# Europeiska unionens L 176/2007

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 176 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången6 juli 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 176

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången6 juli 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 791/2007 av den 21 maj 2007 om införande av ett kompensationssystem för de extra kostnader som uppstår i samband med saluföringen av vissa fiskeriprodukter från de yttersta randområdena Azorerna, Madeira, Kanarieöarna samt Franska Guyana och Réunion | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 792/2007 av den 5 juli 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 5 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 793/2007 av den 5 juli 2007 om tilldelning av importrättigheter på grundval av ansökningar inlämnade för perioden 1 juli 2007–30 juni 2008 inom ramen för de tullkvoter som öppnades genom förordning (EG) nr 659/2007 för tjurar, kor och kvigor av vissa alp- och bergsraser | 7 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 794/2007 av den 5 juli 2007 om utfärdande av importlicenser för ansökningar som lämnades in under de första sju dagarna av juni 2007 inom ramen för den tullkvot för fjäderfäkött som öppnades genom förordning (EG) nr 536/2007 | 8 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 795/2007 av den 5 juli 2007 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris | 9 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 796/2007 av den 5 juli 2007 om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget | 12 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 797/2007 av den 5 juli 2007 om utfärdande av exportlicens för vin | 16 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 798/2007 av den 5 juli 2007 om förbud mot fiske efter sill i ICES-områdena VII g, VII h, VII j och VII k med fartyg som seglar under brittisk flagg | 17 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 791/2007 av den 21 maj 2007 om införande av ett kompensationssystem för de extra kostnader som uppstår i samband med saluföringen av vissa fiskeriprodukter från de yttersta randområdena Azorerna, Madeira, Kanarieöarna samt Franska Guyana och Réunion

1

Kommissionens förordning (EG) nr 792/2007 av den 5 juli 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

5

Kommissionens förordning (EG) nr 793/2007 av den 5 juli 2007 om tilldelning av importrättigheter på grundval av ansökningar inlämnade för perioden 1 juli 2007–30 juni 2008 inom ramen för de tullkvoter som öppnades genom förordning (EG) nr 659/2007 för tjurar, kor och kvigor av vissa alp- och bergsraser

7

Kommissionens förordning (EG) nr 794/2007 av den 5 juli 2007 om utfärdande av importlicenser för ansökningar som lämnades in under de första sju dagarna av juni 2007 inom ramen för den tullkvot för fjäderfäkött som öppnades genom förordning (EG) nr 536/2007

8

Kommissionens förordning (EG) nr 795/2007 av den 5 juli 2007 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris

9

Kommissionens förordning (EG) nr 796/2007 av den 5 juli 2007 om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

12

Kommissionens förordning (EG) nr 797/2007 av den 5 juli 2007 om utfärdande av exportlicens för vin

16

*

Kommissionens förordning (EG) nr 798/2007 av den 5 juli 2007 om förbud mot fiske efter sill i ICES-områdena VII g, VII h, VII j och VII k med fartyg som seglar under brittisk flagg

17

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Rådet |
| | | 2007/464/EG |
| | * | Rådets beslut av den 5 juni 2007 om upphävande av beslut 2005/186/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Malta | 19 |
| | | 2007/465/EG |
| | * | Rådets beslut av den 5 juni 2007 om upphävande av beslut 2004/917/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Grekland | 21 |
| | | 2007/466/EG |
| | * | Rådets beslut av 28 juni 2007 om utnämning av sex svenska ledamöter och nio svenska suppleanter i Regionkommittén | 23 |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/467/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 28 juni 2007 om upprättandet av en expertgrupp för radiofrekvensidentifiering (RFID) | 25 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

2007/464/EG

*

Rådets beslut av den 5 juni 2007 om upphävande av beslut 2005/186/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Malta

19

2007/465/EG

*

Rådets beslut av den 5 juni 2007 om upphävande av beslut 2004/917/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Grekland

21

2007/466/EG

*

Rådets beslut av 28 juni 2007 om utnämning av sex svenska ledamöter och nio svenska suppleanter i Regionkommittén

23

Kommissionen

2007/467/EG

*

Kommissionens beslut av den 28 juni 2007 om upprättandet av en expertgrupp för radiofrekvensidentifiering (RFID)

25

| | | III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN |
| | * | Rådets gemensamma åtgärd 2007/468/GUSP av den 28 juni 2007 om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen inom ramen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka kommissionens övervaknings- och kontrollkapacitet samt vid genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen | 31 |
| | * | Rådets gemensamma ståndpunkt 2007/469/GUSP av den 28 juni 2007 om 2008 års konferens om översyn av konventionen om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring (CWC) | 39 |

III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

*

Rådets gemensamma åtgärd 2007/468/GUSP av den 28 juni 2007 om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen inom ramen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka kommissionens övervaknings- och kontrollkapacitet samt vid genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

31

*

Rådets gemensamma ståndpunkt 2007/469/GUSP av den 28 juni 2007 om 2008 års konferens om översyn av konventionen om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring (CWC)

39

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 6.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 791/2007

av den 21 maj 2007

om införande av ett kompensationssystem för de extra kostnader som uppstår i samband med saluföringen av vissa fiskeriprodukter från de yttersta randområdena Azorerna, Madeira, Kanarieöarna samt Franska Guyana och Réunion

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 och artikel 299.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), och

av följande skäl:

| (1) | Fiskesektorn i de yttersta randområdena i gemenskapen brottas med svårigheter, i synnerhet på grund av de extra kostnader som, till följd av de särskilda nackdelar som erkänns enligt artikel 299.2 i fördraget, uppstår i samband med saluföringen av vissa fiskeriprodukter och som huvudsakligen utgörs av transportkostnader till den europeiska kontinenten. |
| --- | --- |

(1)

Fiskesektorn i de yttersta randområdena i gemenskapen brottas med svårigheter, i synnerhet på grund av de extra kostnader som, till följd av de särskilda nackdelar som erkänns enligt artikel 299.2 i fördraget, uppstår i samband med saluföringen av vissa fiskeriprodukter och som huvudsakligen utgörs av transportkostnader till den europeiska kontinenten.

| (2) | För att upprätthålla konkurrenskraften för vissa fiskeriprodukter i förhållande till liknande produkter från andra regioner inom gemenskapen vidtog gemenskapen från och med 1992 åtgärder för att kompensera för sådana extra kostnader inom fiskesektorn. De åtgärder som gäller för perioden 2003–2006 fastställs i rådets förordning (EG) nr 2328/2003 (3). Det är nödvändigt att, på grundval av en rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, från år 2007 fortsätta att tillämpa åtgärder för att väga upp de extra kostnaderna för saluföringen av fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

(2)

För att upprätthålla konkurrenskraften för vissa fiskeriprodukter i förhållande till liknande produkter från andra regioner inom gemenskapen vidtog gemenskapen från och med 1992 åtgärder för att kompensera för sådana extra kostnader inom fiskesektorn. De åtgärder som gäller för perioden 2003–2006 fastställs i rådets förordning (EG) nr 2328/2003 (3). Det är nödvändigt att, på grundval av en rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, från år 2007 fortsätta att tillämpa åtgärder för att väga upp de extra kostnaderna för saluföringen av fiskeriprodukter.

| (3) | Med tanke på de olika saluföringsvillkor som råder i de yttersta randområden som berörs, variationerna när det gäller fångster, bestånd och marknadsefterfrågan, är det lämpligt att låta de berörda medlemsstaterna fastställa vilka fiskeriprodukter som skall berättiga till kompensation, de respektive maximikvantiteterna för dessa produkter samt de olika kompensationsbeloppen inom ramen för det totala anslaget per medlemsstat. |
| --- | --- |

(3)

Med tanke på de olika saluföringsvillkor som råder i de yttersta randområden som berörs, variationerna när det gäller fångster, bestånd och marknadsefterfrågan, är det lämpligt att låta de berörda medlemsstaterna fastställa vilka fiskeriprodukter som skall berättiga till kompensation, de respektive maximikvantiteterna för dessa produkter samt de olika kompensationsbeloppen inom ramen för det totala anslaget per medlemsstat.

| (4) | Medlemsstaterna bör ges tillåtelse att, inom ramen för det totala anslaget per medlemsstat, differentiera kvantiteterna av berörda fiskeriprodukter och förteckningen över dessa samt kompensationsbeloppet. De bör också ha rätt att anpassa sina kompensationsplaner, om detta motiveras av förändrade villkor. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterna bör ges tillåtelse att, inom ramen för det totala anslaget per medlemsstat, differentiera kvantiteterna av berörda fiskeriprodukter och förteckningen över dessa samt kompensationsbeloppet. De bör också ha rätt att anpassa sina kompensationsplaner, om detta motiveras av förändrade villkor.

| (5) | Medlemsstaterna bör fastställa kompensationsbeloppet till en nivå som på ett lämpligt sätt väger upp de extra kostnader som uppstår till följd av de särskilda nackdelar som präglar de yttersta randområdena och särskilt på grund av kostnaderna för transport av produkterna till den europeiska kontinenten. För att motverka överkompensation bör beloppet stå i proportion till de extra kostnader som stödet utgör kompensation för, och det får aldrig överstiga 100 % av kostnaderna för transport till den europeiska kontinenten och andra anknutna kostnader. Därför bör även andra typer av offentliga åtgärder som får konsekvenser för de extra kostnaderna beaktas vid fastställandet av beloppet. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterna bör fastställa kompensationsbeloppet till en nivå som på ett lämpligt sätt väger upp de extra kostnader som uppstår till följd av de särskilda nackdelar som präglar de yttersta randområdena och särskilt på grund av kostnaderna för transport av produkterna till den europeiska kontinenten. För att motverka överkompensation bör beloppet stå i proportion till de extra kostnader som stödet utgör kompensation för, och det får aldrig överstiga 100 % av kostnaderna för transport till den europeiska kontinenten och andra anknutna kostnader. Därför bör även andra typer av offentliga åtgärder som får konsekvenser för de extra kostnaderna beaktas vid fastställandet av beloppet.

| (6) | För att uppnå målen enligt denna förordning på ett korrekt sätt och för att vara förenligt med den gemensamma fiskeripolitiken bör stödet begränsas till fiskeriprodukter som skördas och bereds i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser. |
| --- | --- |

(6)

För att uppnå målen enligt denna förordning på ett korrekt sätt och för att vara förenligt med den gemensamma fiskeripolitiken bör stödet begränsas till fiskeriprodukter som skördas och bereds i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser.

| (7) | För att kompensationssystemet skall vara effektivt och fungera på ett korrekt sätt, bör medlemsstaterna också se till att stödmottagarna är ekonomiskt bärkraftiga och att genomförandesystemet medger en regelmässig tillämpning av systemet. |
| --- | --- |

(7)

För att kompensationssystemet skall vara effektivt och fungera på ett korrekt sätt, bör medlemsstaterna också se till att stödmottagarna är ekonomiskt bärkraftiga och att genomförandesystemet medger en regelmässig tillämpning av systemet.

| (8) | För att kompensationssystemet skall kunna övervakas på ett lämpligt sätt bör de berörda medlemsstaterna lämna in årliga rapporter om hur systemet fungerar. |
| --- | --- |

(8)

För att kompensationssystemet skall kunna övervakas på ett lämpligt sätt bör de berörda medlemsstaterna lämna in årliga rapporter om hur systemet fungerar.

| (9) | För att beslut skall kunna fattas om huruvida kompensationssystemet bör fortsätta att tillämpas efter 2013, bör kommissionen lämna in en på en oberoende utvärdering baserad rapport till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén i god tid innan systemet löper ut. |
| --- | --- |

(9)

För att beslut skall kunna fattas om huruvida kompensationssystemet bör fortsätta att tillämpas efter 2013, bör kommissionen lämna in en på en oberoende utvärdering baserad rapport till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén i god tid innan systemet löper ut.

| (10) | De gemenskapsanslag som planeras för kompensationssystemet bör genomföras inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket genom direkt central förvaltning, i enlighet med artikel 3.2 f i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (4). |
| --- | --- |

(10)

De gemenskapsanslag som planeras för kompensationssystemet bör genomföras inom ramen för Europeiska garantifonden för jordbruket genom direkt central förvaltning, i enlighet med artikel 3.2 f i rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (4).

| (11) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5). |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5).

| (12) | För genomförandet av en direkt central finansiell förvaltning bör kommissionens förordning (EG) nr 2003/2006 av den 21 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för finansieringen av utgifter avseende den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) (6) gälla. |
| --- | --- |

(12)

För genomförandet av en direkt central finansiell förvaltning bör kommissionens förordning (EG) nr 2003/2006 av den 21 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för finansieringen av utgifter avseende den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) (6) gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning införs ett system för perioden 2007–2013 vars syfte är att ge kompensation för de extra kostnader som uppstår för aktörer enligt artikel 3 vid saluföring av vissa fiskeriprodukter från följande yttersta randområden, på grund av de särskilda nackdelar som förekommer i dessa regioner (nedan kallad ”kompensationen”):

| — | Azorerna |
| --- | --- |

—

Azorerna

| — | Madeira |
| --- | --- |

—

Madeira

| — | Kanarieöarna |
| --- | --- |

—

Kanarieöarna

| — | Franska Guyana |
| --- | --- |

—

Franska Guyana

| — | Réunion |
| --- | --- |

—

Réunion

Artikel 2

Definitioner

Vid tillämpningen av den här förordningen gäller den definition av ”fiskeriprodukter” som fastställs i artikel 1 i rådets förordning (EG) nr 104/2000 av den 17 december 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter (7).

Artikel 3

Aktörer

1.   Kompensationen skall betalas ut till följande aktörer för vilka det uppstår extra kostnader i samband med saluföringen av fiskeriprodukter:

| a) | producenter, |
| --- | --- |

a)

producenter,

| b) | redare eller ägare till fartyg som är registrerade i hamnar i de områden som avses i artikel 1, vilka bedriver sin verksamhet i dessa områden, eller sammanslutningar av sådana aktörer, och |
| --- | --- |

b)

redare eller ägare till fartyg som är registrerade i hamnar i de områden som avses i artikel 1, vilka bedriver sin verksamhet i dessa områden, eller sammanslutningar av sådana aktörer, och

| c) | aktörer inom berednings- och saluföringssektorn eller sammanslutningar av sådana aktörer, vilka drabbas av merkostnader i samband med saluföringen av de produkter som berörs. |
| --- | --- |

c)

aktörer inom berednings- och saluföringssektorn eller sammanslutningar av sådana aktörer, vilka drabbas av merkostnader i samband med saluföringen av de produkter som berörs.

2.   De berörda medlemsstaterna skall vidta åtgärder för att kontrollera att de aktörer som får stöd är ekonomiskt bärkraftiga.

Artikel 4

Stödberättigande fiskeriprodukter

1.   Varje berörd medlemsstat skall för sina regioner enligt artikel 1 upprätta en förteckning över de fiskeriprodukter samt kvantiteter av dessa produkter som berättigar till kompensation. Förteckningen över fiskeriprodukter och kvantiteter får differentieras för varje enskild region i en och samma medlemsstat.

2.   Vid fastställandet av förteckningen och kvantiteterna enligt punkt 1, skall medlemsstaterna beakta alla relevanta faktorer, särskilt behovet att säkerställa att kompensationen inte får leda till ökat tryck på biologiskt känsliga bestånd, de extra kostnadernas omfattning och kvalitativa och kvantitativa aspekter av produktion och saluföring.

3.   Fiskeriprodukter som omfattas av kompensation måste ha skördats och beretts i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser om

| a) | bevarande och förvaltning, |
| --- | --- |

a)

bevarande och förvaltning,

| b) | spårbarhet, |
| --- | --- |

b)

spårbarhet,

| c) | klassificeringsnormer. |
| --- | --- |

c)

klassificeringsnormer.

4.   Kompensation får inte beviljas för fiskeriprodukter

| a) | som fångats av fartyg från tredjeland, med undantag av fartyg som seglar under venezuelansk flagg och bedriver verksamhet i gemenskapens vatten, |
| --- | --- |

a)

som fångats av fartyg från tredjeland, med undantag av fartyg som seglar under venezuelansk flagg och bedriver verksamhet i gemenskapens vatten,

| b) | som fångats av gemenskapsfartyg som inte är registrerade i en hamn i någon av de regioner som avses i artikel 1, |
| --- | --- |

b)

som fångats av gemenskapsfartyg som inte är registrerade i en hamn i någon av de regioner som avses i artikel 1,

| c) | som importerats från tredjeland, |
| --- | --- |

c)

som importerats från tredjeland,

| d) | som kommer från olagligt, orapporterat eller oreglerat fiske. |
| --- | --- |

d)

som kommer från olagligt, orapporterat eller oreglerat fiske.

Led b skall inte tillämpas, om den råvara som levereras enligt bestämmelserna i denna artikel inte räcker till för att utnyttja den kapacitet som finns i beredningsindustrin i det berörda yttersta randområdet.

Artikel 5

Kompensationen

1.   Varje berörd medlemsstat skall för sina regioner enligt artikel 1 fastställa den kompensationsnivå som skall gälla för varje fiskeriprodukt i den förteckning som avses i artikel 4.1. Kompensationsnivån får differentieras för enskilda regioner eller mellan regioner i en och samma medlemsstat.

2.   Vid fastställandet av kompensationen skall följande beaktas:

| a) | För varje fiskeriprodukt, de extra kostnader som är en följd av de särskilda nackdelarna i den berörda regionen, särskilt utgifter för transport till den europeiska kontinenten. |
| --- | --- |

a)

För varje fiskeriprodukt, de extra kostnader som är en följd av de särskilda nackdelarna i den berörda regionen, särskilt utgifter för transport till den europeiska kontinenten.

| b) | Eventuella andra typer av offentliga åtgärder som påverkar de extra kostnadernas omfattning. |
| --- | --- |

b)

Eventuella andra typer av offentliga åtgärder som påverkar de extra kostnadernas omfattning.

3.   Kompensationen för de extra kostnaderna skall stå i proportion till de extra kostnader den är avsedd att väga upp. Kompensationsnivån beträffande de extra kostnaderna skall motiveras väl i kompensationsplanen. Kompensationen får emellertid inte i något fall överstiga 100 % av utgifterna för transport och andra anknutna kostnader för fiskeriprodukter som är avsedda för den europeiska kontinenten.

4.   Det totala kompensationsbeloppet per år får inte överstiga följande belopp:

| a) | : | Azorerna och Madeira | : | 4 283 992 EUR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | Kanarieöarna | : | 5 844 076 EUR |
| c) | : | Franska Guyana och Réunion | : | 4 868 700 EUR |

a)

:

Azorerna och Madeira

:

4 283 992 EUR

b)

:

Kanarieöarna

:

5 844 076 EUR

c)

:

Franska Guyana och Réunion

:

4 868 700 EUR

Artikel 6

Justeringar

De berörda medlemsstaterna får, i syfte att ta hänsyn till ändrade villkor, justera den förteckning över stödberättigande fiskeriprodukter och de kvantiteter av dessa som avses i artikel 4.1 samt den kompensationsnivå som avses i artikel 5.1, förutsatt att de totala belopp som avses i artikel 5.4 iakttas.

Artikel 7

Inlämnande av kompensationsplaner

1.   Senast den 6 november 2007 skall de berörda medlemsstaterna förelägga kommissionen den förteckning och de kvantiteter som avses i artikel 4.1 samt den kompensationsnivå som avses i artikel 5.1, (nedan gemensamt kallade ”kompensationsplanen”).

2.   Om kompensationsplanen inte uppfyller villkoren enligt denna förordning, skall kommissionen inom två månader be medlemsstaten anpassa planen i enlighet med detta. I så fall skall medlemsstaten förelägga kommissionen sin justerade kompensationsplan.

3.   Om kommissionen inte reagerar inom den tvåmånadersperiod som följer på mottagandet av kompensationsplanen enligt punkterna 1 och 2, skall kompensationsplanen anses vara godkänd.

4.   Om en medlemsstat gör justeringar i enlighet med artikel 6, skall den förelägga kommissionen sin ändrade kompensationsplan och det förfarande som fastställs i punkterna 2 och 3 skall gälla i tillämpliga delar. Den ändrade planen skall anses vara godkänd om kommissionen inte reagerar inom den fyraveckorsperiod som följer på mottagandet av den ändrade kompensationsplanen.

Artikel 8

Rapportering

1.   Varje berörd medlemsstat skall upprätta en årlig rapport om genomförandet av kompensationen och förelägga kommissionen denna senast den 30 juni varje år.

2.   Senast 31 december 2011 skall kommissionen lämna en på en oberoende utvärdering baserad rapport till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om genomförandet av kompensationen, åtföljd av lagstiftningsförslag, om så är nödvändigt.

Artikel 9

Finansiella bestämmelser

1.   Medlemsstaternas utgifter inom ramen för denna förordning skall anses vara utgifter i den mening som avses i artikel 3.2 f i förordning (EG) nr 1290/2005.

2.   För genomförandet av punkt 1 skall förordning (EG) nr 2003/2006 gälla.

Artikel 10

Kontroll

Medlemsstaterna skall anta lämpliga bestämmelser för att se till att kraven i denna förordning följs och för att säkerställa ett korrekt genomförande av åtgärderna.

Artikel 11

Tillämpningsföreskrifter

Tillämpningsföreskrifterna för denna förordning skall fastställas enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 12.2.

Artikel 12

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av förvaltningskommittén för fiskeriprodukter.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara en månad.

Artikel 13

Övergångsåtgärder

1.   Om medlemsstaterna till kommissionen har anmält en begäran om justeringar i enlighet med artikel 8.1 och 8.2 i förordning (EG) nr 2328/2003 för vilken beslut ännu inte fattats den 31 december 2006, skall artikel 8 i samma förordning fortsätta att gälla för denna begäran.

2.   Bestämmelserna i artikel 9 skall gälla för medlemsstaternas utgifter inom ramen för förordning (EG) nr 2328/2003, som deklarerats till kommissionen efter den 15 oktober 2006.

Artikel 14

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2013.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 maj 2007.

På rådets vägnar

M. GLOS

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 24 april 2007 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT C 93, 27.4.2007, s. 31.

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 2328/2003 av den 22 december 2003 om att upprätta ett kompensationssystem för de extra kostnader vid avsättningen av vissa fiskeriprodukter från Azorerna, Madeira, Kanarieöarna och de franska departementen Guyana och Réunion som är en följd av dessa områdens läge i gemenskapens yttersta randområden (EUT L 345, 31.12.2003, s. 34).

3

(4)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 378/2007 (EUT L 95, 5.4.2007, s. 1).

4

(5)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet senast ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

5

(6)  EUT L 379, 28.12.2006, s. 49.

6

(7)  EGT L 17, 21.1.2000, s. 22. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1759/2006 (EUT L 335, 1.12.2006, s. 3).

7

---

| 6.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 792/2007

av den 5 juli 2007

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 6 juli 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 5 juli 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 36,7 |
| TR | 97,2 |
| ZZ | 67,0 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| TR | 105,7 |
| ZZ | 128,5 |
| 0709 90 70 | IL | 42,1 |
| TR | 92,9 |
| ZZ | 67,5 |
| 0805 50 10 | AR | 52,2 |
| UY | 55,9 |
| ZA | 60,2 |
| ZZ | 56,1 |
| 0808 10 80 | AR | 82,2 |
| BR | 80,0 |
| CA | 99,5 |
| CL | 84,3 |
| CN | 74,6 |
| NZ | 98,9 |
| US | 124,2 |
| UY | 46,9 |
| ZA | 103,6 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 20 50 | AR | 79,0 |
| CL | 85,5 |
| NZ | 98,4 |
| ZA | 112,4 |
| ZZ | 93,8 |
| 0809 10 00 | EG | 88,7 |
| TR | 203,7 |
| ZZ | 146,2 |
| 0809 20 95 | TR | 257,5 |
| US | 279,5 |
| ZZ | 268,5 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | US | 120,3 |
| ZZ | 120,3 |
| 0809 40 05 | IL | 150,7 |
| ZZ | 150,7 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

36,7

TR

97,2

ZZ

67,0

0707 00 05

JO

151,2

TR

105,7

ZZ

128,5

0709 90 70

IL

42,1

TR

92,9

ZZ

67,5

0805 50 10

AR

52,2

UY

55,9

ZA

60,2

ZZ

56,1

0808 10 80

AR

82,2

BR

80,0

CA

99,5

CL

84,3

CN

74,6

NZ

98,9

US

124,2

UY

46,9

ZA

103,6

ZZ

88,2

0808 20 50

AR

79,0

CL

85,5

NZ

98,4

ZA

112,4

ZZ

93,8

0809 10 00

EG

88,7

TR

203,7

ZZ

146,2

0809 20 95

TR

257,5

US

279,5

ZZ

268,5

0809 30 10, 0809 30 90

US

120,3

ZZ

120,3

0809 40 05

IL

150,7

ZZ

150,7

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 6.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 793/2007

av den 5 juli 2007

om tilldelning av importrättigheter på grundval av ansökningar inlämnade för perioden 1 juli 2007–30 juni 2008 inom ramen för de tullkvoter som öppnades genom förordning (EG) nr 659/2007 för tjurar, kor och kvigor av vissa alp- och bergsraser

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (2), särskilt artikel 7.2, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 659/2007 av den 14 juni 2007 om öppnande och förvaltning av importtullkvoter för tjurar, kor och kvigor av vissa alp- och bergsraser som inte är slaktboskap (3) öppnades tullkvoter för import av nötköttsprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 659/2007 av den 14 juni 2007 om öppnande och förvaltning av importtullkvoter för tjurar, kor och kvigor av vissa alp- och bergsraser som inte är slaktboskap (3) öppnades tullkvoter för import av nötköttsprodukter.

| (2) | Kvantiteterna i de ansökningar om importrättigheter som har lämnats in för perioden 1 juli 2007–30 juni 2008 överstiger de tillgängliga kvantiteterna för rättigheter avseende kvoten med löpnummer 09.4196. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importrättigheter kan tilldelas och det bör fastställas en tilldelningskoefficient som skall tillämpas på de begärda kvantiteterna. |
| --- | --- |

(2)

Kvantiteterna i de ansökningar om importrättigheter som har lämnats in för perioden 1 juli 2007–30 juni 2008 överstiger de tillgängliga kvantiteterna för rättigheter avseende kvoten med löpnummer 09.4196. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importrättigheter kan tilldelas och det bör fastställas en tilldelningskoefficient som skall tillämpas på de begärda kvantiteterna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de ansökningar om importrättigheter som har lämnats in för perioden 1 juli 2007–30 juni 2008 enligt förordning (EG) nr 659/2007 fastställs en tilldelningskoefficient på 14,2857 % för rättigheter avseende kvoten med löpnummer 09.4196.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 6 juli 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 289/2007 (EUT L 78, 17.3.2007, s. 17).

2

(3)  EUT L 155, 15.6.2007, s. 20.

3

---

| 6.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/8

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 794/2007

av den 5 juli 2007

om utfärdande av importlicenser för ansökningar som lämnades in under de första sju dagarna av juni 2007 inom ramen för den tullkvot för fjäderfäkött som öppnades genom förordning (EG) nr 536/2007

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2777/75 av den 29 oktober 1975 om den gemensamma organisationen av marknaden för fjäderfäkött (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 536/2007 av den 15 maj 2007 om öppnande och förvaltning av en tullkvot för fjäderfäkött från Amerikas förenta stater (2), särskilt artikel 5.5, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 536/2007 öppnades tullkvoter för import av fjäderfäköttprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 536/2007 öppnades tullkvoter för import av fjäderfäköttprodukter.

| (2) | De ansökningar om importlicenser som lämnades in under de första sju dagarna av juni 2007 för delperioden 1 juli–30 september 2007 avser en kvantitet som är mindre än den kvantitet som finns tillgänglig. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter det inte har lämnats in några ansökningar, och dessa kvantiteter bör läggas till den kvantitet som fastställts för den följande delkvotperioden. |
| --- | --- |

(2)

De ansökningar om importlicenser som lämnades in under de första sju dagarna av juni 2007 för delperioden 1 juli–30 september 2007 avser en kvantitet som är mindre än den kvantitet som finns tillgänglig. Det bör därför fastställas för vilka kvantiteter det inte har lämnats in några ansökningar, och dessa kvantiteter bör läggas till den kvantitet som fastställts för den följande delkvotperioden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De kvantiteter för vilka det inte har lämnats in några ansökningar om importlicens avseende tullkvoten med löpnummer 09.4169, i enlighet med förordning (EG) nr 536/2007, och som skall läggas till kvantiteten för delperioden 1 oktober–31 december 2007, fastställs till 4 166 250 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 6 juli 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 282, 1.11.1975, s. 77. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 679/2006 (EUT L 119, 4.5.2006, s. 1).

1

(2)  EUT L 128, 16.5.2007, s. 6.

2

---

| 6.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/9

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 795/2007

av den 5 juli 2007

om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1785/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (2), särskilt artikel 14.3, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i de förordningarna och priserna för de produkterna inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i de förordningarna och priserna för de produkterna inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 föreskriver att då exportbidragen fastställs måste hänsyn tas till den rådande situationen och den förväntade utvecklingen vad avser priser för och tillgängliga kvantiteter av spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på gemenskapens marknad å ena sidan och priser för spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på världsmarknaden å andra sidan. Samma artiklar föreskriver att det också är viktigt att säkerställa jämvikten hos och den naturliga utvecklingen av priserna och handeln på marknaderna för spannmål och ris och dessutom att ta hänsyn till den planerade exportens ekonomiska aspekt, och behovet av att undvika störningar på gemenskapens marknad. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 föreskriver att då exportbidragen fastställs måste hänsyn tas till den rådande situationen och den förväntade utvecklingen vad avser priser för och tillgängliga kvantiteter av spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på gemenskapens marknad å ena sidan och priser för spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på världsmarknaden å andra sidan. Samma artiklar föreskriver att det också är viktigt att säkerställa jämvikten hos och den naturliga utvecklingen av priserna och handeln på marknaderna för spannmål och ris och dessutom att ta hänsyn till den planerade exportens ekonomiska aspekt, och behovet av att undvika störningar på gemenskapens marknad.

| (3) | Artikel 2 i kommissionens förordning (EG) nr 1518/95 (3), om import- och exportsystemet för bearbetade produkter baserade på spannmål respektive ris definierar de särskilda kriterier som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 2 i kommissionens förordning (EG) nr 1518/95 (3), om import- och exportsystemet för bearbetade produkter baserade på spannmål respektive ris definierar de särskilda kriterier som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas.

| (4) | Det exportbidrag som beviljas för vissa bearbetade produkter bör graderas på grundval av innehållet av aska, råfibrer, skal, proteiner, fett och stärkelse i varje enskild berörd produkt, eftersom detta innehåll är en särskilt god indikator på den kvantitet basprodukter som faktiskt ingår i den bearbetade produkten. |
| --- | --- |

(4)

Det exportbidrag som beviljas för vissa bearbetade produkter bör graderas på grundval av innehållet av aska, råfibrer, skal, proteiner, fett och stärkelse i varje enskild berörd produkt, eftersom detta innehåll är en särskilt god indikator på den kvantitet basprodukter som faktiskt ingår i den bearbetade produkten.

| (5) | Det finns för närvarande inget behov av att, på grundval av den ekonomiska aspekten av en eventuell export och särskilt produkternas natur och ursprung, fastställa ett exportbidrag för maniok, andra tropiska rötter och knölar eller finmalet mjöl erhållna av dessa. För vissa bearbetade produkter av spannmål är det, på grund av gemenskapens obetydliga deltagande i världshandeln, för närvarande onödigt att fastställa ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(5)

Det finns för närvarande inget behov av att, på grundval av den ekonomiska aspekten av en eventuell export och särskilt produkternas natur och ursprung, fastställa ett exportbidrag för maniok, andra tropiska rötter och knölar eller finmalet mjöl erhållna av dessa. För vissa bearbetade produkter av spannmål är det, på grund av gemenskapens obetydliga deltagande i världshandeln, för närvarande onödigt att fastställa ett exportbidrag.

| (6) | Förhållandena på världsmarknaden, eller de särskilda krav som vissa marknader ställer, kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter i enlighet med destination. |
| --- | --- |

(6)

Förhållandena på världsmarknaden, eller de särskilda krav som vissa marknader ställer, kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter i enlighet med destination.

| (7) | Exportbidraget måste fastställas en gång per månad. Det kan ändras under den mellanliggande perioden. |
| --- | --- |

(7)

Exportbidraget måste fastställas en gång per månad. Det kan ändras under den mellanliggande perioden.

| (8) | Vissa bearbetade produkter av majs får undergå en värmebehandling efter vilken ett exportbidrag som inte motsvarar produktens kvalitet kanske betalas ut. Det bör därför specificeras att för dessa produkter, som innehåller förgelatinerad stärkelse, bör inget exportbidrag betalas ut. |
| --- | --- |

(8)

Vissa bearbetade produkter av majs får undergå en värmebehandling efter vilken ett exportbidrag som inte motsvarar produktens kvalitet kanske betalas ut. Det bör därför specificeras att för dessa produkter, som innehåller förgelatinerad stärkelse, bör inget exportbidrag betalas ut.

| (9) | Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(9)

Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1 i förordning (EG) nr 1518/95 fastställs så som det anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 6 juli 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 96. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1549/2004 (EUT L 280, 31.8.2004, s. 13).

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 55. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2993/95 (EGT L 312, 23.12.1995, s. 25).

3

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 5 juli 2007 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 21,55 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1102 90 10 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 27,70 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 21,55 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 20,01 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 23,09 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 17,70 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 3,85 |
| 1107 10 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 24,12 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 24,12 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 24,12 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 25,28 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 17,54 |
| 2106 90 55 9000 | C14 | EUR/t | 18,47 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.
  De numeriska destinationskoderna fastställs i förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).
  De andra destinationerna fastställs enligt följande:







  C10 | : | Alla destinationer. |
| C14 | : | Alla destinationer med undantag av Schweiz och Liechtenstein. |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

21,55

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

18,47

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

18,47

1102 90 10 9100

C10

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C10

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

27,70

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

21,55

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

18,47

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

18,47

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

24,62

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

20,01

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

23,09

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

17,70

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

3,85

1107 10 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

24,62

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

24,62

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

24,62

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

24,62

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

24,12

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

18,47

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

24,12

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

18,47

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

18,47

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

24,12

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

18,47

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

25,28

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

17,54

2106 90 55 9000

C14

EUR/t

18,47

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

De andra destinationerna fastställs enligt följande:

C10

:

Alla destinationer.

C14

:

Alla destinationer med undantag av Schweiz och Liechtenstein.

---

(1)  Inget exportbidrag skall beviljas för produkter som har undergått en värmebehandling som har lett till att stärkelsen förgelatinerats.

(2)  Exportbidrag beviljas i enlighet med den ändrade rådets förordningen (EEG) nr 2730/75 (EGT L 281, 1.11.1975, s. 20).

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

De andra destinationerna fastställs enligt följande:

| C10 | : | Alla destinationer. |
| --- | --- | --- |
| C14 | : | Alla destinationer med undantag av Schweiz och Liechtenstein. |

C10

:

Alla destinationer.

C14

:

Alla destinationer med undantag av Schweiz och Liechtenstein.

---

| 6.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/12

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 796/2007

av den 5 juli 2007

om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1785/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (2), särskilt artikel 14.3, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1785/2003 föreskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1 i var och en av dessa förordningar och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1785/2003 föreskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1 i var och en av dessa förordningar och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005 av den 30 juni 2005 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 3448/93 med avseende på ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (3) anges de produkter för vilka det skall fastställas en bidragssats som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 eller i bilaga IV till förordning (EG) nr 1785/2003. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005 av den 30 juni 2005 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 3448/93 med avseende på ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (3) anges de produkter för vilka det skall fastställas en bidragssats som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 eller i bilaga IV till förordning (EG) nr 1785/2003.

| (3) | Enligt artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1043/2005 skall bidragssatsen fastställas för varje månad per 100 kg basprodukt. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1043/2005 skall bidragssatsen fastställas för varje månad per 100 kg basprodukt.

| (4) | De åtaganden som görs med avseende på bidrag som får beviljas för export av jordbruksprodukter som ingår i varor vilka inte omfattas av bilaga I till fördraget kan äventyras om höga bidragssatser fastställs på förhand. Säkerhetsåtgärder bör därför vidtas i sådana situationer, men utan att detta hindrar att långtidskontrakt ingås. Om en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms kan dessa olika mål uppnås. |
| --- | --- |

(4)

De åtaganden som görs med avseende på bidrag som får beviljas för export av jordbruksprodukter som ingår i varor vilka inte omfattas av bilaga I till fördraget kan äventyras om höga bidragssatser fastställs på förhand. Säkerhetsåtgärder bör därför vidtas i sådana situationer, men utan att detta hindrar att långtidskontrakt ingås. Om en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms kan dessa olika mål uppnås.

| (5) | Med hänsyn till överenskommelsen mellan Europeiska gemenskapen och Förenta staterna om gemenskapens export av pastaprodukter till Förenta staterna, godkänd genom rådets beslut 87/482/EEG (4), är det nödvändigt att differentiera exportbidraget för varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 00 och 1902 19 utifrån deras bestämmelseort. |
| --- | --- |

(5)

Med hänsyn till överenskommelsen mellan Europeiska gemenskapen och Förenta staterna om gemenskapens export av pastaprodukter till Förenta staterna, godkänd genom rådets beslut 87/482/EEG (4), är det nödvändigt att differentiera exportbidraget för varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 00 och 1902 19 utifrån deras bestämmelseort.

| (6) | Enligt artikel 15.2 och 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 skall en minskad bidragssats fastställas, med hänsyn till det produktionsbidrag som enligt kommissionens förordning (EEG) nr 1722/93 (5) gäller för den basprodukt som förbrukas under den förmodade tiden för varornas framställning. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 15.2 och 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 skall en minskad bidragssats fastställas, med hänsyn till det produktionsbidrag som enligt kommissionens förordning (EEG) nr 1722/93 (5) gäller för den basprodukt som förbrukas under den förmodade tiden för varornas framställning.

| (7) | Alkoholhaltiga drycker anses vara mindre känsliga för priset på det spannmål som används för deras framställning. Enligt protokoll nr 19 till akten om Danmarks, Irlands och Förenade kungarikets anslutning måste nödvändiga bestämmelser antas för att underlätta användningen av säd från gemenskapen vid tillverkningen av alkoholhaltiga drycker framställda ur säd. Den bidragssats som tillämpas på spannmål som exporteras i form av alkoholhaltiga drycker måste därför justeras. |
| --- | --- |

(7)

Alkoholhaltiga drycker anses vara mindre känsliga för priset på det spannmål som används för deras framställning. Enligt protokoll nr 19 till akten om Danmarks, Irlands och Förenade kungarikets anslutning måste nödvändiga bestämmelser antas för att underlätta användningen av säd från gemenskapen vid tillverkningen av alkoholhaltiga drycker framställda ur säd. Den bidragssats som tillämpas på spannmål som exporteras i form av alkoholhaltiga drycker måste därför justeras.

| (8) | Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(8)

Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De bidragssatser som skall tillämpas på de basprodukter som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 1043/2005 och i artikel 1 i förordning (EG) nr 1784/2003 eller artikel 1 i förordning (EG) nr 1785/2003, och som exporteras i form av varor vilka förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 respektive bilaga IV till förordning (EG) nr 1785/2003, skall fastställas i överensstämmelse med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 6 juli 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Heinz ZOUREK

Generaldirektör för näringsliv och industri

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 96. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 797/2006 (EUT L 144, 31.5.2006, s. 1).

2

(3)  EUT L 172, 5.7.2005, s. 24. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 447/2007 (EUT L 106, 24.4.2007, s. 31).

3

(4)  EGT L 275, 29.9.1987, s. 36.

4

(5)  EGT L 159, 1.7.1993, s. 112. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1584/2004 (EUT L 280, 31.8.2004, s. 11).

5

---

BILAGA

Bidragssatser som från och med den 6 juli 2007 skall tillämpas för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Varuslag (2) | Bidragssats per 100 kg basprodukt |
| Vid förutfastställelse av bidrag | Övriga |
| 1001 10 00 | Durumvete: | | |
| – Vid export till Förenta staterna av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19 | — | — |
| – I andra fall | — | — |
| 1001 90 99 | Vanligt vete och blandsäd av vete och råg: | | |
| – Vid export till Förenta staterna av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19 | — | — |
| – I andra fall: | | |
| – – Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3) | — | — |
| – – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4) | — | — |
| – – I andra fall | — | — |
| 1002 00 00 | Råg | — | — |
| 1003 00 90 | Korn | | |
| – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4) | — | — |
| – I andra fall | — | — |
| 1004 00 00 | Havre | — | — |
| 1005 90 00 | Majs som används i form av: | | |
| – Stärkelse: | | |
| – – Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3) | 1,539 | 1,539 |
| – – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4) | — | — |
| – – I andra fall | 1,539 | 1,539 |
| – Glukos, glukossirap, maltodextrin och sirap av maltodextrin enligt KN-nummer 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5): | | |
| – – Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3) | 1,154 | 1,154 |
| – – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4) | — | — |
| – – I andra fall | 1,154 | 1,154 |
| – – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4) | — | — |
| – Annan (inklusive använd i obearbetad form) | 1,539 | 1,539 |
| Potatisstärkelse enligt KN-nummer 1108 13 00 som jämställs med en produkt som erhålls genom bearbetning av majs: | | |
| – Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3) | 1,539 | 1,539 |
| – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4) | — | — |
| – I andra fall | 1,539 | 1,539 |
| ex 1006 30 | Helt slipat ris: | | |
| – Rundkornigt | — | — |
| – Mellankornigt | — | — |
| – Långkornigt | — | — |
| 1006 40 00 | Brutet ris | — | — |
| 1007 00 90 | Sorghum, annat än hybrider, för utsäde | — | — |

(EUR/100 kg)

KN-nummer

Varuslag (2)

Bidragssats per 100 kg basprodukt

Vid förutfastställelse av bidrag

Övriga

1001 10 00

Durumvete:

– Vid export till Förenta staterna av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19

—

—

– I andra fall

—

—

1001 90 99

Vanligt vete och blandsäd av vete och råg:

– Vid export till Förenta staterna av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19

—

—

– I andra fall:

– – Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3)

—

—

– – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4)

—

—

– – I andra fall

—

—

1002 00 00

Råg

—

—

1003 00 90

Korn

– Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4)

—

—

– I andra fall

—

—

1004 00 00

Havre

—

—

1005 90 00

Majs som används i form av:

– Stärkelse:

– – Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3)

1,539

1,539

– – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4)

—

—

– – I andra fall

1,539

1,539

– Glukos, glukossirap, maltodextrin och sirap av maltodextrin enligt KN-nummer 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5):

– – Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3)

1,154

1,154

– – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4)

—

—

– – I andra fall

1,154

1,154

– – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4)

—

—

– Annan (inklusive använd i obearbetad form)

1,539

1,539

Potatisstärkelse enligt KN-nummer 1108 13 00 som jämställs med en produkt som erhålls genom bearbetning av majs:

– Vid tillämpning av artikel 15.3 i förordning (EG) nr 1043/2005 (3)

1,539

1,539

– Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4)

—

—

– I andra fall

1,539

1,539

ex 1006 30

Helt slipat ris:

– Rundkornigt

—

—

– Mellankornigt

—

—

– Långkornigt

—

—

1006 40 00

Brutet ris

—

—

1007 00 90

Sorghum, annat än hybrider, för utsäde

—

—

---

(1)  De bidragssater som fastställs i denna bilaga är inte tillämpliga på varor enligt tabellerna I och II i protokoll nr 2 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet av den 22 juli 1972 som exporteras till Schweiziska edsförbundet eller Furstendömet Liechtenstein.

(2)  När det gäller jordbruksprodukter som erhållits genom bearbetning av en basprodukt och/eller därmed likställd produkt, är de koefficienter tillämpliga som anges i bilaga V till kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005.

(3)  Om den aktuella varan klassificeras enligt KN-nummer 3505 10 50.

(4)  Varor som förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 eller som avses i artikel 2 i förordning (EEG) nr 2825/93 (EGT L 258, 16.10.1993, s. 6).

(5)  För sirap enligt KN-nummer 1702 30 99, 1702 40 90 och 1702 60 90, som erhålls genom blandning av glukos- och fruktossirap, gäller exportbidraget endast glukossirap.

---

| 6.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/16

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 797/2007

av den 5 juli 2007

om utfärdande av exportlicens för vin

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 883/2001 av den 24 april 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1493/1999 när det gäller handeln med produkter inom vinsektorn med tredje land (1), särskilt artikel 7 och artikel 9.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 63.7 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (2) begränsas beviljandet av exportbidrag för vin till de mängder och utgiftsbelopp som fastställs i det jordbruksavtal som ingicks i samband med de multilaterala handelsförhandlingarna under Uruguayrundan. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 63.7 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (2) begränsas beviljandet av exportbidrag för vin till de mängder och utgiftsbelopp som fastställs i det jordbruksavtal som ingicks i samband med de multilaterala handelsförhandlingarna under Uruguayrundan.

| (2) | I artikel 9 i förordning (EG) nr 883/2001 fastställs villkoren för när kommissionen kan vidta särskilda åtgärder för att hindra att den mängd eller den budget som fastställs i avtalet överskrids. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 9 i förordning (EG) nr 883/2001 fastställs villkoren för när kommissionen kan vidta särskilda åtgärder för att hindra att den mängd eller den budget som fastställs i avtalet överskrids.

| (3) | Att döma av de uppgifter om exportlicensansökningar som kommissionen förfogar över den 4 juli 2007, finns det en risk för att de mängder som fortfarande finns tillgängliga den 31 augusti 2007, för bestämmelsezonerna 1) Afrika, 3) Östeuropa och 4) Västeuropa enligt artikel 9.5 i förordning (EG) nr 883/2001 kan komma att överskridas om det inte införs restriktioner för utfärdandet av exportlicenser med förutfastställelse av bidraget. Följaktligen bör därför en enhetlig procentsats för godkännande av kvantiteter för vilka ansökan har inlämnats den 1–3 juli 2007 fastställas och utfärdandet av licenser och inlämnandet av ansökningar tillfälligt upphöra för dessa zoner till och med den 16 september 2007. |
| --- | --- |

(3)

Att döma av de uppgifter om exportlicensansökningar som kommissionen förfogar över den 4 juli 2007, finns det en risk för att de mängder som fortfarande finns tillgängliga den 31 augusti 2007, för bestämmelsezonerna 1) Afrika, 3) Östeuropa och 4) Västeuropa enligt artikel 9.5 i förordning (EG) nr 883/2001 kan komma att överskridas om det inte införs restriktioner för utfärdandet av exportlicenser med förutfastställelse av bidraget. Följaktligen bör därför en enhetlig procentsats för godkännande av kvantiteter för vilka ansökan har inlämnats den 1–3 juli 2007 fastställas och utfärdandet av licenser och inlämnandet av ansökningar tillfälligt upphöra för dessa zoner till och med den 16 september 2007.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   De exportlicenser med förutfastställelse av bidraget för vin för vilka ansökan har inlämnats den 1–3 juli 2007, enligt förordning (EG) nr 883/2001, skall utfärdas för 16,62 % av den mängd ansökan gäller för zon 1) Afrika, skall utfärdas för 23,66 % av den mängd ansökan gäller för zon 3) Östeuropa och skall utfärdas för 27,97 % av den mängd ansökan gäller för zon 4) Västeuropa.

2.   Exportlicenser för vin enligt punkt 1, för vilka ansökan inlämnas från och med den 4 juli 2007, skall inte utfärdas, och från och med den 6 juli 2007 skall inlämnandet av ansökningar om exportlicenser för vin tillfälligt upphöra för bestämmelsezonerna 1) Afrika, 3) Östeuropa och 4) Västeuropa till och med den 16 september 2007.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 6 juli 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 128, 10.5.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2079/2005 (EUT L 333, 20.12.2005, s. 6).

1

(2)  EGT L 179, 14.7.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2165/2005 (EUT L 345, 28.12.2005, s. 1).

2

---

| 6.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/17

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 798/2007

av den 5 juli 2007

om förbud mot fiske efter sill i ICES-områdena VII g, VII h, VII j och VII k med fartyg som seglar under brittisk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 41/2007 av den 21 december 2006 om fastställande för år 2007 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för år 2007. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 41/2007 av den 21 december 2006 om fastställande för år 2007 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för år 2007.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, som tagits upp av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2007 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, som tagits upp av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2007 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2007 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till den här förordningen för det bestånd som anges i samma bilaga skall anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är förbjudet att förvara ombord, omlasta och landa fångster av detta bestånd som tagits upp av dessa fartyg från och med den dagen.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Fokion FOTIADIS

Generaldirektör för fiske och havsfrågor

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1967/2006 (EUT L 409, 30.12.2006, s. 11, senast rättad genom EUT L 36, 8.2.2007, s. 6).

2

(3)  EUT L 15, 20.1.2007, s. 1. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 444/2007 (EUT L 106, 24.4.2007, s. 22).

3

---

BILAGA

| Nr | 16 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | FÖRENADE KUNGARIKET |
| Bestånd | HER/7G-K. |
| Art | Sill (Clupea harengus) |
| Område | VII g, VII h, VII j och VII k |
| Datum | 12.6.2007 |

Nr

16

Medlemsstat

FÖRENADE KUNGARIKET

Bestånd

HER/7G-K.

Art

Sill (Clupea harengus)

Område

VII g, VII h, VII j och VII k

Datum

12.6.2007

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

| 6.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/19 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/19

---

RÅDETS BESLUT

av den 5 juni 2007

om upphävande av beslut 2005/186/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Malta

(2007/464/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.12,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Till följd av en rekommendation från kommissionen i enlighet med artikel 104.6 i fördraget fastställdes genom rådets beslut 2005/186/EG (1) att det förelåg ett alltför stort underskott i Malta. Rådet noterade att underskottet i de offentliga finanserna under 2003 uppgick till 9,7 % av BNP, varav 2,9 % av BNP hänförde sig till en engångstransaktion, vilket översteg fördragets referensvärde på 3 % av BNP, samtidigt som den offentliga bruttoskulden uppgick till 72 % av BNP och förväntades avvika ytterligare från fördragets referensvärde på 60 % av BNP under 2004. |
| --- | --- |

(1)

Till följd av en rekommendation från kommissionen i enlighet med artikel 104.6 i fördraget fastställdes genom rådets beslut 2005/186/EG (1) att det förelåg ett alltför stort underskott i Malta. Rådet noterade att underskottet i de offentliga finanserna under 2003 uppgick till 9,7 % av BNP, varav 2,9 % av BNP hänförde sig till en engångstransaktion, vilket översteg fördragets referensvärde på 3 % av BNP, samtidigt som den offentliga bruttoskulden uppgick till 72 % av BNP och förväntades avvika ytterligare från fördragets referensvärde på 60 % av BNP under 2004.

| (2) | I enlighet med artikel 104.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (2) utfärdade rådet den 5 juli 2004 en rekommendation till Malta i syfte att landet skulle korrigera det alltför stora underskottet senast 2006. Rekommendationen offentliggjordes. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 104.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (2) utfärdade rådet den 5 juli 2004 en rekommendation till Malta i syfte att landet skulle korrigera det alltför stora underskottet senast 2006. Rekommendationen offentliggjordes.

| (3) | I enlighet med artikel 104.12 i fördraget skall rådets beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott upphävas när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 104.12 i fördraget skall rådets beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott upphävas när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats.

| (4) | Enligt protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget skall kommissionen tillhandahålla de uppgifter som används för att genomföra förfarandet. Som en del av tillämpningen av protokollet skall medlemsstaterna två gånger per år – före den 1 april och den 1 oktober – lämna uppgifter om offentliga underskott och skuldnivåer och andra tillhörande faktorer i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (3). |
| --- | --- |

(4)

Enligt protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget skall kommissionen tillhandahålla de uppgifter som används för att genomföra förfarandet. Som en del av tillämpningen av protokollet skall medlemsstaterna två gånger per år – före den 1 april och den 1 oktober – lämna uppgifter om offentliga underskott och skuldnivåer och andra tillhörande faktorer i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (3).

| (5) | På grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) har lämnat i enlighet med artikel 8g.1 i förordning (EG) nr 3605/93 efter Maltas anmälan före den 1 april 2007 och på grundval av kommissionens vårprognos 2007, kan följande slutsatser dras:






  — | Underskottet i de offentliga finanserna har minskat från 10 % av BNP 2003 till 2,6 % av BNP 2006, vilket ligger under referensvärdet på 3 % av BNP. Detta är något bättre än det mål för 2006 som sattes i det uppdaterade konvergensprogrammet från januari 2006, men ligger något över de mål som rådet fastställde i sin rekommendation enligt artikel 104.7 i fördraget. |
| --- | --- | --- |

(5)

På grundval av de uppgifter som kommissionen (Eurostat) har lämnat i enlighet med artikel 8g.1 i förordning (EG) nr 3605/93 efter Maltas anmälan före den 1 april 2007 och på grundval av kommissionens vårprognos 2007, kan följande slutsatser dras:

—

Underskottet i de offentliga finanserna har minskat från 10 % av BNP 2003 till 2,6 % av BNP 2006, vilket ligger under referensvärdet på 3 % av BNP. Detta är något bättre än det mål för 2006 som sattes i det uppdaterade konvergensprogrammet från januari 2006, men ligger något över de mål som rådet fastställde i sin rekommendation enligt artikel 104.7 i fördraget.

| — | Mer än hälften (cirka 4 procentenheter) av minskningen av underskottet på 7,4 procentenheter av BNP mellan 2003 och 2006 berodde på högre intäkter till följd av ändrade indirekta skatter och en effektivare skatteuppbörd. De återstående 3,5 procentenheterna förklaras av en lägre utgiftskvot, som delvis avspeglar större användning av engångstransaktioner, nämligen markförsäljning, som traditionellt registreras som negativa utgifter. Utgiftskontroll uppnåddes även genom nedskärningar och omstruktureringar av offentliga organ, anställningsbegränsningar i den offentliga sektorn och kontroll av de sociala transfereringarna. |
| --- | --- |

—

Mer än hälften (cirka 4 procentenheter) av minskningen av underskottet på 7,4 procentenheter av BNP mellan 2003 och 2006 berodde på högre intäkter till följd av ändrade indirekta skatter och en effektivare skatteuppbörd. De återstående 3,5 procentenheterna förklaras av en lägre utgiftskvot, som delvis avspeglar större användning av engångstransaktioner, nämligen markförsäljning, som traditionellt registreras som negativa utgifter. Utgiftskontroll uppnåddes även genom nedskärningar och omstruktureringar av offentliga organ, anställningsbegränsningar i den offentliga sektorn och kontroll av de sociala transfereringarna.

| — | Under perioden 2004–2006 motsvarade de underskottsminskande engångstransaktionerna i genomsnitt cirka 1 % av BNP. Utan engångstransaktioner (0,7 % av BNP) skulle underskottet 2006 ha legat på 3,3 % av BNP, dvs. ovanför referensvärdet. Det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångstransaktioner och andra tillfälliga åtgärder, beräknas under 2006 ha förbättrats med något mer än 1 % av BNP. |
| --- | --- |

—

Under perioden 2004–2006 motsvarade de underskottsminskande engångstransaktionerna i genomsnitt cirka 1 % av BNP. Utan engångstransaktioner (0,7 % av BNP) skulle underskottet 2006 ha legat på 3,3 % av BNP, dvs. ovanför referensvärdet. Det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångstransaktioner och andra tillfälliga åtgärder, beräknas under 2006 ha förbättrats med något mer än 1 % av BNP.

| — | För 2007 räknar kommissionen i sin vårprognos 2007 med att underskottet kommer att minska ytterligare – till 2,1 % av BNP – till följd av ytterligare utgiftsbesparingar. Engångstransaktionerna beräknas vara av ungefär samma omfattning som föregående år och motsvara 0,6 % av BNP, vilket innebär att underskottet bortsett från engångstransaktioner skulle ligga under referensvärdet. Detta är i stort sett i linje med den officiella uppskattningen av underskottet till 1,9 % av BNP i anmälan från april 2007. Enligt vårprognosen kommer underskottet för 2008 att minska ytterligare till 1,6 % av BNP utan användning av engångstransaktioner, om politiken inte ändras. Det innebär att underskottet på ett trovärdigt och hållbart sätt har tagits ned till en nivå under tröskelvärdet på 3 % av BNP. Det strukturella saldot beräknas förbättras marginellt under 2007 och, om politiken inte ändras, med ytterligare 1 procentenhet under 2008. Detta måste ses mot behovet av att göra framsteg mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, som för Maltas del är en balanserad budget i strukturella termer. |
| --- | --- |

—

För 2007 räknar kommissionen i sin vårprognos 2007 med att underskottet kommer att minska ytterligare – till 2,1 % av BNP – till följd av ytterligare utgiftsbesparingar. Engångstransaktionerna beräknas vara av ungefär samma omfattning som föregående år och motsvara 0,6 % av BNP, vilket innebär att underskottet bortsett från engångstransaktioner skulle ligga under referensvärdet. Detta är i stort sett i linje med den officiella uppskattningen av underskottet till 1,9 % av BNP i anmälan från april 2007. Enligt vårprognosen kommer underskottet för 2008 att minska ytterligare till 1,6 % av BNP utan användning av engångstransaktioner, om politiken inte ändras. Det innebär att underskottet på ett trovärdigt och hållbart sätt har tagits ned till en nivå under tröskelvärdet på 3 % av BNP. Det strukturella saldot beräknas förbättras marginellt under 2007 och, om politiken inte ändras, med ytterligare 1 procentenhet under 2008. Detta måste ses mot behovet av att göra framsteg mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, som för Maltas del är en balanserad budget i strukturella termer.

| — | Den offentliga skulden minskade från en topp på 73,9 % av BNP 2004 till 66,5 % 2006. Enligt kommissionens vårprognos 2007 förväntas skuldkvoten minska ytterligare till cirka 64,3 % av BNP före utgången av 2008, vilket innebär att den närmar sig referensvärdet på 60 % av BNP. |
| --- | --- |

—

Den offentliga skulden minskade från en topp på 73,9 % av BNP 2004 till 66,5 % 2006. Enligt kommissionens vårprognos 2007 förväntas skuldkvoten minska ytterligare till cirka 64,3 % av BNP före utgången av 2008, vilket innebär att den närmar sig referensvärdet på 60 % av BNP.

| (6) | Rådet anser att det alltför stora underskottet i Malta har korrigerats och att beslut 2005/186/EG därför bör upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(6)

Rådet anser att det alltför stora underskottet i Malta har korrigerats och att beslut 2005/186/EG därför bör upphöra att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

En helhetsbedömning ger vid handen att det alltför stora underskottet i Malta har korrigerats.

Artikel 2

Beslut 2005/186/EG skall upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Malta.

Utfärdat i Luxemburg den 5 juni 2007.

På rådets vägnar

S. GABRIEL

Ordförande

---

(1)  EUT L 62, 9.3.2005, s. 21.

1

(2)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5).

2

(3)  EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 1).

3

---

| 6.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/21 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/21

---

RÅDETS BESLUT

av den 5 juni 2007

om upphävande av beslut 2004/917/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Grekland

(2007/465/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.12,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | På rekommendation av kommissionen i enlighet med artikel 104.6 i fördraget fastställdes genom rådets beslut 2004/917/EG (1) att det förelåg ett alltför stort underskott i Grekland. Rådet konstaterade att underskottet i den offentliga sektorns finanser var 3,2 % av BNP år 2003, vilket översteg fördragets referensvärde 3 % av BNP, medan den offentliga sektorns bruttoskuld uppgick till 103 % av BNP, vilket betydligt översteg fördragets referensvärde 60 % av BNP. Sifferuppgifterna om det offentliga underskottet och den offentliga bruttoskulden för 2003 har reviderats vid ett flertal tillfällen till följd av beslut 2004/917/EG. Enligt de senaste statistiska uppgifterna motsvarade underskottet och skulden 6,2 % respektive 107,8 % av BNP. |
| --- | --- |

(1)

På rekommendation av kommissionen i enlighet med artikel 104.6 i fördraget fastställdes genom rådets beslut 2004/917/EG (1) att det förelåg ett alltför stort underskott i Grekland. Rådet konstaterade att underskottet i den offentliga sektorns finanser var 3,2 % av BNP år 2003, vilket översteg fördragets referensvärde 3 % av BNP, medan den offentliga sektorns bruttoskuld uppgick till 103 % av BNP, vilket betydligt översteg fördragets referensvärde 60 % av BNP. Sifferuppgifterna om det offentliga underskottet och den offentliga bruttoskulden för 2003 har reviderats vid ett flertal tillfällen till följd av beslut 2004/917/EG. Enligt de senaste statistiska uppgifterna motsvarade underskottet och skulden 6,2 % respektive 107,8 % av BNP.

| (2) | I enlighet med artikel 104.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (2) utfärdade rådet den 6 juli 2004 en rekommendation riktad till Grekland i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra senast före utgången av 2005. Rekommendationen offentliggjordes. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 104.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (2) utfärdade rådet den 6 juli 2004 en rekommendation riktad till Grekland i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra senast före utgången av 2005. Rekommendationen offentliggjordes.

| (3) | Genom rådets beslut 2005/334/EG (3) av den 19 januari 2005 beslutade rådet i enlighet med artikel 104.8 och på grundval av en rekommendation från kommissionen att Grekland inte hade vidtagit effektiva åtgärder som svar på rådets rekommendation enligt artikel 104.7. Genom rådets beslut 2005/441/EG (4) av den 17 februari 2005 beslutade rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen att i enlighet med artikel 104.9 förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som rådet anser nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort offentligt underskott och förlängde tidsfristen för att korrigera underskottet med ett år, till 2006. |
| --- | --- |

(3)

Genom rådets beslut 2005/334/EG (3) av den 19 januari 2005 beslutade rådet i enlighet med artikel 104.8 och på grundval av en rekommendation från kommissionen att Grekland inte hade vidtagit effektiva åtgärder som svar på rådets rekommendation enligt artikel 104.7. Genom rådets beslut 2005/441/EG (4) av den 17 februari 2005 beslutade rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen att i enlighet med artikel 104.9 förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som rådet anser nödvändiga för att komma till rätta med situationen med ett alltför stort offentligt underskott och förlängde tidsfristen för att korrigera underskottet med ett år, till 2006.

| (4) | I enlighet med artikel 104.12 i fördraget skall rådets beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas när ett alltför stort underskott i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 104.12 i fördraget skall rådets beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas när ett alltför stort underskott i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats.

| (5) | Enligt det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som fogas till fördraget skall kommissionen tillhandahålla det statistiska underlag som skall användas för tillämpningen av förfarandet. Som en del av tillämpningen av protokollet skall medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och den 1 oktober, lämna uppgifter om budgetunderskott och skuldkvot och därmed sammanhängande nyckeltal i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (5). |
| --- | --- |

(5)

Enligt det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som fogas till fördraget skall kommissionen tillhandahålla det statistiska underlag som skall användas för tillämpningen av förfarandet. Som en del av tillämpningen av protokollet skall medlemsstaterna två gånger per år, före den 1 april och den 1 oktober, lämna uppgifter om budgetunderskott och skuldkvot och därmed sammanhängande nyckeltal i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (5).

| (6) | På grundval av de uppgifter som kommissionens statistikbyrå Eurostat har tillhandahållit i enlighet med artikel 8g.1 i förordning (EG) nr 3605/93 efter Greklands anmälan den 1 april 2007, och på grundval av 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar, kan följande slutsatser dras:






  — | Underskottet i den offentliga sektorns finanser har reducerats från 7,9 % av BNP 2004 till 2,6 % av BNP 2006, vilket understiger referensvärdet 3 % av BNP. Detta är identiskt med det mål som angavs i det uppdaterade stabilitetsprogrammet från december 2005. |
| --- | --- | --- |

(6)

På grundval av de uppgifter som kommissionens statistikbyrå Eurostat har tillhandahållit i enlighet med artikel 8g.1 i förordning (EG) nr 3605/93 efter Greklands anmälan den 1 april 2007, och på grundval av 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar, kan följande slutsatser dras:

—

Underskottet i den offentliga sektorns finanser har reducerats från 7,9 % av BNP 2004 till 2,6 % av BNP 2006, vilket understiger referensvärdet 3 % av BNP. Detta är identiskt med det mål som angavs i det uppdaterade stabilitetsprogrammet från december 2005.

| — | Inkomstsidan och utgiftssidan bidrog i nästan lika stor utsträckning till den nominella justeringen på nästan 3 procentenheter av BNP i förhållande till 2005 års underskott på 5,5 %. Uttryckt som andel av BNP ökade de totala intäkterna med 1,5 procentenheter, varav indirekta skatter stod för 0,5 procentenheter av BNP. Återstående procentenhet beror på ökade socialförsäkringsavgifter och andra inkomster, inklusive kapitaltransfereringar (EU-transfereringar). De totala utgifterna minskade med 1,25 procentenheter av BNP, främst till följd av minskningar av primära utgifter (med 0,5 % av BNP) och av ränteutgifter (0,25 % av BNP). Kapitalutgifterna sjönk också med omkring 0,5 procentenheter av BNP. Engångsinkomster motsvarade 0,6 % av BNP. Förbättringen av det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot frånräknat engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) uppskattas för 2006 till 2,25 % av BNP. Underskotts-/skuldjusteringen på 2,3 % av BNP får till stora delar sin förklaring. |
| --- | --- |

—

Inkomstsidan och utgiftssidan bidrog i nästan lika stor utsträckning till den nominella justeringen på nästan 3 procentenheter av BNP i förhållande till 2005 års underskott på 5,5 %. Uttryckt som andel av BNP ökade de totala intäkterna med 1,5 procentenheter, varav indirekta skatter stod för 0,5 procentenheter av BNP. Återstående procentenhet beror på ökade socialförsäkringsavgifter och andra inkomster, inklusive kapitaltransfereringar (EU-transfereringar). De totala utgifterna minskade med 1,25 procentenheter av BNP, främst till följd av minskningar av primära utgifter (med 0,5 % av BNP) och av ränteutgifter (0,25 % av BNP). Kapitalutgifterna sjönk också med omkring 0,5 procentenheter av BNP. Engångsinkomster motsvarade 0,6 % av BNP. Förbättringen av det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot frånräknat engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) uppskattas för 2006 till 2,25 % av BNP. Underskotts-/skuldjusteringen på 2,3 % av BNP får till stora delar sin förklaring.

| — | I 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar beräknas underskottet för 2007 att minska ytterligare till 2,4 % av BNP. Detta ligger i linje med det officiella underskottsmålet på 2,4 % av BNP som fastställdes i det uppdaterade stabilitetsprogrammet från december 2006. I prognosen från kommissionens avdelningar inräknas emellertid ytterligare engångsinkomster uppgående till 0,25 % av BNP liksom varaktiga utgiftsbesparande åtgärder som uppgår till omkring 0,25 % av BNP, som båda tillkännagavs vid periodavgränsningsdatumet för 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar och således inte avspeglas i det officiella målet från december 2006. Trots detta är inte vårprognosens beräkning av underskottet 2007 bättre än målet, eftersom effekten av dessa nya åtgärder uppvägs av både mer försiktiga tillväxtantaganden och det faktum att de varaktiga åtgärder som aviseras för 2007 enligt kommissionens uppfattning inte till fullo kan ersätta de lägre engångsinkomsterna. Utan engångsinkomster skulle underskottet fortfarande ha legat kvar under referensvärdet och uppgått till 2,9 % av BNP. Underskottet 2008 beräknas i vårprognosen uppgå till 2,7 % av BNP med antagande om oförändrad politik utan att medräkna engångsåtgärder för 2008. Detta innebär att underskottet på ett trovärdigt och varaktigt sätt har tagits ned till en nivå under tröskeln 3 % av BNP. Det strukturella saldot beräknas under 2007 att förbättras med omkring 0,25 procentenhet av BNP och, med antagande om oförändrad politik, med ett marginellt belopp 2008. Detta måste ställas mot behovet att göra framsteg i riktning mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, vilket i Greklands fall är en budgetställning i balans i strukturella termer. |
| --- | --- |

—

I 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar beräknas underskottet för 2007 att minska ytterligare till 2,4 % av BNP. Detta ligger i linje med det officiella underskottsmålet på 2,4 % av BNP som fastställdes i det uppdaterade stabilitetsprogrammet från december 2006. I prognosen från kommissionens avdelningar inräknas emellertid ytterligare engångsinkomster uppgående till 0,25 % av BNP liksom varaktiga utgiftsbesparande åtgärder som uppgår till omkring 0,25 % av BNP, som båda tillkännagavs vid periodavgränsningsdatumet för 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar och således inte avspeglas i det officiella målet från december 2006. Trots detta är inte vårprognosens beräkning av underskottet 2007 bättre än målet, eftersom effekten av dessa nya åtgärder uppvägs av både mer försiktiga tillväxtantaganden och det faktum att de varaktiga åtgärder som aviseras för 2007 enligt kommissionens uppfattning inte till fullo kan ersätta de lägre engångsinkomsterna. Utan engångsinkomster skulle underskottet fortfarande ha legat kvar under referensvärdet och uppgått till 2,9 % av BNP. Underskottet 2008 beräknas i vårprognosen uppgå till 2,7 % av BNP med antagande om oförändrad politik utan att medräkna engångsåtgärder för 2008. Detta innebär att underskottet på ett trovärdigt och varaktigt sätt har tagits ned till en nivå under tröskeln 3 % av BNP. Det strukturella saldot beräknas under 2007 att förbättras med omkring 0,25 procentenhet av BNP och, med antagande om oförändrad politik, med ett marginellt belopp 2008. Detta måste ställas mot behovet att göra framsteg i riktning mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, vilket i Greklands fall är en budgetställning i balans i strukturella termer.

| — | Den offentliga skulden har minskat från 108,5 % av BNP 2004 till 104,5 % 2006. Enligt 2007 års vårprognos beräknas skuldkvoten att minska ytterligare till omkring 97,5 % vid slutet av 2008, vilket fortfarande betydligt överstiger referensvärdet 60 % av BNP. Skuldkvoten kan anses minska i tillräckligt snabb takt mot referensvärdet 60 % av BNP. |
| --- | --- |

—

Den offentliga skulden har minskat från 108,5 % av BNP 2004 till 104,5 % 2006. Enligt 2007 års vårprognos beräknas skuldkvoten att minska ytterligare till omkring 97,5 % vid slutet av 2008, vilket fortfarande betydligt överstiger referensvärdet 60 % av BNP. Skuldkvoten kan anses minska i tillräckligt snabb takt mot referensvärdet 60 % av BNP.

| (7) | De grekiska statistikmyndigheterna har förbättrat sina arbetsmetoder, vilket ledde till en väsentlig minskning av de statistiska avvikelserna och en på det hela taget förbättrad kvalitet på uppgifterna för den offentliga sektorn. De grekiska myndigheterna har föresatt sig att till fullo genomföra handlingsplanen för att förbättra statistiken för den offentliga sektorn. Detta har lett till att Eurostat dragit tillbaka sina reservationer om kvaliteten på de rapporterade statistiska uppgifterna. |
| --- | --- |

(7)

De grekiska statistikmyndigheterna har förbättrat sina arbetsmetoder, vilket ledde till en väsentlig minskning av de statistiska avvikelserna och en på det hela taget förbättrad kvalitet på uppgifterna för den offentliga sektorn. De grekiska myndigheterna har föresatt sig att till fullo genomföra handlingsplanen för att förbättra statistiken för den offentliga sektorn. Detta har lett till att Eurostat dragit tillbaka sina reservationer om kvaliteten på de rapporterade statistiska uppgifterna.

| (8) | Rådet anser att det alltför stora underskottet i Grekland har korrigerats och att beslut 2004/917/EG därför bör upphävas. |
| --- | --- |

(8)

Rådet anser att det alltför stora underskottet i Grekland har korrigerats och att beslut 2004/917/EG därför bör upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det framgår av en allsidig bedömning att det alltför stora underskottet i Grekland har korrigerats.

Artikel 2

Beslut 2004/917/EG skall upphävas.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till republiken Grekland.

Utfärdat i Luxemburg den 5 juni 2007.

På rådets vägnar

S. GABRIEL

Ordförande

---

(1)  EUT L 389, 30.12.2004, s. 25.

1

(2)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5).

2

(3)  EUT L 107, 28.4.2005, s. 24.

3

(4)  EUT L 153, 16.6.2005, s. 29.

4

(5)  EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 1).

5

---

| 6.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/23

---

RÅDETS BESLUT

av 28 juni 2007

om utnämning av sex svenska ledamöter och nio svenska suppleanter i Regionkommittén

(2007/466/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 263,

med beaktande av den svenska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet antog den 24 januari 2006 beslut 2006/116/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2006 till och med den 25 januari 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet antog den 24 januari 2006 beslut 2006/116/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2006 till och med den 25 januari 2010 (1).

| (2) | Sex platser som ledamöter i Regionkommittén har blivit lediga till följd av Henrik HAMMARS, Chris HEISTERS, Roger KALIFFS, Lars NORDSTRÖMS, Lisbeth RYDEFJÄRDS och Catarina TARRAS-WAHLBERGS avgång. Sju platser som suppleanter i Regionkommittén har blivit lediga till följd av Lena CELIONS, Agneta GRANBERGS, Ulla NORGRENS, Endrick SCHUBERTS, Catarina SEGERSTEN-LARSSONS, Christina TALLBERGS och Åsa ÖGRENS avgång. En plats som suppleant har blivit ledig på grund av Kent PERSSONS avgång. En plats som suppleant har blivit ledig på grund av att Lisbeth RYDEFJÄRD, f.d. suppleant, har utnämnts till ledamot (tills vidare avgående suppleant). |
| --- | --- |

(2)

Sex platser som ledamöter i Regionkommittén har blivit lediga till följd av Henrik HAMMARS, Chris HEISTERS, Roger KALIFFS, Lars NORDSTRÖMS, Lisbeth RYDEFJÄRDS och Catarina TARRAS-WAHLBERGS avgång. Sju platser som suppleanter i Regionkommittén har blivit lediga till följd av Lena CELIONS, Agneta GRANBERGS, Ulla NORGRENS, Endrick SCHUBERTS, Catarina SEGERSTEN-LARSSONS, Christina TALLBERGS och Åsa ÖGRENS avgång. En plats som suppleant har blivit ledig på grund av Kent PERSSONS avgång. En plats som suppleant har blivit ledig på grund av att Lisbeth RYDEFJÄRD, f.d. suppleant, har utnämnts till ledamot (tills vidare avgående suppleant).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till Regionkommittén utnämns under återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2010

| a) | som ledamöter






  — | Paul LINDQUIST, Lidingö kommun, |
| --- | --- | --- |

a)

som ledamöter

—

Paul LINDQUIST, Lidingö kommun,

| — | Kristina ALVENDAHL, Stockholms kommun, |
| --- | --- |

—

Kristina ALVENDAHL, Stockholms kommun,

| — | Maria WALLHAGER, Stockholms läns landsting, |
| --- | --- |

—

Maria WALLHAGER, Stockholms läns landsting,

| — | Ilmar REEPALU, Malmö kommun, |
| --- | --- |

—

Ilmar REEPALU, Malmö kommun,

| — | Lotta HÅKANSSON HARJU, Järfälla kommun, |
| --- | --- |

—

Lotta HÅKANSSON HARJU, Järfälla kommun,

| — | Catarina SEGERSTEN-LARSSON, Värmlands läns landsting; |
| --- | --- |

—

Catarina SEGERSTEN-LARSSON, Värmlands läns landsting;

och

| b) | som suppleanter






  — | Carl Fredrik GRAF, Halmstads kommun, |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleanter

—

Carl Fredrik GRAF, Halmstads kommun,

| — | Susanna HABY, Göteborgs kommun, |
| --- | --- |

—

Susanna HABY, Göteborgs kommun,

| — | Carl Johan SONESON, Skåne läns landsting, |
| --- | --- |

—

Carl Johan SONESON, Skåne läns landsting,

| — | Rolf SÄLLRYD, Kronobergs läns landsting, |
| --- | --- |

—

Rolf SÄLLRYD, Kronobergs läns landsting,

| — | Ingela NYLUND WATZ, Stockholms läns landsting, |
| --- | --- |

—

Ingela NYLUND WATZ, Stockholms läns landsting,

| — | Agneta LIPKIN, Norrbottens läns landsting, |
| --- | --- |

—

Agneta LIPKIN, Norrbottens läns landsting,

| — | Tore HULT, Alingsås kommun, |
| --- | --- |

—

Tore HULT, Alingsås kommun,

| — | Yoomi RENSTRÖM, Ovanåkers kommun, |
| --- | --- |

—

Yoomi RENSTRÖM, Ovanåkers kommun,

| — | Kenth LÖVGREN, Gävle kommun; |
| --- | --- |

—

Kenth LÖVGREN, Gävle kommun;

som ersättare för

| a) | — | Henrik HAMMAR, |
| --- | --- | --- |

a)

—

Henrik HAMMAR,

| — | Lisbeth RYDEFJÄRD, |
| --- | --- |

—

Lisbeth RYDEFJÄRD,

| — | Lars NORDSTRÖM, |
| --- | --- |

—

Lars NORDSTRÖM,

| — | Roger KALIFF, |
| --- | --- |

—

Roger KALIFF,

| — | Catarina TARRAS-WAHLBERG, |
| --- | --- |

—

Catarina TARRAS-WAHLBERG,

| — | Chris HEISTER; |
| --- | --- |

—

Chris HEISTER;

och

| b) | — | Agneta GRANBERG, |
| --- | --- | --- |

b)

—

Agneta GRANBERG,

| — | Lena CELION, |
| --- | --- |

—

Lena CELION,

| — | Catarina SEGERSTEN-LARSSON, |
| --- | --- |

—

Catarina SEGERSTEN-LARSSON,

| — | Kent PERSSON, |
| --- | --- |

—

Kent PERSSON,

| — | Endrick SCHUBERT, |
| --- | --- |

—

Endrick SCHUBERT,

| — | Christina TALLBERG, |
| --- | --- |

—

Christina TALLBERG,

| — | Lisbeth RYDEFJÄRD (utnämnd till ledamot, tills vidare avgående suppleant) |
| --- | --- |

—

Lisbeth RYDEFJÄRD (utnämnd till ledamot, tills vidare avgående suppleant)

| — | Åsa ÖGREN, |
| --- | --- |

—

Åsa ÖGREN,

| — | Ulla NORGREN. |
| --- | --- |

—

Ulla NORGREN.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 28 juni 2007.

På rådets vägnar

S. GABRIEL

Ordförande

---

(1)  EUT L 56, 25.2.2006, s. 75.

1

---

Kommissionen

| 6.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/25

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 28 juni 2007

om upprättandet av en expertgrupp för radiofrekvensidentifiering (RFID)

(2007/467/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 153 i fördraget tilldelas Europeiska gemenskapen uppgiften att garantera en hög skyddsnivå för konsumenterna genom att främja deras rätt till information och deras rätt att organisera sig för att skydda sina intressen. I artikel 163 fastställs det att gemenskapen ska uppmuntra näringslivet att bli konkurrenskraftigare på internationell nivå och stimulera företag att fullt ut utnyttja den inre marknadens möjligheter, bland annat genom att fastställa gemensamma standarder. I artikel 157 fastställs det att gemenskapen och medlemsstaterna ska främja en miljö som är gynnsam för initiativ och ett bättre utnyttjande av de industriella möjligheter som skapas genom politiken. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 153 i fördraget tilldelas Europeiska gemenskapen uppgiften att garantera en hög skyddsnivå för konsumenterna genom att främja deras rätt till information och deras rätt att organisera sig för att skydda sina intressen. I artikel 163 fastställs det att gemenskapen ska uppmuntra näringslivet att bli konkurrenskraftigare på internationell nivå och stimulera företag att fullt ut utnyttja den inre marknadens möjligheter, bland annat genom att fastställa gemensamma standarder. I artikel 157 fastställs det att gemenskapen och medlemsstaterna ska främja en miljö som är gynnsam för initiativ och ett bättre utnyttjande av de industriella möjligheter som skapas genom politiken.

| (2) | I kommissionens meddelande Radiofrekvensidentifiering (RFID) i Europa: på väg mot en strategi (1) (nedan kallat meddelandet) annonseras skapandet av en expertgrupp för radiofrekvensidentifiering (RFID), som ska möjliggöra en dialog mellan berörda parter för att skapa insikt i och ge råd om insatser som krävs för att ta itu med de frågor som tas upp i meddelandet. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens meddelande Radiofrekvensidentifiering (RFID) i Europa: på väg mot en strategi (1) (nedan kallat meddelandet) annonseras skapandet av en expertgrupp för radiofrekvensidentifiering (RFID), som ska möjliggöra en dialog mellan berörda parter för att skapa insikt i och ge råd om insatser som krävs för att ta itu med de frågor som tas upp i meddelandet.

| (3) | Därför är det nödvändigt att inrätta en grupp av experter på RFID och att fastställa dess uppdrag och sammansättning. |
| --- | --- |

(3)

Därför är det nödvändigt att inrätta en grupp av experter på RFID och att fastställa dess uppdrag och sammansättning.

| (4) | Gruppen bör hjälpa till att utveckla en dialog mellan konsumentorganisationer, marknadsaktörer och nationella och europeiska myndigheter som dataskyddsmyndigheter. |
| --- | --- |

(4)

Gruppen bör hjälpa till att utveckla en dialog mellan konsumentorganisationer, marknadsaktörer och nationella och europeiska myndigheter som dataskyddsmyndigheter.

| (5) | Alla personuppgifter för gruppens medlemmar ska behandlas i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (2). |
| --- | --- |

(5)

Alla personuppgifter för gruppens medlemmar ska behandlas i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (2).

| (6) | Det bör fastställas en tillämpningsperiod för detta beslut. Kommissionen kommer i god tid att överväga huruvida perioden bör förlängas. |
| --- | --- |

(6)

Det bör fastställas en tillämpningsperiod för detta beslut. Kommissionen kommer i god tid att överväga huruvida perioden bör förlängas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Expertgruppen för radiofrekvensidentifiering

Härmed upprättas expertgruppen för radiofrekvensidentifiering, en grupp av sakkunniga som nedan kallas gruppen, med verkan från och med den 1.7.2007.

Artikel 2

Uppgift

Gruppen ska ha följande uppgifter:

| a) | Att bistå kommissionen med råd om innehållet till en rekommendation som ska fastställa de principer som myndigheter och andra berörda parter ska följa i fråga om användning av radiofrekvensidentifiering samt innehållet i andra kommissionsinitiativ på detta område. |
| --- | --- |

a)

Att bistå kommissionen med råd om innehållet till en rekommendation som ska fastställa de principer som myndigheter och andra berörda parter ska följa i fråga om användning av radiofrekvensidentifiering samt innehållet i andra kommissionsinitiativ på detta område.

| b) | Att utveckla riktlinjer för hur tillämpningar med radiofrekvensidentifiering ska fungera, med beaktande av berörda parters synpunkter och frågor rörande långtidsanvändare, men också ekonomiska och samhälleliga aspekter av teknik för radiofrekvensidentifiering. |
| --- | --- |

b)

Att utveckla riktlinjer för hur tillämpningar med radiofrekvensidentifiering ska fungera, med beaktande av berörda parters synpunkter och frågor rörande långtidsanvändare, men också ekonomiska och samhälleliga aspekter av teknik för radiofrekvensidentifiering.

| c) | Att bistå kommissionen i dess strävan att främja informationskampanjer i medlemsstaterna och bland allmänheten om radiofrekvensidentifieringens möjligheter och problem. |
| --- | --- |

c)

Att bistå kommissionen i dess strävan att främja informationskampanjer i medlemsstaterna och bland allmänheten om radiofrekvensidentifieringens möjligheter och problem.

| d) | Att tillhandahålla objektiva upplysningar och underlätta utbyte av sakkunskap och bästa praxis om radiofrekvensidentifieringsteknikens möjligheter och problem, exempelvis i tilllämpningar för EU:s ekonomi och samhälle. Att tillhandahålla objektiva uppgifter om gemenskapens och medlemsstaternas rättsliga ramar för dataskydd och skydd av personuppgifter, och om andra strategiska frågor. |
| --- | --- |

d)

Att tillhandahålla objektiva upplysningar och underlätta utbyte av sakkunskap och bästa praxis om radiofrekvensidentifieringsteknikens möjligheter och problem, exempelvis i tilllämpningar för EU:s ekonomi och samhälle. Att tillhandahålla objektiva uppgifter om gemenskapens och medlemsstaternas rättsliga ramar för dataskydd och skydd av personuppgifter, och om andra strategiska frågor.

Artikel 3

Samråd

Kommissionen kan rådfråga gruppen om alla frågor som berör genomförandet av en säker, tillförlitlig och effektiv strategi för radiofrekvensidentifiering i Europa som gagnar skyddet av personuppgifter.

Artikel 4

Medlemskap – Utnämning

1.   Gruppen ska bestå av högst 35 medlemmar.

2.   Generaldirektören för GD Informationssamhälle och media eller dennes ställföreträdare ska utse medlemmar och observatörer till gruppen bland sakkunniga med kompetenser inom de områden som anges i artiklarna 2 och 3.1, på förslag från de organisationer som uppmanats att rekommendera sakkunniga. Det ska utses lika många suppleanter som medlemmar i gruppen och på samma villkor som de ordinarie medlemmarna. Suppleanten ska automatiskt ersätta en ledamot som är frånvarande eller har förhinder.

3.   Medlemmar ska utses så att en väl avvägd representation av olika berörda parter uppnås och framför allt så att företrädare för följande områden finns med:

| a) | Det civila samhället:






  i) | Slutanvändargrupper som berörs av RFID-systemen (allmänheten, konsumenter, patienter, arbetstagare). |
| --- | --- | --- |

a)

Det civila samhället:

i)

Slutanvändargrupper som berörs av RFID-systemen (allmänheten, konsumenter, patienter, arbetstagare).

| ii) | Personskyddsorganisationer. |
| --- | --- |

ii)

Personskyddsorganisationer.

| b) | Intresserade parter.






  i) | Användare från olika tillämparsektorer (som logistik, fordon, luftfart, sjukvård, detaljhandel, läkemedel). |
| --- | --- | --- |

b)

Intresserade parter.

i)

Användare från olika tillämparsektorer (som logistik, fordon, luftfart, sjukvård, detaljhandel, läkemedel).

| ii) | Personer som är aktivt inblandade i upprättandet av RFID-system (tillverkare av RFID-chip, konstruktörer och tillverkare av etiketter och avläsare, mjukvaru- och systemintegratörer, tjänsteleverantörer och tillhandahållare av lösningar för skydd av personuppgifter och personsäkerhet). |
| --- | --- |

ii)

Personer som är aktivt inblandade i upprättandet av RFID-system (tillverkare av RFID-chip, konstruktörer och tillverkare av etiketter och avläsare, mjukvaru- och systemintegratörer, tjänsteleverantörer och tillhandahållare av lösningar för skydd av personuppgifter och personsäkerhet).

| iii) | Standardiseringsorgan. |
| --- | --- |

iii)

Standardiseringsorgan.

4.   Följande myndigheter ska uppmanas att delta i gruppens diskussioner som observatörer:

| a) | Företrädare för de medlemsstater som innehar ordförandeskapet i EU under expertgruppens mandatperiod. |
| --- | --- |

a)

Företrädare för de medlemsstater som innehar ordförandeskapet i EU under expertgruppens mandatperiod.

| b) | Företrädare för dataskyddsmyndigheter. |
| --- | --- |

b)

Företrädare för dataskyddsmyndigheter.

5.   Följande sakkunniga ska uppmanas att delta i gruppens diskussioner som observatörer:

| a) | Akademiska forskare och universitetsanställda. |
| --- | --- |

a)

Akademiska forskare och universitetsanställda.

| b) | Teknikexperter, särskilt vad gäller nästa generation av nätverkskopplade RFID (”föremålens Internet”). |
| --- | --- |

b)

Teknikexperter, särskilt vad gäller nästa generation av nätverkskopplade RFID (”föremålens Internet”).

| c) | Rättsexperter som ger råd om gällande lagstiftning. |
| --- | --- |

c)

Rättsexperter som ger råd om gällande lagstiftning.

6.   Ledamöterna ska utses för en period av två år som får förlängas. De ska ha kvar sina uppdrag tills de ersätts eller tills deras mandatperiod löper ut.

7.   De medlemmar som inte längre på ett effektivt sätt kan medverka i gruppens överläggningar, som avgår eller som inte iakttar bestämmelserna i punkterna 3–5 eller i artikel 287 i fördraget får ersättas under den mandattid som återstår.

8.   Namnen på de organisationer som omnämns i punkt 2 i denna artikel offentliggörs på webbplatsen för GD ”Informationssamhälle och medier”. Uppgifter om medlemmarna samlas in, behandlas och offentliggörs i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001.

Artikel 5

Arbetssätt

1.   Gruppens ordförande ska vara en företrädare för kommissionen.

2.   Med kommissionens samtycke får arbetsgrupper inrättas för att granska särskilda frågor inom ramen för ett uppdrag som fastställs av gruppen. Arbetsgrupperna ska upplösas så snart uppdraget slutförts.

3.   Kommissionens företrädare har rätt att be experter eller observatörer med särskild kompetens i ett ämne på dagordningen att medverka i gruppens eller arbetsgruppens överläggningar om detta är fördelaktigt eller nödvändigt.

4.   Uppgifter som erhållits i samband med gruppens eller en arbetsgrupps överläggningar får inte spridas om kommissionen anser att de rör konfidentiella frågor.

5.   Gruppen och dess arbetsgrupper ska normalt sammanträda i kommissionens lokaler i enlighet med de förfaranden och tidsplaner som de själva upprättar. Kommissionen ska tillhandahålla sekretariatet. Andra kommissionstjänstemän med intresse av att delta i överläggningarna får delta i gruppens och arbetsgruppernas möten.

6.   Gruppen ska anta sin arbetsordning på grundval av kommissionens standardiserade arbetsordning.

7.   Kommissionen får, på det berörda dokumentets originalspråk, offentliggöra varje sammanfattning, slutsats, partiell slutsats eller arbetsdokument från gruppen.

Artikel 6

Möteskostnader

Kommissionen ska ersätta utgifter för resor och eventuellt uppehälle för medlemmar, experter och observatörer i samband med gruppens verksamhet, i enlighet med kommissionens regler om ersättning av externa experters utgifter.

Ledamöterna ska inte ersättas för sina tjänster.

Sammanträdesutgifter ska ersättas inom ramen för den årliga budget som gruppen tilldelats av den ansvariga kommissionsavdelningen.

Artikel 7

Tillämpning

Detta beslut ska gälla till och med den 31 mars 2009.

Utfärdad i Bryssel den 28 juni 2007.

På kommissionens vägnar

Viviane REDING

Ledamot av kommissionen

---

(1)  KOM(2007) 96 slutlig.

1

(2)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

---

BILAGA

ARBETSORDNING FÖR EXPERTGRUPPEN FÖR RADIOFREKVENSIDENTIFIERING (RFID)

EXPERTGRUPPEN FÖR RADIOFREKVENSIDENTIFIERING (RFID) HAR

med beaktande av kommissionens beslut om upprättandet av en expertgrupp för radiofrekvensidentifiering (RFID), särskilt artikel 1,

med beaktande av den arbetsordning som offentliggjorts av kommissionen

FASTSTÄLLT FÖLJANDE ARBETSORDNING.

Artikel 1

Kallelse till sammanträden

1.   Gruppens möten sammankallas av ordföranden, antingen på eget initiativ eller på begäran av en enkel majoritet av medlemmarna efter godkännande av kommissionen.

2.   Gruppen får också sammankallas till gemensamma sammanträden med andra grupper för att behandla frågor som ingår i båda gruppernas behörighetsområden.

Artikel 2

Dagordning

1.   Sekretariatet ska ställa upp dagordningen under ordförandens överinseende och skicka denna till gruppens medlemmar.

2.   Dagordningen ska antas av gemensamma gruppen i början av varje sammanträde.

Artikel 3

Vidarebefordran av dokument till gruppens medlemmar

1.   Sekretariatet ska skicka inbjudan till möten och utkastet till dagordning till gruppens medlemmar senast trettio kalenderdagar före dagen för mötet.

2.   Sekretariatet ska skicka utkast om vilka gruppen rådfrågas och alla andra arbetsdokument till gruppens medlemmar senast fjorton kalenderdagar före dagen för mötet.

3.   I brådskande eller exceptionella fall kan tidsfristerna för utskick av dokumentation enligt punkt 1 och 2 minskas till fem kalenderdagar före dagen för mötet.

Artikel 4

Gruppens yttranden

1.   I möjligaste mån ska gruppen anta sina yttranden eller rapporter enhälligt.

2.   Om enhällighet inte kan uppnås ska meningsskiljaktigheter och deras bakgrund rapporteras så att de olika synpunkterna blir begripliga.

Artikel 5

Undergrupper

1.   Med kommissionens samtycke får expertgruppen inrätta arbetsgrupper som ska granska särskilda frågor inom ramen för direktiv som fastställs av expertgruppen. Dessa ska upplösas när dess uppdrag är slutfört.

2.   Undergrupperna ska rapportera till kommittén.

Artikel 6

Utomstående personers deltagande i sammanträden

1.   Kommissionens företrädare kan bjuda in sakkunniga eller observatörer med särskild sakkunskap i en fråga på dagordningen att delta i gruppens eller undergruppens arbete när så behövs eller är lämpligt.

2.   Sakkunniga och observatörer ska inte vara närvarande när gruppen antar ett yttrande eller en rapport.

Artikel 7

Skriftligt förfarande

1.   Vid behov kan gruppens yttrande i en fråga lämnas i ett skriftligt förfarande. I sådana fall skickar sekretariatet utkastet som gruppen ska yttra sig om till medlemmarna, tillsammans med alla övriga arbetsdokument.

2.   Om en enkel majoritet av gruppens medlemmar önskar att frågan tas upp i ett gruppmöte ska det skriftliga förfarandet inställas utan resultat och ordföranden ska sammankalla ett möte med gruppen så snart som möjligt.

Artikel 8

Sekretariatet

Kommissionen ska tillhandahålla sekretariatsstöd till gruppen och till de undergrupper som inrättats enligt punkt 5.1 ovan.

Artikel 9

Sammanfattande mötesprotokoll

Sammanfattande protokoll om diskussionerna kring varje enskild punkt på dagordningen och de yttranden som gruppen avger ska sammanställas av sekretariatet under ordförandens överinseende. Protokollet ska inte innehålla några uppgifter om sådana individuella ståndpunkter, som medlemmarna har uttryckt under gruppens överläggningar. Protokollet antas av gruppen.

Artikel 10

Närvaroförteckning

Sekretariatet ska under ordförandens överinseende sammanställa en närvarolista för varje möte, där i förekommande fall de myndigheter, organisationer eller organ som deltagarna tillhör anges.

Artikel 11

Förebyggande av intressekonflikter

1.   Vid början av varje möte ska alla medlemmar vars deltagande i gruppens diskussioner kan leda till en intressekonflikt i någon specifik fråga på dagordningen informera ordföranden om detta.

2.   Om sådana intressekonflikter föreligger ska medlemmen avstå från att diskutera den berörda frågan på dagordningen och avhålla sig från att rösta i dessa frågor.

Artikel 12

Korrespondens

1.   Korrespondens beträffande gruppen ska ställas till ordföranden och skickas till kommissionen.

2.   Korrespondens till gruppens medlemmar ska skickas till den [e-post-] adress som de angivit för detta ändamål.

Artikel 13

Öppenhet

1.   De principer och villkor som gäller allmänhetens tillgång till gruppens dokument ska tillämpas enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (1) av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar. Det är kommissionen som ska besluta om huruvida en begäran om tillgång till dokumenten ska bifallas.

2.   Gruppens diskussioner är konfidentiella.

3.   Efter överenskommelse med kommissionen kan gruppen med enkel majoritet besluta att offentliggöra sina diskussioner.

Artikel 14

Skydd av personuppgifter

All hantering av personuppgifter för de syften som avses i denna arbetsordning ska vara förenliga med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (2) av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter.

---

(1)  EGT L 145, 31.5.2002, s. 43.

(2)  EUT L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

III Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

| 6.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/31 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/31

---

RÅDETS GEMENSAMMA ÅTGÄRD 2007/468/GUSP

av den 28 juni 2007

om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen inom ramen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) i syfte att stärka kommissionens övervaknings- och kontrollkapacitet samt vid genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA ÅTGÄRD

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 14, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, där kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder som måste vidtas mot sådan spridning i EU och i tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, där kapitel III innehåller en förteckning över åtgärder som måste vidtas mot sådan spridning i EU och i tredjeländer.

| (2) | Europeiska unionen genomför aktivt denna EU-strategi och verkställer de åtgärder som anges i kapitel III i denna, särskilt genom att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leds av multilaterala institutioner. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska unionen genomför aktivt denna EU-strategi och verkställer de åtgärder som anges i kapitel III i denna, särskilt genom att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leds av multilaterala institutioner.

| (3) | De stater som har undertecknat fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar, som antogs av Förenta nationernas generalförsamling den 10 september 1996, har beslutat att, i avvaktan på att organisationen för fördraget bildas, inrätta en förberedande kommission med rättskapacitet för det faktiska genomförandet av fördraget. |
| --- | --- |

(3)

De stater som har undertecknat fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar, som antogs av Förenta nationernas generalförsamling den 10 september 1996, har beslutat att, i avvaktan på att organisationen för fördraget bildas, inrätta en förberedande kommission med rättskapacitet för det faktiska genomförandet av fördraget.

| (4) | Den 17 november 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/805/GUSP (1) om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare. |
| --- | --- |

(4)

Den 17 november 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/805/GUSP (1) om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare.

| (5) | Ett snabbt ikraftträdande och en universalisering av fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar, samt stärkande av den förberedande kommissionens övervaknings- och kontrollsystem, är viktiga mål i EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

(5)

Ett snabbt ikraftträdande och en universalisering av fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar, samt stärkande av den förberedande kommissionens övervaknings- och kontrollsystem, är viktiga mål i EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen.

| (6) | Den förberedande kommissionen har samma målsättningar som de som avses i skälen 4 och 5 och undersöker redan hur dess kontrollsystem bäst kan stärkas genom att man i god tid ger personal från de signatärstater som medverkar i genomförandet av kontrollsystemet sakkunskap och utbildning. Det är därför lämpligt att anförtro den förberedande kommissionen det tekniska genomförandet av denna gemensamma åtgärd. |
| --- | --- |

(6)

Den förberedande kommissionen har samma målsättningar som de som avses i skälen 4 och 5 och undersöker redan hur dess kontrollsystem bäst kan stärkas genom att man i god tid ger personal från de signatärstater som medverkar i genomförandet av kontrollsystemet sakkunskap och utbildning. Det är därför lämpligt att anförtro den förberedande kommissionen det tekniska genomförandet av denna gemensamma åtgärd.

| (7) | Den 20 mars 2006 antog rådets gemensam åtgärd 2006/243/GUSP (2) om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen inom ramen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar för utbildning och kapacitetsuppbyggnad för kontroll samt vid genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

(7)

Den 20 mars 2006 antog rådets gemensam åtgärd 2006/243/GUSP (2) om stöd för den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen inom ramen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar för utbildning och kapacitetsuppbyggnad för kontroll samt vid genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen.

| (8) | I oktober 2006 genomförde Demokratiska folkrepubliken Korea en kärnsprängning, vilket ytterligare underströk betydelsen av att fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar snabbt träder i kraft liksom behovet av påskyndad uppbyggnad av övervaknings- och kontrollsystemet inom organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar. |
| --- | --- |

(8)

I oktober 2006 genomförde Demokratiska folkrepubliken Korea en kärnsprängning, vilket ytterligare underströk betydelsen av att fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar snabbt träder i kraft liksom behovet av påskyndad uppbyggnad av övervaknings- och kontrollsystemet inom organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I syfte att omedelbart och praktiskt genomföra vissa inslag i EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen skall Europeiska unionen stödja den verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen inom ramen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (nedan kallad ”den förberedande kommissionen”) för att främja följande målsättningar:

| a) | Att stärka kapaciteten hos övervaknings- och kontrollsystemet vid organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (nedan kallad CTBTO), bland annat när det gäller detektion av radionuklider. |
| --- | --- |

a)

Att stärka kapaciteten hos övervaknings- och kontrollsystemet vid organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (nedan kallad CTBTO), bland annat när det gäller detektion av radionuklider.

| b) | Att öka driftprestanda för CTBTO:s övervaknings- och kontrollsystem, bland annat genom provning och validering av de närmare villkoren för inspektion på platsen. |
| --- | --- |

b)

Att öka driftprestanda för CTBTO:s övervaknings- och kontrollsystem, bland annat genom provning och validering av de närmare villkoren för inspektion på platsen.

2.   De projekt som skall stödjas av Europeiska unionen skall ha följande särskilda målsättningar:

| a) | Att ge stöd till kapacitetsuppbyggnad för övervakning och kontroll av ädelgaser. |
| --- | --- |

a)

Att ge stöd till kapacitetsuppbyggnad för övervakning och kontroll av ädelgaser.

| b) | Att ge stöd till förberedelse, genomförande och utvärdering av den integrerade fältövningen 2008 för inspektioner på platsen (IFE08/OSI). |
| --- | --- |

b)

Att ge stöd till förberedelse, genomförande och utvärdering av den integrerade fältövningen 2008 för inspektioner på platsen (IFE08/OSI).

Projekten skall genomföras till gagn för alla stater som undertecknat fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar.

En utförlig projektbeskrivning återfinns i bilagan.

Artikel 2

1.   Ordförandeskapet skall, biträtt av rådets generalsekreterare/den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, ansvara för genomförandet av denna gemensamma åtgärd. Kommissionen skall medverka i full omfattning.

2.   De projekt som avses i artikel 1.2 skall genomföras av den förberedande kommissionen. Den skall utföra denna uppgift under överinseende av generalsekreteraren/den höge representanten, som därvid ger ordförandeskapet sitt stöd. Generalsekreteraren/den höge representanten skall i detta syfte ingå lämpliga överenskommelser med den förberedande kommissionen.

3.   Ordförandeskapet, generalsekreteraren/den höge representanten och kommissionen skall fortlöpande informera varandra om projekten i enlighet med sina respektive befogenheter.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av de projekt som anges i artikel 1.2 skall vara 1 670 000 EUR.

2.   Utgifter som finansieras enligt punkt 1 skall förvaltas i enlighet med Europeiska gemenskapens förfaranden och bestämmelser för Europeiska gemenskapernas budget, med det undantaget att eventuell förfinansiering inte skall vara gemenskapens egendom.

3.   Kommissionen skall se till att de utgifter som avse i punkt 2 förvaltas på rätt sätt. Den skall därför med den förberedande kommissionen ingå ett finansieringsavtal som skall utformas som ett bidrag. Det skall i finansieringsavtalet fastställas att den förberedande kommissionen skall säkerställa att EU-bidraget synliggörs i proportion till sin storlek.

4.   Kommissionen skall sträva efter att ingå finansieringsavtalet i punkt 3 snarast möjligt efter denna gemensamma åtgärds ikraftträdande. Den skall informera rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om den tidpunkt när finansieringsavtalet ingås.

Artikel 4

Ordförandeskapet skall, biträtt av generalsekreteraren/den höge representanten, rapportera till rådet om genomförandet av denna gemensamma åtgärd på grundval av regelbundna rapporter från den förberedande kommissionen. Dessa rapporter skall bilda grunden för rådets utvärdering. Kommissionen skall medverka till fullo. Den skall informera om de finansiella delarna av genomförandet av denna gemensamma åtgärd.

Artikel 5

Denna gemensamma åtgärd träder i kraft samma dag som den antas.

Den upphör att gälla

| a) | 15 månader efter det att finansieringsavtalet ingås mellan kommissionen och den förberedande kommissionen, eller |
| --- | --- |

a)

15 månader efter det att finansieringsavtalet ingås mellan kommissionen och den förberedande kommissionen, eller

| b) | tolv månader efter det att den antagits, om inget finansieringsavtal har ingåtts under denna tid. |
| --- | --- |

b)

tolv månader efter det att den antagits, om inget finansieringsavtal har ingåtts under denna tid.

Artikel 6

Denna gemensamma åtgärd skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Luxembourg den 28 juni 2007.

På rådets vägnar

S. GABRIEL

Ordförande

---

(1)  EUT L 302, 20.11.2003, s. 34.

1

(2)  EUT L 88, 25.3.2006, s. 68.

2

---

BILAGA

EU:s stöd till verksamhet som bedrivs av den förberedande kommissionen inom ramen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar för att stärka dess övervaknings- och kontrollkapacitet samt vid genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen

I.   Inledning

När Demokratiska folkrepubliken Korea i oktober 2006 meddelade att en kärnsprängning genomförts underströks inte bara betydelsen av att fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (nedan kallat CTBT) snabbt träder i kraft, utan även behovet av påskyndad uppbyggnad av CTBT:s kontrollsystemet lyftes fram. Händelsen innebar en autentisk systemomfattande test för det provisoriska tekniska sekretariatet (PTS) och illustrerade med tydlighet hur värdefullt det globala kontrollsystemet kan vara för signatärstaterna. Det visade att CTBT:s kontrollåtgärder är tekniskt välavvägda och inte minst att det är viktigt med validerad och effektiv inspektion på platsen. När det gäller detta projektförslag har PTS identifierat inslag i övervaknings- och kontrollkapaciteten som förtjänar att särskilt lyftas fram mot bakgrund av erfarenheterna från händelsen i Nordkorea. Förslaget bygger på följande två delar:

| a) | Ädelgaser. |
| --- | --- |

a)

Ädelgaser.

| b) | Den integrerade fältövningen 2008 (IFE08/OSI). |
| --- | --- |

b)

Den integrerade fältövningen 2008 (IFE08/OSI).

II.   Projektbeskrivning

1.   Projektdelen Ädelgas – att förbättra PTS kunskaper om mätningar av ädelgaser

| a) | Det internationella övervakningssystemet har nu nått en nivå där ungefär två tredjedelar av stationerna är i drift. Man prioriterar slutförandet av systemets utbyggnad med målet att nå en nivå av 90 % i början av 2008. Händelsen i Nordkorea registrerades tydligt av PTS primära och stödjande seismiska stationer, som kunde förse signatärstaterna med tillförlitliga mätningar av händelsens tidpunkt, läge och magnitud. Systemet med seismiska stationer är idag utbyggt till ungefär 80 %. |
| --- | --- |

a)

Det internationella övervakningssystemet har nu nått en nivå där ungefär två tredjedelar av stationerna är i drift. Man prioriterar slutförandet av systemets utbyggnad med målet att nå en nivå av 90 % i början av 2008. Händelsen i Nordkorea registrerades tydligt av PTS primära och stödjande seismiska stationer, som kunde förse signatärstaterna med tillförlitliga mätningar av händelsens tidpunkt, läge och magnitud. Systemet med seismiska stationer är idag utbyggt till ungefär 80 %.

| b) | Antalet stationer som kan övervaka förekomsten av berörda ädelgaser när fördraget trätt i kraft måste emellertid utökas. För närvarande är tio prototypstationer i drift eller under konstruktion, vilket motsvarar 25 % av det antal som projekterats för ikraftträdandet. Dessa stationer lämnar experimentella och preliminära mätningar inom ramen för PTS internationella ädelgasexperiment (Inge). Detta forsknings- och utvecklingsprogram grundas på fyra olika tekniska lösningar som föreslagits av Frankrike, Ryssland, Sverige och USA. I efterdyningarna av händelsen i Nordkorea har många signatärstater, däribland stater som är medlemmar i Europeiska unionen, förklarat att de anser att PTS kapacitet att övervaka förekomsten av ädelgas måste stärkas. |
| --- | --- |

b)

Antalet stationer som kan övervaka förekomsten av berörda ädelgaser när fördraget trätt i kraft måste emellertid utökas. För närvarande är tio prototypstationer i drift eller under konstruktion, vilket motsvarar 25 % av det antal som projekterats för ikraftträdandet. Dessa stationer lämnar experimentella och preliminära mätningar inom ramen för PTS internationella ädelgasexperiment (Inge). Detta forsknings- och utvecklingsprogram grundas på fyra olika tekniska lösningar som föreslagits av Frankrike, Ryssland, Sverige och USA. I efterdyningarna av händelsen i Nordkorea har många signatärstater, däribland stater som är medlemmar i Europeiska unionen, förklarat att de anser att PTS kapacitet att övervaka förekomsten av ädelgas måste stärkas.

| c) | Ädelgasövervakning är en grundläggande och mycket känslig teknik för detektering av kärnsprängningar under jord och under vattnet. Av all kontrollteknik är den tillsammans med övervakning av radionuklidpartiklar den enda teknik som ger möjlighet att ofelbart bevisa att en kärnsprängning ägt rum. |
| --- | --- |

c)

Ädelgasövervakning är en grundläggande och mycket känslig teknik för detektering av kärnsprängningar under jord och under vattnet. Av all kontrollteknik är den tillsammans med övervakning av radionuklidpartiklar den enda teknik som ger möjlighet att ofelbart bevisa att en kärnsprängning ägt rum.

| d) | För att sörja för PTS nuvarande och framtida kapacitet för ädelgasmätning är det av yttersta vikt att känna till den ”bakgrund av ädelgas” som kan förväntas råda i andra delar av världen, där det för närvarande saknas stationer. En metod för att kategorisera händelser som detekteras genom systemet för mätning av ädelgaser måste därför utvecklas. Den bästa metoden för att åstadkomma detta och finna svar på dessa ”okända faktorer” är att mäta ädelgaser på fältet. För närvarande samlas uppgifter in vid Inge-stationer i Nord- och Sydamerika, Europa, Asien och Oceanien. Det finns emellertid kärntekniska anläggningar i Sydasien, Persiska viken och södra Afrika, men bakgrundsdata om radioaktivt xenon saknas. I Europa behövs dessutom mätningar på bestämda platser, t.ex. nära radiofarmakaanläggningar eller kärnkraftverk. |
| --- | --- |

d)

För att sörja för PTS nuvarande och framtida kapacitet för ädelgasmätning är det av yttersta vikt att känna till den ”bakgrund av ädelgas” som kan förväntas råda i andra delar av världen, där det för närvarande saknas stationer. En metod för att kategorisera händelser som detekteras genom systemet för mätning av ädelgaser måste därför utvecklas. Den bästa metoden för att åstadkomma detta och finna svar på dessa ”okända faktorer” är att mäta ädelgaser på fältet. För närvarande samlas uppgifter in vid Inge-stationer i Nord- och Sydamerika, Europa, Asien och Oceanien. Det finns emellertid kärntekniska anläggningar i Sydasien, Persiska viken och södra Afrika, men bakgrundsdata om radioaktivt xenon saknas. I Europa behövs dessutom mätningar på bestämda platser, t.ex. nära radiofarmakaanläggningar eller kärnkraftverk.

| e) | Därför bör mätningar genomföras i närheten av kärnkraftverk eller anläggningar för framställning av radiofarmaka för att visa skillnaden mellan teoretiska utsläppsmodeller, rapporterade utsläppsmedelvärden, samt experimentella, verkliga uppmätta resultat. Vidare måste bakgrunden av ädelgas studeras i andra delar av världen, där det för närvarande saknas stationer. |
| --- | --- |

e)

Därför bör mätningar genomföras i närheten av kärnkraftverk eller anläggningar för framställning av radiofarmaka för att visa skillnaden mellan teoretiska utsläppsmodeller, rapporterade utsläppsmedelvärden, samt experimentella, verkliga uppmätta resultat. Vidare måste bakgrunden av ädelgas studeras i andra delar av världen, där det för närvarande saknas stationer.

| f) | För att åstadkomma de ovan nämnda nödvändiga förbättringarna av kapaciteten för ädelgaser söker PTS stöd för följande projekt:






  i) | Genomförande av upp till fyra fältmätningskampanjer med en längd av ungefär fyra månader vardera. Under varje kampanj skall bakgrunden av xenon registreras på flera platser på mellan 500 och 2 500 km avstånd från baslägret under ungefär tre veckor. Dessutom bör en detektorbakgrundsmätning göras på varje mätpunkt. Vissa mätningar kan sedan även användas som platsbakgrund för framtida installation av stationer i det internationella övervakningssystemet. Alla dessa insatser skulle genomföras i nära samarbete med berörda väderorganisationer. |
| --- | --- | --- |

f)

För att åstadkomma de ovan nämnda nödvändiga förbättringarna av kapaciteten för ädelgaser söker PTS stöd för följande projekt:

i)

Genomförande av upp till fyra fältmätningskampanjer med en längd av ungefär fyra månader vardera. Under varje kampanj skall bakgrunden av xenon registreras på flera platser på mellan 500 och 2 500 km avstånd från baslägret under ungefär tre veckor. Dessutom bör en detektorbakgrundsmätning göras på varje mätpunkt. Vissa mätningar kan sedan även användas som platsbakgrund för framtida installation av stationer i det internationella övervakningssystemet. Alla dessa insatser skulle genomföras i nära samarbete med berörda väderorganisationer.

| ii) | Mätningarna kommer att göras med europatillverkad flyttbar utrustning för ädelgasmätning (det svenska Saunasystemet och/eller det franska Spalaxsystemet) som kommer att lånas ut till PTS utan kostnad under den period som omfattas av denna gemensamma åtgärd. |
| --- | --- |

ii)

Mätningarna kommer att göras med europatillverkad flyttbar utrustning för ädelgasmätning (det svenska Saunasystemet och/eller det franska Spalaxsystemet) som kommer att lånas ut till PTS utan kostnad under den period som omfattas av denna gemensamma åtgärd.

| iii) | Det franska Spalaxsystemet är ett mycket moget system som är i drift sedan flera år på många platser (bland annat platser som ingår i det internationella övervakningssystemet). Det kommer också att finnas i en flyttbar version som producerar data med samma höga känslighet. Under varje kampanj kan hela systemet antingen flyttas till olika platser eller delas upp i en flyttbar provtagningsenhet och en detektorenhet i ”baslägret”, beroende på de logistiska förutsättningarna i regionen. |
| --- | --- |

iii)

Det franska Spalaxsystemet är ett mycket moget system som är i drift sedan flera år på många platser (bland annat platser som ingår i det internationella övervakningssystemet). Det kommer också att finnas i en flyttbar version som producerar data med samma höga känslighet. Under varje kampanj kan hela systemet antingen flyttas till olika platser eller delas upp i en flyttbar provtagningsenhet och en detektorenhet i ”baslägret”, beroende på de logistiska förutsättningarna i regionen.

| iv) | Det svenska Saunasystemet har redan använts i flera fältkampanjer och är således väl utprovat. Systemet levererar uppgifter med detektionsgränser motsvarande det internationella övervakningssystemets version (Sauna-II) för de fyra isotoper som är aktuella, och uppgifterna kommer därför att vara direkt tillämpliga på mätscenariot i detta övervakningssystem. Under varje kampanj är baslägrets enhet installerad på en plats och mobila provmätningar utförs på två eller tre närliggande platser. |
| --- | --- |

iv)

Det svenska Saunasystemet har redan använts i flera fältkampanjer och är således väl utprovat. Systemet levererar uppgifter med detektionsgränser motsvarande det internationella övervakningssystemets version (Sauna-II) för de fyra isotoper som är aktuella, och uppgifterna kommer därför att vara direkt tillämpliga på mätscenariot i detta övervakningssystem. Under varje kampanj är baslägrets enhet installerad på en plats och mobila provmätningar utförs på två eller tre närliggande platser.

| v) | Varje mätkampanj kräver






  — | förberedelser och noggrant genomförd logistik (underhåll av utrustningen, logistisk planering, avtal med lokala institutioner, transport m.m.), |
| --- | --- | --- |

v)

Varje mätkampanj kräver

—

förberedelser och noggrant genomförd logistik (underhåll av utrustningen, logistisk planering, avtal med lokala institutioner, transport m.m.),

| — | installation, kalibreringar och datainsamling, |
| --- | --- |

—

installation, kalibreringar och datainsamling,

| — | kalibrering av utrustningen, packning, hemtransport, |
| --- | --- |

—

kalibrering av utrustningen, packning, hemtransport,

| — | dataanalys. |
| --- | --- |

—

dataanalys.

| vi) | De förväntade kostnaderna för detta projekt förväntas avse






  — | personal (inbegripet en tillfällig logistikmedhjälpare) och resekostnader, |
| --- | --- | --- |

vi)

De förväntade kostnaderna för detta projekt förväntas avse

—

personal (inbegripet en tillfällig logistikmedhjälpare) och resekostnader,

| — | utrustning (t.ex. tillverkning av provtagningskolonner eller liknande, driftsäker strömförsörjning m.m.), |
| --- | --- |

—

utrustning (t.ex. tillverkning av provtagningskolonner eller liknande, driftsäker strömförsörjning m.m.),

| — | förbrukningsvaror (t.ex. el och helium), |
| --- | --- |

—

förbrukningsvaror (t.ex. el och helium),

| — | underhåll och reservdelar, |
| --- | --- |

—

underhåll och reservdelar,

| — | leverans och transport av utrustning, |
| --- | --- |

—

leverans och transport av utrustning,

| — | lokala transporter och logistik, |
| --- | --- |

—

lokala transporter och logistik,

| — | ett utvärderingsseminarium. |
| --- | --- |

—

ett utvärderingsseminarium.

| g) | Mätningar planeras i följande regioner: Europa (1), Persiska viken (2), södra Afrika (3) och Sydasien (4). Mätningarna i region 3 och delvis i region 1 beräknas genomföras med utrustning från CEA (Frankrike), medan mätningarna i regionerna 2 och 4 samt delvis i region 1 kommer att genomföras med utrustning från FOI (Sverige). |
| --- | --- |

g)

Mätningar planeras i följande regioner: Europa (1), Persiska viken (2), södra Afrika (3) och Sydasien (4). Mätningarna i region 3 och delvis i region 1 beräknas genomföras med utrustning från CEA (Frankrike), medan mätningarna i regionerna 2 och 4 samt delvis i region 1 kommer att genomföras med utrustning från FOI (Sverige).

| h) | CEA (Frankrike) och FOI (Sverige) kommer att ställa denna utrustning till förfogande utan kostnad, och de kommer även att anlitas av PTS för att iordningställa och driva denna utrustning. |
| --- | --- |

h)

CEA (Frankrike) och FOI (Sverige) kommer att ställa denna utrustning till förfogande utan kostnad, och de kommer även att anlitas av PTS för att iordningställa och driva denna utrustning.

| i) | Denna projektdel förväntas pågå mellan ungefär ett och ett och ett halvt år. |
| --- | --- |

i)

Denna projektdel förväntas pågå mellan ungefär ett och ett och ett halvt år.

| j) | Kostnaden beräknas preliminärt till 960 507 EUR. |
| --- | --- |

j)

Kostnaden beräknas preliminärt till 960 507 EUR.

2.   Projektdelen Inspektion på platsen – stöd till förberedelserna inför den integrerade fältövningen 2008

| a) | Händelsen i Nordkorea har på nytt betonat vikten av inspektioner på platsen som ett centralt inslag i CTBT:s kontrollsystem. De uppgifter som erhölls om händelsen i Nordkorea från det internationella övervakningscentrumet och det internationella datacentrumet inom ramen för den preliminära driften och provningen av systemet var synnerligen värdefulla och tillförlitliga, men ett definitivt klargörande av händelsens art kan skapas först genom en inspektion på platsen på den fastställda orten. Ett av den förberedande kommissionens centrala ansvarsområden är att åstadkomma högsta nivå av operativ beredskap i systemet för inspektion på platsen i tid, innan fördraget träder i kraft. |
| --- | --- |

a)

Händelsen i Nordkorea har på nytt betonat vikten av inspektioner på platsen som ett centralt inslag i CTBT:s kontrollsystem. De uppgifter som erhölls om händelsen i Nordkorea från det internationella övervakningscentrumet och det internationella datacentrumet inom ramen för den preliminära driften och provningen av systemet var synnerligen värdefulla och tillförlitliga, men ett definitivt klargörande av händelsens art kan skapas först genom en inspektion på platsen på den fastställda orten. Ett av den förberedande kommissionens centrala ansvarsområden är att åstadkomma högsta nivå av operativ beredskap i systemet för inspektion på platsen i tid, innan fördraget träder i kraft.

| b) | De policyskapande organen vid den förberedande kommissionen, särskilt arbetsgrupp B, har vid upprepade tillfällen betonat att det effektivaste sättet att uppnå den erforderliga beredskapsnivån är att genomföra fältövningar för inspektion på platsen. Den första storskaliga övningen av denna typ, den integrerade fältövningen 2008 (IFE08), kommer att äga rum i Kazakstan i september 2008. Det är det första försöket att efterlikna en riktig inspektion på platsen genom att integrera tre huvudinslag i systemet för inspektion på platsen, nämligen






  i) | utbildade inspektörer (ca 50 st.), |
| --- | --- | --- |

b)

De policyskapande organen vid den förberedande kommissionen, särskilt arbetsgrupp B, har vid upprepade tillfällen betonat att det effektivaste sättet att uppnå den erforderliga beredskapsnivån är att genomföra fältövningar för inspektion på platsen. Den första storskaliga övningen av denna typ, den integrerade fältövningen 2008 (IFE08), kommer att äga rum i Kazakstan i september 2008. Det är det första försöket att efterlikna en riktig inspektion på platsen genom att integrera tre huvudinslag i systemet för inspektion på platsen, nämligen

i)

utbildade inspektörer (ca 50 st.),

| ii) | utrustning för inspektion på platsen och |
| --- | --- |

ii)

utrustning för inspektion på platsen och

| iii) | provning av de operativa anvisningarna för inspektion på platsen. |
| --- | --- |

iii)

provning av de operativa anvisningarna för inspektion på platsen.

| c) | En förutsättning för att systemet för inspektion på platsen skall kunna genomföras inom en nära framtid är att IFE08 förbereds på ett heltäckande sätt och genomförs med framgång. Utvärderingen av resultatet och lärdomarna från IFE08 kommer att ge PTS nödvändiga kunskaper om vad som fortfarande måste göras för att systemet för inspektion på platsen skall uppnå operativ beredskap. Om IFE08 skall bli framgångsrik är det väsentligt att det finns lämpliga resurser för övningen, både ekonomiska och mänskliga, liksom naturabidrag i form av utrustning, utbildning och logistiskt stöd från signatärstaterna. |
| --- | --- |

c)

En förutsättning för att systemet för inspektion på platsen skall kunna genomföras inom en nära framtid är att IFE08 förbereds på ett heltäckande sätt och genomförs med framgång. Utvärderingen av resultatet och lärdomarna från IFE08 kommer att ge PTS nödvändiga kunskaper om vad som fortfarande måste göras för att systemet för inspektion på platsen skall uppnå operativ beredskap. Om IFE08 skall bli framgångsrik är det väsentligt att det finns lämpliga resurser för övningen, både ekonomiska och mänskliga, liksom naturabidrag i form av utrustning, utbildning och logistiskt stöd från signatärstaterna.

| d) | I det nuvarande läget i förberedelserna inför IFE08 har PTS konstaterat att stöd från signatärstaterna är särskilt viktigt på följande områden:






  i) | Transport

  IFE08 kräver transport av 20–30 ton utrustning från Wien till den kazakstanska gränsen. Dessutom måste 80 personer (40 inspektorer och 40 andra personer, inklusive övningsledning, kontrollgrupp, observatörer och utvärderare) resa till orten. I den planerade IFE08-budgeten som signatärstaterna skall godkänna är det tänkt att besparingar skall göras genom landtransport av utrustningen. Det är emellertid PTS bedömning att det finns allvarliga nackdelar med denna lösning, särskilt i fråga om transporttid och transportens tillförlitlighet liksom när det gäller säkerheten för den utrustning som skall användas för inspektion på platsen. Denna bedömning delades av den rådgivande gruppen av sakkunniga för inspektion på platsen, som hjälper PTS att förbereda IFE08, när den möttes den 5–6 december 2006. PTS vill därför ha stöd till lufttransport av utrustning och personal till och från Kazakstan. Med tanke på de logistiska och operativa krav som gäller för IFE08, samt de rättsliga överenskommelserna med värdlandet, kan det bli nödvändigt att lösa lufttransporten med hjälp av icke EU-baserade företag. |
| --- | --- | --- |

d)

I det nuvarande läget i förberedelserna inför IFE08 har PTS konstaterat att stöd från signatärstaterna är särskilt viktigt på följande områden:

i)

Transport

IFE08 kräver transport av 20–30 ton utrustning från Wien till den kazakstanska gränsen. Dessutom måste 80 personer (40 inspektorer och 40 andra personer, inklusive övningsledning, kontrollgrupp, observatörer och utvärderare) resa till orten. I den planerade IFE08-budgeten som signatärstaterna skall godkänna är det tänkt att besparingar skall göras genom landtransport av utrustningen. Det är emellertid PTS bedömning att det finns allvarliga nackdelar med denna lösning, särskilt i fråga om transporttid och transportens tillförlitlighet liksom när det gäller säkerheten för den utrustning som skall användas för inspektion på platsen. Denna bedömning delades av den rådgivande gruppen av sakkunniga för inspektion på platsen, som hjälper PTS att förbereda IFE08, när den möttes den 5–6 december 2006. PTS vill därför ha stöd till lufttransport av utrustning och personal till och från Kazakstan. Med tanke på de logistiska och operativa krav som gäller för IFE08, samt de rättsliga överenskommelserna med värdlandet, kan det bli nödvändigt att lösa lufttransporten med hjälp av icke EU-baserade företag.

| ii) | Upprättande av operativa basläger

  Under IFE08 kommer PTS att behöva upprätta baser för operationer i det tänkta inspektionsområdet på området vid den plats där de f.d. sovjetiska kärnvapenproven ägde rum i Semipalatinsk. Den första basen kommer att vara avsedd för inspektionslaget, medan den andra basen behövs för IFE08:s utvärderare och observatörer. Dessa baser, som kommer att vara utrustade med nödvändig infrastruktur som kontor, kommunikationsanläggningar m.m., skulle fungera som högkvarter för IFE08 och fylla en funktion vid ledningen och kontrollen av operationen i inspektionsområdet. PTS kan ange vilka resurser som behövs för att upprätta det första baslägret för inspektionslaget. Den ordinarie budgeten kommer dock inte att räcka för anskaffningen av den andra uppsättningen. Därför kräver anskaffningen och upprättandet av den andra basen resurser som IFE08-budgeten inte kan finansiera. Om infrastruktur som befinner sig på stort avstånd används, går mycket tid förlorad på grund av transporter, vilket leder till ytterligare kostnader och medför att den tid som kan ägnas åt övningen på ett produktivt sätt begränsas. |
| --- | --- |

ii)

Upprättande av operativa basläger

Under IFE08 kommer PTS att behöva upprätta baser för operationer i det tänkta inspektionsområdet på området vid den plats där de f.d. sovjetiska kärnvapenproven ägde rum i Semipalatinsk. Den första basen kommer att vara avsedd för inspektionslaget, medan den andra basen behövs för IFE08:s utvärderare och observatörer. Dessa baser, som kommer att vara utrustade med nödvändig infrastruktur som kontor, kommunikationsanläggningar m.m., skulle fungera som högkvarter för IFE08 och fylla en funktion vid ledningen och kontrollen av operationen i inspektionsområdet. PTS kan ange vilka resurser som behövs för att upprätta det första baslägret för inspektionslaget. Den ordinarie budgeten kommer dock inte att räcka för anskaffningen av den andra uppsättningen. Därför kräver anskaffningen och upprättandet av den andra basen resurser som IFE08-budgeten inte kan finansiera. Om infrastruktur som befinner sig på stort avstånd används, går mycket tid förlorad på grund av transporter, vilket leder till ytterligare kostnader och medför att den tid som kan ägnas åt övningen på ett produktivt sätt begränsas.

| iii) | Seminariet för utvärdering av IFE08

  Syfte: Att förbättra utvärderingen och resultatet av IFE08 i december 2008. Härigenom skulle experterna ges möjlighet att gå igenom och diskutera de omedelbara övningsresultaten för att hjälpa PTS med att utarbeta en preliminär rapport till arbetsgrupp B 2009 och ange prioriteringar för det fortsatta arbetet inom PTS. Dessutom väntas experterna vid seminariet kunna dra värdefulla slutsatser av det obearbetade materialet, och man räknar med att preliminär vägledning för nästa serie av fältövningar skall kunna fastställas. Vid seminariet skall följande frågor tas upp:






  — | Logistik, bland annat upprättande och drift av baser för operationer. |
| --- | --- | --- |

iii)

Seminariet för utvärdering av IFE08

Syfte: Att förbättra utvärderingen och resultatet av IFE08 i december 2008. Härigenom skulle experterna ges möjlighet att gå igenom och diskutera de omedelbara övningsresultaten för att hjälpa PTS med att utarbeta en preliminär rapport till arbetsgrupp B 2009 och ange prioriteringar för det fortsatta arbetet inom PTS. Dessutom väntas experterna vid seminariet kunna dra värdefulla slutsatser av det obearbetade materialet, och man räknar med att preliminär vägledning för nästa serie av fältövningar skall kunna fastställas. Vid seminariet skall följande frågor tas upp:

—

Logistik, bland annat upprättande och drift av baser för operationer.

| — | Lagledning. |
| --- | --- |

—

Lagledning.

| — | Frågor om förbindelserna med den inspekterade staten, framför allt om sekretess och reglerat tillträde. |
| --- | --- |

—

Frågor om förbindelserna med den inspekterade staten, framför allt om sekretess och reglerat tillträde.

| — | Visuella iakttagelser, även under överflygning. |
| --- | --- |

—

Visuella iakttagelser, även under överflygning.

| — | Seismiska frågor. |
| --- | --- |

—

Seismiska frågor.

| — | Geofysiska metoder. |
| --- | --- |

—

Geofysiska metoder.

| — | Hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

—

Hälsa och säkerhet.

| — | Kommunikation. |
| --- | --- |

—

Kommunikation.

| — | Navigering. |
| --- | --- |

—

Navigering.

Dessutom bör utvärderingen av själva övningen diskuteras i samarbete med sekretariatet för utvärdering.

| e) | Den beräknade kostnaderna för de båda komponenter som skall stödja IFE08 är följande:






  250 000 EUR | (Kommersiell lufttransport. Stöd i natura, t.ex. i form av chartrat transportflygplan kan vara ett alternativ) |
| --- | --- | --- |
| 269 249 EUR | (Inköp, upprättande och igångsättande av det andra operativa baslägret) |
| 152 965 EUR | Seminariet för utvärdering av IFE08 |
| 672 214 EUR | (summa) |

e)

Den beräknade kostnaderna för de båda komponenter som skall stödja IFE08 är följande:

250 000 EUR

(Kommersiell lufttransport. Stöd i natura, t.ex. i form av chartrat transportflygplan kan vara ett alternativ)

269 249 EUR

(Inköp, upprättande och igångsättande av det andra operativa baslägret)

152 965 EUR

Seminariet för utvärdering av IFE08

672 214 EUR

(summa)

III.   Varaktighet

Genomförandet av projektet beräknas totalt pågå under 15 månader.

IV.   Mottagare

Projekten i denna gemensamma åtgärd, som syftar till att stärka den förberedande kommissionens övervaknings- och kontrollkapacitet, gagnar i samtliga fall signatärstater till CTBT.

V.   Genomförandeorgan

Den förberedande kommissionen kommer att få i uppdrag att genomföra projekten. Projekten kommer att genomföras direkt av personal vid den förberedande kommissionens provisoriska tekniska sekretariat, experter från signatärstaterna till CTBT och entreprenörer. När det gäller entreprenörer skall den förberedande kommissionens eventuella upphandling av varor, entreprenader eller tjänster inom ramen för denna gemensamma åtgärd genomföras enligt föreskrifterna i det finansieringsavtal som Europeiska kommissionen skall ingå med den förberedande kommissionen.

Den genomförande enheten skall utarbeta

| a) | en halvtidsrapport efter de första sex månaderna av projektens genomförande, |
| --- | --- |

a)

en halvtidsrapport efter de första sex månaderna av projektens genomförande,

| b) | en slutrapport senast en månad efter det att projekten har genomförts. |
| --- | --- |

b)

en slutrapport senast en månad efter det att projekten har genomförts.

Rapporterna skall ställas till ordförandeskapet, som skall biträdas av rådets generalsekreterare/den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.

VI.   Övriga medverkande

Projekten kommer till sin helhet att finansieras genom denna gemensamma åtgärd. Experter från de den förberedande kommissionen och från signatärstaterna till CTBT kan betraktas som övriga medverkande. Dessa kommer att arbeta i enlighet med de fastställda reglerna för den förberedande kommissionens verksamhet.

VII.   Beräknat totalt finansieringsbehov

EU:s bidrag kommer att täcka projektets hela genomförande enligt beskrivningen i denna bilaga. De beräknade kostnaderna är följande:

| Projektdelen Ädelgas | 960 507 EUR |
| --- | --- |
| Projektdelen Inspektion på platsen | 672 214 EUR |
| Summa: | 1 632 721 EUR |

Projektdelen Ädelgas

960 507 EUR

Projektdelen Inspektion på platsen

672 214 EUR

Summa:

1 632 721 EUR

Dessutom ingår en reserv för oförutsedda utgifter på cirka 3 % av de stödberättigande kostnaderna (med ett sammanlagt belopp på 37 279 EUR).

VIII.   Finansiellt referensbelopp för att täcka kostnaderna för projekten

Den totala kostnaden för projektet är 1 670 000 EUR.

---

| 6.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 176/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 176/39

---

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT 2007/469/GUSP

av den 28 juni 2007

om 2008 års konferens om översyn av konventionen om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring (CWC)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 15, och

av följande skäl:

| (1) | Den 29 april 1997 trädde konventionen om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring (CWC) i kraft. Konventionen syftar till att eliminera en hel kategori massförstörelsevapen genom att förbjuda konventionsstaterna att utveckla, framställa, förvärva, lagra, inneha, överföra eller använda kemiska vapen. Konventionsstaterna skall vidare vidta nödvändiga åtgärder för att verkställa förbudet när det gäller personer (fysiska eller juridiska) inom deras jurisdiktion. |
| --- | --- |

(1)

Den 29 april 1997 trädde konventionen om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring (CWC) i kraft. Konventionen syftar till att eliminera en hel kategori massförstörelsevapen genom att förbjuda konventionsstaterna att utveckla, framställa, förvärva, lagra, inneha, överföra eller använda kemiska vapen. Konventionsstaterna skall vidare vidta nödvändiga åtgärder för att verkställa förbudet när det gäller personer (fysiska eller juridiska) inom deras jurisdiktion.

| (2) | Europeiska unionen betraktar CWC som en nyckelkomponent i den internationella ramen för icke-spridning och nedrustning och som ett unikt nedrustnings- och icke-spridningsinstrument, vars integritet och strikta tillämpning måste säkerställas till fullo. Alla EU:s medlemsstater är konventionsstater i CWC. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska unionen betraktar CWC som en nyckelkomponent i den internationella ramen för icke-spridning och nedrustning och som ett unikt nedrustnings- och icke-spridningsinstrument, vars integritet och strikta tillämpning måste säkerställas till fullo. Alla EU:s medlemsstater är konventionsstater i CWC.

| (3) | Mellan den 28 april och den 9 maj 2003 samlades konventionsstaterna i Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) i Haag, för den första CWC-konferensen. Vid denna första översynskonferens bedömdes särskilt destrueringsprocessen av deklarerade arsenaler. Konferensen beaktade den relevanta vetenskapliga och tekniska utveckling som ägt rum efter det att konventionen utarbetades. Vidare såg konferensen över och granskade på nytt de konventionsbestämmelser som rör kontroll av den kemiska industrin. Vid konferensen gavs strategiska riktlinjer inför nästa etapp av genomförandet av CWC. |
| --- | --- |

(3)

Mellan den 28 april och den 9 maj 2003 samlades konventionsstaterna i Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) i Haag, för den första CWC-konferensen. Vid denna första översynskonferens bedömdes särskilt destrueringsprocessen av deklarerade arsenaler. Konferensen beaktade den relevanta vetenskapliga och tekniska utveckling som ägt rum efter det att konventionen utarbetades. Vidare såg konferensen över och granskade på nytt de konventionsbestämmelser som rör kontroll av den kemiska industrin. Vid konferensen gavs strategiska riktlinjer inför nästa etapp av genomförandet av CWC.

| (4) | Den 17 november 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/805/GUSP om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare (1). I enlighet med den gemensamma ståndpunkten omfattas CWC av dessa multilaterala avtal. |
| --- | --- |

(4)

Den 17 november 2003 antog rådet gemensam ståndpunkt 2003/805/GUSP om universalisering och förstärkning av multilaterala avtal om icke-spridning av massförstörelsevapen och bärare (1). I enlighet med den gemensamma ståndpunkten omfattas CWC av dessa multilaterala avtal.

| (5) | Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, i vilken återigen bekräftas att EU ställer sig bakom systemet med multilaterala fördrag och bl.a. betonas den avgörande roll som CWC och OPCW spelar, när det gäller att skapa en värld fri från kemiska vapen. |
| --- | --- |

(5)

Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, i vilken återigen bekräftas att EU ställer sig bakom systemet med multilaterala fördrag och bl.a. betonas den avgörande roll som CWC och OPCW spelar, när det gäller att skapa en värld fri från kemiska vapen.

| (6) | Den 28 april 2004 antog Förenta nationernas säkerhetsråd enhälligt resolution 1540 (2004), där spridningen av massförstörelsevapen och deras bärare beskrivs som ett hot mot internationell fred och säkerhet. Genomförandet av bestämmelserna i denna resolution bidrar till genomförandet av CWC. |
| --- | --- |

(6)

Den 28 april 2004 antog Förenta nationernas säkerhetsråd enhälligt resolution 1540 (2004), där spridningen av massförstörelsevapen och deras bärare beskrivs som ett hot mot internationell fred och säkerhet. Genomförandet av bestämmelserna i denna resolution bidrar till genomförandet av CWC.

| (7) | Den 22 november 2004 antog rådet en första gemensam åtgärd 2004/797/GUSP om stöd till OPCW:s verksamhet inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (2). Den gemensamma åtgärden följdes av gemensam åtgärd 2005/913/GUSP (3) av den 12 december 2005 och gemensam åtgärd 2007/185/GUSP (4) av den 19 mars 2007. |
| --- | --- |

(7)

Den 22 november 2004 antog rådet en första gemensam åtgärd 2004/797/GUSP om stöd till OPCW:s verksamhet inom ramen för genomförandet av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (2). Den gemensamma åtgärden följdes av gemensam åtgärd 2005/913/GUSP (3) av den 12 december 2005 och gemensam åtgärd 2007/185/GUSP (4) av den 19 mars 2007.

| (8) | Den 6 december 2006 antog FN:s generalförsamling med konsensus en resolution om genomförande av konventionen om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring. |
| --- | --- |

(8)

Den 6 december 2006 antog FN:s generalförsamling med konsensus en resolution om genomförande av konventionen om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring.

| (9) | Inför den kommande andra konferensen om översyn av CWC den 7–18 april 2008, är det lämpligt att fastställa Europeiska unionens strategi, som kommer att vägleda EU:s medlemsstater vid konferensen. |
| --- | --- |

(9)

Inför den kommande andra konferensen om översyn av CWC den 7–18 april 2008, är det lämpligt att fastställa Europeiska unionens strategi, som kommer att vägleda EU:s medlemsstater vid konferensen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska unionens mål skall vara att stärka konventionen om förbud mot utveckling, produktion, lagring och användning av kemiska vapen samt om deras förstöring (CWC), särskilt genom att främja efterlevnaden av CWC, bl.a. snarast möjliga förstöring av alla kemiska vapen, och genom att stärka dess kontollsystem och sträva efter universalisering.

EU skall därför verka för att den andra översynskonferensen 2008 blir framgångsrik.

Artikel 2

För att kunna uppnå det mål som fastställs i artikel 1 skall Europeiska unionen

| a) | bidra till en fullständig översyn vid den andra översynskonferensen av hur CWC fungerar, inklusive genomförandet av konventionsstaternas åtaganden enligt fördraget samt fastställandet av på vilka områden och med hjälp av vilka medel ytterligare framsteg bör eftersträvas framöver, |
| --- | --- |

a)

bidra till en fullständig översyn vid den andra översynskonferensen av hur CWC fungerar, inklusive genomförandet av konventionsstaternas åtaganden enligt fördraget samt fastställandet av på vilka områden och med hjälp av vilka medel ytterligare framsteg bör eftersträvas framöver,

| b) | hjälpa till att skapa konsensus för ett framgångsrikt resultat av den andra översynskonferensen på grundval av den ram som fastställts av den första översynskonferensen, och bl.a. främja följande väsentliga frågor:






  i) | Bekräftelse av den övergripande karaktären i förbudet mot kemiska vapen enligt ”General Purpose”-kriteriet genom att






  — | på nytt bekräfta att konventionens förbud gäller alla giftiga kemiska ämnen, med undantag av sådana ämnen som är avsedda för ändamål som inte förbjuds genom konventionen, så länge som typerna och kvantiteterna är motiverade för dessa ändamål och därför tar hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen sedan den första översynskonferensen, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

hjälpa till att skapa konsensus för ett framgångsrikt resultat av den andra översynskonferensen på grundval av den ram som fastställts av den första översynskonferensen, och bl.a. främja följande väsentliga frågor:

i)

Bekräftelse av den övergripande karaktären i förbudet mot kemiska vapen enligt ”General Purpose”-kriteriet genom att

—

på nytt bekräfta att konventionens förbud gäller alla giftiga kemiska ämnen, med undantag av sådana ämnen som är avsedda för ändamål som inte förbjuds genom konventionen, så länge som typerna och kvantiteterna är motiverade för dessa ändamål och därför tar hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen sedan den första översynskonferensen,

| — | understryka de fördragsslutande staternas åtagande att beakta ”General Purpose”-kriteriet i sin nationella genomförandelagstiftning och administrativa tillsynspraxis, |
| --- | --- |

—

understryka de fördragsslutande staternas åtagande att beakta ”General Purpose”-kriteriet i sin nationella genomförandelagstiftning och administrativa tillsynspraxis,

| — | betona de fördragsslutande staternas åtagande att deklarera stridsmedel för kravallhantering. |
| --- | --- |

—

betona de fördragsslutande staternas åtagande att deklarera stridsmedel för kravallhantering.

| ii) | Bekräftelse av skyldigheten för stater som innehar kemiska vapen att förstöra dessa enligt tidsfristerna i CWC genom att






  — | välkomna de framsteg och de insatser som har gjorts av innehavarstaterna för att respektera tidsfristerna samtidigt som de uppmanas att komma till rätta med förseningar i samband med förstöringen, |
| --- | --- | --- |

ii)

Bekräftelse av skyldigheten för stater som innehar kemiska vapen att förstöra dessa enligt tidsfristerna i CWC genom att

—

välkomna de framsteg och de insatser som har gjorts av innehavarstaterna för att respektera tidsfristerna samtidigt som de uppmanas att komma till rätta med förseningar i samband med förstöringen,

| — | understryka vikten av systematisk kontroll genom kontinuerlig inspektion på platsen av destruktion av kemiska vapen, |
| --- | --- |

—

understryka vikten av systematisk kontroll genom kontinuerlig inspektion på platsen av destruktion av kemiska vapen,

| — | bedöma framstegen vid destruktion av kemiska vapen med beaktande av bl.a. resultaten av de besök som gjorts av företrädare för verkställande rådet, i enlighet med det beslut som fattades vid den elfte sessionen i konferensen mellan konventionsstaterna, |
| --- | --- |

—

bedöma framstegen vid destruktion av kemiska vapen med beaktande av bl.a. resultaten av de besök som gjorts av företrädare för verkställande rådet, i enlighet med det beslut som fattades vid den elfte sessionen i konferensen mellan konventionsstaterna,

| — | understryka de beslutsfattande organens ansvar för att konventionsstaterna respekterar de överenskomna tidsfristerna för destruktionen. |
| --- | --- |

—

understryka de beslutsfattande organens ansvar för att konventionsstaterna respekterar de överenskomna tidsfristerna för destruktionen.

| iii) | Ytterligare stärkande av kontrollsystemet för verksamhet som inte förbjuds enligt konventionen i syfte att öka förtroendet för icke-spridning av kemiska vapen samt ytterligare främja samarbetet med industrin genom






  — | fortsatta insatser för att öka medvetenheten om konventionens förbud inom regeringar, industrin, den akademiska världen och de icke-statliga organisationerna, |
| --- | --- | --- |

iii)

Ytterligare stärkande av kontrollsystemet för verksamhet som inte förbjuds enligt konventionen i syfte att öka förtroendet för icke-spridning av kemiska vapen samt ytterligare främja samarbetet med industrin genom

—

fortsatta insatser för att öka medvetenheten om konventionens förbud inom regeringar, industrin, den akademiska världen och de icke-statliga organisationerna,

| — | att man understryker behovet av att öka antalet inspektioner i andra anläggningar för kemisk framställning (Other Chemical Production Facilities, OCPF) och att vid behov förbättra systemets effektivitet, varvid man bör prioritera de platser som är av väsentlig betydelse för konventionen samt förbättrade uppgifter om OCPF-platserna från de fördragsslutande staterna. |
| --- | --- |

—

att man understryker behovet av att öka antalet inspektioner i andra anläggningar för kemisk framställning (Other Chemical Production Facilities, OCPF) och att vid behov förbättra systemets effektivitet, varvid man bör prioritera de platser som är av väsentlig betydelse för konventionen samt förbättrade uppgifter om OCPF-platserna från de fördragsslutande staterna.

| iv) | Genomförande av konventionens bestämmelser om samråd, samarbete och insamling av information, särskilt mekanismen för krävande inspektioner som fortsätter att vara ett oundgängligt och lättillgängligt instrument samt ett praktiskt och användbart redskap inom OPCW:s kontrollsystem, betonande av konventionsstaternas lagliga rätt att begära en krävande inspektion utan föregående samråd samt uppmuntrande till användning av mekanismen som en rutinåtgärd, när så är lämpligt. |
| --- | --- |

iv)

Genomförande av konventionens bestämmelser om samråd, samarbete och insamling av information, särskilt mekanismen för krävande inspektioner som fortsätter att vara ett oundgängligt och lättillgängligt instrument samt ett praktiskt och användbart redskap inom OPCW:s kontrollsystem, betonande av konventionsstaternas lagliga rätt att begära en krävande inspektion utan föregående samråd samt uppmuntrande till användning av mekanismen som en rutinåtgärd, när så är lämpligt.

| v) | Utveckling av anpassade strategier för att uppnå en universalisering av CWC, särskilt när det gäller Mellanöstern, inklusive regionala workshoppar i de berörda områdena. |
| --- | --- |

v)

Utveckling av anpassade strategier för att uppnå en universalisering av CWC, särskilt när det gäller Mellanöstern, inklusive regionala workshoppar i de berörda områdena.

| vi) | Kontinuerlig förbättring av de nationella genomförandeåtgärderna samtidigt som det bör erinras om att fullständig överensstämmelse med artikel VII är avgörande för att CWC-systemet skall kunna vara effektivt, både nu och i framtiden, bl.a. genom att






  — | bistånd lämnas till de konventionsstater som så behöver, vilket har visats genom Europeiska unionens gemensamma åtgärder, och |
| --- | --- | --- |

vi)

Kontinuerlig förbättring av de nationella genomförandeåtgärderna samtidigt som det bör erinras om att fullständig överensstämmelse med artikel VII är avgörande för att CWC-systemet skall kunna vara effektivt, både nu och i framtiden, bl.a. genom att

—

bistånd lämnas till de konventionsstater som så behöver, vilket har visats genom Europeiska unionens gemensamma åtgärder, och

| — | stärkta nationella exportkontroller, vilket krävs för att förhindra förvärv av kemiska vapen. |
| --- | --- |

—

stärkta nationella exportkontroller, vilket krävs för att förhindra förvärv av kemiska vapen.

| vii) | Säkerställande av OPCW:s kapacitet att lämna bistånd och skydd. |
| --- | --- |

vii)

Säkerställande av OPCW:s kapacitet att lämna bistånd och skydd.

| viii) | Främjande av internationellt samarbete i enlighet med konventionens bestämmelser, särskilt genom bidrag till kapacitetsuppbyggande verksamhet från OPCW i de konventionsstater som utvecklar sin kemiska industri och handel. |
| --- | --- |

viii)

Främjande av internationellt samarbete i enlighet med konventionens bestämmelser, särskilt genom bidrag till kapacitetsuppbyggande verksamhet från OPCW i de konventionsstater som utvecklar sin kemiska industri och handel.

| ix) | Inledande av arbete, efter destruktionen av alla kemiska vapen, för att se till att OPCW kan inrikta sig på sin övriga verksamhet, i synnerhet sin icke-spridningsroll. |
| --- | --- |

ix)

Inledande av arbete, efter destruktionen av alla kemiska vapen, för att se till att OPCW kan inrikta sig på sin övriga verksamhet, i synnerhet sin icke-spridningsroll.

| x) | Iakttagande av skyldigheterna enligt FN:s säkerhetsråds resolutioner 1540 (2004) och 1673 (2006), särskilt kravet på praktiskt samarbete mellan OPCW och FN:s 1540-kommitté samt med andra forum för att eliminera risken att kemiska vapen förvärvas eller används för terroriständamål, bl.a. möjliga terroristers tillgång till material, utrustning och kunskap som kan utnyttjas för att utveckla och framställa kemiska vapen. |
| --- | --- |

x)

Iakttagande av skyldigheterna enligt FN:s säkerhetsråds resolutioner 1540 (2004) och 1673 (2006), särskilt kravet på praktiskt samarbete mellan OPCW och FN:s 1540-kommitté samt med andra forum för att eliminera risken att kemiska vapen förvärvas eller används för terroriständamål, bl.a. möjliga terroristers tillgång till material, utrustning och kunskap som kan utnyttjas för att utveckla och framställa kemiska vapen.

| xi) | G8-gruppens program för globalt partnerskap som inriktas på att förhindra spridning av massförstörelsevapen och material för massförstörelse genom stöd till nedrustning, kontroll och skydd av känsliga material, anläggningar och expertkunskaper. |
| --- | --- |

xi)

G8-gruppens program för globalt partnerskap som inriktas på att förhindra spridning av massförstörelsevapen och material för massförstörelse genom stöd till nedrustning, kontroll och skydd av känsliga material, anläggningar och expertkunskaper.

Artikel 3

De åtgärder som Europeiska unionen vidtar enligt artikel 2 skall omfatta följande:

| a) | En överenskommelse mellan medlemsstaterna om förslag om väsentliga frågor som skall läggas fram på Europeiska unionens vägnar, så att de konventionsstaterna kan diskutera dem i den förberedande etappen av den andra översynskonferensen. |
| --- | --- |

a)

En överenskommelse mellan medlemsstaterna om förslag om väsentliga frågor som skall läggas fram på Europeiska unionens vägnar, så att de konventionsstaterna kan diskutera dem i den förberedande etappen av den andra översynskonferensen.

| b) | Vid behov, åtgärder från ordförandeskapets sida, enligt artikel 18 i fördraget om Europeiska unionen,






  i) | för att främja universell anslutning till CWC, |
| --- | --- | --- |

b)

Vid behov, åtgärder från ordförandeskapets sida, enligt artikel 18 i fördraget om Europeiska unionen,

i)

för att främja universell anslutning till CWC,

| ii) | för att främja effektivt nationellt genomförande av CWC av konventionsstaterna, |
| --- | --- |

ii)

för att främja effektivt nationellt genomförande av CWC av konventionsstaterna,

| iii) | för att uppmana konventionsstaterna att stödja och delta i en effektiv och fullständig översyn av CWC och därvid upprepa sitt åtagande beträffande denna grundläggande internationella norm mot kemiska vapen, |
| --- | --- |

iii)

för att uppmana konventionsstaterna att stödja och delta i en effektiv och fullständig översyn av CWC och därvid upprepa sitt åtagande beträffande denna grundläggande internationella norm mot kemiska vapen,

| iv) | för att främja ovannämnda förslag som förelagts konventionsstaterna av Europeiska unionen för övervägande och vars syfte är att ytterligare stärka CWC. |
| --- | --- |

iv)

för att främja ovannämnda förslag som förelagts konventionsstaterna av Europeiska unionen för övervägande och vars syfte är att ytterligare stärka CWC.

| c) | Uttalanden från ordförandeskapet på Europeiska unionens vägnar under upptakten till och vid den andra översynskonferensen. |
| --- | --- |

c)

Uttalanden från ordförandeskapet på Europeiska unionens vägnar under upptakten till och vid den andra översynskonferensen.

Artikel 4

Denna gemensamma ståndpunkt får verkan samma dag som den antas.

Artikel 5

Denna gemensamma ståndpunkt skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Luxemburg den 28 juni 2007.

På rådets vägnar

S. GABRIEL

Ordförande

---

(1)  EUT L 302, 20.11.2003, s. 34.

1

(2)  EUT L 349, 25.11.2004, s. 63.

2

(3)  EUT L 331, 17.12.2005, s. 34.

3

(4)  EUT L 85, 27.3.2007, s. 10.

4

---