru formele N și pentru solubilități.

Valorile de toleranță de mai sus se aplică, de asemenea, pentru formele N și pentru solubilități.

Granulometrie: Deviație relativă de
  ± 20 %
  aplicabilă procentului declarat de materie care trece printr-o sită specifică.

± 20 %

Cantitate: Deviație relativă de
  ± 3 %
  față de valoarea declarată

± 3 %

Amendamentul 313

Amendamentul 313

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 3 – CFP 3

Anexa III – partea 3 – CFP 3

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| Forme de nutrienți declarați și alte criterii de calitate declarate | Toleranțe admise pentru parametrul declarat |
| --- | --- |
| pH | ± 0,7 la momentul fabricării |
| ±
  1,0
  la orice moment din lanțul de distribuție |
| Carbon (C) organic | Deviație relativă de ± 10 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Azot (N) total | Deviație relativă de ± 20 %, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Pentaoxid de fosfor (P2O5) total | Deviație relativă de ± 20 %, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Oxid de potasiu (K2O) total | Deviație relativă de ± 20 %, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Substanță uscată | Deviație relativă de 10 % față de valoarea declarată |
| Cantitate | Deviație relativă de – 5 % față de valoarea declarată la momentul fabricării |
| Deviație relativă de –
  25 %
  față de valoarea declarată la orice moment din lanțul de distribuție |
| Carbon (C) org. /Azot(N) org. | Deviație relativă de ± 20 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,0 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Granulometrie | Deviație relativă de ± 10 % aplicabilă procentului declarat de materie care trece printr-o sită specifică. |

Forme de nutrienți declarați și alte criterii de calitate declarate

Toleranțe admise pentru parametrul declarat

pH

± 0,7 la momentul fabricării

±
  1,0
  la orice moment din lanțul de distribuție

1,0

Carbon (C) organic

Deviație relativă de ± 10 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți

Azot (N) total

Deviație relativă de ± 20 %, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți

Pentaoxid de fosfor (P2O5) total

2

5

Deviație relativă de ± 20 %, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți

Oxid de potasiu (K2O) total

2

Deviație relativă de ± 20 %, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți

Substanță uscată

Deviație relativă de 10 % față de valoarea declarată

Cantitate

Deviație relativă de – 5 % față de valoarea declarată la momentul fabricării

Deviație relativă de –
  25 %
  față de valoarea declarată la orice moment din lanțul de distribuție

25 %

Carbon (C) org. /Azot(N) org.

Deviație relativă de ± 20 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,0 puncte procentuale în termeni absoluți

Granulometrie

Deviație relativă de ± 10 % aplicabilă procentului declarat de materie care trece printr-o sită specifică.

Amendamentul

Amendamentul

| Forme de nutrienți declarați și alte criterii de calitate declarate | Toleranțe admise pentru parametrul declarat |
| --- | --- |
| pH | ± 0,7 la momentul fabricării |
| ±
  0,9
  la orice moment din lanțul de distribuție |
| Carbon (C) organic | Deviație relativă de ± 10 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Azot (N) total | Deviație relativă de ± 20 %, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Pentaoxid de fosfor (P2O5) total | Deviație relativă de ± 20 %, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Oxid de potasiu (K2O) total | Deviație relativă de ± 20 %, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Substanță uscată | Deviație relativă de 10 % față de valoarea declarată |
| Cantitate | Deviație relativă de – 5 % față de valoarea declarată la momentul fabricării |
| Deviație relativă de –
  15 %
  față de valoarea declarată la orice moment din lanțul de distribuție |
| Carbon (C) org. /Azot(N) org. | Deviație relativă de ± 20 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,0 puncte procentuale în termeni absoluți |
| Granulometrie | Deviație relativă de ± 10 % aplicabilă procentului declarat de materie care trece printr-o sită specifică. |

Forme de nutrienți declarați și alte criterii de calitate declarate

Toleranțe admise pentru parametrul declarat

pH

± 0,7 la momentul fabricării

±
  0,9
  la orice moment din lanțul de distribuție

0,9

Carbon (C) organic

Deviație relativă de ± 10 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți

Azot (N) total

Deviație relativă de ± 20 %, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți

Pentaoxid de fosfor (P2O5) total

2

5

Deviație relativă de ± 20 %, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți

Oxid de potasiu (K2O) total

2

Deviație relativă de ± 20 %, până la o valoare maximă de 1,0 puncte procentuale în termeni absoluți

Substanță uscată

Deviație relativă de 10 % față de valoarea declarată

Cantitate

Deviație relativă de – 5 % față de valoarea declarată la momentul fabricării

Deviație relativă de –
  15 %
  față de valoarea declarată la orice moment din lanțul de distribuție

15 %

Carbon (C) org. /Azot(N) org.

Deviație relativă de ± 20 % din valoarea declarată, până la o valoare maximă de 2,0 puncte procentuale în termeni absoluți

Granulometrie

Deviație relativă de ± 10 % aplicabilă procentului declarat de materie care trece printr-o sită specifică.

Amendamentul 314

Amendamentul 314

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – partea 3 – CFP 4

Anexa III – partea 3 – CFP 4

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

| Forme de nutrienți declarați și alte criterii de calitate declarate | Toleranțe admise pentru parametrul declarat |
| --- | --- |
| Conductivitate electrică | Deviație relativă de ± 50 % la momentul fabricării |
| Deviație relativă de ±
  75 %
  la orice moment din lanțul de distribuție |
| pH | ± 0,7 la momentul fabricării |
| ± 
  1,0
  la orice moment din lanțul de distribuție |
| Cantitatea în volum (litri sau m3) | Deviație relativă de - 5 % la momentul fabricării |
| Deviație relativă de
  - 25 %
  la orice moment din lanțul de distribuție |
| Determinarea cantității (volumului) de materii cu mărimea particulelor de peste 60 mm | Deviație relativă de - 5 % la momentul fabricării |
| Deviație relativă de
  - 25 %
  la orice moment din lanțul de distribuție |
| Determinarea cantității (volumului) substraturilor de cultură preformate | Deviație relativă de - 5 % la momentul fabricării |
| Deviație relativă de –
  25 %
  la orice moment din lanțul de distribuție |
| Azot (N) solubil în apă | Deviație relativă de ± 50 % la momentul fabricării |
| Deviație relativă de ±
  75 %
  la orice moment din lanțul de distribuție |
| Pentaoxid de fosfor (P2O5) solubil în apă | Deviație relativă de ± 50 % la momentul fabricării |
| Deviație relativă de ±
  75 %
  la orice moment din lanțul de distribuție |
| Oxid de potasiu (K2O) solubil în apă | Deviație relativă de ± 50 % la momentul fabricării |
| Deviație relativă de ±
  75 %
  la orice moment din lanțul de distribuție |

Forme de nutrienți declarați și alte criterii de calitate declarate

Toleranțe admise pentru parametrul declarat

Conductivitate electrică

Deviație relativă de ± 50 % la momentul fabricării

Deviație relativă de ±
  75 %
  la orice moment din lanțul de distribuție

75 %

pH

± 0,7 la momentul fabricării

± 
  1,0
  la orice moment din lanțul de distribuție

1,0

Cantitatea în volum (litri sau m3)

3

Deviație relativă de - 5 % la momentul fabricării

Deviație relativă de
  - 25 %
  la orice moment din lanțul de distribuție

- 25 %

Determinarea cantității (volumului) de materii cu mărimea particulelor de peste 60 mm

Deviație relativă de - 5 % la momentul fabricării

Deviație relativă de
  - 25 %
  la orice moment din lanțul de distribuție

- 25 %

Determinarea cantității (volumului) substraturilor de cultură preformate

Deviație relativă de - 5 % la momentul fabricării

Deviație relativă de –
  25 %
  la orice moment din lanțul de distribuție

25 %

Azot (N) solubil în apă

Deviație relativă de ± 50 % la momentul fabricării

Deviație relativă de ±
  75 %
  la orice moment din lanțul de distribuție

75 %

Pentaoxid de fosfor (P2O5) solubil în apă

2

5

Deviație relativă de ± 50 % la momentul fabricării

Deviație relativă de ±
  75 %
  la orice moment din lanțul de distribuție

75 %

Oxid de potasiu (K2O) solubil în apă

2

Deviație relativă de ± 50 % la momentul fabricării

Deviație relativă de ±
  75 %
  la orice moment din lanțul de distribuție

75 %

Amendamentul

Amendamentul

| Forme de nutrienți declarați și alte criterii de calitate declarate | Toleranțe admise pentru parametrul declarat |
| --- | --- |
| Conductivitate electrică | Deviație relativă de ± 50 % la momentul fabricării |
| Deviație relativă de ±
  60 %
  la orice moment din lanțul de distribuție |
| pH | ± 0,7 la momentul fabricării |
| ±
  0,9
  la orice moment din lanțul de distribuție |
| Cantitatea în volum (litri sau m3) | Deviație relativă de - 5 % la momentul fabricării |
| Deviație relativă de –
  15 %
  la orice moment din lanțul de distribuție |
| Determinarea cantității (volumului) de materii cu mărimea particulelor de peste 60 mm | Deviație relativă de - 5 % la momentul fabricării |
| Deviație relativă de –
  15 %
  la orice moment din lanțul de distribuție |
| Determinarea cantității (volumului) substraturilor de cultură preformate | Deviație relativă de - 5 % la momentul fabricării |
| Deviație relativă de –
  15 %
  la orice moment din lanțul de distribuție |
| Azot (N) solubil în apă | Deviație relativă de ± 50 % la momentul fabricării |
| Deviație relativă de ±
  60 %
  la orice moment din lanțul de distribuție |
| Pentaoxid de fosfor (P2O5) solubil în apă | Deviație relativă de ± 50 % la momentul fabricării |
| Deviație relativă de ±
  60 %
  la orice moment din lanțul de distribuție |
| Oxid de potasiu (K2O) solubil în apă | Deviație relativă de ± 50 % la momentul fabricării |
| Deviație relativă de ±
  60 %
  la orice moment din lanțul de distribuție |

Forme de nutrienți declarați și alte criterii de calitate declarate

Toleranțe admise pentru parametrul declarat

Conductivitate electrică

Deviație relativă de ± 50 % la momentul fabricării

Deviație relativă de ±
  60 %
  la orice moment din lanțul de distribuție

60 %

pH

± 0,7 la momentul fabricării

±
  0,9
  la orice moment din lanțul de distribuție

0,9

Cantitatea în volum (litri sau m3)

3

Deviație relativă de - 5 % la momentul fabricării

Deviație relativă de –
  15 %
  la orice moment din lanțul de distribuție

15 %

Determinarea cantității (volumului) de materii cu mărimea particulelor de peste 60 mm

Deviație relativă de - 5 % la momentul fabricării

Deviație relativă de –
  15 %
  la orice moment din lanțul de distribuție

15 %

Determinarea cantității (volumului) substraturilor de cultură preformate

Deviație relativă de - 5 % la momentul fabricării

Deviație relativă de –
  15 %
  la orice moment din lanțul de distribuție

15 %

Azot (N) solubil în apă

Deviație relativă de ± 50 % la momentul fabricării

Deviație relativă de ±
  60 %
  la orice moment din lanțul de distribuție

60 %

Pentaoxid de fosfor (P2O5) solubil în apă

2

5

Deviație relativă de ± 50 % la momentul fabricării

Deviație relativă de ±
  60 %
  la orice moment din lanțul de distribuție

60 %

Oxid de potasiu (K2O) solubil în apă

2

Deviație relativă de ± 50 % la momentul fabricării

Deviație relativă de ±
  60 %
  la orice moment din lanțul de distribuție

60 %

Amendamentul 315

Amendamentul 315

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IV – partea 1 – punctul 1 – subpunctul 1 –litera b

Anexa IV – partea 1 – punctul 1 – subpunctul 1 –litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | digestate de culturi energetice, astfel cum se specifică în CMC 4, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

digestate de culturi energetice, astfel cum se specifică în CMC 4,

| (b) | digestate de culturi energetice
  și biodeșeuri pe bază de plante
  , astfel cum se specifică în CMC 4, |
| --- | --- |

(b)

digestate de culturi energetice
  și biodeșeuri pe bază de plante
  , astfel cum se specifică în CMC 4,

și biodeșeuri pe bază de plante

Amendamentul 316

Amendamentul 316

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IV – partea 1 – punctul 1 – subpunctul 1 –litera fa (nouă)

Anexa IV – partea 1 – punctul 1 – subpunctul 1 –litera fa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fa) | plante, părți din plante sau extracte din plante neprelucrate sau prelucrate mecanic, astfel cum se specifică în CMC 2. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fa)

(fa)

plante, părți din plante sau extracte din plante neprelucrate sau prelucrate mecanic, astfel cum se specifică în CMC 2.

plante, părți din plante sau extracte din plante neprelucrate sau prelucrate mecanic, astfel cum se specifică în CMC 2.

Amendamentul 317

Amendamentul 317

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IV – partea 1 – punctul 1 – subpunctul 3 –litera ba (nouă)

Anexa IV – partea 1 – punctul 1 – subpunctul 3 –litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | un inhibitor de denitrificare, astfel cum se prevede la CFP 5(A)(Ia), |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

un inhibitor de denitrificare, astfel cum se prevede la CFP 5(A)(Ia),

un inhibitor de denitrificare, astfel cum se prevede la CFP 5(A)(Ia),

Amendamentul 318

Amendamentul 318

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IV – partea 1 – punctul 3 – subpunctul 2 –litera aa (nouă)

Anexa IV – partea 1 – punctul 3 – subpunctul 2 –litera aa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | un inhibitor de denitrificare, astfel cum se prevede la CFP (A)(Ia), |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

un inhibitor de denitrificare, astfel cum se prevede la CFP (A)(Ia),

un inhibitor de denitrificare, astfel cum se prevede la CFP (A)(Ia),

Amendamentul 319

Amendamentul 319

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IV – partea 2 – modulul A – punctul 2.2 – litera b

Anexa IV – partea 2 – modulul A – punctul 2.2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | desene și scheme de concepție și execuție; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

(b)

desene și scheme de concepție și execuție;

desene și scheme de concepție și execuție;

eliminat

eliminat

Amendamentul 320

Amendamentul 320

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IV – partea 2 – modulul A – punctul 2.2 – litera c

Anexa IV – partea 2 – modulul A – punctul 2.2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | descrieri și explicații necesare pentru înțelegerea acelor desene și scheme și a utilizării produsului fertilizant cu marcaj CE; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

(c)

descrieri și explicații necesare pentru înțelegerea acelor desene și scheme și a utilizării produsului fertilizant cu marcaj CE;

descrieri și explicații necesare pentru înțelegerea acelor desene și scheme și a utilizării produsului fertilizant cu marcaj CE;

eliminat

eliminat

Amendamentul 321

Amendamentul 321

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IV – partea 2 – modulul A1 – punctul 4 – paragraful 1

Anexa IV – partea 2 – modulul A1 – punctul 4 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Testele și încercările menționate la punctele 4.1-4.3 de mai jos se efectuează asupra unui eșantion reprezentativ de produs cel puțin o dată la
  3
  luni în numele producătorului, pentru a verifica conformitatea cu: | Testele și încercările menționate la punctele 4.1-4.3 de mai jos se efectuează asupra unui eșantion reprezentativ de produs cel puțin o dată la
  șase
  luni
  în cazul funcționării continue a fabricii sau în fiecare an pentru producția periodică,
  în numele producătorului, pentru a verifica conformitatea cu: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Testele și încercările menționate la punctele 4.1-4.3 de mai jos se efectuează asupra unui eșantion reprezentativ de produs cel puțin o dată la
  3
  luni în numele producătorului, pentru a verifica conformitatea cu:

3

Testele și încercările menționate la punctele 4.1-4.3 de mai jos se efectuează asupra unui eșantion reprezentativ de produs cel puțin o dată la
  șase
  luni
  în cazul funcționării continue a fabricii sau în fiecare an pentru producția periodică,
  în numele producătorului, pentru a verifica conformitatea cu:

șase

în cazul funcționării continue a fabricii sau în fiecare an pentru producția periodică,

Amendamentul 322

Amendamentul 322

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IV – partea 2 – modulul A1 – punctul 4.3.5 a (nou)

Anexa IV – partea 2 – modulul A1 – punctul 4.3.5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4.3.5a. | Producătorul păstrează rapoartele de testare împreună cu documentația tehnică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.3.5a.

4.3.5a.

Producătorul păstrează rapoartele de testare împreună cu documentația tehnică.

Amendamentul 323

Amendamentul 323

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IV – partea 2 – modulul B – punctul 3.2 – litera c – liniuța 6

Anexa IV – partea 2 – modulul B – punctul 3.2 – litera c – liniuța 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | rapoartele de testare și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

rapoartele de testare și

| — | rapoartele de testare
  , inclusiv studii privind eficiența agronomică,
  și |
| --- | --- |

—

rapoartele de testare
  , inclusiv studii privind eficiența agronomică,
  și

, inclusiv studii privind eficiența agronomică,

Amendamentul 324

Amendamentul 324

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IV – partea 2 – modulul D1 – punctul 2 – litera b

Anexa IV – partea 2 – modulul D1 – punctul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | desene de concepție și execuție și scheme, inclusiv
  o descriere și o diagramă a procesului de producție
  , unde fiecare tratament, recipient de depozitare și zonă sunt identificate în mod clar
  , |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

desene de concepție și execuție și scheme, inclusiv
  o descriere și o diagramă a procesului de producție
  , unde fiecare tratament, recipient de depozitare și zonă sunt identificate în mod clar
  ,

desene de concepție și execuție și scheme, inclusiv

, unde fiecare tratament, recipient de depozitare și zonă sunt identificate în mod clar

| (b) | o descriere și o diagramă a procesului de producție, |
| --- | --- |

(b)

o descriere și o diagramă a procesului de producție,

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în conformitate cu articolul 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0270/2017).

1

(15)  Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 octombrie 2003 privind îngrășămintele (JO L 304, 21.11.2003, p. 1).

15

(15)  Regulamentul (CE) nr. 2003/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 octombrie 2003 privind îngrășămintele (JO L 304, 21.11.2003, p. 1).

15

(18)  Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 (Regulamentul privind subprodusele de origine animală) (JO L 300, 14.11.2009, p. 1).

18

(18)  Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 (Regulamentul privind subprodusele de origine animală) (JO L 300, 14.11.2009, p. 1).

18

(20)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

20

(20)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

20

(21)  Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).

21

(21)  Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).

21

(22)  Directiva 86/278/CEE a Consiliului din 12 iunie 1986 privind protecția mediului, în special a solului, atunci când se utilizează nămoluri de epurare în agricultură (JO L 181, 4.7.1986, p. 6).

22

(23)  Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă (JO L 183, 29.6.1989, p. 1).

23

(24)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

24

(25)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).

25

(26)  Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare (JO L 364, 20.12.2006, p. 5).

26

(27)  Directiva 2000/29/CE a Consiliului din 8 mai 2000 privind măsurile de protecție împotriva introducerii în Comunitate a unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor vegetale și împotriva răspândirii lor în Comunitate (JO L 169, 10.7.2000, p. 1).

27

(28)  Regulamentul (UE) nr. 98/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2013 privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi (JO L 39, 9.2.2013, p. 1).

28

(29)  Regulamentul (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind prevenirea și gestionarea introducerii și răspândirii speciilor alogene invazive (JO L 317, 4.11.2014, p. 35).

29

(22)  Directiva 86/278/CEE a Consiliului din 12 iunie 1986 privind protecția mediului, în special a solului, atunci când se utilizează nămoluri de epurare în agricultură (JO L 181, 4.7.1986, p. 6).

22

(23)  Directiva 89/391/CEE a Consiliului din 12 iunie 1989 privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă (JO L 183, 29.6.1989, p. 1).

23

(24)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

24

(25)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).

25

(26)  Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare (JO L 364, 20.12.2006, p. 5).

26

(27)  Directiva 2000/29/CE a Consiliului din 8 mai 2000 privind măsurile de protecție împotriva introducerii în Comunitate a unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor vegetale și împotriva răspândirii lor în Comunitate (JO L 169, 10.7.2000, p. 1).

27

(28)  Regulamentul (UE) nr. 98/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2013 privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi (JO L 39, 9.2.2013, p. 1).

28

(29)  Regulamentul (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind prevenirea și gestionarea introducerii și răspândirii speciilor alogene invazive (JO L 317, 4.11.2014, p. 35).

29

(29a)  
  Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO L 375, 31.12.1991, p.1).

29a

Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO L 375, 31.12.1991, p.1).

(29b)  
  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

29b

Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

(32)  
  Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare privind contaminanții din alimente (JO L 37, 13.2.1993, p. 1).

32

Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare privind contaminanții din alimente (JO L 37, 13.2.1993, p. 1).

(33)  
  Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (JO L 70, 16.3.2005, p. 1).

33

Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (JO L 70, 16.3.2005, p. 1).

(34)  
  Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 de stabilire a procedurilor comunitare în vederea stabilirii limitelor de reziduuri ale substanțelor farmacologic active din alimentele de origine animală, de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2377/90 al Consiliului și de modificare a Directivei 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 152, 16.6.2009, p. 11).

34

Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 de stabilire a procedurilor comunitare în vederea stabilirii limitelor de reziduuri ale substanțelor farmacologic active din alimentele de origine animală, de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2377/90 al Consiliului și de modificare a Directivei 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 152, 16.6.2009, p. 11).

(35)  
  Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 mai 2002 privind substanțele nedorite din furaje (JO L 140, 30.5.2002, p. 10).

35

Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 mai 2002 privind substanțele nedorite din furaje (JO L 140, 30.5.2002, p. 10).

(39)  Excluderea unui material de la categoria CMC 1 nu îl împiedică să fie eligibil ca materie componentă într-o altă CMC, care prevede alte cerințe. A se vedea, de exemplu, CMC 11 privind subprodusele de origine animală, CMC 9 și CMC 10 privind polimerii și CMC 8 privind aditivii agronomici.

39

(39)  Excluderea unui material de la categoria CMC 1 nu îl împiedică să fie eligibil ca materie componentă într-o altă CMC, care prevede alte cerințe. A se vedea, de exemplu, CMC 11 privind subprodusele de origine animală, CMC 9 și CMC 10 privind polimerii și CMC 8 privind aditivii agronomici.

39

(1a)  
  Regulamentul (UE) nr. 142/2011 al Comisiei din 25 februarie 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de punere în aplicare a Directivei 97/78/CE a Consiliului în ceea ce privește anumite probe și produse care sunt scutite de la controalele sanitar-veterinare la frontieră în conformitate cu directiva menționată (JO L 54, 26.2.2011, p.1).

1a

Regulamentul (UE) nr. 142/2011 al Comisiei din 25 februarie 2011 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de punere în aplicare a Directivei 97/78/CE a Consiliului în ceea ce privește anumite probe și produse care sunt scutite de la controalele sanitar-veterinare la frontieră în conformitate cu directiva menționată (JO L 54, 26.2.2011, p.1).

(2)  
  derivat din materiale de categoria 2 și 3 altele decât făina de oase și carne și proteinele animale prelucrate

2

derivat din materiale de categoria 2 și 3 altele decât făina de oase și carne și proteinele animale prelucrate

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/362 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/362

---

P8_TA(2017)0393

Schimbul de informații, sistemul de alertă timpurie și procedura de evaluare a riscurilor pentru noile substanțe psihoactive ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1920/2006 în ceea ce privește schimbul de informații, sistemul de alertă timpurie și procedura de evaluare a riscurilor pentru noile substanțe psihoactive (COM(2016)0547 – C8-0351/2016 – 2016/0261(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 346/47)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0547), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0547),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 168 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0351/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 168 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0351/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 octombrie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 octombrie 2016 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 31 mai 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 31 mai 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0359/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0359/2016),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 34, 2.2.2017, p. 182.

---

P8_TC1-COD(2016)0261

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 octombrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1920/2006 în ceea ce privește schimbul de informații, sistemul de alertă timpurie și procedura de evaluare a riscurilor pentru noile substanțe psihoactive

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/2101.)

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/363 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/363

---

P8_TA(2017)0394

Politica comună în domeniul pescuitului: punerea în aplicare a obligației de debarcare ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 privind politica comună în domeniul pescuitului (COM(2017)0424 – C8-0239/2017 – 2017/0190(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 346/48)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0424), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0424),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0239/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0239/2017),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 octombrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 octombrie 2017,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 septembrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 septembrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A8-0285/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A8-0285/2017),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0190

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 octombrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 privind politica comună în domeniul pescuitului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/2092.)

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/364 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/364

---

P8_TA(2017)0399

Proiectul de buget rectificativ nr. 5/2017: finanțarea Fondului european pentru dezvoltare durabilă și creșterea rezervei pentru ajutoare de urgență

Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2017 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017 privind finanțarea Fondului european pentru dezvoltare durabilă (FEDD) și creșterea rezervei pentru ajutoare de urgență ca urmare a revizuirii Regulamentului privind cadrul financiar multianual (12441/2017 – C8-0351/2017 – 2017/2135(BUD))

(2018/C 346/49)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 41, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 41,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017, adoptat definitiv la 1 decembrie 2016 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017, adoptat definitiv la 1 decembrie 2016 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3) („Regulamentul privind CFM”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3) („Regulamentul privind CFM”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2017/1123 al Consiliului din 20 iunie 2017 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2017/1123 al Consiliului din 20 iunie 2017 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (4),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (5),

| — | având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (6),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 5/2017 adoptat de Comisie la 28 iulie 2017 (COM(2017)0485), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 5/2017 adoptat de Comisie la 28 iulie 2017 (COM(2017)0485),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2017 adoptată de Consiliu la 10 octombrie 2017 și transmisă Parlamentului European la 11 octombrie 2017 (12441/2017 – C8-0351/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2017 adoptată de Consiliu la 10 octombrie 2017 și transmisă Parlamentului European la 11 octombrie 2017 (12441/2017 – C8-0351/2017),

| — | având în vedere articolele 88 și 91 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 88 și 91 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0301/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0301/2017),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2017 vizează să asigure finanțarea Fondului european pentru dezvoltare durabilă (FEDD) ca urmare a adoptării temeiului juridic aferent și să țină seama, în bugetul general pe 2017, de rezultatul revizuirii la jumătatea perioadei a Regulamentului privind CFM în ceea ce privește creșterea cuantumului anual al rezervei pentru ajutoare de urgență de la 280 de milioane EUR la 300 de milioane EUR în prețuri din 2011; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2017 vizează să asigure finanțarea Fondului european pentru dezvoltare durabilă (FEDD) ca urmare a adoptării temeiului juridic aferent și să țină seama, în bugetul general pe 2017, de rezultatul revizuirii la jumătatea perioadei a Regulamentului privind CFM în ceea ce privește creșterea cuantumului anual al rezervei pentru ajutoare de urgență de la 280 de milioane EUR la 300 de milioane EUR în prețuri din 2011;

| B. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2017 prevede 275 de milioane EUR în credite de angajament și de plată pentru FEDD, care urmează să fie acoperite integral printr-o mobilizare a Instrumentului de flexibilitate, având în vedere absența unei marje în cadrul plafonului angajamentelor de la rubrica 4 (Europa globală); |
| --- | --- |

B.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2017 prevede 275 de milioane EUR în credite de angajament și de plată pentru FEDD, care urmează să fie acoperite integral printr-o mobilizare a Instrumentului de flexibilitate, având în vedere absența unei marje în cadrul plafonului angajamentelor de la rubrica 4 (Europa globală);

| C. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2017 prevede, în același timp, reducerea cu 275 de milioane EUR a creditelor de plată ale Fondului pentru azil, migrație și integrare (FAMI) în cadrul rubricii 3 (Securitate și cetățenie), din cauza unei subutilizări preconizate, cauzată de adoptarea cu întârziere a temeiurilor juridice și de întârzierile în ceea ce privește programarea; |
| --- | --- |

C.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2017 prevede, în același timp, reducerea cu 275 de milioane EUR a creditelor de plată ale Fondului pentru azil, migrație și integrare (FAMI) în cadrul rubricii 3 (Securitate și cetățenie), din cauza unei subutilizări preconizate, cauzată de adoptarea cu întârziere a temeiurilor juridice și de întârzierile în ceea ce privește programarea;

| D. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2017 prevede, de asemenea, o sumă suplimentară de 22,8 milioane EUR (în prețuri curente) pentru rezerva pentru ajutoare de urgență în credite de angajament care reflectă revizuirea la jumătatea perioadei a Regulamentului privind CFM; |
| --- | --- |

D.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2017 prevede, de asemenea, o sumă suplimentară de 22,8 milioane EUR (în prețuri curente) pentru rezerva pentru ajutoare de urgență în credite de angajament care reflectă revizuirea la jumătatea perioadei a Regulamentului privind CFM;

| E. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2017 este însoțit de o propunere de decizie privind mobilizarea Instrumentului de flexibilitate pentru a asigura finanțarea FEDD (COM(2017)0480) în valoare de 275 de milioane EUR în credite de angajament și de plată în cadrul rubricii 4; |
| --- | --- |

E.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2017 este însoțit de o propunere de decizie privind mobilizarea Instrumentului de flexibilitate pentru a asigura finanțarea FEDD (COM(2017)0480) în valoare de 275 de milioane EUR în credite de angajament și de plată în cadrul rubricii 4;

| F. | întrucât, în cadrul procedurii bugetare 2017, Parlamentul European și Consiliul au invitat Comisia să solicite creditele necesare pentru finanțarea FEDD în cadrul unui buget rectificativ de îndată ce temeiul juridic este adoptat și s-au angajat să trateze rapid proiectul de buget rectificativ pentru 2017 prezentat de Comisie, |
| --- | --- |

F.

întrucât, în cadrul procedurii bugetare 2017, Parlamentul European și Consiliul au invitat Comisia să solicite creditele necesare pentru finanțarea FEDD în cadrul unui buget rectificativ de îndată ce temeiul juridic este adoptat și s-au angajat să trateze rapid proiectul de buget rectificativ pentru 2017 prezentat de Comisie,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 5/2017 prezentat de Comisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută adoptarea și intrarea în vigoare la timp a Regulamentului (UE) 2017/1601 (7) privind FEDD și solicită executarea sa rapidă, cu respectarea integrală a normelor și priorităților stabilite de legiuitor și acordând o atenție deosebită dispozițiilor sale privind responsabilitatea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută faptul că revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual permite finanțarea FEDD prin consolidarea Instrumentului de flexibilitate, sporind în același timp rezerva pentru ajutoare de urgență; |
| --- | --- |

3.

| 4. | regretă nivelul redus de execuție a FAMI și a Fondului pentru securitate internă (FSI) de către statele membre; reamintește că un transfer bugetar (DEC 18/2017) reduce deja creditele de plată în cadrul rubricii 3 (Securitate și cetățenie) cu 284 de milioane EUR, utilizând FAMI și FSI ca sursă pentru majorările din cadrul altei rubrici; solicită statelor membre să își respecte acordurile politice și să facă tot posibilul, în limitele competențelor lor, pentru a reflecta importanța acestei priorități a Uniunii; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2017; |
| --- | --- |

5.

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 5/2017 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

6.

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Conturi și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 51, 28.2.2017.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(4)  JO L 163, 24.6.2017, p. 1.

(5)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(6)  JO L 168, 7.6.2014, p. 105.

(7)  JO L 249, 27.9.2017, p. 1.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/366 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/366

---

P8_TA(2017)0400

Mobilizarea Instrumentului de flexibilitate în vederea furnizării de finanțare pentru Fondul european pentru dezvoltare durabilă

Rezoluţia Parlamentului European din 24 octombrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Instrumentului de flexibilitate în vederea furnizării de finanțare pentru Fondul european pentru dezvoltare durabilă (COM(2017)0480 – C8-0235/2017 – 2017/2134(BUD))

(2018/C 346/50)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0480 – C8-0235/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0480 – C8-0235/2017),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1) (Regulamentul privind CFM), în special articolul 11, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1) (Regulamentul privind CFM), în special articolul 11,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (2), în special punctul 12, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (2), în special punctul 12,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017, adoptat definitiv la 1 decembrie 2016 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017, adoptat definitiv la 1 decembrie 2016 (3),

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0298/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0298/2017),

| A. | întrucât, după revizuirea Regulamentului privind CFM, o sumă anuală de 676 milioane EUR în prețuri curente este disponibilă în cadrul Instrumentului de flexibilitate, fiind majorată cu sumele anulate aferente Fondului de solidaritate al Uniunii Europene și Fondului european de ajustare la globalizare, și anume cu 646 milioane EUR la sfârșitul anului 2016; întrucât suma de 530 milioane EUR a fost deja mobilizată în cadrul Instrumentului de flexibilitate în bugetul 2017, astfel încât suma de 792 milioane EUR este în continuare disponibilă pentru o nouă mobilizare; |
| --- | --- |

A.

întrucât, după revizuirea Regulamentului privind CFM, o sumă anuală de 676 milioane EUR în prețuri curente este disponibilă în cadrul Instrumentului de flexibilitate, fiind majorată cu sumele anulate aferente Fondului de solidaritate al Uniunii Europene și Fondului european de ajustare la globalizare, și anume cu 646 milioane EUR la sfârșitul anului 2016; întrucât suma de 530 milioane EUR a fost deja mobilizată în cadrul Instrumentului de flexibilitate în bugetul 2017, astfel încât suma de 792 milioane EUR este în continuare disponibilă pentru o nouă mobilizare;

| B. | întrucât Regulamentul (UE) 2017/1601 al Parlamentului European și al Consiliului (4) a intrat în vigoare la 28 septembrie 2017; |
| --- | --- |

B.

întrucât Regulamentul (UE) 2017/1601 al Parlamentului European și al Consiliului (4) a intrat în vigoare la 28 septembrie 2017;

| C. | întrucât, după examinarea tuturor posibilităților de realocare a creditelor de angajament de la rubrica 4 (Europa globală), Comisia a propus mobilizarea unei sume de 275 milioane EUR din bugetul Instrumentului de flexibilitate peste plafonul rubricii 4 în vederea furnizării de finanțare pentru FEDD, |
| --- | --- |

C.

întrucât, după examinarea tuturor posibilităților de realocare a creditelor de angajament de la rubrica 4 (Europa globală), Comisia a propus mobilizarea unei sume de 275 milioane EUR din bugetul Instrumentului de flexibilitate peste plafonul rubricii 4 în vederea furnizării de finanțare pentru FEDD,

| 1. | remarcă faptul că plafonul pentru 2017 al rubricii 4 nu permite finanțarea adecvată a FEDD; își reiterează poziția de lungă durată potrivit căreia resursele financiare alocate pentru acțiunile externe ale Uniunii nu sunt suficiente pentru a acoperi nevoile pe care le implică o politică externă proactivă și durabilă; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este, prin urmare, de acord cu mobilizarea Instrumentului de flexibilitate pentru a pune la dispoziție suma de 275 milioane EUR sub formă de credite de angajament și de credite de plată; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reafirmă faptul că, în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul privind CFM, mobilizarea acestui instrument evidențiază, o dată în plus, necesitatea stringentă ca bugetul Uniunii să fie mai flexibil; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își reiterează poziția de lungă durată potrivit căreia înregistrarea plăților efectuate pe baza angajamentelor mobilizate anterior prin intermediul Instrumentului de flexibilitate trebuie să se facă, în mod obligatoriu, peste plafoanele CFM; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

5.

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

6.

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(2)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(3)  JO L 51, 28.2.2017.

(4)  Regulamentul (UE) 2017/1601 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 septembrie 2017 de instituire a Fondului european pentru dezvoltare durabilă (FEDD), a garanției FEDD și a Fondului de garantare FEDD (JO L 249, 27.9.2017, p. 1).

---

ANEXĂ

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Instrumentului de flexibilitate în vederea furnizării de finanțare pentru Fondul european pentru dezvoltare durabilă

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia (UE) 2018/51.)

---

Miercuri, 25 octombrie 2017

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/369 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/369

---

P8_TA(2017)0404

Decizia de a nu formula obiecțiuni la un act delegat: cerințele de supraveghere și de guvernanță a produselor, aplicabile societăților de asigurare și distribuitorilor de asigurări

Decizia Parlamentului European privind Regulamentul delegat al Comisiei din 21 septembrie 2017 de completare a Directivei (UE) 2016/97 a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele de supraveghere și de guvernanță a produselor, aplicabile societăților de asigurare și distribuitorilor de asigurări (C(2017)06218 – 2017/2854(DEA))

(2018/C 346/51)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2017)06218), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2017)06218),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare adresată președintelui Conferinței președinților de comisie la 16 octombrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare adresată președintelui Conferinței președinților de comisie la 16 octombrie 2017,

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva (UE) 2016/97 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 ianuarie 2016 privind distribuția de asigurări (1), în special articolul 25 alineatul (2) și articolul 39 alineatul (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2016/97 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 ianuarie 2016 privind distribuția de asigurări (1), în special articolul 25 alineatul (2) și articolul 39 alineatul (5),

| — | având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare,

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere că nicio opoziție nu a fost exprimată în termenul prevăzut la articolul 105 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 24 octombrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere că nicio opoziție nu a fost exprimată în termenul prevăzut la articolul 105 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 24 octombrie 2017,

| A. | întrucât regulamentul delegat ar trebui să se aplice de la 23 februarie 2018, data de intrare în vigoare a Directivei (UE) 2016/97, iar utilizarea întregii perioade de control de trei luni de care dispune Parlamentul nu ar permite acestui sector suficient timp pentru a pune în aplicare modificările organizatorice și tehnice necesare; |
| --- | --- |

A.

întrucât regulamentul delegat ar trebui să se aplice de la 23 februarie 2018, data de intrare în vigoare a Directivei (UE) 2016/97, iar utilizarea întregii perioade de control de trei luni de care dispune Parlamentul nu ar permite acestui sector suficient timp pentru a pune în aplicare modificările organizatorice și tehnice necesare;

| B. | întrucât o rapidă publicare a regulamentului delegat în Jurnalul Oficial ar permite punerea în aplicare la timp a dispozițiilor aplicabile supravegherii și guvernanței produselor, precum și securitatea lor juridică; |
| --- | --- |

B.

întrucât o rapidă publicare a regulamentului delegat în Jurnalul Oficial ar permite punerea în aplicare la timp a dispozițiilor aplicabile supravegherii și guvernanței produselor, precum și securitatea lor juridică;

| C. | întrucât Parlamentul consideră că termenul de transpunere a Directivei (UE) 2016/97 ar trebui să rămână 23 februarie 2018, dar solicită Comisiei să adopte o propunere legislativă prin care data intrării în vigoare să se stabilească la 1 octombrie 2018, |
| --- | --- |

C.

întrucât Parlamentul consideră că termenul de transpunere a Directivei (UE) 2016/97 ar trebui să rămână 23 februarie 2018, dar solicită Comisiei să adopte o propunere legislativă prin care data intrării în vigoare să se stabilească la 1 octombrie 2018,

| 1. | declară că nu formulează obiecțiuni la regulamentul delegat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 26, 2.2.2016, p. 19.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/370 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/370

---

P8_TA(2017)0405

Decizia de a nu formula obiecțiuni la un act delegat: cerințele de informare și normele de conduită profesională aplicabile distribuției de produse de investiții bazate pe asigurări

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 21 septembrie 2017 de completare a Directivei (UE) 2016/97 a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele de informare și normele de conduită profesională aplicabile distribuției de produse de investiții bazate pe asigurări (C(2017)06229 – (2017/2855(DEA))

(2018/C 346/52)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2017)06229), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2017)06229),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare adresată președintelui Conferinței președinților de comisie la 16 octombrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare adresată președintelui Conferinței președinților de comisie la 16 octombrie 2017,

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva (UE) 2016/97 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 ianuarie 2016 privind distribuția de asigurări (1), în special articolul 28 alineatul (4), articolul 29 alineatul (4), articolul 30 alineatul (6) și articolul 39 alineatul (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2016/97 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 ianuarie 2016 privind distribuția de asigurări (1), în special articolul 28 alineatul (4), articolul 29 alineatul (4), articolul 30 alineatul (6) și articolul 39 alineatul (5),

| — | având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare,

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere că nicio opoziție nu a fost exprimată în termenul prevăzut la articolul 105 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 24 octombrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere că nicio opoziție nu a fost exprimată în termenul prevăzut la articolul 105 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 24 octombrie 2017,

| A. | întrucât regulamentul delegat ar trebui să se aplice de la 23 februarie 2018, data de intrare în vigoare a Directivei (UE) 2016/97, iar utilizarea întregii perioade de control de trei luni de care dispune Parlamentul nu ar permite acestui sector suficient timp pentru a pune în aplicare modificările organizatorice și tehnice necesare; |
| --- | --- |

A.

întrucât regulamentul delegat ar trebui să se aplice de la 23 februarie 2018, data de intrare în vigoare a Directivei (UE) 2016/97, iar utilizarea întregii perioade de control de trei luni de care dispune Parlamentul nu ar permite acestui sector suficient timp pentru a pune în aplicare modificările organizatorice și tehnice necesare;

| B. | întrucât o rapidă publicare a regulamentului delegat în Jurnalul Oficial ar permite punerea în aplicare la timp a dispozițiilor aplicabile produselor de investiții bazate pe asigurări, precum și securitatea lor juridică; |
| --- | --- |

B.

întrucât o rapidă publicare a regulamentului delegat în Jurnalul Oficial ar permite punerea în aplicare la timp a dispozițiilor aplicabile produselor de investiții bazate pe asigurări, precum și securitatea lor juridică;

| C. | întrucât Parlamentul consideră că termenul de transpunere a Directivei (UE) 2016/97 ar trebui să rămână 23 februarie 2018, dar solicită Comisiei să adopte o propunere legislativă prin care data intrării în vigoare să se stabilească la 1 octombrie 2018, |
| --- | --- |

C.

întrucât Parlamentul consideră că termenul de transpunere a Directivei (UE) 2016/97 ar trebui să rămână 23 februarie 2018, dar solicită Comisiei să adopte o propunere legislativă prin care data intrării în vigoare să se stabilească la 1 octombrie 2018,

| 1. | declară că nu formulează obiecțiuni la regulamentul delegat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 26, 2.2.2016, p. 19.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/371 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/371

---

P8_TA(2017)0406

Decizia de a nu formula obiecțiuni la un act delegat: standardele tehnice de reglementare referitoare la dispozițiile în materie de compensare indirectă (de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014)

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 22 septembrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la dispozițiile în materie de compensare indirectă (C(2017)06268 – (2017/2860(DEA))

(2018/C 346/53)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2017)06268), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei (C(2017)06268),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei din 28 septembrie 2017 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei din 28 septembrie 2017 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 16 octombrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 16 octombrie 2017,

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 30 alineatul (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1), în special articolul 30 alineatul (2),

| — | având în vedere articolul 13 și articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 13 și articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (2),

| — | având în vedere proiectul de standarde tehnice de reglementare referitoare la „acordurile de compensare indirectă în temeiul EMIR și MiFIR”, prezentat de ESMA la 26 mai 2016 în temeiul articolului 30 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de standarde tehnice de reglementare referitoare la „acordurile de compensare indirectă în temeiul EMIR și MiFIR”, prezentat de ESMA la 26 mai 2016 în temeiul articolului 30 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 600/2014,

| — | având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare,

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere că nicio opoziție nu a fost exprimată în termenul prevăzut la articolul 105 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 24 octombrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere că nicio opoziție nu a fost exprimată în termenul prevăzut la articolul 105 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 24 octombrie 2017,

| A. | întrucât Comisia nu a aprobat proiectul de standard tehnic de reglementare (STR) decât după 16 luni de la primirea lui de la Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA), la 26 mai 2016; întrucât, pe parcursul acestei perioade, Comisia nu a consultat oficial ESMA privind modificările sale la acest proiect de STR și nu a informat colegiuitorii sau industria cu privire la motivele pentru care aprobarea a fost întârziată dincolo de cele trei luni prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1095/2010; întrucât este inacceptabil faptul că Comisia a depășit termenul limită pentru adoptarea proiectului de RTS cu mai mult de un an fără a informa colegiuitorii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia nu a aprobat proiectul de standard tehnic de reglementare (STR) decât după 16 luni de la primirea lui de la Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA), la 26 mai 2016; întrucât, pe parcursul acestei perioade, Comisia nu a consultat oficial ESMA privind modificările sale la acest proiect de STR și nu a informat colegiuitorii sau industria cu privire la motivele pentru care aprobarea a fost întârziată dincolo de cele trei luni prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1095/2010; întrucât este inacceptabil faptul că Comisia a depășit termenul limită pentru adoptarea proiectului de RTS cu mai mult de un an fără a informa colegiuitorii;

| B. | întrucât Parlamentul consideră că, având în vedere modificările aduse de Comisie, STR adoptat nu corespunde proiectului de STR prezentat de ESMA și consideră că dispune de trei luni pentru a formula obiecții la proiectul de STR („perioada de control”); întrucât termenul de control de trei luni este confirmat de Comisie în scrisoarea sa din 28 septembrie 2017; |
| --- | --- |

B.

întrucât Parlamentul consideră că, având în vedere modificările aduse de Comisie, STR adoptat nu corespunde proiectului de STR prezentat de ESMA și consideră că dispune de trei luni pentru a formula obiecții la proiectul de STR („perioada de control”); întrucât termenul de control de trei luni este confirmat de Comisie în scrisoarea sa din 28 septembrie 2017;

| C. | întrucât regulamentul delegat ar trebui să se aplice de la 3 ianuarie 2018, data intrării în vigoare a Directivei 2014/65/UE („MiFID II”) și a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 („MiFIR”), iar utilizarea întregii perioade de control de trei luni de care dispune Parlamentul nu ar acorda industriei suficient timp pentru a pune în aplicare modificările; |
| --- | --- |

C.

întrucât regulamentul delegat ar trebui să se aplice de la 3 ianuarie 2018, data intrării în vigoare a Directivei 2014/65/UE („MiFID II”) și a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 („MiFIR”), iar utilizarea întregii perioade de control de trei luni de care dispune Parlamentul nu ar acorda industriei suficient timp pentru a pune în aplicare modificările;

| D. | întrucât o publicare rapidă a regulamentului delegat în Jurnalul Oficial ar permite punerea în aplicare la timp a dispozițiilor aplicabile acordurilor de compensare indirectă, precum și securitatea lor juridică, |
| --- | --- |

D.

întrucât o publicare rapidă a regulamentului delegat în Jurnalul Oficial ar permite punerea în aplicare la timp a dispozițiilor aplicabile acordurilor de compensare indirectă, precum și securitatea lor juridică,

| 1. | declară că nu formulează obiecțiuni la regulamentul delegat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 173, 12.6.2014, p. 84.

(2)  JO L 331, 15.12.2010, p. 84.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/373 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/373

---

P8_TA(2017)0407

Decizia de a nu formula obiecțiuni la un act delegat: standardele tehnice de reglementare referitoare la dispozițiile în materie de compensare indirectă (de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 149/2013)

Decizia Parlamentului European de a nu formula de obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 22 septembrie 2017 de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la dispozițiile în materie de compensare indirectă (C(2017)06270 – (2017/2859(DEA))

(2018/C 346/54)

Parlamentul European,

| — | având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (C(2017)06270), |
| --- | --- |

—

având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (C(2017)06270),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei din 28 septembrie 2017 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei din 28 septembrie 2017 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 16 octombrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 16 octombrie 2017,

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 4 alineatul (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 4 alineatul (4),

| — | având în vedere articolul 13 și articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 13 și articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (2),

| — | având în vedere proiectul de standarde tehnice de reglementare referitoare la „acordurile de compensare indirectă în temeiul EMIR și MiFIR”, prezentat de ESMA la 26 mai 2016 în temeiul articolului 4 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de standarde tehnice de reglementare referitoare la „acordurile de compensare indirectă în temeiul EMIR și MiFIR”, prezentat de ESMA la 26 mai 2016 în temeiul articolului 4 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012,

| — | având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare,

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere că nicio opoziție nu a fost exprimată în termenul prevăzut la articolul 105 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 24 octombrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere că nicio opoziție nu a fost exprimată în termenul prevăzut la articolul 105 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 24 octombrie 2017,

| A. | întrucât Comisia nu a aprobat proiectul de standard tehnic de reglementare (STR) decât după 16 luni de la primirea lui de la Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA), la 26 mai 2016; întrucât, pe parcursul acestei perioade, Comisia nu a consultat oficial ESMA privind modificările sale la acest proiect de STR și nu a informat colegiuitorii sau industria cu privire la motivele pentru care aprobarea a fost întârziată dincolo de cele trei luni prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1095/2010; întrucât este inacceptabil faptul că Comisia a depășit termenul limită pentru adoptarea proiectului de RTS cu mai mult de un an fără a informa colegiuitorii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia nu a aprobat proiectul de standard tehnic de reglementare (STR) decât după 16 luni de la primirea lui de la Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA), la 26 mai 2016; întrucât, pe parcursul acestei perioade, Comisia nu a consultat oficial ESMA privind modificările sale la acest proiect de STR și nu a informat colegiuitorii sau industria cu privire la motivele pentru care aprobarea a fost întârziată dincolo de cele trei luni prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1095/2010; întrucât este inacceptabil faptul că Comisia a depășit termenul limită pentru adoptarea proiectului de RTS cu mai mult de un an fără a informa colegiuitorii;

| B. | întrucât Parlamentul consideră că, având în vedere modificările aduse de Comisie, STR adoptat nu corespunde proiectului de STR prezentat de ESMA și consideră că dispune de trei luni pentru a formula obiecții la proiectul de STR („perioada de control”); întrucât termenul de control de trei luni este confirmat de Comisie în scrisoarea sa din 28 septembrie 2017; |
| --- | --- |

B.

întrucât Parlamentul consideră că, având în vedere modificările aduse de Comisie, STR adoptat nu corespunde proiectului de STR prezentat de ESMA și consideră că dispune de trei luni pentru a formula obiecții la proiectul de STR („perioada de control”); întrucât termenul de control de trei luni este confirmat de Comisie în scrisoarea sa din 28 septembrie 2017;

| C. | întrucât regulamentul delegat ar trebui să se aplice de la 3 ianuarie 2018, data intrării în vigoare a Directivei 2014/65/UE („MiFID II”) și a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 („MiFIR”), iar utilizarea întregii perioade de control de trei luni de care dispune Parlamentul nu ar acorda industriei suficient timp pentru a pune în aplicare modificările; |
| --- | --- |

C.

întrucât regulamentul delegat ar trebui să se aplice de la 3 ianuarie 2018, data intrării în vigoare a Directivei 2014/65/UE („MiFID II”) și a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 („MiFIR”), iar utilizarea întregii perioade de control de trei luni de care dispune Parlamentul nu ar acorda industriei suficient timp pentru a pune în aplicare modificările;

| D. | întrucât o publicare rapidă a regulamentului delegat în Jurnalul Oficial ar permite punerea în aplicare la timp a dispozițiilor aplicabile acordurilor de compensare indirectă, precum și securitatea lor juridică, |
| --- | --- |

D.

întrucât o publicare rapidă a regulamentului delegat în Jurnalul Oficial ar permite punerea în aplicare la timp a dispozițiilor aplicabile acordurilor de compensare indirectă, precum și securitatea lor juridică,

| 1. | declară că nu formulează obiecțiuni la regulamentul delegat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 201, 27.7.2012, p. 1.

(2)  JO L 331, 15.12.2010, p. 84.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/375 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/375

---

P8_TA(2017)0408

Bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018 – toate secțiunile

Rezoluţia Parlamentului European din 25 octombrie 2017 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018 (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD))

(2018/C 346/55)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3) („Regulamentul privind CFM”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3) („Regulamentul privind CFM”),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4) (AII din 2 decembrie 2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4) (AII din 2 decembrie 2013),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2017 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2017 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 aprilie 2017 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2018 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 aprilie 2017 referitoare la estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2018 (6),

| — | având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018, adoptat de Comisie la 29 iunie 2017 (COM(2017)0400), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018, adoptat de Comisie la 29 iunie 2017 (COM(2017)0400),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018 adoptată de Consiliu la 4 septembrie 2017 și transmisă Parlamentului European la 13 septembrie 2017 (11815/2017 – C8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018 adoptată de Consiliu la 4 septembrie 2017 și transmisă Parlamentului European la 13 septembrie 2017 (11815/2017 – C8-0313/2017),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2017 referitoare la mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2018 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2017 referitoare la mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2018 (7),

| — | având în vedere articolul 88 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 88 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizele celorlalte comisii interesate (A8-0299/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizele celorlalte comisii interesate (A8-0299/2017),

Secțiunea III

Prezentare generală

| 1. | subliniază că bugetul pe 2018 în lectura Parlamentului reflectă pe deplin prioritățile politice adoptate de o majoritate covârșitoare în rezoluțiile sale sus-menționate, și anume în Rezoluția din 15 martie 2017 și în Rezoluția din 5 iulie 2017; reamintește că creșterea economică durabilă, crearea de locuri de muncă, în special ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, securitatea și schimbările climatice se află în centrul acestor priorități; |
| --- | --- |

1.

| 2. | evidențiază faptul că Uniunea se confruntă în continuare cu numeroase provocări și își exprimă convingerea că, în paralel cu menținerea disciplinei bugetare, trebuie să fie mobilizate resursele financiare necesare de la bugetul Uniunii, pentru a răspunde priorităților politice și a-i permite Uniunii să ofere soluții concrete și să răspundă în mod eficace la aceste provocări; subliniază că cheltuielile Uniunii ar trebui să se bazeze pe principiul valorii adăugate europene și să respecte principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își reafirmă angajamentul față de finanțarea politicilor Uniunii care promovează ocuparea forței de muncă și creșterea economică în toate regiunile sale prin intermediul investițiilor în cercetare, educație, infrastructură, IMM-uri și ocuparea forței de muncă, în special în rândul tinerilor; consideră că, având în vedere reducerile propuse de Consiliu la subrubrica 1a, este dificil de înțeles cum ar putea Uniunea să realizeze progrese în aceste domenii; decide, în schimb, să consolideze și mai mult programele de cercetare și inovare care au o rată de execuție foarte ridicată și care, din cauza numărului prea mare de cereri de finanțare, se confruntă cu o rată de succes deosebit de scăzută a solicitărilor de finanțare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | menține angajamentul față de responsabilitățile pe care Parlamentul și le-a asumat în cursul negocierilor privind Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), și anume de a reduce la minimum impactul reducerilor legate de FEIS asupra programului Orizont 2020 și a Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) în cadrul procedurii bugetare anuale; propune, prin urmare, să se compenseze aceste reduceri prin restabilirea profilului anual inițial al celor două programe, pentru a le permite să își îndeplinească integral obiectivele convenite în cursul procesului de adoptare a legislației relevante; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își exprimă sprijinul politic pentru instituirea unui Corp european de solidaritate (CES) și salută propunerea legislativă prezentată în acest sens de către Comisie; consideră totuși că, în așteptarea unei decizii privind finanțarea CES și a adoptării regulamentului aferent prin intermediul procedurii legislative ordinare, în bugetul pe 2018 nu ar trebui înscrise dispoziții financiare în acest scop; insistă, prin urmare, asupra faptului că creditele și redistribuirile relevante introduse de Comisie în proiectul de buget 2018 (PB) ar trebui, pentru moment, anulate, deoarece decizia privind bugetul pe 2018 nu ar trebui să aducă atingere sub nicio formă rezultatului negocierilor legislative; își menține în totalitate angajamentul asumat referitor la integrarea deciziei privind finanțarea CES în bugetul exercițiului următor, prin adoptarea neîntârziată a unui buget rectificativ, în cazul în care negocierile privind regulamentul relevant nu sunt încheiate până la sfârșitul procedurii bugetare 2018; |
| --- | --- |

5.

| 6. | este preocupat de faptul că șomajul în rândul tinerilor se menține la niveluri fără precedent și este convins că, pentru a nu pune în pericol viitorul unei întregi generații de tineri europeni, sunt necesare acțiuni suplimentare; decide, prin urmare, să consolideze Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (YEI) peste nivelul propus de Comisie pentru 2018; subliniază că o astfel de consolidare ar trebui considerată ca suplimentară față de nivelul total al creditelor alocate, care a fost aprobat din punct de vedere politic pentru YEI în contextul revizuirii la jumătatea perioadei a CFM, și nu ca o simplă alocare anticipată a creditelor în bugetul pe 2018; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește faptul că politica de coeziune joacă un rol primordial în realizarea convergenței economice și sociale în Uniune și, prin urmare, în asigurarea dezvoltării și a creșterii economice; subliniază că, în 2018, programele politicii de coeziune ar trebui să recupereze întârzierile și să atingă viteza de croazieră; subliniază angajamentul Parlamentului de a asigura credite adecvate pentru aceste programe, care reprezintă una dintre politicile fundamentale ale Uniunii; este totuși preocupat de întârzierile inacceptabile legate de implementarea programelor operaționale la nivel național; invită statele membre să asigure încheierea procesului de desemnare a autorităților de management, de audit și de certificare, precum și accelerarea implementării; solicită, de asemenea, Comisiei să simplifice și mai mult procedurile aferente; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la instabilitatea și incertitudinea aflate în creștere atât în interiorul, cât și în afara Uniunii; insistă asupra necesității de reînnoire a accentului pus pe nevoia de a reechilibra abordarea Uniunii cu privire la coeziune, integrare, pace, drepturile omului și dezvoltarea sustenabilă; solicită Comisiei și statelor membre să își unească și să-și sporească eforturile de menținere a păcii și prevenire a conflictelor și în viitor; reamintește că la nivel mondial Acordul din Vinerea Mare a constituit o sursă de inspirație, dar recunoaște în același timp provocările fără precedent și presiunile apărute în urma referendumului din Regatul Unit din 2016; invită Comisia și statele membre să își consolideze sprijinul pentru reconciliere pentru a asigura pacea și stabilitatea în Irlanda. |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că, deși în momentul de față pare să se fi depășit vârful crizei migrației și a refugiaților, Uniunea trebuie să fie pregătită să răspundă în cazul unor viitoare evenimente neprevăzute în acest context și să urmărească o abordare mai proactivă în domeniul migrației; îndeamnă, prin urmare, Comisia să verifice în permanență dacă nivelul alocărilor de la rubrica 3 este adecvat și să utilizeze pe deplin toate instrumentele disponibile în actualul CFM pentru a răspunde în timp util la orice eveniment neprevăzut care ar putea necesita o finanțare suplimentară; reamintește că, deși Uniunea a reușit să instituie anumite mecanisme pentru a face față acestei situații, până în prezent în 2017 peste o sută de mii de refugiați și de migranți au mai sosit în Europa pe mare, potrivit UNHCR; decide, prin urmare, să consolideze într-un mod limitat, Fondul pentru azil, migrație și integrare și Fondul pentru securitate internă, precum și agențiile cu responsabilități în materie de azil, cum ar fi Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO), care trebuie să dispună de resurse financiare și umane adecvate; constată, încă o dată, că plafonul de la rubrica 3 nu este nici pe departe suficient pentru a putea asigura fonduri adecvate pentru dimensiunea internă a crizei migrației și refugiaților sau alte programe prioritare, cum ar fi cele din domeniul culturii și al cetățeniei; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază faptul că fondurile disponibile în cadrul rubricii 3 au fost în mare parte mobilizate în ultimii ani pentru a răspunde crizei refugiaților și a migrației și că aceste acțiuni ar trebui să continue atât timp cât este necesar; observă, cu toate acestea, că finanțarea furnizată până în prezent este insuficientă; din acest motiv, decide să consolideze agențiile din domeniul justiției și al afacerilor interne care, din cauza creșterii volumului de muncă și a numărului de sarcini suplimentare, s-au confruntat în ultimii ani cu lipsa personalului și a finanțării; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că, având în vedere recentele preocupări legate de securitate apărute pe întreg teritoriul Uniunii, finanțarea de la rubrica 3 ar trebui, de asemenea, să acorde atenție măsurilor care vor duce la creșterea nivelului de securitate a cetățenilor Uniunii; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reiterează faptul că o parte esențială a soluției la criza migrației și a refugiaților, precum și la preocupările legate de securitate ale cetățenilor Uniunii rezidă în abordarea cauzelor profunde ale migrației și în alocarea unor mijloace financiare suficiente pentru instrumentele de acțiune externă ce vizează abordarea unor aspecte cum ar fi sărăcia, lipsa locurilor de muncă, educația și oportunitățile economice, instabilitatea, conflictele și schimbările climatice, care reprezintă una dintre cauzele subiacente ale fluxurilor migratorii crescânde; este de părere că Uniunea ar trebui să utilizeze optim mijloacele financiare de la rubrica 4, care s-au dovedit a fi insuficiente pentru a aborda și toate provocările externe, având în vedere faptul că resursele sunt în mod evident insuficiente și ar trebui majorate într-un mod mai organic; |
| --- | --- |

12.

| 13. | regretă că Parlamentul nu a fost informat în mod suficient, pe parcursul procesului de elaborare a poziției sale, cu privire la impactul bugetar al unei eventuale decizii politice de prelungire a Instrumentului pentru refugiații din Turcia (IRT); își reiterează poziția de principiu, conform căreia nu trebuie finanțate inițiative noi în detrimentul proiectelor externe existente ale UE; solicită, prin urmare, Comisiei ca, în cazul în care se decide prelungirea IRT, să propună finanțarea acestuia prin noi mijloace și să implice mai multe ONG-uri locale în punerea sa în aplicare; constată că plafonul de la rubrica 4 nu este nici pe departe suficient pentru a se putea asigura o reacție durabilă și eficace la provocările externe actuale, inclusiv la cele privind migrația și refugiații; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește că bugetul Uniunii trebuie să sprijine atingerea obiectivelor Acordului de la Paris și propriile obiective climatice pe termen lung ale Uniunii, atingând obiectivul de a aloca 20 % din buget acțiunilor pentru combaterea schimbărilor climatice în cadrul CFM 2014-2020; regretă faptul că Comisia nu a prezentat propuneri concrete și realiste pentru a realiza aceste obiective; prin urmare, propune majorarea peste nivelul din PB a creditelor destinate acțiunilor legate de schimbările climatice; observă, cu toate acestea, că majorările respective nu sunt suficiente și solicită Comisiei să prezinte toate propunerile necesare pentru a atinge obiectivele în viitoarele proiecte de buget; constată, în acest context, că 8,2 % din totalul creditelor de angajament propuse în PB sunt legate de protecția biodiversității; subliniază că o creștere anuală de 0,1 % contrastează cu declinul îngrijorător și accelerat al speciilor și habitatelor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | apreciază faptul că noua abordare privind „bugetul axat pe rezultate” a fost, pentru prima oară, integrată de către Comisie în procedura sa internă de întocmire a bugetului, pentru a putea reexamina cheltuielile pe baza experienței acumulate în trecut și a identifica posibilități de ajustare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reinstituie reducerile propuse de Consiliu în privința PB; pune la îndoială fiabilitatea raționamentului aflat la baza reducerilor propuse, de exemplu a reducerilor aplicate programului Orizont 2020 și MIE, două programe afectate deja de redistribuirile către FEIS, precum și a reducerilor aplicate politicilor externe; contestă, în orice caz, intenția declarată a Consiliului de a viza linii bugetare cu o rată de execuție sau capacitate de absorbție scăzută, întrucât această intenție nu se justifică în lumina cifrelor privind punerea efectivă în aplicare și ignoră diferitele moduri de punere în aplicare ale anumitor programe; |
| --- | --- |

16.

| 17. | concluzionează că, pentru a asigura finanțarea adecvată a tuturor nevoilor urgente și pentru a ține seama de marjele extrem de limitate ale CFM în 2018, toate mecanismele de flexibilitate disponibile în cadrul Regulamentului privind CFM vor trebui să fie mobilizate; se așteaptă ca Consiliul să împărtășească această abordare și să se ajungă ușor la un acord în faza de conciliere, ceea ce ar permite Uniunii să se ridice la nivelul așteptărilor și să facă față provocărilor viitoare; subliniază că abaterea în fiecare exercițiu bugetar de la programarea inițială realizată în contextul CFM actual pledează în favoarea unei ajustări ascendente a plafoanelor din CFM de după 2020; |
| --- | --- |

17.

| 18. | stabilește nivelul global al creditelor pentru 2018 la 162 597 930 901 EUR în credite de angajament și la 146 712 004 932 EUR în credite de plată; |
| --- | --- |

18.

Subrubrica 1a – Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă

| 19. | respinge reducerea nejustificată de 750 de milioane EUR impusă de Consiliu la subrubrica 1a, care reprezintă aproape două treimi din totalul reducerilor aplicate de Consiliu în ceea ce privește angajamentele în cadrul rubricilor CFM; remarcă faptul că astfel de reduceri contrazic prioritățile politice declarate ale Consiliului; |
| --- | --- |

19.

| 20. | insistă că, pentru o creștere economică sustenabilă și crearea de locuri de muncă în Uniune, este esențial să se promoveze investițiile în cercetare, inovare, educație, infrastructură și MIMM-uri; avertizează că aceste reduceri propuse de Consiliu ar pune în pericol programele cu o valoare adăugată europeană reală și un impact direct asupra creării de locuri de muncă și a creșterii, cum ar fi Orizont 2020 și MIE; subliniază, în special, faptul că asigurarea finanțării suficiente a programului Orizont 2020 este esențială pentru a permite dezvoltarea cercetării și a inovării, asumarea unui rol de lider în digitalizare și sprijinirea IMM-urilor în Europa; reamintește că acest program a demonstrat o puternică valoare adăugată europeană, în condițiile în care 83 % dintre proiectele finanțate prin programul Orizont 2020 nu ar fi continuat fără sprijinul acordat de Uniune; reiterează importanța pe care o are instrumentul de finanțare MIE pentru finalizarea rețelei TEN-T și pentru realizarea spațiului european unic al transporturilor; în consecință, decide să anuleze toate reducerile aplicate de Consiliu și, în plus, să restabilească profilul inițial al liniilor bugetare aferente programului Orizont 2020 și MIE, care au fost reduse pentru dotarea Fondului de garantare al FEIS; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază, în plus, necesitatea de a consolida atât componentele dedicate educației și formării, cât și componenta pentru tineret a programului Erasmus+, ca parte a investițiilor strategice în tineretul european; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că asigurarea unui sprijin financiar suficient de solid pentru microîntreprinderi, antreprenori și IMM-uri ar trebui să fie prioritatea fundamentală a Uniunii, deoarece acestea reprezintă principala sursă de locuri de muncă în Europa; subliniază că asigurarea unui acces corespunzător la finanțare este esențială pentru a menține competitivitatea IMM-urilor și pentru a le ajuta să facă față provocărilor legate de accesul la piața internă, precum și la piața mondială; |
| --- | --- |

22.

| 23. | decide, prin urmare, să consolideze peste limitele stabilite de PB și peste nivelurile de finanțare stabilite în profilurile programelor înainte de reducerile aplicate în favoarea FEIS și a CES acele programe care sunt esențiale pentru stimularea creșterii economice și a creării de locuri de muncă și care reflectă prioritățile convenite ale Uniunii, mai precis Erasmus+, Orizont 2020 (Marie Curie, Consiliul European pentru Cercetare, Instrumentul pentru IMM-uri), COSME și EaSI (Progress și Eures); solicită Comisiei să asigure o finanțare suficientă pentru liniile bugetare aferente WIFI4EU și să își respecte angajamentul privind investițiile între 2017 și 2020; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută includerea liniei bugetare „Evenimente anuale speciale” în bugetul 2018, care va permite dezvoltarea unui sentiment de apartenență la Europa în rândul cetățenilor; observă că evenimentele anuale speciale trebuie să aducă în mod clar o valoare adăugată cetățenilor europeni în toate statele membre; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că este important să se stimuleze cooperarea în cercetarea din domeniul apărării în Europa pentru eliminarea deficitelor de capacități esențiale, într-un moment în care evoluțiile și incertitudinile internaționale impun tot mai mult Europei să își intensifice eforturile în domeniul apărării; sprijină majorarea alocării pentru acțiunea pregătitoare privind cercetarea în domeniul apărării; solicită crearea unui program de cercetare în domeniul apărării cu un buget dedicat în următorul cadru financiar multianual, dar își reiterează poziția de lungă durată că noile inițiative trebuie finanțate prin credite noi și nu în detrimentul programelor existente ale Uniunii; subliniază, în plus, necesitatea de a îmbunătăți competitivitatea și inovarea în cadrul industriei europene de apărare; |
| --- | --- |

25.

| 26. | este de opinie că ar trebui să se aloce mai multe resurse în cadrul bugetului pe 2018 pentru a efectua o analiză cuprinzătoare și obiectivă a riscurilor pe care le prezintă țările terțe din punctul de vedere al deficiențelor lor strategice în ceea ce privește combaterea spălării de bani și a finanțării terorismului, pe baza criteriilor definite la articolul 9 din Directiva (UE) 2015/849 (8), și pentru a întocmi o listă a jurisdicțiilor „cu risc ridicat”; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia să asigure un nivel adecvat al creditelor, care să permită Laboratorului de referință al Uniunii Europene să găsească alternative la experimentele pe animale (EURLECVAM) pentru a-și îndeplini efectiv sarcinile enumerate în anexa VII la Directiva 2010/63/UE (9), în special în ceea ce privește coordonarea și promovarea dezvoltării și utilizării de alternative la experimentele pe animale, inclusiv în domeniul cercetării fundamentale și aplicate și în cel al testării în scopul reglementării; |
| --- | --- |

27.

| 28. | prin urmare, decide să majoreze nivelul creditelor de angajament de la subrubrica 1a peste nivelul din PB cu 143,9 milioane EUR (fără a include creditele alocate pentru a compensa reducerile aplicate în vederea finanțării FEIS și a CES, proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare), această sumă urmând să fie finanțată din marja disponibilă, precum și printr-o nouă mobilizare a marjei globale pentru angajamente; |
| --- | --- |

28.

Subrubrica 1b – Coeziune economică, socială și teritorială

| 29. | dezaprobă reducerile propuse de Consiliu la subrubrica 1b, în valoare de 240 de milioane EUR în credite de plată, care sunt aplicate inclusiv liniilor de sprijin, și decide să le anuleze, până la prezentarea previziunilor actualizate de către Comisie; |
| --- | --- |

29.

| 30. | constată cu îngrijorare crescândă faptul că întârzierile inacceptabile în punerea în aplicare a fondurilor structurale și de investiții europene au subminat eficacitatea acestora, punând presiuni asupra autorităților de management și a beneficiarilor; evidențiază încă o dată riscurile pe care le implică întârzierile actuale în ceea ce privește acumularea de facturi neplătite în a doua jumătate a actualului CFM și la începutul următoarei perioade de programare financiară; își reiterează cu fermitate apelul său către statele membre, îndemnându-le să se consulte cu Comisia și să îi solicite acesteia să le ofere asistență în abordarea întârzierilor în desemnarea autorităților de management, de certificare și de audit; își exprimă, în plus, îngrijorarea cu privire la tendința de subevaluare și la lipsa de precizie a estimărilor statelor membre; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reamintește că ratele șomajului în rândul tinerilor rămân inacceptabil de ridicate în Uniunea Europeană; subliniază că, pentru a soluționa această problemă, este important să se asigure o finanțare adecvată a sistemelor aferente Garanției pentru tineret prin intermediul Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (YEI) și al FSE; salută acordul cu privire la necesitatea de a furniza noi surse de finanțare pentru YEI și la includerea unor credite corespunzătoare în PB 2018; consideră, cu toate acestea, că, având în vedere provocările și riscurile pe care le presupune șomajul în rândul tinerilor, YEI ar trebui să beneficieze de o majorare a creditelor alocate și, prin urmare, hotărăște să majoreze nivelul creditelor de angajament alocate YEI până la 600 de milioane EUR în 2018; în plus, consideră că acțiunile de formare profesională destinate tinerilor, în special uceniciile, ar trebui să fie eligibile pentru finanțare în cadrul politicii de coeziune; |
| --- | --- |

31.

| 32. | salută noul pachet financiar de 142,8 milioane EUR care a fost creat pentru a facilita punerea în aplicare a Programului de sprijin pentru reforme structurale în perioada 2017-2020; |
| --- | --- |

32.

Rubrica 2 – Creștere economică durabilă: resurse naturale

| 33. | reamintește că propunerea Comisiei de majorare a creditelor pentru finanțarea nevoilor Fondului european de garantare agricolă (FEGA) este motivată, în mare măsură, de reducerea considerabilă a nivelului veniturilor alocate preconizate a fi disponibile în 2018; ia act de reducerile în valoare de 275 de milioane EUR propuse de Consiliu, dar consideră că scrisoarea rectificativă a Comisiei ar trebui să reprezinte în continuare fundamentul oricărei revizuiri fiabile a creditelor destinate FEGA și decide, prin urmare, să reinstituie nivelurile de finanțare prevăzute în PB până la examinarea respectivei scrisori rectificative în cadrul procedurii de conciliere; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază faptul că programele de stocare s-au dovedit eficace în perioadele de criză și că o reducere a resurselor financiare alocate în cadrul procesului de planificare s-ar dovedi contraproductivă; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază faptul că o parte a soluției de abordare a șomajului în rândul tinerilor constă în sprijinirea corespunzătoare a tinerilor din zonele rurale; propune, prin urmare, o majorare cu 50 de milioane EUR peste nivelul din PB pentru plățile efectuate în beneficiul tinerilor fermieri; subliniază necesitatea de a înlesni accesul tinerilor la meseriile din sectorul pescuitului cu ajutorul Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime și al altor mijloace de finanțare ale Uniunii; |
| --- | --- |

35.

| 36. | decide, în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020 și cu angajamentele sale internaționale în materie de combatere a schimbărilor climatice, să propună o majorare cu 21,2 milioane EUR peste nivelul din PB a creditelor destinate acțiunilor legate de climă; reiterează faptul că Curtea de Conturi Europeană (CCE) și ECOFIN au constatat că bugetul Uniunii nu este în conformitate cu obiectivele sale în materie de climă; |
| --- | --- |

36.

| 37. | reamintește că banii contribuabililor nu ar trebui folosiți pentru a sprijini reproducerea sau creșterea taurilor destinați luptelor; consideră că reproducerea sau creșterea animalelor în acest scop nu ar trebui să fie eligibilă pentru plățile de bază și solicită Comisiei să prezinte o propunere în vederea modificării legislației actuale în această privință; |
| --- | --- |

37.

| 38. | majorează, prin urmare, creditele de angajament cu 78,1 milioane EUR, lăsând astfel o marjă de 619,7 milioane EUR sub plafonul pentru creditele de angajament de la rubrica 2, după deducerea creditelor alocate proiectelor-pilot și acțiunilor pregătitoare; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază cu regret faptul că dezastrele îi afectează în general pe cei care dispun de mai puține mijloace pentru a se proteja, fie că este vorba de persoane sau de state; consideră că reacția la dezastrele naturale sau provocate de om ar trebui să fie cât mai rapidă cu putință, astfel încât daunele să fie minime și oamenii și bunurile să poată fi salvate; atrage atenția asupra necesității unei creșteri suplimentare a fondurilor, în special în liniile bugetare legate de Prevenirea dezastrelor și pregătirea pentru intervenție în caz de dezastre în interiorul Uniunii, ținând seama, în special, de incendiile din Spania și Portugalia (având ca rezultat pierderea tragică de vieți omenești), care au un impact dramatic și substanțial asupra cetățenilor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atrage atenția asupra factorilor care amenință numeroase ecosisteme forestiere, cum ar fi, printre altele, răspândirea speciilor alogene invazive, organismele dăunătoare (precum nematodul de pin și altele) și incendiile forestiere; consideră că ar trebui canalizate resurse financiare suficiente prin programele și măsurile de sprijin comunitar, pentru a se evalua situația ecologică și fitosanitară a pădurilor și pentru a sprijini măsurile de reabilitare a acestora, inclusiv reîmpădurirea; observă că aceste resurse sunt deosebit de importante și reprezintă o urgență pentru unele state membre, ca de pildă Portugalia și Spania, în urma incendiilor succesive care le-au afectat recent teritoriul național; |
| --- | --- |

40.

Rubrica 3 – Securitate și cetățenie

| 41. | subliniază că, pentru Parlament, abordarea aspectelor legate de migrație și de securitate trebuie să rămână priorități de prim rang ale Uniunii și își reiterează convingerea că plafonul de la rubrica 3 s-a dovedit a nu fi nici pe departe suficient pentru a putea asigura un nivel adecvat de finanțare a dimensiunii interne a acestor provocări; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ia act de faptul că, deși numărul de migranți care au pătruns pe teritoriul Uniunii pe rutele din centrul și estul Mării Mediterane a scăzut în primele nouă luni ale anului 2017, presiunea asupra rutei vest-mediteraneene persistă; observă că peste o sută de mii de migranți și refugiați au intrat în Europa pe mare în primele nouă luni ale anului 2017, peste 75 % sosind în Italia, iar restul fiind împărțiți între Grecia, Cipru și Spania; consideră că este necesară o finanțare majorată pentru a acoperi pe deplin nevoile Uniunii în domeniul migrației, în special prin Fondul pentru azil, migrație și integrare cu scopul de a sprijini statele membre să îmbunătățească măsurile și practicile de integrare a persoanelor care au nevoie de protecție internațională, în special a minorilor neînsoțiți, și, dacă este necesar, să efectueze operațiuni de returnare a celor care nu au dreptul la protecție, respectând pe deplin principiul nereturnării; în acest context insistă, de asemenea, asupra faptului că EASO trebuie să fie dotată cu resurse financiare și umane adecvate pentru a permite agenției să își îndeplinească sarcinile ce i-au fost atribuite; |
| --- | --- |

42.

| 43. | se pronunță în favoarea creării unei linii bugetare noi destinate unui fond european pentru căutare și salvare, cu scopul de a sprijini statele membre să își îndeplinească obligațiile care le revin în temeiul dreptului maritim internațional; solicită Comisiei să prezinte o propunere legislativă privind înființarea unui astfel de fond european pentru căutare și salvare; |
| --- | --- |

43.

| 44. | este convins că, pentru a aborda în mod eficace problemele de securitate cu care se confruntă cetățenii Uniunii, bugetul Fondului pentru securitate internă trebuie să fie suplimentat pentru a asigura faptul că statele membre sunt mai bine pregătite în lupta împotriva terorismului, a criminalității organizate transfrontaliere, a radicalizării și a criminalității informatice; subliniază, în special, că trebuie prevăzute resurse suficiente pentru consolidarea infrastructurilor de securitate și promovarea schimbului de informații între agențiile de aplicare a legii și autoritățile naționale, inclusiv prin îmbunătățirea interoperabilității sistemelor de informații, garantând, în același timp, respectarea drepturilor și libertăților individuale; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază rolul esențial jucat de agențiile Uniunii din domeniul justiției și al afacerilor interne în abordarea problemelor stringente ale cetățenilor Uniunii; decide, prin urmare, să majoreze creditele bugetare și efectivul de personal al Europol, inclusiv să creeze 7 posturi pentru noua unitate operațională denumită Unitatea operațională a Agenției Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol) pentru copiii dispăruți, precum și să consolideze Unitatea de cooperare judiciară a Uniunii Europene (Eurojust), EASO și Agenția Uniunii Europene pentru Formare în Materie de Aplicare a Legii (CEPOL); reamintește contribuția acestor agenții la consolidarea cooperării dintre statele membre în domeniu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | solicită Comisiei ca, în funcție de progresele efective realizate în cadrul negocierilor interinstituționale în curs, să furnizeze informații actualizate cu privire la implicațiile financiare, pentru exercițiul 2018, ale propunerilor legislative în curs ce intră în domeniul de aplicare a Agendei europene privind migrația, în special în ceea ce privește reforma sistemului de la Dublin, sistemul de intrare/ieșire, sistemul european de informații și de autorizare privind călătoriile și EASO, pentru a putea ține seama de aceste implicații în etapa de conciliere; |
| --- | --- |

46.

| 47. | regretă reducerile arbitrare de peste 30 de milioane EUR în credite de angajament impuse de Consiliu în cazul a numeroase programe din domeniul culturii, cetățeniei, justiției, sănătății publice, drepturilor consumatorilor și protecției civile, fără a ține seama de ratele de execuție excelente ale acestor programe și de faptul că nivelul finanțării este deja insuficient, numeroase proiecte de foarte bună calitate rămânând astfel nefinanțate; reinstituie la nivelul din PB toate liniile bugetare reduse de Consiliu și propune majorări suplimentare la liniile relevante; |
| --- | --- |

47.

| 48. | își reiterează convingerea că este timpul să se consolideze finanțarea pentru programele importante ale Uniunii în domeniile culturii și cetățeniei, îndeosebi Europa creativă și Europa pentru cetățeni, care au un rol esențial în sprijinirea industriilor culturale și creative, precum și cetățenia participativă, în special având în vedere alegerile europene din 2019; reiterează faptul că toate instituțiile trebuie să respecte acordul politic convenit privind finanțarea în 2018 a Anului european al patrimoniului cultural, oferind suficiente credite pentru finanțarea sa prin intermediul subprogramului „Cultura” al programului „Europa creativă” , în lipsa unei linii bugetare separate pentru Anul european al patrimoniului cultural; îi cere Comisiei să reexamineze inițiativele din cadrul liniei bugetare „acțiuni multimedia” pentru a fi siguri că bugetul permite efectiv să se susțină o acoperire mediatică independentă de înaltă calitate a afacerilor Uniunii; |
| --- | --- |

48.

| 49. | își exprimă sprijinul față de creșterea transparenței și a vizibilității în ceea ce privește obiectivul Daphne al programului „Drepturi, egalitate și cetățenie”, ca instrument esențial al Uniunii pentru combaterea tuturor formelor de violență împotriva copiilor, tinerilor, femeilor, persoanelor LGBTI și a altor grupuri vulnerabile; sprijină înființarea unui centru european de monitorizare a violenței bazate pe gen în cadrul Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați; |
| --- | --- |

49.

| 50. | decide să majoreze creditele de angajament de la rubrica 3 cu 108,8 milioane EUR peste PB, cu excepția creditelor alocate proiectelor-pilot și acțiunilor pregătitoare, și propune ca această majorare să se realizeze printr-o mobilizare suplimentară a Instrumentului de flexibilitate; |
| --- | --- |

50.

Rubrica 4 – Europa globală

| 51. | subliniază, încă o dată, faptul că domeniul acțiunii externe a Uniunii se confruntă cu nevoi de finanțare tot mai stringente, care depășesc cu mult volumul actual al rubricii 4; consideră că și în anii care vor urma va fi necesar să se abordeze în mod dinamic mobilizarea bugetului Uniunii pentru a răspunde la provocarea reprezentată de migrație; subliniază că o creștere anuală ad-hoc, cum este cea din 2017, nu poate să fie considerată suficientă, date fiind multiplele provocări complexe cu care se confruntă Uniunea și nevoia urgentă de a consolida prezența Uniunii pe plan extern în actualul context mondial globalizat; |
| --- | --- |

51.

| 52. | consideră că ar trebui să se acorde prioritate țărilor aflate în imediata vecinătate a Uniunii, precum și măsurilor prin care se pot aborda principalele probleme cu care se confruntă acestea, și anume criza migrației și a refugiaților și problemele umanitare aferente din vecinătatea sudică, precum și agresiunea Rusiei în țările din vecinătatea estică; consideră că stabilitatea și prosperitatea în vecinătatea Uniunii sunt benefice atât pentru regiunile în cauză, cât și pentru Uniune în ansamblul său; își reiterează solicitarea de a crește sprijinul pentru procesul de pace din Orientul Mijlociu, Autoritatea Palestiniană și UNRWA pentru a răspunde nevoilor în creștere, cu scopul de a atinge obiectivul declarat al Uniunii de promovare a dezvoltării și a stabilității în regiune și de a sprijini capacitatea de rezistență a palestinienilor; reafirmă că susținerea țărilor care implementează acorduri de asociere cu Uniunea este esențială pentru a facilita reformele politice și economice, dar atrage atenția că această susținere ar trebui acordată numai dacă țările respective îndeplinesc criteriile de eligibilitate, mai ales în ceea ce privește statul de drept și funcționarea instituțiilor democratice; prin urmare, decide să majoreze resursele pentru Instrumentul european de vecinătate (IEV), Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA) și pentru asistența macrofinanciară (AMF); |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază importanța rolului pe care Europa îl joacă la nivel mondial în eradicarea sărăciei și asigurarea dezvoltării celor mai defavorizate regiuni, în concordanță cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU; prin urmare, alocă resurse financiare suplimentare pentru Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD) și ajutorul umanitar; reamintește că, întrucât o proporție semnificativă a migranților care traversează Marea Mediterană provin din Africa Subsahariană, sprijinul Uniunii în această regiune este esențial pentru abordarea cauzelor profunde ale migrației; |
| --- | --- |

53.

| 54. | se opune reducerii drastice a contribuțiilor financiare din partea instrumentelor financiare externe (IEV, IPA, IP și ICD) la programul Erasmus+, în ciuda faptului că programele de schimburi între tineri pot fi considerate una dintre cele mai reușite investiții pe termen lung în diplomația culturală și în înțelegerea reciprocă și decide, prin urmare, să majoreze aceste contribuții; |
| --- | --- |

54.

| 55. | având în vedere înrăutățirea îngrijorătoare a situației în ceea ce privește democrația, statul de drept și drepturile omului, decide să reducă sprijinul acordat reformelor politice în Turcia; decide să înscrie în rezervă o parte din creditele disponibile, care urmează a fi eliberate atunci când Turcia realizează îmbunătățiri măsurabile în domeniile statului de drept, democrației, drepturilor omului și libertății presei, în acest caz fondurile fiind redirecționate către organizațiile societății civile, pentru a le permite să adopte măsuri de sprijinire a acestor obiective; |
| --- | --- |

55.

| 56. | este de părere că, pentru a combate în mod adecvat campaniile de dezinformare, precum și pentru a promova o imagine obiectivă a Uniunii în afara granițelor sale, este nevoie de mijloace financiare suplimentare; solicită, prin urmare, să se consolideze finanțarea destinată contracarării campaniilor de dezinformare și atacurilor cibernetice; decide, prin urmare, să majoreze resursele pentru acțiunile de comunicare strategică care urmează să fie desfășurate în țările din vecinătate, precum și în Balcanii de Vest; reamintește importanța investițiilor în vizibilitatea acțiunii externe a Uniunii pentru a spori impactul finanțării în acest domeniu și pentru a consolida diplomația publică a Uniunii în conformitate cu ambițiile Strategiei globale; |
| --- | --- |

56.

| 57. | consideră că este necesar să se majoreze creditele de la linia bugetară dedicată comunității turco-cipriote pentru a aduce o contribuție decisivă la continuarea și intensificarea misiunii Comisiei pentru persoane dispărute din Cipru, la bunăstarea maroniților care doresc să se relocheze și a tuturor persoanelor aflate în enclave, așa cum s-a convenit în cadrul celui de al 3-lea Acord de la Viena, și a sprijini Comisia tehnică pentru patrimoniul cultural, cu structură bipartită, promovând astfel încrederea între cele două comunități și reconcilierea acestora; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază că tendința Comisiei de a recurge la mecanisme bugetare secundare precum fondurile fiduciare și alte instrumente similare nu s-a dovedit a fi întotdeauna un succes; este preocupat că constituirea de instrumente financiare în afara bugetului Uniunii ar putea să amenințe unitatea sa și să eludeze procedura bugetară și totodată să submineze gestionarea transparentă a bugetului și să limiteze dreptul Parlamentului de a exercita un control eficace asupra cheltuielilor; consideră, prin urmare, că instrumentele externe care au apărut în ultimii ani trebuie să fie incluse în bugetul Uniunii, astfel încât Parlamentul să poată exercita un control deplin asupra utilizării acestor instrumente; ia act de faptul că, până la sfârșitul lunii septembrie 2017, a fost angajată în bugetul pe 2017 o sumă totală de 795,4 milioane EUR pentru fondurile fiduciare ale UE; solicită Comisiei să prezinte Parlamentului European și Consiliului suma pe care intenționează să o angajeze în 2018 pentru fondurile fiduciare; își reiterează îngrijorarea cu privire la faptul că contribuțiile statelor membre la aceste fonduri tind să nu fie pe măsura promisiunilor lor; ia act de Raportul special nr. 11/2017 al CCE privind Fondul fiduciar Bêkou al UE pentru Republica Centrafricană; este preocupat de deficiențele identificate de CCE, cum ar fi lipsa evaluării nevoilor globale și mecanismele disfuncționale de coordonare cu alți donatori; își exprimă intenția de a evalua valoarea adăugată a fondurilor fiduciare ale UE ca instrument de politică externă a Uniunii; |
| --- | --- |

58.

| 59. | reamintește că, în conformitate cu articolul 24 din Regulamentul privind CFM, toate cheltuielile și veniturile Uniunii și Euratom sunt înscrise în bugetul general al Uniunii Europene, în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul financiar; solicită Comisiei să mențină unitatea bugetului și să o considere un principiu director atunci când lansează noi inițiative; |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază importanța misiunilor de observare a alegerilor pentru întărirea instituțiilor democratice și instaurarea încrederii publice în procesele electorale, care în schimb promovează consolidarea păcii și stabilitatea; subliniază necesitatea de a asigura resurse financiare suficiente pentru atingerea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază că fondurile ICD nu trebuie redirecționate pentru a finanța noua inițiativă de consolidare a capacităților pentru securitate și dezvoltare (CBSD) din cadrul IcSP; deplânge propunerea din PB de a redistribui fonduri ICD în valoare de 7,5 milioane EUR către CBSD și subliniază nevoia urgentă de a găsi soluții alternative pentru a acoperi această lacună; |
| --- | --- |

61.

| 62. | își reiterează solicitarea ca linia bugetară pentru reprezentanții speciali ai UE să fie transferată, într-o manieră neutră din punct de vedere bugetar, din bugetul PESC către bugetul administrativ al SEAE, pentru a consolida și mai mult activitățile diplomatice ale Uniunii; |
| --- | --- |

62.

| 63. | decide, prin urmare, să anuleze aproape toate reducerile impuse de Consiliu și să consolideze fondurile alocate rubricii 4 cu 299,7 milioane EUR în credite de angajament peste nivelul din PB (sumă ce nu include creditele alocate proiectelor-pilot și acțiunilor pregătitoare, transferul reprezentanților speciali ai UE și reducerile adoptate deja); |
| --- | --- |

63.

Rubrica 5 – Administrație; alte rubrici – cheltuieli de sprijin administrativ și pentru cercetare

| 64. | consideră că reducerile propuse de Consiliu nu reflectă nevoile reale, punând astfel în pericol cheltuielile administrative, care au fost deja raționalizate în mod semnificativ; reinstituie, așadar, la nivelul din PB toate cheltuielile administrative ale Comisiei, inclusiv cheltuielile de la rubricile 1-4 pentru sprijin administrativ și pentru cercetare; |
| --- | --- |

64.

| 65. | decide, în conformitate cu concluziile „Avizului comun al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei privind trei aspecte ale relației dintre OLAF și comitetul de supraveghere al acestuia”, din 12 septembrie 2016, să înscrie în rezervă 10 % din creditele alocate Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) până în momentul în care Comitetului de supraveghere i se asigură accesul la dosarele cazurilor OLAF, aprobând totodată o ușoară majorare a bugetului OLAF, în conformitate cu responsabilitățile sale sporite; |
| --- | --- |

65.

| 66. | observă că, la începutul anului 2017, OLAF a anchetat un caz grav de fraudă vamală în Regatul Unit, care a fost cauzat de subevaluarea produselor importate și care a generat o pierdere de venituri de aproape 2 miliarde EUR la bugetul Uniunii în perioada 2013-2016; este îngrijorat că frauda nu a încetat până în prezent și că se înregistrează în continuare pierderi la bugetul Uniunii; solicită Comisiei să țină seama de reacția lentă a administrației din Regatul Unit la recomandările sale în acest sens în cadrul negocierilor aferente Brexitului; solicită statelor membre care au obiectat față de cadrul juridic al Uniunii referitor la încălcările dispozițiilor vamale și la sancțiunile aferente să își revizuiască poziția pentru a permite o soluționare rapidă a acestei probleme; |
| --- | --- |

66.

Agențiile descentralizate

| 67. | sprijină, în general, estimarea Comisiei privind nevoile bugetare ale agențiilor; consideră, prin urmare, că orice reducere suplimentară propusă de Consiliu ar pune în pericol buna funcționare a agențiilor și nu le-ar permite să-și îndeplinească sarcinile ce le-au fost atribuite; consideră că noile posturi aprobate în poziția sa sunt necesare pentru a îndeplini sarcini suplimentare ca urmare a noilor evoluții politice și a noii legislații; își reiterează angajamentul de a menține resursele și, dacă este necesar, de a furniza resurse suplimentare pentru a asigura buna funcționare a agențiilor; |
| --- | --- |

67.

| 68. | în contextul provocărilor cu care se confruntă în continuare Uniunea în ceea ce privește migrația și securitatea și având în vedere necesitatea unui răspuns coordonat la nivel european, decide să majoreze creditele alocate Europol, Eurojust, CEPOL, EASO și Agenției Uniunii Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA); |
| --- | --- |

68.

| 69. | reamintește faptul că este important ca Uniunea să se axeze pe competitivitatea pentru creștere economică și locuri de muncă; reamintește faptul că dezvoltarea deplină și punerea în aplicare de către Uniune a proiectelor sale Galileo și EGNOS, pentru care Agenția GNSS European (GSA) este parțial responsabilă, constituie o prioritate strategică pentru Uniune; reamintește că GSA se confruntă cu un deficit de resurse în domeniul securității cibernetice și al serviciului public reglementat și decide, prin urmare, să majoreze nivelul creditelor alocate acesteia; |
| --- | --- |

69.

| 70. | consideră că Agenția pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER) are nevoie de credite și de resurse umane suplimentare pentru a-și îndeplini misiunea extinsă legată de transpunerea în practică a codurilor de rețea pentru energie electrică și gaze și a orientărilor aferente, precum și de monitorizarea transpunerii; |
| --- | --- |

70.

| 71. | reamintește îndeosebi că Agenția Europeană de Mediu (AEM) ajută Uniunea să ia decizii în cunoștință de cauză cu privire la îmbunătățirea mediului, integrarea considerentelor de mediu în politicile economice și realizarea tranziției către durabilitate și că, în contextul politicii Uniunii privind clima și energia pentru 2030, Comisia a propus o activitate nouă pentru AEM în domeniul guvernanței uniunii energetice fără a suplimenta deloc schema de personal în acest scop; |
| --- | --- |

71.

| 72. | subliniază că, deși în prezent resursele bugetare și numărul de posturi alocate Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă par să fie adecvate, în viitor vor trebui monitorizate cu atenție nevoile agenției în ceea ce privește resursele operaționale și personalul; |
| --- | --- |

72.

| 73. | salută includerea unor resurse adecvate prevăzute în bugetul pe 2018 pentru a susține autoritățile europene de supraveghere (AES); subliniază că rolul AES este esențial pentru a promova punerea în aplicare consecventă a legislației Uniunii și o mai bună coordonare între autoritățile naționale și pentru a asigura stabilitate financiară, piețe financiare mai bine integrate, protecția consumatorilor și convergența în materie de supraveghere; subliniază că, în interesul unei utilizări prudente a bugetelor lor, AES trebuie, în permanență, să se limiteze strict la sarcinile și la mandatul care le-au fost încredințate de legiuitorul Uniunii; |
| --- | --- |

73.

| 74. | reiterează faptul că, astfel cum a fost convenit în cadrul AII din 2 decembrie 2013, 2018 este ultimul an de punere în aplicare a reducerii cu 5 % a personalului și de redistribuire a personalului din agenții; își reiterează opoziția față de orice continuare a unei abordări globale privind resursele agenției după 2018; își reafirmă deschiderea față de îmbunătățirea eficienței între agenții prin intensificarea cooperării administrative sau chiar prin fuziuni, acolo unde este cazul, și prin partajarea anumitor funcții cu Comisia sau cu o altă agenție; salută, în acest sens, inițiativa de a coordona în continuare activitățile agenției prin intermediul Secretariatului permanent al rețelei agențiilor UE (denumit în prezent Oficiul comun de sprijin) și sprijină înscrierea unui post suplimentar în organigrama Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară ale cărui costuri vor fi mutualizate din bugetele existente ale agențiilor Uniunii și care va fi detașat la oficiul respectiv; |
| --- | --- |

74.

Proiecte-pilot (PP) și acțiuni pregătitoare (AP)

| 75. | decide să adopte un pachet de compromis care conține un număr limitat de proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare, pe baza unei analize atente a PP și a AP propuse, plecând de la ratele de succes ale celor existente și excluzând inițiativele pentru care există deja un temei juridic, luând pe deplin în considerare analiza Comisiei privind fezabilitatea proiectelor și ținând seama și de disponibilitatea unor marje reduse, precum și de plafoanele PP și AP; |
| --- | --- |

75.

| 76. | subliniază, prin urmare, eforturile depuse de Parlamentul European în acest sens și solicită Comisiei să dea dovadă de bunăvoință la punerea în aplicare a PP-AP adoptate la sfârșitul procedurii bugetare, indiferent de evaluarea sa privind capacitatea de punere în aplicare, la fel ca în cazul oricărei decizii a Parlamentului European și a Consiliului; |
| --- | --- |

76.

Instrumente speciale

| 77. | reamintește utilitatea unor instrumente speciale pentru a asigura o marjă de flexibilitate în ciuda plafoanelor foarte strânse prevăzute de actualul CFM și salută îmbunătățirile aduse de revizuirea la jumătatea perioadei a Regulamentului privind CFM; solicită să se utilizeze la maximum posibilitățile oferite de Instrumentul de flexibilitate, de marja globală pentru angajamente și de marja pentru situații neprevăzute pentru a finanța gama largă de noi provocări și responsabilități suplimentare cărora trebuie să le facă față bugetul Uniunii; |
| --- | --- |

77.

| 78. | solicită majorarea rezervei pentru ajutoare de urgență și a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) având în vedere dezastrele tragice survenite în ultima vreme, și anume incendiile și seceta extremă din Portugalia și din Spania; |
| --- | --- |

78.

| 79. | reamintește, de asemenea, importanța Fondului european de ajustare la globalizare (FEG), a rezervei pentru ajutoare de urgență și a Fondului de solidaritate al UE (FSUE); sprijină intenția Comisiei de a face posibilă o mobilizare mai rapidă a FSUE prin plasarea majorității creditelor care îi sunt alocate într-o rezervă în bugetul Uniunii, care se adaugă la sumele deja înscrise în buget pentru plata avansurilor; regretă reducerea propusă de Consiliu în această privință și decide să reinstituie parțial nivelul creditelor din PB, cu excepția sumei care a fost alocată anticipat în 2017 prin intermediul bugetului rectificativ nr. 4/2017 și a mobilizării FSUE pentru Italia; solicită extinderea domeniului de aplicare a FSUE pentru a oferi asistență victimelor actelor de terorism și familiilor acestora; |
| --- | --- |

79.

Plăți

| 80. | își exprimă îngrijorarea cu privire la actuala tendință de subutilizare a creditelor de plată constatată în ansamblul bugetului Uniunii, nu numai la subrubrica 1b, ci și la rubricile 3 și 4, în ciuda nevoii de a face față apariției unor noi provocări și instituirii unor mecanisme de finanțare flexibile; reamintește că în ultimii doi ani nivelul plăților din bugetul Uniunii a fost redus considerabil, această reducere fiind asociată cu un nivel ridicat al excedentului bugetar; își exprimă, prin urmare, îngrijorarea cu privire la marja fără precedent de 10 miliarde EUR rămasă sub plafonul de plăți în actualul PB, ceea ce reflectă o tendință de subutilizare a creditelor, care ar putea conduce la o presiune acută asupra plăților la finalul actualului CFM; |
| --- | --- |

80.

| 81. | insistă asupra necesității de a se reinstitui la nivelul din PB creditele de plată de la toate liniile reduse de Consiliu și de a se majora creditele de plată în mod punctual, în special la liniile în cadrul cărora au fost modificate creditele de angajament; |
| --- | --- |

81.

Alte secțiuni

| 82. | regretă practica utilizată de Consiliu în repetate rânduri, care constă în creșterea reducerii forfetare standard pentru instituțiile Uniunii; consideră că această practică are un puternic efect perturbator asupra bugetelor instituțiilor ale căror rate de reducere sunt precise în mod tradițional; consideră că această abordare nu constituie nici o reducere punctuală, nici un exemplu de bună gestiune financiară; reinstituie, prin urmare, rata de reducere la nivelul din PB; |
| --- | --- |

82.

Secțiunea I – Parlamentul European

| 83. | menține nivelul global al bugetului său pentru 2018, astfel cum a fost adoptat în Rezoluția sa sus-menționată din 5 aprilie 2017, care însumează 1 953 483 373 EUR; include ajustări tehnice neutre din punct de vedere bugetar, pentru a ține seama de o serie de informații actualizate care nu erau disponibile la începutul acestui an; |
| --- | --- |

83.

| 84. | constată că nivelul bugetului estimat pentru 2018 corespunde unui procent de 18,88 %, fiind mai mic decât cel din 2017 (19,25 %) și cel mai mic procent din cadrul rubricii 5 înregistrat în ultimii cincisprezece ani; cu toate acestea, insistă că dorința de a reduce cât mai mult posibil cheltuielile Parlamentului European nu ar trebui să rezulte într-o reducere a capacității Parlamentului de a-și desfășura activitatea legislativă obișnuită; |
| --- | --- |

84.

| 85. | reamintește prioritățile Parlamentului European pentru următorul exercițiu financiar, și anume consolidarea măsurilor de securitate adoptate deja și creșterea rezistenței Parlamentului în fața atacurilor cibernetice; îmbunătățirea transparenței propriei proceduri bugetare interne a Parlamentului; precum și direcționarea resurselor din bugetul Parlamentului către îndeplinirea funcțiilor sale esențiale legate de legiferare, activitatea sa în calitate de componentă a autorității bugetare, reprezentarea cetățenilor și controlul activității altor instituții; |
| --- | --- |

85.

| 86. | salută crearea grupului de lucru al Biroului Parlamentului privind indemnizația pentru cheltuieli generale; subliniază așteptările legate de o mai mare transparență în ceea ce privește indemnizația pentru cheltuieli generale și necesitatea de a lucra la definirea unor norme mai precise privind responsabilitatea pentru cheltuielile autorizate în cadrul acestei indemnizații, fără a cauza Parlamentului costuri suplimentare; |
| --- | --- |

86.

| 87. | invită Biroul să opereze următoarele modificări concrete în legătură cu indemnizația pentru cheltuieli generale:






  — | indemnizația pentru cheltuieli generale trebuie gestionată în toate cazurile printr-un cont bancar separat, |
| --- | --- | --- |

87.

—

indemnizația pentru cheltuieli generale trebuie gestionată în toate cazurile printr-un cont bancar separat,

| — | deputații trebuie să păstreze toate chitanțele aferente indemnizației pentru cheltuieli generale, |
| --- | --- |

—

deputații trebuie să păstreze toate chitanțele aferente indemnizației pentru cheltuieli generale,

| — | sumele necheltuite din indemnizația pentru cheltuieli generale trebuie să fie restituite la sfârșitul mandatului; |
| --- | --- |

—

sumele necheltuite din indemnizația pentru cheltuieli generale trebuie să fie restituite la sfârșitul mandatului;

| 88. | reduce schema de personal a Secretariatului său General pe 2018 cu 60 de posturi (obiectivul privind reducerea cu 1 % a personalului), în conformitate cu acordul din 14 noiembrie 2015 convenit cu Consiliul referitor la bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2016; reamintește că cele 35 de posturi acordate Parlamentului European în 2016 erau legate de noile activități de consolidare a securității și, astfel, au fost scutite de aplicarea măsurilor impuse în vederea reducerii personalului, astfel cum s-a confirmat la adoptarea bugetului rectificativ nr. 3/2016 și a bugetului general pentru 2017 (10); solicită Comisiei să își adapteze tabelele de monitorizare în consecință, pentru a furniza Parlamentului European și Consiliului informații corecte în toate etapele procedurii; |
| --- | --- |

88.

| 89. | salută schimbul de opinii cu privire la politica imobiliară a Parlamentului, care a avut loc la 11 iulie 2017 și la care au participat Comisia pentru bugete, Secretarul General și vicepreședinții responsabili pentru politica imobiliară a Parlamentului; consideră că acest dialog ar trebui să fie un proces continuu, în special în perspectiva viitoarelor discuții care vor fi inițiate de Birou privind renovarea clădirii Paul Henri-Spaak; |
| --- | --- |

89.

| 90. | își reiterează poziția, astfel cum a fost formulată în rezoluția sa sus-menționată din 5 aprilie 2017, cu privire la faptul că mecanismele de control utilizate în cazul partidelor politice europene și al fundațiilor politice europene pot fi îmbunătățite în continuare; ia act, în acest sens, de propunerea Comisiei de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 (11) și salută orice efort de îmbunătățire a gradului de responsabilitate și a transparenței în efectuarea cheltuielilor; |
| --- | --- |

90.

| 91. | reamintește analiza ECA din 2014 care estima costurile dispersiei geografice a Parlamentului la 114 milioane EUR pe an; în plus, ia act de constatarea prezentată în rezoluția sa din 20 noiembrie 2013 referitoare la stabilirea sediilor instituțiilor Uniunii Europene (12) că 78 % din toate misiunile personalului statutar al Parlamentului reprezintă rezultatul direct al dispersiei geografice a instituției; subliniază că raportul estimează, de asemenea, impactul asupra mediului al dispersiei geografice între 11 000 și 19 000 tone de emisii de CO2; reiterează percepția publică negativă cauzată de dispersie și solicită, prin urmare, o foaie de parcurs spre un sediu unic și o reducere a liniilor bugetare relevante; |
| --- | --- |

91.

Secțiunea IV – Curtea de Justiție

| 92. | reinstituie la nivelul din PB toate posturile bugetare reduse de Consiliu, care sunt esențiale pentru funcționarea Curții, și restabilește nivelul de finanțare prevăzut de estimări pentru două posturi bugetare, pentru a spori capacitatea Curții de a face față unei cereri din ce în ce mai ridicate în domeniul serviciilor de traducere; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pune la îndoială veridicitatea declarației unilaterale a Consiliului și a anexei conexe în ceea ce privește reducerea cu 5 % a personalului, incluse în poziția Consiliului privind PB pe 2018, conform cărora Curtea trebuie să reducă încă 19 posturi din schema sa de personal; subliniază că cele 19 posturi în cauză reprezintă cele 12 și 7 posturi acordate în mod justificat de Parlament și Consiliu în cursul procedurilor bugetare pe 2015 și, respectiv, 2016, deoarece au apărut nevoi suplimentare, și insistă deci ca cele 19 posturi să nu fie din nou eliminate, deoarece Curtea a realizat deja în mod corespunzător obiectivul de reducere a personalului cu 5 % prin eliminarea a 98 de posturi în perioada 2013-2017; |
| --- | --- |

93.

Secțiunea V – Curtea de Conturi

| 94. | reinstituie la nivelul PB toate posturile bugetare reduse de Consiliu, pentru a-i permite Curții de Conturi să își pună în aplicare programul de lucru și să prezinte rapoartele de audit planificate; |
| --- | --- |

94.

| 95. | instituie o rezervă la postul „Consultări, studii și monitorizări cu caracter limitat”, în așteptarea rezultatului negocierilor în curs privind revizuirea Regulamentului financiar, precum și a revizuirii care va intra în vigoare în 2018; |
| --- | --- |

95.

Secțiunea VI – Comitetul Economic și Social European

| 96. | reinstituie la nivelul PB toate posturile bugetare reduse de Consiliu; |
| --- | --- |

96.

| 97. | majorează peste nivelul PB două linii bugetare prin care se finanțează activitatea grupurilor consultative interne în acordurile comerciale; |
| --- | --- |

97.

Secțiunea VII – Comitetul Regiunilor

| 98. | reinstituie la nivelul PB toate posturile bugetare reduse de Consiliu; |
| --- | --- |

98.

| 99. | majorează peste nivelul PB o serie de linii bugetare în conformitate cu estimările Comitetului Regiunilor; |
| --- | --- |

99.

Secțiunea VIII – Ombudsmanul European

| 100. | salută rezultatele demersurilor întreprinse de Ombudsman pentru a realiza economii în bugetul său prin sporirea eficienței în comparație cu anul precedent; |
| --- | --- |

100.

Secțiunea IX – Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

| 101. | își exprimă surprinderea în legătură cu decizia Consiliului de a reduce bugetul Autorității Europene pentru Protecția Datelor, având în vedere sarcinile suplimentare care îi sunt conferite instituției de Parlamentul European și de Consiliu; reinstituie, așadar, toate liniile bugetare reduse de Consiliu pentru a-i permite Autorității Europene pentru Protecția Datelor să-și îndeplinească obligațiile și angajamentele; |
| --- | --- |

101.

Secțiunea X – Serviciul European de Acțiune Externă

| 102. | reinstituie toate liniile bugetare reduse de Consiliu; |
| --- | --- |

102.

| 103. | instituie un post bugetar pentru capacitatea de comunicare strategică, în conformitate cu concluziile Consiliului European din martie 2015, și decide să acorde SEAE personalul și instrumentele necesare pentru a reacționa la dezinformarea propagată de țări terțe și actori nestatali; |
| --- | --- |

103.

| 104. | decide, în plus, să transfere linia bugetară pentru reprezentanții speciali ai UE de la capitolul bugetar PESC către bugetul SEAE pentru a spori coerența acțiunii externe a Uniunii; |
| --- | --- |

104.

| 105. | decide să pună la dispoziție un cuantum suplimentar față de estimările bugetare ale SEAE pentru stagiarii din cadrul delegațiilor Uniunii, ca răspuns la constatările din ancheta Ombudsmanului European privind stagiile neremunerate (13); |
| --- | --- |

105.

o

o o

| 106. | ia act de declarația unilaterală a Franței și a Luxemburgului anexată la poziția Consiliului privind proiectul de buget pentru exercițiul financiar 2018, astfel cum a fost adoptată la 4 septembrie 2017; reamintește că, la trilogul bugetar de primăvară din 27 martie 2017, reprezentanții Parlamentului European, Consiliului și Comisiei au convenit asupra calendarului pragmatic privind desfășurarea procedurii bugetare, inclusiv asupra datelor privind perioada de conciliere; reamintește că Consiliul Afaceri Generale a aprobat acest calendar pragmatic la reuniunea sa din 25 aprilie 2017, în deplină cunoaștere a calendarului perioadelor de sesiune ale Parlamentului din 2017; constată, prin urmare, că procedura bugetară se desfășoară în conformitate cu calendarul pragmatic convenit între cele trei instituții; |
| --- | --- |

106.

| 107. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu amendamentele la proiectul de buget general, Consiliului, Comisiei, celorlalte instituții și organe interesate, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

107.

---

(1)  JO L 168, 7.6.2014, p. 105.

(2)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(4)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(5)  Texte adoptate la această dată, P8_TA(2017)0085.

(6)  Texte adoptate la această dată, P8_TA(2017)0114.

(7)  Texte adoptate la această dată, P8_TA(2017)0302.

(8)  Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (JO L 141, 5.6.2015, p. 73).

(9)  Directiva 2010/63/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 septembrie 2010 privind protecția animalelor utilizate în scopuri științifice (JO L 276, 20.10.2010, p. 33).

(10)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0401 / P8_TA(2016)0411.

(11)  COM(2017)0481.

(12)  JO C 436, 24.11.2016, p. 2.

(13)  Ombudsmanul European, 454.2014/PMC.

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/389 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/389

---

P8_TA(2017)0410

Protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 octombrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2004/37/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă (COM(2016)0248 – C8-0181/2016 – 2016/0130(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 346/56)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2016)0248), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2016)0248),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 153 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0181/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 153 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0181/2016),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 septembrie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 septembrie 2016 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 11 iulie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 11 iulie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0064/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0064/2017),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 487, 28.12.2016, p. 113.

---

P8_TC1-COD(2016)0130

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 25 octombrie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2004/37/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2017/2398.)

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/390 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/390

---

P8_TA(2017)0411

Instituirea sistemului de intrare/ieșire (EES) pentru înregistrarea datelor de intrare și de ieșire ale resortisanților țărilor terțe care trec frontierele externe ale UE ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 octombrie 2017 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a sistemului de intrare/ieșire (EES) pentru înregistrarea datelor de intrare și de ieșire și a datelor referitoare la refuzul intrării în ceea ce îi privește pe resortisanți țărilor terțe care trec frontierele externe ale statelor Uniunii Europene, de stabilire a condițiilor de acces la EES în scopul asigurării respectării legii și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 767/2008 și a Regulamentului (UE) nr. 1077/2011 (COM(2016)0194 – C8-0135/2016 – 2016/0106(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 346/57)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2016)0194), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2016)0194),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 77 alineatul (2) literele (b) și (d), articolul 87 alineatul (2) litera (a) și articolul 88 alineatul (2) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0135/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 77 alineatul (2) literele (b) și (d), articolul 87 alineatul (2) litera (a) și articolul 88 alineatul (2) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0135/2016),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3), articolul 77 alineatul (2) literele (b) și (d) și articolul 87 alineatul (2) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3), articolul 77 alineatul (2) literele (b) și (d) și articolul 87 alineatul (2) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 septembrie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 septembrie 2016 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 12 iulie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 12 iulie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0057/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0057/2017),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 487, 28.12.2016, p. 66.

---

P8_TC1-COD(2016)0106

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 25 octombrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Sistemului de intrare/ieșire (EES) pentru înregistrarea datelor de intrare și de ieșire și a datelor referitoare la refuzul intrării ale resortisanților țărilor terțe care trec frontierele externe ale statelor membre, de stabilire a condițiilor de acces la EES în scopul aplicării legii și de modificare a Convenției de punere în aplicare a Acordului Schengen și a Regulamentelor (CE) nr. 767/2008 și (UE) nr. 1077/2011

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/2226.)

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/391 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/391

---

P8_TA(2017)0412

Modificarea Codului frontierelor Schengen în ceea ce privește utilizarea sistemului de intrare/ieșire ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 25 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/399 în ceea ce privește utilizarea sistemului de intrare/ieșire (COM(2016)0196 – C8-0134/2016 – 2016/0105(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 346/58)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0196), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0196),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 77 alineatul (2) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0134/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 77 alineatul (2) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0134/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 septembrie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 septembrie 2016 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 12 iulie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 12 iulie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0059/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0059/2017),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 487, 28.12.2016, p. 66.

---

P8_TC1-COD(2016)0105

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 25 octombrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/399 în ceea ce privește utilizarea Sistemului de intrare/ieșire

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/2225.)

---

Joi, 26 octombrie 2017

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/392 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/392

---

P8_TA(2017)0415

Cadrul pentru o securitizare simplă, transparentă şi standardizată ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 26 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme comune privind securitizarea și de creare a unui cadru european pentru o securitizare simplă, transparentă și standardizată și de modificare a Directivelor 2009/65/CE, 2009/138/CE, 2011/61/UE, precum și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 648/2012 (COM(2015)0472 – C8-0288/2015 – 2015/0226(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 346/59)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0472), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0472),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0288/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0288/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 11 martie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 11 martie 2016 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 ianuarie 2016 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 ianuarie 2016 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 28 iunie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 28 iunie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0387/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0387/2016),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 219, 17.6.2016, p. 2.

(2)  JO C 82, 3.3.2016, p. 1.

---

P8_TC1-COD(2015)0226

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 26 octombrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui cadru general privind securitizarea și de creare a unui cadru specific pentru o securitizare simplă, transparentă și standardizată, și de modificare a Directivelor 2009/65/CE, 2009/138/CE și 2011/61/UE, precum și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 648/2012

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/2402.)

---

| 27.9.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 346/393 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 346/393

---

P8_TA(2017)0416

Cerinţele prudenţiale pentru instituţiile de credit şi firmele de investiţii ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 26 octombrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții (COM(2015)0473 – C8-0289/2015 – 2015/0225(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 346/60)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0473), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0473),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0289/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0289/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 11 martie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 11 martie 2016 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 ianuarie 2016 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 ianuarie 2016 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 28 iunie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 28 iunie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0388/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0388/2016),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 219, 17.6.2016, p. 2.

(2)  JO C 82, 3.3.2016, p. 1.

---

P8_TC1-COD(2015)0225

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 26 octombrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/2401.)

---