# Az Európai Unió L 176/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 176 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. július 6. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 176

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. július 6.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 791/2007/EK rendelete (2007. május 21.) az Azori-szigetekről, Madeiráról, a Kanári-szigetekről, Francia Guyanáról és Réunionról mint legkülső régiókból származó egyes halászati termékek forgalomba hozatalakor felmerülő többletköltségek ellentételezésére vonatkozó rendszer bevezetéséről | 1 |
| | | A Bizottság 792/2007/EK rendelete (2007. július 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 5 |
| | | A Bizottság 793/2007/EK rendelete (2007. július 5.) a 659/2007/EK rendelettel megnyitott, az egyes alpesi és hegyi fajtájú bikákra, tehenekre és üszőkre vonatkozó vámkontingensek keretében a 2007. július 1-jétől2008. június 30-ig terjedő időszakra benyújtott kérelmekhez kapcsolódó behozatali jogok odaítéléséről | 7 |
| | | A Bizottság 794/2007/EK rendelete (2007. július 5.) az 536/2007/EK rendelet által a baromfihús tekintetében megnyitott vámkontingens keretében 2007 júniusának első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról | 8 |
| | | A Bizottság 795/2007/EK rendelete (2007. július 5.) a gabonafélék, illetve rizs felhasználásával készült feldolgozott termékek exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről | 9 |
| | | A Bizottság 796/2007/EK rendelete (2007. július 5.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékekre vonatkozó visszatérítési ráták megállapításáról | 12 |
| | | A Bizottság 797/2007/EK rendelete (2007. július 5.) a borágazat termékeire vonatkozó kiviteli engedélyek kiállításáról | 16 |
| | * | A Bizottság 798/2007/EK rendelete (2007. július 5.) az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES VII g, VII h, VII j és VII k övezetben folytatott heringhalászat tilalmáról | 17 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 791/2007/EK rendelete (2007. május 21.) az Azori-szigetekről, Madeiráról, a Kanári-szigetekről, Francia Guyanáról és Réunionról mint legkülső régiókból származó egyes halászati termékek forgalomba hozatalakor felmerülő többletköltségek ellentételezésére vonatkozó rendszer bevezetéséről

1

A Bizottság 792/2007/EK rendelete (2007. július 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

5

A Bizottság 793/2007/EK rendelete (2007. július 5.) a 659/2007/EK rendelettel megnyitott, az egyes alpesi és hegyi fajtájú bikákra, tehenekre és üszőkre vonatkozó vámkontingensek keretében a 2007. július 1-jétől2008. június 30-ig terjedő időszakra benyújtott kérelmekhez kapcsolódó behozatali jogok odaítéléséről

7

A Bizottság 794/2007/EK rendelete (2007. július 5.) az 536/2007/EK rendelet által a baromfihús tekintetében megnyitott vámkontingens keretében 2007 júniusának első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

8

A Bizottság 795/2007/EK rendelete (2007. július 5.) a gabonafélék, illetve rizs felhasználásával készült feldolgozott termékek exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

9

A Bizottság 796/2007/EK rendelete (2007. július 5.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékekre vonatkozó visszatérítési ráták megállapításáról

12

A Bizottság 797/2007/EK rendelete (2007. július 5.) a borágazat termékeire vonatkozó kiviteli engedélyek kiállításáról

16

*

A Bizottság 798/2007/EK rendelete (2007. július 5.) az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES VII g, VII h, VII j és VII k övezetben folytatott heringhalászat tilalmáról

17

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Tanács |
| | | 2007/464/EK |
| | * | A Tanács határozata (2007. június 5.) Málta túlzott költségvetési hiányának fennállásáról szóló 2005/186/EK határozat hatályon kívül helyezéséről | 19 |
| | | 2007/465/EK |
| | * | A Tanács határozata (2007. június 5.) a görögországi túlzott hiány fennállásáról szóló 2004/917/EK határozat hatályon kívül helyezéséről | 21 |
| | | 2007/466/EK |
| | * | A Tanács határozata (2007. június 28.) a Régiók Bizottsága hat svéd tagjának és kilenc svéd póttagjának kinevezéséről | 23 |
| | | Bizottság |
| | | 2007/467/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. június 28.) a rádiófrekvenciás azonosítással foglalkozó szakértői csoport létrehozásáról | 25 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

2007/464/EK

*

A Tanács határozata (2007. június 5.) Málta túlzott költségvetési hiányának fennállásáról szóló 2005/186/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

19

2007/465/EK

*

A Tanács határozata (2007. június 5.) a görögországi túlzott hiány fennállásáról szóló 2004/917/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

21

2007/466/EK

*

A Tanács határozata (2007. június 28.) a Régiók Bizottsága hat svéd tagjának és kilenc svéd póttagjának kinevezéséről

23

Bizottság

2007/467/EK

*

A Bizottság határozata (2007. június 28.) a rádiófrekvenciás azonosítással foglalkozó szakértői csoport létrehozásáról

25

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Tanács 2007/468/KKBP együttes fellépése (2007. június 28.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról | 31 |
| | * | A Tanács 2007/469/KKBP közös álláspontja (2007. június 28.) a vegyi fegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról, valamint megsemmisítéséről szóló egyezmény (CWC) 2008. évi felülvizsgálati értekezletéről | 39 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Tanács 2007/468/KKBP együttes fellépése (2007. június 28.) az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról

31

*

A Tanács 2007/469/KKBP közös álláspontja (2007. június 28.) a vegyi fegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról, valamint megsemmisítéséről szóló egyezmény (CWC) 2008. évi felülvizsgálati értekezletéről

39

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 6.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/1

---

A TANÁCS 791/2007/EK RENDELETE

(2007. május 21.)

az Azori-szigetekről, Madeiráról, a Kanári-szigetekről, Francia Guyanáról és Réunionról mint legkülső régiókból származó egyes halászati termékek forgalomba hozatalakor felmerülő többletköltségek ellentételezésére vonatkozó rendszer bevezetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére és 299. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

mivel:

| (1) | A Közösség legkülső régióiban a halászati ágazat nehézségekkel küzd és különösen a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében elismert kedvezőtlen adottságok folytán, elsősorban az európai kontinensre történő szállítás költségeiből fakadóan egyes halászati termékek forgalomba hozatalakor többletkiadásokra kényszerül. |
| --- | --- |

(1)

A Közösség legkülső régióiban a halászati ágazat nehézségekkel küzd és különösen a Szerződés 299. cikkének (2) bekezdésében elismert kedvezőtlen adottságok folytán, elsősorban az európai kontinensre történő szállítás költségeiből fakadóan egyes halászati termékek forgalomba hozatalakor többletkiadásokra kényszerül.

| (2) | Annak érdekében, hogy egyes halászati termékek versenyképessége a Közösség egyéb régióiból származó hasonló termékekkel szemben ne gyengüljön, a Közösség 1992-től kezdve intézkedéseket vezetett be a halászati ágazatban jelentkező ilyen többletköltségek ellentételezésére. A 2003-tól 2006-ig terjedő időszakra vonatkozó intézkedéseket a 2328/2003/EK tanácsi rendelet (3) állapítja meg. Az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság részére benyújtott bizottsági jelentés alapján az egyes halászati termékek forgalomba hozatalával járó többletköltségek ellentételezését szolgáló intézkedéseket 2007 után is indokolt fenntartani. |
| --- | --- |

(2)

Annak érdekében, hogy egyes halászati termékek versenyképessége a Közösség egyéb régióiból származó hasonló termékekkel szemben ne gyengüljön, a Közösség 1992-től kezdve intézkedéseket vezetett be a halászati ágazatban jelentkező ilyen többletköltségek ellentételezésére. A 2003-tól 2006-ig terjedő időszakra vonatkozó intézkedéseket a 2328/2003/EK tanácsi rendelet (3) állapítja meg. Az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság részére benyújtott bizottsági jelentés alapján az egyes halászati termékek forgalomba hozatalával járó többletköltségek ellentételezését szolgáló intézkedéseket 2007 után is indokolt fenntartani.

| (3) | Tekintettel az érintett legkülső régiókban érvényesülő eltérő forgalmazási feltételekre, valamint a fogás, az állományok és a piaci kereslet ingadozásaira, indokolt az érintett tagállamokra hagyni – tagállamonként megszabott előirányzat-kereteken belül – az ellentételezésre jogosult halászati termékek, azok legnagyobb mennyiségei és az ellentételezési összegek meghatározását. |
| --- | --- |

(3)

Tekintettel az érintett legkülső régiókban érvényesülő eltérő forgalmazási feltételekre, valamint a fogás, az állományok és a piaci kereslet ingadozásaira, indokolt az érintett tagállamokra hagyni – tagállamonként megszabott előirányzat-kereteken belül – az ellentételezésre jogosult halászati termékek, azok legnagyobb mennyiségei és az ellentételezési összegek meghatározását.

| (4) | A tagállamok számára engedélyezni kell, hogy az érintett halászati termékek körét, a mennyiségeket és az ellentételezési összegeket a tagállamonként megszabott előirányzat-kereteken belül differenciáltan is meghatározhassák. Engedélyezni kell továbbá, hogy a tagállamok az ellentételezési tervüket kiigazíthassák, amennyiben azt a feltételek megváltozása indokolja. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamok számára engedélyezni kell, hogy az érintett halászati termékek körét, a mennyiségeket és az ellentételezési összegeket a tagállamonként megszabott előirányzat-kereteken belül differenciáltan is meghatározhassák. Engedélyezni kell továbbá, hogy a tagállamok az ellentételezési tervüket kiigazíthassák, amennyiben azt a feltételek megváltozása indokolja.

| (5) | A tagállamoknak olyan ellentételezési összeget kell meghatározniuk, amely lehetővé teszi a legkülső régiók kedvezőtlen adottságok folytán, különösen pedig a termékeknek az európai kontinensre történő szállítása miatt jelentkező többletköltségek megfelelő kiegyenlítését. A túlkompenzálás elkerülése érdekében az összegnek a támogatás által kiegyenlített többletköltségekkel arányosnak kell lennie, és semmilyen körülmények között sem haladhatja meg az európai kontinensre történő szállítás költségei és az egyéb kapcsolódó költségek 100 %-át. Az ellentételezésnek ebből a célból figyelembe kell vennie a többletköltségek mértékét befolyásoló más típusú állami beavatkozásokat. |
| --- | --- |

(5)

A tagállamoknak olyan ellentételezési összeget kell meghatározniuk, amely lehetővé teszi a legkülső régiók kedvezőtlen adottságok folytán, különösen pedig a termékeknek az európai kontinensre történő szállítása miatt jelentkező többletköltségek megfelelő kiegyenlítését. A túlkompenzálás elkerülése érdekében az összegnek a támogatás által kiegyenlített többletköltségekkel arányosnak kell lennie, és semmilyen körülmények között sem haladhatja meg az európai kontinensre történő szállítás költségei és az egyéb kapcsolódó költségek 100 %-át. Az ellentételezésnek ebből a célból figyelembe kell vennie a többletköltségek mértékét befolyásoló más típusú állami beavatkozásokat.

| (6) | E rendelet célkitűzéseinek megfelelő elérése és a közös halászati politika szabályai betartásának biztosítása érdekében a támogatásnak a közös halászati politika rendelkezéseivel összhangban kifogott és feldolgozott halászati termékekre kell korlátozódnia. |
| --- | --- |

(6)

E rendelet célkitűzéseinek megfelelő elérése és a közös halászati politika szabályai betartásának biztosítása érdekében a támogatásnak a közös halászati politika rendelkezéseivel összhangban kifogott és feldolgozott halászati termékekre kell korlátozódnia.

| (7) | Az ellentételezési rendszer hatékony és megfelelő működéséhez a tagállamoknak arról is meg kell győződniük, hogy a támogatás kedvezményezettjei gazdasági szempontból életképesek, és a végrehajtás rendszere lehetővé teszi a támogatás szabályszerű alkalmazását. |
| --- | --- |

(7)

Az ellentételezési rendszer hatékony és megfelelő működéséhez a tagállamoknak arról is meg kell győződniük, hogy a támogatás kedvezményezettjei gazdasági szempontból életképesek, és a végrehajtás rendszere lehetővé teszi a támogatás szabályszerű alkalmazását.

| (8) | Az ellentételezési rendszer megfelelő ellenőrzésének lehetővé tétele érdekében az érintett tagállamoknak évente jelentést kell benyújtaniuk a rendszer működéséről. |
| --- | --- |

(8)

Az ellentételezési rendszer megfelelő ellenőrzésének lehetővé tétele érdekében az érintett tagállamoknak évente jelentést kell benyújtaniuk a rendszer működéséről.

| (9) | Az ellentételezési rendszer 2013 után történő folytatásáról meghozandó döntés megalapozása érdekében a Bizottságnak a rendszer megszűnése előtt kellő időben, független értékelésen alapuló jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. |
| --- | --- |

(9)

Az ellentételezési rendszer 2013 után történő folytatásáról meghozandó döntés megalapozása érdekében a Bizottságnak a rendszer megszűnése előtt kellő időben, független értékelésen alapuló jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak.

| (10) | Az ellentételezési rendszer céljára előirányzott közösségi kiadásokat az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap keretében, a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikke (2) bekezdésének f) pontjával összhangban közvetlen, központi irányítással kell finanszírozni. |
| --- | --- |

(10)

Az ellentételezési rendszer céljára előirányzott közösségi kiadásokat az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap keretében, a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikke (2) bekezdésének f) pontjával összhangban közvetlen, központi irányítással kell finanszírozni.

| (11) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (5) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(11)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (5) összhangban kell elfogadni.

| (12) | A közvetlen, központi pénzügyi irányítás tekintetében a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezésével kapcsolatos kiadásoknak az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) által történő finanszírozására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 21-i 2003/2006/EK bizottsági rendeletet (6) kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(12)

A közvetlen, központi pénzügyi irányítás tekintetében a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezésével kapcsolatos kiadásoknak az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) által történő finanszírozására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 21-i 2003/2006/EK bizottsági rendeletet (6) kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra vonatkozóan bevezeti a következő legkülső régiókból származó egyes halászati termékek forgalomba hozatalakor a szóban forgó régiók kedvezőtlen adottságai miatt a 3. cikkben meghatározott gazdasági szereplőknél felmerülő többletköltségek ellentételezésének rendszerét (a továbbiakban: ellentételezés):

| — | Azori-szigetek, |
| --- | --- |

—

Azori-szigetek,

| — | Madeira, |
| --- | --- |

—

Madeira,

| — | Kanári-szigetek, |
| --- | --- |

—

Kanári-szigetek,

| — | Francia Guyana, és |
| --- | --- |

—

Francia Guyana, és

| — | Réunion. |
| --- | --- |

—

Réunion.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a „halászati termékeknek” a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló, 1999. december 17-i 104/2000/EK tanácsi rendelet (7) 1. cikkében található fogalommeghatározását kell alkalmazni.

3. cikk

Gazdasági szereplők

(1)   Az ellentételezést a halászati termékek forgalomba hozatala során többletköltségeket viselő következő gazdasági szereplők javára kell kifizetni:

| a) | a termelők; |
| --- | --- |

a)

a termelők;

| b) | az 1. cikkben említett régiók kikötőiben lajstromozott és ott üzemeltetett hajók tulajdonosai vagy üzemeltetői, vagy az ilyen üzemeltetők társulásai; és |
| --- | --- |

b)

az 1. cikkben említett régiók kikötőiben lajstromozott és ott üzemeltetett hajók tulajdonosai vagy üzemeltetői, vagy az ilyen üzemeltetők társulásai; és

| c) | a feldolgozó- és az értékesítési ágazat szereplői, vagy e szereplők társulásai, akiknél az érintett termékek forgalomba hozatalával összefüggésben többletköltségek merülnek fel. |
| --- | --- |

c)

a feldolgozó- és az értékesítési ágazat szereplői, vagy e szereplők társulásai, akiknél az érintett termékek forgalomba hozatalával összefüggésben többletköltségek merülnek fel.

(2)   Az érintett tagállamok lépéseket tesznek annak biztosítására, hogy gazdaságilag életképes szereplők kapjanak ellentételezést.

4. cikk

Támogatásra jogosult halászati termékek

(1)   Az egyes érintett tagállamok az 1. cikkben említett régióik vonatkozásában meghatározzák az ellentételezésre jogosult halászati termékek jegyzékét és mennyiségét. A halászati termékek jegyzéke és a mennyiségek a tagállamhoz tartozó egyes régiók tekintetében differenciáltan is meghatározhatók.

(2)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett jegyzék és mennyiségek meghatározásakor minden lényeges tényezőt figyelembe vesznek, különösen annak szükségességét, hogy az ellentételezés ne jelentsen fokozott terhet a biológiailag érzékeny állományok tekintetében, továbbá figyelembe veszik a többletköltségek mértékét, valamint az előállítás és a forgalomba hozatal minőségi és mennyiségi vonatkozásait.

(3)   Az ellentételezésben részesülő halászati termékeket a közös halászati politika következőket érintő szabályaival összhangban kell kifogni és feldolgozni:

| a) | védelem és kezelés; |
| --- | --- |

a)

védelem és kezelés;

| b) | nyomon követhetőség; |
| --- | --- |

b)

nyomon követhetőség;

| c) | osztályozási előírások. |
| --- | --- |

c)

osztályozási előírások.

(4)   Nem részesülhetnek ellentételezésben olyan halászati termékek, amelyeket:

| a) | harmadik országok hajói fogtak, a Venezuela lobogója alatt közlekedő, közösségi vizeken tevékenykedő halászhajók kivételével; |
| --- | --- |

a)

harmadik országok hajói fogtak, a Venezuela lobogója alatt közlekedő, közösségi vizeken tevékenykedő halászhajók kivételével;

| b) | olyan közösségi halászhajók fogtak, amelyeket nem az 1. cikkben felsorolt régiók valamely kikötőjében lajstromoztak; |
| --- | --- |

b)

olyan közösségi halászhajók fogtak, amelyeket nem az 1. cikkben felsorolt régiók valamely kikötőjében lajstromoztak;

| c) | harmadik országokból hoztak be; |
| --- | --- |

c)

harmadik országokból hoztak be;

| d) | jogellenes, nem bejelentett vagy szabályozatlan halászatból nyernek. |
| --- | --- |

d)

jogellenes, nem bejelentett vagy szabályozatlan halászatból nyernek.

A b) pontot nem kell alkalmazni, ha az e cikkben megállapított szabályokkal összhangban biztosított nyersanyag nem elegendő az érintett legkülső régiókban meglévő feldolgozóipari kapacitás igénybevételére.

5. cikk

Az ellentételezés

(1)   Minden érintett tagállamnak meg kell határoznia az 1. cikkben említett régiói tekintetében a 4. cikk (1) bekezdésében említett jegyzékben szereplő valamennyi halászati termékre vonatkozó ellentételezés mértékét. Ez a mérték a tagállamhoz tartozó egyes régiókon belül vagy régiók között differenciáltan is meghatározható.

(2)   Az ellentételezésnek figyelembe kell vennie:

| a) | minden egyes halászati termék esetében az érintett régió kedvezőtlen adottságai miatt felmerülő többletköltségeket, különösen az európai kontinensre történő szállítás költségét; és |
| --- | --- |

a)

minden egyes halászati termék esetében az érintett régió kedvezőtlen adottságai miatt felmerülő többletköltségeket, különösen az európai kontinensre történő szállítás költségét; és

| b) | minden olyan egyéb állami beavatkozást, amely a többletköltségek mértékét befolyásolja. |
| --- | --- |

b)

minden olyan egyéb állami beavatkozást, amely a többletköltségek mértékét befolyásolja.

(3)   A többletköltségek ellentételezésének arányosnak kell lennie az ellensúlyozni kívánt többletköltségekkel. A többletköltségek ellentételezésének mértékét az ellentételezési tervben kellően indokolni kell. Az ellentételezés mértéke azonban semmilyen körülmények között nem haladhatja meg az európai kontinensre szánt halászati termékek szállítása tekintetében felmerült költségek és egyéb kapcsolódó költségek 100 %-át.

(4)   A teljes éves ellentételezés összege nem haladhatja meg a következő értékeket:

| a) | : | Azori-szigetek és Madeira | : | 4 283 992 EUR; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | Kanári-szigetek | : | 5 844 076 EUR; |
| c) | : | Francia Guyana és Réunion | : | 4 868 700 EUR. |

a)

:

Azori-szigetek és Madeira

:

4 283 992 EUR;

b)

:

Kanári-szigetek

:

5 844 076 EUR;

c)

:

Francia Guyana és Réunion

:

4 868 700 EUR.

6. cikk

Kiigazítás

A feltételek megváltozásának figyelembevétele érdekében az érintett tagállamok – az 5. cikk (4) bekezdésében meghatározott teljes összegek tiszteletben tartása mellett – kiigazíthatják a 4. cikk (1) bekezdésében említett, támogatásra jogosult halászati termékek jegyzékét és mennyiségeit, valamint az 5. cikk (1) bekezdésében említett ellentételezési mértéket.

7. cikk

Az ellentételezési tervek benyújtása

(1)   2007. november 6-ig az érintett tagállamok benyújtják a Bizottságnak a 4. cikk (1) bekezdésében említett jegyzéket és mennyiségeket, valamint az 5. cikk (1) bekezdésében említett ellentételezési mértékeket (a továbbiakban együtt: ellentételezési terv).

(2)   Ha az ellentételezési terv nem felel meg e rendelet követelményeinek, a Bizottság két hónapon belül felkéri a tagállamot a terv megfelelő módosítására. Ebben az esetben a tagállam benyújtja módosított ellentételezési tervét a Bizottságnak.

(3)   Ha a Bizottság az (1) és a (2) bekezdésben említett ellentételezési terv kézhezvételétől számított két hónapon belül nem ad választ, akkor az ellentételezési tervet jóváhagyottnak kell tekinteni.

(4)   Ha egy tagállam a 6. cikk szerinti kiigazítást kíván végrehajtani, akkor benyújtja módosított ellentételezési tervét a Bizottságnak, majd értelemszerűen a (2) és a (3) bekezdésben megállapított eljárást kell alkalmazni. A módosított tervet jóváhagyottnak kell tekinteni, ha a Bizottság a módosított ellentételezési terv kézhezvételétől számított négy héten belül nem ad választ.

8. cikk

Jelentéstétel

(1)   Az egyes érintett tagállamok éves jelentést készítenek az ellentételezés végrehajtásáról, és ezt minden évben június 30-ig benyújtják a Bizottság részére.

(2)   A Bizottság 2011. december 31-ig független értékelésen alapuló jelentést nyújt be az Európai Parlament, a Tanács, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság részére az ellentételezés végrehajtásáról, szükség esetén jogalkotási javaslatokkal együtt.

9. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   A tagállamok e rendelettel összhangban felmerült kiadásait az 1290/2005/EK tanácsi rendelet 3. cikke (2) bekezdésének f) pontja szerinti kiadásoknak kell tekinteni.

(2)   Az (1) bekezdés végrehajtása tekintetében a 2003/2006/EK rendeletet kell alkalmazni.

10. cikk

Ellenőrzés

A tagállamok megfelelő rendelkezéseket fogadnak el az e rendeletben meghatározott követelmények betartásának és a műveletek szabályszerűségének biztosítására.

11. cikk

Részletes szabályok

E rendelet részletes alkalmazási szabályai a 12. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően fogadhatók el.

12. cikk

Bizottság

(1)   A Bizottság munkáját a Halászatitermék-piaci Irányítóbizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott időtartam egy hónap.

13. cikk

Átmeneti intézkedések

(1)   Továbbra is a 2328/2003/EK rendelet 8. cikkét kell alkalmazni az említett rendelet 8. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján a Bizottsághoz benyújtott azon tagállami kiigazítási kérelmekre, amelyekről 2006. december 31-ig nem született döntés.

(2)   A 9. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni a 2328/2003/EK rendelet alapján fennálló azon tagállami kiadásokra, amelyekről a tagállam 2006. október 15. után nyilatkozik a Bizottságnak.

14. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. május 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. GLOS

---

(1)  2007. április 24-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL C 93., 2007.4.27., 31. o.

2

(3)  A Tanács 2003. december 22-i 2328/2003/EK rendelete az Azori-szigetekről, Madeiráról, a Kanári-szigetekről, valamint Franciaország tengerentúli megyéiből, Guyanából és Réunionból származó egyes halászati termékek forgalomba hozatalakor e régiók távoli fekvése miatt felmerülő többletköltségek ellentételezésére vonatkozó program bevezetéséről (HL L 345., 2003.12.31., 34. o.).

3

(4)  HL L 209., 2005.8.11., 1. o. A legutóbb a 378/2007/EK rendelettel (HL L 95., 2007.4.5., 1. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A legutóbb a 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

5

(6)  HL L 379., 2006.12.28., 49. o.

6

(7)  HL L 17., 2000.1.21., 22. o. A legutóbb az 1759/2006/EK rendelettel (HL L 335., 2006.12.1., 3. o.) módosított rendelet.

7

---

| 6.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/5

---

A BIZOTTSÁG 792/2007/EK RENDELETE

(2007. július 5.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. július 6-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. július 5-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2007. július 5-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 36,7 |
| TR | 97,2 |
| ZZ | 67,0 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| TR | 105,7 |
| ZZ | 128,5 |
| 0709 90 70 | IL | 42,1 |
| TR | 92,9 |
| ZZ | 67,5 |
| 0805 50 10 | AR | 52,2 |
| UY | 55,9 |
| ZA | 60,2 |
| ZZ | 56,1 |
| 0808 10 80 | AR | 82,2 |
| BR | 80,0 |
| CA | 99,5 |
| CL | 84,3 |
| CN | 74,6 |
| NZ | 98,9 |
| US | 124,2 |
| UY | 46,9 |
| ZA | 103,6 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 20 50 | AR | 79,0 |
| CL | 85,5 |
| NZ | 98,4 |
| ZA | 112,4 |
| ZZ | 93,8 |
| 0809 10 00 | EG | 88,7 |
| TR | 203,7 |
| ZZ | 146,2 |
| 0809 20 95 | TR | 257,5 |
| US | 279,5 |
| ZZ | 268,5 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | US | 120,3 |
| ZZ | 120,3 |
| 0809 40 05 | IL | 150,7 |
| ZZ | 150,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

36,7

TR

97,2

ZZ

67,0

0707 00 05

JO

151,2

TR

105,7

ZZ

128,5

0709 90 70

IL

42,1

TR

92,9

ZZ

67,5

0805 50 10

AR

52,2

UY

55,9

ZA

60,2

ZZ

56,1

0808 10 80

AR

82,2

BR

80,0

CA

99,5

CL

84,3

CN

74,6

NZ

98,9

US

124,2

UY

46,9

ZA

103,6

ZZ

88,2

0808 20 50

AR

79,0

CL

85,5

NZ

98,4

ZA

112,4

ZZ

93,8

0809 10 00

EG

88,7

TR

203,7

ZZ

146,2

0809 20 95

TR

257,5

US

279,5

ZZ

268,5

0809 30 10, 0809 30 90

US

120,3

ZZ

120,3

0809 40 05

IL

150,7

ZZ

150,7

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 6.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/7

---

A BIZOTTSÁG 793/2007/EK RENDELETE

(2007. július 5.)

a 659/2007/EK rendelettel megnyitott, az egyes alpesi és hegyi fajtájú bikákra, tehenekre és üszőkre vonatkozó vámkontingensek keretében a 2007. július 1-jétől2008. június 30-ig terjedő időszakra benyújtott kérelmekhez kapcsolódó behozatali jogok odaítéléséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az egyes alpesi és hegyi fajtájú, nem vágásra szánt bikákra, tehenekre és üszőkre vonatkozó behozatali vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2007. június 14-i 659/2007/EK rendelet (3) vámkontingenseket nyitott meg marha- és borjúhús-ágazatbeli termékek behozatala érdekében. |
| --- | --- |

(1)

Az egyes alpesi és hegyi fajtájú, nem vágásra szánt bikákra, tehenekre és üszőkre vonatkozó behozatali vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2007. június 14-i 659/2007/EK rendelet (3) vámkontingenseket nyitott meg marha- és borjúhús-ágazatbeli termékek behozatala érdekében.

| (2) | A 2007. július 1-jétől2008. június 30-ig terjedő időszakra a 09.4196 tételszámú vámkontingenshez kapcsolódó behozatali jogok tekintetében benyújtott kérelmek nagyobb mennyiségre vonatkoznak, mint ami rendelkezésre áll. Ezért indokolt a kérelmezett mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható megállapításával meghatározni, hogy a behozatali jogok milyen mértékben ítélhetők oda, |
| --- | --- |

(2)

A 2007. július 1-jétől2008. június 30-ig terjedő időszakra a 09.4196 tételszámú vámkontingenshez kapcsolódó behozatali jogok tekintetében benyújtott kérelmek nagyobb mennyiségre vonatkoznak, mint ami rendelkezésre áll. Ezért indokolt a kérelmezett mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható megállapításával meghatározni, hogy a behozatali jogok milyen mértékben ítélhetők oda,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 659/2007/EK rendelet alapján a 2007. július 1-jétől2008. június 30-ig terjedő időszakra a 09.4196 tételszám alatt megnyitott kontingens keretében benyújtott, behozatali jog iránti kérelmekre 14,2857 %-os odaítélési együtthatót kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. július 6-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. július 5-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o. A 289/2007/EK rendelettel (HL L 78., 2007.3.17., 17. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 155., 2007.6.15., 20. o.

3

---

| 6.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/8

---

A BIZOTTSÁG 794/2007/EK RENDELETE

(2007. július 5.)

az 536/2007/EK rendelet által a baromfihús tekintetében megnyitott vámkontingens keretében 2007 júniusának első hét napján benyújtott kérelmekre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a baromfihús piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2777/75/EGK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az Amerikai Egyesült Államok részére a baromfihúsra vonatkozóan kiutalt vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2007. május 15-i 536/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 536/2007/EK rendelet vámkontingenseket nyitott meg a baromfihús-ágazat termékeinek behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az 536/2007/EK rendelet vámkontingenseket nyitott meg a baromfihús-ágazat termékeinek behozatalára vonatkozóan.

| (2) | 2007 júniusának első hét napján a 2007. július 1-jétőlszeptember 30-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan a rendelkezésre álló mennyiségnél kisebb mennyiség tekintetében érkeztek behozatali engedély iránti kérelmek. Helyénvaló tehát meghatározni azt a mennyiséget, amelyre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiséget hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiséghez, |
| --- | --- |

(2)

2007 júniusának első hét napján a 2007. július 1-jétőlszeptember 30-ig terjedő alidőszakra vonatkozóan a rendelkezésre álló mennyiségnél kisebb mennyiség tekintetében érkeztek behozatali engedély iránti kérelmek. Helyénvaló tehát meghatározni azt a mennyiséget, amelyre nem nyújtottak be kérelmet, és e mennyiséget hozzá kell adni a következő kontingens-alidőszakra megállapított mennyiséghez,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

4 166 250 kg az a mennyiség, amelyre vonatkozóan az 536/2007/EK rendelet alapján nem nyújtottak be a 09.4169 tételszámú kontingensre vonatkozó behozatali engedély iránti kérelmet, és amelyet hozzá kell adni a 2007. október 1-jétőldecember 31-ig terjedő alidőszakhoz.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. július 6-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. július 5-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 282., 1975.11.1., 77. o. A legutóbb a 679/2006/EK rendelettel (HL L 119., 2006.5.4., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 128., 2007.5.16., 6. o.

2

---

| 6.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/9

---

A BIZOTTSÁG 795/2007/EK RENDELETE

(2007. július 5.)

a gabonafélék, illetve rizs felhasználásával készült feldolgozott termékek exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1785/2003/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 14. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 14. cikkének és az 1785/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ezen rendeletek 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árfolyamjegyzései, illetve árai és ugyanezen termékeknek a Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 14. cikkének és az 1785/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ezen rendeletek 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árfolyamjegyzései, illetve árai és ugyanezen termékeknek a Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető.

| (2) | Az 1785/2003/EK rendelet 13. cikkének értelmében a visszatérítéseket egyfelől a gabonafélék, a rizs és a tört rizs rendelkezésre álló készletei aktuális helyzetének és távlati alakulásának, valamint a Közösség piacán érvényes áraiknak, illetve a gabonafélék, a rizs, a tört rizs és a gabonaágazatba tartozó termékek világpiaci árainak figyelembevételével kell rögzíteni. Ugyanezen cikkek értelmében fontos biztosítani továbbá a gabonafélék és a rizs piacainak kiegyensúlyozottságát, valamint az árak és a kereskedelem természetes alakulását, illetve emellett figyelembe kell venni a tervezett export gazdasági vonatkozásait és a Közösség piacán fellépő zavarok elkerüléséhez fűződő érdeket is. |
| --- | --- |

(2)

Az 1785/2003/EK rendelet 13. cikkének értelmében a visszatérítéseket egyfelől a gabonafélék, a rizs és a tört rizs rendelkezésre álló készletei aktuális helyzetének és távlati alakulásának, valamint a Közösség piacán érvényes áraiknak, illetve a gabonafélék, a rizs, a tört rizs és a gabonaágazatba tartozó termékek világpiaci árainak figyelembevételével kell rögzíteni. Ugyanezen cikkek értelmében fontos biztosítani továbbá a gabonafélék és a rizs piacainak kiegyensúlyozottságát, valamint az árak és a kereskedelem természetes alakulását, illetve emellett figyelembe kell venni a tervezett export gazdasági vonatkozásait és a Közösség piacán fellépő zavarok elkerüléséhez fűződő érdeket is.

| (3) | A gabonafélékből és rizsből előállított termékek import- és exportrendszeréről szóló 1518/95/EK bizottsági rendelet (3) 2. cikke meghatározta azokat a konkrét kritériumokat, amelyeket figyelembe kell venni az ezekre a termékekre járó visszatérítés kiszámításánál. |
| --- | --- |

(3)

A gabonafélékből és rizsből előállított termékek import- és exportrendszeréről szóló 1518/95/EK bizottsági rendelet (3) 2. cikke meghatározta azokat a konkrét kritériumokat, amelyeket figyelembe kell venni az ezekre a termékekre járó visszatérítés kiszámításánál.

| (4) | Egyes feldolgozott termékek vonatkozásában a nyújtandó visszatérítés mértékét, termékektől függően, azok hamu-, nyerscellulóz-, maghéj-, fehérje-, zsír- vagy keményítőtartalma függvényében differenciálni kell, mivel e tartalom különösen jól mutatja a feldolgozott termék által ténylegesen tartalmazott alapanyag mennyiségét. |
| --- | --- |

(4)

Egyes feldolgozott termékek vonatkozásában a nyújtandó visszatérítés mértékét, termékektől függően, azok hamu-, nyerscellulóz-, maghéj-, fehérje-, zsír- vagy keményítőtartalma függvényében differenciálni kell, mivel e tartalom különösen jól mutatja a feldolgozott termék által ténylegesen tartalmazott alapanyag mennyiségét.

| (5) | Ami a maniókagyökeret és más trópusi gyökereket és gumókat, valamint a belőlük készült lisztet illeti, a szóba jöhető export gazdasági vonatkozásai, különös tekintettel ezeknek a termékeknek a jellegére és eredetére, jelenleg nem teszik szükségessé export-visszatérítés rögzítését. A gabonafélékből készült egyes feldolgozott termékek esetében a Közösség nemzetközi kereskedelemben való részvételének kis jelentősége jelenleg nem teszi szükségessé export-visszatérítés rögzítését. |
| --- | --- |

(5)

Ami a maniókagyökeret és más trópusi gyökereket és gumókat, valamint a belőlük készült lisztet illeti, a szóba jöhető export gazdasági vonatkozásai, különös tekintettel ezeknek a termékeknek a jellegére és eredetére, jelenleg nem teszik szükségessé export-visszatérítés rögzítését. A gabonafélékből készült egyes feldolgozott termékek esetében a Közösség nemzetközi kereskedelemben való részvételének kis jelentősége jelenleg nem teszi szükségessé export-visszatérítés rögzítését.

| (6) | A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékekre, rendeltetési helyük szerint. |
| --- | --- |

(6)

A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékekre, rendeltetési helyük szerint.

| (7) | A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható. |
| --- | --- |

(7)

A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható.

| (8) | Egyes kukorica felhasználásával készült feldolgozott termékeket hőkezelésnek vethetnek alá, ami felveti annak a veszélyét, hogy olyan visszatérítés megállapítására kerül sor, amely nem felel meg a termék minőségének. Szükségesnek mutatkozik pontosítani, hogy az ilyen termékek, amelyek előkocsonyásított keményítőt tartalmaznak, nem részesülhetnek export-visszatérítésben. |
| --- | --- |

(8)

Egyes kukorica felhasználásával készült feldolgozott termékeket hőkezelésnek vethetnek alá, ami felveti annak a veszélyét, hogy olyan visszatérítés megállapítására kerül sor, amely nem felel meg a termék minőségének. Szükségesnek mutatkozik pontosítani, hogy az ilyen termékek, amelyek előkocsonyásított keményítőt tartalmaznak, nem részesülhetnek export-visszatérítésben.

| (9) | A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(9)

A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1518/95/EK rendelet 1. cikkében emlitett termékek exportjára adott export-visszatérítések e rendelet mellékletének megfelelően kerülnek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. július 6-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. július 5-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 270., 2003.10.21., 96. o. A legutóbb az 1549/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 280., 2004.8.31., 13. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 147., 1995.6.30., 55. o. A legutóbb a 2993/95/EK rendelettel (HL L 312., 1995.12.23., 25. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

a Bizottság 2007. július 5-i rendeletéhez, a gabonafélék, illetve rizs felhasználásával készült feldolgozott termékek exportjára alkalmazható visszatérítések rögzítéséről

| Termékkód | Viszonylat | Mértékegység | A visszatérítések összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 21,55 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1102 90 10 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 27,70 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 21,55 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 20,01 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 23,09 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 17,70 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 3,85 |
| 1107 10 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 24,12 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 24,12 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 24,12 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 25,28 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 17,54 |
| 2106 90 55 9000 | C14 | EUR/t | 18,47 |
| MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).
  A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.).
  A többi viszonylat a következőképpen került meghatározásra:







  C10 | : | Valamennyi viszonylat. |
| C14 | : | Valamennyi viszonylat, Svájc és Lichtenstein kivételével. |

Termékkód

Viszonylat

Mértékegység

A visszatérítések összege

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

21,55

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

18,47

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

18,47

1102 90 10 9100

C10

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C10

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

27,70

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

21,55

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

18,47

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

18,47

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

24,62

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

20,01

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

23,09

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

17,70

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

3,85

1107 10 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

24,62

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

24,62

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

24,62

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

24,62

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

24,12

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

18,47

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

24,12

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

18,47

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

18,47

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

24,12

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

18,47

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

25,28

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

17,54

2106 90 55 9000

C14

EUR/t

18,47

MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).

A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.).

A többi viszonylat a következőképpen került meghatározásra:

C10

:

Valamennyi viszonylat.

C14

:

Valamennyi viszonylat, Svájc és Lichtenstein kivételével.

---

(1)  Semmiféle visszatérítés nem jár az olyan termékekre, amelyeket a keményítő előkocsonyásítását eredményező hőkezelésben részesítettek.

(2)  A visszatérítések megadására a módosított 2730/75/EGK tanácsi rendeletnek megfelelően kerül sor (HL L 281., 1975.11.1., 20. o.).

MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).

A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.).

A többi viszonylat a következőképpen került meghatározásra:

| C10 | : | Valamennyi viszonylat. |
| --- | --- | --- |
| C14 | : | Valamennyi viszonylat, Svájc és Lichtenstein kivételével. |

C10

:

Valamennyi viszonylat.

C14

:

Valamennyi viszonylat, Svájc és Lichtenstein kivételével.

---

| 6.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/12

---

A BIZOTTSÁG 796/2007/EK RENDELETE

(2007. július 5.)

a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékekre vonatkozó visszatérítési ráták megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1785/2003/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 14. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és az 1785/2003/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése a mindkét rendelet 1. cikkében felsorolt termékek esetén export-visszatérítést biztosít a világpiacon tapasztalható árfolyamok és árak és a Közösségen belüli árak közti különbségek fedezésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és az 1785/2003/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése a mindkét rendelet 1. cikkében felsorolt termékek esetén export-visszatérítést biztosít a világpiacon tapasztalható árfolyamok és árak és a Közösségen belüli árak közti különbségek fedezésére.

| (2) | A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (3) határozza meg azokat a termékeket, amelyek esetén meg kell szabni a visszatérítési rátát; amelyet akkor kell alkalmazni, ha a termékeket az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében vagy az 1785/2003/EK rendelet IV. mellékletében felsorolt termékek formájában exportálják. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontok tekintetében a 3448/93/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2005. június 30-i 1043/2005/EK bizottsági rendelet (3) határozza meg azokat a termékeket, amelyek esetén meg kell szabni a visszatérítési rátát; amelyet akkor kell alkalmazni, ha a termékeket az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében vagy az 1785/2003/EK rendelet IV. mellékletében felsorolt termékek formájában exportálják.

| (3) | Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban a 100 kilogrammra vonatkozó visszatérítési rátát minden egyes érintett alaptermék esetén minden hónapra meg kell határozni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1043/2005/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésével összhangban a 100 kilogrammra vonatkozó visszatérítési rátát minden egyes érintett alaptermék esetén minden hónapra meg kell határozni.

| (4) | Az azokra a visszatérítésekre bevezetett kötelezettségvállalások, amelyeket a Szerződés I. mellékletében nem szereplő mezőgazdasági termékek exportjára kívánnak nyújtani, kockázatossá válhatnak a magas visszatérítési ráta előzetes rögzítése miatt. Emiatt az ilyen jellegű helyzetekre tekintettel óvintézkedések bevezetésére van szükség, anélkül azonban, hogy a hosszú időtartamú szerződések megkötését ezzel meghiúsítanák. A visszatérítések előzetes rögzítése esetére meghatározott különleges visszatérítési ráták meghatározása olyan intézkedés, amely lehetővé teszi, hogy ezek a különféle célkitűzések egyidejűleg teljesülhessenek. |
| --- | --- |

(4)

Az azokra a visszatérítésekre bevezetett kötelezettségvállalások, amelyeket a Szerződés I. mellékletében nem szereplő mezőgazdasági termékek exportjára kívánnak nyújtani, kockázatossá válhatnak a magas visszatérítési ráta előzetes rögzítése miatt. Emiatt az ilyen jellegű helyzetekre tekintettel óvintézkedések bevezetésére van szükség, anélkül azonban, hogy a hosszú időtartamú szerződések megkötését ezzel meghiúsítanák. A visszatérítések előzetes rögzítése esetére meghatározott különleges visszatérítési ráták meghatározása olyan intézkedés, amely lehetővé teszi, hogy ezek a különféle célkitűzések egyidejűleg teljesülhessenek.

| (5) | Figyelemmel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a tésztakészítményeknek a Közösségből az Egyesült Államokba történő kiviteléről szóló, a 87/482/EGK tanácsi rendelettel (4) jóváhagyott egyezségre, a rendeltetési hely alapján különbséget kell tenni az 1902 11 00 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek visszatérítése esetén. |
| --- | --- |

(5)

Figyelemmel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a tésztakészítményeknek a Közösségből az Egyesült Államokba történő kiviteléről szóló, a 87/482/EGK tanácsi rendelettel (4) jóváhagyott egyezségre, a rendeltetési hely alapján különbséget kell tenni az 1902 11 00 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek visszatérítése esetén.

| (6) | Az 1043/2005/EK rendelet 15. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján csökkentett export-visszatérítési rátát kell meghatározni, figyelembe véve az alkalmazandó termelési visszatérítés mennyiségét, az 1722/93/EGK bizottsági rendeletnek (5) megfelelően a termékek előállításának feltételezett időszaka alatt felhasznált érintett alaptermékek esetére. |
| --- | --- |

(6)

Az 1043/2005/EK rendelet 15. cikkének (2) és (3) bekezdése alapján csökkentett export-visszatérítési rátát kell meghatározni, figyelembe véve az alkalmazandó termelési visszatérítés mennyiségét, az 1722/93/EGK bizottsági rendeletnek (5) megfelelően a termékek előállításának feltételezett időszaka alatt felhasznált érintett alaptermékek esetére.

| (7) | A szeszesitalok esetén az előállítás során felhasznált gabonafélék ára csekély hatást gyakorol. Mindazonáltal az Egyesült Királyság, Írország és Dánia csatlakozási szerződésének 19. jegyzőkönyve biztosítja a közösségi gabonaféléknek a gabonaalapú szeszesitalok gyártásában történő felhasználásának elősegítését célzó, szükséges intézkedések meghozatalát. Következésképpen szükség van a szeszesitalok formájában exportált gabonafélékre vonatkozó visszatérítési ráták megfelelő módosítására. |
| --- | --- |

(7)

A szeszesitalok esetén az előállítás során felhasznált gabonafélék ára csekély hatást gyakorol. Mindazonáltal az Egyesült Királyság, Írország és Dánia csatlakozási szerződésének 19. jegyzőkönyve biztosítja a közösségi gabonaféléknek a gabonaalapú szeszesitalok gyártásában történő felhasználásának elősegítését célzó, szükséges intézkedések meghozatalát. Következésképpen szükség van a szeszesitalok formájában exportált gabonafélékre vonatkozó visszatérítési ráták megfelelő módosítására.

| (8) | A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(8)

A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1043/2005/EK rendelet I. mellékletében és az 1784/2003/EK rendelet 1. cikkében vagy az 1785/2003/EK rendelet 1. cikkében felsorolt és az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében, illetőleg az 1785/2003/EK rendelet IV. mellékletében meghatározott termékek formájában exportált alaptermékekre alkalmazandó visszatérítési ráták e rendelet mellékletében kerülnek meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. július 6-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. július 5-én.

a Bizottság részéről

Heinz ZOUREK

vállalkozáspolitikai és ipari főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 270., 2003.10.21., 96. o. A legutóbb a 797/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 144., 2006.5.31., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 172., 2005.7.5., 24. o. A legutóbb a 447/2007/EK rendelettel (HL L 106., 2007.4.24., 31. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 275., 1987.9.29., 36. o.

4

(5)  HL L 159., 1993.7.1., 112. o. A legutóbb az 1584/2004/EK rendelettel (HL L 280., 2004.8.31., 11. o.) módosított rendelet.

5

---

MELLÉKLET

A szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékek esetén 2007. július 6-tól alkalmazandó visszatérítési ráták (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | A termék megnevezése (2) | Az alaptermék 100 kg-jára számított visszatérítési ráta |
| A visszatérítés előzetes rögzítése esetén | Egyéb |
| 1001 10 00 | Durumbúza: | | |
| – az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén | — | — |
| – egyéb esetekben | — | — |
| 1001 90 99 | Közönséges búza és a kétszeres: | | |
| – az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén | — | — |
| – egyéb esetekben | | |
| – – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó | — | — |
| – – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | — | — |
| – – egyéb esetekben | — | — |
| 1002 00 00 | Rozs | — | — |
| 1003 00 90 | Árpa: | | |
| – – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | — | — |
| – egyéb esetekben | — | — |
| 1004 00 00 | Zab | — | — |
| 1005 90 00 | Kukorica (csemegekukorica) a következő formában felhasználva | | |
| – keményítő: | | |
| – – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó | 1,539 | 1,539 |
| – – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | — | — |
| – – egyéb esetekben | 1,539 | 1,539 |
| – az 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79 és 2106 90 55 KN-kód alá tartozó (5) glükóz, glükózszirup, maltodextrin, maltodextrinszirup | | |
| – – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó | 1,154 | 1,154 |
| – – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | — | — |
| – – egyéb esetekben | 1,154 | 1,154 |
| – – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | — | — |
| – egyéb (ideértve a feldolgozatlan kukoricát) | 1,539 | 1,539 |
| Az 1108 13 00 KN-kód alá tartozó burgonyakeményítő, hasonlóan a feldolgozott kukoricából nyerhető termékekhez | | |
| – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó | 1,539 | 1,539 |
| – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | — | — |
| – egyéb esetekben | 1,539 | 1,539 |
| ex 1006 30 | Teljesen hántolt rizs: | | |
| – kerekszemű | — | — |
| – közepesszemű | — | — |
| – hosszúszemű | — | — |
| 1006 40 00 | Tört rizs | — | — |
| 1007 00 90 | Nem hibrid, vetésre szánt cirokmag | — | — |

(EUR/100 kg)

KN-kód

A termék megnevezése (2)

Az alaptermék 100 kg-jára számított visszatérítési ráta

A visszatérítés előzetes rögzítése esetén

Egyéb

1001 10 00

Durumbúza:

– az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén

—

—

– egyéb esetekben

—

—

1001 90 99

Közönséges búza és a kétszeres:

– az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén

—

—

– egyéb esetekben

– – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó

—

—

– – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

—

—

– – egyéb esetekben

—

—

1002 00 00

Rozs

—

—

1003 00 90

Árpa:

– – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

—

—

– egyéb esetekben

—

—

1004 00 00

Zab

—

—

1005 90 00

Kukorica (csemegekukorica) a következő formában felhasználva

– keményítő:

– – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó

1,539

1,539

– – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

—

—

– – egyéb esetekben

1,539

1,539

– az 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79 és 2106 90 55 KN-kód alá tartozó (5) glükóz, glükózszirup, maltodextrin, maltodextrinszirup

– – amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó

1,154

1,154

– – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

—

—

– – egyéb esetekben

1,154

1,154

– – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

—

—

– egyéb (ideértve a feldolgozatlan kukoricát)

1,539

1,539

Az 1108 13 00 KN-kód alá tartozó burgonyakeményítő, hasonlóan a feldolgozott kukoricából nyerhető termékekhez

– amikor az 1043/2005/EK rendelet (3) 15. cikke (3) bekezdése alkalmazandó

1,539

1,539

– amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

—

—

– egyéb esetekben

1,539

1,539

ex 1006 30

Teljesen hántolt rizs:

– kerekszemű

—

—

– közepesszemű

—

—

– hosszúszemű

—

—

1006 40 00

Tört rizs

—

—

1007 00 90

Nem hibrid, vetésre szánt cirokmag

—

—

---

(1)  Az ebben a rendeletben meghatározott rátákat nem kell alkalmazni azon áruk esetén, amelyeket az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között 1972. július 22-én létrejött megállapodás 2. jegyzőkönyve I. és II. táblázata felsorol, és a Svájci Államszövetségbe vagy a Liechtensteini Hercegségbe exportáltak.

(2)  Amennyiben alaptermék, illetve megfeleltetett termékek feldolgozásával előállított mezőgazdasági termékekről van szó, az 1043/2005/EK bizottsági rendelet V. mellékletében meghatározott együtthatók alkalmazandók.

(3)  Az érintett termékek a 3505 10 50 KN-kód alá tartoznak.

(4)  Az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében felsorolt vagy a 2825/93/EGK rendelet 2. cikkében említett termékek (HL L 258., 1993.10.16., 6. o.).

(5)  Az NC 1702 30 99, 1702 40 90 és 1702 60 90 KN-kód alá tartozó, glükóz- és fruktózszirup összekeveréséből származó szirupok esetén az export-visszatérítés csak a glükózszirupra nyújtható.

---

| 6.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/16

---

A BIZOTTSÁG 797/2007/EK RENDELETE

(2007. július 5.)

a borágazat termékeire vonatkozó kiviteli engedélyek kiállításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az 1493/1999/EK tanácsi rendeletnek a szőlő- és borágazati termékek harmadik országokkal való kereskedelme tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályokról szóló, 2001. április 24-i 883/2001/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére és 9. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendelet (2) 63. cikke (7) bekezdése az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásainak keretében megkötött, a mezőgazdaságra vonatkozó megállapodásban rögzített mennyiségi korlátok és kiadások keretei közé korlátozta a borágazat termékeire nyújtott export-visszatérítések odaítélését. |
| --- | --- |

(1)

A borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendelet (2) 63. cikke (7) bekezdése az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásainak keretében megkötött, a mezőgazdaságra vonatkozó megállapodásban rögzített mennyiségi korlátok és kiadások keretei közé korlátozta a borágazat termékeire nyújtott export-visszatérítések odaítélését.

| (2) | A 883/2001/EK rendelet 9. cikke megállapítja azokat a körülményeket, amelyek különleges intézkedések meghozatalára jogosítják fel a Bizottságot az e megállapodás keretében előírt mennyiség és a rendelkezésre álló költségvetés meghaladásának elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A 883/2001/EK rendelet 9. cikke megállapítja azokat a körülményeket, amelyek különleges intézkedések meghozatalára jogosítják fel a Bizottságot az e megállapodás keretében előírt mennyiség és a rendelkezésre álló költségvetés meghaladásának elkerülése érdekében.

| (3) | A 2007. július 4-ig a kiviteli engedélyek iránti kérelmekkel kapcsolatban a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján a 2007. augusztus 31-ig tartó időszakra, a 883/2001/EK rendelet 9. cikkének (5) bekezdésében említett, 1. Afrika, 3. Kelet-Európa és 4. Nyugat-Európa rendeltetési zónára vonatkozóan fennáll a veszélye a még rendelkezésre álló mennyiség túllépésének, amennyiben korlátozások nélkül állítanak ki a visszatérítést előre rögzítő kiviteli engedélyeket. Ezért következésképpen meg kell határozni egy százalékos együtthatót a 2007. július 1. és 3. között benyújtott igények elfogadására, és 2007. szeptember 16-ig fel kell függeszteni az e zónára vonatkozóan igényelt engedélyek kiállítását, valamint az új engedélyek benyújtását, |
| --- | --- |

(3)

A 2007. július 4-ig a kiviteli engedélyek iránti kérelmekkel kapcsolatban a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján a 2007. augusztus 31-ig tartó időszakra, a 883/2001/EK rendelet 9. cikkének (5) bekezdésében említett, 1. Afrika, 3. Kelet-Európa és 4. Nyugat-Európa rendeltetési zónára vonatkozóan fennáll a veszélye a még rendelkezésre álló mennyiség túllépésének, amennyiben korlátozások nélkül állítanak ki a visszatérítést előre rögzítő kiviteli engedélyeket. Ezért következésképpen meg kell határozni egy százalékos együtthatót a 2007. július 1. és 3. között benyújtott igények elfogadására, és 2007. szeptember 16-ig fel kell függeszteni az e zónára vonatkozóan igényelt engedélyek kiállítását, valamint az új engedélyek benyújtását,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A borágazat termékeire vonatkozóan a 883/2001/EK rendelet alapján 2007. július 1. és 3. között igényelt, a visszatérítést előzetesen rögzítő kiviteli engedély iránti kérelmek az 1. Afrika zónára vonatkozóan a kérelmezett mennyiség 16,62 %-ában, 3. Kelet-Európa zónára vonatkozóan a kérelmezett mennyiség 23,66 %-ában és 4. Nyugat-Európa zónára vonatkozóan a kérelmezett mennyiség 27,97 %-ában kerülnek elfogadásra.

(2)   A borágazat (1) bekezdésben említett termékei tekintetében a kiviteli engedélyek kibocsátása a 2007. július 4-től benyújtott kérelmek alapján, valamint 2007. július 6-tól a kiviteli engedélyek iránti kérelmek benyújtása az 1. Afrika, 3. Kelet-Európa és 4. Nyugat-Európa zóna vonatkozásában 2007. szeptember 16-ig felfüggesztésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. július 6-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. július 5-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 128., 2001.5.10., 1. o. A legutóbb a 2079/2005/EK rendelettel (HL L 333., 2005.12.20., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb a 2165/2005/EK rendelettel (HL L 345., 2005.12.28., 1. o.) módosított rendelet.

2

---

| 6.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/17

---

A BIZOTTSÁG 798/2007/EK RENDELETE

(2007. július 5.)

az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő hajók által az ICES VII g, VII h, VII j és VII k övezetben folytatott heringhalászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK rendeletre (1), és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 21-i 41/2007/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat ír elő a 2007. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 21-i 41/2007/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat ír elő a 2007. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett állományoknak a mellékletben szereplő tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban lajstromozott hajók általi halászata kimerítette a 2007-re megállapított kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett állományoknak a mellékletben szereplő tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban lajstromozott hajók általi halászata kimerítette a 2007-re megállapított kvótát.

| (3) | Ezért szükséges megtiltani ezen állomány halászatát, valamint a fedélzeten való tárolását, átrakodását és kirakodását, |
| --- | --- |

(3)

Ezért szükséges megtiltani ezen állomány halászatát, valamint a fedélzeten való tárolását, átrakodását és kirakodását,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében említett tagállam számára 2007-re megállapított, a mellékletben említett állományra vonatkozó halászati kvótát a mellékletben meghatározott időponttól számítva kimerítettnek kell tekinteni.

2. cikk

Tilalmak

A mellékletben említett tagállam lobogója alatt hajózó vagy az abban a tagállamban lajstromozott hajóknak az e rendelet mellékletében említett állományokra vonatkozó halászata a mellékletben meghatározott időponttól számítva tilos. E hajók számára ezen időpont után a már kifogott állományok fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. július 5-én.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

halászati és tengerészeti főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31. 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb az 1967/2006/EK rendelettel (HL L 409., 2006.12.30., 11. o., legutóbb a HL L 36., 2007.2.8., 6. o. szerint helyesbítve) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 15., 2007.1.20., 1. o. A 444/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 106., 2007.4.24., 22. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 16 |
| --- | --- |
| Tagállam | EGYESÜLT KIRÁLYSÁG |
| Állomány | HER/7G-K. |
| Faj | Hering (Clupea harengus) |
| Övezet | VII g, VII h, VII j és VII k |
| Időpont | 2007.6.12. |

Szám

16

Tagállam

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

Állomány

HER/7G-K.

Faj

Hering (Clupea harengus)

Övezet

VII g, VII h, VII j és VII k

Időpont

2007.6.12.

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

| 6.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/19 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/19

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2007. június 5.)

Málta túlzott költségvetési hiányának fennállásáról szóló 2005/186/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

(2007/464/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (12) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

mivel:

| (1) | A Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Tanács, a Bizottság ajánlására a 2005/186/EK határozattal (1) megállapította, hogy Máltán túlzott költségvetési hiány áll fenn. A Tanács jelezte, hogy az államháztartási hiány 2003-ban a GDP 9,7 %-át tette ki, amiből a GDP 2,9 %-ának megfelelő rész egyszeri művelet eredménye volt, ami meghaladta a Szerződésben előirányzott, a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaértéket, miközben a bruttó államadósság szintje a GDP 72 %-ának felelt meg, és várható volt, hogy 2004-ben meghaladja a Szerződésben előirányzott 60 %-os referenciaértéket. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 104. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Tanács, a Bizottság ajánlására a 2005/186/EK határozattal (1) megállapította, hogy Máltán túlzott költségvetési hiány áll fenn. A Tanács jelezte, hogy az államháztartási hiány 2003-ban a GDP 9,7 %-át tette ki, amiből a GDP 2,9 %-ának megfelelő rész egyszeri művelet eredménye volt, ami meghaladta a Szerződésben előirányzott, a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaértéket, miközben a bruttó államadósság szintje a GDP 72 %-ának felelt meg, és várható volt, hogy 2004-ben meghaladja a Szerződésben előirányzott 60 %-os referenciaértéket.

| (2) | 2004. július 5-én a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács ajánlást intézett Máltához azzal a céllal, hogy legkésőbb 2006-ig szüntesse meg a túlzott hiány állapotát. Az ajánlást nyilvánosságra hozták. |
| --- | --- |

(2)

2004. július 5-én a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács ajánlást intézett Máltához azzal a céllal, hogy legkésőbb 2006-ig szüntesse meg a túlzott hiány állapotát. Az ajánlást nyilvánosságra hozták.

| (3) | A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi határozatot a Bizottság ajánlása alapján hatályon kívül kell helyezni, ha az érintett tagállamban a túlzott hiányt a Tanács véleménye szerint korrigálták. |
| --- | --- |

(3)

A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiányról szóló tanácsi határozatot a Bizottság ajánlása alapján hatályon kívül kell helyezni, ha az érintett tagállamban a túlzott hiányt a Tanács véleménye szerint korrigálták.

| (4) | A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság nyújtja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtására vonatkozó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet (3) 4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(4)

A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság nyújtja a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtására vonatkozó adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet (3) 4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, konkrétan április 1-jéig és október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.

| (5) | Málta 2007. április 1-je előtti bejelentését és a bizottsági szolgálatok 2007. tavaszi előrejelzését követően, a 3605/93/EK rendelet 8g. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján a következő következtetések vonhatók le:






  — | Az államháztartási hiány a 2003-as GDP 10 %-áról 2006-ban a GDP 2,6 %-ára, a 3 %-os GDP-referenciaérték alá csökkent. Ez némileg kedvezőbb a konvergenciaprogram 2006. januári aktualizált változatában a 2006. évre kitűzött célnál, bár valamennyivel meghaladja a Tanács által a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásban elfogadott célokat. |
| --- | --- | --- |

(5)

Málta 2007. április 1-je előtti bejelentését és a bizottsági szolgálatok 2007. tavaszi előrejelzését követően, a 3605/93/EK rendelet 8g. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján a következő következtetések vonhatók le:

—

Az államháztartási hiány a 2003-as GDP 10 %-áról 2006-ban a GDP 2,6 %-ára, a 3 %-os GDP-referenciaérték alá csökkent. Ez némileg kedvezőbb a konvergenciaprogram 2006. januári aktualizált változatában a 2006. évre kitűzött célnál, bár valamennyivel meghaladja a Tanács által a 104. cikk (7) bekezdése szerinti ajánlásban elfogadott célokat.

| — | 2003 és 2006 között a hiányrátának a GDP 7,4 százalékpontjával való csökkenése több mint fele (körülbelül négy százalékpont) a magasabb bevételnek köszönhető, amely a közvetett adókban bekövetkezett változásokra vezethető vissza, valamint a hatékonyabb adóbeszedést tükrözi. Az alacsonyabb kiadás/GDP-arány felelős a fennmaradó 3,5 százalékpontért, részben az egyszeri műveletek (azaz a hagyományosan negatív kiadásként elszámolt földértékesítések) gyakoribb alkalmazása miatt. A kiadási hányad kevésbé csökkent volna, ha kizárják 2003. évi – a hajógyárak átszervezéséhez kapcsolódó – a GDP 3 %-a körüli jelentős, egyszeri kiadásnövelő műveletet. Emellett a kiadáscsökkentést a közigazgatási intézmények létszámleépítésével és szerkezetátalakításával, a közszolgálat munkaerő-felvételének korlátozásával és a szociális kifizetések szabályozásával érték el. |
| --- | --- |

—

2003 és 2006 között a hiányrátának a GDP 7,4 százalékpontjával való csökkenése több mint fele (körülbelül négy százalékpont) a magasabb bevételnek köszönhető, amely a közvetett adókban bekövetkezett változásokra vezethető vissza, valamint a hatékonyabb adóbeszedést tükrözi. Az alacsonyabb kiadás/GDP-arány felelős a fennmaradó 3,5 százalékpontért, részben az egyszeri műveletek (azaz a hagyományosan negatív kiadásként elszámolt földértékesítések) gyakoribb alkalmazása miatt. A kiadási hányad kevésbé csökkent volna, ha kizárják 2003. évi – a hajógyárak átszervezéséhez kapcsolódó – a GDP 3 %-a körüli jelentős, egyszeri kiadásnövelő műveletet. Emellett a kiadáscsökkentést a közigazgatási intézmények létszámleépítésével és szerkezetátalakításával, a közszolgálat munkaerő-felvételének korlátozásával és a szociális kifizetések szabályozásával érték el.

| — | 2004 és 2006 között az egyszeri hiánycsökkentő műveletek átlagosan körülbelül a GDP 1 %-át tették ki. Az egyszeri intézkedések (a GDP 0,7 %-a) nélkül a 2006. évi hiány a referenciaérték felett, a GDP 3,3 %-án maradt volna. A strukturális egyenleg javulása, azaz a ciklikusan igazított egyenleg az egyszeri intézkedések hatása nélkül 2006-ban a becslések szerint kevéssel meghaladta a GDP 1 %-át. |
| --- | --- |

—

2004 és 2006 között az egyszeri hiánycsökkentő műveletek átlagosan körülbelül a GDP 1 %-át tették ki. Az egyszeri intézkedések (a GDP 0,7 %-a) nélkül a 2006. évi hiány a referenciaérték felett, a GDP 3,3 %-án maradt volna. A strukturális egyenleg javulása, azaz a ciklikusan igazított egyenleg az egyszeri intézkedések hatása nélkül 2006-ban a becslések szerint kevéssel meghaladta a GDP 1 %-át.

| — | 2007-re – a Bizottság szolgálatai 2007. tavaszi előrejelzése szerint – a hiány további kiadáscsökkentések nyomán tovább csökken, egészen a GDP 2,1 %-ára. Az egyszeri intézkedések előreláthatóan a GDP 0,6 %-át teszik ki, ami nagyjából hasonló az előző év nagyságrendjéhez, így a hiány az egyszeri intézkedések nélkül a referenciaérték alatt maradna. Ez nagyrészt összhangban van a 2007. áprilisi bejelentésben megadott, a GDP 1,9 %-ának megfelelő hivatalos hiánybecsléssel. 2008-ra a tavaszi előrejelzés a hiánynak a GDP 1,6 %-ára való további csökkenését vetíti előre (egyszeri intézkedések alkalmazása nélkül). Ez azt mutatja, hogy a hiánynak a GDP 3 %-a alá való csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon történt. A strukturális egyenleg az előrejelzések szerint kis mértékben tovább csökken 2007-ben, és 2008-ban – a politikai változások nélküli forgatókönyv szerint – egy további százalékponttal. Ezt a középtávú költségvetési célkitűzés felé szükséges előrelépés tükrében kell vizsgálni, ami Málta esetében a strukturális értelemben egyensúlyi költségvetési helyzet. |
| --- | --- |

—

2007-re – a Bizottság szolgálatai 2007. tavaszi előrejelzése szerint – a hiány további kiadáscsökkentések nyomán tovább csökken, egészen a GDP 2,1 %-ára. Az egyszeri intézkedések előreláthatóan a GDP 0,6 %-át teszik ki, ami nagyjából hasonló az előző év nagyságrendjéhez, így a hiány az egyszeri intézkedések nélkül a referenciaérték alatt maradna. Ez nagyrészt összhangban van a 2007. áprilisi bejelentésben megadott, a GDP 1,9 %-ának megfelelő hivatalos hiánybecsléssel. 2008-ra a tavaszi előrejelzés a hiánynak a GDP 1,6 %-ára való további csökkenését vetíti előre (egyszeri intézkedések alkalmazása nélkül). Ez azt mutatja, hogy a hiánynak a GDP 3 %-a alá való csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon történt. A strukturális egyenleg az előrejelzések szerint kis mértékben tovább csökken 2007-ben, és 2008-ban – a politikai változások nélküli forgatókönyv szerint – egy további százalékponttal. Ezt a középtávú költségvetési célkitűzés felé szükséges előrelépés tükrében kell vizsgálni, ami Málta esetében a strukturális értelemben egyensúlyi költségvetési helyzet.

| — | Az államadósság a csúcsértékről, a 2004. évi GDP 73,9 %-áról a GDP 66,5 %-ára csökkent 2006-ban. A Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése szerint az adósságráta 2008 végére tovább esik, körülbelül 64,3 %-ra, ezáltal közelebb kerülve a GDP 60 %-ának megfelelő referenciaértékhez. |
| --- | --- |

—

Az államadósság a csúcsértékről, a 2004. évi GDP 73,9 %-áról a GDP 66,5 %-ára csökkent 2006-ban. A Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése szerint az adósságráta 2008 végére tovább esik, körülbelül 64,3 %-ra, ezáltal közelebb kerülve a GDP 60 %-ának megfelelő referenciaértékhez.

| (6) | A Tanács véleménye szerint a máltai túlzott hiány korrekciója megtörtént, ezért a 2005/186/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(6)

A Tanács véleménye szerint a máltai túlzott hiány korrekciója megtörtént, ezért a 2005/186/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az általános értékelésből az következik, hogy Máltán a túlzott hiány kiigazítása megtörtént.

2. cikk

A 2005/186/EK határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Máltai Köztársaság a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2007. június 5-én.

a Tanács részéről

az elnök

S. GABRIEL

---

(1)  HL L 62., 2005.3.9., 21. o.

1

(2)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A legutóbb az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.

3

---

| 6.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/21 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/21

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2007. június 5.)

a görögországi túlzott hiány fennállásáról szóló 2004/917/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

(2007/465/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (12) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

mivel:

| (1) | A Tanács a 2004/917/EK tanácsi határozattal (1) – a Bizottságnak a Szerződés 104. cikke (6) bekezdése szerinti ajánlását követően – úgy határozott, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartás hiánya 2003-ban a GDP 3,2 %-a volt, ami meghaladta a Szerződésben előirányzott, a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaértéket, miközben a bruttó államadósság szintje a GDP 103 %-ának felelt meg, ami jóval meghaladja a Szerződésben előirányzott 60 %-os referenciaértéket. Több alkalommal felülvizsgálták a 2003. évi államháztartási hiányra és a bruttó államadósságra vonatkozó számadatokat. A legfrissebb adatok szerint a hiány a GDP 6,2 %-át, az adósság pedig a GDP 107,8 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a 2004/917/EK tanácsi határozattal (1) – a Bizottságnak a Szerződés 104. cikke (6) bekezdése szerinti ajánlását követően – úgy határozott, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn. A Tanács megállapította, hogy az államháztartás hiánya 2003-ban a GDP 3,2 %-a volt, ami meghaladta a Szerződésben előirányzott, a GDP 3 %-ának megfelelő referenciaértéket, miközben a bruttó államadósság szintje a GDP 103 %-ának felelt meg, ami jóval meghaladja a Szerződésben előirányzott 60 %-os referenciaértéket. Több alkalommal felülvizsgálták a 2003. évi államháztartási hiányra és a bruttó államadósságra vonatkozó számadatokat. A legfrissebb adatok szerint a hiány a GDP 6,2 %-át, az adósság pedig a GDP 107,8 %-át tette ki.

| (2) | 2004. július 6-án a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács ajánlást intézett Görögországhoz azzal a céllal, hogy legkésőbb 2005-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták. |
| --- | --- |

(2)

2004. július 6-án a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (2) 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanács ajánlást intézett Görögországhoz azzal a céllal, hogy legkésőbb 2005-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. Az ajánlást nyilvánosságra hozták.

| (3) | A Tanács 2005. január 19-én a 2005/334/EK tanácsi határozatban (3), összhangban a 104. cikk (8) bekezdésével és a Bizottság ajánlása alapján, úgy határozott, hogy Görögország nem tett hatékony intézkedéseket a Tanácsnak a 104. cikk (7) bekezdése értelmében tett ajánlására. A Tanács 2005. február 17-én a 2005/441/EK tanácsi határozatban a Bizottság ajánlására úgy határozott (4), hogy a 104. cikk (9) bekezdésével összhangban felszólítja Görögországot a túlzott hiány megszüntetéséhez szükségesnek ítélt hiánycsökkentési intézkedések megtételére, és egy évvel, 2006-ra meghosszabbította a kiigazításra adott határidőt. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2005. január 19-én a 2005/334/EK tanácsi határozatban (3), összhangban a 104. cikk (8) bekezdésével és a Bizottság ajánlása alapján, úgy határozott, hogy Görögország nem tett hatékony intézkedéseket a Tanácsnak a 104. cikk (7) bekezdése értelmében tett ajánlására. A Tanács 2005. február 17-én a 2005/441/EK tanácsi határozatban a Bizottság ajánlására úgy határozott (4), hogy a 104. cikk (9) bekezdésével összhangban felszólítja Görögországot a túlzott hiány megszüntetéséhez szükségesnek ítélt hiánycsökkentési intézkedések megtételére, és egy évvel, 2006-ra meghosszabbította a kiigazításra adott határidőt.

| (4) | A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha az érintett tagállamban a túlzott hiányt a Tanács véleménye szerint kiigazították. |
| --- | --- |

(4)

A Szerződés 104. cikke (12) bekezdésének megfelelően a túlzott hiány fennállásáról szóló tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, ha az érintett tagállamban a túlzott hiányt a Tanács véleménye szerint kiigazították.

| (5) | A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság biztosítja az eljárás végrehajtására szolgáló adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet (5) 4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, nevezetesen április 1-jéig és október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(5)

A Szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel összhangban a Bizottság biztosítja az eljárás végrehajtására szolgáló adatokat. A jegyzőkönyv alkalmazásának részeként az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet (5) 4. cikkével összhangban a tagállamoknak évente kétszer, nevezetesen április 1-jéig és október 1-jéig közölniük kell a költségvetési hiányra, az államadósságra és más kapcsolódó változókra vonatkozó adatokat.

| (6) | Görögország 2007. április 1-jei jelentését és a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzését követően a 3605/93/EK rendelet 8 g. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján a következő következtetések vonhatók le:






  — | az államháztartási hiány a 2004-es GDP 7,9 %-áról 2006-ban a GDP 2,6 %-ára csökkent, ami a 3 %-os GDP-referenciaérték alatt van. Ez megegyezik a stabilitási program 2005. évi aktualizált változatában meghatározott célkitűzéssel; |
| --- | --- | --- |

(6)

Görögország 2007. április 1-jei jelentését és a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzését követően a 3605/93/EK rendelet 8 g. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság (Eurostat) által közölt adatok alapján a következő következtetések vonhatók le:

—

az államháztartási hiány a 2004-es GDP 7,9 %-áról 2006-ban a GDP 2,6 %-ára csökkent, ami a 3 %-os GDP-referenciaérték alatt van. Ez megegyezik a stabilitási program 2005. évi aktualizált változatában meghatározott célkitűzéssel;

| — | a bevételek és kiadások csaknem azonos mértékben járultak hozzá a 2005. évi 5,5 %-os hiányhoz képest a GDP csaknem 3 százalékpontos nominális kiigazításához. A GDP-hez viszonyítottan kifejezve az összes bevétel 1,5 százalékponttal nőtt, a GDP 0,5 százalékpontját kitevő közvetett adókkal. A fennmaradó százalékpontot a társadalombiztosítási járulékok és az egyéb bevételek – ideértve a tőkeátutalásokat (EU-átutalások) – növekedése teszi ki. Az összes kiadás a GDP-hez viszonyítva 1,25 százalékponttal csökkent, ennek vezérlője főként az elsődleges kiadások (a GDP 0,5 %-ával) és a kamatkiadások csökkenése (a GDP 0,25 %-a) volt. A tőkekiadások ugyancsak körülbelül a GDP 0,5 százalékpontjával csökkentek. Az egyszeri intézkedésekből származó bevételek a GDP 0,6 %-át tették ki. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) javulása a becslések szerint 2006-ban a GDP 2,25 %-a. Ez jórészt megmagyarázza a GDP 2,3 %-ának megfelelő hiány-adósság korrekciót; |
| --- | --- |

—

a bevételek és kiadások csaknem azonos mértékben járultak hozzá a 2005. évi 5,5 %-os hiányhoz képest a GDP csaknem 3 százalékpontos nominális kiigazításához. A GDP-hez viszonyítottan kifejezve az összes bevétel 1,5 százalékponttal nőtt, a GDP 0,5 százalékpontját kitevő közvetett adókkal. A fennmaradó százalékpontot a társadalombiztosítási járulékok és az egyéb bevételek – ideértve a tőkeátutalásokat (EU-átutalások) – növekedése teszi ki. Az összes kiadás a GDP-hez viszonyítva 1,25 százalékponttal csökkent, ennek vezérlője főként az elsődleges kiadások (a GDP 0,5 %-ával) és a kamatkiadások csökkenése (a GDP 0,25 %-a) volt. A tőkekiadások ugyancsak körülbelül a GDP 0,5 százalékpontjával csökkentek. Az egyszeri intézkedésekből származó bevételek a GDP 0,6 %-át tették ki. A strukturális egyenleg (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztított egyenleg az egyszeri és más átmeneti intézkedések nélkül) javulása a becslések szerint 2006-ban a GDP 2,25 %-a. Ez jórészt megmagyarázza a GDP 2,3 %-ának megfelelő hiány-adósság korrekciót;

| — | a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése a hiány további, a GDP 2,4 %-ára történő csökkenését jelzi 2007-re. Ez megfelel a stabilitási program 2006. decemberi aktualizált változatában meghatározott, a GDP 2,4 %-át kitevő hivatalos hiánycélnak. A Bizottság szolgálatainak előrejelzése azonban a GDP 0,25 %-át kitevő, további egyszeri intézkedéseket, valamint a GDP körülbelül 0,25 %-át kitevő tartós kiadásmegtakarító intézkedéseket tartalmaznak, mindkettőt a Bizottság szolgálatai tavaszi előrejelzésének záró időpontjáig bejelentettek szerint, ami ezáltal nem tükröződött a 2006. decemberi hivatalos hiánycélban. Ennek ellenére a tavaszi előrejelzés 2007-re vonatkozó jelzése a célnál nem jobb, mivel ezen új intézkedések hatását kiegyenlítik mind az óvatosabb növekedési feltételezések és az a tény, hogy a 2007-re tervezett tartós intézkedések a Bizottság nézete szerint nem egyensúlyoznák ki teljesen az egyszeri bevételek csökkenését. A hiány az egyszeri intézkedések nélkül is a referenciaérték alatt lenne, a GDP 2,9 %-át tenné ki. A tavaszi előrejelzés 2008-ra politikai változások nélkül a GDP 2,7 %-ának megfelelő hiányt jelez a 2008-as egyszeri intézkedések figyelembevétele nélkül). Ez azt mutatja, hogy a hiánynak a GDP 3 %-a alá való csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon történt. A strukturális egyenleg 2007-ben várhatóan körülbelül a GDP 0,25 százalékpontjával javul, 2008-ban pedig – politikai változások nélkül – egy csekély összeggel. Ezt annak szükségességéhez képest kell értékelni, hogy előrehaladást érjenek el a költségvetési helyzet középtávú célkitűzései felé, ami Görögország tekintetében a strukturális értelemben vett egyensúlyi helyzet; |
| --- | --- |

—

a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése a hiány további, a GDP 2,4 %-ára történő csökkenését jelzi 2007-re. Ez megfelel a stabilitási program 2006. decemberi aktualizált változatában meghatározott, a GDP 2,4 %-át kitevő hivatalos hiánycélnak. A Bizottság szolgálatainak előrejelzése azonban a GDP 0,25 %-át kitevő, további egyszeri intézkedéseket, valamint a GDP körülbelül 0,25 %-át kitevő tartós kiadásmegtakarító intézkedéseket tartalmaznak, mindkettőt a Bizottság szolgálatai tavaszi előrejelzésének záró időpontjáig bejelentettek szerint, ami ezáltal nem tükröződött a 2006. decemberi hivatalos hiánycélban. Ennek ellenére a tavaszi előrejelzés 2007-re vonatkozó jelzése a célnál nem jobb, mivel ezen új intézkedések hatását kiegyenlítik mind az óvatosabb növekedési feltételezések és az a tény, hogy a 2007-re tervezett tartós intézkedések a Bizottság nézete szerint nem egyensúlyoznák ki teljesen az egyszeri bevételek csökkenését. A hiány az egyszeri intézkedések nélkül is a referenciaérték alatt lenne, a GDP 2,9 %-át tenné ki. A tavaszi előrejelzés 2008-ra politikai változások nélkül a GDP 2,7 %-ának megfelelő hiányt jelez a 2008-as egyszeri intézkedések figyelembevétele nélkül). Ez azt mutatja, hogy a hiánynak a GDP 3 %-a alá való csökkentése hitelt érdemlő és fenntartható módon történt. A strukturális egyenleg 2007-ben várhatóan körülbelül a GDP 0,25 százalékpontjával javul, 2008-ban pedig – politikai változások nélkül – egy csekély összeggel. Ezt annak szükségességéhez képest kell értékelni, hogy előrehaladást érjenek el a költségvetési helyzet középtávú célkitűzései felé, ami Görögország tekintetében a strukturális értelemben vett egyensúlyi helyzet;

| — | az államadósság a 2004-es GDP 108,5 %-áról 2006-ban 104,5 %-ra csökkent, és a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése szerint 2008-ra az adósságráta további, körülbelül a GDP 97,5 %-ára történő esése várható, ami még mindig jóval meghaladja a GDP 60 %-ának megfelelő referenciaértéket. Úgy tekinthető, hogy az adósságráta elégséges ütemben csökken a 60 %-os referenciaérték felé. |
| --- | --- |

—

az államadósság a 2004-es GDP 108,5 %-áról 2006-ban 104,5 %-ra csökkent, és a Bizottság szolgálatainak 2007. tavaszi előrejelzése szerint 2008-ra az adósságráta további, körülbelül a GDP 97,5 %-ára történő esése várható, ami még mindig jóval meghaladja a GDP 60 %-ának megfelelő referenciaértéket. Úgy tekinthető, hogy az adósságráta elégséges ütemben csökken a 60 %-os referenciaérték felé.

| (7) | A görög statisztikai hatóságok javították eljárásaikat, ami a statisztikai eltérések jelentős csökkenését és az államháztartási adatok általánosan jobb minőségét eredményezte. A görög hatóságok elkötelezettek az államháztartási statisztikák javítását szolgáló cselekvési terv teljes körű végrehajtása mellett. Ennek eredményeként az Eurostat visszavonta fenntartásait a ténylegesen jelentett adatok minőségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(7)

A görög statisztikai hatóságok javították eljárásaikat, ami a statisztikai eltérések jelentős csökkenését és az államháztartási adatok általánosan jobb minőségét eredményezte. A görög hatóságok elkötelezettek az államháztartási statisztikák javítását szolgáló cselekvési terv teljes körű végrehajtása mellett. Ennek eredményeként az Eurostat visszavonta fenntartásait a ténylegesen jelentett adatok minőségével kapcsolatban.

| (8) | A Tanács véleménye szerint a görögországi túlzott hiány kiigazítása megtörtént, ezért a 2004/917/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(8)

A Tanács véleménye szerint a görögországi túlzott hiány kiigazítása megtörtént, ezért a 2004/917/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az átfogó értékelésből az következik, hogy Görögországban a túlzott hiány kiigazítása megtörtént.

2. cikk

A 2004/917/EK határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság a címzettje.

Kelt Luxembourgban, 2007. június 5-én.

a Tanács részéről

az elnök

S. GABRIEL

---

(1)  HL L 389., 2004.12.30., 25. o.

1

(2)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o. Az 1056/2005/EK rendelettel (HL L 174., 2005.7.7., 5. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 107., 2005.4.28., 24. o.

3

(4)  HL L 153., 2005.6.16., 29. o.

4

(5)  HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 2103/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 1. o.) módosított rendelet.

5

---

| 6.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/23

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2007. június 28.)

a Régiók Bizottsága hat svéd tagjának és kilenc svéd póttagjának kinevezéséről

(2007/466/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,

tekintettel a svéd kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2006. január 24-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2006. január 26-tól2010. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2006/116/EK határozatot (1).

| (2) | Henrik HAMMAR, Chris HEISTER, Roger KALIFF, Lars NORDSTRÖM, Lisbeth RYDEFJÄRD és Catarina TARRAS-WAHLBERG lemondását követően a Régiók Bizottsága hat tagjának helye betöltetlen maradt. Lena CELION, Agneta GRANBERG, Ulla NORGREN, Endrick SCHUBERT, Catarina SEGERSTEN-LARSSON, Christina TALLBERG és Åsa ÖGREN lemondását követően a Régiók Bizottsága hét póttagjának helye betöltetlen maradt. Kent PERSSON hivatali idejének lejártát követően egy póttag helye betöltetlen maradt. Lisbeth RYDEFJÄRD, korábbi (időközben lemondott) póttag helye taggá történő kinevezését követően betöltetlen maradt; |
| --- | --- |

(2)

Henrik HAMMAR, Chris HEISTER, Roger KALIFF, Lars NORDSTRÖM, Lisbeth RYDEFJÄRD és Catarina TARRAS-WAHLBERG lemondását követően a Régiók Bizottsága hat tagjának helye betöltetlen maradt. Lena CELION, Agneta GRANBERG, Ulla NORGREN, Endrick SCHUBERT, Catarina SEGERSTEN-LARSSON, Christina TALLBERG és Åsa ÖGREN lemondását követően a Régiók Bizottsága hét póttagjának helye betöltetlen maradt. Kent PERSSON hivatali idejének lejártát követően egy póttag helye betöltetlen maradt. Lisbeth RYDEFJÄRD, korábbi (időközben lemondott) póttag helye taggá történő kinevezését követően betöltetlen maradt;

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Tanács a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2010. január 25-ig a következő személyeket nevezi ki:

| a) | tagként:






  — | Paul LINDQUIST, Lidingö kommun, |
| --- | --- | --- |

a)

tagként:

—

Paul LINDQUIST, Lidingö kommun,

| — | Kristina ALVENDAHL, Stockholms kommun, |
| --- | --- |

—

Kristina ALVENDAHL, Stockholms kommun,

| — | Maria WALLHAGER, Stockholms läns landsting, |
| --- | --- |

—

Maria WALLHAGER, Stockholms läns landsting,

| — | Ilmar REEPALU, Malmö kommun, |
| --- | --- |

—

Ilmar REEPALU, Malmö kommun,

| — | Lotta HÅKANSSON HARJU, Järfälla kommun, |
| --- | --- |

—

Lotta HÅKANSSON HARJU, Järfälla kommun,

| — | Catarina SEGERSTEN-LARSSON, Värmlands läns landsting; |
| --- | --- |

—

Catarina SEGERSTEN-LARSSON, Värmlands läns landsting;

továbbá

| b) | póttagként:






  — | Carl Fredrik GRAF, Halmstads kommun, |
| --- | --- | --- |

b)

póttagként:

—

Carl Fredrik GRAF, Halmstads kommun,

| — | Susanna HABY, Göteborgs kommun, |
| --- | --- |

—

Susanna HABY, Göteborgs kommun,

| — | Carl Johan SONESON, Skåne läns landsting, |
| --- | --- |

—

Carl Johan SONESON, Skåne läns landsting,

| — | Rolf SÄLLRYD, Kronobergs läns landsting, |
| --- | --- |

—

Rolf SÄLLRYD, Kronobergs läns landsting,

| — | Ingela NYLUND WATZ, Stockholms läns landsting, |
| --- | --- |

—

Ingela NYLUND WATZ, Stockholms läns landsting,

| — | Agneta LIPKIN, Norrbottens läns landsting, |
| --- | --- |

—

Agneta LIPKIN, Norrbottens läns landsting,

| — | Tore HULT, Alingsås kommun, |
| --- | --- |

—

Tore HULT, Alingsås kommun,

| — | Yoomi RENSTRÖM, Ovanåkers kommun, |
| --- | --- |

—

Yoomi RENSTRÖM, Ovanåkers kommun,

| — | Kenth LÖVGREN, Gävle kommun; |
| --- | --- |

—

Kenth LÖVGREN, Gävle kommun;

a következők helyére:

| a) | — | Henrik HAMMAR, |
| --- | --- | --- |

a)

—

Henrik HAMMAR,

| — | Lisbeth RYDEFJÄRD, |
| --- | --- |

—

Lisbeth RYDEFJÄRD,

| — | Lars NORDSTRÖM, |
| --- | --- |

—

Lars NORDSTRÖM,

| — | Roger KALIFF, |
| --- | --- |

—

Roger KALIFF,

| — | Catarina TARRAS-WAHLBERG, |
| --- | --- |

—

Catarina TARRAS-WAHLBERG,

| — | Chris HEISTER; |
| --- | --- |

—

Chris HEISTER;

továbbá

| b) | — | Agneta GRANBERG, |
| --- | --- | --- |

b)

—

Agneta GRANBERG,

| — | Lena CELION, |
| --- | --- |

—

Lena CELION,

| — | Catarina SEGERSTEN-LARSSON, |
| --- | --- |

—

Catarina SEGERSTEN-LARSSON,

| — | Kent PERSSON, |
| --- | --- |

—

Kent PERSSON,

| — | Endrick SCHUBERT, |
| --- | --- |

—

Endrick SCHUBERT,

| — | Christina TALLBERG, |
| --- | --- |

—

Christina TALLBERG,

| — | Lisbeth RYDEFJÄRD (tagként kinevezve, miután póttagságáról lemondott), |
| --- | --- |

—

Lisbeth RYDEFJÄRD (tagként kinevezve, miután póttagságáról lemondott),

| — | Åsa ÖGREN, |
| --- | --- |

—

Åsa ÖGREN,

| — | Ulla NORGREN. |
| --- | --- |

—

Ulla NORGREN.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2007. június 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

S. GABRIEL

---

(1)  HL L 56., 2006.2.25., 75. o.

1

---

Bizottság

| 6.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/25

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. június 28.)

a rádiófrekvenciás azonosítással foglalkozó szakértői csoport létrehozásáról

(2007/467/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

mivel:

| (1) | A Szerződés 153. cikke az Európai Közösség feladatául szabja a fogyasztóvédelem magas színvonalának biztosítását, ennek érdekében a fogyasztók tájékoztatáshoz és az érdekeik védelmét célzó önszerveződéshez való jogának megerősítését. A 163. cikk értelmében a Közösség köteles ösztönözni az ipar nemzetközi versenyképességének erősödését, és segíteni a vállalkozásokat abban, hogy – egyebek mellett közös szabványok meghatározása útján – teljes mértékben kihasználhassák a belső piac lehetőségeit. A 157. cikk a Közösség és a tagállamok feladataként jelöli meg a kezdeményezéseknek kedvező környezet kialakításának ösztönözését, valamint a szakpolitikákban rejlő ipari lehetőségek jobb kihasználásának elősegítését. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 153. cikke az Európai Közösség feladatául szabja a fogyasztóvédelem magas színvonalának biztosítását, ennek érdekében a fogyasztók tájékoztatáshoz és az érdekeik védelmét célzó önszerveződéshez való jogának megerősítését. A 163. cikk értelmében a Közösség köteles ösztönözni az ipar nemzetközi versenyképességének erősödését, és segíteni a vállalkozásokat abban, hogy – egyebek mellett közös szabványok meghatározása útján – teljes mértékben kihasználhassák a belső piac lehetőségeit. A 157. cikk a Közösség és a tagállamok feladataként jelöli meg a kezdeményezéseknek kedvező környezet kialakításának ösztönözését, valamint a szakpolitikákban rejlő ipari lehetőségek jobb kihasználásának elősegítését.

| (2) | „Rádiófrekvenciás azonosítás (RFID) Európában: lépések egy politikai keret felé” című közleményében (a továbbiakban: közlemény) (1) a Bizottság bejelentette, hogy létre kívánja hozni a rádiófrekvenciás azonosítással (a továbbiakban: RFID) foglalkozó szakértői csoportot, amelynek keretében az érdekeltek – a körülmények teljes megértése, valamint a közleményben megfogalmazott aggályokkal összefüggő teendőkről nyújtandó tanácsadás céljából – párbeszédet folytathatnak egymással. |
| --- | --- |

(2)

„Rádiófrekvenciás azonosítás (RFID) Európában: lépések egy politikai keret felé” című közleményében (a továbbiakban: közlemény) (1) a Bizottság bejelentette, hogy létre kívánja hozni a rádiófrekvenciás azonosítással (a továbbiakban: RFID) foglalkozó szakértői csoportot, amelynek keretében az érdekeltek – a körülmények teljes megértése, valamint a közleményben megfogalmazott aggályokkal összefüggő teendőkről nyújtandó tanácsadás céljából – párbeszédet folytathatnak egymással.

| (3) | Ezért szakértői csoportot kell létrehozni az RFID területén, és meg kell határozni feladatait és felépítését. |
| --- | --- |

(3)

Ezért szakértői csoportot kell létrehozni az RFID területén, és meg kell határozni feladatait és felépítését.

| (4) | Kívánatos, hogy a csoport lehetővé tegye a fogyasztói szervezetek, a piaci szereplők, valamint a nemzeti és az európai hatóságok – ideértve az adatvédelmi hatóságokat is – közötti párbeszédet. |
| --- | --- |

(4)

Kívánatos, hogy a csoport lehetővé tegye a fogyasztói szervezetek, a piaci szereplők, valamint a nemzeti és az európai hatóságok – ideértve az adatvédelmi hatóságokat is – közötti párbeszédet.

| (5) | A csoport tagjaival kapcsolatos személyes adatokat a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2) megfelelően kell kezelni. |
| --- | --- |

(5)

A csoport tagjaival kapcsolatos személyes adatokat a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2) megfelelően kell kezelni.

| (6) | Célszerű meghatározni azt az időtartamot, amelyen belül ezt a határozatot alkalmazni kell. A Bizottság kellő időben meg fogja vizsgálni az alkalmazási időtartam meghosszabbításának lehetőségét, |
| --- | --- |

(6)

Célszerű meghatározni azt az időtartamot, amelyen belül ezt a határozatot alkalmazni kell. A Bizottság kellő időben meg fogja vizsgálni az alkalmazási időtartam meghosszabbításának lehetőségét,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A rádiófrekvenciás azonosítással foglalkozó szakértői csoport

2007.1.7-i hatállyal létrejön „a rádiófrekvenciás azonosítással foglalkozó szakértői csoport” elnevezésű szakértői csoport (a továbbiakban: csoport).

2. cikk

Feladatok

A csoport feladatai a következők:

| a) | tartalmi tanácsokat ad a Bizottságnak a közszervek és más érdekeltek által az RFID használata tekintetében alkalmazandó elvekről elfogadandó ajánláshoz, valamint a területet érintő egyéb bizottsági kezdeményezésekhez; |
| --- | --- |

a)

tartalmi tanácsokat ad a Bizottságnak a közszervek és más érdekeltek által az RFID használata tekintetében alkalmazandó elvekről elfogadandó ajánláshoz, valamint a területet érintő egyéb bizottsági kezdeményezésekhez;

| b) | iránymutatásokat dolgoz ki az RFID-alkalmazások kívánatos működéséről, ennek során figyelembe veszi az érdekeltek álláspontját, a hosszú távú felhasználókat érintő kérdéseket, valamint az RFID-technológiák gazdasági és társadalmi vonatkozásait; |
| --- | --- |

b)

iránymutatásokat dolgoz ki az RFID-alkalmazások kívánatos működéséről, ennek során figyelembe veszi az érdekeltek álláspontját, a hosszú távú felhasználókat érintő kérdéseket, valamint az RFID-technológiák gazdasági és társadalmi vonatkozásait;

| c) | támogatja a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy támogassa az RFID-ben rejlő lehetőségekre és kihívásokra irányuló tagállami és lakossági szintű tudatosságnövelő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

c)

támogatja a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy támogassa az RFID-ben rejlő lehetőségekre és kihívásokra irányuló tagállami és lakossági szintű tudatosságnövelő kezdeményezéseket;

| d) | objektív információkat ad és elősegíti a tapasztalatok és a helyes gyakorlati megoldások cseréjét az RFID-technológiákban rejlő lehetőségek és kihívások terén, ideértve az európai gazdaságot és társadalmat szolgáló alkalmazásokat is; objektív információkat ad az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó, valamint az egyéb politikai aggályokkal összefüggő közösségi és nemzeti keretszabályozásokról. |
| --- | --- |

d)

objektív információkat ad és elősegíti a tapasztalatok és a helyes gyakorlati megoldások cseréjét az RFID-technológiákban rejlő lehetőségek és kihívások terén, ideértve az európai gazdaságot és társadalmat szolgáló alkalmazásokat is; objektív információkat ad az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó, valamint az egyéb politikai aggályokkal összefüggő közösségi és nemzeti keretszabályozásokról.

3. cikk

Konzultáció

A Bizottság bármely olyan kérdésben kikérheti a csoport állásfoglalását, amely összefügg az RFID biztonsági, védelmi és magánélet-védelmi szempontból kielégítő, hatékony európai megvalósításával.

4. cikk

Tagság, a tagok felkérése

(1)   A csoport legfeljebb 35 tagból állhat.

(2)   A (csoport tevékenységében részt vevő tagokat és megfigyelőket a szakértőjelölésre felkért szervezetek javaslatára, a 2. cikkben és a 3. cikk (1) bekezdésében megjelölt területeken kellő jártassággal rendelkező szakemberek köréből az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság főigazgatója vagy az ő képviseletében eljáró személy kéri fel. A csoport tagjai mellé a tagokéval azonos számban és feltételek mellett póttagokat kell felkérni. A tagot távollét vagy akadályoztatás esetén automatikusan a póttag helyettesíti.

(3)   A tagok felkérése során gondoskodni kell a különböző érdekeltek kiegyensúlyozott képviseletéről, különösen pedig a következő területek képviselőinek részvételéről:

| a) | a civil társadalom részéről:






  i. | az RFID-rendszerekkel kapcsolatba kerülő végfelhasználói közösségek (lakosság, fogyasztók, betegek, alkalmazottak); |
| --- | --- | --- |

a)

a civil társadalom részéről:

i.

az RFID-rendszerekkel kapcsolatba kerülő végfelhasználói közösségek (lakosság, fogyasztók, betegek, alkalmazottak);

| ii. | a magánélet védelmével foglalkozó szervezetek; |
| --- | --- |

ii.

a magánélet védelmével foglalkozó szervezetek;

| b) | az érdekeltek részéről:






  i. | a különböző alkalmazó ágazatok (például a logisztika, a gépjárműipar, a repülés, az egészségügy, a kiskereskedelem, a gyógyszeripar) felhasználói; |
| --- | --- | --- |

b)

az érdekeltek részéről:

i.

a különböző alkalmazó ágazatok (például a logisztika, a gépjárműipar, a repülés, az egészségügy, a kiskereskedelem, a gyógyszeripar) felhasználói;

| ii. | az RFID-rendszerek kiépítésében aktív szerepet vállaló érdekeltek (például az RFID-csipek gyártói, a címkecsomagok és a leolvasók tervezői és gyártói, a szoftver- és rendszerintegrátorok, a szolgáltatók, valamint a magánélet-védelmi és a biztonsági megoldások előállítói); |
| --- | --- |

ii.

az RFID-rendszerek kiépítésében aktív szerepet vállaló érdekeltek (például az RFID-csipek gyártói, a címkecsomagok és a leolvasók tervezői és gyártói, a szoftver- és rendszerintegrátorok, a szolgáltatók, valamint a magánélet-védelmi és a biztonsági megoldások előállítói);

| iii. | a szabványosító testületek. |
| --- | --- |

iii.

a szabványosító testületek.

(4)   A csoport működésében való részvételre a közszervek köréből megfigyelőként fel kell kérni:

| a) | azoknak a tagállamoknak a képviselőit, amelyek a szakértői csoport megbízatási ideje alatt az Európai Unió elnökségét adják; |
| --- | --- |

a)

azoknak a tagállamoknak a képviselőit, amelyek a szakértői csoport megbízatási ideje alatt az Európai Unió elnökségét adják;

| b) | az adatvédelmi hatóságok képviselőit. |
| --- | --- |

b)

az adatvédelmi hatóságok képviselőit.

(5)   A csoport működésében való részvételre szakértői minőségben, megfigyelőként fel kell kérni:

| a) | elméleti és gyakorlati szakembereket; |
| --- | --- |

a)

elméleti és gyakorlati szakembereket;

| b) | műszaki szakértőket, különösen a hálózatba szervezett RFID-rendszerek következő generációja („a tárgyak internete”) tekintetében; |
| --- | --- |

b)

műszaki szakértőket, különösen a hálózatba szervezett RFID-rendszerek következő generációja („a tárgyak internete”) tekintetében;

| c) | jogi szakértőket, akik a hatályos jogról adnak szakvéleményt. |
| --- | --- |

c)

jogi szakértőket, akik a hatályos jogról adnak szakvéleményt.

(6)   A tagok megbízatása két évre szól, és megújítható. A tagok a helyükre lépő új tag felkéréséig, illetve megbízatásuk lejártáig maradnak hivatalban.

(7)   Megbízatásának hátralévő idejére új tag kérhető fel azon tag helyett, aki már nem tud érdemben hozzájárulni a csoport működéséhez, aki megbízatásáról lemond, valamint aki nem felel meg az e cikk (3)–(5) bekezdésében vagy a Szerződés 287. cikkében foglaltaknak.

(8)   Az e cikk (2) bekezdésében említett szervezetek nevét közzé kell tenni az Információs Társadalmi és Médiaügyi Főigazgatóság internetes honlapján. A tagok adatainak összegyűjtésére, feldolgozására és közzétételére a 45/2001/EK rendelet rendelkezései irányadók.

5. cikk

Működés

(1)   A csoportban az elnöki tisztséget a Bizottság képviselője tölti be.

(2)   A Bizottság egyetértésével egyes kérdések tanulmányozására alcsoportok hozhatók létre; az alcsoportok működésének feltételeit a csoport állapítja meg. Megbízatásuk teljesítésével az alcsoportokat fel kell oszlatni.

(3)   Ha hasznosnak vagy szükségesnek mutatkozik, a Bizottság képviselője szakértői vagy megfigyelői minőségben a csoport vagy az alcsoport működésébe bevonhat olyan személyt, aki valamelyik napirendi kérdésben konkrét jártassággal rendelkezik.

(4)   Ha a Bizottság véleménye szerint a szóban forgó információk bizalmas kérdéshez kapcsolódnak, a csoport vagy alcsoport tevékenységében való részvétel keretében szerzett információkat nem szabad másnak átadni.

(5)   A csoport és alcsoportjai a Bizottság által megállapított eljárásoknak és ütemezésnek megfelelően, rendesen a Bizottság épületeiben üléseznek. Titkársági szolgáltatásokat a Bizottság nyújt. Az üléseken részt vehetnek a Bizottság egyéb olyan tisztviselői, akiket a csoport munkája érint.

(6)   A csoport a Bizottság által elfogadott eljárásiszabályzat-minta alapján saját eljárási szabályzatot fogad el.

(7)   A Bizottság a kérdéses dokumentum eredeti nyelvén közzéteheti a csoport által készített összefoglalót, következtetést, részleges következtetést vagy munkadokumentumot.

6. cikk

Az ülésekkel kapcsolatos kiadások

A csoport tevékenységével összefüggésben a tagok, a szakértők és a megfigyelők részéről felmerülő utazási és – szükség esetén – tartózkodási költségeket a Bizottság a külső szakértőknek nyújtandó költségtérítésre irányadó bizottsági szabályoknak megfelelően visszatéríti.

A tagok szolgálataikért díjazásban nem részesülnek.

Az ülésekkel kapcsolatos kiadásokat azon éves költségvetés keretein belül kell visszatéríteni, amelyet a Bizottság felelős szolgálatai a csoport tevékenységére elkülönítettek.

7. cikk

Alkalmazhatóság

Ez a határozat 2009. március 31-ig alkalmazandó.

Kelt Brüsszelben, 2007. június 28-án.

a Bizottság részéről

Viviane REDING

a Bizottság tagja

---

(1)  COM(2007) 96 végleges.

1

(2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

A RÁDIÓFREKVENCIÁS AZONOSÍTÁSSAL (RFID) FOGLALKOZÓ SZAKÉRTŐI CSOPORT ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

A rádiófrekvenciás azonosítással (RFID) foglalkozó SZAKÉRTŐI CSOPORT,

tekintettel a rádiófrekvenciás azonosítással (RFID) foglalkozó szakértői csoport létrehozásáról szóló bizottsági határozatra és különösen annak 1. cikkére,

tekintettel a Bizottság által közzétett eljárásiszabályzat-mintára,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOT:

1. cikk

Ülés összehívása

(1)   A csoport üléseit az elnök hívja össze vagy saját kezdeményezésére, vagy – a Bizottság beleegyezését követően – a tagok egyszerű többségének indítványára.

(2)   Feladatkörükben felmerülő közös kérdések megvitatása céljából a csoport más csoportokkal együttes ülést is tarthat.

2. cikk

Napirend

(1)   A titkárság az elnök felelősségi körében elkészíti és a csoport tagjainak megküldi a napirendet.

(2)   A napirendet a csoport az ülés kezdetén elfogadja.

3. cikk

Iratok megküldése a csoport tagjainak

(1)   Az ülésre szóló meghívót és a napirend tervezetét a titkárság az ülés napja előtt legkésőbb harminc naptári nappal megküldi a csoport tagjainak.

(2)   Azokat a dokumentumokat, amelyekről a csoport állásfoglalását kérik, valamint minden más munkadokumentumot a titkárság az ülés napja előtt legkésőbb tizennégy naptári nappal megküldi a csoport tagjainak.

(3)   Sürgős vagy kivételes esetekben az (1) és a (2) bekezdésben megjelölt iratok megküldési határnapja legkésőbb az ülés napját megelőző ötödik naptári nap lehet.

4. cikk

A csoport véleménye

(1)   A csoport a véleményét lehetőség szerint egyhangúlag fogadja el.

(2)   Ha a csoport nem tud egyhangú döntést hozni, akkor az ellentétes álláspontokat és ezek hátterét jelentésbe kell foglalni, hogy a különböző álláspontok egyértelműen kifejezésre jussanak.

5. cikk

Alcsoportok

(1)   A Bizottság egyetértésével a csoport egyes kérdések tanulmányozására alcsoportokat hozhat létre; az alcsoportok működésének feltételeit a csoport állapítja meg, és az alcsoportokat közvetlenül feladataik teljesítése után fel kell oszlatni.

(2)   Az alcsoportok a csoportnak tesznek jelentést.

6. cikk

Külső személyek részvétele

(1)   Ha hasznosnak vagy szükségesnek mutatkozik, a Bizottság képviselője szakértői vagy megfigyelői minőségben a csoport vagy az alcsoport működésébe bevonhat olyan személyt, aki a napirend tervezetében szereplő valamelyik kérdésben konkrét szakértelemmel rendelkezik.

(2)   A csoport véleményeinek és jelentéseinek elfogadásakor a szakértők és a megfigyelők nem lehetnek jelen.

7. cikk

Írásos eljárás

(1)   Szükség esetén a csoport a véleményét egyes kérdésekben írásos eljárással is kialakíthatja. Ebben az esetben a titkárság megküldi a csoport tagjainak azokat a tervezeteket, amelyekről a csoport állásfoglalását kérik, valamint az esetleges egyéb dokumentumokat.

(2)   Ha azonban a csoport tagjainak egyszerű többsége azt indítványozza, hogy a kérdést a csoport ülés keretében vizsgálja meg, akkor az írásos eljárást eredménytelenül le kell zárni, és az elnök köteles a csoport ülését a lehető leghamarabb összehívni.

8. cikk

Titkárság

A Bizottság a csoport és a fenti 5. cikk (1) bekezdése alapján felállított alcsoportok részére titkársági szolgáltatásokat nyújt.

9. cikk

Az ülések összefoglaló jegyzőkönyve

A titkárság az elnök felelősségi körében összefoglaló jegyzőkönyvet készít az egyes napirendi pontokról folytatott vitáról és a csoport által elfogadott véleményekről. A jegyzőkönyv nem tartalmazhatja az egyes tagok által az ülésen kifejtett álláspontokat. Az összefoglaló jegyzőkönyvet a csoport fogadja el.

10. cikk

Jelenléti ív

A titkárság az elnök felelősségi körében minden ülésen jelenléti ívet állít össze, amely az adott esetnek megfelelően megjelöli azokat a hatóságokat, szervezeteket és testületeket, amelyekhez az egyes résztvevők tartoznak.

11. cikk

Az összeférhetetlenség megelőzése

(1)   Az a tag, akinél a csoport működése kapcsán valamely napirendi pont tekintetében összeférhetetlenség merül fel, az ülés kezdetén erről tájékoztatja az elnököt.

(2)   Ilyen összeférhetetlenség esetén a tag köteles tartózkodni a kérdéses napirendi ponttal kapcsolatos vitában és határozathozatalban való részvételtől.

12. cikk

Levelezés

(1)   A csoporttal kapcsolatos leveleket a Bizottság címére, az elnöknek címezve kell küldeni.

(2)   A csoporttagoknak szóló leveleket arra a[z e-mail] címre kell küldeni, amelyet a tagok erre a célra megadtak.

13. cikk

Átláthatóság

(1)   A csoport dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférés elveire és feltételeire az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (1) (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről irányadó. A dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó igényekről a Bizottság dönt.

(2)   A csoport tanácskozásai bizalmasak.

(3)   A Bizottság egyetértésével, a tagok egyszerű többségének igenlő szavazatával meghozott döntés alapján a csoport nyilvánosan is ülésezhet.

14. cikk

A személyes adatok védelme

A tagok személyes adatainak ezen eljárási szabályzat céljából történő mindennemű feldolgozására a Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2) (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról irányadó.

---

(1)  HL L 145., 2002.5.31., 43. o.

(2)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 6.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/31 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/31

---

A TANÁCS 2007/468/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2007. június 28.)

az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítése céljából, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 14. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát, amelynek III. fejezete tartalmazza az EU-ban és harmadik országokban egyaránt meghozandó, az elterjedés elleni küzdelemre irányuló intézkedések listáját. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégiát, amelynek III. fejezete tartalmazza az EU-ban és harmadik országokban egyaránt meghozandó, az elterjedés elleni küzdelemre irányuló intézkedések listáját.

| (2) | Az Európai Unió aktívan hajtja végre az EU-stratégiát, valamint annak III. fejezetében felsorolt intézkedéseket, különösen a multilaterális intézmények által végrehajtott egyedi projektek támogatására felszabadított pénzügyi források biztosítása révén. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió aktívan hajtja végre az EU-stratégiát, valamint annak III. fejezetében felsorolt intézkedéseket, különösen a multilaterális intézmények által végrehajtott egyedi projektek támogatására felszabadított pénzügyi források biztosítása révén.

| (3) | Az ENSZ Közgyűlése által 1996. szeptember 10-én elfogadott Átfogó Atomcsend-szerződés (CTBT) aláíró államai úgy határoztak, hogy a CTBT hatékony végrehajtásának céljából – a CTBT Szervezetének (CTBTO) létrehozásáig – felállítanak egy jogképességgel felruházott előkészítő bizottságot. |
| --- | --- |

(3)

Az ENSZ Közgyűlése által 1996. szeptember 10-én elfogadott Átfogó Atomcsend-szerződés (CTBT) aláíró államai úgy határoztak, hogy a CTBT hatékony végrehajtásának céljából – a CTBT Szervezetének (CTBTO) létrehozásáig – felállítanak egy jogképességgel felruházott előkészítő bizottságot.

| (4) | A Tanács 2003. november 17-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek és a hordozóeszközök elterjedésének megakadályozásáról szóló többoldalú megállapodások egyetemessé tételéről és megerősítéséről szóló 2003/805/KKBP közös álláspontot (1). |
| --- | --- |

(4)

A Tanács 2003. november 17-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek és a hordozóeszközök elterjedésének megakadályozásáról szóló többoldalú megállapodások egyetemessé tételéről és megerősítéséről szóló 2003/805/KKBP közös álláspontot (1).

| (5) | A CTBT mielőbbi hatálybalépése és egyetemessé tétele, valamint a CTBTO előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési rendszerének megerősítése a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia fontos célkitűzései. |
| --- | --- |

(5)

A CTBT mielőbbi hatálybalépése és egyetemessé tétele, valamint a CTBTO előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési rendszerének megerősítése a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia fontos célkitűzései.

| (6) | A CTBTO előkészítő bizottsága a (4) és (5) preambulumbekezdésekben említettekkel megegyező célkitűzések elérésére törekszik, valamint elvállalta annak meghatározását, hogy ellenőrzési rendszerüket miként lehetne a legmegfelelőbb módon megerősíteni az ellenőrzési rendszer végrehajtásában közreműködő aláíró államok személyi állománya részére szakértelem és képzés kellő időben való biztosítása révén. Ezért helyénvaló a CTBTO előkészítő bizottságát megbízni ezen együttes fellépés technikai végrehajtásával. |
| --- | --- |

(6)

A CTBTO előkészítő bizottsága a (4) és (5) preambulumbekezdésekben említettekkel megegyező célkitűzések elérésére törekszik, valamint elvállalta annak meghatározását, hogy ellenőrzési rendszerüket miként lehetne a legmegfelelőbb módon megerősíteni az ellenőrzési rendszer végrehajtásában közreműködő aláíró államok személyi állománya részére szakértelem és képzés kellő időben való biztosítása révén. Ezért helyénvaló a CTBTO előkészítő bizottságát megbízni ezen együttes fellépés technikai végrehajtásával.

| (7) | A Tanács 2006. március 20-án elfogadta az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottságának az ellenőrzésre vonatkozó képzés és kapacitásépítés terén, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról szóló 2006/243/KKBP együttes fellépést (2). |
| --- | --- |

(7)

A Tanács 2006. március 20-án elfogadta az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottságának az ellenőrzésre vonatkozó képzés és kapacitásépítés terén, valamint a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról szóló 2006/243/KKBP együttes fellépést (2).

| (8) | A Koreai Népi Demokratikus Köztársaság által 2006 októberében végrehajtott nukleáris kísérlet tovább hangsúlyozta a CTBT mielőbbi hatálybalépésének fontosságát és a CTBTO monitoring- és ellenőrzési rendszere meggyorsított kiépítésének szükségességét, |
| --- | --- |

(8)

A Koreai Népi Demokratikus Köztársaság által 2006 októberében végrehajtott nukleáris kísérlet tovább hangsúlyozta a CTBT mielőbbi hatálybalépésének fontosságát és a CTBTO monitoring- és ellenőrzési rendszere meggyorsított kiépítésének szükségességét,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

(1)   A tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia egyes elemeinek azonnali és gyakorlati végrehajtása céljából az Európai Unió támogatja az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottságának tevékenységeit az alábbi célkitűzések elérése érdekében:

| a) | a CTBTO monitoring- és ellenőrzési rendszere képességeinek megerősítése, beleértve a radionuklidok érzékelését; |
| --- | --- |

a)

a CTBTO monitoring- és ellenőrzési rendszere képességeinek megerősítése, beleértve a radionuklidok érzékelését;

| b) | a CTBTO monitoring- és ellenőrzési rendszere operatív teljesítményének növelése, többek között a helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó részletes szabályok tesztelése és érvényesítése révén. |
| --- | --- |

b)

a CTBTO monitoring- és ellenőrzési rendszere operatív teljesítményének növelése, többek között a helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó részletes szabályok tesztelése és érvényesítése révén.

(2)   Az Európai Unió által támogatandó projektek konkrét célkitűzései a következők kell legyenek:

| a) | támogatásnyújtás kapacitásfejlesztéshez a nemesgázra vonatkozó monitoring és ellenőrzés terén; |
| --- | --- |

a)

támogatásnyújtás kapacitásfejlesztéshez a nemesgázra vonatkozó monitoring és ellenőrzés terén;

| b) | támogatásnyújtás a helyszíni ellenőrzések terén folytatott Integrált Terepgyakorlat 2008 (IFE08/OSI) előkészítéséhez, elvégzéséhez és értékeléséhez. |
| --- | --- |

b)

támogatásnyújtás a helyszíni ellenőrzések terén folytatott Integrált Terepgyakorlat 2008 (IFE08/OSI) előkészítéséhez, elvégzéséhez és értékeléséhez.

A projekteket az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete valamennyi aláíró államának javára kell végrehajtani.

A projektek részletes leírását a melléklet tartalmazza.

2. cikk

(1)   Az elnökség, amelynek munkáját a Tanács főtitkára/a Közös Kül- és Biztonságpolitika főképviselője segíti, felelős ezen együttes fellépés végrehajtásáért. A Bizottság teljes mértékben együttműködik.

(2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projekteket a CTBTO előkészítő bizottsága hajtja végre. A CTBTO előkészítő bizottsága ezt a feladatot az elnökség munkáját segítő főtitkár/főképviselő ellenőrzése mellett végzi. A főtitkár/főképviselő ebből a célból megköti a szükséges megállapodásokat a CTBTO előkészítő bizottságával.

(3)   Az elnökség, a főtitkár/főképviselő és a Bizottság hatáskörüknek megfelelően rendszeresen tájékoztatják egymást a projektekről.

3. cikk

(1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projektek végrehajtását szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 1 670 000 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben előírt összegből finanszírozott kiadásokat az Európai Közösségek általános költségvetésére vonatkozó európai közösségi eljárásokkal és szabályokkal összhangban kell kezelni, azzal a kivétellel, hogy semmilyen előfinanszírozás nem marad a Közösség tulajdonában.

(3)   A Bizottság felügyeli a (2) bekezdésben említett kiadások megfelelő kezelését. E célból a Bizottság támogatás formájában finanszírozási megállapodást köt a CTBTO előkészítő bizottságával. A finanszírozási megállapodásban rendelkezni kell arról, hogy a CTBTO előkészítő bizottságának – a hozzájárulás nagyságának megfelelően – biztosítania kell az uniós hozzájárulás átláthatóságát.

(4)   A Bizottság ezen együttes fellépés hatálybalépését követően a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodás mihamarabbi megkötésére törekszik. A Bizottság tájékoztatja a Tanácsot az ezen eljárás során felmerülő nehézségekről és a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról.

4. cikk

Az elnökség, amelynek munkáját a főtitkár/főképviselő segíti, ezen együttes fellépés végrehajtásáról jelentést tesz a Tanácsnak a CTBTO előkészítő bizottsága által készített rendszeres beszámolók alapján. E jelentések alapul szolgálnak a Tanács által végzendő értékeléshez. A Bizottságot teljes mértékben be kell vonni. A Bizottság tájékoztatást ad az ezen együttes fellépés végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól.

5. cikk

Ez az együttes fellépés az elfogadásának napján lép hatályba.

Ez az együttes fellépés hatályát veszti

| a) | 15 hónappal a Bizottság és a CTBTO előkészítő bizottsága közötti finanszírozási megállapodás megkötését követően, vagy |
| --- | --- |

a)

15 hónappal a Bizottság és a CTBTO előkészítő bizottsága közötti finanszírozási megállapodás megkötését követően, vagy

| b) | az elfogadását követő 12 hónap elteltével, ha ez idő alatt nem került sor a finanszírozási megállapodás megkötésére. |
| --- | --- |

b)

az elfogadását követő 12 hónap elteltével, ha ez idő alatt nem került sor a finanszírozási megállapodás megkötésére.

6. cikk

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Luxembourgban, 2007. június 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

S. GABRIEL

---

(1)  HL L 302., 2003.11.20., 34. o.

1

(2)  HL L 88., 2006.3.25., 68. o.

2

---

MELLÉKLET

EU-támogatás az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBTO) előkészítő bizottságának a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia intézkedéseinek végrehajtása keretében használandó monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítéséhez

I.   Bevezetés

A Koreai Népi Demokratikus Köztársaság (KNDK) által 2006 októberében bejelentett nukleáris kísérlet nem csak kiemelte a szerződés mielőbbi hatálybalépésének fontosságát, hanem hangsúlyozta az Átfogó Atomcsend-szerződés Szervezete (CTBT) ellenőrzési rendszere gyors kiépítésének szükségességét is. Az eset az egész rendszerre kiterjedő éles tesztelést jelentett az Ideiglenes Technikai Titkárságnak (PTS), és rávilágított arra, hogy az átfogó ellenőrzési rendszer milyen értéket képviselhet az aláíró államok számára. Szemléltette a műszaki vonatkozásokat vagy a CTBT ellenőrzési intézkedéseit, beleértve a megerősített és hatékony helyszíni ellenőrzések (OSI) fontosságát. Az e projektre vonatkozó javaslat tekintetében PTS a monitoring- és ellenőrzési képességekre vonatkozóan olyan elemeket határozott meg, amelyek külön figyelmet érdemelnek a KNDK-eset kapcsán szerzett tapasztalatok fényében. A javaslat az alábbi két összetevőre épül:

| a) | nemesgázok; |
| --- | --- |

a)

nemesgázok;

| b) | Integrált Terepgyakorlat 2008 (IFE08/OSI). |
| --- | --- |

b)

Integrált Terepgyakorlat 2008 (IFE08/OSI).

II.   A projektek leírása

1.   A nemesgázokkal kapcsolatos projektelem; PTS nemesgázok mérésére vonatkozó ismereteinek javítása

| a) | A Nemzetközi Monitoringrendszer (IMS) a működő állomások tekintetében jelenleg elérte a hozzávetőlegesen 2/3-os arányt. A rendszer kiépítése prioritást élvezve folytatódik azzal a célkitűzéssel, hogy 2008 elejére elérjék a 90 %-os arányt. A KNDK-esetet megfelelően rögzítették a PTS szeizmikus fő- és mellékállomásai, az aláíró államoknak megbízható mérési adatokat szolgáltatva az esemény idejéről, helyéről és nagyságáról. A szeizmikus állomások rendszere mostanra elérte a hozzávetőleges 80 %-os kiépültséget. |
| --- | --- |

a)

A Nemzetközi Monitoringrendszer (IMS) a működő állomások tekintetében jelenleg elérte a hozzávetőlegesen 2/3-os arányt. A rendszer kiépítése prioritást élvezve folytatódik azzal a célkitűzéssel, hogy 2008 elejére elérjék a 90 %-os arányt. A KNDK-esetet megfelelően rögzítették a PTS szeizmikus fő- és mellékállomásai, az aláíró államoknak megbízható mérési adatokat szolgáltatva az esemény idejéről, helyéről és nagyságáról. A szeizmikus állomások rendszere mostanra elérte a hozzávetőleges 80 %-os kiépültséget.

| b) | A szerződés hatálybalépésekor a releváns nemesgázok légkörben való jelenlétének monitoringjára képes állomások működési szintjét azonban emelni kell. Jelenleg az állomások 10 prototípusa üzemképes vagy áll kiépítés alatt, ami megfelel a hatálybalépésre tervezett mennyiség 25 %-ának. Ezek az állomások kísérleti és ideiglenes mérési adatokat szolgáltatnak a PTS nemzetközi nemesgáz-kísérlete keretében (INGE). Emlékeztetni kell arra, hogy e kutatási és fejlesztési program alapját a következő négy ország által javasolt négy technológia képezi: Franciaország, Oroszország, Svédország és az Egyesült Államok. A KNDK-esetet követően számos aláíró állam – köztük az Európai Unió tagállamai is – azon véleményének adott hangot, miszerint a PTS nemesgázok jelenléte monitoringjára vonatkozó képességeit megerősítésre szorul. |
| --- | --- |

b)

A szerződés hatálybalépésekor a releváns nemesgázok légkörben való jelenlétének monitoringjára képes állomások működési szintjét azonban emelni kell. Jelenleg az állomások 10 prototípusa üzemképes vagy áll kiépítés alatt, ami megfelel a hatálybalépésre tervezett mennyiség 25 %-ának. Ezek az állomások kísérleti és ideiglenes mérési adatokat szolgáltatnak a PTS nemzetközi nemesgáz-kísérlete keretében (INGE). Emlékeztetni kell arra, hogy e kutatási és fejlesztési program alapját a következő négy ország által javasolt négy technológia képezi: Franciaország, Oroszország, Svédország és az Egyesült Államok. A KNDK-esetet követően számos aláíró állam – köztük az Európai Unió tagállamai is – azon véleményének adott hangot, miszerint a PTS nemesgázok jelenléte monitoringjára vonatkozó képességeit megerősítésre szorul.

| c) | A nemesgázok monitoringja alapvető és rendkívül érzékeny technikát képvisel a föld alatti és a víz alatti nukleáris robbantások észlelésében. A radionuklid-részecskék monitoringjával együtt valamennyi ellenőrző technológia közül ez az egyetlen olyan technika, amely tévedhetetlen bizonyítékot szolgáltathat a nukleáris robbantásokra. |
| --- | --- |

c)

A nemesgázok monitoringja alapvető és rendkívül érzékeny technikát képvisel a föld alatti és a víz alatti nukleáris robbantások észlelésében. A radionuklid-részecskék monitoringjával együtt valamennyi ellenőrző technológia közül ez az egyetlen olyan technika, amely tévedhetetlen bizonyítékot szolgáltathat a nukleáris robbantásokra.

| d) | A PTS jelenlegi és jövőbeli, a nemesgázok mérésére vonatkozó képességei minőségének és pontosságának biztosítása érdekében elsődleges fontosságú, hogy ismert legyen a világ olyan egyéb térségeiben várható „nemesgáz-háttér”, ahol jelenleg nincsenek állomások. A nemesgáz-rendszerre vonatkozó mérések által észlelt esetek osztályozására ezért módszereket kell kidolgozni. Ennek megvalósítására és a fennmaradó kérdések megválaszolására a legjobb módszer a nemesgázok helyszíni mérése. Jelenleg az INGE állomások Észak- és Dél-Amerikában, Európában, Ázsiában és Óceániában végeznek adatgyűjtést. Ugyanakkor Dél-Ázsiában, a Perzsa-öbölben és Dél-Afrikában vannak nukleáris létesítmények, azonban a radioaktív xenon hátterére vonatkozó adatok nem állnak rendelkezésre. Továbbá konkrét helyszíneken – például radioaktív gyógyszereket gyártó létesítmények vagy atomerőművek közelében – végzett európai mérésekre is szükség van. |
| --- | --- |

d)

A PTS jelenlegi és jövőbeli, a nemesgázok mérésére vonatkozó képességei minőségének és pontosságának biztosítása érdekében elsődleges fontosságú, hogy ismert legyen a világ olyan egyéb térségeiben várható „nemesgáz-háttér”, ahol jelenleg nincsenek állomások. A nemesgáz-rendszerre vonatkozó mérések által észlelt esetek osztályozására ezért módszereket kell kidolgozni. Ennek megvalósítására és a fennmaradó kérdések megválaszolására a legjobb módszer a nemesgázok helyszíni mérése. Jelenleg az INGE állomások Észak- és Dél-Amerikában, Európában, Ázsiában és Óceániában végeznek adatgyűjtést. Ugyanakkor Dél-Ázsiában, a Perzsa-öbölben és Dél-Afrikában vannak nukleáris létesítmények, azonban a radioaktív xenon hátterére vonatkozó adatok nem állnak rendelkezésre. Továbbá konkrét helyszíneken – például radioaktív gyógyszereket gyártó létesítmények vagy atomerőművek közelében – végzett európai mérésekre is szükség van.

| e) | E célból az atomerőművek (NPP) vagy a radioaktív gyógyszereket gyártó létesítmények közelében méréseket kell végezni annak érdekében, hogy fény derüljön az elméleti felszabadulási modellek, a jelentett átlagos felszabadulások és a kísérleti, valós mérések eredményei közötti különbségre. Ezen felül tanulmányozni kell a világ egyéb olyan térségeiben is a nemesgázok hátterét, ahol jelenleg nincsenek állomások. |
| --- | --- |

e)

E célból az atomerőművek (NPP) vagy a radioaktív gyógyszereket gyártó létesítmények közelében méréseket kell végezni annak érdekében, hogy fény derüljön az elméleti felszabadulási modellek, a jelentett átlagos felszabadulások és a kísérleti, valós mérések eredményei közötti különbségre. Ezen felül tanulmányozni kell a világ egyéb olyan térségeiben is a nemesgázok hátterét, ahol jelenleg nincsenek állomások.

| f) | A képességek fent említett javításainak megvalósítása érdekében a PTS támogatást keres az alábbi projekthez:






  i. | Legfeljebb négy helyszíni mérési kampány folytatása, amelyek mindegyikének időtartama körülbelül 4 hónap. Az egyes kampányok során a bázistábortól 500–2 500 kilométeres távolságban körülbelül három héten át több helyszínen rögzítik a xenon-hátteret. Az egyes mérési helyeken továbbá felderítő háttérmérést kell végezni. Bizonyos mérések a jövőben helyszíni háttérként használhatók IMS-állomások telepítésekor. E tevékenységek mindegyikét a megfelelő meteorológiai szervezetekkel szoros kapcsolatot fenntartva kell végezni. |
| --- | --- | --- |

f)

A képességek fent említett javításainak megvalósítása érdekében a PTS támogatást keres az alábbi projekthez:

i.

Legfeljebb négy helyszíni mérési kampány folytatása, amelyek mindegyikének időtartama körülbelül 4 hónap. Az egyes kampányok során a bázistábortól 500–2 500 kilométeres távolságban körülbelül három héten át több helyszínen rögzítik a xenon-hátteret. Az egyes mérési helyeken továbbá felderítő háttérmérést kell végezni. Bizonyos mérések a jövőben helyszíni háttérként használhatók IMS-állomások telepítésekor. E tevékenységek mindegyikét a megfelelő meteorológiai szervezetekkel szoros kapcsolatot fenntartva kell végezni.

| ii. | A méréseket európai gyártmányú, hordozható nemesgáz-mérőberendezésekkel (a svéd SAUNA- és/vagy a francia SPALAX-rendszerekkel) végzik majd, amelyeket a PTS térítésmentesen kölcsön kap az ezen együttes fellépés idejére. |
| --- | --- |

ii.

A méréseket európai gyártmányú, hordozható nemesgáz-mérőberendezésekkel (a svéd SAUNA- és/vagy a francia SPALAX-rendszerekkel) végzik majd, amelyeket a PTS térítésmentesen kölcsön kap az ezen együttes fellépés idejére.

| iii. | A francia SPALAX-rendszer számos helyszínen (IMS-helyszíneken is), több éve működő, igen kiforrott rendszer. Hordozható változatban is rendelkezésre áll majd, ugyanolyan nagyfokú érzékenységgel szolgáltatva az adatokat. Az egyes kampányok során a térségben uralkodó logisztikai viszonyoktól függően a teljes rendszer vagy szállítható a különböző helyszínekre vagy felbontható hordozható mintavételi egységekre egy detektoregység hátrahagyásával a „bázistáborban”. |
| --- | --- |

iii.

A francia SPALAX-rendszer számos helyszínen (IMS-helyszíneken is), több éve működő, igen kiforrott rendszer. Hordozható változatban is rendelkezésre áll majd, ugyanolyan nagyfokú érzékenységgel szolgáltatva az adatokat. Az egyes kampányok során a térségben uralkodó logisztikai viszonyoktól függően a teljes rendszer vagy szállítható a különböző helyszínekre vagy felbontható hordozható mintavételi egységekre egy detektoregység hátrahagyásával a „bázistáborban”.

| iv. | A svéd SAUNA-rendszert már több helyszíni kampány során alkalmazták, és így megfelelő az értékelése. A rendszer az IMS-változathoz (SAUNA-II) hasonló kimutatási határokkal szolgáltat adatokat a négy vonatkozó izotóp tekintetében, és az adatok ezért közvetlenül alkalmazhatók az IMS mérési forgatókönyvére. Az egyes kampányok során a bázistábor egységét egy helyre kell telepíteni, és két-három közeli helyszínen mobil mintavétel-méréseket kell végezni. |
| --- | --- |

iv.

A svéd SAUNA-rendszert már több helyszíni kampány során alkalmazták, és így megfelelő az értékelése. A rendszer az IMS-változathoz (SAUNA-II) hasonló kimutatási határokkal szolgáltat adatokat a négy vonatkozó izotóp tekintetében, és az adatok ezért közvetlenül alkalmazhatók az IMS mérési forgatókönyvére. Az egyes kampányok során a bázistábor egységét egy helyre kell telepíteni, és két-három közeli helyszínen mobil mintavétel-méréseket kell végezni.

| v. | Minden mérési kampányhoz az alábbiak szükségeltetnek:






  — | előkészületek és alapos logisztika (felszerelési szolgálat, logisztikai tervezés, megállapodások a helyi intézményekkel, szállítás stb.), |
| --- | --- | --- |

v.

Minden mérési kampányhoz az alábbiak szükségeltetnek:

—

előkészületek és alapos logisztika (felszerelési szolgálat, logisztikai tervezés, megállapodások a helyi intézményekkel, szállítás stb.),

| — | telepítés, kalibrálás és adatgyűjtés, |
| --- | --- |

—

telepítés, kalibrálás és adatgyűjtés,

| — | a berendezések kalibrálása, csomagolás, hazaszállítás, |
| --- | --- |

—

a berendezések kalibrálása, csomagolás, hazaszállítás,

| — | adatelemzés. |
| --- | --- |

—

adatelemzés.

| vi. | Az e projekt várható költségelemei az alábbiakat foglalják magukban:






  — | személyzet (beleértve egy ideiglenesen alkalmazott logisztikai asszisztenst is) és utazási költségek, |
| --- | --- | --- |

vi.

Az e projekt várható költségelemei az alábbiakat foglalják magukban:

—

személyzet (beleértve egy ideiglenesen alkalmazott logisztikai asszisztenst is) és utazási költségek,

| — | berendezések (pl. mintavételi csövek vagy ezeknek megfelelők gyártása, szünetmentes tápegység stb.), |
| --- | --- |

—

berendezések (pl. mintavételi csövek vagy ezeknek megfelelők gyártása, szünetmentes tápegység stb.),

| — | fogyóanyagok (pl. elektromos áram és hélium), |
| --- | --- |

—

fogyóanyagok (pl. elektromos áram és hélium),

| — | karbantartás és pótalkatrészek, |
| --- | --- |

—

karbantartás és pótalkatrészek,

| — | a berendezések szállítása, |
| --- | --- |

—

a berendezések szállítása,

| — | helyi szállítás és logisztika, |
| --- | --- |

—

helyi szállítás és logisztika,

| — | értékelési munkaértekezletek. |
| --- | --- |

—

értékelési munkaértekezletek.

| g) | A mérések végzését az alábbi térségekben tervezik: Európa (1.), a Perzsa-öböl (2.), Dél-Afrika (3.) és Dél-Ázsia (4.). A (3.) térségben és részben az (1.) térségben a méréseket várhatóan a (francia) CEA-berendezéssel végzik, a (2.) és (4.) térségben, valamint részben az (1.) térségben pedig a (svéd) FOI-berendezéssel. |
| --- | --- |

g)

A mérések végzését az alábbi térségekben tervezik: Európa (1.), a Perzsa-öböl (2.), Dél-Afrika (3.) és Dél-Ázsia (4.). A (3.) térségben és részben az (1.) térségben a méréseket várhatóan a (francia) CEA-berendezéssel végzik, a (2.) és (4.) térségben, valamint részben az (1.) térségben pedig a (svéd) FOI-berendezéssel.

| h) | A berendezéseket ehhez a projekthez térítésmentesen biztosítja a (francia) CEA és a (svéd) FOI, amelyekkel a PTS szerződést is köt a berendezések telepítésére és működtetésére. |
| --- | --- |

h)

A berendezéseket ehhez a projekthez térítésmentesen biztosítja a (francia) CEA és a (svéd) FOI, amelyekkel a PTS szerződést is köt a berendezések telepítésére és működtetésére.

| i) | E projektelem várható időtartama körülbelül egy-másfél év. |
| --- | --- |

i)

E projektelem várható időtartama körülbelül egy-másfél év.

| j) | Az előzetesen becsült költségek: 960 507 EUR. |
| --- | --- |

j)

Az előzetesen becsült költségek: 960 507 EUR.

2.   A helyszíni ellenőrzéssel kapcsolatos projektelem; az Integrált Terepgyakorlat 2008 előkészületeihez nyújtott támogatás

| a) | A KNDK-ban bekövetkezett eset – a CTBT ellenőrzési rendszerének kulcsfontosságú elemeként – kiemelte a helyszíni ellenőrzések fontosságát. A Nemzetközi Monitoringrendszer és a Nemzetközi Adatközpont által a KNDK-beli esetről a rendszer ideiglenes működtetése és tesztelése keretében szolgáltatott adatok rendkívül értékesek és megbízhatóak voltak, az esemény jellegéről egyértelmű pontosságú információ azonban csak egy meghatározott helyen végzett helyszíni ellenőrzéssel szerezhető. Az előkészítő bizottság alapvetően felelős azért, hogy a helyszíni ellenőrzési rendszer elérje a legmagasabb fokú üzemképességet a szerződés hatálybalépésének idejére. |
| --- | --- |

a)

A KNDK-ban bekövetkezett eset – a CTBT ellenőrzési rendszerének kulcsfontosságú elemeként – kiemelte a helyszíni ellenőrzések fontosságát. A Nemzetközi Monitoringrendszer és a Nemzetközi Adatközpont által a KNDK-beli esetről a rendszer ideiglenes működtetése és tesztelése keretében szolgáltatott adatok rendkívül értékesek és megbízhatóak voltak, az esemény jellegéről egyértelmű pontosságú információ azonban csak egy meghatározott helyen végzett helyszíni ellenőrzéssel szerezhető. Az előkészítő bizottság alapvetően felelős azért, hogy a helyszíni ellenőrzési rendszer elérje a legmagasabb fokú üzemképességet a szerződés hatálybalépésének idejére.

| b) | Az előkészítő bizottság döntéshozó szervei, mégpedig a „B” munkacsoport ismételten hangsúlyozta, hogy a kívánt készültség elérésének leghatékonyabb módját az OSI terepgyakorlatok végzése jelenti. Az első ilyen nagyszabású gyakorlatra – az Integrált Terepgyakorlat 2008-ra (IFE08) – 2008 szeptemberében Kazahsztánban kerül sor. Ez lesz az első kísérlet egy valós helyszíni ellenőrzés szimulálására az OSI rendszer három fő pillérének bevonásával, amelyek az alábbiak:






  i. | képzett ellenőrök (kb. 50); |
| --- | --- | --- |

b)

Az előkészítő bizottság döntéshozó szervei, mégpedig a „B” munkacsoport ismételten hangsúlyozta, hogy a kívánt készültség elérésének leghatékonyabb módját az OSI terepgyakorlatok végzése jelenti. Az első ilyen nagyszabású gyakorlatra – az Integrált Terepgyakorlat 2008-ra (IFE08) – 2008 szeptemberében Kazahsztánban kerül sor. Ez lesz az első kísérlet egy valós helyszíni ellenőrzés szimulálására az OSI rendszer három fő pillérének bevonásával, amelyek az alábbiak:

i.

képzett ellenőrök (kb. 50);

| ii. | OSI berendezések; és |
| --- | --- |

ii.

OSI berendezések; és

| iii. | az OSI operatív kézikönyv tesztelése. |
| --- | --- |

iii.

az OSI operatív kézikönyv tesztelése.

| c) | Az IFE08 átfogó előkészületei és eredményes lefolytatása az OSI rendszer közeljövőben történő megvalósításának előfeltétele. Az IFE08 eredményeinek és az abból levont tanulságoknak az értékelése a PTS számára alapvető ismereteket szolgáltat arról, hogy még mely lépések megtétele szükséges az OSI rendszer üzemképességének eléréséhez. Az IFE08 számára megfelelő – pénzügyi és emberi – erőforrások rendelkezésre állása, valamint az aláíró államok természetbeni hozzájárulásai – berendezés, képzés és logisztikai támogatás – alapvető fontosságúak az IFE08 eredményessége szempontjából. |
| --- | --- |

c)

Az IFE08 átfogó előkészületei és eredményes lefolytatása az OSI rendszer közeljövőben történő megvalósításának előfeltétele. Az IFE08 eredményeinek és az abból levont tanulságoknak az értékelése a PTS számára alapvető ismereteket szolgáltat arról, hogy még mely lépések megtétele szükséges az OSI rendszer üzemképességének eléréséhez. Az IFE08 számára megfelelő – pénzügyi és emberi – erőforrások rendelkezésre állása, valamint az aláíró államok természetbeni hozzájárulásai – berendezés, képzés és logisztikai támogatás – alapvető fontosságúak az IFE08 eredményessége szempontjából.

| d) | Az IFE08 előkészületeinek jelenlegi állásakor a PTS az alábbi területeket határozta meg akként, amelyeken az aláíró államok támogatása különösen fontos:






  i. | Szállítás

  Az IFE08 számára 20–30 tonnányi berendezést kell elszállítani Bécsből a Kazahsztán területére történő belépés helyére. Ezen felül 80 személyt (40 ellenőrt és 40 egyéb személyt, köztük a gyakorlat vezetőit, az ellenőrző csoportot, a megfigyelő és értékelő személyeket) kell a helyszínre utaztatni. Az IFE08 aláíró államok által jóváhagyandó valószínű költségvetése megtakarítást irányoz elő a felszerelés szárazföldi szállítása révén. A PTS értékelése szerint ez azonban komoly hátrányokkal jár, különösen a szállítás időtartamára és megbízhatóságára, valamint az OSI berendezések biztonságára nézve. Ezt az értékelést az OSI szakértői tanácsadó csoport – amely a PTS-t az IFE08 előkészítésében segíti – 2006. december 5-6-i ülésén jóváhagyta. A PTS ezért támogatást keres a berendezés és a személyzet Kazahsztánba és onnan vissza történő légi szállításához. A IFE08 által támasztott logisztikai és üzemeltetési követelményekre, valamint a fogadó országgal fennálló jogi megállapodásokra figyelemmel, a légi szállítás esetleg megoldható nem uniós székhelyű társaságokkal. |
| --- | --- | --- |

d)

Az IFE08 előkészületeinek jelenlegi állásakor a PTS az alábbi területeket határozta meg akként, amelyeken az aláíró államok támogatása különösen fontos:

i.

Szállítás

Az IFE08 számára 20–30 tonnányi berendezést kell elszállítani Bécsből a Kazahsztán területére történő belépés helyére. Ezen felül 80 személyt (40 ellenőrt és 40 egyéb személyt, köztük a gyakorlat vezetőit, az ellenőrző csoportot, a megfigyelő és értékelő személyeket) kell a helyszínre utaztatni. Az IFE08 aláíró államok által jóváhagyandó valószínű költségvetése megtakarítást irányoz elő a felszerelés szárazföldi szállítása révén. A PTS értékelése szerint ez azonban komoly hátrányokkal jár, különösen a szállítás időtartamára és megbízhatóságára, valamint az OSI berendezések biztonságára nézve. Ezt az értékelést az OSI szakértői tanácsadó csoport – amely a PTS-t az IFE08 előkészítésében segíti – 2006. december 5-6-i ülésén jóváhagyta. A PTS ezért támogatást keres a berendezés és a személyzet Kazahsztánba és onnan vissza történő légi szállításához. A IFE08 által támasztott logisztikai és üzemeltetési követelményekre, valamint a fogadó országgal fennálló jogi megállapodásokra figyelemmel, a légi szállítás esetleg megoldható nem uniós székhelyű társaságokkal.

| ii. | A műveleti bázistáborok létrehozása:

  Az IFE08 során a PTS-nek két műveleti bázist kell telepítenie a tartalék ellenőrzési területen a volt szovjet nukleáris kísérletek szemipalatinszki telephelyének területén. Míg az első bázis az ellenőrző csoporté, a második bázis az IFE08 értékelői és megfigyelői számára szükséges. Ezek a szükséges infrastruktúrával – irodákkal, kommunikációs berendezések stb. – ellátott bázisok az IFE08 főparancsnokságaiként szolgálnak majd, és ellátják a művelet ellenőrzési területen történő lefolytatásának és ellenőrzésének alapvető feladatát. A PTS meg tudja határozni az ellenőrző csoportnak szánt első bázistábor megszervezéséhez szükséges forrásokat. A rendszeres költségvetés azonban nem teszi lehetővé egy második tábor megszervezését. A második bázis megszervezése és telepítése ezért olyan forrásokat igényel, amelyeket nem fedhet le az IFE08-költségvetés. Egy távoli infrastruktúra igénybevétele azt eredményezi, hogy sok időt emészt fel a szállítás, valamint további kapcsolódó költségekkel és a gyakorlat céljára hasznosítható órák számának korlátozásával jár majd. |
| --- | --- |

ii.

A műveleti bázistáborok létrehozása:

Az IFE08 során a PTS-nek két műveleti bázist kell telepítenie a tartalék ellenőrzési területen a volt szovjet nukleáris kísérletek szemipalatinszki telephelyének területén. Míg az első bázis az ellenőrző csoporté, a második bázis az IFE08 értékelői és megfigyelői számára szükséges. Ezek a szükséges infrastruktúrával – irodákkal, kommunikációs berendezések stb. – ellátott bázisok az IFE08 főparancsnokságaiként szolgálnak majd, és ellátják a művelet ellenőrzési területen történő lefolytatásának és ellenőrzésének alapvető feladatát. A PTS meg tudja határozni az ellenőrző csoportnak szánt első bázistábor megszervezéséhez szükséges forrásokat. A rendszeres költségvetés azonban nem teszi lehetővé egy második tábor megszervezését. A második bázis megszervezése és telepítése ezért olyan forrásokat igényel, amelyeket nem fedhet le az IFE08-költségvetés. Egy távoli infrastruktúra igénybevétele azt eredményezi, hogy sok időt emészt fel a szállítás, valamint további kapcsolódó költségekkel és a gyakorlat céljára hasznosítható órák számának korlátozásával jár majd.

| iii. | IFE08 Értékelési munkaértekezlet

  Cél: Az IFE08 értékelésének és eredményeinek előmozdítása 2008 decemberében. A munkaértekezlet alkalmat teremt a szakértőknek arra, hogy felülvizsgálják és megvitassák a gyakorlat azonnali eredményeit annak érdekében, hogy segítséget nyújtsanak a PTS-nek a „B” munkacsoport 2009-es első ülésére szánt előzetes jelentés elkészítésében és, hogy meghatározzák a további PTS erőfeszítések prioritásait. Ezen felül a munkaértekezleten a szakértők várhatóan értékes tanulságokat vonnak majd le a „nyersanyag” alapján, és valószínűleg előzetes iránymutatást határoznak meg a terepgyakorlatok következő ciklusához. A munkaértekezlet az alábbi kérdésekkel foglalkozik:






  — | logisztika, beleértve a műveleti bázis felállítását és működtetését, |
| --- | --- | --- |

iii.

IFE08 Értékelési munkaértekezlet

Cél: Az IFE08 értékelésének és eredményeinek előmozdítása 2008 decemberében. A munkaértekezlet alkalmat teremt a szakértőknek arra, hogy felülvizsgálják és megvitassák a gyakorlat azonnali eredményeit annak érdekében, hogy segítséget nyújtsanak a PTS-nek a „B” munkacsoport 2009-es első ülésére szánt előzetes jelentés elkészítésében és, hogy meghatározzák a további PTS erőfeszítések prioritásait. Ezen felül a munkaértekezleten a szakértők várhatóan értékes tanulságokat vonnak majd le a „nyersanyag” alapján, és valószínűleg előzetes iránymutatást határoznak meg a terepgyakorlatok következő ciklusához. A munkaértekezlet az alábbi kérdésekkel foglalkozik:

—

logisztika, beleértve a műveleti bázis felállítását és működtetését,

| — | csoportirányítás, |
| --- | --- |

—

csoportirányítás,

| — | az ellenőrzött részes állammal (ISP) való kapcsolatokat érintő kérdések, beleértve különösen a titkosságot és a felügyelt hozzáférést, |
| --- | --- |

—

az ellenőrzött részes állammal (ISP) való kapcsolatokat érintő kérdések, beleértve különösen a titkosságot és a felügyelt hozzáférést,

| — | vizuális megfigyelés, többek között az átrepülések alatt is, |
| --- | --- |

—

vizuális megfigyelés, többek között az átrepülések alatt is,

| — | szeizmikus kérdések, |
| --- | --- |

—

szeizmikus kérdések,

| — | geofizikai technikák, |
| --- | --- |

—

geofizikai technikák,

| — | egészség és biztonság, |
| --- | --- |

—

egészség és biztonság,

| — | kommunikáció, |
| --- | --- |

—

kommunikáció,

| — | navigáció. |
| --- | --- |

—

navigáció.

Ezen felül együttműködve a Végrehajtó Titkárság Hivatalával/Értékelés magát a gyakorlat értékelését is meg kell vitatni.

| e) | Az IFE08 támogatását biztosító két elem becsült költségei:






  250 000 EUR | (légi szállítás kereskedelmi alapon. Természetbeni támogatás, pl. akár bérelt teherszállító repülőgép) |
| --- | --- | --- |
| 269 249 EUR | (a második műveleti bázistábor megvásárlása, felállítása és beindítása) |
| 152 965 EUR | IFE08 Értékelési munkaértekezlet |
| 672 214 EUR | (összesen) |

e)

Az IFE08 támogatását biztosító két elem becsült költségei:

250 000 EUR

(légi szállítás kereskedelmi alapon. Természetbeni támogatás, pl. akár bérelt teherszállító repülőgép)

269 249 EUR

(a második műveleti bázistábor megvásárlása, felállítása és beindítása)

152 965 EUR

IFE08 Értékelési munkaértekezlet

672 214 EUR

(összesen)

III.   Időtartam

A projektek végrehajtásának becsült teljes időtartama 15 hónap.

IV.   Kedvezményezettek

Az ezen együttes fellépésben foglalt projektek kedvezményezettjei – akik a CTBTO előkészítő bizottsága monitoring- és ellenőrzési képességeinek megerősítésére törekszenek – a CTBT valamennyi aláíró állama.

V.   Végrehajtó szerv

A projektek végrehajtására a CTBTO előkészítő bizottsága kap megbízást. A projekteket közvetlenül a CTBTO előkészítő bizottságának Ideiglenes Technikai Titkárságán dolgozó munkatársak, és a CTBTO aláíró államainak szakértői vagy alvállalkozói hajtják végre. Az alvállalkozók esetében a CTBTO előkészítő bizottsága által ezen együttes fellépéssel kapcsolatban bármely áru, munka vagy szolgáltatás beszerzését az Európai Bizottság által a CTBTO előkészítő bizottságával kötendő finanszírozási megállapodásban foglaltak szerint kell elvégezni.

A végrehajtó szerv elkészíti:

| a) | a félidős jelentést a projektek végrehajtásának első hat hónapja után; |
| --- | --- |

a)

a félidős jelentést a projektek végrehajtásának első hat hónapja után;

| b) | a végleges jelentés a projektek végrehajtásának végét követően legfeljebb egy hónappal. |
| --- | --- |

b)

a végleges jelentés a projektek végrehajtásának végét követően legfeljebb egy hónappal.

A jelentéseket az elnökséghez kell benyújtani, amelynek a főtitkár/a Közös Kül- és Biztonságpolitika főképviselője nyújt segítséget.

VI.   Részt vevő harmadik személyek

A projekteket 100 %-ban ezen uniós együttes fellépés finanszírozza. A CTBTO előkészítő bizottság és a CBTB aláíró államainak szakértői részt vevő harmadik személynek tekinthetők. E szakértők munkájukat a CTBTO előkészítő bizottság általános működési szabályainak megfelelően végzik.

VII.   Becsült szükséges pénzügyi eszközök összesen

Az uniós hozzájárulás teljes mértékben fedezi az ebben a mellékletben ismertetett projekt teljes végrehajtását. A becsült költségek a következők:

| A nemesgázokkal kapcsolatos projektelem | 960 507 EUR |
| --- | --- |
| A helyszíni ellenőrzéssel kapcsolatos projektelem | 672 214 EUR |
| Összesen | 1 632 721 EUR |

A nemesgázokkal kapcsolatos projektelem

960 507 EUR

A helyszíni ellenőrzéssel kapcsolatos projektelem

672 214 EUR

Összesen

1 632 721 EUR

Ezen felül az előre nem látható költségekre az elszámolható költségek körülbelül 3 %-ának (összesen 37 279 EUR) megfelelő rendkívüli tartalékalap is beszámításra került.

VIII.   A projektek költségét fedező pénzügyi referenciaösszeg

A projekt összköltsége 1 670 000 EUR.

---

| 6.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 176/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 176/39

---

A TANÁCS 2007/469/KKBP KÖZÖS ÁLLÁSPONTJA

(2007. június 28.)

a vegyi fegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról, valamint megsemmisítéséről szóló egyezmény (CWC) 2008. évi felülvizsgálati értekezletéről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 15. cikkére,

mivel:

| (1) | 1997. április 29-én hatályba lépett a vegyi fegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról, valamint megsemmisítéséről szóló egyezmény (CWC). Az egyezmény célja – a vegyi fegyverek részes államok általi kifejlesztésének, gyártásának, megszerzésének, felhalmozásának, megtartásának, átadásának és használatának tilalmával – a tömegpusztító fegyverek egy teljes kategóriájának felszámolása. A részes államoknak egyúttal a joghatóságuk alá tartozó (természetes vagy jogi) személyek irányában meg kell tenniük a tilalom végrehajtásához szükséges lépéseket. |
| --- | --- |

(1)

1997. április 29-én hatályba lépett a vegyi fegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról, valamint megsemmisítéséről szóló egyezmény (CWC). Az egyezmény célja – a vegyi fegyverek részes államok általi kifejlesztésének, gyártásának, megszerzésének, felhalmozásának, megtartásának, átadásának és használatának tilalmával – a tömegpusztító fegyverek egy teljes kategóriájának felszámolása. A részes államoknak egyúttal a joghatóságuk alá tartozó (természetes vagy jogi) személyek irányában meg kell tenniük a tilalom végrehajtásához szükséges lépéseket.

| (2) | Az Európai Unió a CWC-t a fegyverek terjedése elleni és a leszerelésükkel kapcsolatos nemzetközi keretszabályozás kulcsfontosságú elemének, valamint a leszerelést és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozását célzó egyedülálló eszköznek tekinti, amelynek integritását és szigorú alkalmazását maradéktalanul biztosítani kell. Az Európai Unió valamennyi tagállama részes fele az egyezménynek. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió a CWC-t a fegyverek terjedése elleni és a leszerelésükkel kapcsolatos nemzetközi keretszabályozás kulcsfontosságú elemének, valamint a leszerelést és a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozását célzó egyedülálló eszköznek tekinti, amelynek integritását és szigorú alkalmazását maradéktalanul biztosítani kell. Az Európai Unió valamennyi tagállama részes fele az egyezménynek.

| (3) | A Vegyifegyver-tilalmi Szervezet (OPCW) részes államai 2003. április 28. és május 9. között találkoztak Hágában a CWC első felülvizsgálati értekezletének megrendezése céljából. Az első felülvizsgálati értekezlet különösen az elismert fegyverkészletek megsemmisítésének folyamatát értékelte. Figyelembe vette a tudományok és a technológia terén az egyezmény megszövegezése óta megvalósult fejlődést. Az értekezlet továbbá áttekintette és újravizsgálta az egyezménynek a vegyipar ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseit. Az értekezlet egyúttal stratégiai iránymutatást nyújtott a CWC végrehajtásának következő szakaszát illetően. |
| --- | --- |

(3)

A Vegyifegyver-tilalmi Szervezet (OPCW) részes államai 2003. április 28. és május 9. között találkoztak Hágában a CWC első felülvizsgálati értekezletének megrendezése céljából. Az első felülvizsgálati értekezlet különösen az elismert fegyverkészletek megsemmisítésének folyamatát értékelte. Figyelembe vette a tudományok és a technológia terén az egyezmény megszövegezése óta megvalósult fejlődést. Az értekezlet továbbá áttekintette és újravizsgálta az egyezménynek a vegyipar ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseit. Az értekezlet egyúttal stratégiai iránymutatást nyújtott a CWC végrehajtásának következő szakaszát illetően.

| (4) | A Tanács 2003. november 17-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek és a hordozóeszközök elterjedésének megakadályozásáról szóló többoldalú megállapodások egyetemessé tételéről és megerősítéséről szóló 2003/805/KKBP közös álláspontot (1). E közös álláspont értelmében a CWC az e többoldalú megállapodások egyikének minősül. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács 2003. november 17-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek és a hordozóeszközök elterjedésének megakadályozásáról szóló többoldalú megállapodások egyetemessé tételéről és megerősítéséről szóló 2003/805/KKBP közös álláspontot (1). E közös álláspont értelmében a CWC az e többoldalú megállapodások egyikének minősül.

| (5) | Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni európai uniós stratégiát, amely megismétli az EU elkötelezettségét a többoldalú szerződések rendszere mellett, valamint hangsúlyozza – többek között – a CWC és az OPCW alapvető szerepét a vegyi fegyverektől mentes világ megteremtésében. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni európai uniós stratégiát, amely megismétli az EU elkötelezettségét a többoldalú szerződések rendszere mellett, valamint hangsúlyozza – többek között – a CWC és az OPCW alapvető szerepét a vegyi fegyverektől mentes világ megteremtésében.

| (6) | Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2004. április 28-án egyhangúlag elfogadta az 1540 (2004) számú határozatot, amely a nemzetközi béke és biztonság elleni fenyegetésnek minősíti a tömegpusztító fegyverek és a hordozóeszközök terjedését. E határozat rendelkezéseinek végrehajtása hozzájárul a CWC végrehajtásához. |
| --- | --- |

(6)

Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2004. április 28-án egyhangúlag elfogadta az 1540 (2004) számú határozatot, amely a nemzetközi béke és biztonság elleni fenyegetésnek minősíti a tömegpusztító fegyverek és a hordozóeszközök terjedését. E határozat rendelkezéseinek végrehajtása hozzájárul a CWC végrehajtásához.

| (7) | A Tanács 2004. november 22-én elfogadta az OPCW-nek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtásának keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról szóló 2004/797/KKBP első együttes fellépést (2). Ezt az együttes fellépést követte a 2005. december 12-én elfogadott 2005/913/KKBP együttes fellépés (3) és a 2007. március 19-én elfogadott 2007/185/KKBP együttes fellépés (4). |
| --- | --- |

(7)

A Tanács 2004. november 22-én elfogadta az OPCW-nek a tömegpusztító fegyverek elterjedése elleni EU-stratégia végrehajtásának keretében folytatott tevékenységeinek támogatásáról szóló 2004/797/KKBP első együttes fellépést (2). Ezt az együttes fellépést követte a 2005. december 12-én elfogadott 2005/913/KKBP együttes fellépés (3) és a 2007. március 19-én elfogadott 2007/185/KKBP együttes fellépés (4).

| (8) | Az ENSZ Közgyűlése 2006. december 6-án konszenzussal határozatot fogadott el a vegyi fegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról, valamint megsemmisítéséről szóló egyezmény végrehajtásáról. |
| --- | --- |

(8)

Az ENSZ Közgyűlése 2006. december 6-án konszenzussal határozatot fogadott el a vegyi fegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról, valamint megsemmisítéséről szóló egyezmény végrehajtásáról.

| (9) | A CWC következő, 2008. április 7. és 18. között megtartandó felülvizsgálati értekezletére figyelemmel indokolt az Európai Unió tagállamainak ezen értekezlet során iránymutatást nyújtó uniós megközelítés meghatározása, |
| --- | --- |

(9)

A CWC következő, 2008. április 7. és 18. között megtartandó felülvizsgálati értekezletére figyelemmel indokolt az Európai Unió tagállamainak ezen értekezlet során iránymutatást nyújtó uniós megközelítés meghatározása,

ELFOGADTA EZT A KÖZÖS ÁLLÁSPONTOT:

1. cikk

Az Európai Unió célja a vegyi fegyverek kifejlesztésének, gyártásának, felhalmozásának és használatának tilalmáról, valamint megsemmisítéséről szóló egyezmény (CWC) megerősítése, különösen a CWC betartásának előmozdítása – ideértve valamennyi vegyi fegyver időben történő megsemmisítését is –, valamint az ellenőrzési rendszer fejlesztése és az egyetemességre való törekvés révén.

Az Európai Unió ezért arra törekszik, hogy a 2008-as második felülvizsgálati értekezlet eredményesen záruljon.

2. cikk

Az 1. cikkben említett cél elérése érdekében az Európai Unió:

| a) | a második felülvizsgálati értekezleten közreműködik a CWC működésének teljes körű felülvizsgálatában, ideértve a részes államok Szerződés szerinti kötelezettségeinek végrehajtását is, valamint azon területek és eszközök azonosítását, amelyeken, illetve amelyek révén a jövőben további előrehaladásra kell törekedni; |
| --- | --- |

a)

a második felülvizsgálati értekezleten közreműködik a CWC működésének teljes körű felülvizsgálatában, ideértve a részes államok Szerződés szerinti kötelezettségeinek végrehajtását is, valamint azon területek és eszközök azonosítását, amelyeken, illetve amelyek révén a jövőben további előrehaladásra kell törekedni;

| b) | a második felülvizsgálati értekezlet eredményessége érdekében – az első felülvizsgálati értekezlet alkalmával létrehozott keret alapján – segíti a konszenzus kialakítását, és támogatja többek között az alábbi lényeges kérdéseket:






  i. | a vegyi fegyverek tilalma – az általános felhasználási cél kritériumában megállapított – általános jellegének megerősítése az alábbiak révén:






  — | annak újbóli megerősítése, hogy az egyezményben megfogalmazott tilalmak valamennyi mérgező vegyületre alkalmazandók, kivéve, ha azokat az egyezmény által nem tiltott célra szánják, és amennyiben a fajtáik és mennyiségeik összhangban vannak az ilyen célokkal, figyelembe véve az első felülvizsgálati értekezlet óta megvalósult tudományos és technológiai fejlődést is, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a második felülvizsgálati értekezlet eredményessége érdekében – az első felülvizsgálati értekezlet alkalmával létrehozott keret alapján – segíti a konszenzus kialakítását, és támogatja többek között az alábbi lényeges kérdéseket:

i.

a vegyi fegyverek tilalma – az általános felhasználási cél kritériumában megállapított – általános jellegének megerősítése az alábbiak révén:

—

annak újbóli megerősítése, hogy az egyezményben megfogalmazott tilalmak valamennyi mérgező vegyületre alkalmazandók, kivéve, ha azokat az egyezmény által nem tiltott célra szánják, és amennyiben a fajtáik és mennyiségeik összhangban vannak az ilyen célokkal, figyelembe véve az első felülvizsgálati értekezlet óta megvalósult tudományos és technológiai fejlődést is,

| — | a részes államok azon kötelezettségének hangsúlyozása, hogy nemzeti végrehajtó jogszabályaikban és igazgatási végrehajtási gyakorlatukban tükrözniük kell az általános felhasználási cél kritériumát, |
| --- | --- |

—

a részes államok azon kötelezettségének hangsúlyozása, hogy nemzeti végrehajtó jogszabályaikban és igazgatási végrehajtási gyakorlatukban tükrözniük kell az általános felhasználási cél kritériumát,

| — | a részes államok tömegoszlató anyagok bejelentésére vonatkozó kötelezettségének hangsúlyozása; |
| --- | --- |

—

a részes államok tömegoszlató anyagok bejelentésére vonatkozó kötelezettségének hangsúlyozása;

| ii. | az alábbiak révén a vegyi fegyvereket birtokló államok azon kötelezettségének újbóli megerősítése, miszerint a CWC által megszabott határidőkig meg kell semmisíteniük vegyi fegyvereiket:






  — | a vegyi fegyvereket birtokló államok által a határidők betartása tekintetében elért eredmények és megtett erőfeszítések üdvözlése, ugyanakkor a megsemmisítés terén felmerülő késések elkerülésének ösztönzése, |
| --- | --- | --- |

ii.

az alábbiak révén a vegyi fegyvereket birtokló államok azon kötelezettségének újbóli megerősítése, miszerint a CWC által megszabott határidőkig meg kell semmisíteniük vegyi fegyvereiket:

—

a vegyi fegyvereket birtokló államok által a határidők betartása tekintetében elért eredmények és megtett erőfeszítések üdvözlése, ugyanakkor a megsemmisítés terén felmerülő késések elkerülésének ösztönzése,

| — | a vegyi fegyverek megsemmisítésének folyamatos helyszíni vizsgálata révén megvalósuló rendszeres ellenőrzés jelentőségének hangsúlyozása, |
| --- | --- |

—

a vegyi fegyverek megsemmisítésének folyamatos helyszíni vizsgálata révén megvalósuló rendszeres ellenőrzés jelentőségének hangsúlyozása,

| — | a vegyi fegyverek megsemmisítése terén elért eredmények értékelése, figyelembe véve többek között – a részes államok értekezletének 11. ülésszakán hozott határozatnak megfelelően – a Végrehajtó Tanács képviselői látogatásainak eredményeit is, |
| --- | --- |

—

a vegyi fegyverek megsemmisítése terén elért eredmények értékelése, figyelembe véve többek között – a részes államok értekezletének 11. ülésszakán hozott határozatnak megfelelően – a Végrehajtó Tanács képviselői látogatásainak eredményeit is,

| — | a döntéshozó szervek azon feladatának hangsúlyozása, amelynek értelmében a megfelelő időben meg kell vizsgálniuk, hogy a részes államok hogyan tartják be a megsemmisítés tekintetében elfogadott határidőket; |
| --- | --- |

—

a döntéshozó szervek azon feladatának hangsúlyozása, amelynek értelmében a megfelelő időben meg kell vizsgálniuk, hogy a részes államok hogyan tartják be a megsemmisítés tekintetében elfogadott határidőket;

| iii. | az ellenőrző rendszer további erősítése az egyezmény által nem tiltott tevékenységek tekintetében, a vegyi fegyverek elterjedésének megakadályozásába vetett bizalom további növelése, és az ágazattal való együttműködés további előmozdítása érdekében, az alábbiak révén:






  — | a kormányon, az iparágon, a tudományos körökön és a nem kormányzati szervezeteken keresztül az egyezményben megfogalmazott tilalmak iránti tudatosság folyamatos növelése, |
| --- | --- | --- |

iii.

az ellenőrző rendszer további erősítése az egyezmény által nem tiltott tevékenységek tekintetében, a vegyi fegyverek elterjedésének megakadályozásába vetett bizalom további növelése, és az ágazattal való együttműködés további előmozdítása érdekében, az alábbiak révén:

—

a kormányon, az iparágon, a tudományos körökön és a nem kormányzati szervezeteken keresztül az egyezményben megfogalmazott tilalmak iránti tudatosság folyamatos növelése,

| — | annak hangsúlyozása, hogy szükséges az egyéb vegyipari termelő létesítményekben végzett ellenőrzések számának, és a rendszer hatékonyságának növelése adott esetben kiemelt figyelmet fordítva egyrészt azon helyszínekre, amelyek az egyezmény szempontjából nagy jelentőséggel bírnak, másrészt az egyéb vegyipari termelő létesítményeket illetően a részes államok által tett nyilatkozatok javítására; |
| --- | --- |

—

annak hangsúlyozása, hogy szükséges az egyéb vegyipari termelő létesítményekben végzett ellenőrzések számának, és a rendszer hatékonyságának növelése adott esetben kiemelt figyelmet fordítva egyrészt azon helyszínekre, amelyek az egyezmény szempontjából nagy jelentőséggel bírnak, másrészt az egyéb vegyipari termelő létesítményeket illetően a részes államok által tett nyilatkozatok javítására;

| iv. | az egyezmény konzultációra, együttműködésre és ténymegállapításra vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtása, különös tekintettel a rendkívüli ellenőrzésre vonatkozó eljárásra, amely továbbra is nélkülözhetetlen rendelkezésre álló eszköz, és az OPCW ellenőrző rendszerének életképes és hozzáférhető eszköze, a részes államok azon jogának hangsúlyozása, miszerint előzetes konzultáció nélkül is kérelmet nyújthatnak be rendkívüli ellenőrzésre, valamint a mechanizmus – megfelelő esetben magától értetődő – használatának ösztönzése; |
| --- | --- |

iv.

az egyezmény konzultációra, együttműködésre és ténymegállapításra vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtása, különös tekintettel a rendkívüli ellenőrzésre vonatkozó eljárásra, amely továbbra is nélkülözhetetlen rendelkezésre álló eszköz, és az OPCW ellenőrző rendszerének életképes és hozzáférhető eszköze, a részes államok azon jogának hangsúlyozása, miszerint előzetes konzultáció nélkül is kérelmet nyújthatnak be rendkívüli ellenőrzésre, valamint a mechanizmus – megfelelő esetben magától értetődő – használatának ösztönzése;

| v. | a CWC egyetemességének megvalósítása tekintetében egyedi stratégiák kialakítása, különösen tekintettel a Közel-Keletre és az érintett területeken rendezett regionális munkaértekezleteket is beleértve; |
| --- | --- |

v.

a CWC egyetemességének megvalósítása tekintetében egyedi stratégiák kialakítása, különösen tekintettel a Közel-Keletre és az érintett területeken rendezett regionális munkaértekezleteket is beleértve;

| vi. | emlékeztetve arra, hogy a VII. cikknek való teljes körű megfelelés a CWC-rendszer jelenlegi és jövőbeli hatékonyságának kulcsfontosságú tényezője, a nemzeti végrehajtó intézkedések folyamatos javítása az alábbiak révén:






  — | segítség nyújtása az arra szoruló részes államok részére, az Európai Unió együttes fellépései által nyújtott példák szerint, és |
| --- | --- | --- |

vi.

emlékeztetve arra, hogy a VII. cikknek való teljes körű megfelelés a CWC-rendszer jelenlegi és jövőbeli hatékonyságának kulcsfontosságú tényezője, a nemzeti végrehajtó intézkedések folyamatos javítása az alábbiak révén:

—

segítség nyújtása az arra szoruló részes államok részére, az Európai Unió együttes fellépései által nyújtott példák szerint, és

| — | a vegyi fegyverek megszerzésének megakadályozásához szükséges nemzeti exportellenőrzés megerősítése; |
| --- | --- |

—

a vegyi fegyverek megszerzésének megakadályozásához szükséges nemzeti exportellenőrzés megerősítése;

| vii. | az OPCW segítség- és védelemnyújtási képességének biztosítása; |
| --- | --- |

vii.

az OPCW segítség- és védelemnyújtási képességének biztosítása;

| viii. | a nemzetközi együttműködés előmozdítása az egyezmény rendelkezéseinek megfelelően, és különösen az OPCW által a vegyiparukat és az ahhoz kapcsolódó kereskedelmüket fejlesztő részes államokban végzett kapacitásépítő tevékenységekhez való hozzájárulás révén; |
| --- | --- |

viii.

a nemzetközi együttműködés előmozdítása az egyezmény rendelkezéseinek megfelelően, és különösen az OPCW által a vegyiparukat és az ahhoz kapcsolódó kereskedelmüket fejlesztő részes államokban végzett kapacitásépítő tevékenységekhez való hozzájárulás révén;

| ix. | annak biztosítását célzó munka megkezdése, hogy az összes vegyi fegyver megsemmisítésének befejezését követően az OPCW megfelelő helyzetben legyen ahhoz, hogy fennmaradó tevékenységeire – különösen a fegyverek elterjedésének megakadályozására – összpontosítson; |
| --- | --- |

ix.

annak biztosítását célzó munka megkezdése, hogy az összes vegyi fegyver megsemmisítésének befejezését követően az OPCW megfelelő helyzetben legyen ahhoz, hogy fennmaradó tevékenységeire – különösen a fegyverek elterjedésének megakadályozására – összpontosítson;

| x. | az 1540 (2004) és az 1673 (2006) számú ENSZ BT-határozat szerinti kötelezettségeknek való megfelelés, különös tekintettel az OPCW és az 1540 (2004) számú ENSZ BT-határozat szerinti bizottság közötti, és az egyéb fórumokkal való gyakorlati együttműködésre a vegyi fegyverek terrorizmus céljával való megszerzése vagy felhasználása veszélyének megszüntetése érdekében, beleértve az olyan anyagokhoz, felszerelésekhez és ismeretekhez való lehetséges terrorista hozzáférést is, amelyek vegyi fegyverek fejlesztéséhez és gyártásához használhatók; |
| --- | --- |

x.

az 1540 (2004) és az 1673 (2006) számú ENSZ BT-határozat szerinti kötelezettségeknek való megfelelés, különös tekintettel az OPCW és az 1540 (2004) számú ENSZ BT-határozat szerinti bizottság közötti, és az egyéb fórumokkal való gyakorlati együttműködésre a vegyi fegyverek terrorizmus céljával való megszerzése vagy felhasználása veszélyének megszüntetése érdekében, beleértve az olyan anyagokhoz, felszerelésekhez és ismeretekhez való lehetséges terrorista hozzáférést is, amelyek vegyi fegyverek fejlesztéséhez és gyártásához használhatók;

| xi. | a leszerelésnek, az érzékeny anyagok, a létesítmények és a szakértelem ellenőrzésének és biztonságának támogatásán keresztül a tömegpusztító fegyverek és anyagok elterjedésének megakadályozását célzó G8 globális partnerségi programok. |
| --- | --- |

xi.

a leszerelésnek, az érzékeny anyagok, a létesítmények és a szakértelem ellenőrzésének és biztonságának támogatásán keresztül a tömegpusztító fegyverek és anyagok elterjedésének megakadályozását célzó G8 globális partnerségi programok.

3. cikk

Az Európai Unió a 2. cikk alkalmazásában a következő lépéseket teszi:

| a) | tagállamok közötti megállapodás olyan, érdemi kérdésekkel foglalkozó javaslatokra vonatkozóan, amelyeket az Európai Unió saját nevében terjeszt az egyezmény részes államai elé megvitatás céljából a második felülvizsgálati értekezlet alkalmával; |
| --- | --- |

a)

tagállamok közötti megállapodás olyan, érdemi kérdésekkel foglalkozó javaslatokra vonatkozóan, amelyeket az Európai Unió saját nevében terjeszt az egyezmény részes államai elé megvitatás céljából a második felülvizsgálati értekezlet alkalmával;

| b) | adott esetben az Európai Unióról szóló szerződés 18. cikkének megfelelően elnökségi lépések:






  i. | a CWC-hez való egyetemes csatlakozás elősegítése céljából; |
| --- | --- | --- |

b)

adott esetben az Európai Unióról szóló szerződés 18. cikkének megfelelően elnökségi lépések:

i.

a CWC-hez való egyetemes csatlakozás elősegítése céljából;

| ii. | a CWC részes államok általi hatékony nemzeti végrehajtásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

ii.

a CWC részes államok általi hatékony nemzeti végrehajtásának elősegítése érdekében;

| iii. | abból a célból, hogy a részes államokat ösztönözze a CWC hatékony és teljes körű felülvizsgálatának támogatására, valamint az abban való részvételre, és ezáltal a vegyi fegyverekkel szembeni ezen alapvető nemzetközi norma iránti elkötelezettségük megerősítésére; |
| --- | --- |

iii.

abból a célból, hogy a részes államokat ösztönözze a CWC hatékony és teljes körű felülvizsgálatának támogatására, valamint az abban való részvételre, és ezáltal a vegyi fegyverekkel szembeni ezen alapvető nemzetközi norma iránti elkötelezettségük megerősítésére;

| iv. | az Európai Unió által a részes államoknak megvitatás céljából benyújtott, a CWC további megerősítését célzó fenti javaslatok elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

iv.

az Európai Unió által a részes államoknak megvitatás céljából benyújtott, a CWC további megerősítését célzó fenti javaslatok elősegítése érdekében;

| c) | az elnökség által a második felülvizsgálati értekezletet megelőzően, valamint annak folyamán tett uniós nyilatkozatok. |
| --- | --- |

c)

az elnökség által a második felülvizsgálati értekezletet megelőzően, valamint annak folyamán tett uniós nyilatkozatok.

4. cikk

Ez a közös álláspont elfogadása napján lép hatályba.

5. cikk

Ezt a közös álláspontot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Luxembourgban, 2007. június 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

S. GABRIEL

---

(1)  HL L 302., 2003.11.20., 34. o.

1

(2)  HL L 349., 2004.11.25., 63. o.

2

(3)  HL L 331., 2005.12.17., 34. o.

3

(4)  HL L 85., 2007.3.27., 10. o.

4

---