# Az Európai Unió C 452/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 452 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. december 14. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 452

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. december 14.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Számvevőszék |
| 2018/C 452/01 | Az Európai Unió kutatási közös vállalkozásainak 2017. évi éves számvevőszéki ellenőrzéséből származó eredmények összefoglalása | 1 |
| 2018/C 452/02 | Jelentés a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt | 10 |
| 2018/C 452/03 | Jelentés a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt | 18 |
| 2018/C 452/04 | Jelentés a Kiváló Európai Elektronikai Alkatrészek és Rendszerek Közös Vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt | 27 |
| 2018/C 452/05 | Jelentés a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt | 36 |
| 2018/C 452/06 | Jelentés az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt | 48 |
| 2018/C 452/07 | Jelentés az Innovatív Gyógyszerek Kutatására Irányuló Kezdeményezést Megvalósító Közös Vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt | 57 |
| 2018/C 452/08 | Jelentés az Egységes Európai Égbolt légiforgalmi szolgáltatási rendszer megvalósítását célzó közös vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt | 66 |
| 2018/C 452/09 | Jelentés a Shift2Rail Közös Vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt | 76 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

2018/C 452/01

Az Európai Unió kutatási közös vállalkozásainak 2017. évi éves számvevőszéki ellenőrzéséből származó eredmények összefoglalása

1

2018/C 452/02

Jelentés a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt

10

2018/C 452/03

Jelentés a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt

18

2018/C 452/04

Jelentés a Kiváló Európai Elektronikai Alkatrészek és Rendszerek Közös Vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt

27

2018/C 452/05

Jelentés a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt

36

2018/C 452/06

Jelentés az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt

48

2018/C 452/07

Jelentés az Innovatív Gyógyszerek Kutatására Irányuló Kezdeményezést Megvalósító Közös Vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt

57

2018/C 452/08

Jelentés az Egységes Európai Égbolt légiforgalmi szolgáltatási rendszer megvalósítását célzó közös vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt

66

2018/C 452/09

Jelentés a Shift2Rail Közös Vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt

76

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

| 14.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 452/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 452/1

---

Az Európai Unió kutatási közös vállalkozásainak 2017. évi éves számvevőszéki ellenőrzéséből származó eredmények összefoglalása

(2018/C 452/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| | Bekezdés | Oldalszám |
| --- | --- | --- |
| BEVEZETÉS | 1–10. | 2 |
| Háttér-információk | 1–2. | 2 |
| Kutatási közös vállalkozások – az Unió által az iparágakkal, a kutatócsoportokkal és a tagállamokkal együtt létrehozott köz-magán társulások | 3–5. | 2 |
| A közös vállalkozások költségvetése | 6–7. | 2 |
| Az ellenőrzés módszere | 8–10. | 3 |
| ELLENŐRZÉSI EREDMÉNYEK | 11–44. | 3 |
| Az összes közös vállalkozás esetében hitelesítő véleményt adtunk ki a beszámoló megbízhatóságáról | 11. | 3 |
| A nyolc közös vállalkozás közül hét esetében adtunk ki hitelesítő véleményt a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről | 12–13. | 3 |
| Figyelemfelhívó megjegyzés az ITER projekt költségeihez történő uniós hozzájárulásról | 14–19. | 3 |
| További megjegyzések | 20–43. | 4 |
| A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása | 44. | 7 |
| I. MELLÉKLET. | A KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK TEVÉKENYSÉGE, KÖLTSÉGVETÉSE ÉS LÉTSZÁMA |

Bekezdés

Oldalszám

BEVEZETÉS

1–10.

2

Háttér-információk

1–2.

2

Kutatási közös vállalkozások – az Unió által az iparágakkal, a kutatócsoportokkal és a tagállamokkal együtt létrehozott köz-magán társulások

3–5.

2

A közös vállalkozások költségvetése

6–7.

2

Az ellenőrzés módszere

8–10.

3

ELLENŐRZÉSI EREDMÉNYEK

11–44.

3

Az összes közös vállalkozás esetében hitelesítő véleményt adtunk ki a beszámoló megbízhatóságáról

11.

3

A nyolc közös vállalkozás közül hét esetében adtunk ki hitelesítő véleményt a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

12–13.

3

Figyelemfelhívó megjegyzés az ITER projekt költségeihez történő uniós hozzájárulásról

14–19.

3

További megjegyzések

20–43.

4

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

44.

7

I. MELLÉKLET.

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK TEVÉKENYSÉGE, KÖLTSÉGVETÉSE ÉS LÉTSZÁMA

8

| II. MELLÉKLET. | A KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK TŐKEÁTTÉTELI MUTATÓJA (HORIZONT 2020) |
| --- | --- |

II. MELLÉKLET.

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁSOK TŐKEÁTTÉTELI MUTATÓJA (HORIZONT 2020)

9

BEVEZETÉS

Háttér-információk

| 1. | A Számvevőszék az alábbi nyolc uniós kutatási közös vállalkozás esetében végzett ellenőrzést és adott ki véleményt a 2017. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó beszámolójuk megbízhatóságáról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről:






  — | F4E – fúziósenergia-fejlesztés; |
| --- | --- | --- |

1.

—

F4E – fúziósenergia-fejlesztés;

| — | BBI – bioalapú iparágak; |
| --- | --- |

—

BBI – bioalapú iparágak;

| — | Clean Sky – Tiszta Égbolt – környezetbarát légiközlekedési technológiák; |
| --- | --- |

—

Clean Sky – Tiszta Égbolt – környezetbarát légiközlekedési technológiák;

| — | IMI – innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés; |
| --- | --- |

—

IMI – innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés;

| — | FCH – üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia; |
| --- | --- |

—

FCH – üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia;

| — | SESAR – „Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatási program; |
| --- | --- |

—

SESAR – „Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatási program;

| — | ECSEL – elektronikai alkatrészek és rendszerek; |
| --- | --- |

—

ECSEL – elektronikai alkatrészek és rendszerek;

| — | S2R – Shift2Rail, a vasúti termékekkel kapcsolatos innovatív megoldások. |
| --- | --- |

—

S2R – Shift2Rail, a vasúti termékekkel kapcsolatos innovatív megoldások.

| 2. | Ez a dokumentum a közös vállalkozásokról szóló 2017. évi különálló éves jelentésünkben közzétett ellenőrzési eredmények összefoglalója, azaz nem minősül önálló ellenőrzési jelentésnek vagy véleménynek. |
| --- | --- |

2.

Kutatási közös vállalkozások – az Unió által az iparágakkal, a kutatócsoportokkal és a tagállamokkal együtt létrehozott köz-magán társulások

| 3. | A közös vállalkozások olyan köz-magán társulások, amelyek fontos szerepet játszanak az Európai Unió kutatási politikája meghatározott elemeinek végrehajtásában. A közös vállalkozások közszektorbeli tagja az Unió képviseletében eljáró Bizottság, magánszektorbeli tagjai pedig különböző köz- és magánpartnerek az adott ágazati és kutatási csoportokból. Az ECSEL kivételével az összes közös vállalkozás egyfelől a Bizottság, másfelől különböző magánszektorbeli ágazati, illetve kutatási partnerek részvételén alapuló kétoldalú modellt követ. Az ECSEL háromoldalú modell mentén épül fel, amelyben a fenti feleken kívül a tagállamok is részt vesznek. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A tagok hozzájárulnak a közös vállalkozások tevékenységeinek finanszírozásához. A tevékenységekhez egyfelől a Bizottság biztosít forrásokat a hetedik keretprogramból, illetve a Horizont 2020 programból. Két közös vállalkozás (SESAR és S2R) a transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T) programból is részesülnek finanszírozásban. Másfelől az ágazati és kutatási partnerek a közös vállalkozások operatív tevékenységeinek végrehajtása révén természetbeni hozzájárulással, valamint a közös vállalkozások adminisztratív és működési költségeihez való készpénzbeli hozzájárulásokkal segítik a közös vállalkozások tevékenységét. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Négy közös vállalkozás (Clean Sky, FCH, BBI és S2R) esetében a magánszektorbeli partnereknek olyan „kiegészítő tevékenységekhez” is kell nyújtaniuk egy előírt minimumösszeget elérő természetbeni hozzájárulást, amelyek kívül esnek ugyan a közös vállalkozások munkaprogramján, de összeegyeztethetők az adott közös vállalkozás céljaival. Az ilyen hozzájárulások ellenőrzésére a Számvevőszék nem jogosult, ezért nem áll módunkban véleményt adni ezek jellegéről, minőségéről, illetve valószerűségéről, és azt sem tudjuk értékelni, hogy az ágazati tagok egyébként is beruháztak volna-e ezekbe a tevékenységekbe. |
| --- | --- |

5.

A közös vállalkozások költségvetése

| 6. | 2017-ben a közös vállalkozások együttes költségvetése (kifizetési előirányzatok) 2,1 milliárd euro volt (2016: 1,8 milliárd euro). Az ágazati és kutatási partnerektől származó természetbeni és pénzbeli hozzájárulások összege várhatóan hasonló nagyságrendet ér majd el a programozási időszak végére. A közös vállalkozások 2017 végén 671 (2016: 633) munkatársat foglalkoztattak. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A közös vállalkozások tevékenységi területeiről, költségvetéséről és létszámáról az I. melléklet szolgál tájékoztatással. |
| --- | --- |

7.

Az ellenőrzés módszere

| 8. | Az uniós költségvetési rendelet (1) 208. cikkének (4) bekezdésével és 209. cikkének (2) bekezdésével összhangban a beszámoló megbízhatóságára vonatkozó ellenőrzéssel valamennyi közös vállalkozás esetében független külső könyvvizsgálót bíztak meg. A nemzetközi ellenőrzési standardoknak megfelelően áttekintettük a külső könyvvizsgálók munkájának minőségét és elegendő bizonyosságot szereztünk arról, hogy a közös vállalkozások 2017. évi éves beszámolóinak megbízhatóságáról alkotott ellenőri véleményében a Számvevőszék támaszkodhat a könyvvizsgálók munkájára. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ami a mögöttes tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét illeti, ellenőrzésünk minden közös vállalkozás esetében magában foglalta a kifizetési és bevételi tranzakciók reprezentatív mintájának tételes tesztelését, a főbb adminisztratív és operatív eljárások (a támogatások odaítélése, közbeszerzés és munkaerő-felvétel) analitikai vizsgálatát, valamint az egyes közös vállalkozások felügyeleti és belső kontrollrendszereinek értékelését. Ezenfelül áttekintettük a hetedik keretprogram kedvezményezettjeinél független külső könyvvizsgáló cégek által végzett utólagos ellenőrzések egy mintáját, és elemeztük a közös vállalkozásoknál és a DG RTD Közös Ellenőrzési Szolgálatánál (CAS) a Horizont 2020 programból származó kifizetések kapcsán alkalmazott központosított utólagos ellenőrzési rendszert. Végül ellenőriztük, hogy a közös vállalkozásoknak mennyire sikerült orvosolniuk a korábban feltárt hiányosságokat, és megbizonyosodtunk a hibaarányra vonatkozó számítások helytállóságáról. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A hetedik keretprogramot és a Horizont 2020 programot egyaránt végrehajtó hét közös vállalkozás (SESAR, Clean Sky, FCH, IMI, ECSEL, S2R és BBI) kapcsán a Bizottság 2017 júniusában értékelési jelentéseket készített azok teljesítményéről, illetve az általuk a hetedik keretprogram és a Horizont 2020 program során megteremtett hozzáadott értékről. Elemeztük az időközi és a záró értékelések eredményét és a közös vállalkozások kapcsolódó cselekvési terveit. |
| --- | --- |

10.

ELLENŐRZÉSI EREDMÉNYEK

Az összes közös vállalkozás esetében hitelesítő véleményt adtunk ki a beszámoló megbízhatóságáról

| 11. | Mindegyik közös vállalkozás végleges beszámolója minden lényeges szempontból híven és az alkalmazandó pénzügyi szabályzatok előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözte a 2017. december 31-i pénzügyi helyzetet, a tárgyévi gazdasági események eredményét és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

11.

A nyolc közös vállalkozás közül hét esetében adtunk ki hitelesítő véleményt a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 12. | A 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók hét közös vállalkozás (F4E, BBI, Clean Sky, IMI, FCH, SESAR és S2R) esetében minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek voltak. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Csakúgy, mint a korábbi években, az ECSEL Közös Vállalkozás beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről korlátozott véleményt adtunk. A nemzeti finanszírozó hatóságok által alkalmazott módszerek és eljárások közötti jelentős különbségek nem teszik lehetővé az ECSEL Közös Vállalkozás számára sem a súlyozott hibaarány, sem a fennmaradó hibaarány megbízható, egységes módon történő kiszámítását. Ezért nem tudtunk következtetést levonni arról, hogy az utólagos ellenőrzések elegendő bizonyossággal szolgálnak-e a hetedik keretprogram e közös vállalkozás által irányított projektjeihez kapcsolódó mögöttes időközi és végső kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Ez a probléma a Horizont 2020 projektek végrehajtása szempontjából nem releváns, mivel az utólagos ellenőrzések elvégzése immár a Bizottság Közös Ellenőrzési Szolgálatának (CAS) feladata. |
| --- | --- |

13.

Figyelemfelhívó megjegyzés az ITER projekt költségeihez történő uniós hozzájárulásról

| 14. | Az F4E Közös Vállalkozás éves beszámolójáról szóló ellenőrzési véleményünk 2016-hoz hasonlóan ismét figyelemfelhívó megjegyzést (2) tartalmaz az ITER-projekt költségeihez történő uniós hozzájárulásról. |
| --- | --- |

14.

| 15. | 2016 novemberében az ITER-tanács az ITER-projektre vonatkozó új ütemtervet és költségbecslést fogadott el, amelyben 2025 decemberét tűzték ki a projekt kiépítési szakaszán belül az első stratégiai mérföldkő megvalósítására („Első plazma”) és – az eredetileg tervezetthez képest 15 éves késéssel – 2035 decemberét a teljes kiépítési szakasz becsült befejezési dátumául. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Az új alapkoncepció elfogadását követően az F4E Közös Vállalkozás újraszámította az ITER-projekt építési szakaszának a befejezéskor várható becsült összköltségét. A Közös Vállalkozás irányító testületének 2016 decemberében bemutatott számítások alapján a 2020 utáni építési szakasz uniós többletforrás-igényének becsült összege 5,4 milliárd euro (ez 82 %-os növekedést jelent a korábban elfogadott 6,6 milliárd euróhoz képest). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Ezenkívül az F4E Közös Vállalkozásnak hozzá kell majd járulnia a 2035 utáni ITER műveleti szakaszhoz, valamint az azt követő deaktiválási és leszerelési szakaszhoz is. A 2035 utáni műveleti szakaszhoz való átfogó hozzájárulásról még nem készült becslés. A deaktiválási és leszerelési költségek becsült összege (2001-es értéken) 95,5, illetve 180,2 millió euro. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Megjegyeztük, hogy az ütemezésre és a költségekre vonatkozó új becslések nem számolnak a váratlan események lehetőségével. A Bizottság 2017 júniusában közleményt tett közzé az ITER projekthez tett uniós hozzájárulásról, amelyben azt javasolta, hogy az ütemtervet illetően legfeljebb 24 hónapos tartalék, illetve a költségvetés szempontjából 10–20 %-os tartalék lenne megfelelő a rendkívüli események fedezésére. Amíg az Európai Unió Tanácsa meg nem hozza erre vonatkozó döntését, egyelőre az általa 2010-ben elfogadott 6,6 milliárd eurós összeg szolgál felső korlátként a Közös Vállalkozás számára a 2020-ig végrehajtható kiadások tekintetében. Az F4E több intézkedést is tett a felső korlát túllépésének elkerülésére: ezek között volt az „Első plazma” szempontjából nem kulcsfontosságú összetevők beszerzésének és telepítésének elhalasztása is. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Véleményünk szerint hiába javult az ITER-projekt kiépítési szakaszának irányítása és kontrollja, továbbra is fennáll a költségek további növekedésének és a projekt végrehajtásában jelentkező késedelmeknek a kockázata. |
| --- | --- |

19.

További megjegyzések

| 20. | A közös vállalkozásokról szóló különálló éves jelentésben, véleményünktől független megjegyzések formájában rávilágítottunk egyes fontos kérdésekre, illetve javítási lehetőségekre többek között a költségvetési és pénzgazdálkodás, a belső kontroll, a hozzájárulások tőkeáttételi aránya és a bizottsági értékelések terén. |
| --- | --- |

20.

A költségvetés-tervezési eljárás kifizetési előirányzatokkal kapcsolatos hiányosságai

| 21. | Az F4E-nek jelentős mértékben (mintegy 284 millió euróval, azaz 52 %-kal) meg kellett növelnie az eredeti költségvetésben szereplő 2017. évi kifizetési előirányzatok összegét, hogy fedezni tudja a 2017. évi tényleges kifizetési igényeket. Ez a Közös Vállalkozás költségvetés-tervezési eljárásának súlyos hiányosságaira visszavezethető helyzet a Közös Vállalkozás 2018. évi költségvetésére is hatással van. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Két esetben (SESAR, IMI) 2017-ben a vártnál jelentősen alacsonyabb szinten alakult a kifizetési előirányzatok végrehajtási aránya. A SESAR esetében ennek hátterében elsősorban a Horizont 2020 támogatási szerződéseinek késedelmes megkötése és a hetedik keretprogram lezárt projektjei kapcsán végrehajtott visszafizettetésekből származó jelentős címzett bevétel figyelembevételének elmulasztása állt. Az IMI esetében az alacsony költségvetés-felhasználási arány oka elsősorban egyes nagy projektek keretében végrehajtandó klinikai vizsgálatok számának csökkentése, illetve azok elhalasztása, valamint a Horizont 2020 keretében kiírt pályázatok támogatási szerződéseinek késedelmes megkötése volt. Az a lehetőség, hogy a közös vállalkozások ismét felvehetik a korábbi évek fel nem használt előirányzatait a következő három év költségvetésébe, a nehézkes költségvetés-tervezési eljárással együtt egyre kedvezőtlenebb hatást gyakorol a közös vállalkozások költségvetés-végrehajtási arányára a kifizetési oldalon. |
| --- | --- |

22.

A hetedik keretprogram lezárása: a közös vállalkozások átlag 87 %-os végrehajtási szintet értek el

| 23. | Beszámoltunk a hetedik kutatási keretprogram és a TEN-T program költségvetésének a közös vállalkozások (SESAR, Clean Sky, IMI, FCH, ECSEL) általi többéves végrehajtásáról. |
| --- | --- |

23.

| 24. | A hetedik keretprogramban közreműködő öt közös vállalkozás (SESAR, Clean Sky, IMI, FCH, ECSEL) számára az Unió 2017 végéig (a hetedik keretprogram lezárási szakaszáig) összesen 3,1 milliárd euro tényleges pénzbeli hozzájárulást teljesített a megállapodás szerinti maximális 3,6 milliárd eurós összegből. A hetedik keretprogrammal kapcsolatos tevékenységeik tekintetében tehát e közös vállalkozások átlagos felhasználási aránya 87 % körül alakult. |
| --- | --- |

24.

A Horizont 2020 program félidejénél: a közös vállalkozások késedelmekkel szembesülnek a végrehajtás terén

| 25. | Beszámoltunk a „Horizont 2020” program költségvetésének a közös vállalkozások általi többéves végrehajtásáról. |
| --- | --- |

25.

| 26. | A Horizont 2020 programban közreműködő hét közös vállalkozás (SESAR, Clean Sky, IMI, FCH, ECSEL, BBI, S2R) számára az Unió 2017 végéig (a Horizont 2020 program félideje) összesen 1,6 milliárd euro tényleges pénzbeli hozzájárulást teljesített a megállapodás szerint a Horizont 2020 végrehajtásában részt vevő összes közös vállalkozásnak együttesen nyújtandó maximum 7,2 milliárd eurós összegből. A Horizont 2020 programmal kapcsolatos tevékenységeik tekintetében tehát e közös vállalkozások átlagos felhasználási aránya jelenleg 23 % körül alakul. Az IMI esetében jelenleg alacsonyabb (11 %) a Horizont 2020 tevékenységeihez kapcsolódó végrehajtási arány, elsősorban azért, mert a projektkonzorciumoknak hosszú időre van szükségük a programhoz kapcsolódó támogatási szerződések megkötéséhez. A BBI esetében is alacsony (15 %) volt a felhasználási arány. |
| --- | --- |

26.

A közös vállalkozások munkaprogramján kívül eső kiegészítő tevékenységekhez nyújtott természetbeni hozzájárulás tette ki a magánszektorbeli tagoktól érkező hozzájárulások legnagyobb részét

| 27. | 2017 végéig a Horizont 2020-ban közreműködő hét közös vállalkozás ágazati és kutatási partnerei 2,9 milliárd euro tényleges hozzájárulást nyújtottak, ami a megállapodás szerinti összesen 7,5 milliárd eurós összeg 39 %-ának felel meg. Az összeg a közös vállalkozások Horizont 2020 programmal összefüggő saját operatív tevékenységeire nyújtott 1 milliárd euro (3) természetbeni hozzájárulásból (34 %), valamint a közös vállalkozások munkaprogramján kívül eső kiegészítő tevékenységekre biztosított 1,9 milliárd euro természetbeni hozzájárulásból (66 %) tevődik össze. Bármilyen fontosak is azonban a kiegészítő tevékenységek, a közös vállalkozások nem kötelesek az e célra kapott természetbeni hozzájárulásokat éves beszámolóikban közzétenni, és a Számvevőszék nem rendelkezik felhatalmazással az ilyen összegek ellenőrzésére. Ezért nem áll módunkban véleményt adni ezek jellegéről, minőségéről, illetve mennyiségéről (Clean Sky, FCH, BBI, S2R). |
| --- | --- |

27.

| 28. | Ami a BBI-t illeti, a Bizottság 2017 februárjában kezdeményezte a Közös Vállalkozás alapító rendeletének módosítását, hogy az projektszinten is lehetővé tegye az ágazati tagoknak a pénzbeli hozzájárulások nyújtását. Mindazonáltal jelentős annak a kockázata, hogy az ágazati tagok a program végéig nem érik el az operatív tevékenységekhez szükséges pénzbeli hozzájárulás minimális összegét (182,5 millió euro). |
| --- | --- |

28.

| 29. | A többéves költségvetés végrehajtásáról további információk a közös vállalkozások 2017. évi éves tevékenységi jelentésében találhatók. |
| --- | --- |

29.

A kifizetésekre irányuló belső kontrollok általában eredményesek voltak, így a hibaarány a lényegességi küszöb alatt maradt

| 30. | A közös vállalkozások megbízható pénzügyi és operatív dokumentációs áttekintésen alapuló előzetes kontrolleljárásokat vezettek be. A hetedik keretprogram időközi és záró kifizetései kapcsán a közös vállalkozások által megbízott független külső könyvvizsgáló cégek végeznek utólagos ellenőrzéseket a kedvezményezetteknél, míg a Horizont 2020 program kifizetési kérelmeit illetően a Bizottság Közös Ellenőrzési Szolgálata (CAS) felelős a kedvezményezetteknél végzendő utólagos ellenőrzésekért. Valamennyi közös vállalkozás eredményesen használta fel ezeket a fő kontrollmechanizmusokat a mögöttes kifizetési tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének értékeléséhez. |
| --- | --- |

30.

| 31. | A hetedik keretprogram kifizetett támogatásai tekintetében minden közös vállalkozás (az ECSEL kivételével) 2 % alatti fennmaradó hibaarányt számított ki és jelentett be a 2017 végén rendelkezésre álló utólagos ellenőrzési eredmények alapján. Ezt saját tételes tesztelésünk, valamint a külső könyvvizsgáló cégek által végzett munkáról készített áttekintésünk is megerősítette. |
| --- | --- |

31.

| 32. | A Horizont 2020 keretében kifizetett támogatások esetében a Horizont 2020 projekteket végrehajtó hét közös vállalkozás közül csak háromnak (Clean Sky, IMI, SESAR) sikerült a CAS által végzett kellő mennyiségű utólagos ellenőrzés alapján kiszámítania és bejelentenie a hibaarányt. A SESAR esetében a Horizont 2020 keretében teljesített kifizetések fennmaradó hibaaránya 2,8 % volt. Mivel azonban a Horizont 2020-hoz kapcsolódó kifizetések nagyságrendje meglehetősen alacsony volt a SESAR teljes 2017. évi kifizetéseihez képest, az átfogó fennmaradó hibaarány a lényegességi küszöb alatt maradt. |
| --- | --- |

32.

| 33. | A többi közös vállalkozás (FCH, ECSEL, S2R, BBI) első alkalommal 2018-ra vonatkozóan rendelkezik majd utólagos ellenőrzési eredményekkel, mivel a Horizont 2020 projektjeik 2017-ben még a végrehajtás korai szakaszában voltak, és a 2017. évi Horizont 2020 kifizetéseik javarészt előfinanszírozások voltak. |
| --- | --- |

33.

Továbbra is hiányosságok jellemzik a belsőkontroll- és monitoringkeretet, a közbeszerzéseket, a támogatások odaítélését és a munkaerő-felvételi eljárásokat

| 34. | 2017 végéig a Bizottság közös Horizont 2020 támogatáskezelési és monitoringeszközein nem készültek el a közös vállalkozások természetbeni hozzájárulásainak feldolgozásához szükséges egyedi fejlesztések. Ez négy közös vállalkozás (Clean Sky, IMI, SESAR, S2R) belsőkontroll- és monitoringrendszerét érintette. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Az ECSEL, a SESAR és az F4E esetében számos hiányosságot tártunk fel a belsőkontroll-standardok alkalmazása terén. Az ECSEL-nél nem tartották megfelelően karban a kivétel-nyilvántartást. A SESAR-nál több, fontos munkakört betöltő alkalmazott távozása és a pénzügyi részleg ebből adódó munkaterhelése hiányosságokat eredményezett a pénzügyi kontroll terén. Az F4E esetében jelentős hiányosságokat tártunk fel a vezetői állásokra való felvételhez kapcsolódó belsőkontroll- és monitoringeljárások, a vezetők által tett érdekeltségi nyilatkozatok nyomon követése, valamint a belső kommunikációs stratégia kapcsán, amely nem biztosította egyes, az éves beszámoló szempontjából fontos pénzügyi információk megosztását. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Három közös vállalkozás (ECSEL, S2R és SESAR) esetében hiányosságokat találtunk a 2017. évi közbeszerzési eljárások irányításában. |
| --- | --- |

36.

| 37. | A BBI-nél a 2016. évi támogatásokra kiírt pályázati felhívás kialakítása és irányítása terén tártunk fel problémákat, amelyek eredményeképpen a benyújtott pályázatok csak kis részét (50 %) fedték le a pályázati felhívásban a kutatási és innovációs intézkedések (RIA) kapcsán meghirdetett témaköröknek, így fontos területek nem részesültek finanszírozásban. |
| --- | --- |

37.

A közös vállalkozások képessége arra, hogy tőkeáttételi hatást eredményező hozzájárulásokat vonzzanak be a magánszektorbeli tagoktól a Horizont 2020 kapcsán

| 38. | A közös vállalkozások egyik fő célkitűzése és egyben hozzáadott értéke, hogy élettartamuk során (10 év alatt) tevékenységi területükön a magánszektorbeli ágazati tagoktól származó hozzájárulások révén megtöbbszörözzék az uniós hozzájárulásokat. A közös vállalkozások tőkeáttételi hatás elérésére való képességének értékeléséhez a közös vállalkozások alapító rendeletében foglalt vonatkozó rendelkezésekben előírt tagi hozzájárulások alapján kiszámított minimális tőkeáttételi arányt (4) vettük figyelembe. A reális tőkeáttételi arány eléréséhez az szükséges, hogy a magánszektorbeli tagok legalább az uniós pénzbeli hozzájárulással azonos összeggel járuljanak hozzá a közös vállalkozások tevékenységéhez. |
| --- | --- |

38.

| 39. | A II. melléklet áttekintést nyújt a Horizont 2020 programban közreműködő hét közös vállalkozásra alkalmazandó minimális tőkeáttételi arányról. Három közös vállalkozás (Clean Sky, FCH, BBI) esetében az alapító rendelet nem kötelezi a magánszektorbeli tagokat arra, hogy bizonyos minimális összegű természetbeni támogatást nyújtsanak a közös vállalkozások operatív tevékenységeihez. E közös vállalkozások esetében ezért csak egyetlen tőkeáttételi mutatót számítottunk ki, amely mind az operatív, mind a kiegészítő tevékenységekhez való hozzájárulásokat magában foglalja. |
| --- | --- |

39.

A Bizottság értékelései és a közös vállalkozások kapcsolódó cselekvési tervei

| 40. | A Bizottság 2017-ben elkészült a hetedik keretprogram keretében létrehozott közös vállalkozások (SESAR, IMI, FCH, Clean Sky, ARTEMIS, ENIAC) jogszabályban előírt záróértékelésével és a Horizont 2020 keretében létrehozott közös vállalkozások (SESAR, IMI2, Clean Sky 2, FCH2, ECSEL, S2R, BBI) jogszabályban előírt időközi értékelésével. |
| --- | --- |

40.

| 41. | A közös vállalkozások teljesítményére (relevancia, hatékonyság, eredményesség, koherencia és uniós hozzáadott érték), illetve azok nyitottságára, átláthatóságára és a kutatások minőségére irányuló értékeléseket független szakértők bevonásával készítették el. |
| --- | --- |

41.

| 42. | 2017 októberében a Bizottság tájékoztatta az Európai Parlamentet és a Tanácsot az értékelés eredményeiről. Míg az értékelők összességében pozitívnak találták a közös vállalkozások teljesítményét, ajánlásokat tettek az ágazatok, a tagállamok, a kkv-k és az egyéb érdekeltek részvételének növelésére, az egyéb uniós és tagállami kutatási programokkal való koordináció javítására, az új tagállamok részvételének fokozására, a közös vállalkozások hatásai és a belőlük származó társadalmi-gazdasági előnyök jobb értékelését lehetővé tevő, fő teljesítménymutatókon alapuló, elszámoltatható teljesítményértékelési keret továbbfejlesztésére, valamint a közös vállalkozások projekteredményei terjesztésének és kiaknázásának fokozására. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Az értékelésre válaszolva minden közös vállalkozás cselekvési tervet készített, és 2018-ban megkezdte annak végrehajtását. 2018. évi pénzügyi ellenőrzése során a Számvevőszék értékelni fogja a közös vállalkozások cselekvési terveinek végrehajtását. |
| --- | --- |

43.

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| 44. | A legtöbb esetben a közös vállalkozások korrekciós intézkedéseket hajtottak végre a korábbi különálló éves jelentéseinkben tett megjegyzéseink nyomán. Részletes információk a jelentésünkhöz csatolt mellékletekben találhatók. Az ECSEL és az F4E esetében még folyamatban van a korábbi években tett ajánlások végrehajtása. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o).

(2)  A figyelemfelhívó megjegyzések szerepe, hogy rávilágítsanak egy-egy olyan kérdésre, amely nem jelent ugyan lényeges hibát a beszámolóban, de jelentősége folytán elengedhetetlen a beszámoló megértéséhez.

(3)  Ebből az összegből 2017 végéig csak mintegy 0,2 milliárd euro (20 %) igazolására került sor.

(4)  Minimális tőkeáttételi arány = a magánszektorbeli tag általi hozzájárulásnak a közös vállalkozás alapító rendeletében meghatározott minimumösszege/a közös vállalkozás számára nyújtott uniós pénzbeli hozzájárulásnak a közös vállalkozás alapító rendeletében meghatározott maximális összege.

---

I. MELLÉKLET

A közös vállalkozások tevékenysége, költségvetése és létszáma

| KÖZÖS VÁLLALKOZÁS | Felügyeletet ellátó főigazgatóság | Szakpolitikai terület | Fő tevékenység | Végleges költségvetés (millió euró) | Létszám (év végén) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | 2016 | 2017 | 2016 |
| BBI | DG RTD | Kutatás | Bioalapú termékekkel és bioüzemanyagokkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés | 92 | 66 | 20 | 20 |
| TISZTA ÉGBOLT | DG RTD | Kutatás | Légiközlekedési technológiákkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés | 244 | 288 | 41 | 41 |
| ECSEL | DG CONNECT | Kutatás | Elektronikai alkatrészekkel és rendszerekkel kapcsolatos kutatás és innováció | 290 | 244 | 29 | 29 |
| FUSION FOR ENERGY (F4E) | DG ENER | Kutatás | Fúziós atomenergiai kutatás és fejlesztés | 865 | 720 | 447 | 415 |
| ÜZEMANYAGCELLA- ÉS HIDROGÉNTECHNOLÓGIA (FCH) | DG RTD | Kutatás | Üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai kutatás és fejlesztés | 199 | 116 | 26 | 26 |
| INNOVATÍV GYÓGYSZEREK KEZDEMÉNYEZÉS (IMI) | DG RTD | Kutatás | Gyógyszeripari kutatás és innovatív gyógyszerek fejlesztése | 206 | 209 | 49 | 41 |
| SESAR | DG MOVE | Kutatás | A légiforgalmi szolgáltatási rendszerrel kapcsolatos kutatás és fejlesztés | 192 | 157 | 40 | 44 |
| SHIFT2RAIL (S2R) | DG MOVE | Kutatás | A vasúti ágazattal kapcsolatos kutatás és fejlesztés | 44 | 52 | 19 | 17 |
| Összesen | 2 131 | 1 852 | 671 | 633 |

KÖZÖS VÁLLALKOZÁS

Felügyeletet ellátó főigazgatóság

Szakpolitikai terület

Fő tevékenység

Végleges költségvetés (millió euró)

Létszám (év végén)

2017

2016

2017

2016

BBI

DG RTD

Kutatás

Bioalapú termékekkel és bioüzemanyagokkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés

92

66

20

20

TISZTA ÉGBOLT

DG RTD

Kutatás

Légiközlekedési technológiákkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés

244

288

41

41

ECSEL

DG CONNECT

Kutatás

Elektronikai alkatrészekkel és rendszerekkel kapcsolatos kutatás és innováció

290

244

29

29

FUSION FOR ENERGY (F4E)

DG ENER

Kutatás

Fúziós atomenergiai kutatás és fejlesztés

865

720

447

415

ÜZEMANYAGCELLA- ÉS HIDROGÉNTECHNOLÓGIA (FCH)

DG RTD

Kutatás

Üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai kutatás és fejlesztés

199

116

26

26

INNOVATÍV GYÓGYSZEREK KEZDEMÉNYEZÉS (IMI)

DG RTD

Kutatás

Gyógyszeripari kutatás és innovatív gyógyszerek fejlesztése

206

209

49

41

SESAR

DG MOVE

Kutatás

A légiforgalmi szolgáltatási rendszerrel kapcsolatos kutatás és fejlesztés

192

157

40

44

SHIFT2RAIL (S2R)

DG MOVE

Kutatás

A vasúti ágazattal kapcsolatos kutatás és fejlesztés

44

52

19

17

Összesen

2 131

1 852

671

633

---

II. MELLÉKLET

A közös vállalkozások tőkeáttételi mutatója (Horizont 2020)

| KÖZÖS VÁLLALKOZÁS | Felügyeletet ellátó főigazgatóság | Szakpolitikai terület | Fő tevékenység | Tőkeáttételi arány (operatív tevékenység) | Tőkeáttételi arány (operatív és kiegészítő tevékenységek) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BBI | DG RTD | Kutatás | Bioalapú termékekkel és bioüzemanyagokkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés | — | 2,8 |
| TISZTA ÉGBOLT | DG RTD | Kutatás | Légiközlekedési technológiákkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés | — | 1,25 |
| ECSEL | DG CONNECT | Kutatás | Elektronikai alkatrészekkel és rendszerekkel kapcsolatos kutatás és innováció | 1,42 | 1,42 |
| ÜZEMANYAGCELLA- ÉS HIDROGÉNTECHNOLÓGIA (FCH) | DG RTD | Kutatás | Üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai kutatás és fejlesztés | — | 0,67 |
| INNOVATÍV GYÓGYSZEREK KEZDEMÉNYEZÉS (IMI) | DG RTD | Kutatás | Gyógyszeripari kutatás és innovatív gyógyszerek fejlesztése | 1 | 1 |
| SESAR | DG MOVE | Kutatás | A légiforgalmi szolgáltatási rendszerrel kapcsolatos kutatás és fejlesztés | 0,85 | 0,85 |
| SHIFT2RAIL (S2R) | DG MOVE | Kutatás | A vasúti ágazattal kapcsolatos kutatás és fejlesztés | 0,88 | 1,18 |

KÖZÖS VÁLLALKOZÁS

Felügyeletet ellátó főigazgatóság

Szakpolitikai terület

Fő tevékenység

Tőkeáttételi arány (operatív tevékenység)

Tőkeáttételi arány (operatív és kiegészítő tevékenységek)

BBI

DG RTD

Kutatás

Bioalapú termékekkel és bioüzemanyagokkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés

—

2,8

TISZTA ÉGBOLT

DG RTD

Kutatás

Légiközlekedési technológiákkal kapcsolatos kutatás és fejlesztés

—

1,25

ECSEL

DG CONNECT

Kutatás

Elektronikai alkatrészekkel és rendszerekkel kapcsolatos kutatás és innováció

1,42

1,42

ÜZEMANYAGCELLA- ÉS HIDROGÉNTECHNOLÓGIA (FCH)

DG RTD

Kutatás

Üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai kutatás és fejlesztés

—

0,67

INNOVATÍV GYÓGYSZEREK KEZDEMÉNYEZÉS (IMI)

DG RTD

Kutatás

Gyógyszeripari kutatás és innovatív gyógyszerek fejlesztése

1

1

SESAR

DG MOVE

Kutatás

A légiforgalmi szolgáltatási rendszerrel kapcsolatos kutatás és fejlesztés

0,85

0,85

SHIFT2RAIL (S2R)

DG MOVE

Kutatás

A vasúti ágazattal kapcsolatos kutatás és fejlesztés

0,88

1,18

---

| 14.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 452/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 452/10

---

JELENTÉS

a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt

(2018/C 452/02)

TARTALOMJEGYZÉK

| | Bekezdés | Oldal |
| --- | --- | --- |
| BEVEZETÉS | 1–10. | 11 |
| A BBI Közös Vállalkozás megalapítása | 1–2. | 11 |
| Kormányzás | 3–5. | 11 |
| Célkitűzések | 6. | 11 |
| Erőforrások | 7–9. | 11 |
| A Bizottság értékelése | 10. | 12 |
| VÉLEMÉNY | 11–23. | 12 |
| Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról | 12. | 12 |
| Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről | 13. | 12 |
| Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről | 14. | 12 |
| A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége | 15–17. | 12 |
| Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége | 18–23. | 13 |
| KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS | 24–30. | 13 |
| A 2017. évi költségvetés végrehajtása | 24. | 13 |
| A többéves költségvetés végrehajtása a „Horizont 2020” keretében | 25–30. | 14 |
| BELSŐ KONTROLL | 31–35. | 14 |
| Belső kontrollrendszer | 31–34. | 14 |
| 2016. évi pályázati felhívások | 35. | 15 |
| EGYÉB TÉMAKÖRÖK | 36. | 15 |
| A hozzájárulások ágazati tagok általi megtöbbszörözése | 36. | 15 |
| A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSÉVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK | 37–38. | 15 |
| A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZA | 17 |

Bekezdés

Oldal

BEVEZETÉS

1–10.

11

A BBI Közös Vállalkozás megalapítása

1–2.

11

Kormányzás

3–5.

11

Célkitűzések

6.

11

Erőforrások

7–9.

11

A Bizottság értékelése

10.

12

VÉLEMÉNY

11–23.

12

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

12.

12

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

13.

12

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

14.

12

A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége

15–17.

12

Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

18–23.

13

KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS

24–30.

13

A 2017. évi költségvetés végrehajtása

24.

13

A többéves költségvetés végrehajtása a „Horizont 2020” keretében

25–30.

14

BELSŐ KONTROLL

31–35.

14

Belső kontrollrendszer

31–34.

14

2016. évi pályázati felhívások

35.

15

EGYÉB TÉMAKÖRÖK

36.

15

A hozzájárulások ágazati tagok általi megtöbbszörözése

36.

15

A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSÉVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK

37–38.

15

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZA

17

BEVEZETÉS

A BBI Közös Vállalkozás megalapítása

| 1. | A brüsszeli székhelyű Bioalapú Iparágak (BBI) Közös Vállalkozás 2014 májusában (1) jött létre tízéves időszakra, és 2015. október 26. óta működik önállóan. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A BBI Közös Vállalkozás a bioalapú iparágak ágazatában tevékenykedő köz-magán társulás. Alapító tagjai az Európai Unió (EU), amelyet a Bizottság képvisel, valamint a Bio-based Industries Consortium (BIC, a bioalapú iparágak konzorciuma) által képviselt ágazati partnerek. |
| --- | --- |

2.

Kormányzás

| 3. | A BBI Közös Vállalkozás irányító szervei az irányító testület, az ügyvezető igazgató, a tudományos bizottság és az államok képviselőinek csoportja. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az irányító testület az Unió nevében eljáró Bizottság öt képviselőjéből és a többi tag öt képviselőjéből áll, akik közül legalább az egyik kis- és középvállalkozásokat (kkv) képvisel. Az irányító testület viseli az átfogó felelősséget a Közös Vállalkozás stratégiai irányításáért és működéséért, és felügyeli tevékenységeinek végrehajtását. Az ügyvezető igazgató feladata a Közös Vállalkozás napi szintű irányítása. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A tudományos bizottság és az államok képviselőinek csoportja tanácsadói szerepet lát el. A tudományos bizottság a Közös Vállalkozás éves munkaterveiben előírt tudományos prioritásokkal kapcsolatban biztosít tanácsadást, az államok képviselőinek csoportja pedig véleményezi a stratégiát és a célok elérését. |
| --- | --- |

5.

Célkitűzések

| 6. | A BBI Közös Vállalkozás célkitűzése egy, a bioalapú anyagok előállítására használható megújuló biológiai erőforrások rendelkezésre állását értékelő, európai kutatási és innovációs tevékenységekből álló program végrehajtása, valamint ennek alapján egy fenntartható bioalapú értéklánc létrehozásának támogatása. Ezeket a tevékenységeket a teljes bioalapú értéklánc összes szereplőjének együttműködésével kell végrehajtani, beleértve az elsődleges termelő és a feldolgozó iparágakat, a kereskedelmi láncokat, a kkv-ket, a kutatási és technológiai központokat és az egyetemeket. |
| --- | --- |

6.

Erőforrások

| 7. | Az Európai Unió a BBI Közös Vállalkozás tevékenységeihez legfeljebb 975 millió euróval járul hozzá a „Horizont 2020” program költségvetéséből (2). A Közös Vállalkozás ágazati tagjainak legalább 2 730 millió euro forrást kell biztosítaniuk a Közös Vállalkozás számára annak élettartama során (3). Ebből az összegből az ágazati tagoknak legalább 182,5 millió euro pénzbeli hozzájárulást kell nyújtaniuk a Közös Vállalkozás operatív tevékenységeihez, és legalább 1 755 millió eurónyi költséget kell viselniük a BBI Közös Vállalkozás munkatervén kívüli kiegészítő tevékenységek végrehajtása kapcsán (4). |
| --- | --- |

7.

| 8. | A BBI Közös Vállalkozás igazgatási költségei nem haladhatják meg az 58,5 millió eurót; fedezetüket az Unió és az ágazati tagok között éves alapon, egyenlően megosztott pénzügyi hozzájárulások biztosítják (5). |
| --- | --- |

8.

| 9. | A BBI Közös Vállalkozás végleges költségvetése 2017-ben 91,6 millió euro volt (2016: 66 millió euro). A Közös Vállalkozás 2017. december 31-én 20 főt foglalkoztatott (2016: 20 fő) (6). |
| --- | --- |

9.

A Bizottság értékelése

| 10. | A Bizottság 2017 júniusában befejezte a Közös Vállalkozás tevékenységeinek időközi értékelését, amely nyomán a Közös Vállalkozás cselekvési tervet készített az értékelésben megfogalmazott ajánlások végrehajtására. Ebből az alkalomból külön szakaszban foglalkozunk a Közös Vállalkozás által az időközi értékelés kapcsán kidolgozott cselekvési tervvel, ezt azonban kizárólag tájékoztató jelleggel tesszük: elemzésünk nem képezi ellenőri véleményünk, illetve észrevételeink részét. |
| --- | --- |

10.

| VÉLEMÉNY









  11. | A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:






  a) | a Közös Vállalkozás beszámolója, amely a 2017. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (7) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (8) áll; |
| --- | --- | --- |

VÉLEMÉNY

11.

a)

a Közös Vállalkozás beszámolója, amely a 2017. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (7) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (8) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 12. | Véleményünk szerint a Közös Vállalkozás 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven, pénzügyi szabályzatának, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a Közös Vállalkozás 2017. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. Ezek a szabályok a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjain alapulnak. |
| --- | --- |

12.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 13. | Véleményünk szerint a 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

13.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 14. | Véleményünk szerint a 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetések minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

14.

A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége

| 15. | Az EUMSZ 310–325. cikke és a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzata értelmében a vezetőség felel a beszámolónak – a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően történő – elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetőség felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Közös Vállalkozás vezetősége viseli. |
| --- | --- |

15.

| 16. | A beszámoló elkészítésekor a vezetőség felelőssége annak felmérése, hogy a Közös Vállalkozás képes-e tevékenységének folytatására, adott esetben a tevékenység folytatását érintő ügyek közzététele, valamint az, hogy a beszámolót a tevékenység folytatásának feltételezésével készítse el. |
| --- | --- |

16.

| 17. | A szervezet pénzügyi beszámolási folyamatának felügyelete az irányítással megbízott személyek felelőssége. |
| --- | --- |

17.

Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

| 18. | Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat, és hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, illetve a zárszámadásért felelős más hatóságoknak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibát vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják a felhasználók e beszámolók alapján hozott gazdasági döntéseit. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, amely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr figyelembe veszi a beszámoló elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából teszi. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetőség számviteli becslései észszerűek-e, valamint értékelést ad a beszámoló általános bemutatásáról is. |
| --- | --- |

19.

| 20. | A bevételt illetően ellenőrizzük a Bizottságtól kapott támogatást, valamint értékeljük a Közös Vállalkozásnak a díjak és más jövedelmek beszedésére szolgáló eljárásait. |
| --- | --- |

20.

| 21. | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is), és az előlegfizetésektől eltekintve azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. |
| --- | --- |

21.

| 22. | E jelentés és vélemények elkészítése során az Unió költségvetési rendelete (9) 208. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vettük a független külső ellenőr által a Közös Vállalkozás beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | A Számvevőszék véleménye független az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

23.

KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS

A 2017. évi költségvetés végrehajtása

| 24. | A 2017. évi végleges költségvetés 92,9 millió euro összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 91,6 millió euro összegű kifizetési előirányzatot tartalmazott. A kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 97 %, a kifizetési előirányzatoké 95 % volt. A Közös Vállalkozás által teljesített kifizetések többsége a 2016. évi pályázati felhívások nyomán kötött támogatási szerződésekkel kapcsolatos előfinanszírozási kifizetés volt. |
| --- | --- |

24.

A többéves költségvetés végrehajtása a „Horizont 2020” keretében

| 25. | Az uniós pénzbeli hozzájárulásból a BBI Közös Vállalkozás számára annak teljes élettartama során előirányzott legfeljebb 975 millió euróból az Unió 2017 végéig összesen 150,7 millió euro pénzbeli hozzájárulást teljesített. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Az ágazati tagok számára nincsen előírva minimális összegű természetbeni támogatás a BBI Közös Vállalkozás tevékenységeihez. 2017 végéig az ágazati tagok 26 millió euro összegű természetbeni hozzájárulásról számoltak be az operatív tevékenységek céljára, amiből a BBI ügyvezető igazgatója még semennyit nem validált. Az irányító testület ezenfelül 5,8 millió euro, az ágazati tagok által az igazgatási költségekhez nyújtott pénzbeli hozzájárulást validált. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Az ágazati tagok által a Közös Vállalkozás operatív költségeire annak teljes élettartama során befizetendő minimum 182,5 millió euro összegű hozzájárulásból 2017 végéig csak 0,8 millió euro került befizetésre. Ezért a Bizottság (DG RTD) a Közös Vállalkozásnak fizetendő pénzbeli hozzájárulásából 50 millió eurót felfüggesztett. Bár a Bizottság 2017 februárjában kezdeményezte a BBI alapító rendeletének (10) módosítását, hogy az projektszinten is lehetővé tegye az ágazati tagoknak a pénzbeli hozzájárulások nyújtását, jelentős annak a kockázata, hogy az ágazati tagok a BBI program végéig nem érik el az operatív tevékenységekhez szükséges pénzbeli hozzájárulás minimális összegét. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Az ágazati tagok által a Közös Vállalkozás munkaprogramján kívüli kiegészítő tevékenységekre biztosítandó minimum 1 755 millió euro összegű hozzájárulásból 2017 végéig 663,6 millió euro (39 %) befizetését jelentették be és igazolták. Mivel azonban a tagok kiegészítő tevékenységekhez való természetbeni hozzájárulását nincs jogunk ellenőrizni, ezért nem áll módunkban véleményt nyújtani ezek jellegéről, minőségéről, illetve mennyiségéről. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Így 2017 végére az ágazati tagoktól származó hozzájárulások teljes összege 670,2 millió euro (ebből közel 100 % a kiegészítő tevékenységekhez való hozzájárulás), az Unió pénzbeli hozzájárulása pedig 150,7 millió euro volt (lásd még: 36. bekezdés). |
| --- | --- |

29.

| 30. | A Közös Vállalkozás számára előirányzott legfeljebb 1 186,75 millió eurós operatív és igazgatási költségvetésből (11) a Közös Vállalkozás 2017 végéig 509,8 millió euróra vállalt kötelezettséget és 172,2 millió euro összegű kifizetést teljesített. |
| --- | --- |

30.

BELSŐ KONTROLL

Belső kontrollrendszer

| 31. | A Közös Vállalkozás megbízható pénzügyi és operatív dokumentációs áttekintésen alapuló előzetes kontrolleljárásokat vezetett be. A 2017 végi helyzet azt mutatta, hogy a legfontosabb belsőkontroll-standardokat összességében végrehajtották, és csak néhány standard – az ICS 8 (Folyamatok és eljárások), az ICS 10 (Üzletmenet-folytonosság) és az ICS 11 (Dokumentumkezelés) – teljeskörű végrehajtása maradt 2018-ra. |
| --- | --- |

31.

| 32. | A „Horizont 2020” projektek kifizetési kérelmeinek utólagos ellenőrzése a Bizottság Közös Ellenőrzési Szolgálatának (CAS) a feladata. 2017-ben a Közös Vállalkozás – a DG RTD Közös Ellenőrzési Szolgálatával (CAS) közösen – első alkalommal megkezdte egy, a „Horizont 2020” program időközi kifizetési kérelmeiből álló véletlenszerű minta utólagos ellenőrzését, amelynek eredményeit a Közös Vállalkozás 2018. évi éves tevékenységi jelentése tartalmazza majd. |
| --- | --- |

32.

| 33. | A Közös Vállalkozás belső kontrollrendszerének értékelése, valamint a bevételek, kifizetések, támogatási és beszerzési műveletek tételes tesztelése során kapott ellenőrzési eredmények alapján észszerű bizonyosságot nyertünk arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás esetében az átfogó fennmaradó hibaarány nem éri el a lényegességi küszöbértéket. |
| --- | --- |

33.

| 34. | 2017 végéig a Bizottság közös „Horizont 2020” támogatáskezelési és monitoringeszközein nem készültek el a Közös Vállalkozás természetbeni hozzájárulásainak feldolgozásához szükséges egyedi fejlesztések. |
| --- | --- |

34.

2016. évi pályázati felhívások

| 35. | A 2016. évi támogatási pályázati felhívások nyomán benyújtott pályázatok viszonylag kis részét fedték le a kutatási és innovációs intézkedések (RIA) által érintett témaköröknek. Az összesen 50 millió eurós költségvetésű kutatási és innovációtámogatási intézkedések (RIA) 12 tematikus területet tartalmaztak, amelyek mindegyikét úgy tervezték meg, hogy célzottan az értéklánc-bemutatási és -megvalósítási tevékenységekből eredő sajátos kihívásokra irányuljanak. Valamennyi támogatható pályázatot a Horizont 2020 értékelési kritériumai szerint értékelték, majd azokat a közös költségvetési sor korlátain belül rangsorolták társfinanszírozásra. A támogatási költségvetés legnagyobb részét azonban a hat finanszírozásban részesülő téma közül mindössze három kapta meg, és hat RIA-területnek a Közös Vállalkozás egyáltalán nem tudott finanszírozást biztosítani, bár közülük négy esetében beérkeztek társfinanszírozásra jogosult pályázatok. A legfontosabb tematikus területek optimális lefedése érdekében a Közös Vállalkozásnak mérlegelnie kellene a területenként támogatható pályázatok számának korlátozását, és e célból meg kellene fontolnia egy területenkénti indikatív költségvetés feltüntetését a pályázati felhívásban. |
| --- | --- |

35.

EGYÉB TÉMAKÖRÖK

A hozzájárulások ágazati tagok általi megtöbbszörözése

| 36. | A Közös Vállalkozás egyik fő célkitűzése, hogy tevékenységi területén az ágazati tagoktól származó hozzájárulások révén megtöbbszörözze az uniós hozzájárulásokat (12). A minimális tőkeáttételi hatást mind az operatív, mind az igazgatási tevékenységek esetében 2,8-ben határozták meg (13). A BBI alapító rendelete azonban nem kötelezi az ágazati tagokat arra, hogy bizonyos minimális összegű természetbeni támogatást nyújtsanak a Közös Vállalkozás operatív tevékenységeihez (14). Ennélfogva az operatív tevékenységekhez való természetbeni hozzájárulások minimális tőkeáttételi hatását nem lehet megállapítani. Mivel a kiegészítő tevékenységekhez való természetbeni hozzájárulásokat nincs jogunk ellenőrizni, nem áll módunkban véleményt nyújtani ezek jellegéről, minőségéről, illetve valódiságáról (15). |
| --- | --- |

36.

A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSÉVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK

| 37. | A Bizottságnak a BBI Közös Vállalkozás tevékenységeire irányuló időközi értékelése (16) a 2014–2016-os időszakra vonatkozott, és azt a Bizottság a BBI Közös Vállalkozásról szóló tanácsi rendelet (17) értelmében független szakértők bevonásával végezte el. Az értékelés a Közös Vállalkozás teljesítményére (relevancia, hatékonyság, eredményesség, koherencia és uniós hozzáadott érték), illetve nyitottságára és átláthatóságára irányult. Az értékelések eredményét a 2017 októberében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak megküldött bizottsági jelentés (18) is figyelembe vette. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Az értékelők ajánlásaira (19) reagálva a Közös Vállalkozás cselekvési tervet készített, amelyet a BBI Közös Vállalkozás irányító testülete 2018 márciusában hagyott jóvá (20). Noha nagy vonalakban elfogadta az ajánlásokat, a Közös Vállalkozás már megkezdte néhány, az időközi értékelésben felvetett főbb problémák orvoslására irányuló fellépés (21) végrehajtását. A cselekvési terv szerint az ajánlások nyomán teendő intézkedések többségének végrehajtására 2018-ban és 2019-ben fog sor kerülni. |
| --- | --- |

38.

A jelentést 2018. október 2-i luxembourgi ülésén fogadta el a Neven MATES számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Klaus-Heiner LEHNE

elnök

---

(1)  A Tanács 2014. május 6-i 560/2014/EU rendelete a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás létrehozásáról (HL L 169., 2014.6.7., 130. o.).

1

(2)  Az 560/2014/EU rendelet 3. cikkének (1) bekezdése.

2

(3)  Az 560/2014/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdése.

3

(4)  Az 560/2014/EU rendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében a kiegészítő tevékenységek a Közös Vállalkozás munkatervén és költségvetésén kívül eső, de a BBI-kezdeményezés céljainak elérését elősegítő tevékenységekhez való természetbeni hozzájárulások. Ugyanezen rendelet 4. cikkének (4) bekezdése szerint a kiegészítő tevékenységekkel összefüggő költségeket független külső könyvvizsgálónak kell hitelesítenie, és azokat sem a Közös Vállalkozás, sem a Számvevőszék, sem más uniós szerv nem ellenőrzi.

4

(5)  A BBI Közös Vállalkozás alapokmánya (az 560/2014/EU rendelet I. melléklete) 12. cikkének (2) bekezdése.

5

(6)  A BBI Közös Vállalkozásról és tevékenységeiről további információk találhatók a weboldalán: https://www.bbi-europe.eu.

6

(7)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, valamint a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

7

(8)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési műveleteket összesítő jelentésekből és azok magyarázataiból állnak.

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

9

(10)  A Tanács (EU) 2018/121 rendelete (2018. január 23.) a Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló 560/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 22., 2018.1.26., 1. o.).

10

(11)  Ez az összeg a Közös Vállalkozás operatív és igazgatási költségeihez fizetendő uniós pénzbeli hozzájárulás maximális összegét (975 millió euro), valamint az ágazati tagok által a Közös Vállalkozás igazgatási és operatív költségeire (29,25 millió euro, illetve 182,5 millió euro) befizetendő pénzbeli hozzájárulást fogalja magában. Az összeg nem tartalmazza az ágazati tagok által a Közös Vállalkozás projektszintű operatív költségeihez fizetendő pénzbeli hozzájárulást.

11

(12)  Az 560/2014/EU rendelet (3) preambulumbekezdése annyit szögez le, hogy az ilyen partnerségeknek valamennyi partner kiegyensúlyozott hozzájárulásán kell alapulniuk.

12

(13)  Az ágazati tagok által a Közös Vállalkozás operatív tevékenységeihez nyújtott minimális hozzájárulás (2 730 millió euro) és a Közös Vállalkozásnak biztosított maximális uniós pénzbeli hozzájárulás (975 millió euro) hányadosa.

13

(14)  Az 560/2014/EU rendelet 4. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében az ágazati és kutatási tagoknak legalább összesen 2 730 millió euro hozzájárulást kell fizetniük a Közös Vállalkozás élettartama során, amelyből legalább 1 755 millió eurónak a Közös Vállalkozás munkatervében nem szereplő kiegészítő tevékenységek végrehajtásával kapcsolatban felmerült költséget kell fedeznie. Ezenfelül a Közös Vállalkozás ugyanezen rendelethez csatolt alapokmánya 12. cikkének (4) bekezdése értelmében az ágazati tagok a teljes összegen belül legalább 182,5 millió euro összegű pénzbeli hozzájárulást kötelesek fizetni a Közös Vállalkozás operatív költségeihez.

14

(15)  Az 560/2014/EU rendelet 4. cikkének (4) bekezdése alapján a kiegészítő tevékenységek költségeit a Közös Vállalkozás által kijelölt független külső könyvvizsgálónak kell igazolnia. Az ilyen tevékenységek kapcsán felmerült költségeket sem a Közös Vállalkozás, sem más uniós szerv nem ellenőrzi.

15

(16)  Interim evaluation of the BBI Joint Undertaking (2014–2016) operating under Horizon 2020 (A „Horizont 2020” program keretében működő BBI Közös Vállalkozás időközi értékelése (2014–2016)). https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/bbi.pdf.

16

Interim evaluation of the BBI Joint Undertaking (2014–2016) operating under Horizon 2020

(17)  Az 560/2014/EU rendelet 11. cikke.

17

(18)  A Bizottság szolgálatainak munkadokumentuma: Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020 (A „Horizont 2020” program keretében működő közös vállalkozások időközi értékelése) (SWD(2017) 339 final).

18

Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020

(19)  Az időközi értékelés a következő konkrét ajánlásokat tette: az EU-13 tagállamok részvételének fokozása, az oktatási és kutatási intézmények részvételének növelése, az összes biogazdasággal foglalkozó uniós kezdeményezés közötti koordináció javítása, a szélesebb körű és tartós hasznot hozni képes területekbe való beruházás, a magánszektor kötelezettségvállalásának fokozása és intenzívebbé tétele, a BBI Közös Vállalkozásnak eddig biztosított tényleges köz- és magán-hozzájárulásokat átfogóan ismertető jelentések készítése, az elért haladásnak a tervezett és megvalósított BBI-specifikus fő teljesítménymutatók közötti éves szintű összehasonlítás révén történő nyomon követése, valamint a bioalapú kezdeményezések koordinációjának további előmozdítása több úgynevezett koordinációs és támogatási intézkedés (CSA-projekt) ösztönzése révén.

19

(20)  A cselekvési tervet a bioalapú iparágak konzorciumával (Bio-based Industries Consortium, BIC) és az Európai Bizottsággal szoros együttműködésben dolgozták ki.

20

(21)  A Közös Vállalkozás által a cselekvési terv szerint végrehajtandó konkrét fellépések a következők: új értékláncok előmozdítása új szereplők bevonásával, a nemzeti és regionális biogazdasági stratégiák továbbfejlesztésének ösztönzése az uniós tagállamokban, a projekteredmények nyomon követése és elemzése azok jövőbeni projektekben való felhasználásának elősegítése érdekében, az ágazat pénzbeli és természetbeni hozzájárulásainak lehető legnagyobb mértékű megnövelése és annak biztosítása, hogy az éves tevékenységi jelentés részletesen bemutassa a magánszektor által az operatív és kiegészítő tevékenységekhez nyújtott természetbeni hozzájárulásokkal kapcsolatos beszámolásnak és azok validálásának eredményességét, valamint koordinálás az Európai Bizottsággal az uniós programok közötti komplementaritások kihasználása és átfedések elkerülése érdekében.

21

---

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZA

Hivatkozással a Számvevőszék észrevételeinek egyes bekezdéseire:

27.

Az azzal kapcsolatos probléma, hogy a pénzügyi hozzájárulásokat csak programszinten nyújtják, a kezdeményezés elindulása óta jól ismert, mivel az ágazati partnerek aggályaiknak adtak hangot (a programszinten nyújtott pénzügyi hozzájárulások nyílt pályázati felhívások keretében történő elosztásával kapcsolatban). A probléma kezelése érdekében a BBI Közös Vállalkozás irányító testülete 2016 májusában munkacsoportot hozott létre a Bioalapú Iparágak Konzorciuma (BIC), az Európai Bizottság és a BBI Közös Vállalkozás programirodája képviselőinek részvételével. Ennek nyomán az Európai Bizottság kezdeményezte a BBI Közös Vállalkozás alapító rendeletének módosítását annak érdekében, hogy a magánszférabeli partnerek projektszinten is nyújthassanak pénzügyi hozzájárulásokat. Mivel azonban a módosítás csak 2018 februárjában lépett hatályba, miután a 2020-ig bezárólag tervezett hét pályázati felhívás közül négyet már lezártak, továbbra is fennáll annak kockázata, hogy a BBI Közös Vállalkozás programjának lezárultáig nem sikerül elérni a pénzügyi (pénzbeli) hozzájárulások minimális összegét. A BBI Közös Vállalkozás irányító testülete ezért 2018-ban meghosszabbította a pénzügyi munkacsoport megbízatását annak céljából, hogy különböző forgatókönyveket terjesszen elő a lehető legmagasabb összeg elérésére irányulóan.

35.

A BBI Közös Vállalkozás tisztázza, hogy a támogatható pályázatok rangsorolásának és egy közös költségvetési sor keretein belüli társfinanszírozásának lehetősége összhangban áll a Horizont 2020 szabályaival, és a keretprogramon belül széles körben élnek vele. A BBI Közös Vállalkozás tudomásul veszi a Számvevőszék azon ajánlását, amely szerint fontolóra kellene venni a pályázatok számának témakörönkénti korlátozását, indikatív költségvetést határozva meg a pályázati felhívásokban az egyes témakörök szintjén. A BBI Közös Vállalkozás továbbra is mérlegelni fogja ezt a lehetőséget a jövőbeni pályázati felhívások kialakításánál, biztosítandó a bioalapú iparágakra vonatkozó kezdeményezés stratégiai kutatási menetrendjének optimális végrehajtását.

---

| 14.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 452/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 452/18

---

JELENTÉS

a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt

(2018/C 452/03)

TARTALOMJEGYZÉK

| | Bekezdés | Oldal |
| --- | --- | --- |
| BEVEZETÉS | 1–11. | 19 |
| A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás létrehozása | 1–2. | 19 |
| Kormányzás | 3–5. | 19 |
| Célkitűzések | 6. | 19 |
| Erőforrások | 7–10. | 19 |
| A Bizottság értékelései | 11. | 20 |
| VÉLEMÉNY | 12–24. | 20 |
| Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról | 13. | 20 |
| Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről | 14. | 20 |
| Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről | 15. | 21 |
| A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége | 16–18. | 21 |
| Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége | 19–24. | 21 |
| KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS | 25–35. | 22 |
| A 2017. évi költségvetés végrehajtása | 25–26. | 22 |
| A többéves költségvetés végrehajtása a hetedik keretprogram keretében | 27–30. | 22 |
| A többéves költségvetés végrehajtása a „Horizont 2020” keretében | 31–35. | 22 |
| BELSŐ KONTROLL | 36–38. | 23 |
| Belső kontrollrendszer | 36–38. | 23 |
| EGYÉB TÉMAKÖRÖK | 39. | 23 |
| A hozzájárulások egyéb tagok általi megtöbbszörözése és a kettős finanszírozás kockázata | 39. | 23 |
| A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSEIVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK | 40. | 24 |
| MELLÉKLET. | AZ ELŐZŐ ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA |

Bekezdés

Oldal

BEVEZETÉS

1–11.

19

A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás létrehozása

1–2.

19

Kormányzás

3–5.

19

Célkitűzések

6.

19

Erőforrások

7–10.

19

A Bizottság értékelései

11.

20

VÉLEMÉNY

12–24.

20

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

13.

20

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

14.

20

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

15.

21

A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége

16–18.

21

Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

19–24.

21

KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS

25–35.

22

A 2017. évi költségvetés végrehajtása

25–26.

22

A többéves költségvetés végrehajtása a hetedik keretprogram keretében

27–30.

22

A többéves költségvetés végrehajtása a „Horizont 2020” keretében

31–35.

22

BELSŐ KONTROLL

36–38.

23

Belső kontrollrendszer

36–38.

23

EGYÉB TÉMAKÖRÖK

39.

23

A hozzájárulások egyéb tagok általi megtöbbszörözése és a kettős finanszírozás kockázata

39.

23

A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSEIVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK

40.

24

MELLÉKLET.

AZ ELŐZŐ ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

25

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZA

26

BEVEZETÉS

A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás létrehozása

| 1. | A Repüléstechnikára Irányuló Közös Technológiai Kezdeményezés Megvalósítására Irányuló Közös Vállalkozás (Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás), amelynek székhelye Brüsszelben van, a hetedik kutatási keretprogram keretében 2007 decemberében jött létre tízéves időszakra, és 2009. november 16-án kezdte meg önálló működését (1). 2014. május 6-án a Tanács 2024. december 31-ig meghosszabbította a Közös Vállalkozás működésének időtartamát (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás repüléstechnikai kutatási és innovációs köz-magán társulás. A Közös Vállalkozás alapító tagjai az új rendelet alapján a Bizottság által képviselt Európai Unió (EU), valamint az integrált technológiademonstrációs rendszerek (ITD), innovatív légijármű-demonstrációs platformok (IADP) és transzverzális területek (TA) ágazati vezetőiből és társult tagjaiból álló magánszektorbeli tagok. Ezenfelül a Közös Vállalkozás nyílt versenypályázaton kiválasztandó, kiemelt partneri státuszú ágazati tagokkal is együttműködik (3). A Tiszta Égbolt 2 alapító rendelete magánszektorbeli tagi státuszt biztosít a partnereknek. |
| --- | --- |

2.

Kormányzás

| 3. | A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás irányító szervei az irányító testület, az ügyvezető igazgató, az államok képviselőinek csoportja és a tudományos és technológiai tanácsadó bizottság. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az irányító testület tagjai az Unió részéről a Bizottság egy képviselője, az ágazati vezetők egy-egy képviselője, a társult tagok ITD-nként egy képviselője, valamint a kiemelt partnerek ITD-nként és IADP-nként egy képviselője. A fő döntéshozó szerv a Közös Vállalkozás műveleteiért és tevékenységeinek felügyeletéért felelős irányító testület. Az ügyvezető igazgató feladata a Közös Vállalkozás napi szintű irányítása. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az államok képviselőinek csoportja – az uniós tagállamok és egyéb országok nemzeti képviselőinek hálózata – tanácsadó szerepet tölt be a Közös Vállalkozás tekintetében, és véleményezi annak stratégiai orientációját és műveleteit. A kutatókból és mérnökökből álló tudományos bizottság technológiai, környezetvédelmi és társadalmi-gazdasági kérdésekben biztosít tanácsadást. |
| --- | --- |

5.

Célkitűzések

| 6. | A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás fő célkitűzései a repüléstechnika környezeti hatásának nagymértékű csökkentése és az európai légi közlekedési ágazat versenyképességének javítása. |
| --- | --- |

6.

Erőforrások

| 7. | Az Európai Unió a hetedik kutatási keretprogram költségvetéséből legfeljebb 800 millió euróval járul hozzá a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás első szakaszának igazgatási költségeihez és kutatási tevékenységeihez (Tiszta Égbolt 1 program) (4). Ebből az összegből legfeljebb 400 millió euro az ITD-k vezetőit, legfeljebb 200 millió euro pedig a társult tagokat illeti meg. Az ITD-k vezetőinek és a társult tagoknak – a kiemelt partnereknek kiírt pályázatok útján odaítélt összegeken felül – legalább az uniós hozzájárulással megegyező összeggel kell hozzájárulniuk a finanszírozáshoz. A fennmaradó, legalább 200 millió eurós összeget a versenypályázati felhívások keretében kiválasztott partnerek számára kell előirányozni (5). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Az Európai Unió a második szakaszban (Tiszta Égbolt 2 program) legfeljebb 1 755 millió euróval járul hozzá a „Horizont 2020” program költségvetéséből a Közös Vállalkozás tevékenységeinek végrehajtásához (6). A Közös Vállalkozás magánszektorbeli tagjainak legalább 2 193,75 millió euro forrást kell biztosítaniuk a Közös Vállalkozás számára annak élettartama során (7). Ebből az összegből a magánszektorbeli tagoknak legalább 965,25 millió eurónyi költséget kell viselniük a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás munkaterven kívüli kiegészítő tevékenységeinek végrehajtása kapcsán (8). |
| --- | --- |

8.

| 9. | A Tiszta Égbolt 2 program második szakaszának igazgatási költségei nem haladhatják meg a 78 millió eurót; fedezetüket az Unió és a magánszektorbeli tagok között éves alapon, egyenlően megosztott pénzügyi hozzájárulások biztosítják (9). |
| --- | --- |

9.

| 10. | A Tiszta Égbolt 2 Közös Vállalkozás végleges költségvetése 2017-ben 243,5 millió euro volt (2016: 287,8 millió euro). A Közös Vállalkozás 2017. december 31-én 41 főt foglalkoztatott (2016: 41 fő) (10). |
| --- | --- |

10.

A Bizottság értékelései

| 11. | A Bizottság 2017 júniusában befejezte a Közös Vállalkozás hetedik keretprogramhoz tartozó tevékenységeinek záróértékelését és a „Horizont 2020” programhoz tartozó tevékenységeinek időközi értékelését, amelyek nyomán a Közös Vállalkozás cselekvési terveket készített az értékelésekben megfogalmazott ajánlások végrehajtására. Ebből az alkalomból külön szakaszban foglalkozunk a Közös Vállalkozás által az értékelések kapcsán kidolgozott cselekvési tervekkel, ezt azonban kizárólag tájékoztató jelleggel tesszük: elemzésünk nem képezi ellenőri véleményünk, illetve észrevételeink részét. |
| --- | --- |

11.

| VÉLEMÉNY









  12. | A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:






  a) | a Közös Vállalkozás beszámolója, amely a 2017. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (11) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (12) áll; |
| --- | --- | --- |

VÉLEMÉNY

12.

a)

a Közös Vállalkozás beszámolója, amely a 2017. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (11) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (12) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 13. | Véleményünk szerint a Közös Vállalkozás 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven, pénzügyi szabályzatának, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a Közös Vállalkozás 2017. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. Ezek a szabályok a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjain alapulnak. |
| --- | --- |

13.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 14. | Véleményünk szerint a 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

14.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 15. | Véleményünk szerint a 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetések minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

15.

A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége

| 16. | Az EUMSZ 310–325. cikke és a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzata értelmében a vezetőség felel a beszámolónak – a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően történő – elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetőség felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Közös Vállalkozás vezetősége viseli. |
| --- | --- |

16.

| 17. | A beszámoló elkészítésekor a vezetőség felelőssége annak felmérése, hogy a Közös Vállalkozás képes-e tevékenységének folytatására, adott esetben a tevékenység folytatását érintő ügyek közzététele, valamint az, hogy a beszámolót a tevékenység folytatásának feltételezésével készítse el. |
| --- | --- |

17.

| 18. | A szervezet pénzügyi beszámolási folyamatának felügyelete az irányítással megbízott személyek felelőssége. |
| --- | --- |

18.

Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

| 19. | Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat, és hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, illetve a zárszámadásért felelős más hatóságoknak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibát vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják a felhasználók e beszámolók alapján hozott gazdasági döntéseit. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, amely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr figyelembe veszi a beszámoló elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából teszi. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetőség számviteli becslései észszerűek-e, valamint értékelést ad a beszámoló általános bemutatásáról is. |
| --- | --- |

20.

| 21. | A bevételt illetően ellenőrizzük a Bizottságtól kapott támogatást, valamint értékeljük a Közös Vállalkozásnak a díjak és más jövedelmek beszedésére szolgáló eljárásait. |
| --- | --- |

21.

| 22. | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is), és az előlegfizetésektől eltekintve azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. |
| --- | --- |

22.

| 23. | E jelentés és vélemény elkészítése során az Unió költségvetési rendelete (13) 208. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vettük a független külső ellenőr által a Közös Vállalkozás beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | A Számvevőszék véleménye független az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

24.

KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS

A 2017. évi költségvetés végrehajtása

| 25. | A Tiszta Égbolt 1 és a Tiszta Égbolt 2 program végrehajtására rendelkezésre álló végleges 2017. évi költségvetés 313,4 millió euro összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 243,5 millió euro összegű kifizetési előirányzatot tartalmazott. |
| --- | --- |

25.

| 26. | A kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 99,6 %, a kifizetési előirányzatoké 98,5 % (tehát magas) volt. |
| --- | --- |

26.

A többéves költségvetés végrehajtása a hetedik keretprogram keretében

| 27. | A hetedik keretprogram költségvetéséből a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás számára a Tiszta Égbolt 1 program végrehajtására előirányzott 800 millió euróból az Unió 2017 végéig összesen 800 millió euro pénzbeli hozzájárulást teljesített. |
| --- | --- |

27.

| 28. | A magánszektorbeli tagok vállalták, hogy legalább 600 millió euróval járulnak hozzá a Közös Vállalkozás Tiszta Égbolt 1 programmal kapcsolatos tevékenységeihez. A Tiszta Égbolt 1 program 2017-ben lezárult, és az év végén az irányító testület 594,1 millió euro összegű természetbeni hozzájárulást validált a magánszektorbeli tagok részéről. A magánszektorbeli tagok ezenfelül 14,9 millió euro pénzbeli hozzájárulást biztosítottak a Közös Vállalkozás igazgatási költségeihez. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Következésképpen 2017 végéig a magánszektorbeli tagok által a Tiszta Égbolt 1 programnak juttatott hozzájárulások teljes összege 609 millió euro, az Unió teljes pénzbeli hozzájárulása pedig 800 millió euro volt. |
| --- | --- |

29.

| 30. | A Tiszta Égbolt 1 program tevékenységeire szánt 817,2 millió eurós teljes operatív és igazgatási költségvetésből (14) 2017 végére a Tiszta Égbolt 1 Közös Vállalkozás 815,2 millió euro értékben vállalt kötelezettségeket és 815,1 millió euro összegű kifizetést teljesített (a rendelkezésre álló költségvetés 99,7 %-a). |
| --- | --- |

30.

A többéves költségvetés végrehajtása a „Horizont 2020” keretében

| 31. | A „Horizont 2020” költségvetéséből a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás számára a Tiszta Égbolt 2 program végrehajtására előirányzott legfeljebb 1 755 millió euróból az Unió 2017 végéig összesen 484,8 millió euro pénzbeli hozzájárulást teljesített. |
| --- | --- |

31.

| 32. | A magánszektorbeli tagok számára nincsen előírva minimális összegű természetbeni vagy pénzbeli támogatás a Közös Vállalkozás Tiszta Égbolt 2 programhoz kapcsolódó tevékenységeihez. 2017 végéig a magánszektorbeli tagok 265,6 millió euro összegű természetbeni hozzájárulásról számoltak be, amiből az irányító testület 54 millió eurót validált. Ezenfelül a magánszektorbeli tagok 9,5 millió euro pénzbeli hozzájárulást nyújtottak a Közös Vállalkozás igazgatási költségeihez. |
| --- | --- |

32.

| 33. | A magánszektorbeli tagok által a Közös Vállalkozás munkaprogramján kívüli kiegészítő tevékenységekre biztosítandó, legalább 965,25 millió euro összegű hozzájárulásból a magánszektorbeli tagok 2017 végéig 594 millió euro befizetéséről számoltak be, amelyből addig 423 millió eurót igazoltak. Mivel azonban a tagok kiegészítő tevékenységekhez való természetbeni hozzájárulását nincs jogunk ellenőrizni, ezért nem áll módunkban véleményt adni ezek jellegéről, minőségéről, illetve mennyiségéről (lásd még: 39. bekezdés). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Így 2017 végére az ágazati tagoktól származó hozzájárulások teljes összege 477 millió euro (ebből 89 % a kiegészítő tevékenységekhez való hozzájárulás), az Unió pénzbeli hozzájárulásának halmozott összege pedig 484,8 millió euro volt. |
| --- | --- |

34.

| 35. | A Tiszta Égbolt 2 számára előirányzott legfeljebb 1 794 millió eurós operatív és igazgatási költségvetésből (15) a Közös Vállalkozás 2017 végéig 1 009,6 millió euróra vállalt kötelezettséget és 493 millió euro összegű kifizetést teljesített. |
| --- | --- |

35.

BELSŐ KONTROLL

Belső kontrollrendszer

| 36. | A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás pénzügyi és operatív dokumentációk áttekintésén alapuló előzetes kontrolleljárásokat vezetett be. A hetedik keretprogram időközi és záró kifizetései kapcsán a Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzéseket végez a kedvezményezetteknél, míg a „Horizont 2020” projektek költségnyilatkozatait illetően a Bizottság Közös Ellenőrzési Szolgálata (CAS) felelős az utólagos ellenőrzésekért. Az utólagos ellenőrzésekre nézve a Közös Vállalkozás 2017. évi éves jelentésében szereplő fennmaradó hibaarány a hetedik keretprogram projektjei esetében 1,40 %, a „Horizont 2020” projektek esetében pedig 1,6 % volt (16). |
| --- | --- |

36.

| 37. | A Közös Vállalkozás belső kontrollrendszerének értékelése, valamint a bevételek, kifizetések, támogatási és beszerzési műveletek tételes tesztelése és a véglegesített utólagos ellenőrzésekből (többek között a feltárt hibák alapján végrehajtott visszafizettetésekből) vett minta vizsgálata során kapott ellenőrzési eredmények alapján észszerű bizonyosságot nyertünk arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás esetében az átfogó fennmaradó hibaarány nem éri el a lényegességi küszöbértéket. |
| --- | --- |

37.

| 38. | 2017 végéig a Bizottság közös „Horizont 2020” támogatáskezelési és monitoringeszközein nem készültek el a Közös Vállalkozás természetbeni hozzájárulásainak feldolgozásához szükséges egyedi fejlesztések. |
| --- | --- |

38.

EGYÉB TÉMAKÖRÖK

A hozzájárulások egyéb tagok általi megtöbbszörözése és a kettős finanszírozás kockázata

| 39. | A Közös Vállalkozás egyik fő célkitűzése, hogy tevékenységi területén az ágazati tagoktól származó hozzájárulások révén megtöbbszörözze az uniós hozzájárulásokat (17). A minimális tőkeáttételi hatást mind az operatív, mind az igazgatási tevékenységek esetében 1,25-ban határozták meg (18). A Tiszta Égbolt 2 alapító rendelete azonban nem kötelezi az ágazati tagokat arra, hogy bizonyos minimális összegű természetbeni támogatást nyújtsanak a Közös Vállalkozás operatív tevékenységeihez (19). Ennélfogva az operatív tevékenységekhez való természetbeni hozzájárulások minimális tőkeáttételi hatását nem lehet megállapítani. Mivel a kiegészítő tevékenységekhez való természetbeni hozzájárulásokat nincs jogunk ellenőrizni, nem áll módunkban véleményt nyújtani ezek jellegéről, minőségéről, illetve valódiságáról (20). |
| --- | --- |

39.

A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSEIVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK

| 40. | A Bizottság által a hetedik keretprogram keretében működő Tiszta Égbolt Közös Vállalkozásról készített záróértékelés a 2008 és 2016 közötti időszakot (21), a „Horizont 2020” program keretében működő Tiszta Égbolt 2 Közös Vállalkozás időközi értékelése pedig a 2014 és 2016 közötti időszakot (22) fedte le. A Közös Vállalkozás teljesítményére (relevancia, hatékonyság, eredményesség, koherencia és uniós hozzáadott érték), illetve annak nyitottságára, átláthatóságára és a kutatások minőségére irányuló értékeléseket – a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozásról szóló tanácsi rendeleteknek (23) megfelelően – független szakértők bevonásával készítették el. Az értékelések eredményét a 2017 októberében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak megküldött bizottsági jelentés (24) is figyelembe vette. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Az értékelők ajánlásaira (25) reagálva a Közös Vállalkozás cselekvési tervet készített, amelyet a Közös Vállalkozás irányító testülete 2018 áprilisában hagyott jóvá. A cselekvési terv számos, a Közös Vállalkozás által végrehajtandó fellépést vázol fel (26), amelyek közül néhány kapcsán már megkezdődtek a tevékenységek (27), míg a többit 2018 folyamán vagy a következő programozási időszakban tervezik megvalósítani (28). |
| --- | --- |

41.

A jelentést 2018. október 2-i luxembourgi ülésén fogadta el a Neven MATES számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Klaus-Heiner LEHNE

elnök

---

(1)  A Tanács 2007. december 20-i 71/2008/EK rendelete a Tiszta Égbolt közös vállalkozás létrehozásáról (HL L 30., 2008.2.4., 1. o.).

1

(2)  A Tanács 2014. május 6-i 558/2014/EU rendelete a Tiszta Égbolt 2 közös vállalkozás létrehozásáról (HL L 169., 2014.6.7., 77. o.).

2

(3)  2008-ban 16 vezető és 66 társult tag csatlakozott a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás első szakaszához (a Tiszta Égbolt 1 programhoz). Az 558/2014/EU tanácsi rendelethez csatolt alapokmány 4. cikkének (6) cikke értelmében a Tiszta Égbolt 1 program társult tagjai kutatási tevékenységük lezárásáig, de legkésőbb 2017. december 31-éig megtartják státuszukat. 2017-ben, a 2016-ban meghirdetett negyedik kiemelt partneri pályázat lezárulta után a Közös Vállalkozás lezárta a tagok kiválasztására és beiktatására irányuló eljárást, amely nyomán összesen több mint 230 szervezet vesz részt a Tiszta Égbolt 2 programban. Ez a szám magában foglalja a 16 vezető szervezetet és kapcsolt szervezeteiket, illetve a hozzájuk kötődő harmadik feleket, valamint a kiválasztott kiemelt partnereket és kapcsolt szervezeteiket, illetve a hozzájuk kötődő harmadik feleket.

3

(4)  A 71/2008/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése.

4

(5)  A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás alapszabálya – a 71/2008/EU rendelet I. melléklete 13. cikkének (1) bekezdése.

5

(6)  Az 558/2014/EU rendelet 3. cikkének (1) bekezdése.

6

(7)  Az 558/2014/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdése.

7

(8)  Az 558/2014/EU rendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében a kiegészítő tevékenységek a Közös Vállalkozás munkatervén kívül eső, de a Tiszta Égbolt közös technológiai kezdeményezés céljaihoz hozzájáruló tevékenységek. Ugyanezen rendelet 4. cikkének (4) bekezdése szerint a kiegészítő tevékenységekkel összefüggő költségeket független külső könyvvizsgálónak kell igazolnia, és azokat sem a Közös Vállalkozás, sem a Számvevőszék, sem más uniós szerv nem ellenőrzi.

8

(9)  A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás alapszabálya (az 558/2014/EU rendelet I. melléklete) 15. cikkének (2) bekezdése.

9

(10)  A Közös Vállalkozásról és tevékenységeiről további információk találhatók a weboldalán: http://www.cleansky.eu.

10

(11)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, valamint a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

11

(12)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési műveleteket összesítő jelentésekből és azok magyarázataiból állnak.

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

13

(14)  A 817,2 millió eurós teljes költségvetés a hetedik keretprogramból finanszírozott 800 millió eurós uniós pénzbeli hozzájárulásból, a magánszektorbeli tagok által az igazgatási költségekhez nyújtott 14,9 millió eurós pénzbeli hozzájárulásból, valamint a hetedik keretprogram előfinanszírozott forrásai után kapott 2,3 millió euro kamatból áll.

14

(15)  A teljes összeg a „Horizont 2020” programból finanszírozott 1 755 millió euro összegű uniós pénzbeli hozzájárulásból, valamint a magánszektorbeli tagok által az igazgatási költségekhez nyújtott 39 millió euro pénzbeli hozzájárulásból áll.

15

(16)  A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás 2017. évi éves tevékenységi jelentése, 103–104. o.

16

(17)  Az 558/2014/EU rendelet (4) preambulumbekezdése annyit szögez le, hogy az ilyen partnerségeknek valamennyi partner kiegyensúlyozott hozzájárulásán kell alapulniuk.

17

(18)  Az ágazati és kutatási tagok által a Közös Vállalkozás operatív és kiegészítő tevékenységeihez nyújtott minimális hozzájárulás (2 193,75 millió euro) és az ágazati és kutatási tagok számára elkülönített maximális uniós hozzájárulás (1 755 millió euro) hányadosa.

18

(19)  Az 558/2014/EU rendelet 4. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében a magánszektorbeli tagoknak legalább összesen 2 193,75 millió euro hozzájárulást kell fizetniük a Közös Vállalkozás élettartama során, amelyből legalább 965,25 millió eurónak a Közös Vállalkozás munkatervében nem szereplő kiegészítő tevékenységek végrehajtásával kapcsolatban felmerült költséget kell fedeznie.

19

(20)  Az 558/2014/EU rendelet 4. cikkének (4) bekezdése alapján a kiegészítő tevékenységek költségeit a Közös Vállalkozás által kijelölt független külső könyvvizsgálónak kell igazolnia. Az ilyen tevékenységek kapcsán felmerült költségeket nem ellenőrzi a Közös Vállalkozás vagy más uniós szerv.

20

(21)  Final evaluation of the Clean Sky Joint Undertaking operating under FP7 (A hetedik keretprogram keretében működő Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás záróértékelése): https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/cs.pdf.

21

Final evaluation of the Clean Sky Joint Undertaking operating under FP7

(22)  Interim evaluation of the Clean Sky 2 Joint Undertaking (2014–2016) operating under Horizon 2020 (A „Horizont 2020” program keretében működő Tiszta Égbolt 2 Közös Vállalkozás időközi értékelése [2014–2016]): https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/cs2.pdf.

22

Interim evaluation of the Clean Sky 2 Joint Undertaking (2014–2016) operating under Horizon 2020

(23)  A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló 71/2008/EK tanácsi rendelet 11. cikkével és a Tiszta Égbolt 2 Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló 558/2014/EU tanácsi rendelet 11. cikkével előírt bizottsági értékelések.

23

(24)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum: Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020 (A „Horizont 2020” program keretében működő közös vállalkozások időközi értékelése), SWD(2017) 339 final.

24

Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020

(25)  Az értékelők ajánlásai a következő területekre irányultak: a repüléstechnikai köz-magán társulások uniós keretének megfelelősége és optimalizálása, beleértve a Bizottsággal kötött hatáskör-átruházási megállapodást is, kevésbé előíró jellegű témák meghatározása a jövőbeni pályázati felhívások kapcsán, az alvállalkoztatás ösztönzése a kkv-k részvételének fokozása érdekében, a Tiszta Égbolt program átláthatóságának és ismertségének növelése, a Tiszta Égbolt tevékenységein belül az alternatív kutatási technológiák fokozott alkalmazása, a tagállami kutatási programokkal való szinergiák jobb kihasználása, valamint a gazdasági hatás fokozása és a tudományos közösség részvételének ösztönzése. Ezen ajánlások mellett a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata 2017-ben elvégezte a Közös Vállalkozás teljesítménymérési keretének ellenőrzését, és azt javasolta, hogy a Tiszta Égbolt 2 – teljesítménymérési keretének kiegészítése érdekében – határozzon meg kritériumokat és kapcsolódó mutatókat, számszerűsítse a Közös Vállalkozás versenyképességi, illetve ipari célkitűzéseire vonatkozó célértékeket, és fejlesszen ki megfelelő módszertant a célkitűzések teljesítése terén elért előrehaladás mérésére.

25

(26)  Az értékelés ajánlásai alapján többek között a következő konkrét fellépések végrehajtását tervezik 2018-ban: a tagállami kutatási programokkal való koordináció javítása az államok képviselői csoportjai eredményességének javítása révén, más ágazatokkal közös, különböző technológiákkal foglalkozó transzverzális műhelyfoglalkozások szervezésére irányuló tervek kidolgozása a Közös Vállalkozás stratégiai jövőképe ismertségének javítása érdekében, egy sor fellépés a Tiszta Égbolt 2 tevékenységi témáinak kevésbé előíró jellegű meghatározására irányuló ajánlás megvalósítására, a tevékenységek gazdasági hatásának fokozása a projekteredmények és tervezett felhasználási módjaik elemzése révén, valamint a Tiszta Égbolt Tudományos Csoport újraindítása a tudományos közösség részvételének ösztönzése érdekében.

26

(27)  A már megkezdett tevékenységek között van: a Tiszta Égbolt 1 szerinti társult tagsági rendszer helyett a kiemelt partnerek rendszerének bevezetése a Tiszta Égbolt 2 esetében a részvétel javítása érdekében, a Tudományos Bizottság tagságának megújítása, amelyről az irányító testület 2017 decemberében határozott, és amely új, a feltörekvő technológiákkal kapcsolatos kompetenciákkal gazdagítja azt, elemzés készítése annak meghatározására, mely területeken lehetne az alvállalkoztatási mechanizmus segítségével – a jogi keret, valamint a nyitottság és átláthatóság elvének érvényesítése mellett – növelni a kkv-k részvételét és a hatékonyságot, a Bizottsággal kötött hatáskör-átruházási megállapodás és a részvételi szabályzat egyszerűsítésére és eltérési rendelkezéseire irányuló előzetes elemzés készítése a következő programozási időszakra tekintettel, az államok képviselőinek csoportja által 2017 decemberében a repüléstechnikai tevékenységek kutatási keretből történő jövőbeni finanszírozásáról készített első elemzés, rendszeres találkozók a többi releváns közös vállalkozással (SESAR, Shift2Rail, FCH 2 és ECSEL), valamint jelentés közzététele a Tiszta Égbolt 1 program összes technológiai eredményéről (Outcome of the first European Aeronautics Research Partnership 2008–2017 – Az első európai repüléstechnikai kutatási partnerség eredményei, 2008–2017).

27

Outcome of the first European Aeronautics Research Partnership 2008–2017 –

(28)  A következő programozási időszakra tekintettel elsősorban a Közös Vállalkozás jogi és működési keretéről (többek között egyszerűsítő intézkedésekről), valamint a Közös Vállalkozás által irányítandó kutatási tevékenységek hatóköréről terveznek további elemzéseket.

28

---

MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A korrekciós intézkedés állapota
  (Végrehajtva/folyamatban/ végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| | A „Horizont 2020” támogatások kezelése | |
| 2016 | 2016 végére – a „Horizont 2020” végrehajtásának harmadik évére – a Közös Vállalkozás csak részben fejezte be kontrollrendszereinek integrációját a Bizottság közös „Horizont 2020” támogatáskezelési és monitoringeszközeivel. | Végrehajtva |
| | Az előfinanszírozás monitoringja és elszámolása | |
| 2016 | A Közös Vállalkozás 2016 végéig a „Horizont 2020” támogatási szerződések keretében végrehajtott projektek kapcsán ágazati tagjainak folyósított előfinanszírozási kifizetések (összesen 176 millió euro) egyikét sem számolta el. Az előfinanszírozási kifizetéseknek a tagok által benyújtott kifizetési kérelmekkel szemben történő rendszeres elszámolása csökkentené a Közös Vállalkozás pénzügyi kockázatnak való kitettségét. | Végrehajtva |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A korrekciós intézkedés állapota

(Végrehajtva/folyamatban/ végrehajtandó/n.a.)

A „Horizont 2020” támogatások kezelése

2016

2016 végére – a „Horizont 2020” végrehajtásának harmadik évére – a Közös Vállalkozás csak részben fejezte be kontrollrendszereinek integrációját a Bizottság közös „Horizont 2020” támogatáskezelési és monitoringeszközeivel.

Végrehajtva

Az előfinanszírozás monitoringja és elszámolása

2016

A Közös Vállalkozás 2016 végéig a „Horizont 2020” támogatási szerződések keretében végrehajtott projektek kapcsán ágazati tagjainak folyósított előfinanszírozási kifizetések (összesen 176 millió euro) egyikét sem számolta el. Az előfinanszírozási kifizetéseknek a tagok által benyújtott kifizetési kérelmekkel szemben történő rendszeres elszámolása csökkentené a Közös Vállalkozás pénzügyi kockázatnak való kitettségét.

Végrehajtva

---

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZA

A Közös Vállalkozás tudomásul vette a Számvevőszék jelentését.

---

| 14.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 452/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 452/27

---

JELENTÉS

a Kiváló Európai Elektronikai Alkatrészek és Rendszerek Közös Vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt

(2018/C 452/04)

TARTALOMJEGYZÉK

| | Bekezdés | Oldal |
| --- | --- | --- |
| BEVEZETÉS | 1–10. | 28 |
| Az ECSEL Közös Vállalkozás létrehozása | 1–2. | 28 |
| Kormányzás | 3–5. | 28 |
| Célkitűzések | 6. | 28 |
| Erőforrások | 7–9. | 28 |
| A Bizottság értékelései | 10. | 29 |
| VÉLEMÉNY | 11–28. | 29 |
| Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról | 12. | 29 |
| Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről | 13. | 29 |
| A beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről alkotott korlátozott vélemény alapja | 14–18. | 29 |
| Korlátozott vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről | 19. | 30 |
| A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége | 20–22. | 30 |
| Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége | 23–28. | 31 |
| KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS | 29–35. | 31 |
| A 2017. évi költségvetés végrehajtása | 29. | 31 |
| A többéves költségvetés végrehajtása a hetedik keretprogram keretében | 30. | 31 |
| A többéves költségvetés végrehajtása a „Horizont 2020” keretében | 31–35. | 32 |
| BELSŐ KONTROLL | 36–37. | 32 |
| Igazgatási eljárások | 36–37. | 32 |
| EGYÉB TÉMAKÖRÖK | 38. | 32 |
| A hozzájárulások ágazati tagok általi megtöbbszörözése | 38. | 32 |
| A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSEIVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK | 39–40. | 33 |
| MELLÉKLET. | AZ ELŐZŐ ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA |

Bekezdés

Oldal

BEVEZETÉS

1–10.

28

Az ECSEL Közös Vállalkozás létrehozása

1–2.

28

Kormányzás

3–5.

28

Célkitűzések

6.

28

Erőforrások

7–9.

28

A Bizottság értékelései

10.

29

VÉLEMÉNY

11–28.

29

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

12.

29

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

13.

29

A beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről alkotott korlátozott vélemény alapja

14–18.

29

Korlátozott vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

19.

30

A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége

20–22.

30

Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

23–28.

31

KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS

29–35.

31

A 2017. évi költségvetés végrehajtása

29.

31

A többéves költségvetés végrehajtása a hetedik keretprogram keretében

30.

31

A többéves költségvetés végrehajtása a „Horizont 2020” keretében

31–35.

32

BELSŐ KONTROLL

36–37.

32

Igazgatási eljárások

36–37.

32

EGYÉB TÉMAKÖRÖK

38.

32

A hozzájárulások ágazati tagok általi megtöbbszörözése

38.

32

A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSEIVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK

39–40.

33

MELLÉKLET.

AZ ELŐZŐ ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

34

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZA

35

BEVEZETÉS

Az ECSEL Közös Vállalkozás létrehozása

| 1. | A brüsszeli székhelyű Kiváló Európai Elektronikai Alkatrészek és Rendszerek (ECSEL) Közös Vállalkozást 2014 májusában (1) hozták létre a 2024. december 31-ig tartó időszakra. Az ECSEL Közös Vállalkozás az ENIAC, illetve az ARTEMIS közös vállalkozások helyébe lépett és azok jogutódjaként működik; a két utóbbi közös vállalkozás hivatalos lezárására 2014. június 26-án került sor. Az ECSEL Közös Vállalkozás 2014. június 27-én kezdte meg önálló működését. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az ECSEL Közös Vállalkozás a nanoelektronika és a beágyazott számítástechnikai rendszerek kutatási területén működő köz-magán társulás. A Közös Vállalkozás alapító tagjai a Bizottság által képviselt Európai Unió, az ECSEL-ben részt vevő államok (2), valamint a beágyazott és kiberfizikai rendszerek, az intelligens rendszerek integrációja, valamint a mikro- és nanoelektronika területén tevékenykedő vállalatokat és kutatóintézeteket tömörítő három iparági szövetség (Aeneas, ARTEMISIA és EPoSS). |
| --- | --- |

2.

Kormányzás

| 3. | Az ECSEL Közös Vállalkozás irányító szervei az irányító testület, az ügyvezető igazgató, a hatóságok testülete és a magánszektorbeli tagok testülete. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az irányító testületet a Közös Vállalkozás tagjainak képviselői alkotják. Az irányító testület viseli az átfogó felelősséget az ECSEL Közös Vállalkozás stratégiai irányításáért és működéséért, és felügyeli tevékenységeinek végrehajtását. Az ügyvezető igazgató feladata a Közös Vállalkozás napi szintű irányítása. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A hatóságok testülete a Bizottság, valamint az ECSEL-ben részt vevő államok egy-egy képviselőjéből áll. Ez a testület dönt arról, mely javaslatok részesülnek közfinanszírozásban. A magánszektorbeli tagok testülete, amely az ECSEL Közös Vállalkozás magánszektorbeli tagjainak képviselőiből áll, dolgozza ki a stratégiai kutatási és innovációs ütemterv tervezetét. |
| --- | --- |

5.

Célkitűzések

| 6. | Az ECSEL Közös Vállalkozás elsődleges célja annak elősegítése, hogy az Unió elektronikai alkatrészekkel és rendszerekkel foglalkozó ágazata megerősödjön és globálisan versenyképessé váljon. Célja továbbá az elektronikai alkatrészek és rendszerek rendelkezésre állásának biztosítása a kulcsfontosságú piacok számára és a társadalmi kihívások kezeléséhez, valamint a félvezető és intelligens rendszerek európai gyártási kapacitásainak fenntartása és növelése. A Közös Vállalkozás arra törekszik, hogy a tagállami stratégiák összehangolása révén magánberuházásokat vonzzon be, valamint a szükségtelen átfedések és a szétaprózódás elkerülése, illetve a vonatkozó kutatási és innovációs területen működő szereplők részvételének megkönnyítése révén fokozza az állami támogatások eredményességét. |
| --- | --- |

6.

Erőforrások

| 7. | Az Európai Unió az ECSEL Közös Vállalkozás tevékenységeihez legfeljebb 1 185 millió euróval járul hozzá a „Horizont 2020” program költségvetéséből (3). Az ECSEL-ben részt vevő államok legalább ugyanekkora összeggel járulnak hozzá a Közös Vállalkozáshoz (4). Az ágazati tagok hozzájárulásának legalább 1 657,5 millió eurót kell kitennie (5). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Az ECSEL Közös Vállalkozás igazgatási költségeit a tagok pénzbeli hozzájárulásainak kell fedezniük: a hozzájárulás összege az Unió esetében legfeljebb 15,3 millió euro, az ágazati tagok esetében pedig az összes projekt összköltségének 1 %-a (legalább 19,7 millió euro, legfeljebb 48 millió euro) (6). |
| --- | --- |

8.

| 9. | 2017-ben az ECSEL Közös Vállalkozás végleges költségvetése 290,1 millió euro volt (2016: 244 millió euro). A Közös Vállalkozás 2017. december 31-én 29 főt foglalkoztatott (2016: 29 fő) (7). |
| --- | --- |

9.

A Bizottság értékelései

| 10. | A Bizottság 2017 júniusában befejezte a Közös Vállalkozás hetedik keretprogramhoz tartozó tevékenységeinek záróértékelését és a „Horizont 2020” programhoz tartozó tevékenységeinek időközi értékelését, amelyek nyomán a Közös Vállalkozás cselekvési terveket készített az értékelésekben megfogalmazott ajánlások végrehajtására. Ebből az alkalomból külön szakaszban foglalkozunk a Közös Vállalkozás által az értékelések kapcsán kidolgozott cselekvési tervekkel, ezt azonban kizárólag tájékoztató jelleggel tesszük: elemzésünk nem képezi ellenőri véleményünk, illetve észrevételeink részét. |
| --- | --- |

10.

| VÉLEMÉNY









  11. | A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:






  a) | a Közös Vállalkozás beszámolója, amely a 2017. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (8) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (9) áll; |
| --- | --- | --- |

VÉLEMÉNY

11.

a)

a Közös Vállalkozás beszámolója, amely a 2017. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (8) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (9) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 12. | Véleményünk szerint a Közös Vállalkozás 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven, pénzügyi szabályzatának, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a Közös Vállalkozás 2017. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. Ezek a szabályok a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjain alapulnak. |
| --- | --- |

12.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 13. | Véleményünk szerint a 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

13.

A beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről alkotott korlátozott vélemény alapja

| 14. | Az ECSEL Közös Vállalkozás átvette az ARTEMIS és az ENIAC közös vállalkozások hetedik keretprogramhoz kapcsolódó projektjeit. Az ECSEL-ben részt vevő államok nemzeti finanszírozó hatóságai által kiadott költségelfogadási nyilatkozatok ellenében az ECSEL Közös Vállalkozás által e projektek kapcsán 2017-ben végrehajtott kifizetések 76,4 millió eurót tettek ki (2016: 118 millió euro), ami a Közös Vállalkozás összes 2017. évi operatív kifizetésének 32 %-át (2016: 54 %) jelenti. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Az ARTEMIS és az ENIAC közös vállalkozások által a nemzeti finanszírozó hatóságokkal kötött igazgatási megállapodások továbbra is alkalmazandók, mivel az ECSEL Közös Vállalkozás az említett közös vállalkozások összeolvadásával jött létre. E megállapodások szerint a nemzeti finanszírozó hatóságok végzik a Közös Vállalkozás nevében a hetedik keretprogramhoz tartozó projektkifizetések utólagos ellenőrzését. Az ARTEMIS és az ENIAC közös vállalkozások utólagos ellenőrzési stratégiája nagymértékben támaszkodott a nemzeti finanszírozó hatóságokra a projektek kifizetési kérelmeinek ellenőrzésében (10). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Az ECSEL Közös Vállalkozás lépéseket tett a nemzeti finanszírozó hatóságok által végrehajtott utólagos ellenőrzések értékelésére és írásos nyilatkozatokat szerzett be a nemzeti finanszírozó hatóságoktól, amelyben azok kijelentik, hogy nemzeti eljárásaik észszerű bizonyosságot nyújtanak a tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. A nemzeti finanszírozó hatóságok által alkalmazott módszerek és eljárások közötti jelentős különbségek azonban nem teszik lehetővé az ECSEL Közös Vállalkozás számára sem a súlyozott hibaarány, sem a fennmaradó hibaarány megbízható, egységes módon történő kiszámítását. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Ezért a Számvevőszék nem tudja megítélni, hogy az utólagos ellenőrzések eredményesen működnek-e, illetve hogy ez a fő kontroll elegendő bizonyossággal szolgál-e a hetedik keretprogram projektjeihez kapcsolódó mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről (11). |
| --- | --- |

17.

| 18. | A nemzeti finanszírozó hatóságok által alkalmazott módszerek és eljárások eltéréseivel kapcsolatos kérdések a „Horizont 2020” projektek végrehajtása szempontjából nem relevánsak, mivel az utólagos ellenőrzések elvégzése immár a Bizottság Közös Ellenőrzési Szolgálatának (CAS) a feladata (12). 2017-ben a Közös Vállalkozás – a DG RTD Közös Ellenőrzési Szolgálatával (CAS) közösen – első alkalommal megkezdte egy, a „Horizont 2020” program időközi kifizetési kérelmeiből álló véletlenszerű minta utólagos ellenőrzését, amelynek eredményeit a Közös Vállalkozás 2018. évi éves tevékenységi jelentése tartalmazza majd. |
| --- | --- |

18.

Korlátozott vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 19. | Véleményünk szerint – a 14–18. bekezdésben tárgyaltak lehetséges hatásainak kivételével – a 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetések minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

19.

A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége

| 20. | Az EUMSZ 310–325. cikke és a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzata értelmében a vezetőség felel a beszámolónak – a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően történő – elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetőség felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Közös Vállalkozás vezetősége viseli. |
| --- | --- |

20.

| 21. | A beszámoló elkészítésekor a vezetőség felelőssége annak felmérése, hogy a Közös Vállalkozás képes-e tevékenységének folytatására, adott esetben a tevékenység folytatását érintő ügyek közzététele, valamint az, hogy a beszámolót a tevékenység folytatásának feltételezésével készítse el. |
| --- | --- |

21.

| 22. | A szervezet pénzügyi beszámolási folyamatának felügyelete az irányítással megbízott személyek felelőssége. |
| --- | --- |

22.

Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

| 23. | Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat, és hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, illetve a zárszámadásért felelős más hatóságoknak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibát vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják a felhasználók e beszámolók alapján hozott gazdasági döntéseit. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, amely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr figyelembe veszi a beszámoló elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából teszi. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetőség számviteli becslései észszerűek-e, valamint értékelést ad a beszámoló általános bemutatásáról is. |
| --- | --- |

24.

| 25. | A bevételt illetően ellenőrizzük a Bizottságtól kapott támogatást, valamint értékeljük a Közös Vállalkozásnak a díjak és más jövedelmek beszedésére szolgáló eljárásait. |
| --- | --- |

25.

| 26. | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is), és azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. |
| --- | --- |

26.

| 27. | E jelentés és vélemény elkészítése során az Unió költségvetési rendelete (13) 208. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vettük a független külső ellenőr által a Közös Vállalkozás beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

28.

KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS

A 2017. évi költségvetés végrehajtása

| 29. | A 2017. évi végleges költségvetés 183,9 millió euro összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 290,1 millió euro összegű kifizetési előirányzatot tartalmazott. A kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 98 %, a kifizetési előirányzatoké 83 % volt. |
| --- | --- |

29.

A többéves költségvetés végrehajtása a hetedik keretprogram keretében

| 30. | 2014. júniusi megszűnésükig az ARTEMIS és az ENIAC közös vállalkozások 623 millió euro (ARTEMIS: 181 millió euro és ENIAC: 442 millió euro) értékben tettek kötelezettségvállalásokat a hetedik keretprogramból finanszírozandó operatív tevékenységekre. Az ECSEL Közös Vállalkozásba történő befizetések 2017 végéig 488 millió eurót (ARTEMIS: 148 millió euro és ENIAC: 340 millió euro) tettek ki. |
| --- | --- |

30.

A többéves költségvetés végrehajtása a „Horizont 2020” keretében

| 31. | A „Horizont 2020” költségvetéséből az ECSEL Közös Vállalkozás számára annak teljes élettartama során előirányzott legfeljebb 1 185 millió euróból az Unió 2017 végéig összesen 377 millió euro pénzbeli hozzájárulást teljesített a Közös Vállalkozásnak. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Az ECSEL-ben részt vevő 28 államnak legalább 1 170 millió euro összegű pénzügyi hozzájárulást kell nyújtania az ECSEL Közös Vállalkozás operatív tevékenységeihez. 2017 végéig a 2014., 2015. és 2016. évi pályázati felhívásban részt vevő országok – 19, 21, illetve 24 állam – 404 millió euro összegre vállalt kötelezettséget és 150,5 millió euro összegű (a teljes kötelező hozzájárulás 13 %-ának megfelelő) kifizetést teljesített. Bár a „Horizont 2020” projektek végrehajtása még korai szakaszban van, az ECSEL-ben részt vevő államok hozzájárulásainak nyilvánvalóan alacsony szintje azzal is összefügg, hogy egyes részt vevő államok csak az általuk támogatott projektek lezárultakor ismerik el a költségeket és számolnak be azokról. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Az ágazati tagok által a Közös Vállalkozás tevékenységeire befizetendő 1 657,5 millió euro összegű hozzájárulásokból 2017 végéig a Közös Vállalkozás becslése szerint a tagok 421 millió euro természetbeni hozzájárulást teljesítettek. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Így 2017 végén az ágazati tagoktól származó hozzájárulások teljes összege 421 millió euro, az Unió pénzbeli hozzájárulása pedig 377 millió euro volt. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Az ECSEL Közös Vállalkozás számára előirányzott legfeljebb 1 204,7 millió eurós operatív és igazgatási költségvetésből (14) a Közös Vállalkozás 2017 végéig 455 millió euróra vállalt kötelezettséget és 314 millió euro összegű kifizetést teljesített, túlnyomórészt a „Horizont 2020” első üteméhez tartozó projekteknek nyújtott előfinanszírozási kifizetések formájában. |
| --- | --- |

35.

BELSŐ KONTROLL

Igazgatási eljárások

| 36. | 2017-ben jelentős hiányosságokat tártunk fel az igazgatási szolgáltatásokra irányuló közbeszerzési eljárások irányítása terén (pl.: nem megfelelő közbeszerzési eljárás alkalmazása, a nyújtandó szolgáltatások hiányos meghatározása, módosítások késedelmes aláírása). |
| --- | --- |

36.

| 37. | A Közös Vállalkozás ezenfelül 2017-ben esetenként nem dokumentálta megfelelően kivétel-nyilvántartásában a kontrollok vezetőség általi figyelmen kívül hagyásával járó eseteket, illetve a bevett folyamatoktól és eljárásoktól való eltéréseket. Ez hátráltatja a vezetőséget a belső kontrollfolyamatok eredményességének biztosításában és az eljárásbeli hiányosságok gyors orvoslásában. |
| --- | --- |

37.

EGYÉB TÉMAKÖRÖK

A hozzájárulások ágazati tagok általi megtöbbszörözése

| 38. | A Közös Vállalkozás egyik fő célkitűzése, hogy tevékenységi területén az ágazati tagoktól származó hozzájárulások révén megtöbbszörözze az uniós hozzájárulásokat. A Közös Vállalkozás alapító rendelete szerint legalább 1,42-szeres tőkeáttételt kell elérni (15). Az összes – mind a „Horizont 2020” programból, mind a részt vevő államoktól származó – közfinanszírozást figyelembe véve a minimális tőkeáttételi tényező 0,7 (16). |
| --- | --- |

38.

A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSEIVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK

| 39. | A Bizottság által a hetedik keretprogram keretében működő ARTEMIS és ENIAC közös vállalkozásokról készített záróértékelés a 2008 és 2013 közötti időszakot (17), a „Horizont 2020” program keretében működő ECSEL Közös Vállalkozás időközi értékelése pedig a 2014 és 2016 közötti időszakot (18) fedte le. A közös vállalkozások teljesítményére (relevancia, hatékonyság, eredményesség, koherencia és uniós hozzáadott érték), illetve azok nyitottságára, átláthatóságára és a kutatások minőségére irányuló értékeléseket – a közös vállalkozásokról szóló tanácsi rendeleteknek (19) megfelelően – független szakértők bevonásával készítették el. Az értékelések eredményét a 2017 októberében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak megküldött bizottsági jelentés (20) is figyelembe vette. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Az értékelők ajánlásaira (21) reagálva a Közös Vállalkozás cselekvési tervet készített, amelyet az ECSEL Közös Vállalkozás irányító testülete 2018 áprilisában fogadott el. A cselekvési terv számos, a Közös Vállalkozás által végrehajtandó fellépést vázol fel (22), amelyek közül néhány kapcsán már megkezdődtek a tevékenységek (23); az ECSEL Közös Vállalkozás néhány fellépést saját hatáskörén kívül állónak ítélt (24), a többi fellépést javarészt 2018 és 2019 folyamán tervezik megvalósítani. |
| --- | --- |

40.

A jelentést 2018. október 2-i luxembourgi ülésén fogadta el a Neven MATES számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Klaus-Heiner LEHNE

elnök

---

(1)  A Tanács 2014. május 6-i 561/2014/EU rendelete az ECSEL Közös Vállalkozás létrehozásáról (HL L 169., 2014.6.7., 152. o.).

1

(2)  Ausztria, Belgium, Bulgária, Cseh Köztársaság, Dánia, Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Izrael, Írország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Németország, Norvégia, Olaszország, Portugália, Románia, Spanyolország, Svédország, Szlovákia, Szlovénia.

2

(3)  Az 561/2014/EU rendelet 3. cikkének (1) bekezdése.

3

(4)  Az 561/2014/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdése.

4

(5)  Az 561/2014/EU rendelet 4. cikkének (2) bekezdése.

5

(6)  Az ECSEL Közös Vállalkozás alapokmánya (az 561/2014/EU rendelet I. melléklete) 16. cikkének (2) bekezdése. Ugyanezen rendelet 19. cikke értelmében ezenkívül a 2014–2017-es időszak során az alábbi hozzájárulásokat fizették be az ECSEL Közös Vállalkozás igazgatási költségeihez az ENIAC Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló, 2007. december 20-i 72/2008/EK tanácsi rendelet (HL L 30., 2008.2.4., 21. o.) és a beágyazott számítástechnikai rendszerekre irányuló közös technológiai kezdeményezést megvalósító ARTEMIS Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló, 2007. december 20-i 74/2008/EK tanácsi rendelet (HL L 30., 2008.2.4., 52. o.) keretében indított intézkedések befejezéséhez: a) 2 050 000 euro az Uniótól; b) 1 430 000 euro az Aeneas egyesülettől; c) 975 000 euro az ARTEMISIA egyesülettől.

6

(7)  A Közös Vállalkozás tevékenységeiről további információk találhatók a weboldalán: www.ecsel-ju.eu.

7

(8)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, valamint a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

8

(9)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési műveleteket összesítő jelentésekből és azok magyarázataiból állnak.

9

(10)  Az ARTEMIS és az ENIAC által elfogadott utólagos ellenőrzési stratégiák értelmében a Közös Vállalkozás évente legalább egyszer megvizsgálja, hogy a tagállamoktól kapott információk kellő bizonyossággal szolgálnak-e a végrehajtott tranzakciók szabályszerűségéről és jogszerűségéről.

10

(11)  Lásd még: az ECSEL Közös Vállalkozás 2017. évi éves tevékenységi jelentésének X. fejezete.

11

(12)  Az 561/2014/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdése.

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

13

(14)  Ez az összeg a Közös Vállalkozás operatív és igazgatási költségeihez fizetendő uniós pénzbeli hozzájárulás maximális összegét (1 185 millió euro), valamint az ágazati tagok által a Közös Vállalkozás igazgatási költségeire befizetendő pénzbeli hozzájárulást (19,7 millió euro) foglalja magában.

14

(15)  Az ágazati tagok által a Közös Vállalkozás operatív tevékenységeihez nyújtott minimális természetbeni hozzájárulás (1 657,5 millió euro) és a Közös Vállalkozásnak biztosított maximális uniós pénzbeli hozzájárulás (1 185 millió euro) hányadosa.

15

(16)  Az ágazati tagok által a Közös Vállalkozás operatív tevékenységeihez nyújtott minimális természetbeni hozzájárulás (1 657,5 millió euro) és a Közös Vállalkozás számára az Unió és a részt vevő tagállamok által biztosított teljes pénzbeli hozzájárulás (2 355 millió euro) hányadosa.

16

(17)  Final evaluation of the ARTEMIS and ENIAC Joint Undertakings operating under FP7 (A hetedik keretprogram keretében működő ARTEMIS és ENIAC közös vállalkozások záróértékelése). https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/artemis-eniac.pdf

17

Final evaluation of the ARTEMIS and ENIAC Joint Undertakings operating under FP7

(18)  Interim evaluation of the ECSEL Joint Undertaking (2014–2016) operating under Horizon 2020 (A „Horizont 2020” program keretében működő ECSEL Közös Vállalkozás időközi értékelése (2014–2016)). https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/ecsel.pdf

18

Interim evaluation of the ECSEL Joint Undertaking (2014–2016) operating under Horizon 2020

(19)  Az ARTEMIS Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló 74/2008/EK rendelet, az ENIAC Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló 72/2008/EK rendelet, illetve az ECSEL Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló 561/2014/EU rendelet 11. cikkével előírt bizottsági értékelések.

19

(20)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum: Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020 (A „Horizont 2020” program keretében működő közös vállalkozások időközi értékelése) (SWD(2017) 339 final).

20

Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020

(21)  Az értékelők ajánlásai többek között a következőkre irányultak: egyértelmű hosszú távú kutatási-fejlesztési és innovációs stratégia meghatározása az elektronikai alkatrészek és rendszerek terén; a három ECSEL iparági szövetség jobb integrációja; a kutatási tevékenységek vertikális integrációját hangsúlyozó projektek előnyben részesítése a kiválasztás során; a kkv-k részvételének ösztönzése és a más közös vállalkozásokkal való szinergiák kiaknázása; az adminisztráció csökkentése és a stratégia középpontba helyezése; a felülvizsgálati és beszámolási folyamatok észszerűsítése; a tagállamok ösztönzése az ECSEL tevékenységeinek többéves finanszírozására; megfelelő mérőszámok kidolgozása a projektek végrehajtásának és hatásának mérésére; a projekteredmények nyomonkövethetőségének és újrafelhasználhatóságának elősegítése.

21

(22)  Az értékelők ajánlásai nyomán kidolgozott cselekvési tervben szereplő konkrét fellépések között voltak: a kísérleti gyártósorok új szereplők (különösen kkv-k) általi használatának ösztönzése; vertikálisan integrált projektjavaslatok ösztönzése, amelyek hangsúlyt helyeznek az innováció, a hatás és a végrehajtás terén megvalósítható hozzáadott értékre; több ECSEL részt vevő állam ösztönzése többéves finanszírozási kötelezettségvállalások tételére és támogatásuk ebben; együttműködés más közös vállalkozásokkal; a projektek hatásainak felmérésére szolgáló hatékony módszerek elemzése, valamint releváns fő teljesítménymutatók meghatározása.

22

(23)  A már megkezdett tevékenységek között vannak: az elektronikai alkatrészek és rendszerek új stratégiai kutatási programja (SRA) és az új többéves stratégiai kutatási és innovációs program (MASRIA) előkészítése; a 2018 novemberére tervezett, mindhárom ECSEL-szövetség aktív részvételével megrendezendő következő Elektronikai Alkatrészek és Rendszerek Európai Fóruma szervezésének megkezdése.

23

(24)  Az ECSEL Közös Vállalkozás úgy ítélte meg, hogy az értékelő által a tagállamok részvételi szabályainak és visszatérítési rátáinak harmonizálására tett ajánlás kívül esik a hatáskörén.

24

---

MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A korrekciós intézkedés állapota
  (Végrehajtva/folyamatban/ végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| | Csalás elleni stratégia | |
| 2015 | A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzata szerint a Közös Vállalkozás költségvetését eredményes és hatékony belsőkontroll-standardok alatt kell végrehajtani, beleértve a csalások és szabálytalanságok megelőzését, felderítését, korrekcióját és nyomon követését (1).
  A Bizottság csalás elleni stratégiájának 2011. júniusi elfogadását követően a kutatás terén az első közös csalás elleni stratégiát 2012 júliusában fogadták el, majd 2015 márciusában a „Horizont 2020” keretében bevezetett változások figyelembevételével aktualizálták (2). A kutatás terén érvényes csalás elleni stratégiának része egy cselekvési terv, amelyet a kutatási Közös Vállalkozások hajtanak végre.
  Az ECSEL Közös Vállalkozásnál már működnek belső kontrolleljárások azzal a céllal, hogy észszerű bizonyossággal szolgáljanak a csalások és szabálytalanságok megelőzéséről és feltárásáról (előzetes ellenőrzések a kifizetésekre nézve, összeférhetetlenségi politika és utólagos ellenőrzések a támogatások kedvezményezettjeinél). Az ECSEL Közös Vállalkozás csalás elleni végrehajtási tervét 2016. november 11-én fogadták el, megvalósítása jelenleg is folyamatban van. | Folyamatban |
| | Összeférhetetlenség | |
| 2016 | Az ECSEL Közös Vállalkozás szabályokat fogadott el az összeférhetetlenség megelőzéséről és kezeléséről, hogy csökkentse az irányító szerveivel kapcsolatos kockázatokat. A Közös Vállalkozás ezzel szemben nem felelt meg következetesen az irányító testület GB.2015.41. sz. határozatában előírt követelményeknek. | Folyamatban |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A korrekciós intézkedés állapota

(Végrehajtva/folyamatban/ végrehajtandó/n.a.)

Csalás elleni stratégia

2015

A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzata szerint a Közös Vállalkozás költségvetését eredményes és hatékony belsőkontroll-standardok alatt kell végrehajtani, beleértve a csalások és szabálytalanságok megelőzését, felderítését, korrekcióját és nyomon követését (1).

A Bizottság csalás elleni stratégiájának 2011. júniusi elfogadását követően a kutatás terén az első közös csalás elleni stratégiát 2012 júliusában fogadták el, majd 2015 márciusában a „Horizont 2020” keretében bevezetett változások figyelembevételével aktualizálták (2). A kutatás terén érvényes csalás elleni stratégiának része egy cselekvési terv, amelyet a kutatási Közös Vállalkozások hajtanak végre.

Az ECSEL Közös Vállalkozásnál már működnek belső kontrolleljárások azzal a céllal, hogy észszerű bizonyossággal szolgáljanak a csalások és szabálytalanságok megelőzéséről és feltárásáról (előzetes ellenőrzések a kifizetésekre nézve, összeférhetetlenségi politika és utólagos ellenőrzések a támogatások kedvezményezettjeinél). Az ECSEL Közös Vállalkozás csalás elleni végrehajtási tervét 2016. november 11-én fogadták el, megvalósítása jelenleg is folyamatban van.

Folyamatban

Összeférhetetlenség

2016

Az ECSEL Közös Vállalkozás szabályokat fogadott el az összeférhetetlenség megelőzéséről és kezeléséről, hogy csökkentse az irányító szerveivel kapcsolatos kockázatokat. A Közös Vállalkozás ezzel szemben nem felelt meg következetesen az irányító testület GB.2015.41. sz. határozatában előírt követelményeknek.

Folyamatban

---

(1)  Az ECSEL Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatának 12. cikke.

(2)  Például egy közös támogató központ létrehozása, központosított ellenőri szolgálattal és az uniós kutatási szervezeteknél összehangolt működési folyamatokkal.

---

AZ ECSEL KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZA

16.

A 2016. évi költségvetéshez hasonlóan, a Közös Vállalkozás januárban a 2017. évre vonatkozóan elvégezte a nemzeti biztosítási rendszerek kiterjedt értékelését, figyelembe véve a nemzeti finanszírozó hatóságoktól (NFA-k) a hetedik keretprogram keretében finanszírozott projektekhez kapcsolódóan kapott 2 085 projektzáró tanúsítványt és 990 könyvvizsgálói igazolást. Ezenkívül az ECSEL Közös Vállalkozás 2018 januárjától felkérte a nemzeti hatóságokat, hogy nyújtsanak be éves megbízhatósági nyilatkozatot. Az ECSEL Közös Vállalkozás 20 nyilatkozatot kapott (a lehetséges 25-ből) a nemzeti finanszírozó hatóságoktól, ami a finanszírozás 98,54 %-át képviseli, és arra a következtetésre jutott, hogy az ellenőrzési jelentés és a nyilatkozat a tagok pénzügyi érdekeinek észszerű védelmét biztosítja.

34.

Különösen a 2014 és 2016 közötti pályázati felhívások esetében szeretnénk kiemelni, hogy az odaítélő határozatoknak és a Horizont 2020 keretprogram szabályainak megfelelően a magánszektorbeli kedvezményezettek 1 096 millió euro kötelezettségvállalást tettek, ebből 841 millió az ágazati szövetségek (IKOP) tagjainak és 256 millió euro az ágazati szövetségi tagsággal nem rendelkező kedvezményezettek vállalása.

36.

Az adminisztratív szolgáltatásokra vonatkozó közbeszerzési eljárások hatékony lebonyolításának biztosítása érdekében költségvetési, beszerzési és szerződéskezelési asszisztens kinevezésére került sor. A költségvetési, beszerzési és szerződéskezelési asszisztens szerepe összehangolt megközelítést biztosít, és központosítja a közbeszerzési eljárásokat és a szerződések kezelését, beleértve a szerződéses kötelezettségek és a teljesítménymenedzsment ellenőrzését és nyomon követését. Emellett külön figyelemfelhívó rendezvényekre került sor a megfelelő egységekkel.

37.

Az ECSEL Közös Vállalkozás intézkedéseket hozott annak érdekében, hogy kivétel-nyilvántartása megfelelően dokumentálja a kontrollok igazgatóság általi figyelmen kívül hagyásával járó eseteket, illetve a bevett folyamatoktól és eljárásoktól való eltéréseket, különösen a folyamatokra és eljárásokra vonatkozó 8. számú belsőkontroll-standard felülvizsgálatát a szerepek és felelősségek egyértelmű leírásával, beleértve valamennyi kivétel közlését a belső kontroll és audit vezető részére. A kivételek nyilvántartását központilag vezetik és rendszeresen frissítik. 2018 áprilisában az ECSEL Közös Vállalkozás valamennyi munkatársa részt vett a követendő eljárásokról tartott képzésben. Ezek az intézkedések támogatják a vezetőség képességét a belső kontrollfolyamatok hatékonyságának biztosítására és az eljárási hiányosságok gyors enyhítésére.

---

| 14.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 452/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 452/36

---

JELENTÉS

a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt

(2018/C 452/05)

TARTALOM

| | Bekezdés | Oldal |
| --- | --- | --- |
| BEVEZETÉS | 1–6. | 37 |
| Az F4E Közös Vállalkozás létrehozása | 1–2. | 37 |
| Kormányzás | 3–4. | 37 |
| Célkitűzések | 5. | 37 |
| Erőforrások | 6. | 37 |
| VÉLEMÉNY | 7–29. | 37 |
| Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról | 8. | 38 |
| Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről | 9. | 38 |
| Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről | 10. | 38 |
| Figyelemfelhívó megjegyzés | 11–20. | 38 |
| A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége | 21–23. | 39 |
| Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége | 24–29. | 40 |
| KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS | 30–31. | 40 |
| A 2017. évi költségvetés végrehajtása | 30–31. | 40 |
| BELSŐ KONTROLLOK | 32–35. | 41 |
| MELLÉKLET. | AZ ELŐZŐ ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA |

Bekezdés

Oldal

BEVEZETÉS

1–6.

37

Az F4E Közös Vállalkozás létrehozása

1–2.

37

Kormányzás

3–4.

37

Célkitűzések

5.

37

Erőforrások

6.

37

VÉLEMÉNY

7–29.

37

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

8.

38

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

9.

38

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

10.

38

Figyelemfelhívó megjegyzés

11–20.

38

A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége

21–23.

39

Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

24–29.

40

KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS

30–31.

40

A 2017. évi költségvetés végrehajtása

30–31.

40

BELSŐ KONTROLLOK

32–35.

41

MELLÉKLET.

AZ ELŐZŐ ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

42

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZA

45

BEVEZETÉS

Az F4E Közös Vállalkozás létrehozása

| 1. | A Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozást (1) (a továbbiakban: F4E Közös Vállalkozás) 2007 márciusában hozták létre (2) 35 éves időtartamra. Míg a fő magfúziós létesítményeket a franciaországi Cadarache-ban fogják kiépíteni, a Közös Vállalkozás székhelye Barcelonában van. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A Közös Vállalkozás alapító tagjai a Bizottság által képviselt Euratom, az Euratom tagállamai és Svájc (amely együttműködési megállapodást kötött az Euratommal). |
| --- | --- |

2.

Kormányzás

| 3. | Az F4E Közös Vállalkozás irányító szervei az igazgatótanács, az igazgató és más szervek. Az igazgatótanács a kitűzött célok megvalósítását illetően felügyeli a Közös Vállalkozást. Az igazgató feladata a Közös Vállalkozás napi szintű irányítása. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A Közös Vállalkozás többi irányító testülete az iroda, a műszaki tanácsadó testület, a közbeszerzéssel és szerződésekkel foglalkozó bizottság, az igazgatási és irányítóbizottság, az ellenőrző bizottság és a belső felülvizsgálati testület. |
| --- | --- |

4.

Célkitűzések

| 5. | Az F4E Közös Vállalkozás célkitűzései a következők (3):






  a) | biztosítja az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) hozzájárulását az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete (ITER IO) számára; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

biztosítja az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) hozzájárulását az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezete (ITER IO) számára;

| b) | biztosítja az Euratom hozzájárulását a „tágabb megközelítés” keretében Japánnal közösen folytatott tevékenységekhez a fúziós energia gyors fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

b)

biztosítja az Euratom hozzájárulását a „tágabb megközelítés” keretében Japánnal közösen folytatott tevékenységekhez a fúziós energia gyors fejlesztése érdekében;

| c) | programot készít elő és hangol össze egy demonstrációs fúziós reaktor és a kapcsolódó létesítmények, ezen belül különösen a nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezés megépítésének előkészítése érdekében. |
| --- | --- |

c)

programot készít elő és hangol össze egy demonstrációs fúziós reaktor és a kapcsolódó létesítmények, ezen belül különösen a nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezés megépítésének előkészítése érdekében.

Erőforrások

| 6. | 2017-ben az F4E Közös Vállalkozás végleges költségvetésében a kifizetési előirányzat összege 865 millió euro (2016: 720 millió euro), a kötelezettségvállalási előirányzaté pedig 589 millió euro (2016: 459 millió euro) volt (4). A Közös Vállalkozás 2017. december 31-én 447 főt foglalkoztatott (2016: 415 fő). |
| --- | --- |

6.

| VÉLEMÉNY









  7. | A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:






  a) | a Közös Vállalkozás beszámolója, amely a 2017. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (6) áll; |
| --- | --- | --- |

VÉLEMÉNY

7.

a)

a Közös Vállalkozás beszámolója, amely a 2017. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (6) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 8. | Véleményünk szerint a Közös Vállalkozás 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven, pénzügyi szabályzatának, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a Közös Vállalkozás 2017. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. Ezek a szabályok a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjain alapulnak. |
| --- | --- |

8.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 9. | Véleményünk szerint a 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 10. | Véleményünk szerint a 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetések minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

10.

Figyelemfelhívó megjegyzés

| 11. | A fent kifejtett véleményünktől függetlenül felhívjuk a figyelmet a következőkre. Az Európai Unió Tanácsának 2010. július 7-én elfogadott következtetései (7) 2008-as értéken számolva 6,6 milliárd eurót hagytak jóvá a Közös Vállalkozásnak a projekt eredetileg 2020-ra befejezni tervezett ITER kiépítési szakaszára vonatkozó hozzájárulására. Ez az összeg nem tartalmazta az Európai Bizottság által 2010-ben az esetleges kockázatok fedezésére javasolt 663 millió eurót (8). |
| --- | --- |

11.

| 12. | 2016 novemberében az ITER Tanácsa (9) elfogadott egy új ITER projekt-alapkoncepciót (hatókör, ütemezés és költség). Az általános projektütemezést (10) minden ITER-tag (11) elfogadta, az általános projektköltségekre vonatkozóan azonban csak ad referendum állapodtak meg, azaz minden tagnak utólagos jóváhagyást kellett kérnie a saját kormánya költségvetési eljárása során. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Az ITER Tanácsa által elfogadott új ütemterv négy szakaszból álló megközelítést tartalmaz, amelyben 2025 decemberét tűzték ki a projekt kiépítési szakasza első stratégiai mérföldkövének megvalósítására („Első plazma”) és – az eredetileg tervezetthez képest 15 éves késéssel – 2035 decemberét a teljes kiépítési szakasz becsült befejezési dátumául. Az új szakaszos megközelítés célja, hogy a projekt végrehajtását jobban összehangolják az összes ITER IO tag prioritásaival és korlátozásaival. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Az új ITER projekt-alapkoncepció elfogadását követően az F4E Közös Vállalkozás új ütemtervet készített és újraszámította a Közös Vállalkozás által a projekt kiépítési szakaszához való hozzájárulás előzetes becsült összköltségét (EAC). |
| --- | --- |

14.

| 15. | A Közös Vállalkozás igazgatótanácsának 2016 decemberében bemutatott számítások alapján a 2020 utáni kiépítési szakasz várható forrásellátottsági követelménye (2008-as értéken) 5,4 milliárd euro, ami 82 %-os növekedést jelent az elfogadott (2008-as értéken) 6,6 milliárd eurós költségvetéshez képest. Az Európai Unió Tanácsa által 2010-ben elfogadott (2008-as értéken) 6,6 milliárd eurós összeg ugyanis jelenleg a 2020-ig történő kiadások tekintetében szolgál felső korlátként a Közös Vállalkozás számára. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Meg kell jegyezni, hogy a kiépítési szakaszon kívül a Közös Vállalkozásnak hozzá kell majd járulnia a 2035 utáni ITER műveleti szakaszhoz (12), valamint az azt követő ITER deaktiválási és leszerelési szakaszhoz is. A 2035 utáni műveleti szakaszhoz való hozzájárulásról még nem készült becslés. Az F4E Közös Vállalkozás által a deaktiválási és a leszerelési szakaszhoz nyújtandó hozzájárulást az ITER IO (2001-es értéken) 95,54 millió euróra, illetve (2001-es értéken) 180,2 millió euróra (13) becsüli. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Noha az F4E Közös Vállalkozás „Első plazma” szakaszra vonatkozó előrejelzései összeegyeztethetők az ITER IO projekt ütemtervével, a Közös Vállalkozás úgy véli, hogy az ütemezés a technikailag megvalósítható lehetséges legkorábbi időpontot tartalmazza (14). |
| --- | --- |

17.

| 18. | 2017 júniusában a Bizottság közleményt adott ki az ITER projekt reformjához történő uniós hozzájárulásról (15), amelyben az Európai Parlament támogatását, valamint az Európai Unió Tanácsának megbízását kérte ahhoz, hogy az Euratom részéről jóváhagyja az új alapkoncepciót (16). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Bár az új alapkoncepció nem tesz említést tartalékról, a Bizottság közleményében azt javasolta, hogy az ütemterv vonatkozásában legfeljebb 24 hónapos, a költségvetés szempontjából pedig 10–20 %-os tartalék lenne megfelelő (17). Ráadásul a 6,6 milliárd eurós költségvetési korlát betartása érdekében tett intézkedések között volt az „Első plazma” szempontjából nem kulcsfontosságú összetevők beszerzésének és telepítésének elhalasztása is. Bár biztató lépések történtek az ITER-projekt kiépítési szakasza irányításának és kontrolljának javítására, továbbra is fennáll a kockázat, hogy még az új javasolt alapkoncepcióhoz képest is tovább nőnek a költségek és a projekt végrehajtását érintő késedelmek. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Az Egyesült Királyság 2017. március 29-én értesítette az Európai Tanácsot azon döntéséről, hogy kilép az Európai Unióból és az Euratomból. A kilépés feltételeit meghatározó megállapodásról a jövőben fognak tárgyalni. Ennek a döntésnek jelentős hatása lehet az F4E Közös Vállalkozás jövőbeli tevékenységeire és az ITER-projektre. |
| --- | --- |

20.

A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége

| 21. | Az EUMSZ 310–325. cikke és a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzata értelmében a vezetőség felel a beszámolónak – a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően történő – elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetőség felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Közös Vállalkozás vezetősége viseli. |
| --- | --- |

21.

| 22. | A beszámoló elkészítésekor a vezetőség felelőssége annak felmérése, hogy a Közös Vállalkozás képes-e tevékenységének folytatására, adott esetben a tevékenység folytatását érintő ügyek közzététele, valamint az, hogy a beszámolót a tevékenység folytatásának feltételezésével készítse el. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Az irányítással megbízott személyek felelőssége a szervezet pénzügyi beszámolási folyamatának felügyelete. |
| --- | --- |

23.

Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

| 24. | Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat, és hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, illetve a zárszámadásért felelős más hatóságoknak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibát vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják a felhasználók e beszámolók alapján hozott gazdasági döntéseit. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, amely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr figyelembe veszi a beszámoló elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából teszi. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetőség számviteli becslései észszerűek-e, valamint értékelést ad a beszámoló általános bemutatásáról is. |
| --- | --- |

25.

| 26. | A bevételt illetően ellenőrizzük a Bizottságtól és más érintettektől kapott támogatást, valamint értékeljük a Közös Vállalkozásnak a díjak és más jövedelmek beszedésére szolgáló eljárásait. |
| --- | --- |

26.

| 27. | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is), és az előlegfizetésektől eltekintve azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. Az előlegek megvizsgálása akkor történik, amikor a pénzeszközök címzettje igazolást ad a pénzeszközök helyes felhasználásáról, és a Közös Vállalkozás az előlegfizetés elszámolásával – a tárgyévben vagy később – elfogadja az igazolást. |
| --- | --- |

27.

| 28. | E jelentés és vélemény elkészítése során az Unió költségvetési rendelete (18) 208. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vettük a független külső ellenőr által a Közös Vállalkozás beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

29.

KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS

A 2017. évi költségvetés végrehajtása

| 30. | A végrehajtható 2017. évi végleges költségvetés 589 millió euro összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 865 millió euro összegű kifizetési előirányzatot tartalmazott. A kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 99,9 %, a kifizetési előirányzatoké 96,3 % volt. |
| --- | --- |

30.

| 31. | A költségvetés-tervezési eljárás súlyos hiányosságai miatt a 2017-ben ténylegesen szükséges kifizetési előirányzatok összege jelentősen meghaladta az eredeti 2017. évi költségvetésben szereplő kifizetési előirányzatokat. Az igazgatótanács 2017 februárjában eredetileg 548,6 millió euro összegű műveleti kifizetési előirányzatot hagyott jóvá, a 2017-ben szükséges kifizetési előirányzatok végleges összege azonban elérte a 832,6 millió eurót, ami 51,8 %-os növekedésnek felel meg. A Közös Vállalkozás becslései szerint ráadásul nem kizárt, hogy a 2018. évi költségvetésben mintegy 150 millió euro hiány jelentkezhet a kifizetési előirányzatok szintjén. |
| --- | --- |

31.

BELSŐ KONTROLLOK

| 32. | Az F4E Közös Vállalkozás nem követte folyamatosan nyomon a felsővezetők által tett érdekeltségi nyilatkozatokat (19). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Jelentős hiányosságokat találtunk a vezetői állásokra való felvételhez kapcsolódó belsőkontroll- és monitoringeljárások (20) tekintetében is. |
| --- | --- |

33.

| 34. | 2018-ban az Európai Unió Törvényszéke – a munkaerő-felvételi eljárás szabálytalanságára hivatkozva – semmisnek nyilvánította az F4E Közös Vállalkozás két 2015. évi felvételi határozatát (21). A Közös Vállalkozás 2018 áprilisában fellebbezést nyújtott be a határozat ellen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Jelentős hiányosságai miatt a belső kommunikációs stratégia (22) nem biztosította a leszerelési szakasz becsült költségére vonatkozó információk megfelelő megosztását a szervezeten belül. A Közös Vállalkozás ezért a korábbi évek beszámolóiban nem irányzott elő céltartalékot erre a kötelezettségre (23). |
| --- | --- |

35.

A jelentést 2018. október 2-i luxembourgi ülésén fogadta el a Neven MATES számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Klaus-Heiner LEHNE

elnök

---

(1)  Nemzetközi Termonukleáris Kísérleti Reaktor (International Thermonuclear Experimental Reactor).

1

(2)  A 2013/791/Euratom határozattal (HL L 349., 2013.12.21., 100. o.) és az (Euratom) 2015/224 határozattal (HL L 37., 2015.2.13., 8. o.) módosított, a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás létrehozásáról és részére kedvezmények nyújtásáról szóló 2007. március 27-i 2007/198/Euratom tanácsi határozat (HL L 90., 2007.3.30., 58. o.).

2

(3)  Az F4E Közös Vállalkozásról és tevékenységeiről további információk találhatók a weboldalán: http://www.fusionforenergy.europa.eu.

3

(4)  Az igazgatótanács 2017 decemberében fogadta el a költségvetés harmadik módosítását.

4

(5)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, valamint a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

5

(6)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési műveleteket összesítő jelentésekből és azok magyarázataiból állnak.

6

(7)  Az ITER helyzetéről szóló 2010. július 7-i tanácsi következtetések (Hiv.: 11 902/10).

7

(8)  A Bizottság 2010. május 4-i közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az ITER-projekt helyzetéről és a továbbhaladás lehetséges irányairól (COM(2010) 226 végleges).

8

(9)  19. ITER-Tanács, 2016. november 16–17. Az ITER Tanácsa az ITER IO irányító testülete.

9

(10)  Az ITER Tanácsa áttekintette az ITER IO által javasolt teljes, az „Első plazma” szakaszon (2025) keresztül a „Deutérium-Trícium” műveletig (2035) mindent magában foglaló aktualizált projektkiépítési ütemtervet.

10

(11)  Kínai Népköztársaság, Indiai Köztársaság, Japán, Koreai Köztársaság, Orosz Föderáció, Amerikai Egyesült Államok, Európai Unió.

11

(12)  Az ITER-projekt műveleti szakasza várhatóan 2037-ig fog tartani.

12

(13)  IC-19/07.2.1 Proposal for the Updated Overall Project Cost (OPC) from the Director General of the ITER IO to the 19th meeting of the ITER Council on 16–17 November 2016 (Az ITER IO főigazgatója által az ITER Tanácsának 2016. november 16–17-i ülése elé terjesztett javaslat az átfogó projektköltség naprakésszé tételéről).

13

Proposal for the Updated Overall Project Cost (OPC) from the Director General of the ITER IO to the 19th meeting of the ITER Council on 16–17 November 2016

(14)  Egy független felülvizsgálati csoport ötödik éves értékelése (2016. október 31.) és az F4E Közös Vállalkozás projektirányítási vezetője által az igazgatótanácsnak 2016 decemberében készített jelentés szerint.

14

(15)  COM(2017) 319 final, 2017.6.14. (a közleményt a 2017. június 14-i SWD(2017) 232 final bizottsági személyzeti munkadokumentum kíséri).

15

(16)  Az Euratom hozzájárulása nem érinti a bizottsági javaslatokat, az Egyesült Királyság Euratomból történő kiválására irányuló tárgyalások eredményeit, valamint a 2020 utáni többéves pénzügyi keretet.

16

(17)  COM(2017) 319 final, 2017.6.14. (a közleményt a 2017. június 14-i SWD(2017) 232 final bizottsági személyzeti munkadokumentum kíséri), V. fejezet: „ITER: út a jövőbe”.

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

18

(19)  3. sz. irányítási standard (etikai és szervezeti értékek).

19

(20)  3. sz. irányítási standard (etikai és szervezeti értékek) és 4. sz. irányítási standard (humán erőforrás).

20

(21)  Az Európai Unió Törvényszékének a T-561/16: Selection procedure F4E/CA/ST/FGIV/2015/001 (az F4E/CA/ST/FGIV/2015/001. sz. munkaerő-felvételi eljárás) ügyben hozott 2018. január 25-i határozata.

21

Selection procedure F4E/CA/ST/FGIV/2015/001

(22)  15. sz. irányítási standard (információ és kommunikáció).

22

(23)  A céltartalék összegét 2017. december 31-i állapot szerint 85,2 millió euróra becsülik.

23

---

MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A korrekciós intézkedés állapota
  (Végrehajtva/folyamatban/ végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| | MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL | |
| | A beszámoló bemutatása | |
| 2015 | A pénzügyi kimutatásokhoz tartozó megjegyzések 4.3.1.1. „ITER beszerzési megállapodások (ITER IO)” fejezetében található táblázat és információk az aláírt beszerzési megállapodásokat (3. oszlop) és a már jóváírt beszerzési megállapodásokat (4. oszlop) mutatják be. Az itt szereplő tájékoztatás azonban nem tér ki a folyamatban levő munkák tényleges előrehaladási fokára. A 2015. évi éves beszámolóban az F4E ezeket az információkat kiegészítette a folyamatban levő munkákra vonatkozó, a kifizető ügynökségekhez kapcsolódó szerződések kiadásainak teljes összegét figyelembe vevő becsléssel, valamint az ITER Nemzetközi Szervezettel kötött egyes beszerzési megállapodások esetében a mérföldkövek teljesítését mutató grafikonnal. A 2015. évi beszámolóban szereplő becslés dacára további munkára van szükség ahhoz, hogy pontosabb adatok kerülhessenek bemutatásra a Közös Vállalkozás által eddig elvégzett tevékenységek állapotáról és értékéről. | Folyamatban |
| | MEGJEGYZÉSEK A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS FELÜGYELETI ÉS KONTROLLRENDSZEREINEK FŐ KONTROLLMECHANIZMUSAIRÓL | |
| 2015 | Folyamatban van egy az összes operatív, pénzügyi és költségvetési adat integrálásához szükséges központi és egységes rendszer fejlesztése, amelynek révén lehetővé válik a becslések, a költségek és az eltérések rendszeres monitoringja és ellenőrzése. 2015. június 8–9-i ülésén az igazgatótanács elfogadta az igazgató vállalati forrástervezési rendszer (ERP) két éven belüli bevezetésére irányuló javaslatát. | Végrehajtva |
| 2015 | A tevékenységek készültségi fokon alapuló értékéről szóló információkat szolgáltató rendszerről (megtermeltérték-menedzsment) jelenleg folynak a tárgyalások az ITER Nemzetközi Szervezettel, azzal a céllal, hogy egy adott beszerzési megállapodás életciklusa alatt több kredittel kapcsolatos mérföldkő legyen elérhető. | Folyamatban |
| | Operatív közbeszerzések és támogatások | |
| 2015 | A tárgyalásos eljárások a 2015-ben indított 84 operatív közbeszerzési eljárás 45 %-át tették ki (2014: 58 %). Noha a Közös Vállalkozás 2015-ben csökkentette a tárgyalásos eljárások százalékos arányát, erőfeszítésekre van még szükség az operatív közbeszerzési eljárások esetében a versenyeztetés növeléséhez. A támogatásokra felhívásonként átlagban 1,4 pályázat érkezett.
  A felülvizsgálat eredménye: 2017-ben még mindig a tárgyalásos eljárások tették ki a 2017-ben indított 47 operatív közbeszerzési eljárás 47 %-át (2016: 45 %). A Közös Vállalkozás 2017-ben lépéseket tett a tárgyalásos eljárások százalékos arányának csökkentésére, azonban további erőfeszítésekre van szükség az operatív közbeszerzési eljárások esetében a versenyeztetés növeléséhez. A támogatásokra felhívásonként átlagban 1 pályázat érkezett. | Folyamatban |
| | EGYÉB | |
| | Jogi keret | |
| 2015 | 2015. december 2-án az F4E igazgatótanácsa végül módosította pénzügyi szabályzatát és annak végrehajtási szabályait, hogy azokat az új uniós pénzügyi keretekhez igazítsa. 2016 februárjában az Európai Bizottság kedvező véleményt bocsátott ki az F4E által a pénzügyi szabályokban bevezetett módosításokról, de arra kérte a Közös Vállalkozást, hogy vegye fontolóra egyes, az Unió költségvetési rendeletétől és a 208. cikk szerinti szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről való konkrét eltérésekre vonatkozó rendelkezések továbbfejlesztését a végrehajtási szabályokban. | Végrehajtva |
| | Szellemi tulajdonhoz fűződő jogok és iparpolitika | |
| 2015 | A fúzióval kapcsolatos energetikai ágazati szakpolitika és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal és az információk terjesztésével kapcsolatos szakpolitika végrehajtásáról szóló határozatot a Közös Vállalkozás igazgatótanácsa 2013. június 27-én fogadta el.
  A Közös Vállalkozás minden beszerzési tevékenységre vonatkozóan beszerzési stratégiai dokumentumot dolgozott ki. Elkészült a beszerzési stratégia végrehajtásának (az egyes beszerzési tevékenységek során létrejövő ismeretanyag tulajdonjogára irányuló) nyomon követéséhez használandó ellenőrzőlista. | Végrehajtva |
| E politikák végrehajtásának hatásvizsgálata folyamatban van. | Folyamatban |
| | BELSŐ KONTROLLOK | |
| | Csalás elleni stratégia | |
| 2016 | 2015 júniusában az F4E Közös Vállalkozás igazgatótanácsa csalás elleni stratégiát és ehhez kapcsolódóan cselekvési tervet fogadott el. A legtöbb intézkedést 2016-ban végrehajtották. A Közös Vállalkozás azonban nem hozott létre külön eszközt a közbeszerzési eljárásaival kapcsolatos tevékenységeinek, különösen a kockázatértékeléshez és az eljárások értékelési, tárgyalási és odaítélési szakaszaihoz kapcsolódó monitoringjának a megkönnyítésére. | Folyamatban |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A korrekciós intézkedés állapota

(Végrehajtva/folyamatban/ végrehajtandó/n.a.)

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

A beszámoló bemutatása

2015

A pénzügyi kimutatásokhoz tartozó megjegyzések 4.3.1.1. „ITER beszerzési megállapodások (ITER IO)” fejezetében található táblázat és információk az aláírt beszerzési megállapodásokat (3. oszlop) és a már jóváírt beszerzési megállapodásokat (4. oszlop) mutatják be. Az itt szereplő tájékoztatás azonban nem tér ki a folyamatban levő munkák tényleges előrehaladási fokára. A 2015. évi éves beszámolóban az F4E ezeket az információkat kiegészítette a folyamatban levő munkákra vonatkozó, a kifizető ügynökségekhez kapcsolódó szerződések kiadásainak teljes összegét figyelembe vevő becsléssel, valamint az ITER Nemzetközi Szervezettel kötött egyes beszerzési megállapodások esetében a mérföldkövek teljesítését mutató grafikonnal. A 2015. évi beszámolóban szereplő becslés dacára további munkára van szükség ahhoz, hogy pontosabb adatok kerülhessenek bemutatásra a Közös Vállalkozás által eddig elvégzett tevékenységek állapotáról és értékéről.

Folyamatban

MEGJEGYZÉSEK A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS FELÜGYELETI ÉS KONTROLLRENDSZEREINEK FŐ KONTROLLMECHANIZMUSAIRÓL

2015

Folyamatban van egy az összes operatív, pénzügyi és költségvetési adat integrálásához szükséges központi és egységes rendszer fejlesztése, amelynek révén lehetővé válik a becslések, a költségek és az eltérések rendszeres monitoringja és ellenőrzése. 2015. június 8–9-i ülésén az igazgatótanács elfogadta az igazgató vállalati forrástervezési rendszer (ERP) két éven belüli bevezetésére irányuló javaslatát.

Végrehajtva

2015

A tevékenységek készültségi fokon alapuló értékéről szóló információkat szolgáltató rendszerről (megtermeltérték-menedzsment) jelenleg folynak a tárgyalások az ITER Nemzetközi Szervezettel, azzal a céllal, hogy egy adott beszerzési megállapodás életciklusa alatt több kredittel kapcsolatos mérföldkő legyen elérhető.

Folyamatban

Operatív közbeszerzések és támogatások

2015

A tárgyalásos eljárások a 2015-ben indított 84 operatív közbeszerzési eljárás 45 %-át tették ki (2014: 58 %). Noha a Közös Vállalkozás 2015-ben csökkentette a tárgyalásos eljárások százalékos arányát, erőfeszítésekre van még szükség az operatív közbeszerzési eljárások esetében a versenyeztetés növeléséhez. A támogatásokra felhívásonként átlagban 1,4 pályázat érkezett.

A felülvizsgálat eredménye: 2017-ben még mindig a tárgyalásos eljárások tették ki a 2017-ben indított 47 operatív közbeszerzési eljárás 47 %-át (2016: 45 %). A Közös Vállalkozás 2017-ben lépéseket tett a tárgyalásos eljárások százalékos arányának csökkentésére, azonban további erőfeszítésekre van szükség az operatív közbeszerzési eljárások esetében a versenyeztetés növeléséhez. A támogatásokra felhívásonként átlagban 1 pályázat érkezett.

Folyamatban

EGYÉB

Jogi keret

2015

2015. december 2-án az F4E igazgatótanácsa végül módosította pénzügyi szabályzatát és annak végrehajtási szabályait, hogy azokat az új uniós pénzügyi keretekhez igazítsa. 2016 februárjában az Európai Bizottság kedvező véleményt bocsátott ki az F4E által a pénzügyi szabályokban bevezetett módosításokról, de arra kérte a Közös Vállalkozást, hogy vegye fontolóra egyes, az Unió költségvetési rendeletétől és a 208. cikk szerinti szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről való konkrét eltérésekre vonatkozó rendelkezések továbbfejlesztését a végrehajtási szabályokban.

Végrehajtva

Szellemi tulajdonhoz fűződő jogok és iparpolitika

2015

A fúzióval kapcsolatos energetikai ágazati szakpolitika és a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal és az információk terjesztésével kapcsolatos szakpolitika végrehajtásáról szóló határozatot a Közös Vállalkozás igazgatótanácsa 2013. június 27-én fogadta el.

A Közös Vállalkozás minden beszerzési tevékenységre vonatkozóan beszerzési stratégiai dokumentumot dolgozott ki. Elkészült a beszerzési stratégia végrehajtásának (az egyes beszerzési tevékenységek során létrejövő ismeretanyag tulajdonjogára irányuló) nyomon követéséhez használandó ellenőrzőlista.

Végrehajtva

E politikák végrehajtásának hatásvizsgálata folyamatban van.

Folyamatban

BELSŐ KONTROLLOK

Csalás elleni stratégia

2016

2015 júniusában az F4E Közös Vállalkozás igazgatótanácsa csalás elleni stratégiát és ehhez kapcsolódóan cselekvési tervet fogadott el. A legtöbb intézkedést 2016-ban végrehajtották. A Közös Vállalkozás azonban nem hozott létre külön eszközt a közbeszerzési eljárásaival kapcsolatos tevékenységeinek, különösen a kockázatértékeléshez és az eljárások értékelési, tárgyalási és odaítélési szakaszaihoz kapcsolódó monitoringjának a megkönnyítésére.

Folyamatban

---

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZA

| 31. | Az F4E egyetért a megállapítással. Meg kell jegyezni, hogy a a kiegészítő költségvetési forrásokat biztosító Euratom támogatásának köszönhetően a 2017-es kifizetési előirányzatokban jelentkezett hiány nem volt kihatással az F4E beszállítók felé fennálló kötelezettségei teljesítésére.
  A kifizetés-előrejelző rendszert belsőleg teljesen átalakították és integrálták az új pénzgazdálkodási rendszerbe, az ECOSYS-be, valamint megerősödött a szerződéseket kezelő Közbeszerzési Egység és projektcsapatok közötti interakció.
  Az előrejelzések előrehaladott elkészítésével kapcsolatban az F4E megerősíti, hogy egy körülbelül 150 millió eurós nagyságrendű, kifizetési előirányzatokra vonatkozó hiány érinti a 2018-as költségvetést is. Folyamatban van egy átcsoportosítási kérelem a 2018-as általános uniós költségvetésben az F4E-nek biztosított Euratom-hozzájárulás növelése érdekében, amely fedezi ezeket a további szükségleteket.
  A 2019-es költségvetési tervezet iránti kérelmet és a következő költségvetésekre vonatkozó előrejelzéseket már újraértékelték a fejlett előrejelzési módszer alapján, valamint az ECOSYS nevű új tervezési és jelentési eszközzel. |
| --- | --- |

31.

A kifizetés-előrejelző rendszert belsőleg teljesen átalakították és integrálták az új pénzgazdálkodási rendszerbe, az ECOSYS-be, valamint megerősödött a szerződéseket kezelő Közbeszerzési Egység és projektcsapatok közötti interakció.

Az előrejelzések előrehaladott elkészítésével kapcsolatban az F4E megerősíti, hogy egy körülbelül 150 millió eurós nagyságrendű, kifizetési előirányzatokra vonatkozó hiány érinti a 2018-as költségvetést is. Folyamatban van egy átcsoportosítási kérelem a 2018-as általános uniós költségvetésben az F4E-nek biztosított Euratom-hozzájárulás növelése érdekében, amely fedezi ezeket a további szükségleteket.

A 2019-es költségvetési tervezet iránti kérelmet és a következő költségvetésekre vonatkozó előrejelzéseket már újraértékelték a fejlett előrejelzési módszer alapján, valamint az ECOSYS nevű új tervezési és jelentési eszközzel.

| 32. | Az F4E fejleszteni fogja a jelenlegi belső eljárását a felső vezetők által tett érdekeltségi nyilatkozatok nyomon követése érdekében. Ez a fejlesztés azt jelenti, hogy az általános érdekeltségi nyilatkozatok vagy bármely más, összeférhetetlenség fennállásáról szóló nyilatkozat aktualizálásait a vonatkozó értékelő – ideértve az F4E igazgatója esetén az igazgatótanács elnökét – fogja hivatalosan felülvizsgálni. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Az F4E egy folyamatban lévő fejlesztési projekt révén javít a folyamaton és a kiválasztási eljárásokon. Ebben az összefüggésben az F4E megerősíti az eljárásbeli aspektusait a Számvevőszék észrevételeinek figyelembevétele mellett, a belső ellenőrzés és a felvételi eljárás minőségének belső ellenőrzésjavítása céljából. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Ami az F4E egy kiválasztási eljárását megsemmisítő 2018-es bírósági ítéletet illeti, az F4E szeretné világossá tenni, hogy bár végre kellett hajtania az ítéletet, fellebbezést nyújtott be ellene. Meg kell említeni, hogy ebben az ügyben az európai ombudsmanhoz fordultak, aki megállapította, hogy a panasz alaptalan volt és az F4E javára döntött. |
| --- | --- |

34.

| 35. | A Számvevőszékkel egyetértve az F4E a 2017-es végleges elszámolásában tartalékot különített el a leszerelési költségekre.
  A belső kommunikáció hiányosságait az F4E az alábbi tevékenységek révén kívánja megoldani:






  — | Az F4E „Éves beszámolók – a pénzügyi év megnyitása/lezárása” nevű belső folyamatát aktualizálni fogják abból a célból, hogy az előirányzatokkal és függő kötelezettségekkel kapcsolatban a beszámolókhoz szükséges információkat tisztázzák. Pontosabban egy éves aktualizálásra vonatkozó kérelmet nyújtanak be a Projektirányítási Osztályhoz és a Költségvetési csoporthoz a leszerelés állapotára és a deaktiválási költségekre, valamint bármely más, a beszámolókat potenciálisan érintő eseményekre vagy információkra vonatkozóan. |
| --- | --- | --- |

35.

A belső kommunikáció hiányosságait az F4E az alábbi tevékenységek révén kívánja megoldani:

—

Az F4E „Éves beszámolók – a pénzügyi év megnyitása/lezárása” nevű belső folyamatát aktualizálni fogják abból a célból, hogy az előirányzatokkal és függő kötelezettségekkel kapcsolatban a beszámolókhoz szükséges információkat tisztázzák. Pontosabban egy éves aktualizálásra vonatkozó kérelmet nyújtanak be a Projektirányítási Osztályhoz és a Költségvetési csoporthoz a leszerelés állapotára és a deaktiválási költségekre, valamint bármely más, a beszámolókat potenciálisan érintő eseményekre vagy információkra vonatkozóan.

| — | A felső vezetés (és főként a Kereskedelmi Osztáy vezetője) minden releváns információt, különösen az igazgatási tanácsadó bizottság (MAC) és az ITER Tanácsa által hozott határozatot átad az F4E számvitelért felelős tisztviselőjének. |
| --- | --- |

—

A felső vezetés (és főként a Kereskedelmi Osztáy vezetője) minden releváns információt, különösen az igazgatási tanácsadó bizottság (MAC) és az ITER Tanácsa által hozott határozatot átad az F4E számvitelért felelős tisztviselőjének.

A korábbi évek visszajelzéseinek nyomon követése

2015 – Beszámoló bemutatása

Az F4E jelenleg az ITER kreditet használja mint megtermeltérték-menedzsment (EVM) rendszert, és ez azon módszerek egyike – a részcélmegfigyeléssel és tendenciaelemzéssel együtt –, amelyek a tevékenységei előrehaladásának monitoringjára szolgálnak.

2017 végén az igazgatótanács egy munkacsoportot nevezett ki, amelynek az a feladata, hogy meghatározza az F4E jelentéstételének jobb módját, valamint egy megfelelő EVM-rendszert. A munka folyamatosan zajlik, és a munkacsoport elnökének a 2018-as igazgatótanácsi ülésen jelentenie kell az előrehaladásról.

2015 – Megjegyzések a Közös Vállalkozás felügyeleti és kontrollrendszereinek legfontosabb kontrollmechanizmusairól

Második bekezdés: A közbeszerzés során egy, a kreditprofilra vonatkozó aktualizálást indítottak el az ITER szervezettel annak érdekében, hogy így közelebb kerüljön a különböző projektszakaszokban (pl. tervezés, gyártás, leszállítás, telepítés) elvégzett valódi munka értékéhez. Némi késés kihatással volt erre a munkára, és az új előrejelzés-elkészítési határidő erre az intézkedésre vonatkozóan 2018. december vége.

2015 – Operatív közbeszerzések és támogatások

A megújult kommunikációs törekvések és terjesztésre irányuló erőfeszítések ellenére, elsősorban az új pénzügyi szabályzat integrálásával összefüggően, a tárgyalásos eljárásokra vonatkozó számadatok lényegében nem változtak 2017-ben a korábbi évekhez képest (a 2017-es összesen 47 %-hoz képest 2016-ban 49 %, 2015-ben 45 %, 2014-ben pedig 58 % volt).

Fontos megjegyezni azonban, hogy ezen eljárások többsége alacsony értékű tárgyalásos eljárás volt, amelyeket az irányelv közzétételi küszöbértéke alatt teljesítettek, és teljes mértékben megfeleltek az F4E pénzügyi szabályzatában foglaltaknak. Ezek az alacsony értékű tárgyalásos eljárások az F4E éves szerződésszámának körülbelül 40 %-át kitevő hosszú távú átlagot képviselnek, de az éves költségvetési kötelezettség kevesebb mint 1 %-át teszik ki.

Ezeknél az eseteknél a hatékony és eredményes pénzgazdálkodással összefüggően jelentkező aggály miatt alkalmaznak tárgyalásos eljárásokat (az F4E pénzügyi szabályzatának határain belül), mivel ez lehetővé teszi az F4E számára a szerződéskötésig eltelt idő lerövidítését, a projekt igényeire való gyorsabb reagálást, valamint a belső erőforrások hatékonyabb felhasználását a nagy értékű beszerzések során. Az F4E ezért úgy véli, hogy nincs szükség az alacsony értékű tárgyalásos eljárások további csökkentését célzó intézkedésre, ami továbbra is megfelel a pénzügyi szabályzatban említett elveknek és rendelkezéseknek.

A jellemzően a magasabb értékű szerződéseknél alkalmazott tárgyalásos eljárások fennmaradó aránya (hosszú távú átlagban az összes eljárás 5 %-a) jól mutatja azt az összetett és innovatív környezetet, amelyben az F4E működik. A fúziós technológia piacán – jellegéből adódóan – sokszor nagyon korlátozott kapacitás áll rendelkezésre a tagállamokban vagy világszerte. Ez gyakran korlátozott versenyt, duopóliumot/monopóliumot, de akár a pályázatokban való részvétel teljes hiányát is eredményezheti.

2012 óta az F4E növelte terjesztésre irányuló erőfeszítéseit, de az operatív pályázati felhívásaiban való részvételi arány átlagosan a kívánt érték alatt maradt. Az F4E szerint ennek oka nem a láthatóság hiányában, hanem az F4E beszerzéseinek szórványos és egyedi jellegében keresendő. A más nagyobb európai tudományos infrastruktúravevőkkel folytatott megbeszélések révén az F4E arra a következtetésre jutott, hogy a nagyobb tudományos és technológiai projektek hatóköréhez kapcsolódó tevékenységek jellegéből az következik, hogy a korlátozott mértékű verseny sajnos olyan tény, amelyre egyetlen ajánlatkérő szerv csupán csekély hatást tud gyakorolni. Ezzel a következtetéssel az Európában hasonló projekteket irányító más ajánlatkérő szervek is egyetértenek.

Ennek eredményeképpen 2016-ban az F4E egy fórumot kezdeményezett, amely az európai leghasonlóbb, elsőnek számító csúcstechnológiai projekteket foglalja magában. E fórum keretében a hasonló projektkihívásokkal (különösen az alacsony ipari szerepvállalással és részvétellel kapcsolatban) küzdő különböző szervezetek elkezdtek együtt dolgozni annak érdekében, hogy koordináltabb és hatékonyabb módon tudják azokat kezelni. A fórumon született kulcsfontosságú ötletek között szerepelt az, hogy egy stabilabb és kiterjedtebb egységes piacot kell teremteni a nagyobb tudományos projektek tekintetében, amely így a vállalatok nagyobb érdeklődésére is számot tarthat.

A fórum első, iparnak szóló eseményét Dániában tartották 2018. február végén, amelyen 29 országból 530 vállalat és állami szervezet 1 037 képviselője vett részt. Az eseményt követően az ipar és állami szervezetek képviselőitől nagyon pozitív visszajelzések érkeztek, és 2018 júniusában a fórum résztvevői (F4E, ESA, ESO, CERN, EMBL, ESRF, ESS, XFEL, ILL) egyhangúlag megszavazták a 2020-as második nagy esemény szervezésére vonatkozó jelöltek elfogadását és azt, hogy kiterjesztik a fórumtagságot más, európai érdekelt szervezetekre, akik hasonló, nagy volumenű csúcstechnológiai projektekkel rendelkeznek.

2015 – Szellemitulajdon-jogok és iparpolitika

Második bekezdés: Az F4E aktívan együttműködött a Trinomics vállalattal és a – független gazdaságpolitikai tanácsadó – Cambridge Econometrics vállalattal, amely tanulmányt készített az Európai Bizottság számára az „ITER-tevékenységek hatása az Európai Unióban” témában. A tanulmány 2018 áprilisában készült el. Fő eredményei alább olvashatók.

| — | Ami az F4E iparpolitikájának hatékonyságát illeti, az ökonometrikai modellezés eredményei azt mutatják, hogy az ITER-re fordított kiadások 34 000 munkahelyet teremtettek 2008 és 2017 között. A pozitív hatás a jövőben is folytatódik, az ITER-kiépítés végéig.
  Összehasonlítva az ITER gazdasági megtérülését és a munkahelyteremtést egy alternatív uniós kiadási forgatókönyvvel (természetes kiadáselosztással minden gazdasági ágazatra vonatkozóan), a becslések szerint az ITER 2008 és 2030 között az uniós tagállamok számára 586 millió eurós nettó össznyereséget fog termelni. |
| --- | --- |

—

Ami az F4E iparpolitikájának hatékonyságát illeti, az ökonometrikai modellezés eredményei azt mutatják, hogy az ITER-re fordított kiadások 34 000 munkahelyet teremtettek 2008 és 2017 között. A pozitív hatás a jövőben is folytatódik, az ITER-kiépítés végéig.

Összehasonlítva az ITER gazdasági megtérülését és a munkahelyteremtést egy alternatív uniós kiadási forgatókönyvvel (természetes kiadáselosztással minden gazdasági ágazatra vonatkozóan), a becslések szerint az ITER 2008 és 2030 között az uniós tagállamok számára 586 millió eurós nettó össznyereséget fog termelni.

| — | Ami a szellemi tulajdont és az információk terjesztését illeti, a tanulmány megállapítja, hogy a fent hivatkozott nettó nyereséget jelentősen növelhetik a leváló vállalkozások, valamint az ITER-en, illetve új technológiák és termékek fejlesztésén dolgozó cégek által generált innováció. Bár a modellezési eredmények irányadók, azt sugallják, hogy ezeknek a hatásoknak köszönhetően a gazdasági hatás további 25–60 %-kal vagy még többel nő. |
| --- | --- |

—

Ami a szellemi tulajdont és az információk terjesztését illeti, a tanulmány megállapítja, hogy a fent hivatkozott nettó nyereséget jelentősen növelhetik a leváló vállalkozások, valamint az ITER-en, illetve új technológiák és termékek fejlesztésén dolgozó cégek által generált innováció. Bár a modellezési eredmények irányadók, azt sugallják, hogy ezeknek a hatásoknak köszönhetően a gazdasági hatás további 25–60 %-kal vagy még többel nő.

Az ilyen további hatásokból kihozható legnagyobb előny elérése érdekében a tanulmány javaslata szerint a technológiaátadási tevékenységeket meg kell erősíteni az ITER-projekt körül. A CERN és ESA tapasztalatai azt mutatják, hogy egy hatékony technológiaátadási rendszer felállítása időbe telik, de elengedhetetlen a közberuházás hatásának növelése érdekében.

Az F4E 2017 folyamán már kezdeményezett előkészítő tevékenységeket egy technológiaátadási program felállítására az EUROfusion-nel együttműködésben, az ESA-modelltől ihletet merítve. A tervek szerint a program első szakasza 2018-ban kezdődik.

2016 – Csalás elleni stratégia

A csalás elleni stratégiája 3.5. ajánlását követően, 2018 februárjában, az F4E elfogadta saját, közbeszerzési csalási kockázatokra vonatkozó mutatóit, azaz a figyelmeztető jelzéseket. A figyelmeztető jelzéseket tartalmazó lista célja az F4E közbeszerzési tevékenységeire jellemző mutatók meghatározása a pályázatok jellemzői, a piackutatás és a közbeszerzési rendszerek alapján abból a célból, hogy a közbeszerzésben érintett alkalmazottak figyelmét felhívja a közbeszerzési folyamat során ellenőrizendő fontos pontokra.

A mutatók listája előfeltétele volt azon csalás elleni informatikai eszköz kifejlesztésének, amely célja az F4E közbeszerzési eljárásokkal kapcsolatos tevékenységei monitoringjának elősegítése. Azonban 2018 januárjában az összes szükséges funkció biztosítására alkalmas eszköz kialakításának összetettségét vizsgáló értékelés felfedte, hogy ez túl nehéz lenne az F4E mint egyetlen uniós ügynökség számára.

Következésképpen egyéb egyszerűbb és gyorsabb, elégséges konfidenciaszintet biztosító megoldásokat is figyelembe vettek, és az F4E úgy döntött, hogy a Közbeszerzési csalási kockázatok: figyelmeztető jelzések listája alapján létrehozza belső, csalás elleni ellenőrzőlistáját. A csalás elleni ellenőrzőlistát 2018 májusában fogadták el és 2018. július 1-jétől érvényes. Adott esetben az ellenőrzőlistát a közbeszerzés tartama alatt legalább kétszer (az odaítélési és a szerződéslezáró szakaszban) két különböző szereplő, azaz a technikai projektért felelős tisztviselő, valamint a szerződésekért és közbeszerzését felelős tisztviselő függetlenül kitölti és aláírja a teljes átláthatóság biztosítása érdekében. Szükség esetén az ellenőrzőlistát bármely F4E-alkalmazott is felhasználhatja arra, hogy a közbeszerzés tartamának bármely szakaszában figyelmeztető jelzést adjon. Az ellenőrzőlista használatának F4E belső folyamataiba való bevezetése folyamatban van, párhuzamosan minden olyan más változtatással, amely a fejlesztési közbeszerzési projekttel kapcsolatos.

---

| 14.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 452/48 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 452/48

---

JELENTÉS

az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt

(2018/C 452/06)

TARTALOMJEGYZÉK

| | Bekezdés | Oldal |
| --- | --- | --- |
| BEVEZETÉS | 1–13. | 49 |
| Az FCH Közös Vállalkozás megalapítása | 1–2. | 49 |
| Kormányzás | 3–6. | 49 |
| Célkitűzések | 7. | 49 |
| Erőforrások | 8–12. | 49 |
| A Bizottság értékelései | 13. | 50 |
| VÉLEMÉNY | 14–26. | 50 |
| Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról | 15. | 50 |
| Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről | 16. | 50 |
| Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről | 17. | 50 |
| A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége | 18–20. | 51 |
| Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége | 21–26. | 51 |
| KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS | 27–36. | 52 |
| A 2017. évi költségvetés végrehajtása | 27. | 52 |
| A többéves költségvetés végrehajtása a hetedik keretprogram keretében | 28–31. | 52 |
| A többéves költségvetés végrehajtása a „Horizont 2020” keretében | 32–36. | 52 |
| BELSŐ KONTROLL | 37–39. | 53 |
| Belső kontrollrendszer | 37–39. | 53 |
| EGYÉB TÉMAKÖRÖK | 40. | 53 |
| A hozzájárulások egyéb tagok általi megtöbbszörözése | 40. | 53 |
| A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSEIVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK | 41–42. | 54 |
| MELLÉKLET. | AZ ELŐZŐ ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA |

Bekezdés

Oldal

BEVEZETÉS

1–13.

49

Az FCH Közös Vállalkozás megalapítása

1–2.

49

Kormányzás

3–6.

49

Célkitűzések

7.

49

Erőforrások

8–12.

49

A Bizottság értékelései

13.

50

VÉLEMÉNY

14–26.

50

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

15.

50

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

16.

50

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

17.

50

A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége

18–20.

51

Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

21–26.

51

KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS

27–36.

52

A 2017. évi költségvetés végrehajtása

27.

52

A többéves költségvetés végrehajtása a hetedik keretprogram keretében

28–31.

52

A többéves költségvetés végrehajtása a „Horizont 2020” keretében

32–36.

52

BELSŐ KONTROLL

37–39.

53

Belső kontrollrendszer

37–39.

53

EGYÉB TÉMAKÖRÖK

40.

53

A hozzájárulások egyéb tagok általi megtöbbszörözése

40.

53

A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSEIVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK

41–42.

54

MELLÉKLET.

AZ ELŐZŐ ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

55

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZA

56

BEVEZETÉS

Az FCH Közös Vállalkozás megalapítása

| 1. | Az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiával foglalkozó közös technológiai kezdeményezést megvalósító, brüsszeli székhelyű Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás (FCH Közös Vállalkozás) 2008 májusában jött létre a 2017. december 31-ig tartó időszakra, és 2010. november 15-én kezdte meg önálló működését (1). 2014 májusában a Tanács 2024. december 31-ig meghosszabbította a Közös Vállalkozás működésének időtartamát (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az FCH Közös Vállalkozás egy üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai kutatással és innovációval foglalkozó köz-magán társulás. Alapító tagjai a Bizottság által képviselt Európai Unió (EU), valamint az úgynevezett Industry Grouping (Hydrogen Europe) és Research Grouping (Hydrogen Europe Research). |
| --- | --- |

2.

Kormányzás

| 3. | Az FCH Közös Vállalkozás irányító szervei az irányító testület, az ügyvezető igazgató, a tudományos bizottság, az államok képviselőinek csoportja és az érdekeltek fóruma. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az irányító testületnek tíz tagja van: három bizottsági képviselő, valamint az Industry Grouping hat és a Research Grouping egy képviselője. Az irányító testület felelős a Közös Vállalkozás stratégiai irányításáért és működéséért, és felügyeli tevékenységeinek végrehajtását. A Közös Vállalkozás napi szintű irányítása az ügyvezető igazgató feladata. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A tudományos bizottság legfeljebb 9 tagból állhat, akik között kiegyensúlyozott mértékben kell képviseltetniük magukat a tudományos közösség, az ipar és a szabályozási hatóságok szakértőinek. A tudományos bizottság az éves munkatervekbe beépítendő tudományos prioritásokra vonatkozóan és az éves tevékenységi jelentésben ismertetett tudományos eredményekkel kapcsolatban biztosít tanácsadást. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az államok képviselőinek csoportja tagállamonként és a „Horizont 2020”-hoz társult országonként egy-egy képviselőből áll. Feladata a közös vállalkozás stratégiai irányvonalának és a „Horizont 2020” program céljai elérésének véleményezése. Az évenként megrendezésre kerülő érdekeltek fórumán az FCH működésében érdekelt felek megvitatják annak aktuális tevékenységeit, és megtehetik észrevételeiket azokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

6.

Célkitűzések

| 7. | Az FCH Közös Vállalkozás célkitűzése az, hogy 2020-ig a jövő európai energetikai és közlekedési rendszereinek egyik pillérévé fejlessze az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiát, és elősegítse az erős, fenntartható és világszinten versenyképes uniós üzemanyagcella- és hidrogénágazat létrehozását. |
| --- | --- |

7.

Erőforrások

| 8. | Az Európai Unió az első szakaszban (FCH1) legfeljebb 470 millió euróval járul hozzá a hetedik keretprogram költségvetéséből az FCH Közös Vállalkozás tevékenységeinek végrehajtásához (3). A többi tagtól érkező hozzájárulások összegének el kell érnie az uniós hozzájárulás összegét. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Az Európai Unió a második szakaszban (FCH2) legfeljebb 665 millió euróval járul hozzá a „Horizont 2020” program költségvetéséből az FCH Közös Vállalkozás tevékenységeinek végrehajtásához. Ebből az összegből legfeljebb 570 millió euro lehet az Industry és a Research Grouping tagjainak (380 millió euróban megállapított) minimális hozzájárulásával megegyező mértékű hozzájárulás, valamint legfeljebb 95 millió euro használható fel a tagoktól származó kiegészítő (a minimális összegen felüli) hozzájárulásokkal megegyező mértékű hozzájárulásra (4). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Az Industry és a Research Grouping tagjainak legalább 380 millió euro forrást kell biztosítaniuk a Közös Vállalkozás számára annak élettartama során (5). Ebből az összegből az ágazati és kutatási tagoknak legalább 285 millió eurónyi költséget kell viselniük az FCH Közös Vállalkozás munkaterven kívüli kiegészítő tevékenységeinek végrehajtása kapcsán (6). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Az FCH Közös Vállalkozás igazgatási költségei nem haladhatják meg a 38 millió eurót; fedezetüket az Unió, illetve az Industry és a Research Grouping tagjai között éves alapon, egyenlően megosztott pénzügyi hozzájárulások biztosítják (7). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Az FCH Közös Vállalkozás végleges költségvetése 2017-ben 198,6 millió euro volt (2016: 115,5 millió euro). A Közös Vállalkozás 2017. december 31-én 26 főt foglalkoztatott (2016: 26 fő) (8). |
| --- | --- |

12.

A Bizottság értékelései

| 13. | A Bizottság 2017 júniusában befejezte a Közös Vállalkozás hetedik keretprogramhoz tartozó tevékenységeinek záróértékelését és a „Horizont 2020” programhoz tartozó tevékenységeinek időközi értékelését, amelyek nyomán a Közös Vállalkozás cselekvési terveket készített az értékelésekben megfogalmazott ajánlások végrehajtására. Ebből az alkalomból külön szakaszban foglalkozunk a Közös Vállalkozás által az értékelések kapcsán kidolgozott cselekvési tervekkel, ezt azonban kizárólag tájékoztató jelleggel tesszük: elemzésünk nem képezi ellenőri véleményünk, illetve észrevételeink részét. |
| --- | --- |

13.

| VÉLEMÉNY









  14. | A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:






  a) | a Közös Vállalkozás beszámolója, amely a 2017. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (9) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (10) áll; |
| --- | --- | --- |

VÉLEMÉNY

14.

a)

a Közös Vállalkozás beszámolója, amely a 2017. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (9) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (10) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 15. | Véleményünk szerint a Közös Vállalkozás 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven, pénzügyi szabályzatának, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a Közös Vállalkozás 2017. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. Ezek a szabályok a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjain alapulnak. |
| --- | --- |

15.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 16. | Véleményünk szerint a 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

16.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 17. | Véleményünk szerint a 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetések minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

17.

A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége

| 18. | Az EUMSZ 310–325. cikke és a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzata értelmében a vezetőség felel a beszámolónak – a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően történő – elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetőség felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Közös Vállalkozás vezetősége viseli. |
| --- | --- |

18.

| 19. | A beszámoló elkészítésekor a vezetőség felelőssége annak felmérése, hogy a Közös Vállalkozás képes-e tevékenységének folytatására, adott esetben a tevékenység folytatását érintő ügyek közzététele, valamint az, hogy a beszámolót a tevékenység folytatásának feltételezésével készítse el. |
| --- | --- |

19.

| 20. | A szervezet pénzügyi beszámolási folyamatának felügyelete az irányítással megbízott személyek felelőssége. |
| --- | --- |

20.

Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

| 21. | Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat, és hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, illetve a zárszámadásért felelős más hatóságoknak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibát vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják a felhasználók e beszámolók alapján hozott gazdasági döntéseit. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, amely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr figyelembe veszi a beszámoló elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából teszi. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetőség számviteli becslései észszerűek-e, valamint értékelést ad a beszámoló általános bemutatásáról is. |
| --- | --- |

22.

| 23. | A bevételt illetően ellenőrizzük a Bizottságtól kapott támogatást, valamint értékeljük a Közös Vállalkozásnak a díjak és más jövedelmek beszedésére szolgáló eljárásait. |
| --- | --- |

23.

| 24. | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is), és az előlegfizetésektől eltekintve azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. |
| --- | --- |

24.

| 25. | E jelentés és vélemény elkészítése során az Unió költségvetési rendelete (11) 208. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vettük a független külső ellenőr által a Közös Vállalkozás beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | A Számvevőszék véleménye független az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

26.

KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS

A 2017. évi költségvetés végrehajtása

| 27. | A hetedik keretprogram és a „Horizont 2020” program végrehajtására a Közös Vállalkozás rendelkezésére álló végleges 2017. évi költségvetés 127,8 millió euro összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 198,6 millió euro összegű kifizetési előirányzatot tartalmazott. A kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 96 %, a kifizetési előirányzatoké 89 % volt. A kifizetési előirányzatokat elsősorban a 2016. és 2017. évi pályázati felhívások nyomán kötött támogatási szerződések előfinanszírozására használták fel. |
| --- | --- |

27.

A többéves költségvetés végrehajtása a hetedik keretprogram keretében

| 28. | A hetedik keretprogramból az FCH Közös Vállalkozás számára az FCH1 végrehajtására előirányzott legfeljebb 470 millió eurós költségvetésből az Unió 2017 végéig összesen 386,7 millió euro összegű pénzbeli hozzájárulást és összesen 19,1 millió euro összegű természetbeni hozzájárulást biztosított. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Az Industry és a Research Grouping tagjai által az FCH Közös Vállalkozás operatív tevékenységeire befizetendő, legalább 470 millió euro összegű természetbeni és pénzbeli hozzájárulásból az irányító testület 2017 végéig 396,2 millió euro összegű hozzájárulást validált. Az FCH Közös Vállalkozásnak ezenfelül 2017 végéig 55,8 millió euro összegben jelentettek be az operatív tevékenységekre befizetett természetbeni hozzájárulást. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Így 2017 végén az Industry és a Research Grouping tagjaitól származó hozzájárulások teljes összege 452 millió euro, az Unió halmozott hozzájárulása pedig 405,8 millió euro volt. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Az FCH1 tevékenységeire szánt 490 millió eurós teljes operatív és igazgatási költségvetésből (12) 2017 végére a Közös Vállalkozás 481,7 millió euróra vállalt kötelezettséget (a rendelkezésre álló költségvetés 98,3 %-a) és 418,5 millió euro összegű kifizetést teljesített. A Közös Vállalkozásnak a hetedik keretprogram keretében végrehajtandó, folyamatban lévő projektekre vonatkozó kifizetési terve szerint 2018-ban további 25,7 millió euro, a következő években pedig további 17,4 millió euro kifizetésére fog sor kerülni. Az FCH1 program végső végrehajtási aránya így a becslések szerint az FCH1 teljes költségvetésének 94,3 %-át fogja elérni. |
| --- | --- |

31.

A többéves költségvetés végrehajtása a „Horizont 2020” keretében

| 32. | A „Horizont 2020” költségvetéséből az FCH Közös Vállalkozás számára az FCH2 végrehajtására előirányzott legfeljebb 665 millió euróból az Unió 2017 végéig összesen 234,3 millió euro pénzbeli hozzájárulást teljesített. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Az Industry és a Research Grouping tagjai számára nincsen előírva minimális összegű természetbeni támogatás a Közös Vállalkozás FCH2. szakaszhoz kapcsolódó tevékenységeihez. 2017 végéig az ágazati és kutatási tagok 25,1 millió euro összegű természetbeni hozzájárulásról számoltak be az operatív tevékenységek céljára (13), amiből az FCH irányító testülete 0,6 millió eurót validált. Ez azt tükrözi, hogy az FCH2 projektjei 2017-ben még korai szakaszban voltak. 2017. december 31-én az aláírt támogatási szerződésekben kötelezettségvállalásba vett természetbeni hozzájárulások teljes összege 137,4 millió euro volt (14). Az irányító testület ezenfelül az ágazati és kutatási tagok részéről a Közös Vállalkozás igazgatási költségeihez nyújtott 1,3 millió euro összegű pénzbeli hozzájárulást is validálta. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Az ágazati és kutatási tagok által a Közös Vállalkozás munkaprogramján kívüli kiegészítő tevékenységekre biztosítandó, legalább 285 millió euro összegű hozzájárulásból a tagok 2017 végéig 558,5 millió euro befizetéséről számoltak be (15), amelyből addig 382,2 millió euro igazolására is sor került: ez messze meghaladja a kitűzött célt. Mivel azonban a tagok kiegészítő tevékenységekhez való természetbeni hozzájárulását nincs jogunk ellenőrizni, ezért nem áll módunkban véleményt adni ezek jellegéről, minőségéről, illetve valószerűségéről. |
| --- | --- |

34.

| 35. | 2017 végére következésképpen az ágazati és kutatási tagoktól származó hozzájárulások teljes összege 585 millió euro (ebből 95,5 % a kiegészítő tevékenységekhez való hozzájárulás), az Unió pénzbeli hozzájárulása pedig 234,3 millió euro volt (lásd még: 41. bekezdés). |
| --- | --- |

35.

| 36. | Az FCH2 számára előirányzott legfeljebb 684 millió eurós operatív és igazgatási költségvetésből (16) a Közös Vállalkozás 2017 végéig 407,2 millió euróra vállalt kötelezettséget és 223,3 millió euro összegű kifizetést teljesített. |
| --- | --- |

36.

BELSŐ KONTROLL

Belső kontrollrendszer

| 37. | A Közös Vállalkozás pénzügyi és operatív dokumentációk áttekintésén alapuló előzetes kontrolleljárásokat vezetett be. A hetedik keretprogram időközi és záró kifizetései kapcsán a Közös Vállalkozás végez utólagos ellenőrzéseket a kedvezményezetteknél, míg a „Horizont 2020” projektek költségnyilatkozatait illetően a Bizottság Közös Ellenőrzési Szolgálata (CAS) felelős az utólagos ellenőrzésekért. |
| --- | --- |

37.

| 38. | A hetedik keretprogram kifizetéseire irányuló utólagos ellenőrzések esetében a Közös Vállalkozás 2017 végén 1,13 %-os fennmaradó hibaarányról számolt be (17). 2017-ben a Közös Vállalkozás – a DG RTD Közös Ellenőrzési Szolgálatával (CAS) közösen – első alkalommal megkezdte egy, a „Horizont 2020” program időközi kifizetési kérelmeiből álló véletlenszerű kockázatalapú minta utólagos ellenőrzését, amelynek eredményeit a Közös Vállalkozás 2018. évi éves tevékenységi jelentése tartalmazza majd. |
| --- | --- |

38.

| 39. | A Közös Vállalkozás belső kontrollrendszerének értékelése, valamint a bevételek, kifizetések, támogatási és beszerzési műveletek tételes tesztelése és a véglegesített utólagos ellenőrzésekből (többek között a feltárt hibák alapján végrehajtott visszafizettetésekből) vett minta vizsgálata során kapott ellenőrzési eredmények alapján észszerű bizonyosságot nyertünk arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás esetében az átfogó fennmaradó hibaarány nem éri el a lényegességi küszöbértéket. |
| --- | --- |

39.

EGYÉB TÉMAKÖRÖK

A hozzájárulások egyéb tagok általi megtöbbszörözése

| 40. | A Közös Vállalkozás egyik fő célkitűzése, hogy tevékenységi területén az ágazati tagoktól származó hozzájárulások révén megtöbbszörözze az uniós hozzájárulásokat (18). A minimális tőkeáttételi hatást az FCH2 alapító rendelete mind az operatív, mind az igazgatási tevékenységek esetében 0,67-ban határozta meg (19). Az időközi értékelési jelentés meghatározása szerint a Közös Vállalkozás 2017 végére 1,32-szoros (20) tőkeáttételi hatást ért el, az operatív és a kiegészítő tevékenységeket is figyelembe véve (ebből 0,35-ot (21) tesz ki egyedül az operatív tevékenységekhez nyújtott természetbeni hozzájárulások tőkeáttételi aránya). Az FCH2 alapító rendelete nem kötelezi az ágazati tagokat arra, hogy bizonyos minimális összegű természetbeni támogatást nyújtsanak a Közös Vállalkozás operatív tevékenységeihez (22). Az operatív és kiegészítő tevékenységekhez nyújtott természetbeni hozzájárulások végleges tőkeáttételi tényezőjét a „Horizont 2020” program végén számítják majd ki. Mivel a kiegészítő tevékenységekhez való természetbeni hozzájárulásokat nincs jogunk ellenőrizni, nem áll módunkban véleményt nyújtani ezek jellegéről, minőségéről, illetve valódiságáról (23). |
| --- | --- |

40.

A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSEIVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK

| 41. | A Bizottság által a hetedik keretprogram keretében működő FCH Közös Vállalkozásról készített záróértékelés a 2008 és 2016 közötti időszakot (24), a „Horizont 2020” program keretében működő FCH2 Közös Vállalkozás félidős értékelése pedig a 2014 és 2016 közötti időszakot (25) fedte le. A Közös Vállalkozás teljesítményére (relevancia, hatékonyság, eredményesség, koherencia és uniós hozzáadott érték), illetve azok nyitottságára, átláthatóságára és a kutatások minőségére irányuló értékeléseket – az FCH-ról szóló tanácsi rendeleteknek (26) megfelelően – független szakértők bevonásával készítették el. Az értékelések eredményét a 2017 októberében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak megküldött bizottsági jelentés (27) is figyelembe vette. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Az értékelők ajánlásaira (28) reagálva a Közös Vállalkozás cselekvési tervet készített, amelyet az FCH2 Közös Vállalkozás irányító testülete 2018 márciusában hagyott jóvá. A cselekvési terv számos, a Közös Vállalkozás által végrehajtandó fellépést vázol fel (29), amelyek közül néhány kapcsán már megkezdődtek a tevékenységek (30), többségüket 2018 és 2019 folyamán tervezik megvalósítani, néhányat pedig a következő programozási időszak kapcsán mérlegelnek majd (31). |
| --- | --- |

42.

A jelentést 2018. október 2-i luxembourgi ülésén fogadta el a Neven MATES számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Klaus-Heiner LEHNE

elnök

---

(1)  Az 1183/2011/EU rendelettel (HL L 302., 2011.11.19., 3. o.) módosított, az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló, 2008. május 30-i 521/2008/EK tanácsi rendelet (HL L 153., 2008.6.12., 1. o.)

1

(2)  A Tanács 2014. május 6-i 559/2014/EU rendelete a második üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös vállalkozás létrehozásáról (HL L 169., 2014.6.7., 108. o.).

2

(3)  Az 521/2008/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése.

3

(4)  Az 559/2014/EU rendelet 3. cikkének (1) bekezdése.

4

(5)  Az 559/2014/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdése.

5

(6)  Az 559/2014/EU rendelet 4. cikke (2) bekezdése b) pontjának értelmében a kiegészítő tevékenységek olyan természetbeni hozzájárulások, amelyek a Közös Vállalkozás munkatervében és költségvetésében nem szerepelnek, de az FCH közös technológiai kezdeményezés céljainak eléréséhez hozzájárulnak. A kapcsolódó tevékenységeket éves kiegészítő tevékenységi tervben kell rögzíteni, amely tartalmazza a hozzájárulások becsült összegét is. Ugyanezen rendelet 4. cikkének (4) bekezdése szerint a kiegészítő tevékenységekkel összefüggő költségeket független külső könyvvizsgálónak kell igazolnia, és azokat sem a Közös Vállalkozás, sem a Számvevőszék, sem más uniós szerv nem ellenőrzi.

6

(7)  Az FCH2 Közös Vállalkozás alapokmánya (az 559/2014/EU rendelet I. melléklete) 13. cikkének (2) bekezdése.

7

(8)  Az FCH Közös Vállalkozásról és tevékenységeiről további információk találhatók a weboldalán: http://www.fch.europa.eu.

8

(9)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, valamint a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

9

(10)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési műveleteket összesítő jelentésekből és azok magyarázataiból állnak.

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

11

(12)  A teljes összeg a hetedik keretprogramból finanszírozott 470 millió euro összegű uniós pénzbeli hozzájárulásból és az egyéb tagok által az igazgatási költségekhez nyújtott 20 millió euro pénzbeli hozzájárulásból áll.

12

(13)  Az FCH Közös Vállalkozás éves tevékenységi jelentése, 36. o.

13

(14)  Az FCH Közös Vállalkozás éves tevékenységi jelentése, 13. o., 1.1.2. táblázat.

14

(15)  Az FCH Közös Vállalkozás éves tevékenységi jelentése, 14. o., 1.1.3. táblázat.

15

(16)  A teljes összeg a „Horizont 2020” programból finanszírozott 665 millió euro összegű uniós pénzbeli hozzájárulásból, valamint az ágazati és kutatási tagok által az igazgatási költségekhez nyújtott 19 millió euro pénzbeli hozzájárulásból áll.

16

(17)  Az FCH Közös Vállalkozás éves tevékenységi jelentése, 69. és 74. o.

17

(18)  Az 559/2014/EU rendelet (4) preambulumbekezdése annyit szögez le, hogy az ilyen partnerségeknek valamennyi partner kiegyensúlyozott hozzájárulásán kell alapulniuk.

18

(19)  Az ágazati tagok által a Közös Vállalkozás operatív és kiegészítő tevékenységeihez nyújtott minimális hozzájárulás (380 millió euro) és a Közös Vállalkozásnak biztosított maximális uniós pénzbeli hozzájárulás (570 millió euro) hányadosa.

19

(20)  Ez a becsült tőkeáttételi arány a magánszektorbeli tagok által ténylegesen befizetett pénzbeli hozzájárulások (1,3 millió euro), a magánszektorbeli tagok által az aláírt támogatási szerződésekben vállalt természetbeni hozzájárulások (137,4 millió euro) és a kiegészítő tevékenységekhez nyújtott igazolt természetbeni hozzájárulások (382,2 millió euro) összegének, illetve a Bizottság által az aláírt támogatási szerződésekben vállalt pénzbeli hozzájárulásoknak (395,6 millió euro) a hányadosa.

20

(21)  Ez a becsült tőkeáttételi arány a magánszektorbeli tagok által ténylegesen befizetett pénzbeli hozzájárulások (1,3 millió euro) és a magánszektorbeli tagok által az aláírt támogatási szerződésekben vállalt természetbeni hozzájárulások (137,4 millió euro) összegének, illetve a Bizottság által az aláírt támogatási szerződésekben vállalt pénzbeli hozzájárulásoknak (395,6 millió euro) a hányadosa.

21

(22)  Az 559/2014/EU rendelet 4. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében az ágazati és kutatási tagoknak legalább összesen legalább 380 millió euro hozzájárulást kell fizetniük a Közös Vállalkozás élettartama során, amelyből legalább 285 millió eurónak a Közös Vállalkozás munkatervében nem szereplő kiegészítő tevékenységek végrehajtásával kapcsolatban felmerült költséget kell fedeznie.

22

(23)  Az 559/2014/EU rendelet 4. cikkének (4) bekezdése értelmében a kiegészítő tevékenységek költségeit a Közös Vállalkozás által kijelölt független külső könyvvizsgálónak kell igazolnia. Az ilyen tevékenységek kapcsán felmerült költségeket sem a Közös Vállalkozás, sem más uniós szerv nem ellenőrzi.

23

(24)  Final evaluation of the FCH Joint Undertaking operating under FP7 (A hetedik keretprogram keretében működő FCH Közös Vállalkozás záróértékelése). https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/fch.pdf.

24

Final evaluation of the FCH Joint Undertaking operating under FP7

(25)  Interim evaluation of the FCH 2 Joint Undertaking (2014–2016) operating under Horizon 2020 (A „Horizont 2020” program keretében működő FCH2 Közös Vállalkozás időközi értékelése (2014–2016)). https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/fch2.pdf.

25

Interim evaluation of the FCH 2 Joint Undertaking (2014–2016) operating under Horizon 2020

(26)  Az FCH Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló 521/2008/EK rendelet 11. cikkével és az FCH2 Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló 559/2014/EU rendelet 11. cikkével előírt bizottsági értékelések.

26

(27)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum: Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020 (A „Horizont 2020” program keretében működő közös vállalkozások időközi értékelése) (SWD(2017) 339 final).

27

Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020

(28)  Az ajánlások között van az állami képviselők fóruma és a tanácsadó testületek szerepének megerősítése, a más uniós programokkal való koherencia biztosítása, az alacsony technológiai készenléti szintű (TRL) projektek megerősítése, az FCH-projektek terén kevésbé aktív országok, valamint a régiók és felsőoktatási intézmények részvételének megerősítése, támogatás nyújtása pénzügyi kérdésekben (a legmegfelelőbb finanszírozási opciók kiválasztása), az uniós szellemi tulajdonjogok kereskedelmi hasznosítása és kiaknázásuk javítása, az érdekeltekkel, döntéshozókkal, régiókkal és nagyközönséggel való kommunikáció fejlesztése, valamint az FCH-technológiákkal kapcsolatos nyilvános ismeretterjesztés fokozása.

28

(29)  Az értékelés ajánlásaira válaszul kidolgozott cselekvési tervben többek között a következő konkrét fellépések szerepelnek: az állami képviselők fóruma szerepének megerősítése, a régiók és a városok részvételének fokozása, a külső érdekeltekkel a jövőbeni érdekelti fórum tárgyában folytatott együttműködés javítása, az Európai Bizottsággal fenntartott kapcsolatok megerősítése az egyéb uniós kezdeményezésekkel való koordináció javítása érdekében, valamint az eredmények terjesztésének és kiaknázásának fokozása.

29

(30)  s A már megkezdett tevékenységek között van a többéves munkaprogram állami képviselői csoporttal közös elemzése a hiányosságok feltárása és a régiókkal és városokkal való együttműködés javítása érdekében, az FCH2 pénzügyi konstrukciókért felelős tisztviselője feladatainak felülvizsgálata az egyéb uniós eszközökkel (különösen az EBB kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmusával) való szinergiák kiaknázása érdekében, egy 2017 márciusában indított, az uniós értékláncok szempontjából a legnagyobb hozzáadott értéket biztosító területek feltárására irányuló tanulmány, valamint az irányító testület szintjén az alacsony technológiai készenléti szintű (TRL) tevékenységekről, illetve azoknak a többéves munkaprogram következő kiadásába való belefoglalásáról folytatott viták.

30

(31)  Az egyéb uniós közlekedési és energiaügyi programokkal való koherencia és kiegészítő jelleg.

31

---

MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A korrekciós intézkedés állapota
  (Végrehajtva/folyamatban/ végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| | Összeférhetetlenség | |
| 2015 | 2015 júliusában a Bizottság az összeférhetetlenséggel kapcsolatos iránymutatást adott ki a közös vállalkozások számára. Ez tartalmazott egy, az összeférhetetlenségi nyilatkozatokra vonatkozó egységes sablont, amelyet a Közös Vállalkozásnak bele kell foglalnia eljárásaiba. | Végrehajtva |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A korrekciós intézkedés állapota

(Végrehajtva/folyamatban/ végrehajtandó/n.a.)

Összeférhetetlenség

2015

2015 júliusában a Bizottság az összeférhetetlenséggel kapcsolatos iránymutatást adott ki a közös vállalkozások számára. Ez tartalmazott egy, az összeférhetetlenségi nyilatkozatokra vonatkozó egységes sablont, amelyet a Közös Vállalkozásnak bele kell foglalnia eljárásaiba.

Végrehajtva

---

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZA

40.

Az FCH 2 Közös Vállalkozás elismeri, hogy a második üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiai közös vállalkozás létrehozásáról szóló, 2014. május 6-i 559/2014/EU tanácsi rendelettel (1) összhangban a Számvevőszék nem jogosult a természetbeni hozzájárulások ellenőrzésére a kiegészítő tevékenységek terén. A Közös Vállalkozás szeretné kihangsúlyozni, hogy módszertant dolgozott ki, amelyet az igazgatótanácsa 2016. december 9-én fogadott el (2), amely jelentős ellenőrzéseket ír elő a kiegészítő tevékenységek összegyűjtésére, jelentésére és tanúsítására vonatkozóan, és amely egy modell ellenőrzési programot és a független külső könyvvizsgálók tanúsításához szükséges audittanúsítványt is magában foglal.

---

(1)  HL L 169., 2014.6.7., 108. o.

1

(2)  https://www.fch.europa.eu/page/in-kind-additional-activities

2

---

| 14.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 452/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 452/57

---

JELENTÉS

az Innovatív Gyógyszerek Kutatására Irányuló Kezdeményezést Megvalósító Közös Vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt

(2018/C 452/07)

TARTALOMJEGYZÉK

| | Bekezdés | Oldal |
| --- | --- | --- |
| BEVEZETÉS | 1–12. | 58 |
| Az IMI Közös Vállalkozás létrehozása | 1–2. | 58 |
| Kormányzás | 3–5. | 58 |
| Célkitűzések | 6. | 58 |
| Erőforrások | 7–11. | 58 |
| A Bizottság értékelései | 12. | 59 |
| VÉLEMÉNY | 13–25. | 59 |
| Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról | 14. | 59 |
| Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről | 15. | 59 |
| Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről | 16. | 59 |
| A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége | 17–19. | 60 |
| Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége | 20–25. | 60 |
| KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS | 26–36. | 61 |
| A 2017. évi költségvetés végrehajtása | 26–27. | 61 |
| A többéves költségvetés végrehajtása a hetedik keretprogram keretében | 28–32. | 61 |
| A többéves költségvetés végrehajtása a „Horizont 2020” keretében | 33–36. | 61 |
| BELSŐ KONTROLL | 37–39. | 62 |
| Belső kontrollrendszer | 37–39. | 62 |
| EGYÉB TÉMAKÖRÖK | 40. | 62 |
| A hozzájárulások ágazati tagok általi megtöbbszörözése | 40. | 62 |
| A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSEIVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK | 41–42. | 63 |
| MELLÉKLET. | AZ ELŐZŐ ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA |

Bekezdés

Oldal

BEVEZETÉS

1–12.

58

Az IMI Közös Vállalkozás létrehozása

1–2.

58

Kormányzás

3–5.

58

Célkitűzések

6.

58

Erőforrások

7–11.

58

A Bizottság értékelései

12.

59

VÉLEMÉNY

13–25.

59

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

14.

59

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

15.

59

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

16.

59

A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége

17–19.

60

Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

20–25.

60

KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS

26–36.

61

A 2017. évi költségvetés végrehajtása

26–27.

61

A többéves költségvetés végrehajtása a hetedik keretprogram keretében

28–32.

61

A többéves költségvetés végrehajtása a „Horizont 2020” keretében

33–36.

61

BELSŐ KONTROLL

37–39.

62

Belső kontrollrendszer

37–39.

62

EGYÉB TÉMAKÖRÖK

40.

62

A hozzájárulások ágazati tagok általi megtöbbszörözése

40.

62

A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSEIVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK

41–42.

63

MELLÉKLET.

AZ ELŐZŐ ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

64

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZA

65

BEVEZETÉS

Az IMI Közös Vállalkozás létrehozása

| 1. | A brüsszeli székhelyű Innovatív Gyógyszerek Kutatására Irányuló Kezdeményezést Megvalósító Közös Vállalkozás (IMI) 2007 decemberében (1) jött létre tízéves időtartamra, és 2009. november 16. óta működik önállóan. 2014 májusában a Tanács új alapító rendeletet fogadott el és 2024. december 31-ig meghosszabbította a Közös Vállalkozás működésének időtartamát (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az IMI Közös Vállalkozás egészségügyi kutatási és innovációs köz-magán társulás. A Közös Vállalkozás alapító tagjai az Európai Unió (EU), amelyet az Európai Bizottság képvisel, valamint a gyógyszeripari ágazatot képviselő Európai Gyógyszergyártók Szövetsége (EFPIA). |
| --- | --- |

2.

Kormányzás

| 3. | Az IMI Közös Vállalkozás irányító szervei: az irányító testület, az ügyvezető igazgató, a tudományos bizottság, az államok képviselőinek csoportja, a stratégiai irányítási csoportok és az érdekeltek fóruma. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A fő döntéshozó szerv a Közös Vállalkozás műveleteiért és tevékenységeinek felügyeletéért felelős irányító testület. A testületet alkotó tíz tag egyenlő arányban képviseli a két alapító tagot. Az ügyvezető igazgató feladata a Közös Vállalkozás napi szintű irányítása. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A tudományos bizottság, az államok képviselőinek csoportja, a stratégiai irányítási csoportok és az érdekeltek fóruma tanácsadó testületek. A különböző területek tudományos szakértőiből álló tudományos bizottság ajánlásokat készít az irányító testület számára. Az államok képviselőinek csoportja, amely az uniós tagállamok és az uniós kutatási programokhoz társult államok képviselőiből áll, stratégiai véleményekkel látja el az irányító testületet. A gyógyszeripari vállalatok, az Európai Bizottság és a tudományos bizottság képviselőiből álló stratégiai irányítási csoportok végzik az IMI projektek egymás közötti és az átfogóbb uniós kutatási programokkal történő koordinációját. Az évenként megrendezésre kerülő érdekeltek fórumán az IMI működésében érdekelt felek megvitatják a Közös Vállalkozás aktuális tevékenységeit és terveit. |
| --- | --- |

5.

Célkitűzések

| 6. | Az IMI Közös Vállalkozás célja az egészség javítása az innovatív gyógyszerek kifejlesztésének és a páciensek számára való elérhetőségének felgyorsítása révén, különösen az olyan területeken, ahol azokra kielégítetlen orvosi vagy társadalmi igény mutatkozik. Ennek megvalósítása érdekében serkenti az egészségügyi kutatásokban részt vevő kulcsszereplők – többek között az egyetemek, a gyógyszeripari és más ágazatok, a kis- és középvállalkozások (kkv-k), a betegképviseleti szervezetek és az orvosi szabályozó szervezetek – közötti együttműködést. |
| --- | --- |

6.

Erőforrások

| 7. | Az Európai Unió az IMI1 program (2008–2013) tevékenységeihez – a hetedik kutatási keretprogram (FP7) költségvetéséből – legfeljebb 1 milliárd euróval járul hozzá (3). A gyógyszeripari ágazat szereplőitől érkező hozzájárulások összegének meg kell egyeznie az uniós hozzájárulás összegével. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Az Európai Unió az IMI2 program (2014–2024) tevékenységeihez legfeljebb 1 638 millió euróval járul hozzá a „Horizont 2020” program költségvetéséből. Ebből az összegből legfeljebb 1 425 millió euro lehet az EFPIA hozzájárulásával megegyező mértékű hozzájárulás, valamint legfeljebb 213 millió euro használható fel az IMI Közös Vállalkozáshoz tagként vagy társult partnerként csatlakozó más vállalatoktól és egyetemektől származó hozzájárulásokkal megegyező mértékű hozzájárulásra (4). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Az EFPIA legalább 1 425 millió euro összegű forrással járul hozzá a Közös Vállalkozás operatív és igazgatási költségeihez. Az IMI2 program más jövőbeli tagjainak vagy társult partnereinek a tagsági vagy társult partneri viszonyuk létrejöttekor vállalt összegnek megfelelő hozzájárulást kell biztosítaniuk. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A Közös Vállalkozás igazgatási költségei nem haladhatják meg a 85,2 millió eurót; fedezetüket az Unió és az ágazati tagok között éves alapon, egyenlően megosztott tagi pénzbeli hozzájárulások biztosítják (5). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Az IMI Közös Vállalkozás végleges költségvetése 2017-ben 206,4 millió euro volt (2016: 263,4 millió euro). A Közös Vállalkozás 2017. december 31-én 49 főt foglalkoztatott (2016: 41) (6). |
| --- | --- |

11.

A Bizottság értékelései

| 12. | A Bizottság 2017 júniusában befejezte a Közös Vállalkozás hetedik keretprogramhoz tartozó tevékenységeinek záróértékelését és a „Horizont 2020” programhoz tartozó tevékenységeinek időközi értékelését, amelyek nyomán a Közös Vállalkozás cselekvési terveket készített az értékelésekben megfogalmazott ajánlások végrehajtására. Ebből az alkalomból külön szakaszban foglalkozunk a Közös Vállalkozás által az értékelések kapcsán kidolgozott cselekvési tervekkel, ezt azonban kizárólag tájékoztató jelleggel tesszük: elemzésünk nem képezi ellenőri véleményünk, illetve észrevételeink részét. |
| --- | --- |

12.

| VÉLEMÉNY









  13. | A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:






  a) | a Közös Vállalkozás beszámolója, amely a 2017. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (7) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (8) áll; |
| --- | --- | --- |

VÉLEMÉNY

13.

a)

a Közös Vállalkozás beszámolója, amely a 2017. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (7) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (8) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 14. | Véleményünk szerint a Közös Vállalkozás 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven, pénzügyi szabályzatának, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a Közös Vállalkozás 2017. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. Ezek a szabályok a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjain alapulnak. |
| --- | --- |

14.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 15. | Véleményünk szerint a 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

15.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 16. | Véleményünk szerint a 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetések minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

16.

A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége

| 17. | Az EUMSZ 310–325. cikke és a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzata értelmében a vezetőség felel a beszámolónak – a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően történő – elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetőség felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Közös Vállalkozás vezetősége viseli. |
| --- | --- |

17.

| 18. | A beszámoló elkészítésekor a vezetőség felelőssége annak felmérése, hogy a Közös Vállalkozás képes-e tevékenységének folytatására, adott esetben a tevékenység folytatását érintő ügyek közzététele, valamint az, hogy a beszámolót a tevékenység folytatásának feltételezésével készítse el. |
| --- | --- |

18.

| 19. | A szervezet pénzügyi beszámolási folyamatának felügyelete az irányítással megbízott személyek felelőssége. |
| --- | --- |

19.

Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

| 20. | Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat, és hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, illetve a zárszámadásért felelős más hatóságoknak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibát vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják a felhasználók e beszámolók alapján hozott gazdasági döntéseit. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, amely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr figyelembe veszi a beszámoló elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából teszi. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetőség számviteli becslései észszerűek-e, valamint értékelést ad a beszámoló általános bemutatásáról is. |
| --- | --- |

21.

| 22. | A bevételt illetően ellenőrizzük a Bizottságtól kapott támogatást, valamint értékeljük a Közös Vállalkozásnak a díjak és más jövedelmek beszedésére szolgáló eljárásait. |
| --- | --- |

22.

| 23. | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is), és az előlegfizetésektől eltekintve azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. |
| --- | --- |

23.

| 24. | E jelentés és vélemény elkészítése során az Unió költségvetési rendelete (9) 208. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vettük a független külső ellenőr által a Közös Vállalkozás beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | A Számvevőszék véleménye független az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

25.

KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS

A 2017. évi költségvetés végrehajtása

| 26. | A hetedik keretprogram és a „Horizont 2020” program végrehajtására rendelkezésre álló végleges 2017. évi költségvetés 322,4 millió euro összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 206,4 millió euro összegű kifizetési előirányzatot tartalmazott. A kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 97 %, a kifizetési előirányzatoké 72 % volt. A kifizetési előirányzatok alacsony felhasználási arányának oka elsősorban az antimikrobiális rezisztencia és az Ebola programok egyes nagy és összetett projektjei keretében végrehajtandó klinikai vizsgálatok számának csökkentése, illetve azok elhalasztása, valamint a „Horizont 2020” keretében kiírt pályázatok támogatási szerződéseinek késedelmes megkötése volt. |
| --- | --- |

26.

| 27. | 2017 végéhez közeledve a korábbi évek fel nem használt kifizetési előirányzatainak összege 78,7 millió euro volt. Emiatt a Közös Vállalkozás irányító testülete 2017 júliusában jóváhagyta az évre rendelkezésre álló új operatív kifizetési előirányzatok 56 millió euróval való csökkentését (10), 2017 novemberében pedig a korábbi évekről megmaradt, fel nem használt kifizetési előirányzatok halmozott összegének 25,8 millió euróval való csökkentését. Mindez arra mutat, hogy az utóbbi években az új kifizetési előirányzatok iránti igény megtervezését és monitoringját hiányosságok jellemezték. |
| --- | --- |

27.

A többéves költségvetés végrehajtása a hetedik keretprogram keretében

| 28. | A hetedik keretprogram költségvetéséből az IMI Közös Vállalkozás számára az IMI1 végrehajtására előirányzott legfeljebb 1 milliárd euróból az Unió 2017 végéig összesen 827,2 millió euro pénzbeli hozzájárulást teljesített. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Az ágazati tagok által az IMI Közös Vállalkozás tevékenységeire befizetendő, 1 milliárd euro összegű hozzájárulásból 2017 végéig 529,9 millió euro összegű természetbeni és 21,9 millió euro pénzbeli hozzájárulást validált a Közös Vállalkozás. Az ágazati tag további 153,3 millió euro összegű természetbeni hozzájárulást jelentett be, ennek validálására 2018 elején kerül sor. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Így a 2017 végéig az ágazati tagok által nyújtott természetbeni és pénzbeli hozzájárulás értéke összesen 705,1 millió euro, míg az IMI Közös Vállalkozás FP7 tevékenységeihez nyújtott uniós pénzbeli hozzájárulások halmozott összege 827,2 millió euro volt. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Az IMI1 tevékenységeire szánt 1 milliárd eurós teljes operatív és igazgatási költségvetésből 2017 végére az IMI1 Közös Vállalkozás 966 millió euro értékben vállalt kötelezettségeket (a rendelkezésre álló költségvetés 96,6 %-a) és 720 millió euro összegű kifizetést teljesített. |
| --- | --- |

31.

| 32. | A 246 millió euro összegű (25 %) fennmaradó kifizetések magas szintjének elsődleges oka a hetedik keretprogramhoz kapcsolódó tevékenységek megkezdésének késedelme volt az IMI Közös Vállalkozás első éveiben. |
| --- | --- |

32.

A többéves költségvetés végrehajtása a „Horizont 2020” keretében

| 33. | A „Horizont 2020” költségvetéséből az IMI Közös Vállalkozás számára az IMI2 végrehajtására előirányzott legfeljebb 1 638 millió euróból az Unió 2017 végéig összesen 157,3 millió euro pénzbeli hozzájárulást teljesített. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Az EFPIA kötelezettséget vállalt arra, hogy a Közös Vállalkozás „Horizont 2020” programmal összefüggő operatív és igazgatási tevékenységeihez annak teljes élettartama alatt legalább 1 425 millió euro összegű természetbeni és pénzbeli juttatással járul hozzá. Az EFPIA és társult partnerei 2017 végén 132,8 millió euro összegű természetbeni hozzájárulásról számoltak be, amiből 82,5 millió euro validálása történt meg. Az ügyvezető igazgató ezenkívül az ágazati tagok (EFPIA és társult partnerek) hozzájárulásaiból 7,6 millió euro pénzbeli hozzájárulást validált. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Így 2017 végére az ágazati tagoktól származó hozzájárulások teljes összege 140,4 millió euro, az Unió pénzbeli hozzájárulása pedig 157,3 millió euro volt. |
| --- | --- |

35.

| 36. | A Közös Vállalkozás számára előirányzott 1680 millió eurós (11) operatív és igazgatási költségvetésből (12) a Közös Vállalkozás 2017 végéig 819,0 millió euróra vállalt kötelezettséget és 179,6 millió euro összegű kifizetést teljesített. A kifizetések viszonylag alacsony szintjét elsősorban a projektkonzorcium számára a „Horizont 2020” támogatási szerződések megkötéséhez szükséges idő okozta, ami miatt késtek a Közös Vállalkozás 2017-re tervezett előfinanszírozási kifizetései. |
| --- | --- |

36.

BELSŐ KONTROLL

Belső kontrollrendszer

| 37. | A Közös Vállalkozás megbízható pénzügyi és operatív dokumentációs áttekintésen alapuló előzetes kontrolleljárásokat vezetett be. A hetedik keretprogram időközi és záró kifizetései kapcsán a Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzéseket végez a kedvezményezetteknél, míg a „Horizont 2020” projektek költségnyilatkozatait illetően a Bizottság Közös Ellenőrzési Szolgálata (CAS) felelős az utólagos ellenőrzésekért. Az utólagos ellenőrzéseknél a Közös Vállalkozás 2017. évi éves jelentésében szereplő fennmaradó hibaarány a hetedik keretprogram esetében 1,29 %, a „Horizont 2020” esetében pedig 0,81 % volt (13). |
| --- | --- |

37.

| 38. | A Közös Vállalkozás belső kontrollrendszerének értékelése, valamint a bevételek, kifizetések, támogatási és beszerzési műveletek tételes tesztelése és a véglegesített utólagos ellenőrzésekből (többek között a feltárt hibák alapján végrehajtott visszafizettetésekből) vett minta vizsgálata során kapott ellenőrzési eredmények alapján észszerű bizonyosságot nyertünk arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás esetében az átfogó fennmaradó hibaarány nem éri el a lényegességi küszöbértéket. |
| --- | --- |

38.

| 39. | A Bizottság Közös Támogatási Központja (CAS) 2017 végéig nem készült el a „Horizont 2020” támogatáskezelési és monitoringeszközöknek azon egyedi fejlesztéseivel, amelyek a Közös Vállalkozás természetbeni hozzájárulásaival kapcsolatos beszámoláshoz és azok feldolgozásához szükségesek. |
| --- | --- |

39.

EGYÉB TÉMAKÖRÖK

A hozzájárulások ágazati tagok általi megtöbbszörözése

| 40. | A Közös Vállalkozás egyik fő célkitűzése, hogy tevékenységi területén az ágazati tagoktól származó hozzájárulások révén megtöbbszörözze az uniós hozzájárulásokat (14). A Közös Vállalkozás alapító rendelete szerint legalább egyszeres tőkeáttételt kell elérni (15). |
| --- | --- |

40.

A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSEIVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK

| 41. | A Bizottság által a hetedik keretprogram keretében működő IMI Közös Vállalkozásról készített záróértékelés a 2008 és 2016 közötti időszakot (16), a „Horizont 2020” program keretében működő IMI 2 Közös Vállalkozás időközi értékelése pedig a 2014 és 2016 közötti időszakot (17) fedte le. A közös vállalkozások teljesítményére (relevancia, hatékonyság, eredményesség, koherencia és uniós hozzáadott érték), illetve azok nyitottságára, átláthatóságára és a kutatások minőségére irányuló értékeléseket – az IMI Közös Vállalkozásról szóló tanácsi rendeleteknek (18) megfelelően – független szakértők bevonásával készítették el. Az értékelések eredményét a 2017 októberében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak megküldött bizottsági jelentés (19) is figyelembe vette. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Az értékelők ajánlásaira (20) reagálva a Közös Vállalkozás cselekvési tervet készített, amelyet az IMI2 Közös Vállalkozás irányító testülete 2017 novemberében fogadott el. A cselekvési terv számos, a Közös Vállalkozás által végrehajtandó fellépést vázol fel (21), amelyek közül néhány kapcsán már megkezdődtek a tevékenységek (22); többségüket 2018 és 2019 folyamán tervezik megvalósítani, néhányat pedig a következő programozási időszak kapcsán mérlegelnek majd (23). |
| --- | --- |

42.

A jelentést 2018. október 2-i luxembourgi ülésén fogadta el a Neven MATES számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Klaus-Heiner LEHNE

elnök

---

(1)  A Tanács 2007. december 20-i 73/2008/EK rendelete az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás létrehozásáról (HL L 30., 2008.2.4., 38. o.).

1

(2)  A Tanács 2014. május 6-i 557/2014/EU rendelete az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító második közös vállalkozás létrehozásáról (HL L 169., 2014.6.7., 54. o.).

2

(3)  A 73/2008/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése.

3

(4)  Az 557/2014/EU rendelet 3. cikkének (1) bekezdése.

4

(5)  Az IMI2 Közös Vállalkozás alapokmánya (az 557/2014/EU rendelet I. melléklete) 13. cikkének (2) bekezdése.

5

(6)  A Közös Vállalkozás tevékenységeiről további információk találhatók a weboldalán: https://www.imi.europa.eu.

6

(7)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, valamint a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

7

(8)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési műveleteket összesítő jelentésekből és azok magyarázataiból állnak.

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

9

(10)  A 2017. évi költségvetés első módosítása.

10

(11)  Az igazgatási és operatív költségek fedezésére szolgáló 1 638 millió euro (az IMI2-rendelet 3. cikke), valamint 85 millió euro fele (pénzbeni hozzájárulás – az IMI2-rendelet 13. cikke és melléklete).

11

(12)  Ez az összeg a Közös Vállalkozás operatív és igazgatási költségeihez fizetendő uniós pénzbeli hozzájárulás maximális összegét, valamint az ágazati tagok által a Közös Vállalkozás igazgatási költségeire befizetendő pénzbeli hozzájárulást foglalja magában.

12

(13)  Az IMI Közös Vállalkozás 2017. évi éves tevékenységi jelentése, 103–104. o.

13

(14)  Az 557/2014/EU rendelet (4) preambulumbekezdése annyit szögez le, hogy az ilyen partnerségeknek valamennyi partner kiegyensúlyozott hozzájárulásán kell alapulniuk.

14

(15)  Az ágazati tag (EFPIA) által a Közös Vállalkozás operatív tevékenységeihez nyújtott minimális természetbeni hozzájárulás (1 425 millió euro) és a Közös Vállalkozásnak biztosított maximális uniós pénzbeli hozzájárulás (1 425 millió euro) hányadosa. Megjegyzendő, hogy az IMI2 alapokmányának megfelelően az ágazati tagok nem nyújtanak természetbeni hozzájárulást olyan kiegészítő tevékenységekhez, amelyek kívül esnek a Közös Vállalkozás munkaprogramján.

15

(16)  Final evaluation of the IMI Joint Undertaking operating under FP7 (A hetedik keretprogram keretében működő IMI Közös Vállalkozás záróértékelése):

16

Final evaluation of the IMI Joint Undertaking operating under FP7

https://ec.europa.eu/research/health/pdf/imi_final_evaluation.pdf.

(17)  Interim evaluation of the IMI 2 Joint Undertaking (2014–2016) operating under Horizon 2020 (A „Horizont 2020” program keretében működő IMI2 Közös Vállalkozás időközi értékelése (2014–2016)):

17

Interim evaluation of the IMI 2 Joint Undertaking (2014–2016) operating under Horizon 2020

https://ec.europa.eu/research/health/pdf/imi2_interim_evaluation.pdf.

(18)  Az IMI Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló 73/2008/EK rendelet 11. cikkével és az IMI2 Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló 557/2014/EU rendelet 11. cikkével előírt bizottsági értékelések.

18

(19)  A Bizottság szolgálatainak munkadokumentuma: Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020 (A „Horizont 2020” program keretében működő közös vállalkozások időközi értékelése) (SWD(2017) 339 final).

19

Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020

(20)  Az értékelők ajánlásai többek között a következőkre irányultak: a gyógyszeriparon kívül más ágazatok bevonása az együttműködési projektekbe; a kkv-k és az EU-13 részvételének növelése; elszámoltatható teljesítményértékelési keret kifejlesztése a Közös Vállalkozás hatásainak és a belőle származó társadalmi-gazdasági előnyöknek az értékelése céljából, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos politika felülvizsgálata, valamint – a fenntarthatóság biztosítása és nagyobb hatás elérése céljából – a projektek hosszú távú eredményeinek javítása, és azokhoz szélesebb körű hozzáférés biztosítása.

20

(21)  Az értékelés ajánlásaira válaszoló cselekvési tervben többek között a következő konkrét fellépések szerepelnek: a kkv-khoz jobban igazodó témák meghatározása és kidolgozása; az IMI-projektek által létrehozott összes fontos eszközt tartalmazó IMI2 weboldal kidolgozása és ennek révén az eredmények megosztásának és további felhasználásának elősegítése; tanácsadás igénybevétele azzal kapcsolatban, hogy az IMI-projektek értékes outputjainak és hosszú távú eredményeinek fenntarthatósága hogyan biztosítható leginkább; a projekteredmények felhasználását ösztönző közvetítői platform megvalósíthatóságának és potenciális hozzáadott értékének felmérése.

21

(22)  A már megkezdett tevékenységek között vannak: a témával foglalkozó webináriumok kidolgozása révén a kkv-k részvételének növelése a Közös Vállalkozás tevékenységeiben (https://www.imi.europa.eu/news-events/events/webinars-imi2-call-13); az IMI-projektek által létrehozott rendelkezésre álló eszközök katalógusának összeállítása a projekteredmények terjesztése és további kiaknázása, valamint szélesebb körű hatás elérése érdekében (az IMI2 Közös Vállalkozás weboldala); releváns, elfogadott, hiteles, könnyen alkalmazható és megbízható fő teljesítménymutatók új készletének bevezetése a 2018. évi pénzügyi évtől kezdve (az IMI2 Közös Vállalkozás 2018. márciusi módosított éves munkaprogramja).

22

(23)  A szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos politika felülvizsgálatának célja a jogi keret tiszteletben tartása mellett a politika rugalmasabbá tétele.

23

---

MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A korrekciós intézkedés állapota
  (Végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| | A „Horizont 2020” támogatások kezelése | |
| 2016 | 2016 végére – a „Horizont 2020” végrehajtásának harmadik évére – a Közös Vállalkozás csak részben fejezte be kontrollrendszereinek integrációját a Bizottság közös „Horizont 2020” támogatáskezelési és monitoringeszközeivel. | Végrehajtva |
| | Előzetes ellenőrzések és a kifizetési kérelmek monitoringja | |
| 2016 | A Közös Vállalkozás némi késedelemmel teljesítette a kifizetéseket a kedvezményezettek (egyetemek, kutatószervezetek és kkv-k) felé. Ez a belső ellenőrzés, valamint a projektjelentések és kapcsolódó költségnyilatkozatok monitoring eljárásainak hiányosságaira utal, amelyek hátrányosan érintik a projektvégrehajtás hatékonyságát. | Végrehajtva |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A korrekciós intézkedés állapota

(Végrehajtva/folyamatban/végrehajtandó/n.a.)

A „Horizont 2020” támogatások kezelése

2016

2016 végére – a „Horizont 2020” végrehajtásának harmadik évére – a Közös Vállalkozás csak részben fejezte be kontrollrendszereinek integrációját a Bizottság közös „Horizont 2020” támogatáskezelési és monitoringeszközeivel.

Végrehajtva

Előzetes ellenőrzések és a kifizetési kérelmek monitoringja

2016

A Közös Vállalkozás némi késedelemmel teljesítette a kifizetéseket a kedvezményezettek (egyetemek, kutatószervezetek és kkv-k) felé. Ez a belső ellenőrzés, valamint a projektjelentések és kapcsolódó költségnyilatkozatok monitoring eljárásainak hiányosságaira utal, amelyek hátrányosan érintik a projektvégrehajtás hatékonyságát.

Végrehajtva

---

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZA

27.

A kialakított költségvetési eljárás nem tesz lehetővé semmilyen kiigazítást, még akkor sem, ha az IMI 2 közös vállalkozás felülvizsgálja az N-1. évi előrejelzését a projektportfólióban bekövetkezett tényleges változásoknak megfelelően. A Bizottság pénzügyi kimutatásában rögzített számokat nem lehet megváltoztatni a következő bizottsági éves költségvetés elfogadása előtt.

39.

A Belső Ellenőrzési Szolgálat beleegyezésével az IMI 2 közös vállalkozás cselekvési tervet hajt végre. Az IMI 2 közös vállalkozás együttműködik a Bizottság közös támogatási központjával annak érdekében, hogy elemezze annak lehetőségeit, hogyan lehet az ipari természetbeni hozzájárulási beszámolást átemelni a Horizont 2020 eszközeibe, és hogy hatékony megoldásokat keressen a Horizont 2020 típusú beszámolási struktúrák Horizont Európa alatti folytonosságára vonatkozóan.

---

| 14.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 452/66 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 452/66

---

JELENTÉS

az „Egységes Európai Égbolt” légiforgalmi szolgáltatási rendszer megvalósítását célzó közös vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt

(2018/C 452/08)

TARTALOMJEGYZÉK

| | Bekezdés | Oldal |
| --- | --- | --- |
| BEVEZETÉS | 1–12. | 67 |
| A SESAR Közös Vállalkozás létrehozása | 1–2. | 67 |
| Kormányzás | 3–4. | 67 |
| Célkitűzések | 5–7. | 67 |
| Erőforrások | 8–11. | 68 |
| A Bizottság értékelései | 12. | 68 |
| VÉLEMÉNY | 13–25. | 68 |
| Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról | 14. | 68 |
| Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről | 15. | 69 |
| Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről | 16. | 69 |
| A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége | 17–19. | 69 |
| Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége | 20–25. | 69 |
| KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS | 26–37. | 70 |
| A 2017. évi költségvetés végrehajtása | 26–28. | 70 |
| A SESAR Közös Vállalkozás többéves költségvetésének végrehajtása az FP7 és a TEN-T programok keretében | 29–33. | 70 |
| A többéves költségvetés végrehajtása a „Horizont 2020” keretében | 34–37. | 71 |
| BELSŐ KONTROLL | 38–42. | 71 |
| Belső kontrollrendszer | 38–41. | 71 |
| Közbeszerzési eljárások | 42. | 72 |
| EGYÉB TÉMAKÖRÖK | 43. | 72 |
| A SESAR 2020-hoz nyújtott hozzájárulások egyéb tagok általi megtöbbszörözése | 43. | 72 |
| A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSEIVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK | 44–47. | 72 |
| MELLÉKLET. | AZ ELŐZŐ ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA |

Bekezdés

Oldal

BEVEZETÉS

1–12.

67

A SESAR Közös Vállalkozás létrehozása

1–2.

67

Kormányzás

3–4.

67

Célkitűzések

5–7.

67

Erőforrások

8–11.

68

A Bizottság értékelései

12.

68

VÉLEMÉNY

13–25.

68

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

14.

68

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

15.

69

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

16.

69

A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége

17–19.

69

Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

20–25.

69

KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS

26–37.

70

A 2017. évi költségvetés végrehajtása

26–28.

70

A SESAR Közös Vállalkozás többéves költségvetésének végrehajtása az FP7 és a TEN-T programok keretében

29–33.

70

A többéves költségvetés végrehajtása a „Horizont 2020” keretében

34–37.

71

BELSŐ KONTROLL

38–42.

71

Belső kontrollrendszer

38–41.

71

Közbeszerzési eljárások

42.

72

EGYÉB TÉMAKÖRÖK

43.

72

A SESAR 2020-hoz nyújtott hozzájárulások egyéb tagok általi megtöbbszörözése

43.

72

A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSEIVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK

44–47.

72

MELLÉKLET.

AZ ELŐZŐ ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

74

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZA

75

BEVEZETÉS

A SESAR Közös Vállalkozás létrehozása

| 1. | Az „Egységes Európai Égbolt” légiforgalmi szolgáltatási rendszer megvalósítását célzó közös vállalkozás (SESAR), amelynek székhelye Brüsszelben van, 2007 februárjában jött létre nyolcéves időtartamra, és 2007. augusztus 10-én kezdte meg önálló működését (1). 2014 júniusában a Tanács módosította az alapító rendeletet és a Közös Vállalkozás működésének időtartamát 2024. december 31-ig meghosszabbította (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | A SESAR Közös Vállalkozás a korszerűsített európai légiforgalom-irányítás (ATM) fejlesztésére és rendszerbe állítására létrehozott köz-magán társulás. Alapító tagjai az Európai Bizottság által képviselt Európai Unió (EU), valamint az Európai Szervezet a Légi Közlekedés Biztonságáért (Eurocontrol) (3). A részvételi szándék kifejezésére vonatkozó felhívás eredményeképpen a Közös Vállalkozásnak jelenleg tizenkilenc tagja van a repülési ágazat magán- és állami vállalati közül. A tagok között találhatók repülőgépgyártók, földi és fedélzeti berendezéseket gyártó vállalatok, léginavigációs szolgáltatók és reptéri hatóságok. |
| --- | --- |

2.

Kormányzás

| 3. | A SESAR Közös Vállalat irányító szervei az igazgatótanács és az ügyvezető igazgató. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az igazgatótanácsot a SESAR Közös Vállalkozás tagjainak egy-egy képviselője alkotja az érdekelt felek (a katonaság, a polgári légtérhasználók, a léginavigációs szolgáltatók, a berendezésgyártók, a repülőterek, az ATM-ágazat alkalmazottai és a tudományos közösség) képviselőivel együtt. Az igazgatótanács felelős a Tanács által jóváhagyott ATM főterv elfogadásáért és a SESAR projekt végrehajtása fölött gyakorolt általános kontrollért. Az ügyvezető igazgató a Közös Vállalkozás napi ügyintézésért felelős vezetője. |
| --- | --- |

4.

Célkitűzések

| 5. | A SESAR projekt az európai légiforgalmi irányítás (ATM) korszerűsítését tűzi ki célul új vagy fejlett technológiák és eljárások meghatározásával, fejlesztésével és elkészítésével. A projekt három szakaszra osztható:






  — | Az Eurocontrol által irányított „meghatározási szakasz” (2004–2007), amelyet a transzeurópai hálózatok közlekedési (TEN-T) programja társfinanszírozott. Ennek eredményeképpen megalkották az európai ATM-főtervet, amely meghatározza egy következő generációs modern ATM-rendszer felépítését, és tartalmazza az annak fejlesztésére és kiépítésére irányuló terveiket. |
| --- | --- | --- |

5.

—

Az Eurocontrol által irányított „meghatározási szakasz” (2004–2007), amelyet a transzeurópai hálózatok közlekedési (TEN-T) programja társfinanszírozott. Ennek eredményeképpen megalkották az európai ATM-főtervet, amely meghatározza egy következő generációs modern ATM-rendszer felépítését, és tartalmazza az annak fejlesztésére és kiépítésére irányuló terveiket.

| — | A SESAR Közös Vállalkozás által irányított kétfázisú „fejlesztési szakasz” (2008–2013, 2016-ig meghosszabbítva), amely a TEN-T programból és a hetedik kutatási keretprogramból (FP7), valamint 2014 óta a „Horizont 2020” programból is társfinanszírozásban részesül. |
| --- | --- |

—

A SESAR Közös Vállalkozás által irányított kétfázisú „fejlesztési szakasz” (2008–2013, 2016-ig meghosszabbítva), amely a TEN-T programból és a hetedik kutatási keretprogramból (FP7), valamint 2014 óta a „Horizont 2020” programból is társfinanszírozásban részesül.

| — | A légiforgalmi ágazat és más, a nagyszabású kiépítésben érintett partnerek által irányított „üzemeltetési szakasz” (2014–2024), amelyben sor kerül az új ATM infrastruktúra alkalmazására, és amely a „Horizont 2020” programból részesül társfinanszírozásban. |
| --- | --- |

—

A légiforgalmi ágazat és más, a nagyszabású kiépítésben érintett partnerek által irányított „üzemeltetési szakasz” (2014–2024), amelyben sor kerül az új ATM infrastruktúra alkalmazására, és amely a „Horizont 2020” programból részesül társfinanszírozásban.

| 6. | A SESAR Közös Vállalkozás célkitűzése a hetedik keretprogram és a TEN-T program keretében az európai ATM korszerűsítése és biztonságának növelése volt a vonatkozó – azaz új technológiai rendszerek, összetevők és működési eljárások megalkotására irányuló – uniós kutatási és fejlesztési tevékenység koordinálása és koncentrálása révén, az európai ATM főtervben meghatározottak szerint (SESAR I – a 2008-tól 2016-ig tartó fejlesztési szakasz). |
| --- | --- |

6.

| 7. | A „Horizont 2020” keretében a SESAR Közös Vállalkozás azzal a céllal hajtja végre a SESAR 2020 programot, hogy szélesebb és operatív szempontból integráltabb környezetben is igazolja a SESAR I szakaszban kifejlesztett technológiai és operatív megoldások életképességét (a fejlesztési szakasz folytatása), valamint alkalmazza az új ATM infrastruktúrát (üzemeltetési szakasz). |
| --- | --- |

7.

Erőforrások

| 8. | A SESAR I program 2008 és 2016 közötti fejlesztési szakaszának költségvetése 2100 millió euro volt, amelyet egyenlő részben biztosított az Európai Unió, az Eurocontrol, valamint a részt vevő légiközlekedési ágazati magán és állami partnerek. A legfeljebb 700 millió eurós uniós hozzájárulást az FP7 és TEN-T programokból finanszírozták (4). |
| --- | --- |

8.

| 9. | A SESAR alapító rendelete alapján a SESAR 2020 teljes költségének becsült összege 1585 millió euro (5). Az Európai Unió a SESAR Közös Vállalkozás SESAR 2020 fejlesztési és kiépítési programjának (2017–2024) végrehajtásához legfeljebb 585 millió euróval járul hozzá a „Horizont 2020” költségvetéséből (6). Az Eurocontrolnak mintegy 500 millió euróval (7) kell hozzájárulnia, míg a légiforgalmi ágazat várhatóan szintén 500 millió euróval járul hozzá a Közös Vállalkozás tevékenységeihez. Az Eurocontrol és a többi érintett fél az általuk biztosított források közel 95 %-át a Közös Vállalkozás tevékenységeihez való természetbeni hozzájárulásként bocsátja rendelkezésre. |
| --- | --- |

9.

| 10. | A Közös Vállalkozás igazgatási költségeihez történő pénzbeli hozzájárulás esetében az igazgatótanács dönt az egyes tagok által az általuk fizetendő hozzájárulás arányában folyósítandó összegekről, és határozza meg a hozzájárulások befizetésének határidejét. |
| --- | --- |

10.

| 11. | A SESAR I és a SESAR 2020 programra a SESAR Közös Vállalkozás végleges költségvetése 2017-ben 191,8 millió euro volt (2016: 157,1 millió euro). A Közös Vállalkozás 2017. december 31-én 40 főt foglalkoztatott (2016: 44 fő). |
| --- | --- |

11.

A Bizottság értékelései

| 12. | A Bizottság 2017 júniusában befejezte a Közös Vállalkozás hetedik keretprogramhoz tartozó tevékenységeinek záróértékelését és a „Horizont 2020” programhoz tartozó tevékenységeinek időközi értékelését, amelyek nyomán a Közös Vállalkozás cselekvési terveket készített az értékelésekben megfogalmazott ajánlások végrehajtására. Ebből az alkalomból külön szakaszban foglalkozunk a Közös Vállalkozás által az értékelések kapcsán kidolgozott cselekvési tervekkel, ezt azonban kizárólag tájékoztató jelleggel tesszük: elemzésünk nem képezi ellenőri véleményünk, illetve észrevételeink részét. |
| --- | --- |

12.

| VÉLEMÉNY









  13. | A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:






  a) | a Közös Vállalkozás beszámolója, amely a 2017. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (8) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (9) áll; |
| --- | --- | --- |

VÉLEMÉNY

13.

a)

a Közös Vállalkozás beszámolója, amely a 2017. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (8) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (9) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 14. | Véleményünk szerint a Közös Vállalkozás 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven, pénzügyi szabályzatának, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a Közös Vállalkozás 2017. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. Ezek a szabályok a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjain alapulnak. |
| --- | --- |

14.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 15. | Véleményünk szerint a 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

15.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 16. | Véleményünk szerint a 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetések minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

16.

A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége

| 17. | Az EUMSZ 310–325. cikke és a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzata értelmében a vezetőség felel a beszámolónak – a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően történő – elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetőség felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Közös Vállalkozás vezetősége viseli. |
| --- | --- |

17.

| 18. | A beszámoló elkészítésekor a vezetőség felelőssége annak felmérése, hogy a Közös Vállalkozás képes-e tevékenységének folytatására, adott esetben a tevékenység folytatását érintő ügyek közzététele, valamint az, hogy a beszámolót a tevékenység folytatásának feltételezésével készítse el. |
| --- | --- |

18.

| 19. | A szervezet pénzügyi beszámolási folyamatának felügyelete az irányítással megbízott személyek felelőssége. |
| --- | --- |

19.

Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

| 20. | Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat, és hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, illetve a zárszámadásért felelős más hatóságoknak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibát vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják a felhasználók e beszámolók alapján hozott gazdasági döntéseit. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, amely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr figyelembe veszi a beszámoló elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából teszi. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetőség számviteli becslései észszerűek-e, valamint értékelést ad a beszámoló általános bemutatásáról is. |
| --- | --- |

21.

| 22. | A bevételt illetően ellenőrizzük a Bizottságtól kapott támogatást, valamint értékeljük a Közös Vállalkozásnak a díjak és más jövedelmek beszedésére szolgáló eljárásait. |
| --- | --- |

22.

| 23. | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is), és azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. |
| --- | --- |

23.

| 24. | E jelentés és vélemény elkészítése során az Unió költségvetési rendelete (10) 208. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vettük a független külső ellenőr által a Közös Vállalkozás beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | A Számvevőszék véleményei függetlenek az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

25.

KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS

A 2017. évi költségvetés végrehajtása

| 26. | Figyelembe véve a címzett bevételi előirányzatokat (18 millió euro), a SESAR I programra 2017-ben rendelkezésre álló költségvetésen belül a kötelezettségvállalási előirányzatok összege 19,3 millió euro, a kifizetési előirányzatok összege pedig 121,8 millió euro volt; a SESAR 2020 programra rendelkezésre álló 2017. évi költségvetésen belül a kötelezettségvállalási előirányzatok összege 111,7 millió euro, a kifizetési előirányzatok összege pedig 91,2 millió euro volt. |
| --- | --- |

26.

| 27. | A SESAR I program esetében a kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 11 %, a kifizetési előirányzatoké 68 % volt. A SESAR I alacsony felhasználási arányai a következő tényezőkre vezethetők vissza:






  — | 2016 decemberére a SESAR I program hivatalosan lezárult, és 2017 decemberében az utolsó kifizetés folyósítására is sor került. A Közös Vállalkozásnak azonban 2017 végéig gondoskodnia kellett arról, hogy a hetedik keretprogramból elegendő forrás álljon rendelkezésre a SESAR I ágazati tagjaitól befolyt többletbefizetések visszatérítésére (11), valamint a hetedik keretprogram folyamatban lévő projektjeivel kapcsolatos késve beérkezett, de bizonyítékkal alátámasztott kifizetési kérelmek rendezésére. |
| --- | --- | --- |

27.

—

2016 decemberére a SESAR I program hivatalosan lezárult, és 2017 decemberében az utolsó kifizetés folyósítására is sor került. A Közös Vállalkozásnak azonban 2017 végéig gondoskodnia kellett arról, hogy a hetedik keretprogramból elegendő forrás álljon rendelkezésre a SESAR I ágazati tagjaitól befolyt többletbefizetések visszatérítésére (11), valamint a hetedik keretprogram folyamatban lévő projektjeivel kapcsolatos késve beérkezett, de bizonyítékkal alátámasztott kifizetési kérelmek rendezésére.

| — | A SESAR I költségvetésében az új kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokhoz szükséges összegek megtervezésekor és nyomon követésekor a Közös Vállalkozás – óvatosabb megközelítést alkalmazva – nem vette figyelembe a várható címzett bevételeknek a SESAR I projektek visszafizettetéseiből (azaz az utólagos ellenőrzési hibák korrekcióiból, a fennálló, lezáratlan előfinanszírozásokból stb.) származó mintegy 17 millió eurós összegét. |
| --- | --- |

—

A SESAR I költségvetésében az új kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokhoz szükséges összegek megtervezésekor és nyomon követésekor a Közös Vállalkozás – óvatosabb megközelítést alkalmazva – nem vette figyelembe a várható címzett bevételeknek a SESAR I projektek visszafizettetéseiből (azaz az utólagos ellenőrzési hibák korrekcióiból, a fennálló, lezáratlan előfinanszírozásokból stb.) származó mintegy 17 millió eurós összegét.

| 28. | A SESAR 2020 esetében a kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 92 %, a kifizetési előirányzatoké 68 % volt. A kifizetési előirányzatoknak a vártnál alacsonyabb végrehajtási arányát főként az ágazati tagok által irányított egyes „Horizont 2020” projektek végrehajtásának késedelme, valamint a meglehetősen óvatos, a pénzügyi végrehajtásra vonatkozó éves hatáskör-átruházási megállapodások késedelmes beérkezésének kockázatát is figyelembe vevő költségvetés-tervezés okozta. |
| --- | --- |

28.

A SESAR Közös Vállalkozás többéves költségvetésének végrehajtása az FP7 és a TEN-T programok keretében

| 29. | A hetedik keretprogram költségvetéséből a SESAR Közös Vállalkozás számára a SESAR I végrehajtására előirányzott legfeljebb 700 millió euróból az Unió 2017 végéig összesen 633,9 millió euro pénzbeli hozzájárulást teljesített a Közös Vállalkozásnak. |
| --- | --- |

29.

| 30. | A SESAR Közös Vállalkozás SESAR I programmal kapcsolatos tevékenységeihez más tagok által teljesítendő 1 254,5 millió euro összegű természetbeni és pénzbeli hozzájárulásból (670,2 millió euro az Eurocontroltól és 584,3 millió euro a légforgalmi ágazat tagjaitól) 2017 végéig a Közös Vállalkozás 560,7 millió euro összegű hozzájárulást validált az Eurocontroltól és 539,2 millió eurót a légiforgalmi ágazattól. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Így 2017 végén a SESAR I más tagjaitól származó hozzájárulások teljes összege 1 099,9 millió euro, az Unió teljes pénzbeli hozzájárulása pedig 633,9 millió euro volt. |
| --- | --- |

31.

| 32. | A SESAR I tevékenységeire (12) szánt 892,8 millió eurós teljes operatív és igazgatási költségvetésből 2017 végére a SESAR Közös Vállalkozás 853 millió euro értékben vállalt kötelezettségeket és 801 millió euro összegű kifizetést teljesített (a rendelkezésre álló költségvetés 89,7 %-a). |
| --- | --- |

32.

| 33. | 2017 végén, a SESAR I program zárószakaszában a Közös Vállalkozásnak módosított, illetve törölt SESAR I projektek miatt törölnie kellett 30 millió euro összegű fennmaradó kötelezettségvállalást (19 %). Emiatt a Közös Vállalkozásnak az év végén a SESAR I program támogatásaival kapcsolatosan még 47 millió euro összegű lezáratlan kifizetési kötelezettsége volt. |
| --- | --- |

33.

A többéves költségvetés végrehajtása a „Horizont 2020” keretében

| 34. | A „Horizont 2020” költségvetéséből a SESAR Közös Vállalkozás számára a SESAR 2020 végrehajtására előirányzott legfeljebb 585 millió euróból az Unió 2017 végéig összesen 132,9 millió euro pénzbeli hozzájárulást teljesített. |
| --- | --- |

34.

| 35. | A többi tag a Közös Vállalkozás SESAR 2020 programhoz kapcsolódó operatív tevékenységeihez legalább 825,9 millió euro értékű természetbeni és pénzbeli hozzájárulást vállalt (az Eurocontrol mintegy 500 millió euro értékben, a légiforgalmi ágazat pedig 325,9 millió euro becsült értékben). 2017 végéig a többi tag 97,3 millió euro értékű természetbeni hozzájárulás nyújtásáról számolt be. Mivel azonban 2017 végén a SESAR 2020 projektek még korai szakaszban voltak, az igazgatótanács még nem validálta ezeket a hozzájárulásokat. A Közös Vállalkozás igazgatási költségeihez az Eurocontrol 6,7 millió euro pénzbeli hozzájárulást nyújtott. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Így 2017 végén a légiforgalmi ágazattól és az Eurocontroltól származó hozzájárulások teljes összege 104 millió euro, az Unió pénzbeli hozzájárulása pedig 132,9 millió euro volt. |
| --- | --- |

36.

| 37. | A SESAR 2020 tevékenységeire szánt, legfeljebb 639,8 millió eurós operatív és igazgatási költségvetésből (13) 2017 végére a Közös Vállalkozás 236,7 millió euróra vállalt kötelezettséget és 112,3 millió euro összegű kifizetést teljesített. A kifizetések főleg a SESAR 2020 projektek első és második hullámának előfinanszírozására szolgáltak. |
| --- | --- |

37.

BELSŐ KONTROLL

Belső kontrollrendszer

| 38. | A Közös Vállalkozás külső ellenőre éves beszámolójában hiányosságokat állapított meg a Közös Vállalkozás pénzügyi kontrolleljárásaiban. Ez főként a Közös Vállalkozás működésére irányadó összetett pénzügyi szabályozási keretből, valamint egyes, a pénzügyi területen fontos munkakört betöltő alkalmazottak közelmúltbeli távozásából és a pénzügyi részleg ebből adódó munkaterheléséből adódik. |
| --- | --- |

38.

| 39. | A Közös Vállalkozás megbízható pénzügyi és operatív dokumentációs áttekintésen alapuló előzetes kontrolleljárásokat vezetett be. A hetedik keretprogram időközi és záró kifizetései kapcsán a Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzéseket végez a kedvezményezetteknél, míg a „Horizont 2020” projektek költségnyilatkozatait illetően a Bizottság Közös Ellenőrzési Szolgálata (CAS) felelős az utólagos ellenőrzésekért. Az utólagos ellenőrzések tekintetében a Közös Vállalkozás által 2017 végén bejelentett fennmaradó hibaarány a hetedik keretprogram esetében 1,09 %, a „Horizont 2020” esetében pedig 2,8 % volt (14). |
| --- | --- |

39.

| 40. | A Közös Vállalkozás belső kontrollrendszerének értékelése, valamint a bevételek, kifizetések, támogatási és beszerzési műveletek tételes tesztelése és a véglegesített utólagos ellenőrzésekből (többek között a feltárt hibák alapján végrehajtott visszafizettetésekből) vett minta vizsgálata során kapott ellenőrzési eredmények alapján észszerű bizonyosságot nyertünk arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás esetében az átfogó fennmaradó hibaarány nem éri el a lényegességi küszöbértéket. |
| --- | --- |

40.

| 41. | 2017 végére a Bizottság közös „Horizont 2020” támogatáskezelési és monitoring eszközei nem végeztek azokkal az egyedi fejlesztésekkel, amelyek szükségesek a Közös Vállalkozás természetbeni hozzájárulásainak feldolgozásához. |
| --- | --- |

41.

Közbeszerzési eljárások

| 42. | A polgári légtérfelhasználók által a SESAR 2020 tevékenységek keretében nyújtott támogató szolgáltatásokra irányuló beszerzésében (15) a Közös Vállalkozás a szakértői kategóriákra alkalmazandó napidíjjal kapcsolatos pénzügyi pontszámként a beérkezett pénzügyi ajánlatok egyszerű (számtani) átlagát vette figyelembe. Valamennyi tétel esetében ezt a megközelítést alkalmazták. A pénzügyi pontszám kiszámításához versenyképesebb és eredményesebb megoldás lett volna a súlyozott átlag használata. A súlyozáshoz a tételen belül a konkrét szolgáltatásokhoz szükséges szakértő-kategóriák szerinti legvalószínűbb munkanapszámot kell alapul venni. |
| --- | --- |

42.

EGYÉB TÉMAKÖRÖK

A SESAR 2020-hoz nyújtott hozzájárulások egyéb tagok általi megtöbbszörözése

| 43. | A Közös Vállalkozás egyik fő célkitűzése, hogy tevékenységi területén az ágazati partnerektől származó hozzájárulások révén megtöbbszörözze az uniós hozzájárulásokat (16). A Közös Vállalkozás alapító rendelete szerint a légiközlekedési ágazati források esetében (az Eurocontrolt nem számítva) elérendő tőkeáttétel becsült mértékének 0,85-nek kell lennie (17). |
| --- | --- |

43.

A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSEIVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK

| 44. | A Bizottság által a hetedik keretprogram keretében működő SESAR Közös Vállalkozásról készített záróértékelés a 2007 és 2016 közötti időszakot (18), a „Horizont 2020” program keretében működő SESAR Közös Vállalkozás félidős értékelése pedig a 2014 és 2016 közötti időszakot (19) fedte le. A közös vállalkozások teljesítményére (relevancia, hatékonyság, eredményesség, koherencia és uniós hozzáadott érték), illetve azok nyitottságára, átláthatóságára és a kutatások minőségére irányuló értékeléseket – a SESAR Közös Vállalkozásról szóló tanácsi rendeleteknek (20) megfelelően – független szakértők bevonásával készítették el. Az értékelések eredményét a 2017 októberében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak megküldött bizottsági jelentés (21) is figyelembe vette. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Az értékelők ajánlásaira (22) reagálva a Közös Vállalkozás cselekvési tervet készített, amelyet a SESAR Közös Vállalkozás igazgatótanácsa 2018 májusában hagyott jóvá. A cselekvési terv számos, a Közös Vállalkozás által végrehajtandó fellépést vázol fel (23), amelyek közül néhány kapcsán már megkezdődtek a tevékenységek (24), többségüket 2018 folyamán és 2019 első negyedévében tervezik megvalósítani, néhányat pedig a következő programozási időszak kapcsán mérlegelnek majd (25). |
| --- | --- |

45.

| 46. | Az Európai Számvevőszék 2017-ben tette közzé különjelentését az „Egységes európai égbolt” kezdeményezésről (SES) (26), amely a SESAR Közös Vállalkozás által – a SES kezdeményezéshez nyújtott legfőbb uniós pénzügyi támogatásnak számító – hetedik keretprogramon belül elért teljesítmény egyes elemeit is érintette (27). |
| --- | --- |

46.

| 47. | Mind a Bizottság záróértékelése (28), mind a Számvevőszék különjelentése (29) felhívta a figyelmet az ATM-főterv végrehajtását érintő késedelmekre és arra, hogy a SESAR Közös Vállalkozás jogszabályban meghatározott fenntartási időszaka nincsen összhangban az általa végrehajtandó munkálatok tervezett időtartamával. A számvevőszéki jelentés azt is hangsúlyozta, hogy a főterv végrehajtását illetően növelni kell a Közös Vállalkozás elszámoltathatóságát (30). |
| --- | --- |

47.

A jelentést 2018. október 2-i luxembourgi ülésén fogadta el a Neven MATES számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Klaus-Heiner LEHNE

elnök

---

(1)  Az 1361/2008/EK rendelettel (HL L 352., 2008.12.31., 12. o.) módosított, az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról szóló 2007. február 27-i 219/2007/EK tanácsi rendelet (HL L 64., 2007.3.2., 1. o.).

1

(2)  A Tanács 2014. június 16-i 721/2014/EU rendelete az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról szóló 219/2007/EK rendeletnek a közös vállalkozás időtartamának 2024-ig való meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 192., 2014.7.1., 1. o.).

2

(3)  Az Eurocontrol egy 41 tagállam tulajdonában lévő nemzetközi szervezet. Az Unió az egységes európai égbolt irányításának bizonyos részeivel az Eurocontrolt bízta meg, amely így az európai légiforgalmi irányítás koordinálása és tervezése terén a központi szervezetté vált. Maga az Unió is az Eurocontrol egyik aláíró szervezete és az uniós tagállamok az Eurocontrol tagjai.

3

(4)  Az Európai Bizottság és a SESAR Közös Vállalkozás között 2009 decemberében megkötött általános megállapodás 3. cikke.

4

(5)  A 721/2014/EU rendelet (5) preambulumbekezdése.

5

(6)  A 721/2014/EU rendelettel módosított 219/2007/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése.

6

(7)  A SESAR 2020 – Eurocontrol megállapodás 4. cikke.

7

(8)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, valamint a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

8

(9)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési műveleteket összesítő jelentésekből és azok magyarázataiból állnak.

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

10

(11)  A Közös Vállalkozás – a 721/2014/EU rendelettel módosított 219/2007/EK rendelethez csatolt – alapszabályának 13. és 25. cikke.

11

(12)  A SESAR Közös Vállalkozás 892,8 millió eurós teljes költségvetése a hetedik keretprogram és a TEN-T program által finanszírozott 700 millió eurós uniós pénzbeli hozzájárulásból, az Eurocontrol által nyújtott 165 millió eurós pénzbeli hozzájárulásból, valamint a légiközlekedési ágazati partnerek 27,8 millió eurós pénzbeli hozzájárulásából áll.

12

(13)  A SESAR Közös Vállalkozás 639,8 millió eurós teljes költségvetése a „Horizont 2020” program által finanszírozott 585 millió eurós uniós pénzbeli hozzájárulásból, az Eurocontrol által nyújtott 25 millió eurós pénzbeli hozzájárulásból, valamint a légiközlekedési ágazati partnerek 18,5 millió eurós pénzbeli hozzájárulásából áll. Ezenfelül a Bizottság 11,3 millió euro összegű címzett bevételt biztosít majd a Közös Vállalkozásnak egyes rá bízott konkrét feladatok elvégzésére.

13

(14)  A SESAR Közös Vállalkozás 2017. évi éves tevékenységi jelentése, 1.1.4.3. és 1.1.7. pont.

14

(15)  A keretszerződések (4 tétel) összesen 6 millió eurós költségvetésre és 4 éves időtartamra vonatkoztak.

15

(16)  A 721/2014/EU rendelet által módosított 219/2007/EK rendelet (17) preambulumbekezdése értelmében az iparág jelentős részvétele a SESAR projekt alapvető eleme. Ezért elengedhetetlen, hogy a SESAR projekt fejlesztési szakaszának támogatására fordított közforrásokat az ágazat is kiegészítse.

16

(17)  A légiforgalmi ágazati partnerek által – az Eurocontrolt nem számítva – a Közös Vállalkozás operatív tevékenységeihez nyújtott becsült természetbeni hozzájárulás (500 millió euro) és a Közös Vállalkozásnak biztosított teljes uniós pénzbeli hozzájárulás (585 millió euro) hányadosa. Megjegyzendő, hogy a SESAR 2020 alapokmányának megfelelően az ágazati tagok nem nyújtanak természetbeni hozzájárulást olyan kiegészítő tevékenységekhez, amelyek kívül esnek a Közös Vállalkozás munkaprogramján.

17

(18)  Final evaluation of the SESAR Joint Undertaking operating under FP7 (A hetedik keretprogram keretében működő SESAR Közös Vállalkozás záróértékelése): https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/sesar1.pdf.

18

Final evaluation of the SESAR Joint Undertaking operating under FP7

(19)  Interim evaluation of the SESAR Joint Undertaking operating under H2020 (A hetedik keretprogram keretében működő SESAR Közös Vállalkozás időközi értékelése): https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/sesar2020.pdf.

19

Interim evaluation of the SESAR Joint Undertaking operating under H2020

(20)  A SESAR Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló 219/2007/EK rendelet 7. cikke és a 219/2007/EK rendelet módosításáról szóló 721/2014/EU rendelet 7. cikke által előírt bizottsági értékelések.

20

(21)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum: Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020 (A „Horizont 2020” program keretében működő közös vállalkozások időközi értékelése), SWD(2017) 339 final.

21

Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020

(22)  Az értékelők ajánlásai a következő területekre irányultak: a partnerek szorosabb bevonása a SESAR tevékenységeibe, a kiépítési szakasz során is; az európai ATM-főterv három rétegének (meghatározási, fejlesztési és kiépítési szakasz) megerősítése, annak biztosítása, hogy mindhárom réteg közös, megoldásokon alapuló nyelvet használjon, a Bizottság számára annak lehetővé tétele, hogy észszerűsítse a kiépítés tervezését és nyomon követését; a tudományos szférával való kapcsolat erősítése; a „Horizont 2020” jogi keretének alkalmazásával összefüggő problémák megoldása; lépések megtétele annak érdekében, hogy az iparosodás területén szűküljön a szakadék a jelenlegi, 6-os technológiai érettségi szinten megálló SESAR megoldások és a 8-as technológiai érettségi szintet igénylő ATM-főterv kiépítési szakasza között.

22

(23)  Az értékelés ajánlásai alapján többek között a következő konkrét fellépések szerepelnek a cselekvési tervben: az együttműködési keretek szorosabbá tétele a SESAR üzemeltetésirányító, az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség, a nemzeti hatóságok és az EUROCAE között, hogy ezek szorosabban részt vehessenek az ATM-főtervben; az ágazat nagyobb mértékű bevonása; a „Horizont 2020” program keretében a SESAR tevékenységeinek egyszerűsítése.

23

(24)  A már megkezdett tevékenységek között vannak: az ATM-főterv három rétegének átszervezése révén a főterv felépítésének a SESAR megoldások elvei mentén történő megerősítése; a tudományos szféra nagyobb mértékű bevonása érdekében rendszeres találkozók szervezése az Európai ATM Tudományos Fejlesztésének Egyesületével (ASDA).

24

(25)  A következő programozási időszak előkészítésekor a SESAR Közös Vállalkozás elvégezte jelenlegi jogi keretének átfogó értékelését, és azt 2017 decemberében megküldte a Bizottságnak. A SESAR Közös Vállalkozás tevékenységei és a SESAR üzemeltetésirányító közötti iparosodási szakadék további szűkítését érintő ajánlás a Közös Vállalkozás szerint felfüggesztettnek minősül, mivel az a Bizottság következő programozási időszakra vonatkozó kezdeményezésétől függ.

25

(26)  A 2004-ben elindított „Egységes európai égbolt” kezdeményezés egy a légiforgalmi szolgáltatás biztonságosságára, a légiforgalmi szolgáltatások nyújtására, a légtérgazdálkodásra és a hálózaton belüli interoperabilitásra vonatkozó szabálykészletből áll. https://ec.europa.eu/transport/modes/air/ses_en.

26

(27)  A Számvevőszék 18/2017. sz. különjelentése.

27

(28)  Lásd: A SESAR Közös Vállalkozás hetedik keretprogramon belül végrehajtott tevékenységeinek záróértékelése, 7.1.4. szakasz (A kutatások minősége) és 8. szakasz (Következtetések).

28

(29)  A Számvevőszék 18/2017. sz. különjelentésének 86. és 87. bekezdése.

29

(30)  A Számvevőszék 18/2017. sz. különjelentésének 86. bekezdése és 8. ajánlása.

30

---

MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A korrekciós intézkedés állapota
  (Végrehajtva/folyamatban/ végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| | A SESAR 2020 projektekhez nyújtott természetbeni hozzájárulásokkal kapcsolatos beszámoló és azok ellenőrzése | |
| 2016 | A SESAR Közös Vállalkozás még nem vezetett be a tagjai és a külső ellenőrei számára konkrét útmutatást a tagok által a SESAR 2020 projektekhez nyújtott természetbeni hozzájárulásokra vonatkozó nyilatkozatok és igazolások tekintetében. Ezenkívül a Közös Vállalkozás nem készített a Bizottság által a „Horizont 2020”-hoz létrehozott előzetes ellenőrzési stratégián alapuló, belső útmutatást a SESAR 2020 projektekhez kapcsolódó előzetes kifizetési kérelmek ellenőrzésére. | Végrehajtva |
| | A kérelmezők pénzügyi képességének értékelése a pályázati felhívások alapján | |
| 2016 | A korlátozott körű – a Közös Vállalkozás ágazati tagjaira korlátozott – ágazati kutatási pályázaton a Közös Vállalkozás annak ellenére ítélt oda támogatásokat projektkonzorciumoknak, hogy a Kutatási Végrehajtó Ügynökség által lefolytatott, a kedvezményezettek pénzügyi életképességére irányuló ellenőrzések szerint a konzorciumok együttműködő ágazati tagjai két esetben nem rendelkeztek kellő pénzügyi kapacitással. Ez komoly pénzügyi kockázatot jelent az adott projektek sikeres befejezésére nézve. A pénzügyi kockázat a többi olyan projekt esetében is magas, amelyekben az említett két kedvezményezett érintett. Az ügyvezető igazgató e két ügyben hozott határozata a SESAR Közös Vállalkozás munkatársai által végzett kiegészítő eseti kockázatértékelésen alapult. A Közös Vállalkozás azonban nem határozott meg módszeres belső eljárást a támogatásiprojekt-koordinátorok gyenge pénzügyi életképességének újraértékelésére, azaz olyan intézkedéseket sem, amelyek enyhítenék, illetve kompenzálnák a fokozott pénzügyi kockázatot. | Végrehajtva |
| | A szolgáltatási szerződések költséghatékonysága | |
| 2016 | A Közös Vállalkozás szolgáltatásokra irányuló közbeszerzési eljárásai során meghatározza a szerződések maximális költségvetését. Ez a maximális összeg nem módszeres költségbecslési eljáráson és észszerű piaciárindex-rendszeren alapul. Ez a gyakorlat nem biztosítja a többéves szolgáltatási szerződések költséghatékonyságát, mivel a tapasztalatok szerint a beérkezett ajánlatok többsége megközelítette a maximális költségvetést. | Végrehajtva |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A korrekciós intézkedés állapota

(Végrehajtva/folyamatban/ végrehajtandó/n.a.)

A SESAR 2020 projektekhez nyújtott természetbeni hozzájárulásokkal kapcsolatos beszámoló és azok ellenőrzése

2016

A SESAR Közös Vállalkozás még nem vezetett be a tagjai és a külső ellenőrei számára konkrét útmutatást a tagok által a SESAR 2020 projektekhez nyújtott természetbeni hozzájárulásokra vonatkozó nyilatkozatok és igazolások tekintetében. Ezenkívül a Közös Vállalkozás nem készített a Bizottság által a „Horizont 2020”-hoz létrehozott előzetes ellenőrzési stratégián alapuló, belső útmutatást a SESAR 2020 projektekhez kapcsolódó előzetes kifizetési kérelmek ellenőrzésére.

Végrehajtva

A kérelmezők pénzügyi képességének értékelése a pályázati felhívások alapján

2016

A korlátozott körű – a Közös Vállalkozás ágazati tagjaira korlátozott – ágazati kutatási pályázaton a Közös Vállalkozás annak ellenére ítélt oda támogatásokat projektkonzorciumoknak, hogy a Kutatási Végrehajtó Ügynökség által lefolytatott, a kedvezményezettek pénzügyi életképességére irányuló ellenőrzések szerint a konzorciumok együttműködő ágazati tagjai két esetben nem rendelkeztek kellő pénzügyi kapacitással. Ez komoly pénzügyi kockázatot jelent az adott projektek sikeres befejezésére nézve. A pénzügyi kockázat a többi olyan projekt esetében is magas, amelyekben az említett két kedvezményezett érintett. Az ügyvezető igazgató e két ügyben hozott határozata a SESAR Közös Vállalkozás munkatársai által végzett kiegészítő eseti kockázatértékelésen alapult. A Közös Vállalkozás azonban nem határozott meg módszeres belső eljárást a támogatásiprojekt-koordinátorok gyenge pénzügyi életképességének újraértékelésére, azaz olyan intézkedéseket sem, amelyek enyhítenék, illetve kompenzálnák a fokozott pénzügyi kockázatot.

Végrehajtva

A szolgáltatási szerződések költséghatékonysága

2016

A Közös Vállalkozás szolgáltatásokra irányuló közbeszerzési eljárásai során meghatározza a szerződések maximális költségvetését. Ez a maximális összeg nem módszeres költségbecslési eljáráson és észszerű piaciárindex-rendszeren alapul. Ez a gyakorlat nem biztosítja a többéves szolgáltatási szerződések költséghatékonyságát, mivel a tapasztalatok szerint a beérkezett ajánlatok többsége megközelítette a maximális költségvetést.

Végrehajtva

---

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZA

25.

A 2010–2017-es időszakban a pénzügyi végrehajtásra vonatkozó éves hatáskör-átruházási megállapodások beérkezésének az átlagos ideje több mint hat hónap volt. Következésképpen a működés folytonosságának biztosításához a SESAR Közös Vállalkozásnak úgy kell megterveznie a költségvetését, hogy elegendő készpénzzel és kifizetési előirányzattal rendelkezzen ahhoz, hogy legalább a következő év első felében fedezni tudja a kifizetéseket.

26.

A SESAR Közös Vállalkozás az elmúlt két évben több pénzügyi szabályozási rendszer keretében működött, mert egyidejűleg a hetedik keretprogram, a TEN-T, a Horizont 2020, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) és a címzett bevételekre vonatkozó hatáskör-átruházási megállapodások alapján is kellett projekteket végrehajtania. A 2018-as munkaerő-felvételi terv két további pénzügyi tisztviselő felvételét irányozza elő a pénzügyi és költségvetési csoport megerősítése érdekében.

27.

A Horizont 2020 támogatáskifizetések 2017-es magasabb hibaaránya arra vezethető vissza, hogy a SESAR Közös Vállalkozás csak néhány Horizont 2020 támogatáskifizetést hajtott végre, amikor a Bizottság Közös Ellenőrzési Szolgálata (CAS) megállapította az ellenőrzési tervét. E kifizetések túlnyomórészt feltáró kutatási projektekhez kapcsolódtak, amelyek fő kedvezményezettjei kutatóközpontok és egyetemek voltak, amelyek általában véve kevésbé jártasak a pénzügyi beszámolók terén, mint más nagyobb, ipari kedvezményezettek. Ezen túlmenően a hibaarányt nagyban rontotta egy jelentős hiba, amely egyetlen kedvezményezett egyetemtől származott. E kockázat jövőbeli mérséklése érdekében a SESAR Közös Vállalkozás a Bizottsággal együttműködésben tartani fog egy pénzügyi beszámolókkal foglalkozó információs napot, amely különösen a kutatóközpontoknak, az egyetemeknek és a kkv-knak szól majd.

28.

A SESAR Közös Vállalkozás frissíteni fogja a pályázati dokumentációkra vonatkozó belső iránymutatásait (amelyek a SESAR Közös Vállalkozás minőségirányítási rendszerének részei), hogy a pénzügyi ajánlatok értékelésének lehetséges opciójaként felvegye a súlyozott átlag módszerét, ha e módszer lehetővé teszi a pénzügyi ajánlatok különböző árkomponenseinek jobb tükrözését.

---

| 14.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 452/76 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 452/76

---

JELENTÉS

a Shift2Rail Közös Vállalkozás 2017. évi pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról, a Közös Vállalkozás válaszával együtt

(2018/C 452/09)

TARTALOMJEGYZÉK

| | Bekezdés | Oldal |
| --- | --- | --- |
| BEVEZETÉS | 1–12 | 77 |
| A Shift2Rail Közös Vállalkozás megalapítása | 1–2 | 77 |
| Kormányzás | 3–6 | 77 |
| Célkitűzések | 7–8. | 77 |
| Erőforrások | 9–11. | 78 |
| A Bizottság értékelése | 12. | 78 |
| VÉLEMÉNY | 13–25. | 78 |
| Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról | 14. | 78 |
| Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről | 15. | 79 |
| Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről | 16. | 79 |
| A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége | 17–19. | 79 |
| Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége | 20–25. | 79 |
| KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS | 26–32. | 80 |
| A 2017. évi költségvetés végrehajtása | 26–27. | 80 |
| A többéves költségvetés végrehajtása a „Horizont 2020” keretében | 28–32. | 80 |
| BELSŐ KONTROLL | 33–37. | 81 |
| Belső kontrollrendszer | 33–36. | 81 |
| Közbeszerzési eljárások | 37. | 81 |
| EGYÉB TÉMAKÖRÖK | 38. | 81 |
| A hozzájárulások ágazati tagok általi megtöbbszörözése | 38. | 81 |
| A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSEIVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK | 39–40. | 81 |
| MELLÉKLET. | AZ ELŐZŐ ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA |

Bekezdés

Oldal

BEVEZETÉS

1–12

77

A Shift2Rail Közös Vállalkozás megalapítása

1–2

77

Kormányzás

3–6

77

Célkitűzések

7–8.

77

Erőforrások

9–11.

78

A Bizottság értékelése

12.

78

VÉLEMÉNY

13–25.

78

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

14.

78

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

15.

79

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

16.

79

A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége

17–19.

79

Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

20–25.

79

KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS

26–32.

80

A 2017. évi költségvetés végrehajtása

26–27.

80

A többéves költségvetés végrehajtása a „Horizont 2020” keretében

28–32.

80

BELSŐ KONTROLL

33–37.

81

Belső kontrollrendszer

33–36.

81

Közbeszerzési eljárások

37.

81

EGYÉB TÉMAKÖRÖK

38.

81

A hozzájárulások ágazati tagok általi megtöbbszörözése

38.

81

A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSEIVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK

39–40.

81

MELLÉKLET.

AZ ELŐZŐ ÉVEK MEGJEGYZÉSEINEK HASZNOSULÁSA

83

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZA

84

BEVEZETÉS

A Shift2Rail Közös Vállalkozás megalapítása

| 1. | A brüsszeli székhelyű Shift2Rail (S2R) Közös Vállalkozás 2014 júniusában (1) jött létre tízéves időszakra, és 2016. május 24. óta működik önállóan. A Közös Vállalkozás 2016-ban kezdte meg önálló működését, és a Számvevőszék most második alkalommal ellenőrzi pénzügyi kimutatásait. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az S2R Közös Vállalkozás a vasúti ágazatban tevékenykedő köz-magán társulás. Alapító tagjai az Európai Unió (EU), amelyet a Bizottság képvisel, valamint különböző vasúti ágazati partnerek (a fő érdekelt felek, többek között vasútiberendezés-gyártók, vasúttársaságok, pályahálózat-működtetők és kutatóközpontok). A Közös Vállalkozásban társult tagként más szervezetek is részt vehetnek. |
| --- | --- |

2.

Kormányzás

| 3. | Az S2R Közös Vállalkozás irányító szervei az irányító testület, az ügyvezető igazgató, a tudományos bizottság és az államok képviselőinek csoportja. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az irányító testületnek huszonkét tagja van: két bizottsági képviselő és az egyes ágazati tagok egy-egy képviselője. Az irányító testület felelős a Közös Vállalkozás stratégiai irányításáért és működéséért, és felügyeli tevékenységeinek végrehajtását. Az ügyvezető igazgató feladata a Közös Vállalkozás napi szintű irányítása. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A tudományos bizottság és az államok képviselőinek csoportja tanácsadói szerepet lát el. A tudományos bizottság a Közös Vállalkozás éves munkaprogramjaiban előírt tudományos és technológiai prioritásokkal kapcsolatban biztosít tanácsadást, az államok képviselőinek csoportja pedig az uniós tagállamok és a „Horizont 2020” kutatási keretprogramhoz társult államok képviseletét biztosítja, és véleményezheti a Közös Vállalkozás stratégiai orientációját, illetve az S2R tevékenységeinek összhangját a kapcsolódó nemzeti vagy regionális kutatási és innovációs programokkal. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az S2R Közös Vállalkozás alapszabálya továbbá






  — | különleges tanácsadói feladatokkal bízza meg az Európai Unió Vasúti Ügynökségét, amely így hozzájárul az S2R munkaterveinek kialakításához és végrehajtásához, és biztosítja, hogy az S2R tevékenysége az átjárhatóságot és biztonságosságot garantáló műszaki szabványokat eredményezzen; |
| --- | --- | --- |

6.

—

különleges tanácsadói feladatokkal bízza meg az Európai Unió Vasúti Ügynökségét, amely így hozzájárul az S2R munkaterveinek kialakításához és végrehajtásához, és biztosítja, hogy az S2R tevékenysége az átjárhatóságot és biztonságosságot garantáló műszaki szabványokat eredményezzen;

| — | rendelkezik az innovációs programok irányítóbizottságainak létrehozásáról: ezek az alapító tagok és a társult tagok képviselőit, valamint az S2R programiroda képviselőjét tömörítő bizottságok technikai hozzájárulást nyújtanak az egyes innovációs programokhoz, és segítik azok végrehajtását; |
| --- | --- |

—

rendelkezik az innovációs programok irányítóbizottságainak létrehozásáról: ezek az alapító tagok és a társult tagok képviselőit, valamint az S2R programiroda képviselőjét tömörítő bizottságok technikai hozzájárulást nyújtanak az egyes innovációs programokhoz, és segítik azok végrehajtását;

| — | lehetővé teszi szakértői munkacsoportok létrehozását is, amelyek segítik a Közös Vállalkozást feladatainak ellátásában. |
| --- | --- |

—

lehetővé teszi szakértői munkacsoportok létrehozását is, amelyek segítik a Közös Vállalkozást feladatainak ellátásában.

Célkitűzések

| 7. | Az S2R Közös Vállalkozás célja, hogy platformot biztosítson a vasúti ágazat számára az innováció ösztönzését célzó együttműködéshez, és ezáltal növelje a vasúti rendszer versenyképességét és fejlessze a vasúti szállítási rendszert Európában. E cél elérését elsősorban az egységes európai vasúti térség kialakítására irányuló kezdeményezés mozdítja elő (2). |
| --- | --- |

7.

| 8. | A Közös Vállalkozás feladata a legszigorúbb biztonsági előírásoknak megfelelő innovatív technológiák és megoldások kidolgozása, integrálása, demonstrálása és validálása a következő célok elérése érdekében:






  — | a vasúti szállítási rendszer életciklusköltségeinek 50 %-os csökkentése; |
| --- | --- | --- |

8.

—

a vasúti szállítási rendszer életciklusköltségeinek 50 %-os csökkentése;

| — | a vasúti szállítási rendszer kapacitásának 100 %-os növelése; |
| --- | --- |

—

a vasúti szállítási rendszer kapacitásának 100 %-os növelése;

| — | a vasúti szolgáltatások megbízhatóságának és pontosságának 50 %-os javítása; |
| --- | --- |

—

a vasúti szolgáltatások megbízhatóságának és pontosságának 50 %-os javítása;

| — | az átjárhatóság és a hatékonyság tekintetében fennmaradó technikai akadályok felszámolása; |
| --- | --- |

—

az átjárhatóság és a hatékonyság tekintetében fennmaradó technikai akadályok felszámolása;

| — | a vasúti szállítás negatív externáliáinak csökkentése, különös tekintettel a zajra, a vibrációra, a kibocsátásokra és az egyéb környezeti hatásokra. |
| --- | --- |

—

a vasúti szállítás negatív externáliáinak csökkentése, különös tekintettel a zajra, a vibrációra, a kibocsátásokra és az egyéb környezeti hatásokra.

Erőforrások

| 9. | Az Európai Unió az S2R Közös Vállalkozás tevékenységeihez legfeljebb 450 millió euróval járul hozzá a „Horizont 2020” program költségvetéséből. Ebből az összegből 52 millió eurót a „Horizont 2020” – eddig az Európai Bizottság által irányított – 2014–2015. évi közlekedési munkaprogramjára (demonstrációs, ún. „világítótorony” projektre) különítettek el, az S2R Közös Vállalkozás számára tehát 398 millió eurót irányoztak elő (3). A Közös Vállalkozás ágazati tagjainak legalább 470 millió euro összegű forrást kell biztosítaniuk (4), beleértve a Közös Vállalkozás operatív tevékenységeihez és igazgatási költségeihez nyújtandó legalább 350 millió euro természetbeni és pénzbeli hozzájárulást, valamint a kiegészítő tevékenységeihez történő legalább 120 millió euro természetbeni hozzájárulást (5). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Az S2R Közös Vállalkozás igazgatási költségei nem haladhatják meg a 27 millió eurót; fedezetüket az Unió és az ágazati tagok között éves alapon, egyenlően megosztott tagi pénzbeli hozzájárulások biztosítják (6). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Az S2R Közös Vállalkozás végleges költségvetése 2017-ben 44,1 millió euro volt (2016: 52,3 millió euro). A Közös Vállalkozás 2017. december 31-én 19 főt foglalkoztatott (2016: 17 fő). A 2017-re előirányzott végleges költségvetés kisebb összege közvetlenül abból adódott, hogy az Európai Bizottság megerősítette a „világítótorony” projektek további támogatását (7). |
| --- | --- |

11.

A Bizottság értékelése

| 12. | A Bizottság 2017 júniusában befejezte a Közös Vállalkozás tevékenységeinek időközi értékelését, amely nyomán a Közös Vállalkozás cselekvési tervet készített az értékelésben megfogalmazott ajánlások végrehajtására. Ebből az alkalomból külön szakaszban foglalkozunk a Közös Vállalkozás által az időközi értékelés kapcsán kidolgozott cselekvési tervvel, ezt azonban kizárólag tájékoztató jelleggel tesszük: elemzésünk nem képezi ellenőri véleményünk, illetve észrevételeink részét. |
| --- | --- |

12.

| VÉLEMÉNY









  13. | A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:






  a) | a Közös Vállalkozás beszámolója, amely a 2017. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (8) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (9) áll; |
| --- | --- | --- |

VÉLEMÉNY

13.

a)

a Közös Vállalkozás beszámolója, amely a 2017. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (8) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (9) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 14. | Véleményünk szerint a Közös Vállalkozás 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámolója minden lényeges szempontból híven, pénzügyi szabályzatának, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a Közös Vállalkozás 2017. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. Ezek a szabályok a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjain alapulnak. |
| --- | --- |

14.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 15. | Véleményünk szerint a 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

15.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 16. | Véleményünk szerint a 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetések minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

16.

A vezetőség és az irányítással megbízott személyek felelőssége

| 17. | Az EUMSZ 310–325. cikke és a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzata értelmében a vezetőség felel a beszámolónak – a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően történő – elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetőség felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Közös Vállalkozás vezetősége viseli. |
| --- | --- |

17.

| 18. | A beszámoló elkészítésekor a vezetőség felelőssége annak felmérése, hogy a Közös Vállalkozás képes-e tevékenységének folytatására, adott esetben a tevékenység folytatását érintő ügyek közzététele, valamint az, hogy a beszámolót a tevékenység folytatásának feltételezésével készítse el. |
| --- | --- |

18.

| 19. | A szervezet pénzügyi beszámolási folyamatának felügyelete az irányítással megbízott személyek felelőssége. |
| --- | --- |

19.

Az ellenőrnek a beszámoló és a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

| 20. | Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat, és hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, illetve a zárszámadásért felelős más hatóságoknak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibát vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják a felhasználók e beszámolók alapján hozott gazdasági döntéseit. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Az ellenőrzés olyan eljárások elvégzését jelenti, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték nyerhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőr szakmai megítélésén alapul, amely magában foglal egy kockázatelemzést is arról, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr figyelembe veszi a beszámoló elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából teszi. Az ellenőrzés felméri továbbá, hogy az alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e, illetve a vezetőség számviteli becslései észszerűek-e, valamint értékelést ad a beszámoló általános bemutatásáról is. |
| --- | --- |

21.

| 22. | A bevételt illetően ellenőrizzük a Bizottságtól kapott támogatást, valamint értékeljük a Közös Vállalkozásnak a díjak és más jövedelmek beszedésére szolgáló eljárásait. |
| --- | --- |

22.

| 23. | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is), és azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. |
| --- | --- |

23.

| 24. | E jelentés és vélemény elkészítése során az Unió költségvetési rendelete (10) 208. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint figyelembe vettük a független külső ellenőr által a Közös Vállalkozás beszámolójára nézve végzett ellenőrzési tevékenységet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | A Számvevőszék véleménye független az alábbi megjegyzésektől. |
| --- | --- |

25.

KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁS

A 2017. évi költségvetés végrehajtása

| 26. | A 2017. évi végleges költségvetés 68,6 millió euro összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 44,1 millió euro összegű kifizetési előirányzatot tartalmazott. A kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 94 %, a kifizetési előirányzatoké 79 % volt. 2017-ben a Közös Vállalkozás által teljesített kifizetések többsége a 2017. évi pályázati felhívások keretében kiválasztott „Horizont 2020” projektekkel kapcsolatos előfinanszírozási kifizetés volt. |
| --- | --- |

26.

| 27. | 2017 végén a Közös Vállalkozás korábbi években fel nem használt kifizetési előirányzatainak összege mintegy 7,6 millió euro volt. Ez a költségvetés-tervezési folyamat hiányosságaira mutat rá, amely fölött azonban a Közös Vállalkozás nem gyakorolhat teljeskörű ellenőrzést. |
| --- | --- |

27.

A többéves költségvetés végrehajtása a „Horizont 2020” keretében

| 28. | Az uniós pénzbeli hozzájárulásból az S2R Közös Vállalkozás számára annak teljes élettartama során előirányzott legfeljebb 398 millió euróból az Unió 2017 végéig összesen 83,2 millió euro pénzbeli hozzájárulást teljesített. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Az ágazati tagok által a Közös Vállalkozás operatív és igazgatási költségeire annak egész élettartama alatt befizetendő, legalább 350 millió euro összegű hozzájárulásból 2017 végéig a tagok (bevallásuk szerint) 34,9 millió euro értékű természetbeni hozzájárulást nyújtottak az operatív tevékenységekhez, amelyből 3 millió eurót igazoltak. Az irányító testület ezenfelül 4,9 millió euro, az ágazati tagok által befizetett pénzbeli hozzájárulást validált a Közös Vállalkozás igazgatási költségeihez. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Az ágazati tagok által a Közös Vállalkozás munkaprogramján kívüli kiegészítő tevékenységekre biztosítandó, legalább 120 millió euro összegű hozzájárulásból a tagok 2017 végéig 130 millió euro (108 %) befizetéséről számoltak be, amelyből addig 86,3 millió eurót igazoltak. Mivel azonban a tagok kiegészítő tevékenységekhez való természetbeni hozzájárulását nincs jogunk ellenőrizni, ezért nem áll módunkban véleményt adni ezek jellegéről, minőségéről, illetve mennyiségéről. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Így 2017 végére az ágazati tagoktól származó hozzájárulások teljes összege 169,8 millió euro (ebből 76 % a kiegészítő tevékenységekhez való hozzájárulás), az Unió pénzbeli hozzájárulása pedig 83,2 millió euro volt (lásd még: 38. bekezdés). |
| --- | --- |

31.

| 32. | A Közös Vállalkozás számára előirányzott legfeljebb 411,5 millió eurós operatív és igazgatási költségvetésből (11) a Közös Vállalkozás 2017 végéig 158,8 millió euróra vállalt kötelezettséget és 78,6 millió euro összegű kifizetést teljesített. Ebből kitűnik, hogy a Közös Vállalkozás eleddig – többéves munkaprogramjával összhangban – az S2R kutatási és innovációs programjára rendelkezésre álló összeg 39 %-ának végrehajtására kötött egymással összefüggő többéves támogatási megállapodásokat és közbeszerzési szerződéseket. |
| --- | --- |

32.

BELSŐ KONTROLL

Belső kontrollrendszer

| 33. | A Közös Vállalkozás megbízható pénzügyi és operatív dokumentációs áttekintésen alapuló előzetes kontrolleljárásokat vezetett be. A 2017 végi helyzet azt mutatta, hogy a legfontosabb belsőkontroll-standardokat összességében végrehajtották, és csak néhány intézkedés (például az üzletmenet-folytonossági terv tesztelése) maradt 2018-ra. |
| --- | --- |

33.

| 34. | A „Horizont 2020” projektek kifizetési kérelmeinek utólagos ellenőrzése a Bizottság Közös Ellenőrzési Szolgálatának (CAS) a feladata. 2017-ben a Közös Vállalkozás – a DG RTD Közös Ellenőrzési Szolgálatával (CAS) közösen – első alkalommal megkezdte egy, a „Horizont 2020” program időközi kifizetési kérelmeiből álló véletlenszerű minta utólagos ellenőrzését, amelynek eredményeit a Közös Vállalkozás 2018. évi éves tevékenységi jelentése tartalmazza majd. |
| --- | --- |

34.

| 35. | A Közös Vállalkozás belső kontrollrendszerének értékelése, valamint a bevételek, kifizetések, támogatási és beszerzési műveletek tételes tesztelése során kapott ellenőrzési eredmények alapján észszerű bizonyosságot nyertünk arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás esetében az átfogó fennmaradó hibaarány nem éri el a lényegességi küszöbértéket. |
| --- | --- |

35.

| 36. | 2017 végére a Bizottság közös „Horizont 2020” támogatáskezelési és monitoringeszközei kapcsán nem készültek el a Közös Vállalkozás természetbeni hozzájárulásainak feldolgozásához szükséges egyedi fejlesztések. |
| --- | --- |

36.

Közbeszerzési eljárások

| 37. | Néhány minőségi hiányosság volt megfigyelhető a Közös Vállalkozás kommunikációs és rendezvényszervezési szolgáltatások beszerzésével kapcsolatos nyílt eljárása esetében, amelynek 4 évre vonatkozó becsült költségvetése 1,2 millió euro volt. |
| --- | --- |

37.

EGYÉB TÉMAKÖRÖK

A hozzájárulások ágazati tagok általi megtöbbszörözése

| 38. | A Közös Vállalkozás egyik fő célkitűzése, hogy tevékenységi területén az ágazati tagoktól származó hozzájárulások révén megtöbbszörözze az uniós hozzájárulásokat (12). A Közös Vállalkozás alapító rendelete szerint legalább 0,88-szoros tőkeáttételt kell elérni (13), ha csak az ágazati tagoknak a Közös Vállalkozás munkaprogramjában közvetlenül érintett tevékenységekhez való hozzájárulásait vesszük figyelembe. Ha azonban tekintetbe vesszük az ágazati tagoknak a Közös Vállalkozás munkaprogramjában nem szereplő kiegészítő tevékenységekhez való hozzájárulásait is, a minimális tőkeáttételi hatás 1,18-ra emelkedik (14). Mivel azonban a kiegészítő tevékenységekhez való természetbeni hozzájárulásokat nincs jogunk ellenőrizni, ezért nem áll módunkban véleményt adni e hozzájárulások jellegéről, illetve minőségéről (15). |
| --- | --- |

38.

A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSEIVEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK

| 39. | A Bizottságnak az S2R Közös Vállalkozás tevékenységeire irányuló időközi értékelése (16) a 2014–2016-os időszakra vonatkozott, és azt a Bizottság az S2R Közös Vállalkozásról szóló tanácsi rendelet (17) értelmében független szakértők bevonásával végezte el. Az értékelés a Közös Vállalkozás teljesítményére (relevancia, hatékonyság, eredményesség, koherencia és uniós hozzáadott érték), illetve nyitottságára és átláthatóságára irányult. Az értékelések eredményét a 2017 októberében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak megküldött bizottsági jelentés (18) is figyelembe vette. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Az értékelők ajánlásaira (19) reagálva a Közös Vállalkozás cselekvési tervet készített, amelyet az irányító testület 2018. június 28-án fogadott el. Noha a jelenlegi többéves pénzügyi keretprogram az időközi értékelésben megfogalmazott ajánlások közül nem mindegyikkel foglalkozik majd (20), a cselekvési tervben szereplő egyes intézkedések végrehajtása már megkezdődött (21), mások pedig – jellegüktől függően és a jelenlegi jogi kerettel összhangban – várhatóan a 2018–2020-as időszakban kerülnek végrehajtásra (22). |
| --- | --- |

40.

A jelentést 2018. október 2-i luxembourgi ülésén fogadta el a Neven MATES számvevőszéki tag elnökölte IV. Kamara.

a Számvevőszék nevében

Klaus-Heiner LEHNE

elnök

---

(1)  A Tanács 2014. június 16-i 642/2014/EU rendelete a Shift2Rail közös vállalkozás létrehozásáról (HL L 177., 2014.6.17., 9. o.).

1

(2)  A Közös Vállalkozás tevékenységeiről további információk találhatók a weboldalán: http://shift2rail.org.

2

(3)  A 642/2014/EU rendelet 3. cikkének (1) bekezdése.

3

(4)  A 642/2014/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdése.

4

(5)  A 642/2014/EU rendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében a kiegészítő tevékenységek a Közös Vállalkozás munkatervén és költségvetésén kívül eső, de az S2R-főterv céljainak elérését elősegítő tevékenységek. Ugyanezen rendelet 4. cikkének (4) bekezdése szerint a kiegészítő tevékenységekkel összefüggő költségeket független külső könyvvizsgálónak kell hitelesítenie, és azokat sem a Közös Vállalkozás, sem a Számvevőszék, sem más uniós szerv nem ellenőrzi.

5

(6)  Az S2R Közös Vállalkozás alapszabálya (a 642/2014/EU rendelet I. melléklete) 16. cikkének (2) bekezdése.

6

(7)  A 642/2014/EU rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az S2R Közös Vállalkozásnak további 52 millió euro összegű uniós hozzájárulás nyújtható, amennyiben átveszi a „Horizont 2020” 2014–2015-ös közlekedési munkaprogramjának (ún. „világítótorony” projektek) kezelését.

7

(8)  A pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, valamint a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázatok.

8

(9)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések a költségvetési műveleteket összesítő jelentésekből és azok magyarázataiból állnak.

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

10

(11)  Ez az összeg a Közös Vállalkozás operatív és igazgatási költségeihez fizetendő uniós pénzbeli hozzájárulás maximális összegét, valamint az ágazati tagok által a Közös Vállalkozás igazgatási költségeire befizetendő, 13,5 millió euro összegű pénzbeli hozzájárulást foglalja magában.

11

(12)  A 642/2014/EU rendelet (10) preambulumbekezdése értelmében az iparág jelentős részvétele a Shift2Rail (S2R) kezdeményezés alapvető eleme. Ezért elengedhetetlen, hogy az S2R kezdeményezés támogatására fordított közforrásokat a vasúti ágazat legalább ugyanakkora összeggel kiegészítse.

12

(13)  Az ágazati tagok által a Közös Vállalkozás operatív tevékenységeihez nyújtott minimális hozzájárulás (350 millió euro) és a Közös Vállalkozásnak biztosított maximális uniós pénzbeli hozzájárulás (398 millió euro) hányadosa.

13

(14)  Az ágazati tagok által a Közös Vállalkozás operatív tevékenységeihez nyújtott minimális hozzájárulás (470 millió euro) és a Közös Vállalkozásnak biztosított maximális uniós pénzbeli hozzájárulás (398 millió euro) hányadosa.

14

(15)  A 642/2014/EU rendelet 4. cikkének (4) bekezdése alapján a kiegészítő tevékenységek költségeit a Közös Vállalkozás által kijelölt független külső könyvvizsgálónak kell igazolnia. Az ilyen tevékenységek kapcsán felmerült költségeket a Közös Vállalkozás vagy más uniós szerv nem ellenőrzi.

15

(16)  Interim evaluation of the S2R Joint Undertaking (2014–2016) operating under Horizon 2020 (A „Horizont 2020” program keretében működő S2R Közös Vállalkozás időközi értékelése (2014–2016)). https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/s2r.pdf.

16

Interim evaluation of the S2R Joint Undertaking (2014–2016) operating under Horizon 2020

(17)  A 642/2014/EU rendelet 11. cikke.

17

(18)  A Bizottság szolgálatainak munkadokumentuma: Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020 (A „Horizont 2020” program keretében működő közös vállalkozások időközi értékelése) (SWD(2017) 339 final).

18

Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020

(19)  A konkrét ajánlások többek között a következők: az egyéb közlekedési közös vállalkozásokkal (SESAR, Clean Sky és FCH) való együttműködés elmélyítése; a résztvevők nagyobb mértékű bevonása az S2R tevékenységeibe; a Közös Vállalkozás tudományos bizottságának, az Európai Vasúti Kutatási Tanácsadó Tanácsnak (ERRAC) és a tanácsadó szerveknek a nagyobb mértékű bevonása technikai és stratégiai tanácsadás biztosítása céljából; valamint a közös vállalkozás jelenlegi fő teljesítménymutatóinak felülvizsgálata, azokból ugyanis túl sok van és egyes témákban nem megfelelőek.

19

(20)  A Közös Vállalkozás cselekvési terve elismeri, hogy egyes ajánlásokkal – mint például résztvevők nagyobb mértékű bevonásának szükségessége vagy a főbb társadalmi kihívások előtérbe helyezése – az S2R nem foglalkozott kellő mértékben, és az elkövetkező programozási időszakban további erőfeszítéseket kell tenni ezek javítására.

20

(21)  Más közös vállalkozásokkal már folyik rendszeres kapcsolattartás a különböző programok közötti szinergiák kiaknázása céljából; az egyösszegű átalánytámogatások rendszerét a további egyszerűsítés érdekében már a 2018. évi éves munkaprogram bevezette.

21

(22)  A még végrehajtásra váró intézkedések a következők: a Közös Vállalkozás társult tagjainak felkérése az S2R iránti elkötelezettségük növelésére, hogy ezáltal lehetővé váljon további harmadik felek részvétele a társult tagok tevékenységeinek keretében; a tudományos bizottság új tagjainak kiválasztása; az S2R többéves cselekvési terve B részének felülvizsgálata és annak összehangolása az irányító testület által 2017 októberében elfogadott S2R vezetői véleménnyel (A rész); valamint egy új fő teljesítménymutató (KPI) modell létrehozása, az S2R-ről szóló tanácsi rendelet célkitűzéseivel összhangban.

22

---

MELLÉKLET

A korábbi évek megjegyzéseinek hasznosulása

| Év | A Számvevőszék megjegyzése | A korrekciós intézkedés állapota
  (Végrehajtva/folyamatban/ végrehajtandó/n.a.) |
| --- | --- | --- |
| | Csalás elleni stratégia | |
| 2016 | Az S2R Közös Vállalkozás is köteles végrehajtani a Bizottság kutatásra vonatkozó csalás elleni stratégiáját. A Közös Vállalkozás azonban 2016 végéig még nem hajtott végre célzott csalásmegelőzési kockázatértékelést, és nem dolgozott ki a Bizottság által előírt módszertanon alapuló cselekvési tervet saját csalás elleni stratégiájának végrehajtására. | Végrehajtva |

Év

A Számvevőszék megjegyzése

A korrekciós intézkedés állapota

(Végrehajtva/folyamatban/ végrehajtandó/n.a.)

Csalás elleni stratégia

2016

Az S2R Közös Vállalkozás is köteles végrehajtani a Bizottság kutatásra vonatkozó csalás elleni stratégiáját. A Közös Vállalkozás azonban 2016 végéig még nem hajtott végre célzott csalásmegelőzési kockázatértékelést, és nem dolgozott ki a Bizottság által előírt módszertanon alapuló cselekvési tervet saját csalás elleni stratégiájának végrehajtására.

Végrehajtva

---

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZA

27.

A szokásos költségvetési eljárás szerint a Bizottság minden egyes pénzügyi évben csak március körül fizeti ki az első részletet a Közös Vállalkozásnak. Ezért a Közös Vállalkozás a 2017. évi költségvetési tervezés során a korábbi évekből származó és fel nem használt kifizetési előirányzatok teljes összegét a 2018 első negyedévében felmerülő kifizetések fedezésére szánta.

37.

Ugyanebben az eljárásban a 4. tétel törlésre került, mivel a nyertes pályázat által javasolt műszaki megoldás lehetővé tette, hogy az eredetileg két tételre tervezett szolgáltatásokat egy tételben egyesítsék. Ez a megoldás pénzügyi források megtakarítását eredményezte. Ebben az összefüggésben a Közös Vállalkozás teljes mértékben eleget tett a költségvetési rendelet 114. cikkének („Közbeszerzési eljárás megszüntetése”).

38.

A csak az Uniótól eltérő tagok hozzájárulásait figyelembe véve a Közös Vállalkozás alapító rendelete szerinti tőkeáttételi hatás1,24 (1), illetve 1,66 (2).

---

(1)  Az ágazati tagok által a Közös Vállalkozás operatív tevékenységeihez nyújtott minimális hozzájárulás (350 millió euro) és a Közös Vállalkozásnak biztosított, az S2R rendelet által az Uniótól eltérő tagok számára kiutalt, maximális uniós pénzbeli hozzájárulás (282,5 millió euro) hányadosa.

1

(2)  Figyelembe véve az ágazati tagok által a Közös Vállalkozás operatív és kiegészítő tevékenységeihez nyújtott minimális hozzájárulások összességét (470 millió EUR).

2

---