# Službeni list C 387/25.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 387 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.25. listopada 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 387

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.25. listopada 2018.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | MIŠLJENJA |
| | Odbor regija |
| | 130. plenarno zasjedanje OR-a, 4.7.2018.–5.7.2018. |
| 2018/C 387/01 | Mišljenje Europskog odbora regija – Ciljevi Istočnog partnerstva za 2020.: doprinos lokalnih i regionalnih vlasti | 1 |
| 2018/C 387/02 | Mišljenje Europskog odbora regija – Akcijski plan za potporu zaštiti javnih prostora | 5 |
| 2018/C 387/03 | Mišljenje Europskog odbora regija – Ocjena provedbe Plana EU-a za gradove | 8 |
| 2018/C 387/04 | Mišljenje Europskog odbora regija – Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a | 14 |
| 2018/C 387/05 | Mišljenje Europskog odbora regija – Lokalne i regionalne inicijative za promicanje zdrave i održive prehrane | 21 |
| 2018/C 387/06 | Mišljenje Europskog odbora regija – Prijedlog reforme ekonomske i monetarne unije (prosinac 2017.) | 27 |
| 2018/C 387/07 | Mišljenje Europskog odbora regija – Paket o javnoj nabavi | 37 |
| 2018/C 387/08 | Mišljenje o perspektivama Europskog odbora regija – Upravljanje u području klime nakon 2020., europska i globalna perspektiva – doprinos konferenciji COP24 UNFCCC-a | 42 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Odbor regija

130. plenarno zasjedanje OR-a, 4.7.2018.–5.7.2018.

2018/C 387/01

Mišljenje Europskog odbora regija – Ciljevi Istočnog partnerstva za 2020.: doprinos lokalnih i regionalnih vlasti

1

2018/C 387/02

Mišljenje Europskog odbora regija – Akcijski plan za potporu zaštiti javnih prostora

5

2018/C 387/03

Mišljenje Europskog odbora regija – Ocjena provedbe Plana EU-a za gradove

8

2018/C 387/04

Mišljenje Europskog odbora regija – Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a

14

2018/C 387/05

Mišljenje Europskog odbora regija – Lokalne i regionalne inicijative za promicanje zdrave i održive prehrane

21

2018/C 387/06

Mišljenje Europskog odbora regija – Prijedlog reforme ekonomske i monetarne unije (prosinac 2017.)

27

2018/C 387/07

Mišljenje Europskog odbora regija – Paket o javnoj nabavi

37

2018/C 387/08

Mišljenje o perspektivama Europskog odbora regija – Upravljanje u području klime nakon 2020., europska i globalna perspektiva – doprinos konferenciji COP24 UNFCCC-a

42

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | REVIZORSKI SUD |
| | 130. plenarno zasjedanje OR-a, 4.7.2018.–5.7.2018. |
| 2018/C 387/09 | Mišljenje Europskog odbora regija – Nepoštene trgovačke prakse u lancu opskrbe hranom | 48 |
| 2018/C 387/10 | Mišljenje Europskog odbora regija – Transparentni i predvidivi radni uvjeti u Europskoj uniji | 53 |
| 2018/C 387/11 | Mišljenje Europskog odbora regija – Ostvarivanje mobilnosti s niskom razinom emisija | 70 |

III   Pripremni akti

REVIZORSKI SUD

130. plenarno zasjedanje OR-a, 4.7.2018.–5.7.2018.

2018/C 387/09

Mišljenje Europskog odbora regija – Nepoštene trgovačke prakse u lancu opskrbe hranom

48

2018/C 387/10

Mišljenje Europskog odbora regija – Transparentni i predvidivi radni uvjeti u Europskoj uniji

53

2018/C 387/11

Mišljenje Europskog odbora regija – Ostvarivanje mobilnosti s niskom razinom emisija

70

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Odbor regija

130. plenarno zasjedanje OR-a, 4.7.2018.–5.7.2018.

| 25.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 387/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 387/1

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Ciljevi Istočnog partnerstva za 2020.: doprinos lokalnih i regionalnih vlasti

(2018/C 387/01)

| Izvjestitelj: | Sören HERBST (DE/EPP), član Gradskog vijeća Magdeburga |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Zajednička izjava sa samita Istočnog partnerstva od 24. studenog 2017., Prilog 1. „20 ciljeva za 2020.” |

Izvjestitelj:

Sören HERBST (DE/EPP), član Gradskog vijeća Magdeburga

Referentni dokument:

Zajednička izjava sa samita Istočnog partnerstva od 24. studenog 2017., Prilog 1. „20 ciljeva za 2020.”

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opće napomene

| 1. | pozdravlja usvajanje 20 ciljeva za 2020. u Zajedničkoj izjavi sa samita Istočnog partnerstva održanog u Bruxellesu 24. studenog 2017., kao i činjenicu da je u toj izjavi istaknuta uloga lokalnih i regionalnih vlasti kao aktivnih promicatelja ciljeva Istočnog partnerstva u okviru njihova sudjelovanja u Konferenciji lokalnih i regionalnih vlasti država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva (CORLEAP); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja novu institucijsku strukturu za provedbu tih „20 ciljeva za 2020.” uspostavljenu 12. ožujka 2018. i ustrojenu u cilju ostvarivanja snažnijeg gospodarstva, snažnijeg upravljanja, snažnije povezanosti i snažnijeg društva u tim zemljama, uz određena međusektorska pitanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava izrazitu važnost diferencirane suradnje između EU-a i pojedinačnih zemalja Istočnog partnerstva za razvoj demokracije, gospodarstva i civilnog društva u tim zemljama, s obzirom na to da u šest zemalja Istočnog partnerstva postoje mnoge zajedničke značajke, ali i znatne razlike u svim sferama političkog, gospodarskog i društvenog života; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da lokalne i regionalne vlasti zbog svoje blizine građanima i zbog reforme lokalne samouprave u državama Istočnog partnerstva imaju ključnu ulogu u uspješnoj provedbi 20 ciljeva za 2020.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da su nezakonito pripojenje Krima Ruskoj Federaciji te rat u ukrajinskim regijama Donjeck i Luhansk koji se vodi uz podršku Rusije doveli do ozbiljnih socijalnih posljedica za stanovništvo Ukrajine i državu u cijelosti, a one se mogu prevladati samo uz potporu EU-a i zapadnih partnera; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća da Ukrajina nažalost nije jedina zemlja Istočnog partnerstva koja je u sukobu s drugim zemljama Istočnog partnerstva ili s trećom zemljom; stoga ponovno ističe potporu EU-a neovisnosti, suverenitetu i teritorijalnoj cjelovitosti svih partnerskih zemalja te njegovo potpuno pridržavanje načela, ciljeva i obveza utvrđenih u Helsinškom završnom aktu iz 1975., Pariškoj povelji iz 1990. i Povelji UN-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva na ulaganje obnovljenih napora u promicanje miroljubivog rješavanja neriješenih sukoba u toj regiji na temelju načela i normi međunarodnog prava; rješavanje sukoba, izgradnja povjerenja i dobrosusjedski odnosi nužni su za gospodarski i socijalni razvoj i suradnju; |
| --- | --- |

7.

Jačanje institucija i dobro upravljanje

| 8. | podsjeća na to da reforma lokalne samouprave, čiji je cilj jačanje državnih institucija i dobrog upravljanja, predstavlja prioritet u zemljama Istočnog partnerstva. Europsku povelju o lokalnoj samoupravi dosad su potpisale Moldova i Ukrajina (1997.), Armenija i Azerbajdžan (2002.) te Gruzija (2004.). Republika Bjelarus nije članica Vijeća Europe i nije potpisala Povelju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | traži da se učinkovite reforme u svrhu decentralizacije poprate djelotvornim mjerama za borbu protiv korupcije na svim razinama vlasti kako bi se osiguralo da se snažnije i pouzdano upravljanje pozitivno odrazi na svakodnevni život građana; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja izričito upućivanje na provedbu reforme javne uprave u 20 ciljeva za 2020. te smatra da bi službene statistike koje nastaju na lokalnoj i regionalnoj razini u svrhu pružanja visokokvalitetnih statističkih podataka trebale biti stavljene na raspolaganje lokalnoj i regionalnoj razini zemalja Istočnog partnerstva u obliku otvorenih podataka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da kvalitetni službeni statistički podaci pridonose boljem razumijevanju društvenih, gospodarskih i ekoloških okolnosti te omogućuju donošenje odluka u politici i gospodarstvu zasnovano na dokazima kao i poticanje sudjelovanja građana u javnim političkim procesima; s tim u vezi poziva na pružanje konkretne potpore u vidu održivih projekata usmjerenih na prevladavanje postojećih poteškoća pri prikupljanju službenih statističkih podataka, posebice onih koji se tiču podnacionalne razine, te skreće pozornost na internetsku stranicu posvećenu raspodjeli ovlasti kojom upravlja i koju je osmislio Europski odbor regija, a koja sadrži pregled razina institucionalne i fiskalne decentralizacije u EU-u i susjednim zemljama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | u tom pogledu ističe da prikupljanje, obrada i pružanje službenih statističkih podataka od strane tijela javne uprave u okviru reforme lokalne samouprave imaju znatan gospodarski potencijal, budući da lokalnim i regionalnim vlastima omogućuju da učinkovito procjenjuju gospodarski potencijal svojih teritorijalnih jedinica, a malim i srednjim poduzećima da pronađu svoje mjesto na tržištu i pridonose održivom gospodarskom rastu na lokalnoj i regionalnoj razini. Osim toga, visokokvalitetni i pouzdani podaci pridonose sprečavanju korupcije i razvoju mehanizama za njezino učinkovito suzbijanje. Prikupljeni podaci također predstavljaju ishodišni materijal za mnoštvo analiza znanstvenih ustanova, što pak jača istraživački rad u zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva na to da se na dnevni red stavi učinkovito i djelotvorno upravljanje lokalnim javnim proračunima te da se utvrde zahtjevi za unutarnju i vanjsku reviziju lokalnih proračuna kako bi se osiguralo učinkovito i svrsishodno korištenje javnih sredstava. Sudjelovanje građana u neovisnoj reviziji ojačalo bi sposobnost lokalnih vlasti da ocjenjuju vlastitu učinkovitost, programe i kvalitetu usluga te da ih prilagode potrebama građana; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zalaže se za promicanje sudjelovanja građana u donošenju javnog proračuna lokalnih i regionalnih vlasti (u vidu participativne izrade proračuna) kako bi se omogućilo da se građani angažiraju, sudjeluju u upravljanju javnim sredstvima te izražavaju svoje preferencije u vezi s javnom potrošnjom; |
| --- | --- |

14.

Mobilnost i međuljudski kontakti

| 15. | pozdravlja činjenicu da zemlje Istočnog partnerstva mogu sudjelovati u programima kao što su Erasmus+, Kreativna Europa, COSME i Obzor 2020., koji sveučilištima, upravama, poduzećima i istraživačima nude mnoštvo mogućnosti za razmjenu te traži veću potporu za projekte informiranja o tim programima na lokalnoj i regionalnoj razini, osobito s obzirom na to da u nekim zemljama Istočnog partnerstva platforme za razmjenu postoje samo u okviru međunarodnih poticajnih programa i da neke od njih imaju relativno nisku stopu prihvatljivosti prijava; |
| --- | --- |

15.

| 16. | traži da se pored projekata (razmjene) u području temeljnih znanosti podupiru i oni u području humanističkih znanosti koji bi pridonijeli boljem razumijevanju političkih, društvenih i kulturnih kretanja u zemljama Istočnog partnerstva te omogućili razmjenu iskustava o istraživačkim metodama i integraciju znanstvenika u europske istraživačke strukture; |
| --- | --- |

16.

| 17. | izražava zabrinutost zbog izjave iz 20 ciljeva za 2020. da bi se mreže sveučilišta u zemljama Istočnog partnerstva trebale usredotočiti isključivo na poučavanje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | u tom pogledu snažno preporučuje da se u sveučilištima u zemljama Istočnog partnerstva ne potiče isključivo unapređenje poučavanja nego i istraživačkog rada, i to putem konkretnih projekata za prijenos najboljih praksi u vezi s istraživačkim metodama i znanstvenim publikacijama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | u tom pogledu ističe da bi razmjena između ključnih dionika kao što su sveučilišta, istraživačke ustanove, organizacije civilnog društva, uključujući centre za strateško promišljanje i MSP-ove, mogla pridonijeti razvoju pozitivnih sinergija, od čega bi koristi imao cijeli sektor istraživanja i inovacija; |
| --- | --- |

19.

| 20. | slaže se da reforma lokalne uprave i decentralizacija imaju pozitivan učinak na lokalne i regionalne proračune i ogroman potencijal za poticanje istraživanja i inovacija na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da projekti u području poduzetništva ne bi trebali biti usmjereni samo na mlade nego i na odrasle osobe, posebice žene; |
| --- | --- |

21.

| 22. | s tim u vezi poziva na to da se na lokalnoj i regionalnoj razini uvedu konkretne mjere u vidu neformalnog obrazovanja mladih i odraslih usmjerenog na razvoj socijalnog poduzetništva koje rješava lokalne probleme, ostvaruje dobit, otvara radna mjesta i potiče socijalne inovacije na dotičnom području; |
| --- | --- |

22.

| 23. | također podsjeća da treba poticati razmjenu ne samo između zemalja Istočnog partnerstva i EU-a nego i među pojedinačnim zemljama Istočnog partnerstva jer je njima svojstvena relativno pasivna mobilnost koja dovodi do ukorjenjivanja predrasuda i stereotipa unutar vlastite zemlje i stvaranja prostora za širenje dezinformacija; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da je pružanje potpore takvim unutarnjim projektima međuregionalne razmjene osobito potrebno u slučaju Ukrajine koja je izložena neprestanoj vojnoj agresiji i kampanji dezinformiranja od strane Ruske Federacije; |
| --- | --- |

24.

Gospodarski razvoj i tržišne prilike

| 25. | pozdravlja činjenicu da zemlje Istočnog partnerstva mogu sudjelovati u programu COSME za mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

25.

| 26. | s tim u vezi naglašava da Armenija, Azerbajdžan i Gruzija još nisu uključeni u taj program, da je broj projekata u Ukrajini, Moldovi i Bjelarusu relativno nizak (između 1 i 8 projekata) te da su projekti uglavnom koncentrirani u glavnim gradovima; |
| --- | --- |

26.

| 27. | snažno vjeruje da taj program treba i dalje razvijati te usmjeravati na regionalne i lokalne MSP-ove, uključujući i one izvan glavnih gradova, u zemljama Istočnog partnerstva. Takvim će se programima podupirati MSP-ovi te poticati održivi rast na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe kako je važno da lokalne i regionalne vlasti EU-a pružaju podršku poslovnim udruženjima i strukovnim organizacijama te regionalnim i lokalnim komorama (primjerice gospodarskim, industrijskim i inženjerskim komorama itd.) jer te ustanove olakšavaju integraciju u europske strukture i pridonose poštenom tržišnom natjecanju, čime se također daje doprinos borbi protiv korupcije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ponovno podsjeća na to da treba podupirati socijalno poduzetništvo jer ono unapređuje gospodarska kretanja na lokalnoj i regionalnoj razini i otvara nova radna mjesta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava važnost pružanja podrške MPS-ovima u području inovacija te stvaranju sinergija između poduzetničke i istraživačke zajednice; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da nije dovoljno podupirati lokalne i regionalne vlasti isključivo u provedbi strategija gospodarskog razvoja – kako se navodi u 20 ciljeva za 2020. – nego da postoji potreba pružanja stručne podrške već u fazi razvoja strategija; |
| --- | --- |

31.

Opći ciljevi

| 32. | kao što se navodi u ciljevima, od dotičnih zemalja očekuje pojačane napore u jačanju vladavine prava i pravosuđa, osiguravanju temeljnih prava, sloboda i sigurnosti te jamčenju zaštite manjina i ravnopravnosti spolova, uključujući borbu protiv nasilja u obitelji; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe svoje stajalište da civilno društvo u zemljama Istočnog partnerstva ima presudnu ulogu za demokratski razvoj društva te da ga vlade trebaju smatrati vjerodostojnim i značajnim partnerom; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ukazuje na to da nove demokratske snage i rukovodni kadar imaju važnu ulogu u demokratskim procesima u kontekstu reforme i decentralizacije lokalne uprave te da ih treba podržavati ciljanim mjerama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava potrebu za poboljšanjem kvalitete upravljanja te s tim u vezi poziva na uspostavu programa stažiranja za administrativno osoblje na razini regionalnih i lokalnih vlasti radi unapređenja prenošenja europskih normi u upravnu praksu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | u tom kontekstu poziva Komisiju da ponovno uvede modificirani instrument za lokalnu upravu (LAF), kao što je navedeno u mišljenju OR-a „Preispitivanje europske politike susjedstva” iz listopada 2016. (1); |
| --- | --- |

36.

| 37. | snažno preporučuje pružanje potpore istraživačkom radu u okviru institucija civilnog društva, poput skupina za strateško promišljanje i istraživačkih ustanova, koje svojim analizama obogaćuju dijalog o politikama te uz pomoć konkretnih prijedloga ključnim akterima u politici i poslovnom svijetu zemalja Istočnog partnerstva olakšavaju donošenje odluka; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava posebnu važnost zaštite manjina u svim zemljama Istočnog partnerstva, koja predstavlja ključni element za identifikaciju pojedinaca sa svojom regijom i svim njezinim kulturnim, društvenim i građanskim obilježjima; |
| --- | --- |

38.

| 39. | smatra kako je neophodno pružati potporu razvoju i očuvanju nekomercijalnih lokalnih i regionalnih medija i javnog RTV servisa kako bi se promicala raznolikost rasprava, zajamčile neovisne informacije za građane zemalja Istočnog partnerstva te podupiralo kvalitetno novinarstvo, a samim time i učinkovito suzbijanje dezinformacija; |
| --- | --- |

39.

| 40. | skreće pozornost na poseban položaj stanovništva Donbasa koje može primati isključivo analogne signale postaja pod kontrolom Ruske Federacije, koje odašilju uglavnom propagandističke sadržaje, te stoga poziva na uspostavu fonda tehničke potpore EU-a za ukrajinske nekomercijalne lokalne radijske postaje iz neokupiranih područja koje bi stanovništvu Donbasa pružale neovisne informacije; |
| --- | --- |

40.

Završne napomene

| 41. | naglašava posebnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti, koje mogu djelovati u svim područjima, te smatra da je posebno važno poticati razmjenu između lokalnih i regionalnih vlasti u EU-u i odgovarajućih vlasti u zemljama Istočnog partnerstva u obliku gradskih i regionalnih partnerstava, kao i razmjenu među takvim tijelima u raznim zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

41.

| 42. | s tim u vezi poziva na uspostavu programa za nebirokratsko poticanje takvih partnerstava između lokalnih i regionalnih vlasti u EU-u i odgovarajućih vlasti u zemljama Istočnog partnerstva, što će, zbog pružanja financijske potpore za jačanje partnerstava, istodobno pružiti više prilika za praktičnu provedbu sadržaja programa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | izražava zabrinutost zbog toga što se u predloženom višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za razdoblje 2021. – 2027., premda se opći proračun za djelovanje EU-a u svijetu povećava, ne predviđa dodjeljivanje većih financijskih sredstava za novi instrument za vanjsko financiranje, koji bi trebao zamijeniti, među ostalim, Europski instrument za susjedstvo, a koji je potreban radi ispunjavanja ciljeva utvrđenih za zemlje Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

43.

| 44. | smatra kako je važno da se Konferencija lokalnih i regionalnih vlasti država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva (CORLEAP) ne svede samo na platformu za razmjenu nego da se u okviru tog foruma pruža konkretna potpora teritorijalnoj suradnji uz pomoć raznih aktivnosti, od djelotvornog posredovanja do osiguravanja vidljivosti konkretnih projekata; nadalje, predan je tomu da doprinese ugledu CORLEAP-a među partnerima i tomu da on ispuni njihova očekivanja, i to predstavljanjem uspjeha i potencijala teritorijalne suradnje te podizanjem svijesti i razumijevanja o prednostima politike Istočnog partnerstva među građanima. |
| --- | --- |

44.

Bruxelles, 4. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COR-2016-00982-00-00-AC-TRA.

1

---

| 25.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 387/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 387/5

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Akcijski plan za potporu zaštiti javnih prostora

(2018/C 387/02)

| Izvjestitelj: | Jean-François BARNIER (FR/ADLE), načelnik općine Le Chambon-Feugerolles |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | COM(2017) 612 final |

Izvjestitelj:

Jean-François BARNIER (FR/ADLE), načelnik općine Le Chambon-Feugerolles

Referentni dokument:

COM(2017) 612 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Napomene

| 1. | utvrđuje da su u brojnim europskim gradovima atentati počinjeni posljednjih nekoliko godina u javnim prostorima ili privatnim prostorima koji su dostupni javnosti uzrokovali stotine žrtava. Njihovo ponavljanje diljem Unije i njihova ozbiljnost dosežu neviđene razmjere. Obilježili su ih različiti stupnjevi organiziranosti (broj, profil, pozadina, državljanstvo počinitelja i supočinitelja, izolirana, istovremena ili uzastopna djela, planirana ili neplanirana), raznolikost načina djelovanja (eksplozivne naprave, vatreno oružje, hladno oružje, predmeti koji se upotrebljavaju kao oružje, osobito vozila) i različitost prostora koji su se našli na meti, od potpuno neočekivanih do simboličnih. U svim napadima na meti su bili prostori u kojima se odvija svakodnevni život, u potpunosti ili u velikoj mjeri otvoreni i zajednički, vrlo prometni i stoga osobito izloženi kriminalnim radnjama: takozvane lake mete; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja mobilizaciju snaga sigurnosti i oružanih snaga, pravosudnih tijela, službi spašavanja i hitnih službi, izabranih dužnosnika i organizacija civilnog društva te njihovo uključivanje u borbu protiv terorizma jer je nacionalna sigurnost odgovornost država članica, ali ističe i ključnu važnost suradnje s partnerima iz i izvan EU-a; u tom kontekstu naglašava važnost napora koje izabrani lokalni dužnosnici ulažu u osvještavanje javnosti i sprečavanje terorizma putem socijalne integracije i regeneracije zajednica nakon terorističkih napada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da se akcijski plan Komisije za potporu zaštiti javnih prostora s pravom nastavlja na Europski program sigurnosti (i komunikaciju Komisije iz 2016. o njegovoj provedbi „za borbu protiv terorizma i stvaranje uvjeta za uspostavu učinkovite i istinske sigurnosne unije”) i na strategiju unutarnje sigurnosti, koji su usvojeni za razdoblje od 2015. do 2020., kao i na strategiju Europske unije za borbu protiv terorizma; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da su napori za suzbijanje terorizma, upravljanje zakonitim migracijama i sprečavanje nasilne radikalizacije i dalje uglavnom u nadležnosti država članica, ali da je suradnja na lokalnoj, europskoj i međunarodnoj razini također od ključne važnosti za učinkovito rješavanje tog pitanja (1). Stoga poziva na veću razmjenu informacija i najboljih praksi unutar EU-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na to da se određene teške mete (eng. hard targets) u sektorima energetike i prometa uzimaju u obzir u Europskom programu zaštite ključne infrastrukture iz 2006. i u Direktivi o utvrđivanju i označivanju europske kritične infrastrukture i procjeni potrebe poboljšanja njezine zaštite iz 2008.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | utvrđuje da se u tom planu nabrajaju financijska sredstva i mehanizmi za razmjenu dobrih praksi i iskustava koji već postoje te se predstavljaju novi, u kojima lokalne vlasti u većoj ili manjoj mjeri surađuju s nacionalnim vlastima država članica te pozdravlja činjenicu da se njime promiče razumijevanje dodane vrijednosti suradnje na razini EU-a u pogledu zaštite građana i kritične infrastrukture; |
| --- | --- |

6.

Prioriteti

| 7. | potvrđuje cilj Europske unije, naveden u članku 3. stavku 2. UEU-a, da svojim građanima nudi područje slobode, sigurnosti i pravde bez unutarnjih granica, na kojem je osigurano slobodno kretanje osoba zajedno s odgovarajućim mjerama u pogledu nadzora vanjskih granica, azila, useljavanja te sprečavanja i suzbijanja kriminala; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća na tekst i smisao klauzule solidarnosti iz članka 222. UFEU-a, na temelju koje Unija pokreće sve instrumente kojima raspolaže, uključujući vojna sredstva koja su joj na raspolaganje stavile države članice, kako bi spriječila terorističku prijetnju na njihovom državnom području, zaštitila demokratske institucije i civilno stanovništvo od bilo kakvog terorističkog napada, pomogla nekoj državi članici na njezinu državnom području, na zahtjev njezinih političkih tijela, u slučaju terorističkog napada; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da su operativne mjere, mjere koordinacije i smjernice navedene u akcijskom planu neraskidivo povezane s politikama, mjerama i instrumentima Unije, osobito u području pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, policijske suradnje, civilne sigurnosti i upravljanja krizama te sprječavanja radikalizacije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe važnost očuvanja ravnoteže između, s jedne strane, zadržavanja individualnih i kolektivnih sloboda, uključujući zaštitu osobnih podataka i cilj održavanja otvorenih društava i pristupačnih javnih prostora i, s druge strane, njihovog mogućeg ograničavanja, u slučajevima kada je ono nužno, zakonito, proporcionalno, prilagođeno okolnostima, stupnjevito, reverzibilno te vremenski i prostorno ograničeno; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva institucije Unije da razviju individualnu i kolektivnu, institucionalnu i građansku, europsku, nacionalnu i lokalnu, moralnu i materijalnu otpornost na terorizam radi predviđanja, prevencije, zaštite, suočavanja, reagiranja i savladavanja terorista; |
| --- | --- |

11.

| 12. | predlaže da nacionalno, regionalno ili lokalno javno tijelo strogo odredi i nadzire svako partnerstvo s privatnim sektorom i svaku inicijativu ili sudjelovanje građana u području sigurnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zahtijeva od Komisije da pojednostavi i proširi pristup europskim sredstvima za nedržavne aktere, da ih stavi na raspolaganje teritorijalnim jedinicama neovisno o njihovoj veličini, da osigura učinkovitost njihove upotrebe i njihovo usklađivanje s nacionalnim, regionalnim i lokalnim financijskim sredstvima namijenjenima sigurnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | slaže se s ciljem akcijskog plana da se potiče i olakšava djelotvorna zaštita javnih prostora, da joj se pridonosi i o njoj podiže svijest prilikom planiranja, osmišljavanja, izgradnje, uređenja i obnove, i to neovisno o funkciji, konfiguraciji ili upotrebi tih prostora. To uključuje i sve primjerene načine za provjeru ili zaustavljanje ljudi, predmeta ili vozila, sklanjanje ili evakuaciju žrtava ili olakšavanje akcija spašavanja i istraga; |
| --- | --- |

14.

Osiguravanje javnih prostora

| 15. | odobrava novo financiranje Fonda za unutarnju sigurnost (IFS) – Policija ukupnim iznosom od 18,5 milijuna EUR kojim će se poduprijeti „transnacionalni projekti za bolju zaštitu javnih prostora i projekti suradnje”; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da osigura trajnost tog financiranja, posebnu pozornost prida projektima čiji su nositelji teritorijalne jedinice i da prednost inovativnim projektima čiji je cilj daljnje širenje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | slaže se da je potrebno podići svijest lokalnih vlasti u pogledu ranjivosti javnih prostora i priključuje se pozivu upućenom državama članicama, regijama i gradovima za bolje uključivanje zaštite javnih prostora u ulaganja u infrastrukturu ostvarena na temelju Europskog fonda za regionalni razvoj (ERDF) i Kohezijskog fonda; |
| --- | --- |

17.

| 18. | potiče institucije Unije da olakšaju i podrže lokalne projekte za „pametne/sigurne gradove”; |
| --- | --- |

18.

| 19. | odobrava novo financiranje iz ERDF-a za inicijativu „Inovativne mjere za gradove” u ukupnom iznosu od 100 milijuna EUR, koje će Komisija pokrenuti u listopadu 2018.; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća na to da je cilj Plana EU-a za gradove ili Amsterdamskog pakta od 30. svibnja 2016. uključiti gradske vlasti u izradu i provedbu europskih politika i ojačati njihovu gradsku dimenziju. Time se pridonosi provedbi UN-ovog Programa održivog razvoja do 2030. i osobito njegova 11. cilja „Učiniti gradove i naselja uključivima, sigurnima, otpornima i održivima”, kao i Novog programa za gradove s konferencije Habitat III; |
| --- | --- |

20.

Primjena istraživanja na osiguravanje javnih prostora

| 21. | podsjeća na to da je Sedmi okvirni program za istraživanja, u svojem dijelu „suradnja” sadržavao deset prioritetnih tema, uključujući sigurnost, i da se Okvirnim programom za istraživanja i inovacije Obzor 2020. određuju tri velika prioriteta, odnosno „izvrsna znanost, vodeći položaj industrije i društveni izazovi”. U okviru potonjeg prioriteta „istraživanja i inovacije usmjereni su na odgovor na velike društvene izazove s kojima se Europa suočava, a ne samo na znanstvene discipline ili tehnološke sektore”. Ti izazovi obuhvaćaju i „sigurna društva za zaštitu slobode i sigurnosti Europe i njezinih građana”; dosad se financiralo 48 istraživačkih projekata u području sigurnosti u pogledu zaštite javnih prostora, ukupnim iznosom od 195 milijuna EUR; |
| --- | --- |

21.

Forumi za razmjenu stručnog znanja i dobrih praksi

| 22. | odobrava osnivanje radne skupine Unije za zaštitu lakih meta kako bi se pojačala suradnja i koordinacija među državama članicama u sljedećim dvama područjima rada:






  — | forum stručnjaka (stručnjaci za kazneni progon iz država članica i mreža službi kaznenog progona koje je uspostavila Europska unija kao što su AIRPOL, ATLAS, ENLETS, RAILPOL) dopunjen „sigurnosnom mrežom za zaštitu visokorizičnih javnih prostora”, čime će se pružiti platforma za zajednička osposobljavanja i vježbe, |
| --- | --- | --- |

22.

—

forum stručnjaka (stručnjaci za kazneni progon iz država članica i mreža službi kaznenog progona koje je uspostavila Europska unija kao što su AIRPOL, ATLAS, ENLETS, RAILPOL) dopunjen „sigurnosnom mrežom za zaštitu visokorizičnih javnih prostora”, čime će se pružiti platforma za zajednička osposobljavanja i vježbe,

| — | „forum upravitelja javnih prostora” i tematska područja (sportska, kulturna događanja itd.) koji bi okupljao privatne upravitelje prostora ili privatne organizatore događanja, kao što sto su prijevoznici, upravitelji sportskih ili rekreativnih objekata ili trgovačkih centara; |
| --- | --- |

—

„forum upravitelja javnih prostora” i tematska područja (sportska, kulturna događanja itd.) koji bi okupljao privatne upravitelje prostora ili privatne organizatore događanja, kao što sto su prijevoznici, upravitelji sportskih ili rekreativnih objekata ili trgovačkih centara;

i zahtijeva da se u tu radnu skupinu uključe predstavnici lokalnih vlasti, koji su prvi na udaru kada je riječ o sprječavanju napada;

| 23. | pozdravlja održavanje konferencije gradonačelnika iz Unije 8. ožujka 2018. u Bruxellesu, na kojoj su se okupili i potpisnici Deklaracije iz Nice kako bi raspravljali o temi „izgradnja gradske obrane od terorizma: pouke izvučene iz nedavnih napada”; |
| --- | --- |

23.

| 24. | potiče osmišljavanje i primjenu „sigurnosnog paketa smjernica iz najbolje prakse za sektor komercijalnog cestovnog prometa”, „alata EU-a za procjenu lakih meta”, koji se testira, kao i tekuće radove na pravilima EU-a za sigurnost i zaštitu civilnih aktivnosti sustava bespilotnih letjelica; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naposljetku, odobrava pristup akcijskog plana kojim se potiče umrežavanje stručnjaka i donositelja odluka, na nacionalnoj i lokalnoj razini, razmjena dobrih praksi zahvaljujući ciljanoj financijskoj potpori, smjernice i uključivanje dionika na lokalnoj razini i privatnog sektora. |
| --- | --- |

25.

Bruxelles, 4. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Mišljenje OR-a „Suzbijanje radikalizacije i nasilnog ekstremizma: preventivni mehanizmi na lokalnoj i regionalnoj razini” (OR 6329/2015), lipanj 2016.

1

---

| 25.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 387/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 387/8

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Ocjena provedbe Plana EU-a za gradove

(2018/C 387/03)

| Izvjestitelj: | Kieran McCARTHY (IE/EA), Gradsko vijeće Corka |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Izvješće Komisije Vijeću o Programu EU-a za gradove
  COM(2017) 657 final |

Izvjestitelj:

Kieran McCARTHY (IE/EA), Gradsko vijeće Corka

Referentni dokument:

Izvješće Komisije Vijeću o Programu EU-a za gradove

COM(2017) 657 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Priznanje obavljenog rada

| 1. | ponovno potvrđuje svoje obveze u pogledu obnavljanja svoje početne strategije o praćenju provedbe Plana EU-a za gradove (rujan 2016.) i izrade pregleda svojih planiranih političkih doprinosa provedbi povezanih aktivnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | svjestan je da institucije EU-a ulažu napore da prepoznaju sve veću ulogu i utjecaj europskih gradova koji daju ključni doprinos postizanju strateških ciljeva EU-a i osiguravanju globalno konkurentne, uključive i ambiciozne Europe u pogledu provedbe ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da je ključno obilježje Plana EU-a za gradove to što nastoji iskoristiti iskustvo i stručnost gradskih vlasti i omogućiti im da doprinesu razvoju i provedbi onih procesa i instrumenata politike EU-a koji imaju najveći utjecaj na gradove; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podržava stajalište da se postupkom povezanim s Planom EU-a za gradove u nekim državama članicama u određenoj mjeri ponovno potaknuo interes za razvoj ili jačanje nacionalnih politika za gradove; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja revolucionarne radne metode partnerstava u okviru Plana za gradove kojima su gradske vlasti prvi put izravno uključene u proces oblikovanja politika EU-a i kojima se promiče pristup „odozdo prema gore” (eng. bottom-up); smatra da je taj pristup snažno povezan s raspravom o budućnosti Europe jer utire put lokalnom i decentraliziranom uključivanju građana; |
| --- | --- |

5.

| 6. | traži da se u okviru postupka o budućnosti Europe provedu pojačana razmjena znanja i međugradska suradnja kako bi se potaknula razmjena najboljih praksi u području funkcioniranja gradova, smanjila administrativna opterećenja povezana s pitanjima EU-a, pronašli isplativiji načini provedbe politika te izbjegla dupliciranja, posebno kad je riječ o odgovarajućem osmišljavanju instrumenata financiranja EU-a i političkih inicijativa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prihvaća da je u ovom trenutku Plan za gradove još uvelike u fazi razvoja; napominje da je u izvješću Europske komisije iz studenog 2017. plan općenito ocijenjen zadovoljavajućim, no ipak naglašava da se ta ocjena u potpunosti temelji na povratnim informacijama od sudionika; stoga Odbor regija pozdravlja provedbu savjetovanja o toj procjeni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podržava pristup usvojen u okviru Plana za gradove i pripadajuću metodu rada zasnovanu na višerazinskom upravljanju u kontekstu 12 opsežnih tema političkih prioriteta kako je utvrđeno u Amsterdamskom paktu, kao i potrebu za preispitivanjem pristupa oblikovanju postojećih pravila i propisa, i to poboljšanjem pristupačnosti niza dostupnih izvora financiranja namijenjenih gradovima i poboljšanjem razmjene znanja o urbanim pitanjima među različitim dionicima i njihove suradnje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da se metodom partnerstava osigurava platforma za integraciju vrijednih perspektiva stručnih korisnika u području niza pitanja priznatih na razini EU-a kao glavnih prioriteta, kao i za uključivanje njihovih praktičnih iskustava o načinu na koji pitanja EU-a utječu na svakodnevni život gradova i građana; |
| --- | --- |

9.

Međusektorska pitanja i sinergije

| 10. | zalaže se za to da se u okviru Plana EU-a za gradove povede računa o svim urbanim područjima, uključujući funkcionalna područja koja su često ruralna, kako bi se postigao cjelovitiji i sveobuhvatan pristup politici i zakonodavstvu EU-a, uključilo više gradova i naselja u sve faze pripreme tih politika i u obzir uzela potreba za najvećim mogućim proširenjem sudjelovanja kako bi se doista osiguralo uključivanje svih urbanih područja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da su mnoge teme partnerstava međusobno tijesno povezane u okviru drugih tema te da im, u duhu integriranog razmišljanja, ne bi trebalo pristupati odvojeno; ustraje na potrebi za znatno pojačanom koordinacijom između akcijskih planova s obzirom na to da bi njihove aktivnosti mogle znatno utjecati jedne na druge, primjerice i. partnerstva za održivo korištenje zemljišta i rješenja koja se temelje na prirodi, za stanovanje te za prilagodbu klimatskim promjenama; ii. partnerstava za prilagodbu klimatskim promjenama, za energetsku tranziciju i za kakvoću zraka; iii. partnerstava za urbano siromaštvo, za stanovanje i za uključivanje migranata i izbjeglica; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja činjenicu da su se posljednjih godina raspoloživi podaci o urbanim pitanjima poboljšali, no smatra da još uvijek postoji potreba za boljim prikazom stanja na podnacionalnoj, lokalnoj i regionalnoj razini kako bi se omogućio razvoj politika utemeljen na dokazima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da bi, uzimajući u obzir točku 12.6 Amsterdamskog pakta, Plan EU-a za gradove trebao doprinijeti ravnopravnosti među spolovima i jednakosti između žena i muškaraca. Za to su prikladne metode procjene učinka s obzirom na spol, rodno osjetljiva baza podataka i rodno osviještena analiza programa i projekata; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podržava zahtjev za to da se i druga horizontalna pitanja iz Plana za gradove na sličan način poštuju u sklopu aktivnosti partnerstva: upravljanje gradovima i urbanističko planiranje, urbano-ruralne veze, upravljanje učincima na društvene promjene, izazovi i mogućnosti malih i srednjih gradova, urbana revitalizacija, demografske promjene, javne usluge od općeg interesa i poveznice s Novim programom za gradove UN-a; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da su mnogi problemi utvrđeni u okviru partnerstava do te mjere povezani s OR-ovim mišljenjima i rezolucijama da bi rad OR-a na pitanjima s jasnom urbanom dimenzijom zapravo trebao poslužiti kao alat za akcijske planove; isto tako, ostvarenja i rezultati proizašli iz Plana za gradove mogu se širiti kao najbolje prakse putem OR-ovih događanja i publikacija namijenjenih podizanju svijesti; ističe da su lokalna tijela mnogih članova OR-a zastupljena u urbanim partnerstvima i traži da OR bude dobro informiran o aktivnostima partnerstava; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da je velik broj gradskih djelatnosti izravno i neizravno povezan sa suradnjom između gradova i njihovih susjednih vlasti (i okolnog područja), odnosno ovisi o njoj, zbog čega bi te aktivnosti na primjeren način trebalo uzeti u obzir prilikom provedbe i ocjenjivanja Plana EU-a za gradove; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća na svoje mišljenje o revitalizaciji lučkih gradova i lučkih područja te na potrebu da se razmotre njihovi specifični izazovi koji zahtijevaju integrirani pristup održivom urbanom razvoju i gradskom planiranju. |
| --- | --- |

17.

| 18. | napominje da bi se dodatne usmjerene sinergije mogle uspostaviti s organizacijama zastupljenima u nekoliko partnerstava, kao što su Vijeće europskih općina i regija (CEMR) i mreže EUROCITIES, program URBACT 3 za održivi urbani razvoj i Europska mreža urbanističkog znanja (EUKN); |
| --- | --- |

18.

Financiranje Plana za gradove

| 19. | pozdravlja činjenicu da su partnerstva uložila vlastite resurse (uzimajući u obzir da troškovi sudjelovanja nisu pokriveni), kao i napore koje je Europska komisija uložila u olakšavanje provedbe Plana za gradove; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da su nakon gotovo dvije godine od provedbe Plana EU-a za gradove glavni problemi dosad bili povezani s manjkom resursa, prvenstveno za pokrivanje troškova sudjelovanja gradova koji su članovi partnerstava (posebno malih i srednjih gradova); |
| --- | --- |

20.

| 21. | napominje da veća urbana središta obično raspolažu sredstvima namijenjenima sudjelovanju u europskim poslovima (pristup informacijama, usredotočenost na mogućnosti financiranja pa čak i nastojanja povezana s utjecanjem na tijek izrade politika) što nije slučaj s manjim tijelima vlasti; ustraje u tome da bi se u okviru Plana EU-a za gradove trebalo na odgovarajući način pobrinuti za potrebe manjih gradskih tijela lokalne vlasti, kao važnih dionika u kontekstu njihovih širih regionalnih gospodarstava, kako bi što bolje upravljali svojim održivim urbanim razvojem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva da se razmotri mogućnost uspostave posebno financijskog mehanizma za manje gradove s ciljem podupiranja inicijativa za suradnju u okviru Plana za gradove. Time bi se dao poticaj za intenziviranje razmjene iskustava. Jačanje obrazovne uloge suradnje (kada iskusni subjekti – uglavnom srednja i velika gradska središta – prosljeđuju informacije manjim gradovima) ima posebno važnu ulogu u ostvarivanju ekonomije razmjera i povećanju stope društvenog gospodarskog rasta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zabrinut je zbog realne mogućnosti nedostatka osjećaja odgovornosti uzrokovanog trenutačnim ustrojem i funkcioniranjem partnerstava, osobito u kontekstu dobrovoljnog profila upravljačke strukture, pasivnosti pojedinih država članica kao i određenih pitanja unutarnje organizacije koja proizlaze iz nedostatka pravila o raspodjeli zadataka i odgovornosti među članovima; poziva na rješavanje tih pitanja usporedo s nastavkom razvoja Plana za gradove; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja potporu tehničkog tajništva partnerstvima te istodobno poziva na to da se veći naglasak stavi na pristupe koji se temelje na stručnim znanjima i koji su usmjereni na rezultate, kako navedena tehnička potpora ne bi bila samo administrativne prirode. To također zahtijeva veću transparentnost i veći stupanj odgovornosti u okviru partnerstava kako bi ona ostvarila veću korist od stručnog doprinosa putem, između ostalog, uključivanja stručnjaka; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ustraje u tome da za ostvarivanje vjerodostojnih i dobro isplaniranih rezultata putem partnerstava postoji očita potreba za tim da se proces Plana za gradove može osloniti na financiranje iz stabilnog višegodišnjeg proračuna; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pohvaljuje inicijativu za pokretanje interaktivne internetske stranice „Futurium” koja je uspostavljena kako bi se rezultati svih partnerstava prikupili na jednom mjestu i široj zajednici dionika omogućio pristup ažuriranim informacijama te sudjelovanje u raspravi i pružanje vlastitog doprinosa postupku; međutim, upozorava na to da se ta internetska „jedinstvena kontaktna točka” sama po sebi ne bi trebala smatrati univerzalnim sredstvom za postizanje ciljeva Plana za gradove, posebice s obzirom na to da ovaj alat nije dovoljno poznat među potencijalnom ciljanom publikom; |
| --- | --- |

26.

Bolja regulativa i utvrđivanje prilagođenosti potrebama gradova (eng. urban proofing)

| 27. | priznaje da za ostvarenje Plana za gradove postoji potreba za novim pravnim mehanizmima koje zajedničkim snagama trebaju uspostaviti institucije EU-a, države članice, gradovi i dionici s ciljem podupiranja provedbe mjera koje su im upućene i koje su u njihovoj nadležnosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ponovno poziva na to da njegova provedba ima obvezujuć karakter i da za to odgovornost snosi Komisija pri čemu su sve relevantne glavne uprave Komisije mobilizirane kako bi u ovoj fazi dale svoj doprinos, kao što to trenutačno čine u pružanju doprinosa partnerstvima; isto tako potiče države članice da njihova uključenost bude na relevantnoj tematskoj ministarskoj razini, a ne da predmete automatski prebacuju na ministarstvo zaduženo za urbani razvoj; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da je jedan od ključnih aspekata Amsterdamskog pakta bilo uspostavljanje veze s planom za bolju regulativu Europske unije; u skladu s tim preporučuje da se uspostave izravne veze između rada partnerstava i članova platforme REFIT te da se u sklopu sastanaka partnerstava veći naglasak stavi na poboljšanje regulatornog okruženja EU-a u određenom području politike; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da bi bilo korisno pobliže povezati rad partnerstava u okviru Plana za gradove s radom Odbora za regulatorni nadzor (RSB) Europske komisije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podsjeća na napore koje je OR uložio u provedbu Plana u području „bolje regulative” putem pilot-projekata koje je posljednjih godina provodio na polju (teritorijalnih) procjena učinka na gradove, čija je namjena izvjestiteljima pružiti analizu potencijalnog učinka određenih zakonodavnih prijedloga na terenu, i to na primjeru gradskog konteksta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da bi utvrđivanje prilagođenosti potrebama gradova trebalo postati ključni element izrade politika EU-a; naglašava da bi se mogla provoditi sustavnija procjena učinka planiranih mjera EU-a na gradove (na različitim razinama) kako bi se osiguralo odgovarajuće odražavanje lokalne perspektive u krajnjim politikama ili zakonodavstvu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja to što je GU REGIO prepoznao važnost provedbe procjena teritorijalnog učinka u okviru rasprave o novim zakonodavnim prijedlozima te potiče Komisiju da ih što šire primijeni u svim područjima politika; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva gradove i urbana područja da daju svoj doprinos prioritetima EU-a prilagođenima njihovim posebnim razvojnim potrebama i naglašava da bi „lokalni razvoj” i dalje trebao biti dio šireg pristupa EU-a „teritorijalnom razvoju” te da bi ga trebalo bolje definirati kao sveobuhvatni koncept; |
| --- | --- |

34.

Budući okviri Plana za gradove u razdoblju nakon 2020.

| 35. | na temelju zajedničkih ostvarenja koja su do danas postignuta od najranijih partnerstava, Plan EU-a za gradove predstavlja pouzdanu bazu dokaza za postavljanje, pa čak i oblikovanje smjera buduće europske suradnje kako na polju europskih strukturnih i investicijskih fondova tako i u kontekstu elemenata Komisijinih programa sa središnjim upravljanjem u razdoblju nakon 2020.; |
| --- | --- |

35.

| 36. | traži da prijedlog o budućem višegodišnjem financijskom okviru (VFO) i kohezijska politika nakon 2020. odražavaju ulogu gradova i urbanih područja i to putem poboljšanja integriranih alata i mehanizama za izravno jačanje i podupiranje gradova i regija; ističe da je za kohezijsku politiku od ključne važnosti da bude usmjerena na dodanu vrijednost integriranog teritorijalnog pristupa te da na terenu u gradovima i u urbanim područjima posjeduje snažnu urbanu dimenziju i „osjećaj gradske odgovornosti”; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da se, unatoč sve većoj važnosti najniže razine upravljanja (npr. gradova) u odnosu na središnju razinu upravljanja u EU-u, u nekim zemljama kreće u smjeru ponovne centralizacije mehanizama upravljanja, što dovodi do gubitka sredstava koja su do sada bila dostupna za gradove i regije, što im je omogućavalo da sami donose odluke. To je opasan trend koji sprečava policentrični rast koji se temelji na čimbenicima lokalnog razvoja i lokalnim okolnostima; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podržava potrebu za tim da se novi integrirani alati učine fleksibilnijima i proporcionalnijima, kao i za prilagođenijim smjernicama s ciljem osiguravanja boljeg razumijevanja tih alata i veće sigurnosti za one koji ih žele koristiti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva na to da se u okviru Plana za gradove prednost da osiguravanju veće dostupnosti izuzetno rascjepkanog pejzaža urbanog financiranja u korist gradova svih veličina, primjerice u vidu suradnje s ključnim dionicima, uključujući paneuropske mreže lokalnih i regionalnih vlasti i OR u izradu prilagođenih informativnih materijala koji obuhvaćaju sve oblike urbanog financiranja u kontekstu svih12 tema; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva na osmišljavanje snažnih programa za podizanje svijesti među lokalnim i regionalnim vlastima o postojećim financijskim inicijativama (programi prilagođenih zajmova EIB-a i URBIS-a) kao i na racionalizaciju aktualnog savjetovanja i financiranja uz određeni stupanj prilagodbe potrebama gradova; |
| --- | --- |

40.

| 41. | svjestan je da postoji potreba za racionalizacijom financiranja ulaganja u gradove i za prilagođavanjem usluga povezanih s programom zajmova EIB-a potrebama pojedinačnih gradova; prepoznaje ulogu koju nova posebna savjetodavna platforma za ulaganja u gradove URBIS ima u pružanju financijskih i tehničkih smjernica gradskim vlastima u ključnim fazama pripreme i provedbe urbanih projekata, uključujući razvoj strategija ulaganja, pripremu projektnih portfelja i istraživanje inovativnih financijskih alata (npr. kombiniranje europskih strukturnih i investicijskih fondova s Europskim fondom za strateška ulaganja); |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava trajnu važnost europske teritorijalne suradnje za gradove i lokalne vlasti kojom se pruža europska perspektiva za usmjeravanje njihovog razvoja; naglašava da više od jedne trećine građana EU-a živi i radi u pograničnim gradovima i regijama Europe, u kojima se ostvaruje više od dvije trećine EU-ovog BDP-a; napominje da su prekogranični i transnacionalni projekti u okviru Interreg-a postigli brojne konkretne rezultate u ime europskih građana u područjima od važnosti za Plan EU-a za gradove, uključujući mobilnost, prilagodbu klimatskim promjenama, energetsku tranziciju, osposobljavanje i otvaranje radnih mjesta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | traži da se ciljevi i mehanizmi provedbe nove generacije svih nekohezijskih programa EU-a s urbanim elementima, kao što su Deveti okvirni program za istraživanja i inovacije te političke inicijative poput Sporazuma gradonačelnika za klimu i energiju, temeljito integriraju u Plan za gradove; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava da bi Plan EU-a za gradove trebao imati istaknuto mjesto u budućim godišnjim programima rada Komisije te traži da rotirajuća predsjedništva Vijeća obnove političku predanost na visokoj razini tom procesu i osnaže države članice kako bi pridonijele razvoju partnerstava i o tome službeno izvješćivale; |
| --- | --- |

44.

| 45. | traži da se gradovima i regijama osigura pristup radnim skupinama Europskog vijeća i Europskog parlamenta za urbana pitanja i trijalozima putem njihovog institucionalnog predstavnika – OR-a, kako bi mogli pratiti rad Vijeća i preciznije mu pružiti svoj doprinos u područjima koja utječu na njih i njihove nadležnosti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe da predloženi akcijski planovi moraju imati popratni plan koji sadrži ostvarive rezultate, ciljane datume, pokazatelje i željene rezultate usmjerene na posebne ciljeve, odražava višedioničku narav partnerstava te je razvijen u suradnji s različitim razinama uprave, privatnim sektorom i civilnim društvom; |
| --- | --- |

46.

| 47. | predlaže da bi, po dovršetku akcijskih planova, trebalo organizirati niz informativnih kampanja s odgovarajućim mehanizmima povratnih informacija u suradnji s nacionalnim ministarstvima i/ili drugim posrednicima uključujući gradske/regionalne urede sa sjedištem u Bruxellesu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | očekuje da će se u okviru postupka procjene Europske komisije u 2019. u glavnim crtama iznijeti način na koji su partnerstva pridonijela planu za bolju regulativu, poboljšanom pristupu financiranju i boljoj razmjeni znanja i najboljih praksi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva partnerstva da samostalno provedu ocjenjivanje i daju povratne informacije o tome je li navedeni postupak ispunio njihova očekivanja te da predlože moguća poboljšanja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | podržava prijedlog o osnivanju upravljačkog odbora za raspravu o budućim kretanjima u kontekstu Plana za gradove, kao što su ključne poruke proizašle iz partnerstava namijenjene oblikovanju budućih politika i donošenja odluka u postupku planiranja, moguća nova tematska partnerstva, primjena međusektorskih pitanja te promicanje rezultata rasprave; slaže se da je prikladno razmotriti dodatne teme, kao što su sigurnost, kulturna baština, demografija, urbana čvorišta i mreža TEN-T; |
| --- | --- |

50.

| 51. | međutim, ustraje na primjerenom ocjenjivanju rezultata, strukture i provedbenih mjera postojećih partnerstava prije pokretanja novih; |
| --- | --- |

51.

| 52. | predlaže da se OR uključi u organizaciju godišnjeg koordinacijskog sastanka kako bi pružio svoj doprinos, predlagao djelovanja i ugošćivao sastanke, a posebno kako bi se izbjegla preklapanja s drugim potencijalnim događanjima i raspravama; |
| --- | --- |

52.

Zaključci

| 53. | poziva institucije EU-a da ponovno potvrde svoju predanost Planu EU-a za gradove te da formaliziraju taj postupak; navodi da Plan za gradove nudi toliko potencijala za poboljšanje budućeg funkcioniranja naših gradova da ne može biti ograničen samo na umrežavanje te ga umjesto toga treba priznati kao obvezujuću političku predanost razvoju i provedbi zakonodavstva te europskih i nacionalnih programa financiranja; |
| --- | --- |

53.

| 54. | naglašava da se Amsterdamskim paktom predviđa snažnija institucionalna uloga OR-a s obzirom na to da se Odbor poziva da kao savjetodavno tijelo Unije koje službeno zastupa regije i općine na razini EU-a pridonese daljnjem razvoju Plana za gradove; |
| --- | --- |

54.

| 55. | predlaže budućim predsjedništvima Vijeća EU-a da promiču sinergije između rasprava o ocjeni provedbe Plana EU-a za gradove i obnovljenog Teritorijalnog programa za razdoblje nakon 2020., s ciljem usvajanja integriranijeg pristupa prostornom planiranju i teritorijalnom upravljanju u koji bi trebale biti uključene lokalne i regionalne vlasti, kao i stručnjaci u području prostornog planiranja, u skladu s pristupom odozdo prema gore i pristupom koji se temelji na dokazima; |
| --- | --- |

55.

| 56. | prepoznaje važnost gradova u postizanju ciljeva održivog razvoja do 2030.; poziva na poticanje snažnih sinergije između UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. i određivanja prioriteta politika EU-a za razdoblje nakon 2020.; |
| --- | --- |

56.

| 57. | smatra da će pravilno uključivanje ciljeva održivog razvoja u politike EU-a u cijeloj Uniji potaknuti integriraniju viziju budućnosti naših gradova i regija; također smatra da je za urbanu dimenziju ciljeva održivog razvoja potreban sveobuhvatan, integriran i učinkovit pristup; stoga traži blisku suradnju s partnerima i drugim dionicima, kao i s lokalnim i regionalnim vlastima kako bi se potaknulo višedioničko djelovanje; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva europska i nacionalna statistička tijela da razviju i poboljšaju podatke, pokazatelje, alate i metodologije za kvantificiranje i praćenje doprinosa politika EU-a povezanim urbanim ciljevima održivog razvoja do 2030. i da povećaju pružanje pokazatelja identifciranih na razinama NUTS 2 i NUTS 3 te na razini funkcionalnih urbanih područja; |
| --- | --- |

58.

| 59. | naglašava da će Novi program UN-a za gradove voditi naporima širokog raspona sudionika koji se odnose na održivi urbani razvoj za sljedećih 20 godina; poziva sve razine vlasti u EU-u da zajedno rade na osiguravanju toga da se Novi program za gradove koristi kao alat za postizanje uključivog i održivog urbanog razvoja. |
| --- | --- |

59.

Bruxelles, 4. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 25.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 387/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 387/14

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a

(2018/C 387/04)

| Izvjestitelj/ica: | János Ádám KARÁCSONY (HU/EPP), predstavnik Seoskog vijeća Tahitótfalua |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Komunikacija Komisije Vijeću i Europskom parlamentu – Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a
  COM(2017) 534 final |

Izvjestitelj/ica:

János Ádám KARÁCSONY (HU/EPP), predstavnik Seoskog vijeća Tahitótfalua

Referentni dokument:

Komunikacija Komisije Vijeću i Europskom parlamentu – Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a

COM(2017) 534 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opće napomene

| 1. | pozdravlja Komunikaciju „Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a”, koju je predstavila Europska komisija. Odbor sa zadovoljstvom uviđa da su različite službe Komisije u okviru glavnih uprava učinkovito zajednički surađivale kako bi ovaj dokument odražavao međusektorsku prirodu suradnje u graničnim regijama EU-a. Odbor također podupire uspostavu „središnje točke za prekograničnu suradnju” radi jamčenja provedbe mjera, no izražava zabrinutost zbog toga što bi u toj središnjoj točki moglo nedostajati osoblja s obzirom na velik broj zadataka predviđenih u Komunikaciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | osobito je zadovoljan pripremnim postupkom koji je doveo do te komunikacije, a koji je primjeran u pogledu učinkovite participativne suradnje na više razina. Komisija je u okviru takozvane inicijative o pregledu prekogranične situacije djelovala kao poticajno središte koje je dionicima omogućilo razmjenu ideja i praksi. Štoviše, izradom brojnih popisa, dokumenata o stajalištu i studija tvorci politika mogu se osloniti na bogatstvo dokaza o preprekama suradnji u prekograničnim regijama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe činjenicu da je potrebno riješiti pitanje pravnih, administrativnih, fizičkih i kulturnih prepreka radi jačanja suradnje duž pograničnih regija EU-a. U tom pogledu, financijska potpora za europsku teritorijalnu suradnju (ETS) i dalje je od ključne važnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da je u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru potrebno znatno povećati financijsku potporu EU-a za inicijative za europsku teritorijalnu suradnju (ETS) te smatra neprihvatljivim da se u postojećem prijedlogu nasuprot tome smanjuje količina sredstava. Odbor uviđa da se proračun EU-a suočava s velikim pritiscima zbog odluke Ujedinjene Kraljevine o napuštanju EU-a te još uvijek visoke razine javnog duga u državama članicama EU-a. Međutim, podržavanje inicijativa ETS-a pruža iznimno visoku europsku dodanu vrijednost u pogledu poticanja gospodarskog rasta i kohezije te izgradnje boljeg EU-a za njegove građane; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da pogodnosti ETS-a nisu samo projekti kao takvi nego i činjenica da različita regionalna i lokalna tijela, uključujući i javna tijela surađuju u okviru zajedničkih programa i projekata; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice da osiguraju da se što veći broj prekograničnih savjetovanja s građanima organizira radi obnove Europe i veze između građana i europskog projekta te stvaranja europskog javnog prostora utvrđivanjem pitanja na koja građani žele da EU odgovori; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primjećuje da suradnja u pograničnim regijama EU-a uključuje unutarnje i vanjske granice te kopnene i morske granice s fiksnom morskom vezom ili bez nje. U slučaju morskih granica, trebalo bi ukloniti ograničenje od 150 km kojim se smanjuju mogućnosti za sudjelovanje otočnih regija. Poboljšana suradnja i uklanjanje prepreka ne smiju biti ograničeni na države članice EU-a, nego trebaju uključivati i susjedne zemlje i regije, posebno kad su u tu suradnju uključene najudaljenije regije EU-a; |
| --- | --- |

7.

Napomene o deset prijedloga Komisije istaknutih u Komunikaciji

Produbljivanje suradnje i razmjena

| 8. | pozdravlja osnivanje internetske profesionalne mreže na razini EU-a (Futurium) i otvoreni poziv za pilot-projekte o načinu premošćivanja pravnih i administrativnih prepreka. Važno je da Komisija nastavi osiguravati povoljne okolnosti za zamah i koordinaciju radi poboljšanja suradnje i razmjena; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe važnost utvrđivanja teritorijalnih strategija za usmjeravanje ulaganja na integriran i koordiniran način. Pojam „integriran” znači da sve razine vlasti, od lokalne do europske, zajedno surađuju na postizanju ciljeva dotičnog područja. Pojam „koordiniran” znači da različiti izvori financiranja pridonose istim dogovorenim teritorijalnim ciljevima tako da ih dopunjuju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava ulogu makroregionalnih strategija koje su „uobičajeni instrument lokalnog karaktera i u skladu s pristupom ‚odozdo prema gore’ za djelotvornije korištenje zajedničkih potencijala makroregija boljom provedbom i koordiniranjem političkih odgovora” i skreće pozornost na mišljenje OR-a o tom pitanju (1); |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe, u tom pogledu, važnost programa prekogranične, transnacionalne te međuregionalne suradnje čija europska dodana vrijednost nadilazi pitanje financiranja jer okupljaju ljude oko zajedničkih projekata pomoću kojih se grade dugotrajna partnerstva, povjerenje i uzajamno korisne suradničke strukture; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prima na znanje Prijedlog uredbe o novim prekograničnim programima i upućuje na to da unutarnje granice EU-a uključuju i morske granice, koje prema njegovu mišljenju, kao i u trenutačnom programskom razdoblju, treba smatrati jednakovrijednima kopnenim granicama. U suprotnom bi se ugrozila suradnja među pograničnim regijama unutar EU-a koje dijele morsku granicu, kao i lokalne mogućnosti prilagodbe koje nude ti programi u svrhu prekogranične suradnje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava važnost i korisnost programa Interact, Interreg Europe i ESPON za jačanje suradnje u Europi i poboljšanje provedbe kohezijske politike; s obzirom na postojeće prijedloge OR ističe da je nastavak programa Interreg Europe i Urbact od ključne važnosti za međuregionalnu suradnju te potiče Europsku komisiju, Europski parlament i Vijeće da se budućnost programa Interreg Europe i Urbact ne samo razjasni već i zajamči; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zagovara pozivanje i poticanje lokalnih i regionalnih tijela Ujedinjene Kraljevine na nastavak sudjelovanja u programima ETS-a i projektima teritorijalne suradnje u sljedećem programskom razdoblju. Treba osigurati pristup makroregionalnim i pomorskim strategijama te EGTS-ovima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da nacionalni uredi za statistiku u mnogim slučajevima nisu zaduženi za vođenje statistike o prekograničnoj mobilnosti, kao što su podaci o pograničnim radnicima u EU-u. Budući da o takvim činjenicama nema saznanja i statističkih podataka, Odbor smatra da bi Komisija ili druge institucije (npr. Eurostat) trebale preuzeti veću ulogu u prikupljanju i obradi odgovarajućih podataka; |
| --- | --- |

15.

Poboljšanje zakonodavnog postupka

| 16. | uviđa da nije ni realistično ni poželjno očekivati potpuno usklađivanje i konvergenciju pravila i zakonodavstva. Stoga je još važnije razumjeti utjecaj prava i pravila na europskoj i nacionalnoj razini u graničnim regijama EU-a. Odbor je dugo tvrdio da bi Europska komisija trebala provesti procjene teritorijalnog učinka (TIA) značajnog zakonodavstva EU-a koje bi moglo imati teritorijalni učinak. Stoga OR pozdravlja nastojanja Komisije da uvede „prekograničnu provjeru” zakonodavstva EU-a radi utvrđivanja mogućeg prekograničnog učinka tog zakonodavstva u ranoj fazi zakonodavnog postupka i podupire države članice EU-a u primjeni metodologija za procjenu teritorijalnog učinka na nacionalnoj razini; To se čini još hitnijim jer promjene u važnim nacionalnim područjima politika – zaštiti okoliša, potrošača i zaposlenika – stvaraju prepreke uzajamnom pristupu tržištu gospodarskih subjekata koji posluju preko granica i onemogućavaju potpuno iskorištavanje sloboda na jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da bi suzakonodavci, Europski parlament i Vijeće, trebali biti svjesniji prekograničnog učinka novog zakonodavstva. U tom pogledu, u svojim bi pregovorima o zakonodavnim prijedlozima sustavno trebali razmatrati teritorijalni učinak; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podržava prijedlog za osnivanje stalne međuskupine za teritorijalni razvoj u Europskom parlamentu i spremna joj je pružiti svoju podršku; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da bi između država članica trebala postojati bolja koordinacija u prenošenju prava EU-a u nacionalno pravo kako se ne bi stvarale nove prepreke i stoga dodatno opterećivalo prekograničnu i transnacionalnu suradnju te kako se potencijalno ne bi stvarale prepreke na unutarnjem tržištu. Odbor predlaže da Europska komisija preuzme ulogu koordinacijske točke radi jamčenja usklađene i najučinkovitije provedbe zakonodavstva EU-a; |
| --- | --- |

19.

Jačanje prekogranične javne uprave

| 20. | ističe važnost interoperabilnosti javnih službi za prekograničnu suradnju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe, u tom pogledu, napore na području digitalnih javnih uprava. Međutim, OR ustraje u tome da je potrebno osigurati interoperabilnost preko granica. OR također podupire veću razmjenu državnih službenika među javnim vlastima različitih država članica kako bi se razvilo razumijevanje administrativnih kultura u drugim zemljama. Komisija bi trebala biti odvažna u pružanju svoje potpore u tom području. Mogla bi se povesti za primjerom svog programa TAIEX REGIO PEER 2 PEER koji djeluje u okviru kohezijske politike te okuplja stručnjake na području provedbe iz jedne države kako bi podržali provedbeni postupak u drugoj; U pograničnim regijama prekogranični projekti „od građana za građane” u tom su se pogledu pokazali učinkovitima u olakšavanju takve suradnje i razmjene između lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

21.

Pružanje pouzdanih i razumljivih informacija i pomoći

| 22. | smatra da jedinstveni digitalni pristupnik ima potencijal za znatno poboljšanje prekogranične suradnje. Odbor predlaže da Komisija aktivno promiče novi pristupnik i alat SOLVIT u graničnim regijama organiziranjem ciljanih javnih tečajeva osposobljavanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | skreće pozornost na mišljenje OR-a o programu Erasmus za lokalne i regionalne predstavnike, u kojem se poziva na „uspostavljanje programa obuke i razmjene dobrih praksi namijenjenih lokalnim i regionalnim izabranim predstavnicima”; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da je jednako važno da se građani i poduzeća mogu osloniti na fizičku prisutnost službi za podršku, a ne samo na podršku u elektroničkom obliku. U tom pogledu, važno je da regionalne i lokalne službe za podršku poput agencija za zapošljavanje i struktura poslovne potpore raspolažu kapacitetom i stručnošću za savjetovanje građana i poduzeća o prekograničnim pitanjima; |
| --- | --- |

24.

Podupiranje prekograničnog zapošljavanja

| 25. | razumije teškoće s kojima se Komisija suočava u područjima politika u kojima EU ima samo pomoćne nadležnosti, ili ih dijeli, primjerice u području politike zapošljavanja ili zdravlja. Međutim, Komisija bi trebala biti poduzetna u utvrđivanju nekompatibilnih nacionalnih politika i predlagati rješenja kojima bi se omogućila njihova kompatibilnost; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe mogućnosti koje programi kohezijske politike nude za izgradnju i jačanje prekogranične mobilnosti radnika; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da postojeći mehanizmi nisu dovoljno dobri. Posebice je potrebno ojačati uzajamno priznavanje certifikata, diploma i strukovne izobrazbe. Komisija bi trebala biti odvažnija kada je riječ o iznošenju praktičnih prijedloga na tom području; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja prijedlog Komisije za uspostavljanje Europskog nadzornog tijela za rad, kao dio europskog stupa socijalnih prava (2). Rad te agencije uključivao bi olakšavanje pristupa pojedinaca i poslodavaca informacijama o svojim pravima i obvezama, potporu suradnji među državama EU-a u prekograničnoj provedbi relevantnog zakona Unije te posredovanje i olakšavanje pronalaženja rješenja u slučaju prekograničnih sporova ili poremećaja tržišta rada. OR poziva Komisiju da posebnu pažnju posveti pograničnim radnicima jer se oni u svojim svakodnevnim životima suočavaju s najvećim preprekama; |
| --- | --- |

28.

Promicanje višejezičnosti uz granice

| 29. | ističe činjenicu da su jezične prepreke i dalje značajna prepreka prekograničnoj suradnji, osobito u graničnim područjima u kojima ne postoji duga tradicija suradnje. Unatoč tome što je politika obrazovanja u nacionalnoj nadležnosti, EU može imati znatan utjecaj s pomoću programa europske teritorijalne suradnje. Stoga je osobito važno pružiti dovoljno fleksibilnosti u izradi prekograničnih programa u ciljem financiranja obrazovnih, kulturnih i drugih aktivnosti koje okupljaju građane u graničnim regijama. Odbor izražava žaljenje zbog toga što to nažalost, nije uvijek slučaj zbog ciljeva koji se temelje na tematskoj koncentraciji i usmjerenosti na gospodarski rast i inovacije, čime se podcjenjuje utjecaj koji suradnja u koju su uključeni građani može imati na ostvarenje europskog projekta; OR ustraje u tome da se provedbenim vlastima programa ETS-a mora dati sloboda da same odlučuju o svojim investicijskim prioritetima prema vlastitim regionalnim strategijama razvoja, te da ih se ne smije ograničavati tematskom koncentracijom koja se možda ne uklapa u određeni prekogranični kontekst; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava posebnu važnost dvojezičnosti u pograničnim regijama. Jačanjem napora za promicanje uzajamnog poznavanja susjednog jezika olakšava se suradnja u svim područjima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe važnu ulogu projekata „od građana za građane” i manjih projekata u okviru programa prekogranične suradnje. U svojem mišljenju o ovoj temi (3) OR poziva da „projekti ‚od građana za građane’ i manji projekti budu sadržani u propisima kojima se uređuju potpore EU-a za prekograničnu suradnju kao legitiman instrument u programima prekogranične suradnje”; Kako bi projekti bili bliski građanima, od ključne je važnosti da su lokalno dostupni i što je više moguće jednostavni; |
| --- | --- |

31.

Olakšavanje prekogranične pristupačnosti

| 32. | skreće pozornost na mišljenje OR-a „Nedostatak prometnih veza u pograničnim područjima” (4) s obzirom na to da u mnogim graničnim regijama i dalje postoji nedostatak usluga prijevoza ili su one nedostatne ili niske kvalitete zbog raznorodnih prioriteta i/ili infrastrukturnih standarda, proračunskih ograničenja ili različitih pravnih, postupovnih ili organizacijskih pristupa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju na poduzimanje popratnih mjera na temelju studije o nedostajućim prometnim vezama i pružanje dodatnih financijskih sredstva za utvrđene nedostajuće veze, što bi omogućilo učinkovitiju prekograničnu suradnju, uključujući u pomorskim regijama s lučkim i logističkim područjima; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja nedavna postignuća na području telekomunikacija, kojima su se smanjile naknade za roaming u brojnim situacijama. OR, međutim, zahtijeva da se u cilju olakšavanja prekograničnih razmjena i pristupačnosti, odlazni pozivi susjednim prekograničnim regijama naplaćuju po domaćim tarifama, a ne po međunarodnim tarifama, što je, nažalost, trenutno slučaj; |
| --- | --- |

34.

| 35. | za najudaljenije regije ključno je smanjenje nedostupnosti, s obzirom na to da je njihov položaj na vanjskoj granici EU-a dodatno otežan činjenicom da se radi o otocima i arhipelazima i njihovom izoliranošću; |
| --- | --- |

35.

Promicanje većeg objedinjavanja zdravstvenih ustanova

| 36. | izražava žaljenje zbog toga što, unatoč direktivi o zdravstvenoj skrbi, i dalje postoje praktične teškoće u pružanju prekograničnih usluga zdravstvene skrbi. Predloženo kartiranje prekogranične suradnje u području zdravstva dobro je došlo, ali bi ga trebalo dopuniti prijedlozima rješenja jer među državama članicama postoje razlike u pokrivenosti (priznavanje i nadoknada) zdravstvenih usluga, uključujući i za pacijente koji posjeduju europsku karticu zdravstvenog osiguranja. Također izražava žaljenje zbog neodgovarajućih zakonskih mjera za prekogranični prijevoz pacijenata (primarni i sekundarni); |
| --- | --- |

36.

| 37. | primjećuje da bi se poboljšanjima na području mobilnosti radne snage kao i onima na području administrativne interoperabilnosti značajno unaprijedile prekogranične zdravstvene usluge; |
| --- | --- |

37.

Uzimanje u obzir pravnog i financijskog okvira prekogranične suradnje

| 38. | naglašava korisnost alata Europska grupacija za teritorijalnu suradnju (EGTS) i drugih struktura teritorijalne suradnje poput radnih zajednica u provedbi ključnih prekograničnih projekata. Odbor zahtijeva od Komisije da zajamči da sve države članice donesu potrebne nacionalne odredbe kako je određeno u uredbi o EGTS-u i, po potrebi, pokrenu postupke zbog povrede prava. U nekim se slučajevima nacionalne odredbe EGTS-a i dalje razlikuju od jedne do druge države članice, i to zbog manjka interesa država članica za usvajanje ažuriranih odredbi ili zbog toga što se prethodno usvojene odredbe smatraju dovoljnima. To dovodi do poteškoća u svakodnevnom radu EGTS-ova kao i u uspostavljanju novih; |
| --- | --- |

38.

| 39. | potiče Komisiju da zajamči prihvatljivost EGTS-ova kao subjekata za sve projekte koje financira EU jer je to jedna od glavnih svrha tog alata. Kao konkretnu mjeru, Komisija bi trebala aktivnije obavješćivati o mogućnosti korištenja EGTS-ova te u predstojećim zakonodavnim prijedlozima jasno navesti EGTS-ove kao pravne subjekte prihvatljive za sve projekte koje financira EU. Nadalje, OR insistira na suradnji nacionalnih homologacijskih tijela kako bi se omogućila neometana primjena EGTS-ova; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmu za uklanjanje pravnih i administrativnih prepreka u prekograničnom kontekstu; to je pravni alat utemeljen na pristupu „odozdo prema gore” koji nadopunjuje EGTS-ove i kojim bi se mogli djelotvorno podupirati projekti prekogranične suradnje, omogućavanjem da lokalne i regionalne vlasti primijene pravila jedne države članice na državnom području druge uzduž njezinih granica, i to na prethodno određenom području i projektu te u utvrđenom vremenskom okviru. Uredba bi mogla dovesti do znatno učinkovitije prekogranične suradnje, osobito u pogledu prekograničnih ulaganja, istodobno omogućujući smanjenje administrativnog i financijskog opterećenja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozornost treba posvetiti dosljednosti zakonodavnih tekstova EU-a. U kontekstu ETS-a, nedosljednosti stvaraju poteškoće i dovode do nepotrebnog kašnjenja i u nekim slučajevima do potpunog odustajanja od projekata. Pri izmjeni ili izradi zakonodavstva potrebna je bolja koordinacija između glavnih uprava Komisije; |
| --- | --- |

41.

| 42. | programe europske teritorijalne suradnje trebalo bi izuzeti iz odredbi o državnoj potpori jer zbog prekogranične prirode njihovih projekata i zbog toga što su projekti ETS-a od općeg interesa za Uniju ti programi pomažu u izgradnji jedinstvenog tržišta te ga ne narušavaju. OR razumije uvjerenje Komisije da potpuno izuzeće nije moguće jer bi to zahtijevalo izmjenu ugovora. Međutim, OR insistira na tome da su potrebna hitna pojednostavnjenja te potiče Komisiju da preispita svoj budući pristup državnoj potpori; |
| --- | --- |

42.

| 43. | napominje da europska teritorijalna suradnja potpada pod zakonodavni okvir kohezijske politike EU-a. Međutim, programi europske teritorijalne suradnje podrazumijevaju dodatnu međunarodnu dimenziju koja dovodi do još jedne razine moguće složenosti. Štoviše, programi europske teritorijalne suradnje često su manjeg opsega, što znači da je administrativno opterećenje, razmjerno financijskoj potpori, veće u odnosu na glavne programe kohezijske politike. Potrebe za financiranjem i vrste projekata također se razlikuju u odnosu na te glavne programe. Međutim, u Uredbi o zajedničkim odredbama kohezijske politike i postojećoj posebnoj uredbi o europskoj teritorijalnoj suradnji u obzir se dovoljno ne uzimaju posebnosti europske teritorijalne suradnje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | traži da se teritorijalne posebnosti programa europske teritorijalne suradnje u većoj mjeri uzmu u obzir u sljedećem programskom razdoblju, posebno u slučaju najudaljenijih regija, s obzirom na njihov poseban položaj. OR stoga poziva Komisiju da u zakonodavne prijedloge za novo programsko razdoblje uključi niz konkretnih prijedloga koji se nalaze na kraju ovog dokumenta; |
| --- | --- |

44.

Prikupljanje podataka o prekograničnoj interakciji radi informiranog odlučivanja

| 45. | ističe činjenicu da su za uklanjanje prekograničnih prepreka potrebne relevantne teritorijalne informacije i podaci. Nažalost, u prekograničnoj suradnji nema dostupnih podataka i postoje problemi u pogledu usporedivosti postojećih podataka zbog različitih metodologija prikupljanja podataka i primjene različitog zakonodavstva; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja napore koji su uloženi kako bi se ojačala suradnja među statističkim uredima i sa zanimanjem očekuje rezultate nadolazećeg istraživanja Europske promatračke mreže za teritorijalni razvoj i koheziju (ESPON) o ispitivanju metoda za razvoj teritorijalnih pokazatelja. Dostupnost podataka još je veći problem za prekograničnu suradnju sa zemljama izvan EU-a. Komisija bi se trebala pobrinuti da napori u pogledu usklađivanja obuhvaćaju zemlje izvan EU-a; |
| --- | --- |

46.

| 47. | izražava žaljenje zbog toga što su brojne koristi i uspjesi ETS-a zanemareni jer su evaluacijski sustavi u kohezijskoj politici i šire preuski te su uglavnom usmjereni na financijske pokazatelje i kratkoročan učinak. Međutim, koristi ETS-a izrazito je teško kvanitificirati, a često su „blage” prirode, neizravne i dugoročne. One uključuju izgradnju povjerenja, uspostavljanje trajnih suradničkih struktura, poboljšanje kvalitete života i praktično pojednostavljenje kao i nove mogućnosti za građane. OR stoga potiče tvorce politika, a posebice financijske službe i proračunske vlasti, da razmotre kvalitativni opis projekata ETS-a kako bi spoznali njihove stvarne koristi; |
| --- | --- |

47.

Prijedlozi i preporuke za pojednostavljenje provedbe programâ europske teritorijalne suradnje

| 48. | zabrinut je zbog toga što mogući korisnici, kao što su promicatelji malih projekata ili mala udruženja i nevladine organizacije, zbog složenosti trenutačnog sustava ne podnose prijave za dobivanje potpore unatoč tome što imaju izvrsne prijedloge za projekte; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zagovara mjere pojednostavnjenja iznesene u programu Interact u okviru dokumenta za razmatranje programa Interreg za razdoblje nakon 2020. (5) i naglašava da su sljedeće mjere posebice važne za pojednostavnjenje i poboljšanje provedbe i dostupnosti programa ETS-a; |
| --- | --- |

49.

| 50. | određivanje nadležnih tijela više ne bi trebalo biti potrebno ili bi trebalo biti ograničeno na opis uloga provedbenih tijela u okviru operativnih programa. Postojeći postupak određivanja doveo je do odgađanja i administrativnih opterećenja jer su revizori zahtijevali velike količine dokumenata i dokaza pri provjeri niza kontrolnih popisa koje je izdala Komisija. To je stvorilo administrativno opterećenje, ali nije poboljšalo provedbu programa; |
| --- | --- |

50.

| 51. | revizije bi trebale biti usmjerene na prevenciju i suradnju. U praksi bi se revizije trebale provoditi ne samo radi utvrđivanja pogrešaka nego i radi utvrđivanja nepotrebnih propisa/postupaka te predlaganja odgovarajućih rješenja za izbjegavanje dodatnih administrativnih zahtjeva. Osim toga, takav bi pristup pomogao u jačanju načela jedinstvene revizije, koje se mora temeljiti na provjerama upravljanja kako bi se izbjeglo to da korisnici trebaju više puta pružati dokaze; Postupci kontrole, praćenja i revizije trebali bi biti usmjereniji na sadržaj i rezultate, a ne isključivo na postupke; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zahtjevi iz Uredbe o zajedničkim odredbama u pogledu statističkog i nestatističkog uzorkovanja revizije stvaraju teškoće u programima europske teritorijalne suradnje zbog njihove prekogranične prirode i dodjeljivanja manje financijskih sredstava. Opseg pokrivenosti (5 % projekata, 10 % rashoda) trebao bi biti smanjen ili u potpunosti prepušten stručnoj procjeni revizorskih tijela, uz uzimanje u obzir posebnosti programa. Pogreške ne bi trebalo ekstrapolirati na cijeli program suradnje ako se pogreška odnosi samo na jednog projektnog partnera. Materijalnu razinu pogrešaka trebalo bi povećati na 5 % radi poticanja eksperimentiranja i kako bi se onima koji prvi put promiču određeni projekt, za koje je vjerojatnije da će pogriješiti, omogućilo da podnesu prijavu za dobivanje potpore; |
| --- | --- |

52.

| 53. | teškoće u provedbi programa europske teritorijalne suradnje ponajviše se odnose na pravila o prihvatljivosti i, osobito, troškove osoblja. Kako bi se omogućilo stvarno pojednostavljenje, donositelji odluka moraju omogućiti odmicanje od naknada za stvarne troškove tako da se umjesto toga provode plaćanja za postignute rezultate i, kada je to moguće, ostvarene ciljeve. Upravljačko tijelo ne bi trebalo biti obvezno provjeravati ili izračunavati troškove korisnika za osoblje. Prvi korak bio bi jačanje upotrebe pojednostavljene mogućnosti obračunavanja troškova, a potom, uspostavljanje više standardnih mogućnosti te povećanje konkretnih ograničenja; |
| --- | --- |

53.

| 54. | trebalo bi preispitati i znatno pojednostaviti praksu godišnjeg zatvaranja računovodstvene dokumentacije kako ne bi uzrokovala nesrazmjerno opterećenje za vlasti i korisnike i imala negativan učinak na povrat troškova; |
| --- | --- |

54.

| 55. | trebalo bi osnažiti načelo proporcionalnosti te jasno utvrditi njegov opseg u uredbi, bez potrebe za daljnjim smjernicama. Nažalost, u postojećim se propisima riječ „proporcionalan” obično koristi neprecizno, bez utvrđivanja njezinih posljedica za provedbu. To dovodi do pravne nesigurnosti i potiče na stvaranje dodatnih dokumenata sa smjernicama koji doprinose administrativnom opterećenju; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kriteriji tematske koncentracije ne bi se trebali primjenjivati na programe ETS-a. o područjima ulaganja trebalo bi raspravljati u okviru pregovora o svakom posebnom programu ETS-a jer su potrebe graničnih regija EU-a i transnacionalnih prostora vrlo različite. Neke prekogranične regije, koje imaju dugu povijest suradnje, mogle bi biti spremne usmjeriti se na promicanje gospodarskog rasta i inovacija. Međutim, za većinu regija i dalje su potrebne inicijative za izgradnju uzajamnog povjerenja, koje je osnova za prekograničnu suradnju. Takve inicijative obuhvaćaju kulturne i sportske događaje te sve druge vrste projekata koji izravno uključuju građane. Međutim, područja ulaganja trebaju biti usklađena s tematskim prioritetima makroregionalnih i pomorskih strategija, kad se one odnose na jedan ili više programa prekogranične ili međunarodne suradnje; Zbog različitih teritorijalnih izazova transnacionalna suradnja također iziskuje veći manevarski prostor u utvrđivanju težišta i strategija razvojne politike; |
| --- | --- |

56.

| 57. | potrebno je pojednostaviti provedbu članka 20. Uredbe o ETS-u o mjerama koje se provode izvan programskog područja koje pripada Uniji; |
| --- | --- |

57.

| 58. | u cilju promicanja konvergencije regionalnih ili, po potrebi, višeregionalnih programa i programa prekogranične, međunarodne i europske suradnje, mogao bi se izmijeniti članak 70. stavak 2. Opće uredbe o ESIF-u kako bi postalo obavezno koristiti barem mali dio (koji još treba odrediti) sredstava EFRR-a dodijeljenih regionalnim programima za europske inicijative suradnje koje su od koristi regiji podrijetla. Ta odredba povećala bi dodanu vrijednost kohezijske politike u budućnosti i znatno proširila aktivnosti suradnje u Europi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | usklađivanje provedbenih pravila između fondova na europskoj razini kojima centralizirano upravlja EU i različitih programa ETS-a je preporučljivo jer su provedbene vlasti i korisnici često uključeni u više programa, pri čemu je primjena bitno složenijih pravila za fondove ESI teška za objasniti, što ih čini manje privlačnima. Identična pravila trebala bi se stoga primjenjivati na različite fondove ESI i fondove kojima se upravlja centralizirano; |
| --- | --- |

59.

| 60. | lokalni razvoj pod vodstvom zajednice mora uključivati posebne dogovore kako bi se omogućila njegova prekogranična primjena. Šire gledano, treba poticati upotrebu instrumenata integriranog teritorijalnog razvoja, uključujući CLLD i ITI (integrirano teritorijalno ulaganje) u okviru prekogranične suradnje. |
| --- | --- |

60.

Bruxelles, 4. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Provedba makroregionalnih strategija, izvjestitelj Raffaele Cattaneo (IT/EPP), COTER-VI/029.

1

(2)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1226&langId=hr

2

(3)  Projekti „od građana za građane” i manji projekti u sklopu programa prekogranične suradnje, izvjestitelj Pavel Branda (CZ/ECR), COTER-VI-023.

3

(4)  Nedostatak prometnih veza u pograničnim područjima, izvjestitelj Michiel Scheffer (NL/ALDE), COTER-VI-016.

4

(5)  http://interact-eu.net/#o=news/interreg-post-2020-reflection-paper

5

---

| 25.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 387/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 387/21

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Lokalne i regionalne inicijative za promicanje zdrave i održive prehrane

(2018/C 387/05)

| Izvjestitelj: | Nikolaos CHIOTAKIS (EL/EPP), član Općinskog vijeća Kifissije |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Nikolaos CHIOTAKIS (EL/EPP), član Općinskog vijeća Kifissije

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opće napomene

| 1. | ističe važnost promicanja zdravog i aktivnog života na razini EU-a radi dopunjavanja nacionalnih politika i provedbe Programa održivog razvoja do 2030. Lokalne i regionalne vlasti – ako je relevantno, uz potporu zajedničkih europskih programa – moraju usvajati i provoditi odgovarajuće mjere koje dosljedno odražavaju potrebe stanovništva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | u skladu s člancima 168. i 169. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, prepoznaje ključnu ulogu EU-a u zaštiti potrošača i zdravlja ljudi putem podupiranja i koordiniranja politika država članicama u promicanju zdravih i održivih prehrambenih navika te putem rješavanja problema nepoštenih poslovnih praksi, kao što je davanje neistinitih informacija potrošačima, kako je navedeno u drugom cilju Programa održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da je loše zdravstveno stanje zbog nezdrave prehrane i nedostatka tjelesne aktivnosti raširen problem te da dovodi do visokih troškova za društvo. Isplativije je poticati zdrave i održive načine prehrane, poput mediteranske prehrane, nego liječiti bolesti. Odbor pridaje iznimnu važnost pronalaženju načina za promicanje zdravih i istodobno održivih navika u skladu s preporukama SZO-a (1) s obzirom na najnovije podatke prema kojima se posljednjih desetljeća sve više konzumira kalorična hrana s visokim udjelom zasićenih masti, kao i prerađena hrana s visokim udjelima šećera, transmasnih kiselina i soli (2); |
| --- | --- |

3.

| 4. | skreće pozornost na sve veće razlike u zdravlju među različitim društvenim skupinama. Tako su primjerice niskokvalificirani radnici češće suočeni sa zdravstvenim poteškoćama kao što je pretilost. Međutim, loše zdravstveno stanje može se spriječiti, pri čemu je u oblikovanju mjera na temelju potreba i okolnosti različitih skupina od presudne važnosti u obzir uzeti socioekonomski aspekt. Sustavne i dugoročne mjere, u okviru kojih koordinirano surađuje velik broj dionika, stvaraju uvjete za zdravu i održivu prehranu cjelokupnog stanovništva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da se za promicanje zdrave prehrane potrebno koristiti instrumentima javnog upravljanja. Ti instrumenti trebaju se tumačiti u širem smislu – mogu uključivati poreze, potpore i zakonodavstvo, ali i prostorno planiranje i infrastrukturu, označivanje i reformulaciju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da je cilj održive proizvodnje i potrošnje sastavni i neodvojivi dio Programa održivog razvoja do 2030., kojim se namjerava postići ravnoteža između ljudskog zdravlja i dobrobiti za sve, te triju dimenzija održivog razvoja: gospodarske, društvene i okolišne; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da posebnu pažnju treba posvetiti kvaliteti prehrambenih proizvoda i usluga u svim fazama, od proizvodnje do potrošnje (primjerice, poljoprivredna proizvodnja, ribarstvo, stočarstvo, prerađivačka industrija, trgovina i politika promidžbe proizvoda za krajnje korisnike odnosno potrošače) i da treba promicati održive proizvodne metode i zdrave potrošačke navike, što je u potpunosti u skladu s 12. ciljem („Održivi obrasci potrošnje i proizvodnje”) Programa održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prepoznaje činjenicu da lokalne i regionalne vlasti čine poveznicu među svim dionicima (nacionalnim, regionalnim i lokalnim proizvođačima, trgovcima na malo, potrošačima, poduzećima i obrazovnim ustanovama kao što su škole, sveučilišta itd.) i da su istodobno najbliže građanima, koji od njih često traže informacije o svojim potrošačkim pravima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da je Vijeće u više navrata pozvalo Komisiju na djelovanje u području zdravlja, tjelesne aktivnosti i prehrane; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da, u smislu drugog cilja Programa održivog razvoja do 2030., predloži standarde koji se već primjenjuju u regijama s ciljem smanjenja rasipanja hrane, da prizna da se velik udio hrane proizvedene u Europi ne iskoristi te da istakne važnost istraživačkih programa čiji je cilj procjena prehrambene politike u odgovarajućim studijama (3); |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da lokalna proizvodnja hrane može pridonijeti regionalnom gospodarskom i socijalnom razvoju sprječavanjem iseljavanja iz ruralnih područja i prekomjernog demografskog pritiska na gradska središta. Lokalne i regionalne vlasti mogu imati značajnu ulogu u poticanju održivosti promicanjem kratkih lanaca opskrbe, planiranjem djelotvornih programa za sprječavanje rasipanja hrane, provođenjem ciljanih javnih informativnih kampanja za podizanje svijesti te uključivanjem velikih maloprodajnih lanaca; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva lokalne i regionalne vlasti na koordiniranje lokalnih i regionalnih mjera za promicanje zdrave i održive prehrane uvođenjem učinkovitih akcijskih planova za prehranu i tjelesnu aktivnost na temelju partnerstava između nadležnih razina vlasti i uprave te dionika; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da strategije mogu biti djelotvorne samo uz potporu lokalnih mjera i inicijativa koje provode lokalne i regionalne vlasti te stoga smatra da je poželjna uključenost tih vlasti u aktivnosti EU-a jer su najbliže građanima EU-a; |
| --- | --- |

13.

Edukacija djece o prehrani i obroci u školama i vrtićima

| 14. | poziva na promicanje lokalnog obučavanja i razvijanje vještina osoba koje su u kontaktu s djecom (odgajatelji u vrtićima, učitelji, inspektori za školske obroke, pedijatri i ustanove koje mogu imati značajnu ulogu u edukaciji djece o prehrani) kako bi se promicala zdrava prehrana već od uvođenja dohrane, uz istodobno poticanje školskog okružja i mjera nabave koji doprinose zdravlju radi ostvarenja ciljeva 4.7 i 12.8 Programa održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra nužnim da se obavezni programi edukacije o prehrani, na svim razinama, uključe u škole, uz posebno usmjerenje na vrtiće i osnovne škole, gdje se stvaraju temelji ponašanja kada je riječ o hrani. Predlaže se da programi uključuju teoretska predavanja, obrazovne radionice i informativne posjete o raznim temama (primjerice radionice o temi kuhanja i upravljanja hranom te posjeti mjestima gdje se hrana proizvodi, prerađuje i pakira). Cilj programa bit će promicanje zdravih prehrambenih navika i, istodobno, usmjeravanje mlađih generacija ka održivijim prehrambenim izborima u obliku neprerađenih, svježih lokalnih i sezonskih proizvoda biljnog podrijetla; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da je ključno u vrtićima i školama (školskim jelovnicima, samoposlužnim restoranima, kantinama, kafeterijama i na automatima) osigurati visokokvalitetne proizvode certificirane prema standardima kvalitete kako bi bile dostupne zdrave i hranjive opcije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | napominje da lokalne i regionalne vlasti zahvaljujući svojem izravnom nadzoru nad obrazovnim ustanovama mogu utjecati na prehrambene navike u tim ustanovama, a samim time i unapređivati zdravstveno stanje najmlađih građana Unije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja objavu izvješća Public Procurement of Food for Health – technical report on the school setting („Javna nabava zdrave hrane – tehničko izvješće o školama”) i poziva Komisiju da ga prevede na sve službene jezike EU-a kako bi se sve lokalne i regionalne vlasti koje za škole nabavljaju hranu i pružaju usluge povezane s hranom koristile tim pomoćnim dokumentom u cilju osiguravanja usklađenosti s javnim specifikacijama za nabavu hrane; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja korake koje je Komisija poduzela putem programa za opskrbu vrtića i škola mlijekom, voćem i povrćem koju subvencionira EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | relevantna javna tijela u različitim državama članicama EU-a trebala bi gledati na hranu te zdravu i održivu prehranu kao na dio obrazovne misije pa tako i postupati prema njima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podržava izmjenu Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama (AVMSD) radi uvođenja strožih pravila o marketingu i promidžbi hrane i bezalkoholnih pića s visokim udjelima masti, soli ili šećera usmjerenima na djecu i mlade, i to ne samo u okviru programa za koje su oni ciljana skupina, kako bi se smanjila izloženost budućih odraslih građana takvim vrstama marketinga, u skladu s pozivom SZO-a (4); |
| --- | --- |

21.

Informiranje i edukacija odraslih

| 22. | smatra da u svrhu postizanja cilja 12.8 Programa održivog razvoja do 2030. treba provoditi redovite javne informativne kampanje o pozitivnim zdravstvenim učincima svježeg voća i povrća proizvedenog održivim metodama te smanjenja potrošnje hrane s visokim udjelom zasićenih masti i transmasnih kiselina, soli i šećera, a naročito prerađenih proizvoda s visokim udjelom navedenih sastojaka. Takve kampanje promiču zdravu prehranu, sprečavaju bolesti i unapređuju javno zdravlje; povrh toga, poziva s tim u vezi Europsku komisiju da podnese zakonodavni prijedlog o uvođenju obaveznog „semafora” ili drugog sustava oznaka koji koristi boje za označavanje količine masti, zasićenih masti, šećera i soli, a lokalne i regionalne vlasti poziva da zatim osiguraju informiranje javnosti kako bi razjasnile na koji način potrošači trebaju koristiti te oznake na hrani; |
| --- | --- |

22.

| 23. | budući da je radno okružje primjereno mjesto za promicanje zdravih i održivih načina prehrane, napominje da je izuzetno važno da se (u restoranima, kantinama, kafeterijama i na automatima) nude samo proizvodi vrhunske kvalitete i visoke hranjive vrijednosti, barem u javnim službama gdje radi osoblje lokalnih i regionalnih vlasti, ali, kad je to moguće, i u svakom javnom ili privatnom poduzeću, kako bi se zajamčilo da se radnicima nude zdraviji i hranjiviji proizvodi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da je vrlo važno zaštititi potrošače od obmanjujućih promidžbenih poruka. Stoga bi lokalne i regionalne vlasti trebale organizirati informativne kampanje o označivanju hrane te o prehrambenim i nutritivnim tvrdnjama kako bi se promicanjem zdravih prehrambenih navika kao što je, primjerice, mediteranska prehrana potrošače potaknulo na odabir održivijih opcija; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Vijeće, Europski parlament i Europsku komisiju da iskoriste priliku za izmjene AVMSD-a radi uvođenja strožih pravila o marketingu i promidžbi hrane s visokim udjelima masti, soli ili šećera i promidžbi alkoholnih pića te upućuje na to da je hitno potrebno uhvatiti se u koštac s novim izazovima marketinga i promidžbe putem internetskih platformi i digitalnih medija, gdje je teže nadzirati promidžbene poruke; |
| --- | --- |

25.

Inicijative za izgradnju kapaciteta lokalnih vlasti

| 26. | smatra da je suradnja sa SZO-om potrebna kako bi se osigurala aktualnost sustava praćenja u pogledu prehrane, s ciljem usvajanja sljedećeg akcijskog programa u području zdravlja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | napominje da neke subvencionirane mjere kao što je utvrđivanje alternativnih izvora bjelančevina (5) mogu biti djelotvorne kad je riječ o mijenjanju prehrambenih navika, no njihova cjenovna učinkovitost i utjecaj na promjenu odabira potrošača tijekom duljeg razdoblja iziskuju dodatno proučavanje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Europsku komisiju da do kraja 2018. objavi izvješće o učinku inovativnih sustava za oznake na prehrambenim proizvodima uz analizu primjera postojećih sustava označivanja hrane; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Europsku komisiju da nakon ispitivanja postojećih sustava označivanja hrane predloži uvođenje obveznog jedinstvenog europskog sustava označivanja bojama na prednjoj strani pakiranja prehrambenih proizvoda diljem EU-a, pri čemu bi se potrošačima pružale jasne informacije o sadržaju šećera, soli i masti u porciji od 100 g proizvoda, te bi se tako poticale zdravije prehrambene navike. OR predlaže se da oznake prehrambenih proizvoda budu dostupne i na internetu, u skladu sa suvremenim tehnološkim zahtjevima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva na uvođenje posebnih standarda za proizvode s prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama na etiketama s obzirom na njihov sadržaj šećera, soli i masti. Te specifikacije trebaju biti preduvjet za navođenje takvih tvrdnji na bilo kojem proizvodu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe važnost utvrđivanja konkretnih, značajnih i učinkovitih ciljeva radi smanjenja šećera, transmasnih kiselina i soli u brojnim vrstama hrane i pića, uz nacionalne strategije za postizanje tih ciljeva; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ukazuje lokalnim vlastima da prednost trebaju dati tome da javnom nabavom u prehrambenom sektoru za sva javna tijela (uključujući bolnice, domove za starije i nemoćne, umirovljeničke domove, vrtiće, škole, zatvore i njihove kuhinje) budu uzor te da prodaju i pružaju zdrave, lokalne i sezonske namirnice kojima se osigurava održivost, kao i daju svoj doprinos cilju 12.7 („Održiva javna nabava”) Programa održivog razvoja do 2030. U tu svrhu preporučuje da se u postupcima javne nabave daje prednost lokalnim proizvođačima kako bi se potaknula zdrava prehrana i razvoj lokalnog gospodarstva; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava potrebu da se uvedu smjernice koje odražavaju primjere učinkovitih strategija za zdravije prehrambene navike koje se provode u nekim zemljama. Potreban je napredak u vezi s besplatnim pristupom pitkoj vodi. Primjerice, Andaluzija radi na zakonu koji uključuje mjeru u tom pogledu: „Poduzeća zadužena za postavljanje ili održavanje automata za pakiranu hranu i pića koji se eventualno nalaze u obrazovnim ustanovama i mjestima za razonodu djece, postavljaju i održavaju aparat za besplatnu pitku vodu koji bi bio ugrađen u automat ili smješten dva metra oko njega”. Takav je primjer i Grčka, gdje se, kako bi se osnovni proizvodi kao što su voda i neke druge namirnice široke potrošnje nudili po konkurentnoj cijeni u odnosu na druga pića i hranu, određuju najveće cijene – na primjer pola eura za pola litre vode u boci – za klijente koji proizvod konzumiraju stojećki na određenim prodajnim mjestima (u kantinama, zalogajnicama, kafićima, restoranima i na drugim mjestima gdje se poslužuje hrana i piće, na automatima itd.), gdje tržišno natjecanje nije izvedivo (kao što su zračne luke, sportski centri, putnički brodovi, bolnice, obrazovne ustanove, željeznički kolodvori, muzeji, rekreacijska područja itd.); |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju da utvrdi specifične prehrambene profile i uvjete, uključujući iznimke, koje je potrebno uzeti u obzir pri korištenju prehrambenih i nutritivnih tvrdnji hrane ili određenih kategorija prehrane. |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponovno poziva institucije EU-a da razmotre potrebu za tim da se na alkoholnim pićima obavezno navode informacije o sastojcima i hranjivoj vrijednosti, uključujući kalorijsku vrijednost. Na alkoholnim i energetskim pićima potrebno je navesti i zdravstvena upozorenja. Konkretnije, poziva Europsku komisiju, Vijeće i Europski parlament da ukinu izuzeće za alkoholna pića od odredbe o informiranju potrošača o hrani iz Uredbe (EU) br. 1169/2011, kako bi potrošači bili dobro informirani prije donošenja odluka; |
| --- | --- |

35.

| 36. | smatra da je potrebna suradnja među europskim institucijama te europskim i nacionalnim udruženjima koja se bave pitanjima prehrane i prehrambenih proizvoda te nacionalnim javnim tijelima, s ciljem jačanja privatnih inicijativa za promicanje zdrave i održive prehrane; |
| --- | --- |

36.

Tijekom proizvodnog postupka

| 37. | prepoznaje važnost zdravog i plodnog tla kao ključnog čimbenika za osiguravanje sigurnosti opskrbe hranom te potiče primjenu organskih poljoprivrednih praksi i upotrebu organskih gnojiva i poboljšivača tla za povećanje količine organskih tvari u tlu i poboljšanje strukture i kapaciteta infiltracije vode u tlo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ponovno ističe potrebu za potporom lokalnih subjekata mladim poljoprivrednicima kako bi se osigurao razvoj poljoprivrede, očuvala ruralna područja te uveli programi kao što je poljoprivreda koju podržava zajednica; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva na promicanje usvajanja tehničkih te upravljačkih znanja i vještina, kao i na širenje inovacija u različitim poslovnim sektorima kako bi se unaprijedilo održivo upravljanje proizvodnjom i daljnjom obradom s ciljem ponude izvornih proizvoda sa sljedivim proizvodnim lancem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | predlaže da se u okviru relevantnih politika EU-a uvedu potpore kojima bi se pružali poticaji za razvoj i promicanje proizvodnje zdrave hrane; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva na poticanje usluga savjetovanja koje bi uz pomoć održivog upravljanja usmjerenog na kvalitetu povećale konkurentnost poduzeća; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva na suradnju među lokalnim tijelima, centrima za osposobljavanje i nacionalnim sveučilištima kako bi se potaknulo istraživanje o održivoj prehrani u svakoj fazi proizvodnje, što bi dovelo do proizvoda koji su prepoznatljivi po kvaliteti i namijenjeni zdravoj prehrani: posebno se preporučuje odabir proizvodnih postupaka koji upućuju na manju upotrebu umjetnih gnojiva, antibiotika i pesticida; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava potrebu za poticanjem i održavanjem razvoja ekološki prihvatljive proizvodnje hrane koja bi pridonosila smanjenju ambalažnog otpada i rasipanja hrane kako bi se postiglo njihovo potpuno uklanjanje, ograničavanju emisija CO2 te podržavanju praksi održive proizvodnje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva na pružanje potpore poljoprivrednicima koji djeluju u području kvalitetnih poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda te na provođenje informativnih i promidžbenih aktivnosti povezanih s tim proizvodima u suradnji s nadležnim lokalnim tijelima; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe potrebu za ulaganjem u inovacije uz pomoć tehnologija koje su prihvatljive za okoliš i usmjerene na proizvod; |
| --- | --- |

45.

| 46. | predlaže da se ispita na koji se način na terenu može poticati dobrovoljni rad u svrhu osiguravanja zdravih prehrambenih navika, primjerice putem dobrovoljnog sudjelovanja u proizvodnji hrane u vrtovima itd.; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva poljoprivredna gospodarstva na diversifikaciju djelatnosti osmišljavanjem društvenih i turističkih aktivnosti čime bi se povećala ponuda lokalnih proizvoda, ojačala teritorijalna prisutnost kratkih lanaca opskrbe te promicala potrošnja izvornih lokalnih proizvoda; |
| --- | --- |

47.

Tijekom postupka prerade hrane

| 48. | poziva prehrambenu industriju da ulaže u izmjenu sastava postojećih prehrambenih proizvoda s visokim udjelom zasićenih masti, šećera i soli te u istraživanje i razvoj inovativne, zdrave i ukusne hrane, kao i specijaliziranih proizvoda (kao što su, među ostalim, proizvodi bez glutena i bez laktoze), po pristupačnim cijenama i koji su proizvedeni uz pomoć moderne tehnologije, čime bi se potaknule zdrave i održive navike; |
| --- | --- |

48.

| 49. | potiče poduzeća da u smislu cilja 12.6 Programa održivog razvoja do 2030. uspostave održive prakse i uključe ih u svoja izvješća; |
| --- | --- |

49.

| 50. | podržava pakiranje za očuvanje svježih proizvoda te kratkih lanaca opskrbe kako bi se zaštitilo stavljanje na tržište lokalnih i zdravih proizvoda; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva na ulaganja u poljoprivrednu i prehrambenu transformaciju. Takva ulaganja trebala bi osigurati smanjenje učinka na proizvod te racionalizaciju pakiranja u svrhu smanjenja stvaranja otpada i prehrambenih ostataka kao i zaštite proizvoda; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ističe važnost suradnje svih dionika u uspostavi sveobuhvatnog, obveznog i lako prepoznatljivog europskog sustava označivanja hrane za sve proizvode, uključujući proizvode koji su trenutno izuzeti od zakona i šireći popis informacija o sastojcima i hranjivoj vrijednosti tako da potrošači mogu donositi informirane odluke o tome što konzumiraju; |
| --- | --- |

52.

| 53. | predlaže razlikovanje planinskih proizvoda posebnim grafičkim simbolom kojim će se isticati njihove osobitosti, kao što je kvaliteta tla, zraka ili vode, kao i obujam proizvodnje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | snažno zagovara uvođenje jedinstvenog europskog sustava za utvrđivanje veličine porcija kako bi se omogućile usporedbe među proizvodima iz različitih zemalja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva industriju na suradnju s lokalnim i regionalnim vlastima tako da u okviru svoje obveze društveno odgovornog poslovanja djeluje na nacionalnoj i lokalnoj razini te na razini zajednica radi promicanja zdrave prehrane; |
| --- | --- |

55.

Lokalni proizvođači, tržnice i ulični prodavači

| 56. | pozdravlja napore lokalnih vlasti da podrže alternativne prehrambene mreže kao što su tržnice ekoloških proizvoda na kojima se nudi zdrava i održiva hrana; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja napore lokalnih i regionalnih vlasti uložene u pomaganje pri uspostavi studijskih skupina u okviru kojih proizvođači i prerađivači razmjenjuju praktična iskustva o ekološkoj poljoprivredi. Rad takvih studijskih skupina može dopuniti programe o tradicionalnoj poljoprivredi koje nude centri za osposobljavanje, škole i sveučilišta; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva na mjere za potporu pokretanju lokalnih službi i mreža sa zadaćom jačanja tržišta lokalnih proizvoda, seoskog turizma, zaštite i oživljavanja ruralnih područja u svrhu poticanja razmjene zdrave i tradicionalne hrane; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pozdravlja privatne inicijative lokalnih nevladinih organizacija kojima se potrošači potiču na zdrave životne navike i koje služe kao dopuna vladinim politikama i zakonodavnim inicijativama na europskoj i nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva lokalne medije (televiziju, radio, internet, tisak i društvene medije) da sudjeluju u edukativnim kampanjama o hrani i da poštuju regulatorna ograničenja u pogledu promidžbe nezdravih prehrambenih proizvoda i pića, u skladu s pozivom Svjetske zdravstvene organizacije; |
| --- | --- |

60.

| 61. | zalaže se za razvoj prehrambenih mreža, uključujući tržnice, na kojima lokalni proizvođači potrošačima izravno nude zdravu i kvalitetnu hranu po razumnim cijenama. Ondje se usto čuva kultura prehrane u lokalnoj zajednici te se pridonosi zaštiti biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | skreće pozornost na činjenicu da su strateško planiranje i suradnja na svim razinama vlasti i uprave te uključivanje relevantnih aktera ključni za promicanje zdravih i održivih navika; |
| --- | --- |

62.

| 63. | podupire zajedničko uvjerenje da su snažna partnerstva s lokalnim vlastima preduvjet za pronalaženje održivih rješenja. |
| --- | --- |

63.

Bruxelles, 4. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Healthy diet („Zdrava prehrana”), informativni članak br. 394, ažuriran u rujnu 2015.

1

Healthy diet

(2)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/7694616/3-14102016-BP-EN.pdf

2

(3)  https://ec.europa.eu/jrc/sites/jrcsh/files/public-procurement-food-health-technical-report.pdf

3

(4)  http://www.hse.ie/eng/about/Who/healthwellbeing/Our-Priority-Programmes/HEAL/HEAL-docs/tackling-food-marketing-to-children-in-a-digital-world-trans-disciplinary-perspectives-WHO-2016.pdf

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:32014D0424

5

---

| 25.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 387/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 387/27

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Prijedlog reforme ekonomske i monetarne unije (prosinac 2017.)

(2018/C 387/06)

| Izvjestitelj: | Christophe ROUILLON (FR/PES), gradonačelnik Coulainesa |
| --- | --- |
| Referentni dokumenti: | Prijedlog direktive Vijeća o utvrđivanju odredaba za jačanje fiskalne odgovornosti i srednjoročnog proračunskog usmjerenja država članica
  COM(2017) 824 final
  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću i Europskoj središnjoj banci o europskom ministru gospodarstva i financija
  COM(2017) 823 final
  Prijedlog uredbe Vijeća o osnivanju Europskog monetarnog fonda
  COM(2017) 827 final
  Za informaciju:
  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću i Europskoj središnjoj banci – Daljnje mjere za dovršetak europske ekonomske i monetarne unije: plan
  COM(2017) 821 final |

Izvjestitelj:

Christophe ROUILLON (FR/PES), gradonačelnik Coulainesa

Referentni dokumenti:

Prijedlog direktive Vijeća o utvrđivanju odredaba za jačanje fiskalne odgovornosti i srednjoročnog proračunskog usmjerenja država članica

COM(2017) 824 final

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću i Europskoj središnjoj banci o europskom ministru gospodarstva i financija

COM(2017) 823 final

Prijedlog uredbe Vijeća o osnivanju Europskog monetarnog fonda

COM(2017) 827 final

Za informaciju:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću i Europskoj središnjoj banci – Daljnje mjere za dovršetak europske ekonomske i monetarne unije: plan

COM(2017) 821 final

I.   PREPORUKE ZA AMANDMANE

Prijedlog direktive Vijeća o utvrđivanju odredaba za jačanje fiskalne odgovornosti i srednjoročnog proračunskog usmjerenja država članica

COM(2017) 824 final

Amandman 1.

Uvodna izjava (7)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Budući da
  je gospodarska i financijska kriza
  u mnogim državama članicama
  kao posljedicu ostavila
  visoki javni dug, ključnu ulogu u osiguravanju konvergencije javnog duga na razboritim razinama ima okvir numeričkih fiskalnih pravila specifičan za svaku državu članicu čiji je cilj jačanje odgovornog provođenja fiskalne politike uz djelotvorno promicanje usklađenosti s proračunskim obvezama koje proizlaze iz UFEU-a. Takav okvir posebno bi se trebao primijeniti za utvrđivanje srednjoročnog cilja u smislu strukturnog salda koji je obvezujući za nacionalna proračunska tijela i njihove godišnje odluke. Srednjoročnim ciljevima za stanje proračuna omogućuje se uzimanje u obzir različitih udjela javnog duga u BDP-u i rizika za održivost u državama članicama, čime se učvršćuje kretanje duga prema referentnoj vrijednosti utvrđenoj u članku 1. Protokola br. 12 o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u. | Budući da
  su
  u mnogim državama članicama
  prisutni
  visoki javni dug
  i nedostatna javna ulaganja
  , ključnu ulogu u osiguravanju konvergencije javnog duga na razboritim razinama ima okvir numeričkih fiskalnih pravila specifičan za svaku državu članicu čiji je cilj jačanje odgovornog provođenja fiskalne politike uz djelotvorno promicanje usklađenosti s proračunskim obvezama koje proizlaze iz UFEU-a. Takav okvir posebno bi se trebao primijeniti za utvrđivanje srednjoročnog cilja u smislu strukturnog salda koji je obvezujući za nacionalna proračunska tijela i njihove godišnje odluke
  , i to nakon transparentnog i demokratskog postupka na nacionalnoj razini
  . Srednjoročnim ciljevima za stanje proračuna omogućuje se uzimanje u obzir različitih udjela javnog duga u BDP-u i rizika za održivost u državama članicama
  , kao i provedbe na razini države članice strukturnih reformi koje imaju europsku dodanu vrijednost u skladu s europskim podijeljenim ili potpornim nadležnostima te bi mogle imati važan socioekonomski učinak
  , čime se učvršćuje kretanje duga prema referentnoj vrijednosti utvrđenoj u članku 1. Protokola br. 12 o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Budući da
  je gospodarska i financijska kriza
  u mnogim državama članicama
  kao posljedicu ostavila
  visoki javni dug, ključnu ulogu u osiguravanju konvergencije javnog duga na razboritim razinama ima okvir numeričkih fiskalnih pravila specifičan za svaku državu članicu čiji je cilj jačanje odgovornog provođenja fiskalne politike uz djelotvorno promicanje usklađenosti s proračunskim obvezama koje proizlaze iz UFEU-a. Takav okvir posebno bi se trebao primijeniti za utvrđivanje srednjoročnog cilja u smislu strukturnog salda koji je obvezujući za nacionalna proračunska tijela i njihove godišnje odluke. Srednjoročnim ciljevima za stanje proračuna omogućuje se uzimanje u obzir različitih udjela javnog duga u BDP-u i rizika za održivost u državama članicama, čime se učvršćuje kretanje duga prema referentnoj vrijednosti utvrđenoj u članku 1. Protokola br. 12 o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u.

Budući da
  su
  u mnogim državama članicama
  prisutni
  visoki javni dug
  i nedostatna javna ulaganja
  , ključnu ulogu u osiguravanju konvergencije javnog duga na razboritim razinama ima okvir numeričkih fiskalnih pravila specifičan za svaku državu članicu čiji je cilj jačanje odgovornog provođenja fiskalne politike uz djelotvorno promicanje usklađenosti s proračunskim obvezama koje proizlaze iz UFEU-a. Takav okvir posebno bi se trebao primijeniti za utvrđivanje srednjoročnog cilja u smislu strukturnog salda koji je obvezujući za nacionalna proračunska tijela i njihove godišnje odluke
  , i to nakon transparentnog i demokratskog postupka na nacionalnoj razini
  . Srednjoročnim ciljevima za stanje proračuna omogućuje se uzimanje u obzir različitih udjela javnog duga u BDP-u i rizika za održivost u državama članicama
  , kao i provedbe na razini države članice strukturnih reformi koje imaju europsku dodanu vrijednost u skladu s europskim podijeljenim ili potpornim nadležnostima te bi mogle imati važan socioekonomski učinak
  , čime se učvršćuje kretanje duga prema referentnoj vrijednosti utvrđenoj u članku 1. Protokola br. 12 o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u.

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 2.

Uvodna izjava (8)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Kako bi se ostvario i održao srednjoročni cilj u strukturnom smislu, države članice trebaju utvrditi dosljedno kretanje prilagodbe na temelju varijabli u nadležnosti proračunskih tijela. Nacionalnim fiskalnim planiranjem koje se temelji na kretanju državnih rashoda prilagođenom za učinak diskrecijskih mjera na strani prihoda potiče se učinkovitost, transparentnost i odgovornost u praćenju fiskalnih kretanja. Radi čvrstog povezivanja planova s ukupnim fiskalnim rezultatima u srednjoročnom razdoblju
  te stvaranja jačeg osjećaja odgovornosti za fiskalnu politiku na nacionalnoj razini
  srednjoročno kretanje rasta državnih rashoda
  bez diskrecijskih mjera na strani prihoda
  trebalo bi se utvrditi za cijelo zakonodavno razdoblje kako je utvrđeno ustavnim pravnim poretkom svake države članice. To bi se kretanje trebalo
  utvrditi čim nova vlada preuzme dužnost i trebalo bi ga se
  pridržavati u godišnjim proračunima kako bi se osigurala
  postojana
  konvergencija prema ostvarenju srednjoročnog cilja. | Kako bi se ostvario i održao srednjoročni cilj u strukturnom smislu, države članice trebaju utvrditi dosljedno kretanje prilagodbe na temelju varijabli u nadležnosti proračunskih tijela. Nacionalnim fiskalnim planiranjem koje se temelji na kretanju državnih rashoda prilagođenom za učinak diskrecijskih mjera na strani prihoda potiče se učinkovitost, transparentnost i odgovornost u praćenju fiskalnih kretanja. Radi čvrstog povezivanja planova s ukupnim fiskalnim rezultatima u srednjoročnom razdoblju
  i poštujući ovlasti država članica u području oporezivanja, kao i odredbe članaka 110. do 113. UFEU-a
  , srednjoročno kretanje rasta državnih rashoda trebalo bi se utvrditi za cijelo zakonodavno razdoblje kako je utvrđeno ustavnim pravnim poretkom svake države članice
  , nakon transparentnog i demokratskog postupka u koji su uključene lokalne i regionalne vlasti te gospodarski i socijalni partneri prema načelima partnerstva i višerazinskog upravljanja, čime se omogućuje razvijanje snažnijeg osjećaja odgovornosti za fiskalnu politiku na nacionalnoj razini
  . To
  g bi
  se kretanj
  a
  trebalo pridržavati u godišnjim proračunima kako bi se osigurala
  postupna
  konvergencija prema ostvarenju srednjoročnog cilja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Kako bi se ostvario i održao srednjoročni cilj u strukturnom smislu, države članice trebaju utvrditi dosljedno kretanje prilagodbe na temelju varijabli u nadležnosti proračunskih tijela. Nacionalnim fiskalnim planiranjem koje se temelji na kretanju državnih rashoda prilagođenom za učinak diskrecijskih mjera na strani prihoda potiče se učinkovitost, transparentnost i odgovornost u praćenju fiskalnih kretanja. Radi čvrstog povezivanja planova s ukupnim fiskalnim rezultatima u srednjoročnom razdoblju
  te stvaranja jačeg osjećaja odgovornosti za fiskalnu politiku na nacionalnoj razini
  srednjoročno kretanje rasta državnih rashoda
  bez diskrecijskih mjera na strani prihoda
  trebalo bi se utvrditi za cijelo zakonodavno razdoblje kako je utvrđeno ustavnim pravnim poretkom svake države članice. To bi se kretanje trebalo
  utvrditi čim nova vlada preuzme dužnost i trebalo bi ga se
  pridržavati u godišnjim proračunima kako bi se osigurala
  postojana
  konvergencija prema ostvarenju srednjoročnog cilja.

Kako bi se ostvario i održao srednjoročni cilj u strukturnom smislu, države članice trebaju utvrditi dosljedno kretanje prilagodbe na temelju varijabli u nadležnosti proračunskih tijela. Nacionalnim fiskalnim planiranjem koje se temelji na kretanju državnih rashoda prilagođenom za učinak diskrecijskih mjera na strani prihoda potiče se učinkovitost, transparentnost i odgovornost u praćenju fiskalnih kretanja. Radi čvrstog povezivanja planova s ukupnim fiskalnim rezultatima u srednjoročnom razdoblju
  i poštujući ovlasti država članica u području oporezivanja, kao i odredbe članaka 110. do 113. UFEU-a
  , srednjoročno kretanje rasta državnih rashoda trebalo bi se utvrditi za cijelo zakonodavno razdoblje kako je utvrđeno ustavnim pravnim poretkom svake države članice
  , nakon transparentnog i demokratskog postupka u koji su uključene lokalne i regionalne vlasti te gospodarski i socijalni partneri prema načelima partnerstva i višerazinskog upravljanja, čime se omogućuje razvijanje snažnijeg osjećaja odgovornosti za fiskalnu politiku na nacionalnoj razini
  . To
  g bi
  se kretanj
  a
  trebalo pridržavati u godišnjim proračunima kako bi se osigurala
  postupna
  konvergencija prema ostvarenju srednjoročnog cilja.

Obrazloženje

| — | „Srednjoročno kretanje rasta državnih rashoda” samo po sebi ne omogućuje „stvaranje jačeg osjećaja odgovornosti za fiskalnu politiku na nacionalnoj razini”. |
| --- | --- |

—

„Srednjoročno kretanje rasta državnih rashoda” samo po sebi ne omogućuje „stvaranje jačeg osjećaja odgovornosti za fiskalnu politiku na nacionalnoj razini”.

| — | Kretanje se ne može utvrditi i za zakonodavno razdoblje i za preuzimanje dužnosti vlade. |
| --- | --- |

—

Kretanje se ne može utvrditi i za zakonodavno razdoblje i za preuzimanje dužnosti vlade.

Amandman 3.

Uvodna izjava (9)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Zbog njihovih pozitivnih učinaka v
  eće strukturne reforme kojima se potiče dugoročna održivost mogle bi opravdati promjene kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja, pod uvjetom da imaju dokaziv pozitivan učinak na proračun, potvrđen ocjenom koja je provedena u skladu s postupovnim zahtjevima iz Pakta o stabilnosti i rastu. Kako bi se olakšala gospodarska stabilizacija, u izvanrednim okolnostima, kao što je snažan pad gospodarske aktivnosti u europodručju ili u Uniji u cjelini ili neuobičajeni događaji izvan kontrole dotične države članice koji imaju velik učinak na proračun, trebalo bi se omogućiti privremeno odstupanje od srednjoročnog cilja ili kretanja prilagodbe prema njegovu ostvarenju, pod uvjetom da se takvim odstupanjem ne ugrožava srednjoročna fiskalna održivost. | V
  eće strukturne reforme
  koje imaju europsku dodanu vrijednost i povezane su s nadležnostima EU-a ili realizacijom javnih ulaganja te
  kojima se potiče dugoročna održivost mogle bi opravdati promjene kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja, pod uvjetom da imaju dokaziv pozitivan učinak na proračun, potvrđen ocjenom koja je provedena u skladu s postupovnim zahtjevima iz Pakta o stabilnosti i rastu. Kako bi se olakšala gospodarska stabilizacija, u izvanrednim okolnostima, kao što je snažan pad gospodarske aktivnosti
  u jednoj ili više država članica,
  u europodručju ili u Uniji u cjelini ili neuobičajeni događaji izvan kontrole dotične države članice koji imaju velik učinak na proračun, trebalo bi se omogućiti privremeno odstupanje od srednjoročnog cilja ili kretanja prilagodbe prema njegovu ostvarenju, pod uvjetom da se takvim odstupanjem ne ugrožava srednjoročna fiskalna održivost. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Zbog njihovih pozitivnih učinaka v
  eće strukturne reforme kojima se potiče dugoročna održivost mogle bi opravdati promjene kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja, pod uvjetom da imaju dokaziv pozitivan učinak na proračun, potvrđen ocjenom koja je provedena u skladu s postupovnim zahtjevima iz Pakta o stabilnosti i rastu. Kako bi se olakšala gospodarska stabilizacija, u izvanrednim okolnostima, kao što je snažan pad gospodarske aktivnosti u europodručju ili u Uniji u cjelini ili neuobičajeni događaji izvan kontrole dotične države članice koji imaju velik učinak na proračun, trebalo bi se omogućiti privremeno odstupanje od srednjoročnog cilja ili kretanja prilagodbe prema njegovu ostvarenju, pod uvjetom da se takvim odstupanjem ne ugrožava srednjoročna fiskalna održivost.

V
  eće strukturne reforme
  koje imaju europsku dodanu vrijednost i povezane su s nadležnostima EU-a ili realizacijom javnih ulaganja te
  kojima se potiče dugoročna održivost mogle bi opravdati promjene kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja, pod uvjetom da imaju dokaziv pozitivan učinak na proračun, potvrđen ocjenom koja je provedena u skladu s postupovnim zahtjevima iz Pakta o stabilnosti i rastu. Kako bi se olakšala gospodarska stabilizacija, u izvanrednim okolnostima, kao što je snažan pad gospodarske aktivnosti
  u jednoj ili više država članica,
  u europodručju ili u Uniji u cjelini ili neuobičajeni događaji izvan kontrole dotične države članice koji imaju velik učinak na proračun, trebalo bi se omogućiti privremeno odstupanje od srednjoročnog cilja ili kretanja prilagodbe prema njegovu ostvarenju, pod uvjetom da se takvim odstupanjem ne ugrožava srednjoročna fiskalna održivost.

Obrazloženje

| — | Određena javna ulaganja koja imaju dugoročne, izravne i dokazive pozitivne fiskalne učinke na rast i na održivost javnih financija smatraju se ekvivalentima većih strukturnih reformi u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Pri oblikovanju nacionalnih fiskalnih pravila u obzir je također potrebno uzeti klauzulu o ulaganjima iz Pakta o stabilnosti. |
| --- | --- |

—

Određena javna ulaganja koja imaju dugoročne, izravne i dokazive pozitivne fiskalne učinke na rast i na održivost javnih financija smatraju se ekvivalentima većih strukturnih reformi u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Pri oblikovanju nacionalnih fiskalnih pravila u obzir je također potrebno uzeti klauzulu o ulaganjima iz Pakta o stabilnosti.

| — | Kada je riječ o uspostavi okvira fiskalnih pravila na nacionalnoj razini, u obzir je potrebno uzeti sve iznimne situacije koje bi mogle utjecati na jednu ili više država članica, a da ipak ne dođe do recesije u cijelom europodručju ili Uniji. |
| --- | --- |

—

Kada je riječ o uspostavi okvira fiskalnih pravila na nacionalnoj razini, u obzir je potrebno uzeti sve iznimne situacije koje bi mogle utjecati na jednu ili više država članica, a da ipak ne dođe do recesije u cijelom europodručju ili Uniji.

Amandman 4.

Uvodna izjava (17)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Člankom 13. Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju utvrđeno je da će se o proračunskim politikama i drugim pitanjima obuhvaćenima tim ugovorom raspravljati u okviru međuparlamentarnih sastanaka koje organiziraju Europski parlament i nacionalni parlamenti ugovornih stranaka u skladu s glavom II. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog ugovorima. Direktiva
  bi se trebala primjenjivati ne dovodeći u pitanje
  tu praksu jer se takvim dijalogom doprinosi većoj demokratskoj odgovornosti u kontekstu gospodarskog upravljanja Unije. | Člankom 13. Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju utvrđeno je da će se o proračunskim politikama i drugim pitanjima obuhvaćenima tim ugovorom raspravljati u okviru međuparlamentarnih sastanaka koje organiziraju Europski parlament i nacionalni parlamenti ugovornih stranaka u skladu s glavom II. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog ugovorima.
  Europski odbor regija i Europski gospodarski i socijalni odbor sudjeluju u tim sastancima.
  Direktiva
  potvrđuje
  tu praksu jer se takvim dijalogom doprinosi većoj demokratskoj odgovornosti u kontekstu gospodarskog upravljanja Unije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Člankom 13. Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju utvrđeno je da će se o proračunskim politikama i drugim pitanjima obuhvaćenima tim ugovorom raspravljati u okviru međuparlamentarnih sastanaka koje organiziraju Europski parlament i nacionalni parlamenti ugovornih stranaka u skladu s glavom II. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog ugovorima. Direktiva
  bi se trebala primjenjivati ne dovodeći u pitanje
  tu praksu jer se takvim dijalogom doprinosi većoj demokratskoj odgovornosti u kontekstu gospodarskog upravljanja Unije.

Člankom 13. Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju utvrđeno je da će se o proračunskim politikama i drugim pitanjima obuhvaćenima tim ugovorom raspravljati u okviru međuparlamentarnih sastanaka koje organiziraju Europski parlament i nacionalni parlamenti ugovornih stranaka u skladu s glavom II. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog ugovorima.
  Europski odbor regija i Europski gospodarski i socijalni odbor sudjeluju u tim sastancima.
  Direktiva
  potvrđuje
  tu praksu jer se takvim dijalogom doprinosi većoj demokratskoj odgovornosti u kontekstu gospodarskog upravljanja Unije.

Obrazloženje

Praksa međuparlamentarnih sastanaka doprinosi jačanju demokratske odgovornosti u okviru gospodarskog upravljanja Unije pa je stoga treba potvrditi. Nadalje, treba priznati učinkovito sudjelovanje OR-a u tim sastancima.

Amandman 5.

Članak 2. drugi stavak točka (a)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Članak 2.
  Definicije | Članak 2.
  Definicije |
| (...) | (...) |
| Osim toga, primjenjuju se i sljedeće definicije:






  (a) | „izvanredne okolnosti” znači neuobičajeni događaj koji je izvan kontrole dotične države članice i ima velik učinak na financijski položaj opće države, ili snažan pad gospodarske aktivnosti u europodručju ili Uniji kao cjelini; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Članak 2.

Definicije

Članak 2.

Definicije

(...)

(...)

Osim toga, primjenjuju se i sljedeće definicije:

(a)

„izvanredne okolnosti” znači neuobičajeni događaj koji je izvan kontrole dotične države članice i ima velik učinak na financijski položaj opće države, ili snažan pad gospodarske aktivnosti u europodručju ili Uniji kao cjelini;

Osim toga, primjenjuju se i sljedeće definicije:

| (a) | „izvanredne okolnosti” znači neuobičajeni događaj koji je izvan kontrole dotične države članice i ima velik učinak na financijski položaj opće države, ili snažan pad gospodarske aktivnosti
  u jednoj ili više država članica,
  u europodručju ili Uniji kao cjelini; |
| --- | --- |

(a)

„izvanredne okolnosti” znači neuobičajeni događaj koji je izvan kontrole dotične države članice i ima velik učinak na financijski položaj opće države, ili snažan pad gospodarske aktivnosti
  u jednoj ili više država članica,
  u europodručju ili Uniji kao cjelini;

Obrazloženje

Vidjeti amandman na uvodnu izjavu 9.

Amandman 6.

Članak 3. stavak 2. točka (a)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Članak 3.
  Fiskalna odgovornost i srednjoročno proračunsko usmjerenje | Članak 3.
  Fiskalna odgovornost i srednjoročno proračunsko usmjerenje |
| (...) | (...) |
| (a) | u godišnjim proračunima osigurava se usklađenost sa srednjoročnim ciljem iz stavka 1. točke (a) ili konvergencija prema njegovu ostvarenju, osobito osiguravajući usklađenost s kretanjem državnih rashoda iz točke (b) tog stavka. Pri definiranju kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja te djelujući u skladu s postupovnim zahtjevima okvira Unije, države članice mogu uzeti u obzir provedbu većih strukturnih reformi koje imaju izravne dugoročne pozitivne učinke na proračun, uključujući povećanje potencijalnog održivog rasta, a time i dokazivi učinak na dugoročnu održivost javnih financija; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Članak 3.

Fiskalna odgovornost i srednjoročno proračunsko usmjerenje

Članak 3.

Fiskalna odgovornost i srednjoročno proračunsko usmjerenje

(...)

(...)

(a)

u godišnjim proračunima osigurava se usklađenost sa srednjoročnim ciljem iz stavka 1. točke (a) ili konvergencija prema njegovu ostvarenju, osobito osiguravajući usklađenost s kretanjem državnih rashoda iz točke (b) tog stavka. Pri definiranju kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja te djelujući u skladu s postupovnim zahtjevima okvira Unije, države članice mogu uzeti u obzir provedbu većih strukturnih reformi koje imaju izravne dugoročne pozitivne učinke na proračun, uključujući povećanje potencijalnog održivog rasta, a time i dokazivi učinak na dugoročnu održivost javnih financija;

| (a) | u godišnjim proračunima osigurava se usklađenost sa srednjoročnim ciljem iz stavka 1. točke (a) ili konvergencija prema njegovu ostvarenju, osobito osiguravajući usklađenost s kretanjem državnih rashoda iz točke (b) tog stavka. Pri definiranju kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja te djelujući u skladu s postupovnim zahtjevima okvira Unije, države članice mogu uzeti u obzir: provedbu većih strukturnih reformi koje
  imaju europsku dodanu vrijednost u skladu s europskim podijeljenim ili potpornim nadležnostima i koje bi mogle imati znatan socioekonomski učinak na europskoj razini, realizaciju javnih ulaganja ili sufinanciranja europskih strukturnih i investicijskih fondova ili Europskog fonda za strateška ulaganja koji
  imaju izravne dugoročne pozitivne učinke na proračun, uključujući povećanje potencijalnog održivog rasta, a time i dokazivi učinak na dugoročnu održivost javnih financija; |
| --- | --- |

(a)

u godišnjim proračunima osigurava se usklađenost sa srednjoročnim ciljem iz stavka 1. točke (a) ili konvergencija prema njegovu ostvarenju, osobito osiguravajući usklađenost s kretanjem državnih rashoda iz točke (b) tog stavka. Pri definiranju kretanja prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja te djelujući u skladu s postupovnim zahtjevima okvira Unije, države članice mogu uzeti u obzir: provedbu većih strukturnih reformi koje
  imaju europsku dodanu vrijednost u skladu s europskim podijeljenim ili potpornim nadležnostima i koje bi mogle imati znatan socioekonomski učinak na europskoj razini, realizaciju javnih ulaganja ili sufinanciranja europskih strukturnih i investicijskih fondova ili Europskog fonda za strateška ulaganja koji
  imaju izravne dugoročne pozitivne učinke na proračun, uključujući povećanje potencijalnog održivog rasta, a time i dokazivi učinak na dugoročnu održivost javnih financija;

Obrazloženje

Određena javna ulaganja koja imaju dugoročne, izravne i dokazive pozitivne fiskalne učinke na rast i na održivost javnih financija smatraju se ekvivalentima većim strukturnim reformama u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Pri oblikovanju nacionalnih fiskalnih pravila u obzir je također potrebno uzeti klauzulu o ulaganjima iz Pakta o stabilnosti.

Amandman 7.

Članak 3. stavak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Članak 3.
  Fiskalna odgovornost i srednjoročno proračunsko usmjerenje



  4.
     
  Države članice imenuju neovisna tijela za praćenje usklađenosti s odredbama iz stavaka 1. i 2. Neovisna tijela provode javnu ocjenu radi utvrđivanja:










  (a) | primjerenosti srednjoročnog cilja iz stavka 1. točke (a) i kretanja državnih rashoda iz stavka 1. točke (b). U toj se ocjeni posebno uzima u obzir vjerodostojnost temeljne makroekonomske prognoze, razina specifikacije planiranih državnih rashoda i prihoda te potencijalni izravni dugoročni pozitivni učinci većih strukturnih reformi na proračun; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Članak 3.

Fiskalna odgovornost i srednjoročno proračunsko usmjerenje

4.
     
  Države članice imenuju neovisna tijela za praćenje usklađenosti s odredbama iz stavaka 1. i 2. Neovisna tijela provode javnu ocjenu radi utvrđivanja:

(a)

primjerenosti srednjoročnog cilja iz stavka 1. točke (a) i kretanja državnih rashoda iz stavka 1. točke (b). U toj se ocjeni posebno uzima u obzir vjerodostojnost temeljne makroekonomske prognoze, razina specifikacije planiranih državnih rashoda i prihoda te potencijalni izravni dugoročni pozitivni učinci većih strukturnih reformi na proračun;

| (b) | usklađenosti sa srednjoročnim ciljem i kretanjem državnih rashoda, uključujući postojanje ozbiljnog rizika za nastanak značajnog odstupanja od srednjoročnog cilja ili kretanja prilagodbe prema njegovu ostvarenju; |
| --- | --- |

(b)

usklađenosti sa srednjoročnim ciljem i kretanjem državnih rashoda, uključujući postojanje ozbiljnog rizika za nastanak značajnog odstupanja od srednjoročnog cilja ili kretanja prilagodbe prema njegovu ostvarenju;

| (c) | pojave ili prestanka bilo kakvih izvanrednih okolnosti iz stavka 3. |
| --- | --- |

(c)

pojave ili prestanka bilo kakvih izvanrednih okolnosti iz stavka 3.

Obrazloženje

Obrazloženje

Sve države članice već imaju javne institucije koje mogu u potpunosti samostalno ocijeniti javne rashode i prihode. Nema razloga za uspostavljanje dodatnih tijela čija je legitimnost nejasna te može dovesti u pitanje odgovornost za fiskalnu politiku na nacionalnoj razini.

Amandman 8.

Amandman 8.

Dodati novi članak nakon članka 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | Novi članak




  Međuparlamentarne konferencije




  U skladu s glavom II. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog ugovorima, Europski parlament i nacionalni parlamenti država članica zajedno utvrđuju organizaciju te promicanje konferencije koja bi okupljala predstavnike relevantnih odbora Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata u cilju rasprave o proračunskim politikama i gospodarskom upravljanju Unije. Savjetodavna tijela Unije – Europski odbor regija i Europski gospodarski i socijalni odbor – sudjeluju u tim konferencijama. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Novi članak

Novi članak

Međuparlamentarne konferencije

Međuparlamentarne konferencije

U skladu s glavom II. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog ugovorima, Europski parlament i nacionalni parlamenti država članica zajedno utvrđuju organizaciju te promicanje konferencije koja bi okupljala predstavnike relevantnih odbora Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata u cilju rasprave o proračunskim politikama i gospodarskom upravljanju Unije. Savjetodavna tijela Unije – Europski odbor regija i Europski gospodarski i socijalni odbor – sudjeluju u tim konferencijama.

U skladu s glavom II. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog ugovorima, Europski parlament i nacionalni parlamenti država članica zajedno utvrđuju organizaciju te promicanje konferencije koja bi okupljala predstavnike relevantnih odbora Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata u cilju rasprave o proračunskim politikama i gospodarskom upravljanju Unije. Savjetodavna tijela Unije – Europski odbor regija i Europski gospodarski i socijalni odbor – sudjeluju u tim konferencijama.

Obrazloženje

Obrazloženje

Vidjeti amandman 4. na uvodnu izjavu 17.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja namjeru Komisije da što prije provede reformu i produbi ekonomsku i monetarnu uniju (EMU), dok je europsko gospodarstvo u fazi relativnog oporavka, pazeći pritom da podupire konvergenciju između država članica u europodručju i onih izvan europodručja. Naime, od 2008. kriza je otkrila slabosti institucionalnog okvira europodručja, a poduzete mjere nisu dovoljne da bi osigurale njegovu stabilnost i prosperitet u slučaju potencijalnih novih gospodarskih i financijskih šokova; ističe da nedostatak konvergencije i usklađenosti unutar Unije te gospodarske i bankarske slabosti imaju osobit utjecaj na lokalne i regionalne vlasti, osobito u pogledu povećanja socijalnih troškova uslijed krize i u pogledu ograničenosti njihove sposobnosti ulaganja i zaštite zadovoljavajuće razine kvalitete javnih službi (1); |
| --- | --- |

1.

pozdravlja namjeru Komisije da što prije provede reformu i produbi ekonomsku i monetarnu uniju (EMU), dok je europsko gospodarstvo u fazi relativnog oporavka, pazeći pritom da podupire konvergenciju između država članica u europodručju i onih izvan europodručja. Naime, od 2008. kriza je otkrila slabosti institucionalnog okvira europodručja, a poduzete mjere nisu dovoljne da bi osigurale njegovu stabilnost i prosperitet u slučaju potencijalnih novih gospodarskih i financijskih šokova; ističe da nedostatak konvergencije i usklađenosti unutar Unije te gospodarske i bankarske slabosti imaju osobit utjecaj na lokalne i regionalne vlasti, osobito u pogledu povećanja socijalnih troškova uslijed krize i u pogledu ograničenosti njihove sposobnosti ulaganja i zaštite zadovoljavajuće razine kvalitete javnih službi (1

| 2. | podržava načelo uvođenja proračunskog kapaciteta kojim bi se povećala otpornost europodručja i pripremila konvergencija s budućim članicama europodručja. Međutim, taj bi se kapacitet trebao financirati vlastitim sredstvima koja se razlikuju od sredstava predviđenih za financiranje proračuna Europske unije kako bi se izbjeglo da se takav kapacitet upliće u programe EU-a dostupne državama članicama EU-27. Nadalje, taj bi se kapacitet trebao obračunavati van gornje granice proračuna EU-a. |
| --- | --- |

2.

podržava načelo uvođenja proračunskog kapaciteta kojim bi se povećala otpornost europodručja i pripremila konvergencija s budućim članicama europodručja. Međutim, taj bi se kapacitet trebao financirati vlastitim sredstvima koja se razlikuju od sredstava predviđenih za financiranje proračuna Europske unije kako bi se izbjeglo da se takav kapacitet upliće u programe EU-a dostupne državama članicama EU-27. Nadalje, taj bi se kapacitet trebao obračunavati van gornje granice proračuna EU-a.

| 3. | međutim, žali zbog toga što se Komisijinim prijedlogom od 31. svibnja 2018. taj kapacitet dijeli na mjere u korist strukturnih reformi koje nisu nužno povezane s konvergencijom u europodručju i na Europsku funkciju stabilizacije ulaganja u obliku zajmova u relativno skromnom iznosu od najviše 30 milijardi EUR i što se predviđa samo 2,16 milijardi EUR za instrument za konvergenciju u pravom smislu riječi; |
| --- | --- |

3.

međutim, žali zbog toga što se Komisijinim prijedlogom od 31. svibnja 2018. taj kapacitet dijeli na mjere u korist strukturnih reformi koje nisu nužno povezane s konvergencijom u europodručju i na Europsku funkciju stabilizacije ulaganja u obliku zajmova u relativno skromnom iznosu od najviše 30 milijardi EUR i što se predviđa samo 2,16 milijardi EUR za instrument za konvergenciju u pravom smislu riječi;

| 4. | slaže se s mogućim europskim sufinanciranjem strukturnih reformi na nacionalnoj razini ako dođe do njih, u skladu s načelom supsidijarnosti, u područjima u nadležnosti EU-a, a njima bi bile obuhvaćene mjere koje imaju europsku dodanu vrijednost i značajan pozitivan gospodarski učinak. OR će izraditi zasebno mišljenje o prijedlogu uredbe od 31. svibnja 2018. kojim se uspostavlja program potpore reformama kojemu je namijenjen ukupni proračun od 25 milijardi EUR; |
| --- | --- |

4.

slaže se s mogućim europskim sufinanciranjem strukturnih reformi na nacionalnoj razini ako dođe do njih, u skladu s načelom supsidijarnosti, u područjima u nadležnosti EU-a, a njima bi bile obuhvaćene mjere koje imaju europsku dodanu vrijednost i značajan pozitivan gospodarski učinak. OR će izraditi zasebno mišljenje o prijedlogu uredbe od 31. svibnja 2018. kojim se uspostavlja program potpore reformama kojemu je namijenjen ukupni proračun od 25 milijardi EUR;

| 5. | međutim, smatra da se ti novi financijski instrumenti ne smiju financirati nauštrb kohezijske politike (2) (3); |
| --- | --- |

5.

međutim, smatra da se ti novi financijski instrumenti ne smiju financirati nauštrb kohezijske politike (2

3

| 6. | ponovno poziva na bolju koordinaciju gospodarskih, ali i socijalnih politika u okviru europskog semestra i poziva na veću uključenost lokalnih i regionalnih vlasti putem „kodeksa postupanja” (4); |
| --- | --- |

6.

ponovno poziva na bolju koordinaciju gospodarskih, ali i socijalnih politika u okviru europskog semestra i poziva na veću uključenost lokalnih i regionalnih vlasti putem „kodeksa postupanja” (4

| 7. | ističe da se postojećim pravilima i postupcima europskog nadzora nacionalnih proračuna u Uniji nije u stanju učinkovito spriječiti neravnoteže i ranjivosti, a i nedostaje im demokratska legitimnost; |
| --- | --- |

7.

ističe da se postojećim pravilima i postupcima europskog nadzora nacionalnih proračuna u Uniji nije u stanju učinkovito spriječiti neravnoteže i ranjivosti, a i nedostaje im demokratska legitimnost;

| 8. | prima na znanje prijedlog Europske komisije o vrijednosnim papirima osiguranim državnim obveznicama (eng. sovereign bond-backed securities, SBBS), čiji je cilj jačanje integracije i diversifikacije u europskom financijskom sektoru. OR uviđa da SBBS a priori ne podrazumijevaju udruživanje rizika i gubitaka među državama članicama europodručja i da takvi vrijednosni papiri pridonose smanjenju povezanosti banaka i države te smanjenju prednosti državnih obveznica. Međutim, OR ponavlja svoja pitanja koja se odnose na to kako se „preradom” državnih obveznica u sekuritizirane proizvode rizik smanjuje, a ne preraspodjeljuje na neregulirane financijske aktere (5); |
| --- | --- |

8.

prima na znanje prijedlog Europske komisije o vrijednosnim papirima osiguranim državnim obveznicama (eng. sovereign bond-backed securities

a priori

5

| 9. | ističe da je hitno potreban dovršetak bankarske unije i izražava žaljenje zbog toga što je Europsko vijeće odgodilo za lipanj 2018. donošenje plana za njezin dovršetak. Odbor podupire istodobno smanjivanje obujma nenaplativih dugovanja i loših kredita banaka uz postupno uvođenje europskog sustava osiguranja depozita; |
| --- | --- |

9.

ističe da je hitno potreban dovršetak bankarske unije i izražava žaljenje zbog toga što je Europsko vijeće odgodilo za lipanj 2018. donošenje plana za njezin dovršetak. Odbor podupire istodobno smanjivanje obujma nenaplativih dugovanja i loših kredita banaka uz postupno uvođenje europskog sustava osiguranja depozita;

Prijedlog direktive Vijeća o utvrđivanju odredaba za jačanje fiskalne odgovornosti i srednjoročnog proračunskog usmjerenja država članica

Prijedlog direktive Vijeća o utvrđivanju odredaba za jačanje fiskalne odgovornosti i srednjoročnog proračunskog usmjerenja država članica

| 10. | prima na znanje prijedlog Komisije o implementaciji sadržaja Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u Ekonomskoj i monetarnoj uniji (TSCG) u europski pravni okvir, što je predviđeno u članku 16. samog TSCG-a; ipak, želi znati je li pravno, politički i demokratski relevantno pribjeći prijedlogu direktive (koja se temelji na članku 126. stavku 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU)), kojom se predviđa samo savjetovanje s Europskim parlamentom i koja stoga ne jamči transparentno i demokratsko donošenje odluka koje je ipak potrebno s obzirom na izazove te mjere; |
| --- | --- |

10.

prima na znanje prijedlog Komisije o implementaciji sadržaja Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u Ekonomskoj i monetarnoj uniji (TSCG) u europski pravni okvir, što je predviđeno u članku 16. samog TSCG-a; ipak, želi znati je li pravno, politički i demokratski relevantno pribjeći prijedlogu direktive (koja se temelji na članku 126. stavku 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU)), kojom se predviđa samo savjetovanje s Europskim parlamentom i koja stoga ne jamči transparentno i demokratsko donošenje odluka koje je ipak potrebno s obzirom na izazove te mjere;

| 11. | međutim, ističe da TSCG tu implementaciju predviđa „na temelju procjene iskustva stečenog iz njegove provedbe”, a čini se da Komisija nije temeljito provela tu procjenu i objavila je. Takva ocjena trebala je ukazati na zabrinjavajuće stanje javnih ulaganja u EU-u. Prema Eurostatu, ukupno javno ulaganje u Uniji smanjilo se s 3,4 % BDP-a 2008. na 2,7 % BDP-a 2016. Istovremeno su ulaganja lokalnih tijela zabilježila dodatni pad s 1,5 % BDP-a 2008. na 1,1 % BDP-a 2016., s time da je stanje u nekim zemljama još teže (6); stoga izražava žaljenje što su javna ulaganja često najviše pogođena politikama fiskalne konsolidacije, također na razini lokalnih i regionalnih tijela, a upravo su ona odgovorna za više od polovine javnih ulaganja u EU-u i njihova ulaganja imaju izravan učinak na lokalna gospodarstva te na svakodnevni život europskih građana; također u tom kontekstu izražava zabrinutost zbog rastuće centralizacije javnih ulaganja jer se udio ulaganja koja realiziraju lokalne i regionalne vlasti izrazito smanjio u odnosu na razinu iz devedesetih godina dvadesetog stoljeća, kada je iznosio 60 % (7); Također, procjenom bi se trebao istaknuti utjecaj krize i politike konsolidacije na socijalne rashode i državne zdravstvene usluge u mnogim državama i regijama. |
| --- | --- |

11.

međutim, ističe da TSCG tu implementaciju predviđa „na temelju procjene iskustva stečenog iz njegove provedbe”, a čini se da Komisija nije temeljito provela tu procjenu i objavila je. Takva ocjena trebala je ukazati na zabrinjavajuće stanje javnih ulaganja u EU-u. Prema Eurostatu, ukupno javno ulaganje u Uniji smanjilo se s 3,4 % BDP-a 2008. na 2,7 % BDP-a 2016. Istovremeno su ulaganja lokalnih tijela zabilježila dodatni pad s 1,5 % BDP-a 2008. na 1,1 % BDP-a 2016., s time da je stanje u nekim zemljama još teže (6

7

| 12. | zbog toga izražava zabrinutost što se u prijedlogu Komisije ne spominje javno ulaganje, tim više što je u prošlosti, osobito u Komunikaciji Komisije iz siječnja 2015. (8), priznato da je potrebna fleksibilnost u pogledu ulaganja, i da određena javna ulaganja imaju dugoročne i dokazive pozitivne učinke na rast te stoga i na održivost javnih financija; također podsjeća u tom kontekstu na to da je člankom 126. stavkom 3. UFEU-a predviđeno da se u izvješću koje se sastavlja prije pokretanja postupka u slučaju prekomjernog deficita „vodi računa o tome je li državni deficit veći od državnih investicijskih izdataka i uzima u obzir sve ostale odgovarajuće čimbenike”; |
| --- | --- |

12.

zbog toga izražava zabrinutost što se u prijedlogu Komisije ne spominje javno ulaganje, tim više što je u prošlosti, osobito u Komunikaciji Komisije iz siječnja 2015. (8

| 13. | osim toga, podsjeća na to da je OR postavio pitanje o pravnoj sigurnosti koju pruža interpretativna komunikacija Komisije i ocijenio da će biti potrebno uzeti u obzir na kojoj razini nedostatna ulaganja na nacionalnoj ili regionalnoj razini imaju stvarni učinak na sposobnost lokalnih i regionalnih vlasti tijela da ulažu (9); smatra da tu analizu potvrđuje Komunikacija od 23. svibnja 2018. o preispitivanju fleksibilnosti u okviru Pakta o stabilnosti i rastu (10) u kojoj se navodi da su od 2015. samo četiri države članice zatražile primjenu klauzule o strukturnim reformama i/ili klauzule o ulaganjima, dok je skoro polovina država članica ispunjavalo uvjete za primjenu klauzule o strukturnim reformama. Naime, njezinu je primjenu znatno ograničio uvjet da se država članica mora nalaziti u teškom gospodarskom razdoblju. Potreba poštovanja granice sigurnosti u odnosu na gornju granicu deficita od 3 % tijekom tri godine također je bila ograničavajući čimbenik za neke države članice. Sama Komisija potvrđuje da je „teško precizno ocijeniti [...] utjecaj [interpretativne komunikacije] na obujam javnih ulaganja”. Stoga se čini da je potrebno proširiti područje primjene komunikacije kako bi se ostvarili učinci na razinu ulaganja; |
| --- | --- |

13.

osim toga, podsjeća na to da je OR postavio pitanje o pravnoj sigurnosti koju pruža interpretativna komunikacija Komisije i ocijenio da će biti potrebno uzeti u obzir na kojoj razini nedostatna ulaganja na nacionalnoj ili regionalnoj razini imaju stvarni učinak na sposobnost lokalnih i regionalnih vlasti tijela da ulažu (9

10

| 14. | ponavlja svoj zahtjev da se javna potrošnja država članica te lokalnih i regionalnih vlasti u okviru sufinanciranja strukturnih i investicijskih fondova i transeuropskih mreža i Instrumenta za povezivanje Europe ne pribraja (bez dodatnih uvjeta) javnim ili sličnim strukturnim rashodima definiranima u Paktu o stabilnosti i rastu i to stoga što su ta ulaganja po definiciji kvalitetna i europska; |
| --- | --- |

14.

ponavlja svoj zahtjev da se javna potrošnja država članica te lokalnih i regionalnih vlasti u okviru sufinanciranja strukturnih i investicijskih fondova i transeuropskih mreža i Instrumenta za povezivanje Europe ne pribraja (bez dodatnih uvjeta) javnim ili sličnim strukturnim rashodima definiranima u Paktu o stabilnosti i rastu i to stoga što su ta ulaganja po definiciji kvalitetna i europska;

| 15. | ističe da su u skladu s Protokolom br. 12 UFEU-a države članice odgovorne za deficit opće države, koji obuhvaća sve razine deficita. Istovremeno, međutim, učinak fiskalnih pravila EU-a na europske lokalne i regionalne vlasti znatno se razlikuje. Njihov utjecaj ovisi (a) o načinu na koji su države članice u nacionalno pravo prenijele fiskalna pravila EU-a; (b) o stupnju fiskalne decentralizacije u državi članici; (c) o značaju nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti i (d) o financijskoj situaciji predmetnih vlasti, koja se može znatno razlikovati, čak i unutar država članica; |
| --- | --- |

15.

ističe da su u skladu s Protokolom br. 12 UFEU-a države članice odgovorne za deficit opće države, koji obuhvaća sve razine deficita. Istovremeno, međutim, učinak fiskalnih pravila EU-a na europske lokalne i regionalne vlasti znatno se razlikuje. Njihov utjecaj ovisi (a) o načinu na koji su države članice u nacionalno pravo prenijele fiskalna pravila EU-a; (b) o stupnju fiskalne decentralizacije u državi članici; (c) o značaju nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti i (d) o financijskoj situaciji predmetnih vlasti, koja se može znatno razlikovati, čak i unutar država članica;

| 16. | ponovno poziva Komisiju da objavi Bijelu knjigu u kojoj će na razini EU-a prikazati tipologiju kvalitete javnih ulaganja u izračunu javnih rashoda, prema njihovim dugoročnim učincima (11); |
| --- | --- |

16.

ponovno poziva Komisiju da objavi Bijelu knjigu u kojoj će na razini EU-a prikazati tipologiju kvalitete javnih ulaganja u izračunu javnih rashoda, prema njihovim dugoročnim učincima (11

| 17. | smatra da bi se u direktivi o uspostavi okvira fiskalnih pravila na nacionalnoj razini u obzir trebale uzimati eventualne iznimne situacije koje bi mogle utjecati na jednu ili više država članica, a da ipak ne dođe do recesije u cijelom europodručju ili Uniji; |
| --- | --- |

17.

smatra da bi se u direktivi o uspostavi okvira fiskalnih pravila na nacionalnoj razini u obzir trebale uzimati eventualne iznimne situacije koje bi mogle utjecati na jednu ili više država članica, a da ipak ne dođe do recesije u cijelom europodručju ili Uniji;

| 18. | ponovno izražava zabrinutost u pogledu računovodstvene norme Eurostata ESA 2010, koja se provodi od rujna 2014., a koja ne pravi razliku između troška i ulaganja. Neke su države članice te norme u svoje zakonodavstvo prenijele na taj način da se od lokalnih i regionalnih vlasti iziskuje primjena maksimalnih gornjih granica za javna ulaganja po godini i po glavi stanovnika. Te gornje granice onemogućavaju lokalne i regionalne vlasti da sufinanciraju projekte ESIF-a kako je to potrebno. Te granice također sprečavaju one lokalne i regionalne vlasti koje imaju financijskih sredstava u pričuvi da pokreću značajne ulagačke projekte neovisno o ESIF-u; stoga poziva Europsku komisiju da podnese izvješće o provedbi norme ESA 2010.; |
| --- | --- |

18.

ponovno izražava zabrinutost u pogledu računovodstvene norme Eurostata ESA 2010, koja se provodi od rujna 2014., a koja ne pravi razliku između troška i ulaganja. Neke su države članice te norme u svoje zakonodavstvo prenijele na taj način da se od lokalnih i regionalnih vlasti iziskuje primjena maksimalnih gornjih granica za javna ulaganja po godini i po glavi stanovnika. Te gornje granice onemogućavaju lokalne i regionalne vlasti da sufinanciraju projekte ESIF-a kako je to potrebno. Te granice također sprečavaju one lokalne i regionalne vlasti koje imaju financijskih sredstava u pričuvi da pokreću značajne ulagačke projekte neovisno o ESIF-u; stoga poziva Europsku komisiju da podnese izvješće o provedbi norme ESA 2010.;

| 19. | ističe da je jedna od mogućnosti za dobru primjenu pravila Pakta o stabilnosti i rastu – a da se time ne omogući stvaranje „kreativnog knjigovodstva” – izmjena pravila o amortizaciji za javna ulaganja, tako da se svi troškovi ulaganja u prvoj godini ne priznaju kao troškovi, već da se, kao i kod privatnih poduzeća, troškovi otpisuju tijekom predviđenog ukupnog vremena trajanja ulaganja; |
| --- | --- |

19.

ističe da je jedna od mogućnosti za dobru primjenu pravila Pakta o stabilnosti i rastu – a da se time ne omogući stvaranje „kreativnog knjigovodstva” – izmjena pravila o amortizaciji za javna ulaganja, tako da se svi troškovi ulaganja u prvoj godini ne priznaju kao troškovi, već da se, kao i kod privatnih poduzeća, troškovi otpisuju tijekom predviđenog ukupnog vremena trajanja ulaganja;

| 20. | smatra da praksa međuparlamentarnih sastanaka, kako su predviđeni člankom 13. TSCG-a, doprinosi jačanju demokratske odgovornosti u okviru gospodarskog upravljanja Unijom te je stoga treba ponovno potvrditi u ovom prijedlogu direktive, ali zahtijeva da OR formalno sudjeluje na tim sastancima kako bi se priznalo da je u gospodarskom upravljanju potrebno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

20.

smatra da praksa međuparlamentarnih sastanaka, kako su predviđeni člankom 13. TSCG-a, doprinosi jačanju demokratske odgovornosti u okviru gospodarskog upravljanja Unijom te je stoga treba ponovno potvrditi u ovom prijedlogu direktive, ali zahtijeva da OR formalno sudjeluje na tim sastancima kako bi se priznalo da je u gospodarskom upravljanju potrebno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti;

Prijedlog uredbe Vijeća o osnivanju Europskog monetarnog fonda

Prijedlog uredbe Vijeća o osnivanju Europskog monetarnog fonda

| 21. | smatra da su Europski fond za financijsku stabilnost (EFSF) i njegov nasljednik, Europski stabilizacijski mehanizam (ESM), bili nužni instrumenti za kratkoročno upravljanje gospodarskom i financijskom krizom; primjećuje, međutim, da odluke donesene u okviru ESM-a ne odlikuje transparentnost, da potrebna jednoglasnost i dalje predstavlja mogući izvor blokiranja i da ti instrumenti nisu obuhvaćeni europskim pravnim okvirom; |
| --- | --- |

21.

smatra da su Europski fond za financijsku stabilnost (EFSF) i njegov nasljednik, Europski stabilizacijski mehanizam (ESM), bili nužni instrumenti za kratkoročno upravljanje gospodarskom i financijskom krizom; primjećuje, međutim, da odluke donesene u okviru ESM-a ne odlikuje transparentnost, da potrebna jednoglasnost i dalje predstavlja mogući izvor blokiranja i da ti instrumenti nisu obuhvaćeni europskim pravnim okvirom;

| 22. | pozdravlja činjenicu da prijedlog Komisije implementira ESM u europsko primarno pravo, što ga, bez nanošenja štete državama članicama izvan europodručja, čini odgovornim Europskom parlamentu i podvrgava ga obvezi objavljivanja izvješća i godišnjih financijskih izvješća, pravilima pristupa dokumentima te Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom ombudsmanu; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja činjenicu da prijedlog Komisije implementira ESM u europsko primarno pravo, što ga, bez nanošenja štete državama članicama izvan europodručja, čini odgovornim Europskom parlamentu i podvrgava ga obvezi objavljivanja izvješća i godišnjih financijskih izvješća, pravilima pristupa dokumentima te Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom ombudsmanu;

| 23. | osim toga, podržava prijedlog Komisije kojim se predviđa da bi se važne odluke, osobito one koje se odnose na dodjelu financijske pomoći, donosile ponderiranom većinom glasova ovisno o raspoloživom kapitalu od 85 %, a ne više jednoglasno, što bi trebalo olakšati donošenje odluka; |
| --- | --- |

23.

osim toga, podržava prijedlog Komisije kojim se predviđa da bi se važne odluke, osobito one koje se odnose na dodjelu financijske pomoći, donosile ponderiranom većinom glasova ovisno o raspoloživom kapitalu od 85 %, a ne više jednoglasno, što bi trebalo olakšati donošenje odluka;

| 24. | također podržava upotrebu „Europskog monetarnog fonda” kao sigurnosne mreže ili potpornog mehanizma (eng. backstop) za Jedinstveni fond za sanaciju, ključni element bankarske unije, ako su njegova sredstva nedostatna za olakšavanje uredne sanacije velikih banaka koje propadaju; |
| --- | --- |

24.

također podržava upotrebu „Europskog monetarnog fonda” kao sigurnosne mreže ili potpornog mehanizma (eng. backstop

| 25. | predlaže, međutim, da se promijeni naziv Fonda kako bi postao jasniji i vidljiviji građanima; u skladu s člankom 127. UFEU-a, monetarnu politiku definiraju i provode Europska središnja banka i nacionalne središnje banke u okviru Europskog sustava središnjih banaka (ESCB); budući da Fond predviđen ovom Uredbom u tome ne sudjeluje, njegov naziv ne bi trebao sadržavati pojam „monetarni”; smatra da bi prikladniji bio naziv „Europski fond za pomoć” ili „Europski stabilizacijski fond”; |
| --- | --- |

25.

predlaže, međutim, da se promijeni naziv Fonda kako bi postao jasniji i vidljiviji građanima; u skladu s člankom 127. UFEU-a, monetarnu politiku definiraju i provode Europska središnja banka i nacionalne središnje banke u okviru Europskog sustava središnjih banaka (ESCB); budući da Fond predviđen ovom Uredbom u tome ne sudjeluje, njegov naziv ne bi trebao sadržavati pojam „monetarni”; smatra da bi prikladniji bio naziv „Europski fond za pomoć” ili „Europski stabilizacijski fond”;

Komunikacija: Europski ministar gospodarstva i financija

Komunikacija: Europski ministar gospodarstva i financija

| 26. | pozdravlja Komunikaciju Komisije o europskom ministru gospodarstva i financija, koji bi istovremeno bio potpredsjednik Komisije i predsjednik Euroskupine, čime bi se u njemu utjelovila dvostruka legitimnost te veća demokratska odgovornost i vidljivost upravljanja EMU-om. Međutim, potrebno je precizno odrediti modalitete obavljanja te funkcije kako ona ne bi dovela do povećane centralizacije donošenja odluka u vezi s proračunom; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja Komunikaciju Komisije o europskom ministru gospodarstva i financija, koji bi istovremeno bio potpredsjednik Komisije i predsjednik Euroskupine, čime bi se u njemu utjelovila dvostruka legitimnost te veća demokratska odgovornost i vidljivost upravljanja EMU-om. Međutim, potrebno je precizno odrediti modalitete obavljanja te funkcije kako ona ne bi dovela do povećane centralizacije donošenja odluka u vezi s proračunom;

| 27. | ponavlja svoju potporu spajanju funkcija predsjednika Euroskupine i povjerenika za ekonomska i monetarna pitanja kako bi opći interes europodručja bio predstavljen u okviru Euroskupine i kako bi osoba na toj funkciji bila odgovorna Europskom parlamentu, što trenutno nije slučaj; |
| --- | --- |

27.

ponavlja svoju potporu spajanju funkcija predsjednika Euroskupine i povjerenika za ekonomska i monetarna pitanja kako bi opći interes europodručja bio predstavljen u okviru Euroskupine i kako bi osoba na toj funkciji bila odgovorna Europskom parlamentu, što trenutno nije slučaj;

| 28. | ističe da bi se u slučaju izbora europskog ministra gospodarstva i financija primjenjivale kombinirane pravne osnove članka 2. Protokola 14. o Euroskupini i članka 17. UEU-a; |
| --- | --- |

28.

ističe da bi se u slučaju izbora europskog ministra gospodarstva i financija primjenjivale kombinirane pravne osnove članka 2. Protokola 14. o Euroskupini i članka 17. UEU-a;

| 29. | smatra, međutim, da ta mjera mora biti popraćena temeljitom reformom same Euroskupine, čiji status treba biti formalniji i koja mora, na primjer, objavljivati detaljne zapisnike kako bi se velike odluke na tim sastancima donosile transparentno; |
| --- | --- |

29.

smatra, međutim, da ta mjera mora biti popraćena temeljitom reformom same Euroskupine, čiji status treba biti formalniji i koja mora, na primjer, objavljivati detaljne zapisnike kako bi se velike odluke na tim sastancima donosile transparentno;

| 30. | uz to podsjeća na svoje uvjerenje u vezi s činjenicom da se problem demokratskog deficita koji karakterizira EMU može riješiti samo pod uvjetom da europski građani vjeruju da se u njemu štiti i načelo društvenog napretka te da se zapošljavanje, rast plaća i socijalne norme ne smatraju manje vrijednima u odnosu na makroekonomska i proračunska pitanja; |
| --- | --- |

30.

uz to podsjeća na svoje uvjerenje u vezi s činjenicom da se problem demokratskog deficita koji karakterizira EMU može riješiti samo pod uvjetom da europski građani vjeruju da se u njemu štiti i načelo društvenog napretka te da se zapošljavanje, rast plaća i socijalne norme ne smatraju manje vrijednima u odnosu na makroekonomska i proračunska pitanja;

| 31. | napominje da će produbljivanje ekonomske i monetarne unije (EMU) i usklađivanje fiskalnih politika, posebice dovršetkom bankovne unije i unije tržišta kapitala te provedbom europskog monetarnog fonda, biti od ključne važnosti. Istovremeno, pozornost bi trebalo posvetiti političkoj situaciji i javnom mišljenju. |
| --- | --- |

31.

napominje da će produbljivanje ekonomske i monetarne unije (EMU) i usklađivanje fiskalnih politika, posebice dovršetkom bankovne unije i unije tržišta kapitala te provedbom europskog monetarnog fonda, biti od ključne važnosti. Istovremeno, pozornost bi trebalo posvetiti političkoj situaciji i javnom mišljenju.

Bruxelles, 5. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Mišljenje OR-a „Dokument za razmatranje o produbljenju EMU-a do 2025.”. Usvojeno 30. studenoga 2017. Izvjestitelj: Christophe Rouillon (FR/PSE): http://webapi.cor.europa.eu/documentsanonymous/cor-2017-03197-00-01-ac-tra-en.docx.

1

(2)  Rezolucija OR-a o izmjeni Uredbe o zajedničkim odredbama o ESIF-ima radi potpore strukturnim reformama. Usvojena 1. veljače 2018.: http://webapi.cor.europa.eu/documentsanonymous/cor-2017-06173-00-00-res-tra-en.docx.

2

(3)  Mišljenje OR-a „Izmjena Programa potpore strukturnim reformama (SRSP) i novi proračunski instrumenti za europodručje”. Izvjestiteljica: Olga Zrihen (BE/PES). Usvojeno 22. ožujka 2018. http://webapi.cor.europa.eu/documentsanonymous/cor-2018-00502-00-00-ac-tra-hr.docx

3

(4)  Mišljenje OR-a „Bolje upravljanje europskim semestrom: kodeks postupanja za uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti”. Izvjestitelj: Rob Jonkman (NL/ECR). Usvojeno 11. svibnja 2017.SL C 306 od 15.9.2017, str. 24.

4

(5)  Vidjeti točku 22. mišljenja OR-a od 30.11.2017.„Dokument za razmatranje o produbljenju EMU-a do 2025.”

5

(6)  Eurostat: Bruto investicije u fiksni kapital javnih uprava. Oznaka: tec00022. Privremeni podaci za 2016. http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tec00022&language=en.

6

(7)  Europska komisija (EK), „Sedmo izvješće o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji”. Rujan 2017., str. 168. http://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/cohesion-report/

7

(8)  EK, Komunikacija: „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu”. 13. siječnja 2015. Ref.: COM(2015) 12 final: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/HTML/?uri=CELEX:52015DC0012&from=EN.

8

(9)  Mišljenje OR-a „Najbolja uporaba fleksibilnosti u okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu”. Usvojeno 9. srpnja 2015. Izvjestiteljica: Olga Zrihen (BE/PES). SL C 313 od 22.9.2015., str. 22.

9

(10)  COM(2018) 335 final.

10

(11)  Mišljenje OR-a:„Poticanje kvalitete javne potrošnje na područjima koja podliježu mjerama EU-a”. Izvjestiteljica: Catiuscia Marini (IT/PES) SL C 19, 21.1.2015., str. 4.

11

---

| 25.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 387/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 387/37

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Paket o javnoj nabavi

(2018/C 387/07)

| Izvjestitelj: | Adrian Ovidiu TEBAN (RO/EPP), načelnik gradske općine Cugir |
| --- | --- |
| Referentni dokumenti: | Komunikacija – Kako unaprijediti funkcioniranje javne nabave u Europi i za nju
  COM(2017) 572 final
  Komunikacija – Poticanje ulaganja dobrovoljnom ex-ante procjenom aspekata javne nabave za velike infrastrukturne projekte
  COM(2017) 573 final
  Preporuka Komisije o profesionalizaciji javne nabave
  C(2017) 6654 final |

Izvjestitelj:

Adrian Ovidiu TEBAN (RO/EPP), načelnik gradske općine Cugir

Referentni dokumenti:

Komunikacija – Kako unaprijediti funkcioniranje javne nabave u Europi i za nju

COM(2017) 572 final

Komunikacija – Poticanje ulaganja dobrovoljnom ex-ante procjenom aspekata javne nabave za velike infrastrukturne projekte

COM(2017) 573 final

Preporuka Komisije o profesionalizaciji javne nabave

C(2017) 6654 final

I.   OPĆE NAPOMENE

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | primjećuje da su direktive o javnoj nabavi iz 2014. godine nedavno prenesene u zakonodavstvo mnogih država članica, a nadležna tijela i gospodarski čimbenici još se prilagođavaju tome provođenjem osposobljavanja i savjetovanja; s tim u vezi napominje da je potreban veći napredak i na području digitalne javne nabave; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da u roku od tri godine od njihova prenošenja u zakonodavstvo svih država članica provede detaljnu procjenu načina na koji su pravila EU-a o javnoj nabavi prenesena u nacionalno zakonodavstvo i načina na koji se provode te preporučuje višerazinski pristup; smatra da bi pri toj procjeni provedbe pravila naglasak trebalo staviti na način njihove provedbe na lokalnoj i regionalnoj razini s obzirom na važnost podnacionalnih tijela u području javne nabave – koja su ključni partneri u fazi provedbe – i na to u kojoj su se mjeri s pomoću novih pravila odgovarajućim prijenosom direktiva pojednostavili ili zakomplicirali propisi, koliko se olakšao pristup MSP-ova postupcima javne nabave te u kojoj su se mjeri smanjile birokratske prepreke i povećalo korištenje strateške nabave. Također bi trebalo procijeniti jesu li doprinijeli, i u kojoj mjeri, povećanju učinkovitosti javne potrošnje i poboljšanju zapošljavanja. Kao nastavak na rasprave u okviru radne skupine za supsidijarnost OR je spreman surađivati s drugim europskim institucijama u tom postupku kako bi osigurao povratne informacije o provedbi politika EU-a na lokalnoj i regionalnoj razini u svrhu toga da zakonodavstvo Unije bude prilagođenije potrebama građana; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da se strateškom nabavom uvedenom reformom iz 2014. godine dodaje nova razina složenosti u postupke javne nabave i da odgovorne osobe za provedbu javne nabave možda trebaju proći dodatno osposobljavanje kako bi se izbjegla nesigurnost u pogledu zakonitosti dodavanja kriterija radi promicanja inovativnih, društvenih ili ekoloških ciljeva; naglašava da svaka nova inicijativa Komisije u području javne nabave mora biti oprezno procijenjena kako bi se uzele u obzir lokalne okolnosti i izbjeglo povećanje administrativnog opterećenja za javne naručitelje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava žaljenje zbog toga što se pravilima o državnim potporama, europskim računovodstvenim pravilima kao što je norma ESA 2010. i praksom Komisije zapravo vrši pritisak u svrhu upotrebe javne nabave kao „lakšeg” načina pridržavanja pravila EU-a o tržišnom natjecanju i izbjegavanja izazova u pogledu „prekomjerne naknade”. Stoga je sloboda država članica da organiziraju vlastite javne usluge, osobito u području socijalnih pitanja, ograničena i nije u skladu s odredbama članka 14. UFEU-a. Nadalje, podsjeća na to da u kontekstu državnih potpora ne postoji ekvivalent za „in-house” izuzeće predviđeno pravilima o javnoj nabavi, što prouzročuje dodatne pritiske, nesigurnost i poremećaje u upravljanju te, u konačnici, lošije izvršenje proračuna; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava zabrinutost zbog toga što je u dokumentu Komisije „Kvaliteta javne uprave – alati za one koji se njome bave (izdanje iz 2017.)” (1) naglašeno da je javna uprava gotovo
  obvezna
  sudjelovati u strateškoj nabavi u cilju postizanja boljih društvenih rezultata, uključujući u pogledu održivosti i inovativnosti, te da javne uprave imaju temeljnu javnu dužnost surađivati s izvođačima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | u tom smislu želi istaknuti da se razmatranje ekoloških, socijalnih i inovativnih kriterija tijekom provedbe reformi iz 2014. godine treba prepustiti dotičnoj javnoj upravi u skladu s načelom autonomije lokalne vlasti u organizaciji javnih službi, uzimajući u obzir, među ostalim, kriterije svrsishodnosti i uravnoteženu procjenu učinka troškova i rezultate ulaganja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da europska javna tijela na temelju svoje kupovne moći mogu birati robu, usluge i radove koji su ekološki prihvatljivi i time znatno pridonijeti održivoj potrošnji i proizvodnji, resursno učinkovitijem gospodarstvu, a stoga i provedbi ciljeva održivog razvoja zahvaljujući dobrovoljnom alatu ekološki prihvatljive javne nabave. u tom pogledu pozdravlja činjenicu da je u listopadu 2017. objavljena brošura Europske komisije „Javna nabava za kružno gospodarstvo” (2); |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da je reformom iz 2014. godine odobreno pravo javnih vlasti da izravno pružaju i organiziraju svoje usluge i da su definirani koncepti „in-house” i „suradnja između javnih subjekata”. Dakle, javna nabava samo je jedan od mnogih različitih načina pružanja javnih usluga kojemu ne bi trebalo nametati određeni oblik upravljanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zahtijeva od Komisije da brzo dovrši projekt u pogledu postupaka javne nabave usmjerenih na inovaciju i smjernice za društveno odgovornu javnu nabavu kako bi se olakšala provedba odgovarajućih pravnih odredbi u državama članicama i osobito primjena kriterija ekonomski najpovoljnije ponude kao prvog kriterija dodjele; u tom pogledu poziva Komisiju da pojasni da to ne podrazumijeva najnižu cijenu; |
| --- | --- |

9.

II.   Preporuke o politikama

U vezi s komunikacijom „Kako unaprijediti funkcioniranje javne nabave u Europi i za nju”

| 10. | podržava stajalište da je učinkovito upravljanje javnom nabavom sastavni dio kvalitete javne uprave u cijelom EU-u jer je riječ o istinski transverzalnoj vladinoj funkciji koja se zapravo odnosi na svako javno tijelo, od saveznih ministarstava do lokalnih javnih službi, što joj u velikoj mjeri daje reprezentativni karakter u pogledu kvalitete upravljanja (3), te bi u tom smislu javnu nabavu trebalo uvrstiti u agendu EU-a za bolju regulativu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da se o paketu mjera raspravlja prije rokova za postupno uvođenje novih pravila o javnoj nabavi u vezi s upotrebom digitalnih instrumenata do listopada 2018. Stoga se tek treba pokazati hoće li nova pravila za e-javnu nabavu postići planirane ciljeve i hoće li biti potrebna dodatna regulatorna razrada; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da su postojeći zakoni o javnoj nabavi uvelike usredotočeni na jamčenje transparentnosti i strateško korištenje javne nabave, što dovodi do smanjenja učinkovitosti provedbe postupka. Stoga su osobito manja lokalna i regionalna tijela preopterećena zahtjevima javne nabave jer se boje pogrešaka u postupku ili ne žele mijenjati tradicionalne modele javne nabave niti razviti inovativnu javnu nabavu; zbog toga bi trebalo pripremiti standardizirane dokumente o nabavi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da su se zbog složenih postupaka, kao i zbog nedostatka standardiziranih dokumenata, povećali administrativni troškovi javne nabave (i za kupce i za prodavatelje), a lakoća s kojom se odluke povezane s javnom nabavom mogu osporiti na žalbenom sudu dovela je do velikog broja sudskih predmeta i višestrukih parničnih postupaka; prilikom prenošenja svrhe direktiva, zakonodavstvom država članica ne bi se trebala povećavati složenost propisa, niti ih linearno širiti ispod pragova, kao što je to bio slučaj u nekim državama članicama. Sve veći broj tužbenih zahtjeva ponuditelja na temelju Direktive o pravnim lijekovima pokazuje da Komisija i države članice moraju poduzeti odlučne inicijative kako bi spriječile ponuditelje da zloupotrebljavaju svoja prava na temelju te direktive; |
| --- | --- |

13.

| 14. | slično tomu, primjećuje da u javnoj nabavi povezanoj s inovacijama dolazi do dodatnih problema u pogledu upravljanja i koherentnosti primarnih ciljeva javne nabave i njezina cilja kao alata za inovacijsku politiku. Inovacija povezana s javnom nabavom također podrazumijeva da su potrebne bolje konceptualne, operativne i upravljačke vještine, kao i standardizirani dokumenti, kako bi se uspješno nosilo s multilateralnim pregovorima u okviru složenih projekata; |
| --- | --- |

14.

| 15. | u tom smislu napominje da analiza europskog semestra koju provodi OR pokazuje da je javna nabava česta prepreka ulaganjima (4). Studija OR-a „Prepreke ulaganjima na lokalnoj i regionalnoj razini” pokazuje da su pravila javne nabave predstavljala znatan izazov za gradove i regije u pogledu ulaganja, posebice zbog složenosti, razlika u izradi pravila ili neučinkovitosti okvira javne nabave, kao i prekomjernog trajanja i neizvjesnosti u vezi s pravnim postupcima (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da izjava u priopćenju da se 55 % slučajeva i dalje dodjeljuje ponuditeljima s najnižom cijenom može biti pogrešna jer se reformom iz 2014. godine znatno proširila mogućnost uzimanja u obzir strateškog kriterija nabave, a novi zakonodavni okvir prenesen je u nacionalno zakonodavstvo tek 2016. godine; u tom razdoblju još nije omogućena potpuna procjena učinka novog okvira. Odbor želi dodati da dodjela ugovora na temelju najniže cijene ne znači da u određenom postupku nabave nisu uzeti u obzir socijalni i ekološki ciljevi: suprotno tome, relevantne specifikacije mogu zapravo upućivati na postojanje strateških kriterija, kao što su potpuno uzimanje u obzir određenih kriterija iz područja ekologije ili energije. U tim se slučajevima ugovor dodjeljuje na temelju najniže cijene ako su ujedno u cijelosti uzeti u obzir svi strateški ciljevi u skladu s pravilima EU-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | u tom smislu upućuje na relevantnu studiju izrađenu za Glavnu upravu za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo te mala i srednja poduzeća o temi „Strateško korištenje javnom nabavom za promicanje zelenih, socijalnih i inovativnih politika” (6), u kojoj se naglašava da regionalne i lokalne vlasti provode niz postupaka strateške nabave (npr. Španjolska), a nakon njih javnopravna tijela kao što su javne škole, sveučilišta i bolnice; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da je usvajanjem novih direktiva o javnoj nabavi promicanje malih i srednjih poduzeća izdvojeno kao jedna od pet glavnih točaka reforme javne nabave; međutim, istraživanje koje je 2016. godine provedeno među dobitnicima nagrade OR-a „Europska poduzetnička regija” pokazuje da pojednostavljenja još nisu ostvarena u dovoljnoj mjeri za povećanje pristupa MSP-ova ugovorima o javnoj nabavi (7); napominje da je javna nabava od velike važnosti za MSP-ove i njihove bi interese trebalo staviti u središte politike javne nabave i njezine provedbe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | što se tiče prekogranične nabave, naglašava da komunikacija Komisije pod nazivom „Poticanje rasta i kohezije u graničnim regijama EU-a” (8), usvojena 20. rujna 2017., upućuje na to da su razlike među propisima u nacionalnim pravnim i administrativnim sustavima temeljni uzrok mnogih pograničnih teškoća. Standardi predviđeni zakonima Unije često se po stupnju strogosti različito primjenjuju u različitim državama članicama. Kao rezultat toga, susret dvaju različitih sustava duž unutarnjih granica može biti problematičan, a katkad može dovesti do pravne neizvjesnosti, što stvara dodatne troškove; |
| --- | --- |

19.

| 20. | stoga ponavlja svoje čvrsto uvjerenje da Komisija u ovoj fazi ponajprije mora usmjeriti pozornost na provedbu direktiva iz 2014. godine jer, bez obzira na europski pravni okvir, države članice imaju određeni stupanj fleksibilnosti i diskrecije u prenošenju zakona EU-a u svoje nacionalne sustave, a time bi se, na primjer, mogao ograničiti pristup malih i srednjih poduzeća javnoj nabavi ili spriječiti prekogranične nabave; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra vrlo bitnom inicijativu za provođenje mjere „Veća transparentnost, integritet i bolji podaci”, a posebice supsidijarnu inicijativu „Promicanje uspostave javno dostupnih registara ugovora”. Međutim, Komisija vlastima mora pomoći ne samo praktičnim primjerima i primjerima dobrih praksi već, naročito, usvajanjem dokumenata, obrazaca i standardiziranih specifikacija (kao što je već učinjeno uz pomoć europske jedinstvene dokumentacije o nabavi), koji bi mogli biti od koristi za ispunjavanje kriterija transparentnosti, a da se pritom širenjem informacija koje premašuju zakonske zahtjeve ne olakša tajno dogovaranje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | slično tome, podupire provedbu supsidijarne inicijative Komisije pod nazivom „Davanje smjernica o praktičnoj primjeni novih odredaba o integritetu i o razlozima za isključenje zbog tajnog dogovaranja te uspostavljanje baze podataka o nepravilnostima” kao korak u pravom smjeru i smatra da bi vlade trebale dati prednost povećanju razine osviještenosti službenika odgovornih za nabavu s pomoću prilagođenog osposobljavanja i opremanja tih službenika sredstvima za sprečavanje, otkrivanje i suzbijanje korporativnih kaznenih djela kao što su korupcija, tajno dogovaranje i pranje novca; |
| --- | --- |

22.

| 23. | smatra da prijedlog Komisije da se – u sklopu napora uloženih u izgradnju širokog partnerstva utemeljenog na suradnji – organiziraju strukturirani dijalozi o javnoj nabavi na dobrovoljnoj osnovi koji bi, po potrebi, bili u potpunosti usklađeni s procesom europskog semestra predstavlja korak u pravome smjeru, no samo ako se ispune određeni uvjeti. Budući da se očekuje da će partneri koji sudjeluju u partnerstvu preuzimati dobrovoljne obveze, od samog početka mora biti jasno da se u te partnere mora zakonito uložiti. U isto vrijeme, ne bi trebalo dovesti u pitanje činjenicu da su direktive iz 2014. godine o javnoj nabavi dale lokalnim upravama slobodu da odlučuju o razmatranju zelenih, socijalnih i inovativnih kriterija i trebalo bi se osigurati da su socijalni partneri adekvatno zastupljeni u okviru ovog partnerstva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primjećuje da, kako je istaknula Komisija, nadležna tijela na svim razinama i dionici mogu najbolje odrediti sadržaj i razinu svojih obveza; međutim, naglašava da je nejasno hoće li lokalne i regionalne vlasti biti uključene u predložene strukturirane dijaloge, kao što bi trebale biti, ili će Europski parlament i Vijeće biti jedini partneri Komisije u provedbi navedenog postupka; |
| --- | --- |

24.

U vezi s Preporukom Komisije o profesionalizaciji javne nabave

| 25. | pozdravlja preporuku Komisije jer se od javnih uprava očekuje da poboljšaju učinkovitost i dostupnost javne nabave te da je iskoriste za poticanje inovacija i digitalizacije; poziva države članice da se zauzmu za ubrzanu digitalizaciju postupaka i uvođenje elektroničkih postupaka u sve glavne faze, počevši od objave, pristupa nadmetanjima i podnošenja ponuda pa sve do ocjenjivanja, dodjele ugovora, naručivanja, izdavanja računa i plaćanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da regulativa, inicijative Komisije u tom području i administrativno opterećenje javnih vlasti do kojeg te inicijative dovode moraju biti razmjerni udjelu javne nabave čija vrijednost premašuje pragove EU-a u odnosu na sve postupke javne nabave u bilo kojoj državi članici, uključujući javnu nabavu čija je vrijednost ispod pragova EU-a, te da se Komisija mora pobrinuti za osiguravanje te razmjernosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | protivi se bilo kakvim obvezujućim smjernicama za osposobljavanje i obrazovanje administrativnog osoblja, budući da ta pravila mogu narušiti suverenost država članica, regija i lokalnih vlasti u pogledu organizacije navedenih uprava; |
| --- | --- |

27.

| 28. | upućuje na radni dokument službi Europske komisije pod nazivom „Dodana vrijednost ex-ante uvjeta u europskim strukturnim i investicijskim fondovima”, objavljen 31. ožujka 2017. godine (9), u kojemu se navodi da se ex-ante uvjetima pridonosi prenošenju i provedbi relevantnih zakonskih propisa EU-a i prevladavanju prepreka ulaganjima u EU-u te pruža potpora provedbi ciljeva politike EU-a, kao i da je zahvaljujući njima došlo do reformi politika i ispunjenja relevantnih preporuka po zemljama; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da su navedene inicijative Europske komisije neophodne za uspješnu provedbu okvira EU-a za područje javne nabave, ali i da je potrebno detaljno analizirati učinkovitost svih tih instrumenata i inicijativa, istaknuti njihove sinergije i komplementarnosti te u potpunosti opravdati dodatne mjere kako bi se izbjeglo bespotrebno opterećivanje lokalnih i regionalnih vlasti na administrativnom planu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | izražava žaljenje što potreba za profesionalizacijom nije navedena u dovoljnoj mjeri u okviru globalne političke strategije i politika za promicanje socijalnih i ekoloških nabava koja bi u širem smislu jamčila da se javni novac troši pravilno; smatra da se profesionalizacija nabave ne bi trebala odvojiti od općeg dobrog upravljanja/profesionalizacije kada se koriste i pružaju odgovarajuće usluge na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

30.

| 31. | u tom kontekstu ističe da bi u pogledu javnih službi u mnogim slučajevima bilo bolje da se usluge pružaju na internoj razini ili da se koriste alternative javnoj nabavi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | izražava zadovoljstvo jer se Komisijinim Prijedlogom uredbe o uspostavi Programa za jedinstveno tržište od 7. lipnja 2018. predviđa mogućnost da će se „podupirati mjere za osiguravanje šire primjene strateške javne nabave, profesionalizaciju javnih kupaca, bolji pristup tržištima javne nabave za MSP-ove, povećanje transparentnosti, cjelovitosti i boljih podataka, jačanje digitalne transformacije javne nabave i promicanje zajedničke javne nabave, jačanjem partnerskog pristupa s državama članicama, poboljšanjem prikupljanja podataka i analize podataka, među ostalim, razvojem namjenskih informatičkih alata, podupiranjem razmjene iskustava i dobrih praksi, pružanjem smjernica, provedbom korisnih trgovinskih sporazuma, jačanjem suradnje među nacionalnim tijelima i pokretanjem pilot-projekata” (10); |
| --- | --- |

32.

| 33. | napominje da je potrebno više smjernica u vezi s e-obrascima i postupcima e-javne nabave kako bi se izbjegli nacionalni pristupi koji su u sukobu s pristupom EU-a, a lokalne i regionalne vlasti nisu sigurne kad i kako se koristiti različitim obrascima i postupcima. Ističe pozitivnu ulogu koju centri znanja mogu imati u olakšavanju ispravne provedbe i tumačenja zakonodavstva i pravila EU-a putem besplatnih informacija i savjetovanja lokalnih i regionalnih vlasti i njihovih udruženja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podržava stajalište mreže „Housing Europe” prema kojem bi jedan od pokretača profesionalizacije i inovacija u javnoj nabavi bila priprema europskog kataloga rješenja, iznesenih u standardiziranim dokumentima, koja idu od tehničkih rješenja do zahtjeva na području klime i energije i inovativnih rješenja za društvene izazove. Taj bi se paneuropski katalog, na čelu s Glavnom upravom Europske komisije za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo te mala i srednja poduzeća (DG GROW), trebao temeljiti na stručnom znanju i praksama europskih udruženja te bi trebao omogućiti standardizaciju postupaka i smanjiti broj neosnovanih pravnih postupaka (11); |
| --- | --- |

34.

U vezi s komunikacijom „Poticanje ulaganja dobrovoljnom ex-ante procjenom aspekata javne nabave za velike infrastrukturne projekte”

| 35. | zadovoljan je dobrovoljnom prirodom ex-ante mehanizma i smatra da će kao takav biti osobito važan za koncesije, koje prvi puta podliježu usklađenom režimu EU-a; |
| --- | --- |

35.

| 36. | također je uvjeren da će ex-ante mehanizam imati ključnu ulogu u smanjenju rizika od zakašnjenja i prekoračenja troškova, rizika za velike prekogranične projekte koji nastaje zbog teškoća u provedbi postupka javne nabave; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da zajamči, iako objavljuje informacije na stranici ex-ante mehanizma i otkriva informacije s pomoću mehanizma za obavijesti i za razmjenu informacija, čuvanje poslovnih tajni i poštovanje povjerljivosti podataka koje mogu koristiti dobavljači koji žele narušiti tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | očekivao je više jasnoće u pogledu odgovora Komisije na zahtjeve zaprimljene putem službe za podršku, koja bi trebala biti svjesna njihovih posljedica, kao i u pogledu mehanizma prijavljivanja u odnosu na moguće posljedične pravne postupke u vezi s javnom nabavom; poziva Komisiju da objasni kako bi se uz pomoć ex-ante mehanizma mogli riješiti neki od problema uzrokovanih povećanjem broja pravnih postupaka na temelju Direktive o pravnim lijekovima. |
| --- | --- |

38.

Bruxelles, 5. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Dostupno ovdje.

1

(2)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pubs_en.htm

2

(3)  Europska komisija, Quality of public administration: a toolbox for practitioners. 2017 edition („Kvaliteta javne uprave – alati za one koji se njome bave (izdanje iz 2017.)”), dostupno ovdje.

3

Quality of public administration: a toolbox for practitioners

2017 edition

(4)  Europski odbor regija, 2017 European Semester. Territorial Analysis of the Country Reports and accompanying Communication, Report of the Steering Committee of the Europe 2020 Monitoring Platform („Europski semestar 2017. Teritorijalna analiza izvješća po zemljama i prateće komunikacije, Izvješće Upravljačkog odbora Platforme za praćenje strategije Europa 2020.”), dostupno ovdje.

4

2017 European Semester. Territorial Analysis of the Country Reports and accompanying Communication, Report of the Steering Committee of the Europe 2020 Monitoring Platform

(5)  Europski odbor regija, Obstacles to investments at local and regional level („Prepreke ulaganjima na lokalnoj i regionalnoj razini”), studija iz 2016., dostupno ovdje.

5

Obstacles to investments at local and regional level

(6)  Strategic use of public procurement in promoting green, social and innovation policies („Strateško korištenje javnom nabavom za promicanje zelenih, socijalnih i inovativnih politika”), studija za Glavnu upravu za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo te mala i srednja poduzeća, objavljena 15. lipnja 2016., dostupno ovdje.

6

Strategic use of public procurement in promoting green, social and innovation policies

(7)  Europski odbor regija, Report on the Survey of EER Regions:How to make life easier for SMEs? („Izvješće o istraživanju provedenom među europskim poduzetničkim regijama: Kako olakšati poslovanje malih i srednjih poduzeća?”), 2016., Bruxelles, str. 4–5.

7

Report on the Survey of EER Regions:How to make life easier for SMEs?

(8)  Dostupno ovdje.

8

(9)  Dostupno ovdje; dodatne informacije dostupne ovdje.

9

(10)  COM(2018) 441 final.

10

(11)  Objavljeno ovdje.

11

---

| 25.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 387/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 387/42

---

Mišljenje o perspektivama Europskog odbora regija – Upravljanje u području klime nakon 2020., europska i globalna perspektiva – doprinos konferenciji COP24 UNFCCC-a

(2018/C 387/08)

| Izvjestitelj: | Andrew Varah COOPER (UK/EA), član Okružnog vijeća Kirkleesa |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Mišljenje o perspektivama |

Izvjestitelj:

Andrew Varah COOPER (UK/EA), član Okružnog vijeća Kirkleesa

Referentni dokument:

Mišljenje o perspektivama

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Europsko upravljanje za ostvarenje ciljeva u području klimatskih promjena i energije do 2030.

| 1. | Ističe važnu ulogu lokalnih i regionalnih tijela vlasti u pružanju strateškog vodstva na razini najbližoj građanima, upravljanju decentraliziranom proizvodnjom energije na temelju potrošnje vlastite energije, distribuirane proizvodnje i pametnih mreža, poticanju odgovarajućih uvjeta za ulaganje, kao i u povezivanju energetskih i klimatskih politika s mjerama koje se poduzimaju na području stanovanja, energetskog siromaštva, prometa i održive mobilnosti, gospodarskog razvoja te korištenja zemljišta ili prostornog planiranja. Važna je i uloga lokalnih i regionalnih tijela vlasti kao predvodnika zajednice koji u svojim lokalnim zajednicama, poduzećima i civilnom društvu mogu zagovarati poduzimanje klimatskih mjera, čime jačaju sudjelovanje građana-potrošača i osiguravaju njihovo prihvaćanje energetskih politika. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ističe da se ciljevi otporne energetske unije i ambiciozne politike u području klimatskih promjena mogu najbolje postići koordiniranim djelovanjem na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te promicanjem istraživanja, aktivnosti podizanja svijesti, lokalnih energetski učinkovitih rješenja i sustava opskrbe, kao i da je to potrebno kako bi se Europskoj uniji, državama članicama te lokalnim i regionalnim vlastima omogućilo da krenu s ostvarivanjem UN-ovih ciljeva održivog razvoja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Napominje da novi cilj postizanja 32 % obnovljivih izvora energije u kombinaciji izvora energije EU-a, cilj energetske učinkovitosti od 32,5 % i Uredba o upravljanju energetskom unijom predstavljaju korak naprijed u prelasku Europe na održivu energiju i veće sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ponavlja da države članice trebaju izričito u obzir uzeti obveze preuzete na lokalnoj i regionalnoj razini i postignuća inicijativa poput Sporazuma gradonačelnika. Također bi trebale razvijati mehanizme za uvažavanje doprinosa svih relevantnih razina vlasti i uprave u vidu integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova te u postupak planiranja i praćenja uključiti lokalne i regionalne vlasti u skladu s ustavnim i političkim odredbama svake države članice (1). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ponovno poziva države članice i Europsku komisiju da ostvare brzi napredak ka uspostavi stalne platforme za višerazinski dijalog o energiji radi aktivnog uključivanja lokalnih i regionalnih vlasti, organizacija civilnog društva, poslovne zajednice i drugih relevantnih dionika u upravljanje energetskom tranzicijom (2). |
| --- | --- |

5.

| 6. | U svjetlu prijedloga Europske komisije da se 25 % rashoda EU-a odvoji za klimatsko djelovanje u svim programima EU-a za razdoblje 2021. – 2027., što predstavlja dobru polazišnu točku, zahtijeva da se višegodišnji financijski okvir za razdoblje nakon 2020. osmisli s ciljem boljeg postizanja energetskih i klimatskih ciljeva Europske unije, osobito u pogledu energetske učinkovitosti, čiste mobilnosti te proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i ponora ugljika i smanjenja emisija stakleničkih plinova. Poziva da se osiguraju odgovarajuća i lako dostupna sredstva EU-a za programe i projekte kojima se ti ciljevi nastoje ostvariti u skladu s integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica i u svjetlu dugoročnih ciljeva Pariškog sporazuma. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Smatra da, u kontekstu regulatorne politike EU-a za energiju iz obnovljivih izvora i modela tržišta električne energije, treba ukloniti pravne i administrativne prepreke te lokalnim i regionalnim sudionicima na tržištu (poput energetskih zajednica) pojednostaviti postupke skladištenja i vlastite potrošnje električne energije, kao i trgovanja njome, kako bi mogli ostvariti potpuni pristup tržištu; ističe da države članice pri izradi programa potpore za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora moraju surađivati s lokalnim i regionalnim vlastima i voditi računa o posebnostima lokalnih i regionalnih zajednica koje takvu energiju proizvode kako bi im omogućile djelovanje unutar energetskog sustava i olakšale uključivanje na tržište. |
| --- | --- |

7.

Važnost aktivnosti na lokalnoj i regionalnoj razini za provedbu Pariškog sporazuma

| 8. | Podsjeća da je Pariškim sporazumom prepoznata važna uloga višerazinskog upravljanja politikama u području klime i potreba za suradnjom s regijama, gradovima i nestranačkim dionicima. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Prepoznaje da su lokalna i regionalna tijela najbliža razina javne uprave dostupna građanima i ističe da odluke o područjima politika obuhvaćenima Pariškim sporazumom uglavnom donose ta tijela. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ističe da njihov utjecaj na ograničavanje emisija stakleničkih plinova uvelike ovisi o njihovoj sposobnosti i spremnosti za provedbu relevantnih politika. Stoga smatra da lokalna i regionalna tijela vlasti, uz osiguravanje bliske koordinacije, trebaju biti uključena u prenošenje političkih obveza u javnu politiku, ulaganja i aktivnosti provedbe. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Žali zbog priopćenja Sjedinjenih Američkih Država o namjeri povlačenja iz Pariškog sporazuma, no smatra da se time stvaraju novi poticaji za podnacionalne vlade u EU-u, SAD-u i drugdje da djeluju u pogledu izazova globalnih klimatskih promjena i time pokažu predanost građana i njima najbliže razine upravljanja. Izražava spremnost na jačanje partnerstva s Konferencijom gradonačelnika SAD-a i na globalnu suradnju s gradovima i regijama na području klimatskih aktivnosti. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Čvrsto vjeruje da predstavnici izabrani na lokalnoj i regionalnoj razini zajedno sa svojim tijelima vlasti i mrežama, u suradnji s dionicima u industrijskom sektoru i civilnim društvom, mogu imati ključnu ulogu u pružanju pomoći nacionalnim vladama u njihovim nastojanjima da oblikuju i provedu politike u području klime kad su one u tome nedovoljno ambiciozne. U tom kontekstu ističe pomoćnu ulogu inicijativa kao što je Sporazum gradonačelnika u promicanju razvoja i širenja alata i metodologija za provedbu aktivnosti za izgradnju kapaciteta. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Smatra da je jačanje politički relevantnih dionika izabranih demokratskim putem koji nisu stranke Sporazuma, kao što su lokalna i regionalna tijela vlasti, nezaobilazan trend u globalnom režimu upravljanja u području klime te da je stoga neophodno da se u regulatornom okviru UNFCCC-a prepozna taj oblik upravljanja odozdo prema gore formalnim priznavanjem njegove uloge u postupku donošenja odluka. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Napominje da je u razdoblju između zasjedanja Konferencije stranaka (COP) u svibnju 2017. i svibnju 2018. Pomoćno tijelo za provedbu omogućilo napredak u pogledu uključivanja dionika u postupak UNFCCC-a i prepoznalo potrebu za daljnjim poboljšanjem djelotvornog uključivanja nestranačkih dionika u globalni sustav upravljanja u području klime. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Pozdravlja izvješće Europskog parlamenta o ulozi regija i gradova EU-a u provedbi Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama COP 21 (3) te posebice napominje njegovu izjavu da su lokalna tijela odgovorna za provedbu većine mjera ublažavanja i prilagodbe klimatskim promjenama te većine zakonodavstva EU-a o toj temi. |
| --- | --- |

15.

Formalno uključivanje podnacionalnih vlada u globalni režim upravljanja u području klime

| 16. | Pohvaljuje činjenicu da dijalog Talanoa nije ograničen na rasprave između nacionalnih vlada, nego se njime omogućuje nizu dionika koji nisu stranke Sporazuma, uključujući regije i gradove te njihove izabrane predstavnike, da skrenu pozornost nacionalnih i globalnih tvoraca politika na ključna pitanja u vezi s aktivnostima u području klime; najavljuje svoju potporu i angažman dijalozima Talanoa u gradovima i regijama kao neposredni globalni i proaktivni odgovor na taj proces te poziva na to da se poveća broj takvih dijaloga koji će se odvijati u Europi. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Ističe da se dijalog ne treba ograničiti na puko pripovijedanje i da ono ne treba njime ovladati. U duhu dijaloga, povratne informacije o odgovorima dionika koji nisu stranke Sporazuma na tri ključna pitanja „Kakva je sadašnja situacija?”, „Koji nam je cilj?” i „Kako da to postignemo?” neophodne su za poticanje povjerenja i uključivanja u postupak. Stoga poziva predsjedništva COP-a, Tajništvo UN-a za klimatske promjene i stranke UNFCCC-a da razjasne kako će se rezultati dijaloga obraditi i uključiti u pregovaračke tekstove koji će se donijeti na konferenciji COP24. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Predlaže da se dijalog Talanoa nastavi i nakon konferencije COP24 te da se provodi u srednjoročnom razdoblju tijekom ciklusa globalnog pregleda stanja koji će se provoditi svake 2,5 godine. Predlaže da se tijekom tog postupka, radi boljeg općeg razumijevanja napretka koji se postiže u ostvarenju ciljeva Pariškog sporazuma i radi usađivanja osjećaja hitnosti, četvrto pitanje – „Do kada?”– doda okviru dijaloga Talanoa. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Zahtijeva od Predsjedništva UNFCCC-a da provede procjenu rezultata dijaloga tijekom 2019. te da predstavi prijedloge za strukturirani postupak koji je relevantan za pregovore u budućnosti. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Poziva Europsku komisiju i države članice da iskoriste postupak dijaloga Talanoa kako bi se uključile u pripremu pregovaračkih pozicija i doprinosa EU-a za konferenciju COP24 s lokalnim i regionalnim tijelima te drugim dionicima. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Preporučuje da gradovi i regije podnesu informacije na portal dijaloga Talanoa te da iskoriste priliku da iznesu svoje ambicije, stajališta i namjere u okviru globalnog postupka pregovora u području klime. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Pozdravlja platformu NAZCA kao koristan alat za uključivanje nestranačkih dionika u postupak donošenja odluka UNFCCC-a. Poziva UNFCCC da izradi prijedloge o tome kako se uloga regija i gradova u međunarodnom sustavu upravljanja može bolje utvrditi zajedno s ulogom civilnog društva i privatnog sektora. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Podsjeća na obvezu iz Bonna i Fidžija koju su lokalni i regionalni čelnici usvojili na konferenciji COP23 i njezin poziv na aktivnije uključivanje izbornih jedinica lokalnih tijela i općina u službena globalna tijela i stranke koja se bave klimom, s obzirom na to da je obvezu iz Bonna i Fidžija u ožujku 2018. pozdravilo i Vijeće EU-a za vanjske poslove. Predlaže da Odbor regija razvije strukturiranu suradnju s Tajništvom UN-a za klimatske promjene, predsjedništvima COP-a i njihovim visokim predstavnicima za klimu te s relevantnim pregovaračkim tijelima UNFCCC-a i predloženom izmijenjenom platformom Prijatelji gradova na UNFCCC-u. |
| --- | --- |

23.

Nacionalno, regionalno i lokalno utvrđeni doprinosi (NDC, R/LDC)

| 24. | Ustraje na potrebi za sustavnim decentraliziranim savjetovanjima s podnacionalnim razinama upravljanja u postupku utvrđivanja i preispitivanja nacionalno utvrđenih doprinosa koji uključuju dionike iz ključnih sektora aktivnosti, čime se ostvaruje suradnički pristup. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Poziva nacionalno utvrđene doprinose da objedine regionalno i lokalno utvrđene doprinose kako bi priznali ulogu podnacionalnih tijela u ostvarenju međunarodnih obveza u području klime. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Smatra da je za učinkovitost tog postupka na razini EU-a važno da odredbe budu obuhvaćene Uredbom o upravljanju energetskom unijom, posebice u pogledu sudjelovanja lokalnih i regionalnih tijela u pripremi integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Smatra da se tim odredbama stvara snažan politički i metodološki temelj za prijedlog OR-a za uspostavu regionalnih i lokalno utvrđenih doprinosa (R/LDC) (4), čija je temeljna zamisao omogućiti podnacionalnim tijelima da utvrde svoje obveze ublažavanja i prilagodbe, kao što su to učinile stranke s pomoću svojih nacionalno utvrđenih doprinosa kako bi pružile čvrste i transparentne doprinose, počevši od snažnih postupaka praćenja, izvješćivanja i provjeravanja. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Poziva Europsku komisiju da, uz savjetovanje s OR-om, izradi nezakonodavni prijedlog za metodologiju praćenja i procjene kojom se prati napredak gradova u ostvarenju njihovih vizija do 2050. i strategija za 2030., a temelji se na postojećem okviru za praćenje i procjenu iz Sporazuma gradonačelnika. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Poziva Europsku komisiju da uz savjetovanje s lokalnim/regionalnim tijelima pojednostavi postupak izvješćivanja i sustav praćenja u okviru Sporazuma gradonačelnika te da skrati vrijeme potrebno za procjenu akcijskih planova za održivu energiju kako bi se ostvario niz priznatih obveza, osigurala usklađenost okvira za praćenje i procjenu te smanjio teret izvješćivanja o gradovima i regijama. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Uzimajući u obzir mišljenje OR-a o financiranju borbe protiv klimatskih promjena (5), poziva Europsku komisiju da predloži jasnu i obvezujuću definiciju financiranja borbe protiv klimatskih promjena i s time povezanih kategorija ulaganja, u skladu s postojećom definicijom UNFCCC-a; predlaže državama članicama da izrade investicijske planove u vezi s klimatskim promjenama kojima bi se omogućili i) utvrđivanje razine i vrste potpore potrebne za rješavanje postojećih manjkova financijskih sredstava, ii) procjena mogućnosti daljnje domaće fiskalne potpore svim klimatskim aktivnostima, iii) usklađivanje aktivnosti u području klime, izgradnje kapaciteta i dodatnog uključivanja dionika u cilju ažuriranja njihovih nacionalno utvrđenih doprinosa, iv) navođenje sredstava na nacionalnoj razini koja bi omogućila upravljanje klimatskim rizicima i njihovo procjenjivanje za potrebe ulagatelja. |
| --- | --- |

30.

Smjernice za provedbu Pariškog sporazuma

| 31. | Ističe potencijalni pozitivan doprinos regionalno i lokalno utvrđenih doprinosa u postizanju ciljeva Pariškog sporazuma i poziva stranke UNFCCC-a da utvrde smjernice za nacionalno utvrđene doprinose, vodeći pritom računa o njihovoj mogućoj interakciji s fleksibilnim sustavom regionalno i lokalno utvrđenih doprinosa. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Poziva da se u okvir transparentnosti izvješća o nacionalnom inventaru koja se podnose u okviru ove provedbe uključi posebni odjeljak o mjerama ublažavanja koje se poduzimaju na podnacionalnim razinama upravljanja kako bi se pridonijelo praćenju napretka u postizanju nacionalno utvrđenih doprinosa (i regionalno i lokalno utvrđenih doprinosa). |
| --- | --- |

32.

Globalni pregled stanja

| 33. | Poziva stranke UNFCCC-a i Europsku komisiju da budućim pravilima o globalnom pregledu stanja obuhvate obvezu stranaka da provedu savjetovanje s lokalnim i regionalnim tijelima te da ih uključe tijekom faze oblikovanja njihovih podnesaka. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Ističe da bi područje primjene globalnog pregleda stanja trebalo biti šire od pukog procjenjivanja zajedničkih mjera koje su stranke dostavile (u izvješćima o nacionalno utvrđenim doprinosima i drugim nacionalnim izvješćima) te bi trebalo uključivati doprinose svih relevantnih dionika u pogledu napretka, posebice lokalnih i regionalnih tijela, kako bi se stekla sveobuhvatna slika ukupnog napretka u postizanju dugoročnih ciljeva Pariškog sporazuma, kako je utvrđeno u člancima 2.1., 4.1. i 7.1. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Ističe spremnost OR-a kao člana Skupine lokalnih i općinskih tijela u okviru UNFCCC-a i kao institucije koja predstavlja lokalna i regionalna tijela u Europskoj uniji da intenzivnije sudjeluje u raspravama s UNFCCC-om i njegovim strankama u cilju pružanja doprinosa gradova i regija u pogledu otvorene, uključive i transparentne procjene kolektivnih napora u okviru globalnog pregleda stanja. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Zahtijeva da organizacije ovlaštene od strane UNFCCC-a i dionici koji nisu stranke Sporazuma imaju mogućnost postavljanja pitanja strankama o njihovim podnescima tijekom različitih faza globalnog pregleda stanja kako bi postupak mogao imati koristi od većeg broja doprinosa iz prakse. Poziva da metodologije i podaci budu javno dostupni radi potpune transparentnosti i odgovornosti. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Sa zabrinutošću napominje da će globalni pregled stanja možda zaostati za ciljevima Pariškog sporazuma te ističe da bi dodatni lokalni i regionalni doprinosi mogli pridonijeti povećanju ambicija potpune provedbe (6). |
| --- | --- |

37.

Prilagodba

| 38. | Predlaže da EU predvodi međunarodno djelovanje u području prilagodbe klimatskim promjenama, potičući je na svim razinama, te da djeluje u skladu s međunarodnim kretanjima kako bi se ubrzao napredak na regionalnoj i lokalnoj razini. U tu svrhu predlaže uspostavu obvezujućeg zakonodavnog okvira za usvajanje mjera prilagodbe i mjerljivih obveza koje će omogućiti mjerenje napretka ostvarenog na području prilagodbe. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Zahtijeva da se, uz financiranje ostvareno zahvaljujući Mehanizmu čistog razvoja (CDM) i razvijenim zemljama, podnacionalne vlade potiče da u vlastitom nacionalnom kontekstu financijskim sredstvima pridonesu Fondu za prilagodbu. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Ističe da Fond treba pojednostaviti postupke za financijske doprinose pojedinih lokalnih i regionalnih tijela. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Poziva da se lokalnim i regionalnim tijelima s osobito snažnim stručnim znanjem u području prilagodbe dodijeli pravo povezivanja s tijelima za provedbu Fonda za prilagodbu u trećim zemljama kako bi se pridonijelo provedbi programa i projekata te oblikovanju regionalnih/lokalnih politika i strategija prilagodbe. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Poziva da se predstavniku izbornih jedinica lokalnih tijela vlasti i općina dodijeli status promatrača u Fondu za prilagodbu. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Predlaže da se uspostave posebni instrumenti usmjereni na lokalne i regionalne vlasti koji bi im olakšali pristup financijskim instrumentima dostupnima u EU-u te da se uspostavi portal na kojem bi se objedinile informacije o različitim europskim fondovima za financiranje klimatskih mjera. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Poziva Europsku komisiju da se poveže s ostalim strankama kako bi ubrzala financiranje za planove smanjenja rizika, otpornosti i prilagodbe koji su usmjereni na prioritete lokalnih zajednica i lokalnih i regionalnih tijela kojima služe. |
| --- | --- |

44.

Poljoprivredni sektor i korištenje zemljišta, prenamjena zemljišta i šumarstvo (LULUCF)

| 45. | Svjestan je da su se intenzitet i učestalost prirodnih katastrofa tijekom prošlog desetljeća znatno pojačali i da je pitanje prirodnih katastrofa sastavni dio aktivnosti usmjerenih na svladavanje posljedica klimatskih promjena, pa bi oba ta područja trebalo razmatrati zajedno (7). Ističe potrebu za većim sinergijama između mreža, projekata i sporazuma usmjerenih na rješavanje problema klimatskih promjena i onih koji se bave otpornošću na katastrofe, kao što je Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015. – 2030., kako bi se pridonijelo jačanju kapaciteta gradova i regija za svladavanje posljedica katastrofa (8). |
| --- | --- |

45.

| 46. | Poziva Europsku komisiju da prepozna i iskoristi lokalna i regionalna tijela u cilju suočavanja s klimatskim i energetskim izazovima u sektoru poljoprivrede i LULUCF-a. U nekim se regijama i gradovima klimatskim i energetskim strategijama već pruža potpora dekarbonizaciji tih sektora. Stoga OR ističe ulogu klimatskih i energetskih strategija na regionalnoj i lokalnoj razini u pružanju potpore dekarbonizaciji poljoprivrednog sektora i sektora korištenja zemljišta. |
| --- | --- |

46.

Gubitak i šteta

| 47. | Pozdravlja dijalog stručnjaka iz travnja 2018. u okviru kojeg su se ispitale mogućnosti mobilizacije stručnog znanja, tehnologije i podrške žrtvama klimatskih promjena. Ističe potrebu da se pitanje gubitka i štete obuhvati relevantnim nacionalnim postupcima i postupcima UNFCCC-a, kao što su izgradnja kapaciteta, prijenos tehnologije i financijska potpora. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Ističe potrebu da lokalna i regionalna tijela razvijenih zemalja i zemalja u razvoju utvrde i primijene alternativne načine rješavanja gubitaka i štete u suradnji s nacionalnim vladama i u okviru UNFCCC-a. U tu svrhu, pojam rizika povezanog s klimatskim promjenama treba uključiti u teritorijalne i sektorske procjene rizika. |
| --- | --- |

48.

Druga pitanja

| 49. | Potiče lokalna tijela vlasti da se nastave uzajamno podržavati u okviru uzajamnih mehanizama podrške i prepoznaje njihovu ulogu u izgradnji kapaciteta. U tom smislu prepoznaje rad Sporazuma gradonačelnika i alata TAIEX REGIO PEER 2 PEER. |
| --- | --- |

49.

| 50. | S nestrpljenjem iščekuje objavljivanje ishoda međunarodne konferencije o gradovima i znanosti o klimatskim promjenama čiji je supokrovitelj Međuvladin panel o klimatskim promjenama (IPCC) te poziva UNFCCC da te ishode razmotri u okviru tekuće provedbe Pariškog sporazuma. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Naglašava važnost politika kojima se podržavaju lokalna proizvodnja i poslovanje malih i srednjih poduzeća u okviru napora za ublažavanje negativnih posljedica klimatskih promjena te stoga preporučuje usklađivanje programa subvencija ruralnog razvoja s ciljevima strategije borbe protiv klimatskih promjena. |
| --- | --- |

51.

Bruxelles, 5. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Mišljenje OR-a „Upravljanje energetskom unijom i čista energija” (COR 830/2017), izvjestitelj: Bruno HRANIĆ (HR/EPP).

1

(2)  Ibidem.

2

Ibidem.

(3)  Odbor za regionalni razvoj Europskog parlamenta, Izvješće o ulozi regija i gradova EU-a u provedbi Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama COP 21 (2017/2006 (INI)).

3

(4)  Mišljenje OR-a „Financiranje borbe protiv klimatskih promjena: ključni alat za provedbu Pariškog sporazuma” (CDR 2108/2017) – izvjestitelj: Marco DUS (IT/PES)

4

(5)  Ibidem.

5

Ibidem.

(6)  Vidjeti primjerice „Unapređenje ambicija u području klime: gradovi kao partneri u globalnim aktivnostima u području klime”, izvješće posebnog izaslanika glavnog tajnika UN-a za gradove i klimatske promjene, u partnerstvu s C40 Cities Climate Leadership Group, glavnom tajniku UN-a.

6

(7)  NAT-VI/015

7

(8)  NAT-VI/029

8

---

III Pripremni akti

REVIZORSKI SUD

130. plenarno zasjedanje OR-a, 4.7.2018.–5.7.2018.

| 25.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 387/48 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 387/48

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Nepoštene trgovačke prakse u lancu opskrbe hranom

(2018/C 387/09)

| Glavni izvjestitelj: | Jacques BLANC (FR/PPE), načelnik općine La Canourgue |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o nepoštenim trgovačkim praksama u odnosima među poduzećima u lancu opskrbe hranom
  COM(2018) 173 final |

Glavni izvjestitelj:

Jacques BLANC (FR/PPE), načelnik općine La Canourgue

Referentni dokument:

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o nepoštenim trgovačkim praksama u odnosima među poduzećima u lancu opskrbe hranom

COM(2018) 173 final

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Amandman 1.

Članak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Predmet i područje primjene | Predmet i područje primjene |
| 1.   Ovom se Direktivom utvrđuju minimalni popis zabranjenih nepoštenih trgovačkih praksi između kupaca i dobavljača u lancu opskrbe hranom te minimalna pravila u pogledu provedbe tih zabrana i mehanizmi za koordinaciju provedbenih tijela. | 1.   Ovom se Direktivom utvrđuju minimalni popis zabranjenih nepoštenih trgovačkih praksi između kupaca i dobavljača u lancu opskrbe hranom te minimalna pravila u pogledu provedbe tih zabrana i mehanizmi za koordinaciju provedbenih tijela. |
| 2.   Ova Direktiva primjenjuje se na
  određene
  nepoštene trgovačke prakse koje se pojavljuju pri prodaji prehrambenih proizvoda od strane dobavljača
  koji je malo i srednje poduzeće
  kupcu koji nije malo i srednje poduzeće. | 2.   Ova Direktiva primjenjuje se na nepoštene trgovačke prakse koje se pojavljuju pri prodaji prehrambenih proizvoda od strane dobavljača kupcu koji nije malo i srednje poduzeće. |
| 3.   Ova Direktiva primjenjuje se na ugovore o isporuci sklopljene nakon datuma početka primjene odredaba kojima se prenosi ova Direktiva navedenih u članku 12. stavku 1. drugom podstavku. | 3.   Ova Direktiva primjenjuje se na ugovore o isporuci sklopljene nakon datuma početka primjene odredaba kojima se prenosi ova Direktiva navedenih u članku 12. stavku 1. drugom podstavku. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Predmet i područje primjene

Predmet i područje primjene

1.   Ovom se Direktivom utvrđuju minimalni popis zabranjenih nepoštenih trgovačkih praksi između kupaca i dobavljača u lancu opskrbe hranom te minimalna pravila u pogledu provedbe tih zabrana i mehanizmi za koordinaciju provedbenih tijela.

1.   Ovom se Direktivom utvrđuju minimalni popis zabranjenih nepoštenih trgovačkih praksi između kupaca i dobavljača u lancu opskrbe hranom te minimalna pravila u pogledu provedbe tih zabrana i mehanizmi za koordinaciju provedbenih tijela.

2.   Ova Direktiva primjenjuje se na
  određene
  nepoštene trgovačke prakse koje se pojavljuju pri prodaji prehrambenih proizvoda od strane dobavljača
  koji je malo i srednje poduzeće
  kupcu koji nije malo i srednje poduzeće.

2.   Ova Direktiva primjenjuje se na nepoštene trgovačke prakse koje se pojavljuju pri prodaji prehrambenih proizvoda od strane dobavljača kupcu koji nije malo i srednje poduzeće.

3.   Ova Direktiva primjenjuje se na ugovore o isporuci sklopljene nakon datuma početka primjene odredaba kojima se prenosi ova Direktiva navedenih u članku 12. stavku 1. drugom podstavku.

3.   Ova Direktiva primjenjuje se na ugovore o isporuci sklopljene nakon datuma početka primjene odredaba kojima se prenosi ova Direktiva navedenih u članku 12. stavku 1. drugom podstavku.

Obrazloženje

Obrazloženje

Ograničavanjem područja primjene Direktive nepovoljno bi se utjecalo na velike zadruge ili organizacije proizvođača koje ne ispunjavaju kriterije za MSP-ove te ih se ne bi moglo zaštititi od nepoštenih trgovačkih praksi. Te organizacije ili zadruge zasigurno nemaju istu pregovaračku moć kao njihovi kupci s obzirom na koncentraciju u kasnijim dijelovima lanca opskrbe. Osim toga, to bi se izrazito kosilo s dugotrajnim naporima koje Komisija ulaže u koncentraciju ponude primjenom ZOT-a jer bi se neizravno kažnjavale organizacije proizvođača koje nisu obuhvaćene definicijom MSP-ova. Također, zabrana nepoštenih trgovačkih praksi ne bi utjecala ni na nepoštene trgovačke prakse kojima bi određeni distributer izložio industrijskog dobavljača, na primjer poduzeće srednje veličine koje prodaje proizvode sa značajnom poljoprivrednom komponentom. To nije ekonomski opravdano s obzirom na potrebnu zaštitu najranjivijih karika u lancu.

Amandman 2.

Amandman 2.

Članak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Definicije | Definicije |
| Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije: | Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije: |
| „kupac” znači svaka fizička ili pravna osoba
  s poslovnim nastanom u Uniji
  koja kupuje prehrambene proizvode u trgovinskoj transakciji. Pojam „kupac” može uključivati skupinu takvih fizičkih i pravnih osoba; [...] | a) | „kupac” znači svaka fizička ili pravna osoba
  neovisno o njezinom poslovnom nastanu
  koja kupuje prehrambene proizvode u trgovinskoj transakciji. Pojam „kupac” može uključivati skupinu takvih fizičkih i pravnih osoba; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Definicije

Definicije

Definicije

Definicije

Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

„kupac” znači svaka fizička ili pravna osoba
  s poslovnim nastanom u Uniji
  koja kupuje prehrambene proizvode u trgovinskoj transakciji. Pojam „kupac” može uključivati skupinu takvih fizičkih i pravnih osoba; [...]

s poslovnim nastanom u Uniji

a)

„kupac” znači svaka fizička ili pravna osoba
  neovisno o njezinom poslovnom nastanu
  koja kupuje prehrambene proizvode u trgovinskoj transakciji. Pojam „kupac” može uključivati skupinu takvih fizičkih i pravnih osoba;

neovisno o njezinom poslovnom nastanu

| b) | „nepoštena trgovačka praksa” znači radnja kojom se trgovačkom partneru nalažu ili pokušavaju naložiti obveze koje dovode do neravnoteže među pravima i obvezama dviju strana; [...] |
| --- | --- |

b)

b)

„nepoštena trgovačka praksa” znači radnja kojom se trgovačkom partneru nalažu ili pokušavaju naložiti obveze koje dovode do neravnoteže među pravima i obvezama dviju strana; [...]

„nepoštena trgovačka praksa” znači radnja kojom se trgovačkom partneru nalažu ili pokušavaju naložiti obveze koje dovode do neravnoteže među pravima i obvezama dviju strana; [...]

Obrazloženje

Obrazloženje

| a) | Cilj Direktive također je spriječiti preseljenje kupovine bez primjene ikakvih pravila. Stoga je primjereno da se u obzir uzmu i kupci sa sjedištem u Europskoj uniji ili oni sa sjedištem izvan nje. |
| --- | --- |

a)

Cilj Direktive također je spriječiti preseljenje kupovine bez primjene ikakvih pravila. Stoga je primjereno da se u obzir uzmu i kupci sa sjedištem u Europskoj uniji ili oni sa sjedištem izvan nje.

| b) | Čini se da je važno u Direktivi navesti dovoljno široku definiciju nepoštene trgovačke prakse. |
| --- | --- |

b)

Čini se da je važno u Direktivi navesti dovoljno široku definiciju nepoštene trgovačke prakse.

Amandman 3.

Amandman 3.

Članak 3. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Zabrana nepoštenih trgovačkih praksi


  1.   Države članice osiguravaju zabranu sljedećih trgovačkih praksi: | Zabrana nepoštenih trgovačkih praksi

  1.   Države članice osiguravaju zabranu
  barem
  sljedećih trgovačkih praksi: |
| a) | kupac dobavljaču plaća za
  pokvarljive
  prehrambene proizvode nakon isteka 30 kalendarskih dana od primitka računa dobavljača ili nakon isteka 30 kalendarskih dana od datuma isporuke
  pokvarljivih
  prehrambenih proizvoda, ovisno o tome koji je datum kasniji. Tom se zabranom ne dovodi u pitanje sljedeće: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Zabrana nepoštenih trgovačkih praksi

Zabrana nepoštenih trgovačkih praksi

1.   Države članice osiguravaju zabranu sljedećih trgovačkih praksi:

Zabrana nepoštenih trgovačkih praksi

1.   Države članice osiguravaju zabranu
  barem
  sljedećih trgovačkih praksi:

a)

kupac dobavljaču plaća za
  pokvarljive
  prehrambene proizvode nakon isteka 30 kalendarskih dana od primitka računa dobavljača ili nakon isteka 30 kalendarskih dana od datuma isporuke
  pokvarljivih
  prehrambenih proizvoda, ovisno o tome koji je datum kasniji. Tom se zabranom ne dovodi u pitanje sljedeće:

pokvarljive

pokvarljivih

| a) | kupac dobavljaču plaća za prehrambene proizvode nakon isteka 30 kalendarskih dana od primitka računa dobavljača ili nakon isteka 30 kalendarskih dana od datuma isporuke prehrambenih proizvoda, ovisno o tome koji je datum kasniji. Tom se zabranom ne dovodi u pitanje sljedeće: |
| --- | --- |

a)

kupac dobavljaču plaća za prehrambene proizvode nakon isteka 30 kalendarskih dana od primitka računa dobavljača ili nakon isteka 30 kalendarskih dana od datuma isporuke prehrambenih proizvoda, ovisno o tome koji je datum kasniji. Tom se zabranom ne dovodi u pitanje sljedeće:

| | — | posljedice kašnjenja u plaćanju i pravni lijekovi kako su utvrđeni u Direktivi 2011/7/EU; |
| --- | --- | --- |

—

posljedice kašnjenja u plaćanju i pravni lijekovi kako su utvrđeni u Direktivi 2011/7/EU;

| | — | posljedice kašnjenja u plaćanju i pravni lijekovi kako su utvrđeni u Direktivi 2011/7/EU; |
| --- | --- | --- |

—

posljedice kašnjenja u plaćanju i pravni lijekovi kako su utvrđeni u Direktivi 2011/7/EU;

| | — | mogućnost da se kupac i dobavljač dogovore o klauzuli o podjeli vrijednosti u smislu članka 172.a Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća. |
| --- | --- | --- |

—

mogućnost da se kupac i dobavljač dogovore o klauzuli o podjeli vrijednosti u smislu članka 172.a Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća.

| | — | mogućnost da se kupac i dobavljač dogovore o klauzuli o podjeli vrijednosti u smislu članka 172.a Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća; |
| --- | --- | --- |

—

mogućnost da se kupac i dobavljač dogovore o klauzuli o podjeli vrijednosti u smislu članka 172.a Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća;

| | — | sporazumi koje su sklopile međusektorske organizacije priznate na temelju članka 157. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća; |
| --- | --- | --- |

—

sporazumi koje su sklopile međusektorske organizacije priznate na temelju članka 157. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća;

sporazumi koje su sklopile međusektorske organizacije priznate na temelju članka 157. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća;

| b) | kupac otkazuje narudžbu za pokvarljive prehrambene proizvode u tako kratkom roku da nije razumno očekivati da će dobavljač naći drugi način stavljanja na tržište ili upotrebe tih proizvoda; |
| --- | --- |

b)

kupac otkazuje narudžbu za pokvarljive prehrambene proizvode u tako kratkom roku da nije razumno očekivati da će dobavljač naći drugi način stavljanja na tržište ili upotrebe tih proizvoda;

| b) | kupac otkazuje narudžbu za pokvarljive prehrambene proizvode u tako kratkom roku da nije razumno očekivati da će dobavljač naći drugi način stavljanja na tržište ili upotrebe tih proizvoda; |
| --- | --- |

b)

kupac otkazuje narudžbu za pokvarljive prehrambene proizvode u tako kratkom roku da nije razumno očekivati da će dobavljač naći drugi način stavljanja na tržište ili upotrebe tih proizvoda;

| c) | kupac jednostrano i retroaktivno mijenja uvjete ugovora o isporuci koji se odnose na učestalost, rokove ili količinu opskrbe ili isporuke, standarde kvalitete ili cijene prehrambenih proizvoda; |
| --- | --- |

c)

kupac jednostrano i retroaktivno mijenja uvjete ugovora o isporuci koji se odnose na učestalost, rokove ili količinu opskrbe ili isporuke, standarde kvalitete ili cijene prehrambenih proizvoda;

| c) | kupac jednostrano i retroaktivno mijenja uvjete ugovora o isporuci koji se odnose na učestalost, rokove ili količinu opskrbe ili isporuke, standarde kvalitete ili cijene prehrambenih proizvoda; |
| --- | --- |

c)

kupac jednostrano i retroaktivno mijenja uvjete ugovora o isporuci koji se odnose na učestalost, rokove ili količinu opskrbe ili isporuke, standarde kvalitete ili cijene prehrambenih proizvoda;

| d) | dobavljač plaća za propadanje prehrambenih proizvoda do kojeg je došlo u prostorima kupca i koje nije uzrokovano nemarom ili pogreškom dobavljača. |
| --- | --- |

d)

dobavljač plaća za propadanje prehrambenih proizvoda do kojeg je došlo u prostorima kupca i koje nije uzrokovano nemarom ili pogreškom dobavljača.

| d) | dobavljač plaća za propadanje prehrambenih proizvoda do kojeg je došlo u prostorima kupca i koje nije uzrokovano nemarom ili pogreškom dobavljača. |
| --- | --- |

d)

dobavljač plaća za propadanje prehrambenih proizvoda do kojeg je došlo u prostorima kupca i koje nije uzrokovano nemarom ili pogreškom dobavljača.

| e) | kupac preprodaje proizvod u tom stanju po cijeni nižoj od njegove stvarne kupovne cijene, uključujući poreze i troškove prijevoza; |
| --- | --- |

e)

e)

kupac preprodaje proizvod u tom stanju po cijeni nižoj od njegove stvarne kupovne cijene, uključujući poreze i troškove prijevoza;

kupac preprodaje proizvod u tom stanju po cijeni nižoj od njegove stvarne kupovne cijene, uključujući poreze i troškove prijevoza;

| f) | kupac kupuje proizvode nepošteno niske cijene s obzirom na dobavljačeve troškove proizvodnje; |
| --- | --- |

f)

f)

kupac kupuje proizvode nepošteno niske cijene s obzirom na dobavljačeve troškove proizvodnje;

kupac kupuje proizvode nepošteno niske cijene s obzirom na dobavljačeve troškove proizvodnje;

| g) | kupac naplaćuje uslugu koja ne odgovara nijednoj stvarno pruženoj usluzi ili uslugu čiji je trošak očito neproporcionalan u odnosu na vrijednost pružene usluge; |
| --- | --- |

g)

g)

kupac naplaćuje uslugu koja ne odgovara nijednoj stvarno pruženoj usluzi ili uslugu čiji je trošak očito neproporcionalan u odnosu na vrijednost pružene usluge;

kupac naplaćuje uslugu koja ne odgovara nijednoj stvarno pruženoj usluzi ili uslugu čiji je trošak očito neproporcionalan u odnosu na vrijednost pružene usluge;

| h) | jedna od strana ugovora nameće takve kriterije i pravila za cijene da cijena niti je utvrđena niti se može utvrditi. |
| --- | --- |

h)

h)

jedna od strana ugovora nameće takve kriterije i pravila za cijene da cijena niti je utvrđena niti se može utvrditi.

jedna od strana ugovora nameće takve kriterije i pravila za cijene da cijena niti je utvrđena niti se može utvrditi.

Obrazloženje

Obrazloženje

Nepoštene trgovačke prakse tiču se i dobavljača pokvarljivih proizvoda i dobavljača nepokvarljivih proizvoda te im jednako štete. Stoga treba proširiti područje primjene Direktive.

Međusektorskim sporazumima koje su članovi jednoglasno usvojili eventualno se mogu predvidjeti pravila koja su različita u odnosu na pravila iz Prijedloga direktive, osobito u pogledu rokova plaćanja.

| e) | Da bi se spriječilo smanjenje vrijednosti u cijelom lancu opskrbe hranom valja zabraniti preprodaju uz gubitak. Naime, treba spriječiti pojavu cjenovnog nadmetanja u kojem veliki trgovci na malo ostvaruju pretjerane marže na određene – osobito poljoprivredne – proizvode, kako bi se nadoknadila bitka oko određenih ključnih proizvoda. |
| --- | --- |

e)

Da bi se spriječilo smanjenje vrijednosti u cijelom lancu opskrbe hranom valja zabraniti preprodaju uz gubitak. Naime, treba spriječiti pojavu cjenovnog nadmetanja u kojem veliki trgovci na malo ostvaruju pretjerane marže na određene – osobito poljoprivredne – proizvode, kako bi se nadoknadila bitka oko određenih ključnih proizvoda.

| f) | U skladu s time cijena koja se plaća proizvođačima ne smije biti nepošteno niska u odnosu na trošak proizvodnje. Nije prihvatljivo da poljoprivrednici ne mogu živjeti od svojeg rada i da su prisiljeni na prodaju uz gubitke. Stoga je važno kažnjavati kupce koji kupuju po nepošteno niskim cijenama ili koji od svojih dobavljača traže da svoje poljoprivredne sirovine kupuju po nepošteno niskim cijenama. Mora se utvrditi nepošteno niska prodajna cijena po sektorima i područjima. |
| --- | --- |

f)

U skladu s time cijena koja se plaća proizvođačima ne smije biti nepošteno niska u odnosu na trošak proizvodnje. Nije prihvatljivo da poljoprivrednici ne mogu živjeti od svojeg rada i da su prisiljeni na prodaju uz gubitke. Stoga je važno kažnjavati kupce koji kupuju po nepošteno niskim cijenama ili koji od svojih dobavljača traže da svoje poljoprivredne sirovine kupuju po nepošteno niskim cijenama. Mora se utvrditi nepošteno niska prodajna cijena po sektorima i područjima.

| g) | Cilj je kažnjavati sva plaćanja za koja ne postoji protuvrijednost u smislu usluge pružene dobavljaču ili plaćanja koja su neproporcionalna u odnosu na pruženu uslugu. Osobito valja osigurati da plaćanje europskom središnjem tijelu za nabavu svakako bude opravdano. |
| --- | --- |

g)

Cilj je kažnjavati sva plaćanja za koja ne postoji protuvrijednost u smislu usluge pružene dobavljaču ili plaćanja koja su neproporcionalna u odnosu na pruženu uslugu. Osobito valja osigurati da plaćanje europskom središnjem tijelu za nabavu svakako bude opravdano.

| h) | Cijena navedena u ugovoru mora biti utvrdiva ili utvrđena, to jest obje strane moraju tijekom cijelog trajanja ugovora biti u mogućnosti saznati cijenu plaćanja. |
| --- | --- |

h)

Cijena navedena u ugovoru mora biti utvrdiva ili utvrđena, to jest obje strane moraju tijekom cijelog trajanja ugovora biti u mogućnosti saznati cijenu plaćanja.

Amandman 4.

Amandman 4.

Članak 3. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Ako u situacijama opisanima u stavku 2. točkama (b), (c) i (d) kupac zatraži plaćanje, on
  na zahtjev dobavljača
  dostavlja dobavljaču procjenu plaćanja po jedinici i ukupno, ovisno o tomu što je prikladno, te u slučaju situacija iz stavka 2. točaka (b) i (d) također dostavlja procjenu troškova i temelj za takvu procjenu. | Ako u situacijama opisanima u stavku 2. točkama (b), (c) i (d) kupac zatraži plaćanje
  koje se odnosi isključivo na pruženu uslugu
  , on dostavlja dobavljaču procjenu plaćanja po jedinici i ukupno, ovisno o tomu što je prikladno, te u slučaju situacija iz stavka 2. točaka (b) i (d) također dostavlja procjenu troškova i temelj za takvu procjenu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Ako u situacijama opisanima u stavku 2. točkama (b), (c) i (d) kupac zatraži plaćanje, on
  na zahtjev dobavljača
  dostavlja dobavljaču procjenu plaćanja po jedinici i ukupno, ovisno o tomu što je prikladno, te u slučaju situacija iz stavka 2. točaka (b) i (d) također dostavlja procjenu troškova i temelj za takvu procjenu.

na zahtjev dobavljača

Ako u situacijama opisanima u stavku 2. točkama (b), (c) i (d) kupac zatraži plaćanje
  koje se odnosi isključivo na pruženu uslugu
  , on dostavlja dobavljaču procjenu plaćanja po jedinici i ukupno, ovisno o tomu što je prikladno, te u slučaju situacija iz stavka 2. točaka (b) i (d) također dostavlja procjenu troškova i temelj za takvu procjenu.

koje se odnosi isključivo na pruženu uslugu

Obrazloženje

Obrazloženje

Plaćanja koja će se zahtijevati od dobavljača moraju biti strogo regulirana i sustavno opravdana.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | smatra da mehanizme za osiguranje prihoda poljoprivrednika, koji su temeljeni na tržištu, treba znatno ojačati kako bi se smanjili negativni učinci velike nestabilnosti poljoprivrednih cijena radi održavanja poljoprivrede na svim teritorijima, povećanja konkurentnosti i očuvanja živog ruralnog tkiva; |
| --- | --- |

1.

smatra da mehanizme za osiguranje prihoda poljoprivrednika, koji su temeljeni na tržištu, treba znatno ojačati kako bi se smanjili negativni učinci velike nestabilnosti poljoprivrednih cijena radi održavanja poljoprivrede na svim teritorijima, povećanja konkurentnosti i očuvanja živog ruralnog tkiva;

| 2. | napominje da su regulacija nestabilnosti poljoprivrednih cijena i borba protiv nepoštenih trgovačkih praksi u okviru lanca opskrbe hranom usko povezani jer kretanja na tržištima pogoršavaju neuravnoteženost snaga u pogledu podjele dodane vrijednosti unutar lanaca, a ustupci koji uslijed toga nastaju često su nepovoljni za proizvođače, čija je pregovaračka moć ograničena naročito zbog rastuće koncentracije poljoprivredno-prehrambenih industrija, a posebice velikih trgovaca na malo; |
| --- | --- |

2.

napominje da su regulacija nestabilnosti poljoprivrednih cijena i borba protiv nepoštenih trgovačkih praksi u okviru lanca opskrbe hranom usko povezani jer kretanja na tržištima pogoršavaju neuravnoteženost snaga u pogledu podjele dodane vrijednosti unutar lanaca, a ustupci koji uslijed toga nastaju često su nepovoljni za proizvođače, čija je pregovaračka moć ograničena naročito zbog rastuće koncentracije poljoprivredno-prehrambenih industrija, a posebice velikih trgovaca na malo;

| 3. | pozdravlja inicijativu Komisije za uspostavu europskog zakonodavstva namijenjenog borbi protiv nepoštenih trgovačkih praksi za koju se zalagao u svojem mišljenju o reguliranju nestabilnosti cijena u kojem je preporučio stvaranje posebnih europskih propisa protiv nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom, kao što se predlaže u Rezoluciji Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. [2015/2065 (INI)] jer ugovori omogućuju određenu podjelu rizika, ali ne ispravljaju iz temelja nejednakost stranaka; protumonopolne odredbe nisu dovoljne za rješavanje problema nepoštenih trgovačkih praksi i razlika u odnosima moći karakterističnih za poljoprivredno-prehrambene lance; samoregulatorni mehanizmi dionika u lancima nisu uvijek učinkoviti u pogledu osiguravanja poštenog djelovanja na tržištu, posebice zato što se poljoprivrednici i prerađivači često boje podnijeti tužbu strahujući od toga da budu isključeni s tržišta; stoga su potrebni propisi na razini cijele Europske unije kako bi se uskladili uvjeti tržišnog natjecanja, a poljoprivrednicima i europskim potrošačima osigurali pravedni uvjeti za prodaju i kupnju; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja inicijativu Komisije za uspostavu europskog zakonodavstva namijenjenog borbi protiv nepoštenih trgovačkih praksi za koju se zalagao u svojem mišljenju o reguliranju nestabilnosti cijena u kojem je preporučio stvaranje posebnih europskih propisa protiv nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom, kao što se predlaže u Rezoluciji Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. [2015/2065 (INI)] jer ugovori omogućuju određenu podjelu rizika, ali ne ispravljaju iz temelja nejednakost stranaka; protumonopolne odredbe nisu dovoljne za rješavanje problema nepoštenih trgovačkih praksi i razlika u odnosima moći karakterističnih za poljoprivredno-prehrambene lance; samoregulatorni mehanizmi dionika u lancima nisu uvijek učinkoviti u pogledu osiguravanja poštenog djelovanja na tržištu, posebice zato što se poljoprivrednici i prerađivači često boje podnijeti tužbu strahujući od toga da budu isključeni s tržišta; stoga su potrebni propisi na razini cijele Europske unije kako bi se uskladili uvjeti tržišnog natjecanja, a poljoprivrednicima i europskim potrošačima osigurali pravedni uvjeti za prodaju i kupnju;

| 4. | smatra da je taj prijedlog dobra osnova za rad, ali da je potrebno snažnije djelovanje kako bi se dodatno zaštitili poljoprivrednici. Prihodi poljoprivrednika trenutačno iznose manje od 40 % prosječne plaće. Vrijednost poljoprivrednog proizvoda trenutačno se raspodjeljuje na sljedeći način: poljoprivrednik u prosjeku prima 21 %, prerađivač 28 %, a distributer 51 %. Potrebno je poduzeti mjere kako bi se osigurala bolja ravnoteža u trgovinskim odnosima i povećala vrijednost koja se poljoprivredi vraća zahvaljujući prehrambenim troškovima kućanstava, kao što se preporučuje u mišljenju OR-a o ZPP-u nakon 2020.; |
| --- | --- |

4.

smatra da je taj prijedlog dobra osnova za rad, ali da je potrebno snažnije djelovanje kako bi se dodatno zaštitili poljoprivrednici. Prihodi poljoprivrednika trenutačno iznose manje od 40 % prosječne plaće. Vrijednost poljoprivrednog proizvoda trenutačno se raspodjeljuje na sljedeći način: poljoprivrednik u prosjeku prima 21 %, prerađivač 28 %, a distributer 51 %. Potrebno je poduzeti mjere kako bi se osigurala bolja ravnoteža u trgovinskim odnosima i povećala vrijednost koja se poljoprivredi vraća zahvaljujući prehrambenim troškovima kućanstava, kao što se preporučuje u mišljenju OR-a o ZPP-u nakon 2020.;

| 5. | smatra da je u ovaj Prijedlog direktive potrebno uključiti načelnu zabranu nepoštenih trgovačkih praksi, kao što se preporučuje u procjeni učinka, čime bi se moglo doskočiti mogućim budućim nepoštenim praksama; |
| --- | --- |

5.

smatra da je u ovaj Prijedlog direktive potrebno uključiti načelnu zabranu nepoštenih trgovačkih praksi, kao što se preporučuje u procjeni učinka, čime bi se moglo doskočiti mogućim budućim nepoštenim praksama;

| 6. | iako se slaže s Europskom komisijom da su MSP-ovi najosjetljiviji u pogledu nepoštenih trgovačkih praksi, smatra da je potrebno proširiti područje primjene Prijedloga kako ono ne bi obuhvaćalo samo MSP-ove i poljoprivrednike-dobavljače nego sve aktere u lancu opskrbe hranom, bez obzira na mjesto njihova poslovnog nastana; |
| --- | --- |

6.

iako se slaže s Europskom komisijom da su MSP-ovi najosjetljiviji u pogledu nepoštenih trgovačkih praksi, smatra da je potrebno proširiti područje primjene Prijedloga kako ono ne bi obuhvaćalo samo MSP-ove i poljoprivrednike-dobavljače nego sve aktere u lancu opskrbe hranom, bez obzira na mjesto njihova poslovnog nastana;

| 7. | smatra da je zabranu kašnjenja u plaćanju potrebno proširiti na nepokvarljive proizvode; |
| --- | --- |

7.

smatra da je zabranu kašnjenja u plaćanju potrebno proširiti na nepokvarljive proizvode;

| 8. | smatra da je potrebno proširiti popis zabranjenih nepoštenih praksi na preprodaju uz gubitak te kažnjavati kupnju po cijeni nižoj od troškova proizvodnje; |
| --- | --- |

8.

smatra da je potrebno proširiti popis zabranjenih nepoštenih praksi na preprodaju uz gubitak te kažnjavati kupnju po cijeni nižoj od troškova proizvodnje;

| 9. | smatra da je potrebno zabraniti diskriminacijske ili netransparentne elektroničke dražbe; |
| --- | --- |

9.

smatra da je potrebno zabraniti diskriminacijske ili netransparentne elektroničke dražbe;

| 10. | smatra da je potrebno pojasniti kriterije i pravila za određivanje cijene i uključiti ih u ugovore koji se sklapaju s poljoprivrednicima kako bi oni u svakom trenutku mogli izračunati koju cijenu mogu zahtijevati; |
| --- | --- |

10.

smatra da je potrebno pojasniti kriterije i pravila za određivanje cijene i uključiti ih u ugovore koji se sklapaju s poljoprivrednicima kako bi oni u svakom trenutku mogli izračunati koju cijenu mogu zahtijevati;

| 11. | smatra da je uz nacionalni sustav nadzora te uzimanje u obzir nacionalnih okolnosti, mjera i najboljih praksi potrebno predvidjeti i europski mehanizam kako bi se osiguralo da budu obuhvaćene i transnacionalne nepoštene trgovačke prakse; |
| --- | --- |

11.

smatra da je uz nacionalni sustav nadzora te uzimanje u obzir nacionalnih okolnosti, mjera i najboljih praksi potrebno predvidjeti i europski mehanizam kako bi se osiguralo da budu obuhvaćene i transnacionalne nepoštene trgovačke prakse;

| 12. | s obzirom na internacionalizaciju poduzeća, osobito u poljoprivrednom sektoru, preporučuje uključivanje transakcija koje se tiču dobavljača/kupaca sa sjedištem u trećoj zemlji kako bi se izbjeglo poticanje MSP-ova da kupuju izvan EU-a i osigurala zaštita poduzeća iz EU-a koja prodaju stranim kupcima; |
| --- | --- |

12.

s obzirom na internacionalizaciju poduzeća, osobito u poljoprivrednom sektoru, preporučuje uključivanje transakcija koje se tiču dobavljača/kupaca sa sjedištem u trećoj zemlji kako bi se izbjeglo poticanje MSP-ova da kupuju izvan EU-a i osigurala zaštita poduzeća iz EU-a koja prodaju stranim kupcima;

| 13. | također smatra da ta direktiva neće biti dovoljna za poboljšanje položaja poljoprivrednika ako se ne promijeni opći okvir u kojem djeluju; |
| --- | --- |

13.

također smatra da ta direktiva neće biti dovoljna za poboljšanje položaja poljoprivrednika ako se ne promijeni opći okvir u kojem djeluju;

| 14. | smatra da je uz tu direktivu potrebno:






  a. | cijene u ugovorima određivati vodeći računa o troškovima proizvodnje u poljoprivredi kako bi proizvođačima ugovorno uređenje odnosa učinili privlačnim; |
| --- | --- | --- |

14.

smatra da je uz tu direktivu potrebno:

a.

cijene u ugovorima određivati vodeći računa o troškovima proizvodnje u poljoprivredi kako bi proizvođačima ugovorno uređenje odnosa učinili privlačnim;

| b. | poduzeti dodatne mjere za transparentnost cijena; |
| --- | --- |

b.

poduzeti dodatne mjere za transparentnost cijena;

| c. | boriti se protiv velike koncentracije distribucije, poljoprivredno-prehrambenog sektora i poljoprivredne opskrbe; |
| --- | --- |

c.

boriti se protiv velike koncentracije distribucije, poljoprivredno-prehrambenog sektora i poljoprivredne opskrbe;

| d. | razviti ravnopravnije međunarodne trgovačke odnose u području poljoprivrede, kao što se preporučuje u mišljenju o ZPP-u nakon 2020. |
| --- | --- |

d.

razviti ravnopravnije međunarodne trgovačke odnose u području poljoprivrede, kao što se preporučuje u mišljenju o ZPP-u nakon 2020.

Bruxelles, 4. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 25.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 387/53 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 387/53

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Transparentni i predvidivi radni uvjeti u Europskoj uniji

(2018/C 387/10)

| Izvjestiteljica: | Isolde RIES (DE/SPE), prva potpredsjednica parlamenta savezne zemlje Saarland |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji
  COM(2017) 797 final |

Izvjestiteljica:

Isolde RIES (DE/SPE), prva potpredsjednica parlamenta savezne zemlje Saarland

Referentni dokument:

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji

COM(2017) 797 final

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Amandman 1.

Poglavlje I. – članak 1. – stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Svrha je ove Direktive poboljšanje radnih uvjeta promicanjem trajnijih i predvidivijih oblika zaposlenja
  , uz osiguranje prilagodljivosti tržišta rada
  . | Svrha je ove Direktive poboljšanje radnih uvjeta promicanjem trajnijih i predvidivijih oblika zaposlenja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Svrha je ove Direktive poboljšanje radnih uvjeta promicanjem trajnijih i predvidivijih oblika zaposlenja
  , uz osiguranje prilagodljivosti tržišta rada
  .

Svrha je ove Direktive poboljšanje radnih uvjeta promicanjem trajnijih i predvidivijih oblika zaposlenja.

Obrazloženje

U analitičkom dokumentu (C(2017) 2621 od 21. 9. 2017.) iz druge faze savjetovanja sa socijalnim partnerima objašnjeni su nedostaci u vezi s radnim uvjetima u fleksibilnim oblicima rada. Osim toga usmjerenost Direktive na osiguranje prilagodljivosti tržišta rada nije obuhvaćena pravnim temeljem iz članka 153. UFEU-a.

Amandman 2.

Poglavlje I. – članak 1. – stavak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Stavak 3. ne primjenjuje se na radni odnos u kojem prije početka rada nije unaprijed utvrđena zajamčena količina plaćenog rada. | |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Stavak 3. ne primjenjuje se na radni odnos u kojem prije početka rada nije unaprijed utvrđena zajamčena količina plaćenog rada.

Obrazloženje

Stavkom 4., u skladu s kojim se iznimka iz stavka 3. ne primjenjuje ako nije utvrđena zajamčena količina plaćenog rada, izričito bi se priznalo da ugovori o radu bez zajamčenog broja sati plaćenog rada – tzv. ugovori na nula radnih sati – mogu biti dopušteni i mogući.

Amandman 3.

Poglavlje I. – članak 1. – stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice mogu utvrditi koje su osobe odgovorne za izvršenje obveza koje se poslodavcima nameću ovom Direktivom tako dugo dok su sve te obveze ispunjene. One mogu odlučiti i da sve te obveze ili dio njih treba dodijeliti pravnoj ili fizičkoj osobi koja nije stranka u radnom odnosu. Ovim se stavkom ne dovodi u pitanje Direktiva 2008/104/EEZ. | Države članice mogu utvrditi koje su osobe odgovorne za izvršenje obveza koje se poslodavcima nameću ovom Direktivom tako dugo dok su sve te obveze ispunjene. One mogu odlučiti i da sve te obveze ili dio njih treba dodijeliti pravnoj ili fizičkoj osobi koja nije stranka u radnom odnosu.
  Međutim, poslodavci su i dalje odgovorni za korektno i potpuno izvršavanje utvrđenih obveza.
  Ovim se stavkom ne dovodi u pitanje Direktiva 2008/104/EEZ. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice mogu utvrditi koje su osobe odgovorne za izvršenje obveza koje se poslodavcima nameću ovom Direktivom tako dugo dok su sve te obveze ispunjene. One mogu odlučiti i da sve te obveze ili dio njih treba dodijeliti pravnoj ili fizičkoj osobi koja nije stranka u radnom odnosu. Ovim se stavkom ne dovodi u pitanje Direktiva 2008/104/EEZ.

Države članice mogu utvrditi koje su osobe odgovorne za izvršenje obveza koje se poslodavcima nameću ovom Direktivom tako dugo dok su sve te obveze ispunjene. One mogu odlučiti i da sve te obveze ili dio njih treba dodijeliti pravnoj ili fizičkoj osobi koja nije stranka u radnom odnosu.
  Međutim, poslodavci su i dalje odgovorni za korektno i potpuno izvršavanje utvrđenih obveza.
  Ovim se stavkom ne dovodi u pitanje Direktiva 2008/104/EEZ.

Obrazloženje

Takav prijenos prihvatljiv je samo pod uvjetom da poslodavci i dalje budu odgovorni za korektno i potpuno obavješćivanje te solidarno odgovorni. U suprotnom postoji rizik da se njihove obveze ponište prijenosom na treću stranu, a zaštitne odredbe Direktive izgube smisao. Isključena je mogućnost prijenosa na samog radnika na kojega se navedeno odnosi.

Amandman 4.

Poglavlje I. – članak 1. – stavak 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice mogu odlučiti da obveze navedene u člancima 10. i 11. te članku 14. točki (a) neće primijeniti na fizičke osobe u kućanstvima ako se rad obavlja za to kućanstvo. | |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice mogu odlučiti da obveze navedene u člancima 10. i 11. te članku 14. točki (a) neće primijeniti na fizičke osobe u kućanstvima ako se rad obavlja za to kućanstvo.

Obrazloženje

Odredbom o izuzeću iz stavka 6. nije jasno utvrđeno je li ono ograničeno na članove obitelji ili i obuhvaća i „radnike u kućanstvu”. „Osobe u kućanstvima” članovi su obitelji. Oni u pravilu ne obavljaju „rad za kućanstvo” u smislu rada za naknadu, a samo takav rad može biti predmetom te direktive. Ako se misli na radnike u kućanstvu, došlo bi do neopravdanog nejednakog postupanja prema toj skupini osoba koje bi bilo u suprotnosti s Konvencijom Međunarodne organizacije rada br. 189 o dostojnom radu za radnike u kućanstvu.

Amandman 5.

Poglavlje II. – članak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Definicije | Definicije radnika, poslodavaca i radnih odnosa utvrđuju se primjenjivim zakonodavstvom u državi članici ili mu podliježu. |
| 1.
     
  Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije: | |
| (a) | „radnik” znači fizička osoba koja u zamjenu za naknadu tijekom određenog razdoblja obavlja usluge u korist i pod rukovodstvom druge osobe; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Definicije

Definicije radnika, poslodavaca i radnih odnosa utvrđuju se primjenjivim zakonodavstvom u državi članici ili mu podliježu.

1.
     
  Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

(a)

(a)

„radnik” znači fizička osoba koja u zamjenu za naknadu tijekom određenog razdoblja obavlja usluge u korist i pod rukovodstvom druge osobe;

„radnik” znači fizička osoba koja u zamjenu za naknadu tijekom određenog razdoblja obavlja usluge u korist i pod rukovodstvom druge osobe;

| (b) | „poslodavac” znači jednu ili više fizičkih ili pravnih osoba koja je izravno ili neizravno stranka u radnom odnosu s radnikom; |
| --- | --- |

(b)

(b)

„poslodavac” znači jednu ili više fizičkih ili pravnih osoba koja je izravno ili neizravno stranka u radnom odnosu s radnikom;

„poslodavac” znači jednu ili više fizičkih ili pravnih osoba koja je izravno ili neizravno stranka u radnom odnosu s radnikom;

| (c) | „radni odnos” znači radni odnos između radnika i poslodavca, kao što je gore definirano; |
| --- | --- |

(c)

(c)

„radni odnos” znači radni odnos između radnika i poslodavca, kao što je gore definirano;

„radni odnos” znači radni odnos između radnika i poslodavca, kao što je gore definirano;

| (d) | „raspored rada” znači raspored kojim se utvrđuju sati i dani kada obavljanje posla počinje i završava; |
| --- | --- |

(d)

(d)

„raspored rada” znači raspored kojim se utvrđuju sati i dani kada obavljanje posla počinje i završava;

„raspored rada” znači raspored kojim se utvrđuju sati i dani kada obavljanje posla počinje i završava;

| (e) | „referentni sati i dani” znači vremenska razdoblja na određene dane tijekom kojih se rad može obavljati na zahtjev poslodavca. |
| --- | --- |

(e)

(e)

„referentni sati i dani” znači vremenska razdoblja na određene dane tijekom kojih se rad može obavljati na zahtjev poslodavca.

„referentni sati i dani” znači vremenska razdoblja na određene dane tijekom kojih se rad može obavljati na zahtjev poslodavca.

2.
     
  U svrhu ove Direktive pojmovi „mikropoduzeće”, „malo poduzeće” i „srednje poduzeće” imaju značenje utvrđeno u Preporuci Komisije od 6. svibnja 2003. u vezi s definicijom mikro, malih i srednjih poduzeća ili u bilo kojem naknadnom aktu kojim se zamjenjuje ta Preporuka.

Obrazloženje

Obrazloženje

Predložene su definicije zbunjujuće, izazivaju brojne pravne poteškoće i očekuje se da će biti kontroverzne. Te definicije relevantne su za radno, socijalno i porezno pravo, što se ubraja u odgovornosti država članica, te ih stoga ponajprije treba utvrditi na nacionalnoj razini.

Amandman 6.

Amandman 6.

Poglavlje II. – članak 3. – stavak 2. – točka (i)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| postupak, uključujući trajanje otkaznog roka koji moraju poštovati poslodavac i radnik ako se njihov ugovor o radu ili radni odnos mora otkazati ili, ako se to ne može naznačiti u trenutku obavješćivanja, načine određivanja takvih otkaznih rokova; | postupak, uključujući trajanje otkaznog roka koji moraju poštovati poslodavac i radnik ako se njihov ugovor o radu ili radni odnos mora otkazati ili, ako se to ne može naznačiti u trenutku obavješćivanja, načine određivanja takvih otkaznih rokova
  kao i formalne zahtjeve o obavijesti o prekidu radnog odnosa te obvezujući rok za podnošenje tužbe za osporavanje otkaza
  ; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

postupak, uključujući trajanje otkaznog roka koji moraju poštovati poslodavac i radnik ako se njihov ugovor o radu ili radni odnos mora otkazati ili, ako se to ne može naznačiti u trenutku obavješćivanja, načine određivanja takvih otkaznih rokova;

postupak, uključujući trajanje otkaznog roka koji moraju poštovati poslodavac i radnik ako se njihov ugovor o radu ili radni odnos mora otkazati ili, ako se to ne može naznačiti u trenutku obavješćivanja, načine određivanja takvih otkaznih rokova
  kao i formalne zahtjeve o obavijesti o prekidu radnog odnosa te obvezujući rok za podnošenje tužbe za osporavanje otkaza
  ;

kao i formalne zahtjeve o obavijesti o prekidu radnog odnosa te obvezujući rok za podnošenje tužbe za osporavanje otkaza

Obrazloženje

Obrazloženje

Kada se pružaju informacije o postupku koji valja provoditi, potrebno je pojasniti da te informacije uključuju barem formalne zahtjeve o obavijesti o prekidu radnog odnosa te obvezujući rok za podnošenje tužbe za osporavanje otkaza.

Amandman 7.

Amandman 7.

Poglavlje II. – članak 3. – stavak 2. – točka (m)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| kolektivne ugovore kojima se uređuju radni uvjeti; u slučaju da su kolektivne ugovore zaključili posebna zajednička tijela ili ustanove izvan poduzeća, naziv nadležnog tijela ili zajedničke ustanove unutar koje su ugovori sklopljeni; | kolektivne ugovore kojima se uređuju radni uvjeti
  te prekluzivne rokove utvrđene u kolektivnim ugovorima za ostvarivanje prava iz tih kolektivnih ugovora
  ; u slučaju da su kolektivne ugovore zaključili posebna zajednička tijela ili ustanove izvan poduzeća, naziv nadležnog tijela ili zajedničke ustanove unutar koje su ugovori sklopljeni; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

kolektivne ugovore kojima se uređuju radni uvjeti; u slučaju da su kolektivne ugovore zaključili posebna zajednička tijela ili ustanove izvan poduzeća, naziv nadležnog tijela ili zajedničke ustanove unutar koje su ugovori sklopljeni;

kolektivne ugovore kojima se uređuju radni uvjeti
  te prekluzivne rokove utvrđene u kolektivnim ugovorima za ostvarivanje prava iz tih kolektivnih ugovora
  ; u slučaju da su kolektivne ugovore zaključili posebna zajednička tijela ili ustanove izvan poduzeća, naziv nadležnog tijela ili zajedničke ustanove unutar koje su ugovori sklopljeni;

te prekluzivne rokove utvrđene u kolektivnim ugovorima za ostvarivanje prava iz tih kolektivnih ugovora

Obrazloženje

Obrazloženje

Ova obveza mora se nadopuniti obvezom o obavješćivanju o mogućim rokovima utvrđenim u kolektivnim ugovorima za ostvarivanje prava iz tih kolektivnih ugovora. Taj podatak bitan je iz praktičnih razloga, kako bi se spriječilo da radnici iz neznanja o moguće vrlo kratkim rokovima propuste ostvariti svoja prava.

Amandman 8.

Amandman 8.

Poglavlje II. – članak 4. – stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Informacije navedene u članku 3. stavku 2. radniku se daju individualno i u obliku dokumenta najkasnije prvog dana radnog odnosa. Taj se dokument može pružiti i prenijeti elektronički dok god mu radnik može lako pristupiti te dok ga je moguće pohraniti i ispisati. | Informacije navedene u članku 3. stavku 2. radniku se daju individualno i u obliku dokumenta najkasnije prvog dana radnog odnosa. Taj se dokument
  uručuje radniku u papirnatom obliku ili
  pruž
  a
  i pren
  osi
  elektronički dok god mu radnik može lako pristupiti, te dok ga je moguće pohraniti i ispisati
  i dobiti potvrdu
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Informacije navedene u članku 3. stavku 2. radniku se daju individualno i u obliku dokumenta najkasnije prvog dana radnog odnosa. Taj se dokument može pružiti i prenijeti elektronički dok god mu radnik može lako pristupiti te dok ga je moguće pohraniti i ispisati.

Informacije navedene u članku 3. stavku 2. radniku se daju individualno i u obliku dokumenta najkasnije prvog dana radnog odnosa. Taj se dokument
  uručuje radniku u papirnatom obliku ili
  pruž
  a
  i pren
  osi
  elektronički dok god mu radnik može lako pristupiti, te dok ga je moguće pohraniti i ispisati
  i dobiti potvrdu
  .

uručuje radniku u papirnatom obliku ili

a

osi

i dobiti potvrdu

Obrazloženje

Obrazloženje

U drugoj rečenici stavka 1. predviđeno je da se dokument s informacijama može elektronički pružiti ili prenijeti radniku ako mu je lako pristupiti. To u nekim slučajevima može biti nedovoljno. Stoga bi svaki radnik trebao imati pravo izabrati između papirnate ili elektroničke verzije. To područje ne bi trebalo izuzeti od napora za postizanje okruženja bez papira.

Amandman 9.

Amandman 9.

Poglavlje II. – članak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice jamče da poslodavac navodi svaku promjenu u aspektima radnog odnosa navedenim u članku 3. stavku 2., kao i dodatne informacije u članku 6. za radnike upućene ili poslane u inozemstvo, u obliku dokumenta koji se radniku
  upućuje
  što je ranije moguće, a najkasnije na dan stupanja na snagu. | Države članice jamče da poslodavac navodi svaku promjenu u aspektima radnog odnosa navedenim u članku 3. stavku 2., kao i dodatne informacije u članku 6. za radnike upućene ili poslane u inozemstvo, u obliku dokumenta koji se radniku
  dostavlja
  što je ranije moguće, a najkasnije na dan stupanja na snagu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice jamče da poslodavac navodi svaku promjenu u aspektima radnog odnosa navedenim u članku 3. stavku 2., kao i dodatne informacije u članku 6. za radnike upućene ili poslane u inozemstvo, u obliku dokumenta koji se radniku
  upućuje
  što je ranije moguće, a najkasnije na dan stupanja na snagu.

upućuje

Države članice jamče da poslodavac navodi svaku promjenu u aspektima radnog odnosa navedenim u članku 3. stavku 2., kao i dodatne informacije u članku 6. za radnike upućene ili poslane u inozemstvo, u obliku dokumenta koji se radniku
  dostavlja
  što je ranije moguće, a najkasnije na dan stupanja na snagu.

dostavlja

Obrazloženje

Obrazloženje

U drugoj rečenici stavka 1. predviđeno je da se dokument s informacijama može elektronički pružiti ili prenijeti radniku ako mu je lako pristupiti. To u nekim slučajevima može biti nedovoljno. Stoga bi svaki radnik trebao imati pravo izabrati između papirnate ili elektroničke verzije. To područje ne bi trebalo izuzeti od napora za postizanje okruženja bez papira.

Amandman 10.

Amandman 10.

Poglavlje II. – članak 6. – stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice osiguravaju da, ako je radnik poslan u inozemstvo upućen radnik obuhvaćen Direktivom 96/71/EZ, radnik primi i obavijesti o: | Države članice osiguravaju da, ako je radnik poslan u inozemstvo upućen radnik obuhvaćen Direktivom 96/71/EZ, radnik
  putem uručenog dokumenta u papirnatom ili elektroničkom obliku s informacijama utvrđenima u stavku 1. te u članku 3. stavku 2.
  primi i obavijesti o: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice osiguravaju da, ako je radnik poslan u inozemstvo upućen radnik obuhvaćen Direktivom 96/71/EZ, radnik primi i obavijesti o:

Države članice osiguravaju da, ako je radnik poslan u inozemstvo upućen radnik obuhvaćen Direktivom 96/71/EZ, radnik
  putem uručenog dokumenta u papirnatom ili elektroničkom obliku s informacijama utvrđenima u stavku 1. te u članku 3. stavku 2.
  primi i obavijesti o:

putem uručenog dokumenta u papirnatom ili elektroničkom obliku s informacijama utvrđenima u stavku 1. te u članku 3. stavku 2.

Obrazloženje

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 11.

Amandman 11.

Poglavlje II. – članak 6. – stavak 2. – točka (b)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| poveznici na službeno nacionalno web-mjesto koje je razvila država članica domaćin u skladu s člankom 5. stavkom 2. Direktive 2014/67/EU. | informacijama koje su relevantne za upućene radnike na njihovom materinjem jeziku ili, ako se ne može zajamčiti kvalitetan prijevod, poveznici na službeno nacionalno web-mjesto koje je razvila država članica domaćin u skladu s člankom 5. stavkom 2. Direktive 2014/67/EU. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

poveznici na službeno nacionalno web-mjesto koje je razvila država članica domaćin u skladu s člankom 5. stavkom 2. Direktive 2014/67/EU.

informacijama koje su relevantne za upućene radnike na njihovom materinjem jeziku ili, ako se ne može zajamčiti kvalitetan prijevod, poveznici na službeno nacionalno web-mjesto koje je razvila država članica domaćin u skladu s člankom 5. stavkom 2. Direktive 2014/67/EU.

informacijama koje su relevantne za upućene radnike na njihovom materinjem jeziku ili, ako se ne može zajamčiti kvalitetan prijevod, poveznici na službeno nacionalno

-mjesto koje je razvila država članica domaćin u skladu s člankom 5. stavkom 2. Direktive 2014/67/EU.

Obrazloženje

Obrazloženje

Upućivanje na početnu stranicu koja će se uspostaviti u svakoj državi članici (u okviru članka 5. stavka 2. točke (a) Direktive o provedbi Direktive 2014/67/EU) ne ispunjava na odgovarajući način zahtjev za obavješćivanje jer se u okviru upućivanja pretpostavlja da je svaka država članica u cijelosti ispunila svoju obvezu. Međutim, to se može smatrati alternativnim rješenjem u slučajevima kad se ne može zajamčiti kvalitetan prijevod informacija.

Amandman 12.

Amandman 12.

Poglavlje II. – članak 6. – stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Obavijest o podacima iz stavka 1. točke (b) i stavka 2. točke (c)
  može se, prema potrebi, dati u obliku upućivanja na zakone i druge propise ili kolektivne ugovore kojima se uređuju ta pitanja
  . | Obavijest o podacima iz stavka 1. točke (b) i stavka 2. točke (a)
  dostupna je na jeziku koji upućeni radnici razumiju
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Obavijest o podacima iz stavka 1. točke (b) i stavka 2. točke (c)
  može se, prema potrebi, dati u obliku upućivanja na zakone i druge propise ili kolektivne ugovore kojima se uređuju ta pitanja
  .

može se, prema potrebi, dati u obliku upućivanja na zakone i druge propise ili kolektivne ugovore kojima se uređuju ta pitanja

Obavijest o podacima iz stavka 1. točke (b) i stavka 2. točke (a)
  dostupna je na jeziku koji upućeni radnici razumiju
  .

dostupna je na jeziku koji upućeni radnici razumiju

Obrazloženje

Obrazloženje

Pridržavanje obveze obavješćivanja s upućivanjem na primjenjive propise ne ispunjava zahtjeve o dostatnom obavješćivanju stranih radnika ako ti propisi nisu dostupni na jeziku koji im je razumljiv. Upravo zbog očekivane naknade u inozemstvu strani zaposlenici trebaju neposredne i jasne informacije te ih ne bi trebalo informirati upućivanjem na propise koji im nisu razumljivi.

Amandman 13.

Amandman 13.

Poglavlje II. – članak 6. – stavak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Osim ako države članice ne odrede drukčije, stavci 1. i 2. ne primjenjuju se ako trajanje svakog razdoblja rada izvan države članice u kojoj radnik obično radi iznosi
  četiri uzastopna tjedna
  ili manje. | Osim ako države članice ne odrede drukčije, stavci 1. i 2. ne primjenjuju se ako trajanje svakog razdoblja rada izvan države članice u kojoj radnik obično radi iznosi
  dva tjedna
  ili manje. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Osim ako države članice ne odrede drukčije, stavci 1. i 2. ne primjenjuju se ako trajanje svakog razdoblja rada izvan države članice u kojoj radnik obično radi iznosi
  četiri uzastopna tjedna
  ili manje.

četiri uzastopna tjedna

Osim ako države članice ne odrede drukčije, stavci 1. i 2. ne primjenjuju se ako trajanje svakog razdoblja rada izvan države članice u kojoj radnik obično radi iznosi
  dva tjedna
  ili manje.

dva tjedna

Obrazloženje

Obrazloženje

Treba odbiti predloženu iznimku od obveze obavješćivanja pri angažmanu u inozemstvu čije trajanje ne prelazi četiri uzastopna tjedna. Time se stvara rupa u propisima za izbjegavanje obveze obavješćivanja. Naime, obvezna pravila zemlje domaćina primjenjuju se od prvog dana angažmana. OR stoga preporučuje smanjenje trajanja izuzeća na ukupno ne više od dva tjedna.

Amandman 14.

Amandman 14.

Poglavlje III. – članak 7. – stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice mogu predvidjeti dulja razdoblja probnog rada ako je to opravdano prirodom zaposlenja ili je u interesu radnika. | Države članice mogu predvidjeti dulja razdoblja probnog rada ako je to opravdano prirodom zaposlenja ili je u interesu radnika
  ili ako je radnik tijekom duljeg razdoblja privremeno nesposoban za rad
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice mogu predvidjeti dulja razdoblja probnog rada ako je to opravdano prirodom zaposlenja ili je u interesu radnika.

Države članice mogu predvidjeti dulja razdoblja probnog rada ako je to opravdano prirodom zaposlenja ili je u interesu radnika
  ili ako je radnik tijekom duljeg razdoblja privremeno nesposoban za rad
  .

ili ako je radnik tijekom duljeg razdoblja privremeno nesposoban za rad

Obrazloženje

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 15.

Amandman 15.

Poglavlje III. – članak 8. – stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Poslodavci mogu utvrditi klauzulu o nespojivosti djelatnosti ako su takva ograničenja potkrijepljena opravdanim razlozima kao što je zaštita poslovne tajne ili izbjegavanje sukoba interesa. | |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Poslodavci mogu utvrditi klauzulu o nespojivosti djelatnosti ako su takva ograničenja potkrijepljena opravdanim razlozima kao što je zaštita poslovne tajne ili izbjegavanje sukoba interesa.

Poslodavci mogu utvrditi klauzulu o nespojivosti djelatnosti ako su takva ograničenja potkrijepljena opravdanim razlozima kao što je zaštita poslovne tajne ili izbjegavanje sukoba interesa.

Obrazloženje

Obrazloženje

Za razmatranje suprotstavljenih interesa strana ugovora o radu – primjerice slobode izbora zanimanja radnika i poslovnih interesa poslodavca – u državama članicama nadležni su zakonodavac i sudovi, a ne sami poslodavci. Osim toga, u svjetlu nove definicije poslovne tajne iz Direktive (EU) 2016/943 (koju su države članice obvezane prenijeti u nacionalno zakonodavstvo do lipnja 2018.), poslodavci bi uglavnom mogli sami odlučivati koje informacije žele zaštititi. Jednako vrijedi i za pojam „izbjegavanje sukoba interesa”, koji je potrebno tumačiti. Jedinstvena europska regulacija te pravne stvari stoga nije potrebna. To nije obuhvaćeno ni pravnim temeljem iz članka 153. stavka 2. točke (b) UFEU-a.

Amandman 16.

Amandman 16.

Poglavlje III. – članak 10. – stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice jamče da radnici koji najmanje šest mjeseci rade kod istog poslodavca mogu
  zatražiti
  trajniji oblik zaposlenja sa sigurnijim uvjetima rada, ako je dostupan. | Države članice jamče da radnici koji najmanje šest mjeseci rade kod istog poslodavca mogu
  , pod istim uvjetima kao i drugi kandidati, podnijeti zahtjev za
  trajniji oblik zaposlenja sa sigurnijim uvjetima rada, ako je dostupan. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice jamče da radnici koji najmanje šest mjeseci rade kod istog poslodavca mogu
  zatražiti
  trajniji oblik zaposlenja sa sigurnijim uvjetima rada, ako je dostupan.

zatražiti

Države članice jamče da radnici koji najmanje šest mjeseci rade kod istog poslodavca mogu
  , pod istim uvjetima kao i drugi kandidati, podnijeti zahtjev za
  trajniji oblik zaposlenja sa sigurnijim uvjetima rada, ako je dostupan.

, pod istim uvjetima kao i drugi kandidati, podnijeti zahtjev za

Obrazloženje

Obrazloženje

Pri prijavljivanju za trajniji oblik zaposlenja ili u slučaju kada je vanjski kandidat kvalificiraniji za radno mjesto, zaposlenik koji je najmanje šest mjeseci zaposlen kod istog poslodavca nema prednost pred tim kandidatima.

Amandman 17.

Amandman 17.

Poglavlje III. – članak 10. – stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Poslodavac daje pisani odgovor u roku od mjesec dana od zahtjeva.
  U pogledu fizičkih osoba koje djeluju kao poslodavci te mikro, malih ili srednjih poduzeća, države članice mogu omogućiti produljenje tog roka ne više od tri mjeseca te predvidjeti i usmeni odgovor na sličan naknadni zahtjev koji podnese isti radnik ako se obrazloženje odgovora u kontekstu situacije radnika ne promijeni. | Poslodavac daje pisani odgovor u roku od mjesec dana od
  podnošenja
  zahtjeva.
  U slučaju odbijanja zahtjeva provjera opravdanosti razloga mora biti omogućena. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Poslodavac daje pisani odgovor u roku od mjesec dana od zahtjeva.
  U pogledu fizičkih osoba koje djeluju kao poslodavci te mikro, malih ili srednjih poduzeća, države članice mogu omogućiti produljenje tog roka ne više od tri mjeseca te predvidjeti i usmeni odgovor na sličan naknadni zahtjev koji podnese isti radnik ako se obrazloženje odgovora u kontekstu situacije radnika ne promijeni.

U pogledu fizičkih osoba koje djeluju kao poslodavci te mikro, malih ili srednjih poduzeća, države članice mogu omogućiti produljenje tog roka ne više od tri mjeseca te predvidjeti i usmeni odgovor na sličan naknadni zahtjev koji podnese isti radnik ako se obrazloženje odgovora u kontekstu situacije radnika ne promijeni.

Poslodavac daje pisani odgovor u roku od mjesec dana od
  podnošenja
  zahtjeva.
  U slučaju odbijanja zahtjeva provjera opravdanosti razloga mora biti omogućena.

podnošenja

U slučaju odbijanja zahtjeva provjera opravdanosti razloga mora biti omogućena.

Obrazloženje

Obrazloženje

Pravne posljedice povrede obveze pružanja odgovora potrebno je izričito regulirati, odnosno u slučaju odbijanja zahtjeva mora biti omogućena provjera opravdanosti razloga. Samo tako može se zajamčiti da se poslodavac ozbiljno posveti željama radnika umjesto da samo ispuni formalnost pružanjem proizvoljnog odgovora.

Potrebno je ukloniti iznimku predviđenu u drugoj rečenici stavka 2., prema kojoj mala i srednja poduzeća mogu dati odgovor usmenim putem u roku od tri mjeseca. Tom iznimkom bila bi obuhvaćena sva poduzeća s do 249 zaposlenih i godišnjim prometom do 50 milijuna EUR, što je 99 % svih poduzeća u EU-u, a položaj zaposlenih u tim poduzećima, a to je oko 65 milijuna ljudi u EU-u, bio bi izrazito oslabljen. Osim što je teško utvrditi je li već podnesen „sličan zahtjev”, usmeni odgovor na zahtjev ne može se dokazati te se stoga ne može upotrijebiti za pravne postupke. Stoga se odbija iznimka za MSP-ove jer bi inače sadržaj odredbe iz članka 10. ostao bez pravnih posljedica.

Amandman 18.

Amandman 18.

Poglavlje IV. – članak 12.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice socijalnim partnerima
  mogu
  omogućiti sklapanje kolektivnih ugovora, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili praksom, u kojima se, uz zadržavanje opće zaštite radnika, utvrđuju odredbe u vezi s radnim uvjetima radnika koje se razlikuju od onih navedenih u člancima od 7. do 11. | Države članice socijalnim partnerima
  moraju
  omogućiti
  zadržavanje i
  sklapanje kolektivnih ugovora, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili praksom, u kojima se, uz zadržavanje opće zaštite radnika
  i pod uvjetom da se ispunjavaju minimalni standardi utvrđeni Direktivom
  , utvrđuju odredbe u vezi s radnim uvjetima radnika koje se razlikuju od onih navedenih u člancima od 7. do 11. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice socijalnim partnerima
  mogu
  omogućiti sklapanje kolektivnih ugovora, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili praksom, u kojima se, uz zadržavanje opće zaštite radnika, utvrđuju odredbe u vezi s radnim uvjetima radnika koje se razlikuju od onih navedenih u člancima od 7. do 11.

mogu

Države članice socijalnim partnerima
  moraju
  omogućiti
  zadržavanje i
  sklapanje kolektivnih ugovora, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili praksom, u kojima se, uz zadržavanje opće zaštite radnika
  i pod uvjetom da se ispunjavaju minimalni standardi utvrđeni Direktivom
  , utvrđuju odredbe u vezi s radnim uvjetima radnika koje se razlikuju od onih navedenih u člancima od 7. do 11.

moraju

zadržavanje i

i pod uvjetom da se ispunjavaju minimalni standardi utvrđeni Direktivom

Obrazloženje

Obrazloženje

Člankom 12. predviđa se da minimalni standardi u skladu s člancima od 7. do 11. budu uspostavljeni kao dispozitivno pravo na temelju kolektivnih ugovora, sve dok je cjelovito pridržavanje zaštite radnika zajamčeno. Takva je fleksibilnost u državama članicama potrebna s obzirom na različita tržišta rada, nacionalna pravila i oblike zaposlenja koji postoje u javnom sektoru u državama članicama, poput primjerice dužnosnika. Odstupanja od zakona u kolektivnom ugovoru problematična su doduše samo kada sadržavaju ekvivalent svih regulatornih ciljeva i ne odnose se na drukčije predmete reguliranja.

Amandman 19.

Amandman 19.

Poglavlje IV. – članak 13.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Usklađenost




  Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale ništavnost odredbi u pojedinačnim ili kolektivnim ugovorima, internim pravilima poduzeća ili bilo kakvim drugim dogovorima, koje nisu u skladu s ovom Direktivom ili kako bi osigurale izmjenu tih odredbi radi usklađivanja s odredbama ove Direktive. | |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Usklađenost

Usklađenost

Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale ništavnost odredbi u pojedinačnim ili kolektivnim ugovorima, internim pravilima poduzeća ili bilo kakvim drugim dogovorima, koje nisu u skladu s ovom Direktivom ili kako bi osigurale izmjenu tih odredbi radi usklađivanja s odredbama ove Direktive.

Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale ništavnost odredbi u pojedinačnim ili kolektivnim ugovorima, internim pravilima poduzeća ili bilo kakvim drugim dogovorima, koje nisu u skladu s ovom Direktivom ili kako bi osigurale izmjenu tih odredbi radi usklađivanja s odredbama ove Direktive.

Obrazloženje

Obrazloženje

Članak 13. suvišan je jer je dovoljan članak 15. o pravu na obeštećenje.

Amandman 20.

Amandman 20.

Poglavlje V. – članak 14. – stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice jamče da se, ako radnik nije na vrijeme primio sve dokumente ili dio dokumenata navedenih u članku 4. stavku 1., članku 5. ili članku 6.
  a poslodavac nije ispravio taj propust u roku od 15 dana otkako je obaviješten o tome, primjenjuje jedan od sljedećih
  sustava: | Države članice jamče da se, ako radnik nije na vrijeme primio sve dokumente ili dio dokumenata navedenih u članku 4. stavku 1., članku 5. ili članku 6.
  a poslodavac nije ispravio taj propust u roku od 15 dana otkako je obaviješten o tome, primjenjuju sljedeća dva
  sustava: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice jamče da se, ako radnik nije na vrijeme primio sve dokumente ili dio dokumenata navedenih u članku 4. stavku 1., članku 5. ili članku 6.
  a poslodavac nije ispravio taj propust u roku od 15 dana otkako je obaviješten o tome, primjenjuje jedan od sljedećih
  sustava:

a poslodavac nije ispravio taj propust u roku od 15 dana otkako je obaviješten o tome, primjenjuje jedan od sljedećih

Države članice jamče da se, ako radnik nije na vrijeme primio sve dokumente ili dio dokumenata navedenih u članku 4. stavku 1., članku 5. ili članku 6.
  a poslodavac nije ispravio taj propust u roku od 15 dana otkako je obaviješten o tome, primjenjuju sljedeća dva
  sustava:

a poslodavac nije ispravio taj propust u roku od 15 dana otkako je obaviješten o tome, primjenjuju sljedeća dva

Obrazloženje

Obrazloženje

Ovim se prijedlogom odredbe uvode instrumenti s pomoću kojih se nepridržavanje obveza obavješćivanja treba sankcionirati. Međutim, ti instrumenti primjenjuju se tek kada radnik primijeti nepotpunost obavijesti i na to ukaže poslodavcu, nakon čega poslodavac ima 15 dana za naknadno ispunjenje svojih obveza obavješćivanja. Pretpostavlja se, dakle, da zaposlenik ima aktivnu ulogu. To nije prikladno jer se odgovornost za potpuno obavješćivanje prebacuje na osobu koju je potrebno obavijestiti, koja će u pravilu upravo na početku radnog odnosa izbjegavati sukob s poslodavcem. Pravne posljedice moraju nastupiti, a da zaposlenik nije morao aktivno ukazati na pogrešku.

Amandman 21.

Amandman 21.

Poglavlje V. – članak 14. – stavak 1. – točka (a)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| radnik uživa koristi od povoljnih pretpostavki koje je
  definirala
  država članica. Ako navedenim informacijama nisu obuhvaćene informacije navedene u članku 3. stavku 2 točkama (e), (f), (k) ili (l),
  povoljne pretpostavke obuhvaćaju pretpostavku da trajanje radnog odnosa radnika nije ograničeno, da nema probnog rada ili da radnik radi u punom radnom vremenu
  . Poslodavci imaju mogućnost osporiti pretpostavke
  ili | radnik uživa koristi od povoljnih pretpostavki koje je država članica
  obvezna definirati
  . Ako navedenim informacijama nisu obuhvaćene informacije navedene u članku 3. stavku 2 točkama (e), (f), (k) ili (l),
  smatra se da vrijede radni uvjeti koje je zatražio radnik
  . Poslodavci imaju mogućnost osporiti pretpostavke
  i |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

radnik uživa koristi od povoljnih pretpostavki koje je
  definirala
  država članica. Ako navedenim informacijama nisu obuhvaćene informacije navedene u članku 3. stavku 2 točkama (e), (f), (k) ili (l),
  povoljne pretpostavke obuhvaćaju pretpostavku da trajanje radnog odnosa radnika nije ograničeno, da nema probnog rada ili da radnik radi u punom radnom vremenu
  . Poslodavci imaju mogućnost osporiti pretpostavke
  ili

definirala

povoljne pretpostavke obuhvaćaju pretpostavku da trajanje radnog odnosa radnika nije ograničeno, da nema probnog rada ili da radnik radi u punom radnom vremenu

ili

radnik uživa koristi od povoljnih pretpostavki koje je država članica
  obvezna definirati
  . Ako navedenim informacijama nisu obuhvaćene informacije navedene u članku 3. stavku 2 točkama (e), (f), (k) ili (l),
  smatra se da vrijede radni uvjeti koje je zatražio radnik
  . Poslodavci imaju mogućnost osporiti pretpostavke
  i

obvezna definirati

smatra se da vrijede radni uvjeti koje je zatražio radnik

i

Obrazloženje

Obrazloženje

Odredbu o pretpostavci iz točke (a) države članice obvezno moraju uvesti. Međutim, prijedlog odredbe prema kojemu države članice postavljaju povoljnije pretpostavke previše je nejasan. Valja istaknuti da se u slučaju nepoštovanja obveza obavješćivanja u načelu smatra da vrijede radni uvjeti koje je zatražio radnik, kao i pretpostavka neograničenog radnog odnosa u punom radnom vremenu, koja se već navodi u pravilima i koju poslodavac može osporiti.

Amandman 22.

Amandman 22.

Poglavlje V. – članak 14. – stavak 1. – točka (b)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| radnik ima pravo pravovremeno podnijeti pritužbu nadležnom tijelu. Ako nadležno tijelo ocijeni da je pritužba opravdana, naložit će poslodavcu da navede informacije koje nedostaju. Ako poslodavac ne navede te informacije u roku od 15 dana nakon primitka naloga, nadležno tijelo može izreći primjerene administrativne sankcije, čak i ako je radni odnos raskinut. Poslodavci mogu uložiti administrativnu pritužbu protiv odluke o sankcijama. Države članice mogu imenovati postojeća tijela kao nadležna tijela. | osim toga,
  radnik ima pravo pravovremeno podnijeti pritužbu nadležnom tijelu. Ako nadležno tijelo ocijeni da je pritužba opravdana, naložit će poslodavcu da navede informacije koje nedostaju. Ako poslodavac ne navede te informacije u roku od 15 dana nakon primitka naloga, nadležno tijelo može izreći primjerene administrativne sankcije, čak i ako je radni odnos raskinut. Poslodavci mogu uložiti administrativnu pritužbu protiv odluke o sankcijama. Države članice mogu imenovati postojeća tijela kao nadležna tijela. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

radnik ima pravo pravovremeno podnijeti pritužbu nadležnom tijelu. Ako nadležno tijelo ocijeni da je pritužba opravdana, naložit će poslodavcu da navede informacije koje nedostaju. Ako poslodavac ne navede te informacije u roku od 15 dana nakon primitka naloga, nadležno tijelo može izreći primjerene administrativne sankcije, čak i ako je radni odnos raskinut. Poslodavci mogu uložiti administrativnu pritužbu protiv odluke o sankcijama. Države članice mogu imenovati postojeća tijela kao nadležna tijela.

osim toga,
  radnik ima pravo pravovremeno podnijeti pritužbu nadležnom tijelu. Ako nadležno tijelo ocijeni da je pritužba opravdana, naložit će poslodavcu da navede informacije koje nedostaju. Ako poslodavac ne navede te informacije u roku od 15 dana nakon primitka naloga, nadležno tijelo može izreći primjerene administrativne sankcije, čak i ako je radni odnos raskinut. Poslodavci mogu uložiti administrativnu pritužbu protiv odluke o sankcijama. Države članice mogu imenovati postojeća tijela kao nadležna tijela.

osim toga,

Obrazloženje

Obrazloženje

Alternativa žalbenog postupka pred nadležnim tijelom (točka (b)) ne sadržava nikakve povoljne pravne posljedice za zaposlenika i stoga se u državama članicama ne smije primjenjivati kao alternativa izboru, nego se može primijeniti samo kao dopuna prijedlogu odredbe iz točke (a). Naime, kod druge alternative zaposlenik čiji poslodavac nije ispunio svoju obvezu upućen je na postupak pred nadležnim tijelom čije trajanje i ishod uglavnom ovise o nadležnom tijelu i čiji je ishod u najboljem slučaju administrativna kazna. Ta alternativa također ne djeluje preventivno na izbjegavanje obveze obavješćivanja.

Amandman 23.

Amandman 23.

Poglavlje V. – članak 17. – stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi zabranile otpuštanje ili slično postupanje te sve pripreme za otpuštanje radnika zbog toga što su ostvarivali prava iz ove Direktive. | Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi zabranile
  i proglasile pravno neučinkovitim
  otpuštanje ili slično postupanje te sve pripreme za otpuštanje radnika zbog toga što su ostvarivali prava iz ove Direktive. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi zabranile otpuštanje ili slično postupanje te sve pripreme za otpuštanje radnika zbog toga što su ostvarivali prava iz ove Direktive.

Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi zabranile
  i proglasile pravno neučinkovitim
  otpuštanje ili slično postupanje te sve pripreme za otpuštanje radnika zbog toga što su ostvarivali prava iz ove Direktive.

i proglasile pravno neučinkovitim

Obrazloženje

Obrazloženje

U skladu sa stavkom 1. države članice trebaju zabraniti otpuštanje ili pripremu za otpuštanje zbog ostvarivanja prava iz predmetne direktive. U vezi sa stavkom 2., u skladu s kojim radnici koji smatraju da ih se namjerava otpustiti zbog ostvarivanja prava iz predmetne direktive mogu zatražiti pisano obrazloženje i mišljenje, nije dostatan zaštitni instrument pri ostvarivanju prava iz predmetne direktive. Da bi zaštita stvarno bila učinkovita, potrebna je izričita odredba o pravnim posljedicama kojom se utvrđuje da otpuštanja ili priprema na otpuštanje zbog ostvarivanja prava iz predmetne direktive nisu učinkoviti.

Amandman 24.

Amandman 24.

Poglavlje V. – članak 17. – stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Radnici koji smatraju da su otpušteni ili su pretrpjeli slično štetno postupanje zato što su ostvarivali prava predviđena ovom Direktivom, mogu od poslodavca zatražiti da uredno obrazloži razloge za otpuštanje ili slično postupanje. Poslodavac navodi te razloge u pisanom obliku. | Radnici koji smatraju da su otpušteni ili su pretrpjeli slično štetno postupanje zato što su ostvarivali prava predviđena ovom Direktivom, mogu od poslodavca zatražiti da uredno obrazloži razloge za otpuštanje ili slično postupanje. Poslodavac navodi te razloge u pisanom obliku.
  Osim toga, države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi zajamčile da se rok koji je potrebno poštovati za podnošenje tužbe za osporavanje otkaza ne primjenjuje sve dok radnik od poslodavca ne dobije pisano obrazloženje. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Radnici koji smatraju da su otpušteni ili su pretrpjeli slično štetno postupanje zato što su ostvarivali prava predviđena ovom Direktivom, mogu od poslodavca zatražiti da uredno obrazloži razloge za otpuštanje ili slično postupanje. Poslodavac navodi te razloge u pisanom obliku.

Radnici koji smatraju da su otpušteni ili su pretrpjeli slično štetno postupanje zato što su ostvarivali prava predviđena ovom Direktivom, mogu od poslodavca zatražiti da uredno obrazloži razloge za otpuštanje ili slično postupanje. Poslodavac navodi te razloge u pisanom obliku.
  Osim toga, države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi zajamčile da se rok koji je potrebno poštovati za podnošenje tužbe za osporavanje otkaza ne primjenjuje sve dok radnik od poslodavca ne dobije pisano obrazloženje.

Osim toga, države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi zajamčile da se rok koji je potrebno poštovati za podnošenje tužbe za osporavanje otkaza ne primjenjuje sve dok radnik od poslodavca ne dobije pisano obrazloženje.

Obrazloženje

Obrazloženje

Iz praktičnih razloga potrebno je da se rok koji je potrebno poštovati za podnošenje tužbe za osporavanje otkaza ne primjenjuje sve dok radnik od poslodavca ne dobije pisano obrazloženje. U suprotnom postoji opasnost da se ova odredba negativno odrazi na zaposlenike, koji čekajući zakonski propisano obrazloženje propuste rok za podnošenje tužbe.

Amandman 25.

Amandman 25.

Poglavlje V. – članak 17. – stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da, u slučaju kada radnici navedeni u stavku 2. iznesu
  činjenice
  pred sudom ili drugim nadležnim tijelom iz kojih se može pretpostaviti da je došlo do takvog otpuštanja ili sličnog postupanja, tuženik mora dokazati da se otpuštanje temeljilo na razlogu drugačijem od razloga navedenog u stavku 1. | Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da, u slučaju kada radnici navedeni u stavku 2. iznesu
  dokaze
  pred sudom ili drugim nadležnim tijelom iz kojih se može pretpostaviti da je došlo do takvog otpuštanja ili sličnog postupanja, tuženik mora dokazati da se otpuštanje temeljilo na razlogu drugačijem od razloga navedenog u stavku 1. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da, u slučaju kada radnici navedeni u stavku 2. iznesu
  činjenice
  pred sudom ili drugim nadležnim tijelom iz kojih se može pretpostaviti da je došlo do takvog otpuštanja ili sličnog postupanja, tuženik mora dokazati da se otpuštanje temeljilo na razlogu drugačijem od razloga navedenog u stavku 1.

činjenice

Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da, u slučaju kada radnici navedeni u stavku 2. iznesu
  dokaze
  pred sudom ili drugim nadležnim tijelom iz kojih se može pretpostaviti da je došlo do takvog otpuštanja ili sličnog postupanja, tuženik mora dokazati da se otpuštanje temeljilo na razlogu drugačijem od razloga navedenog u stavku 1.

dokaze

Obrazloženje

Obrazloženje

Nije jasno koliko konkretne odnosno potkrijepljene moraju biti činjenice koje navodi radnik. U tom slučaju trebaju biti dovoljni dokazi na temelju kojih se može pretpostaviti da je došlo do takve mjere. Stoga izraz „činjenice” treba zamijeniti izrazom „dokazi”.

Amandman 26.

Amandman 26.

Poglavlje V. – članak 18.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenja nacionalnih odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom ili relevantnih odredbi koje su već na snazi, u vezi s pravima u okviru područja primjene Direktive. Države članice poduzimaju sve mjere potrebne radi osiguranja primjene sankcija. Sankcije moraju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće, mogu biti novčane, a
  mogu
  obuhvatiti i plaćanje naknade. | Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenja nacionalnih odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom ili relevantnih odredbi koje su već na snazi, u vezi s pravima u okviru područja primjene Direktive. Države članice poduzimaju sve mjere potrebne radi osiguranja primjene sankcija. Sankcije moraju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće, mogu biti novčane, a
  moraju
  obuhvatiti i plaćanje
  primjerene
  naknade. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenja nacionalnih odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom ili relevantnih odredbi koje su već na snazi, u vezi s pravima u okviru područja primjene Direktive. Države članice poduzimaju sve mjere potrebne radi osiguranja primjene sankcija. Sankcije moraju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće, mogu biti novčane, a
  mogu
  obuhvatiti i plaćanje naknade.

mogu

Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenja nacionalnih odredbi donesenih u skladu s ovom Direktivom ili relevantnih odredbi koje su već na snazi, u vezi s pravima u okviru područja primjene Direktive. Države članice poduzimaju sve mjere potrebne radi osiguranja primjene sankcija. Sankcije moraju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće, mogu biti novčane, a
  moraju
  obuhvatiti i plaćanje
  primjerene
  naknade.

moraju

primjerene

Obrazloženje

Obrazloženje

Novčane kazne nisu dovoljne za učinkovito sankcioniranje povreda. Ovisno o državi članici i okolnostima u nadležnom tijelu različito se propisuju. Osim toga, zaposlenici čija su prava povrijeđena ne postižu nikakvu korist od propisivanja novčanih kazni.

Amandman 27.

Amandman 27.

Poglavlje VI. – članak 19. – stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Ova Direktiva ne predstavlja valjane razloge za smanjivanje opće razine zaštite osigurane radnicima u državama članicama. | Ova Direktiva ne predstavlja valjane razloge za smanjivanje opće razine zaštite osigurane radnicima u državama članicama.
  Provedba ove Direktive također ne predstavlja valjane razloge za nazadovanje u odnosu na postojeće stanje u pojedinim državama članicama u vezi s općom razinom zaštite radnika u područjima na koja se primjenjuje. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Ova Direktiva ne predstavlja valjane razloge za smanjivanje opće razine zaštite osigurane radnicima u državama članicama.

Ova Direktiva ne predstavlja valjane razloge za smanjivanje opće razine zaštite osigurane radnicima u državama članicama.
  Provedba ove Direktive također ne predstavlja valjane razloge za nazadovanje u odnosu na postojeće stanje u pojedinim državama članicama u vezi s općom razinom zaštite radnika u područjima na koja se primjenjuje.

Provedba ove Direktive također ne predstavlja valjane razloge za nazadovanje u odnosu na postojeće stanje u pojedinim državama članicama u vezi s općom razinom zaštite radnika u područjima na koja se primjenjuje.

Obrazloženje

Obrazloženje

Potrebno je dopuniti stavak 1. kako bi se zajamčilo da se opća razina zaštite ne može smanjiti i kako se ne bi dopustilo pogoršanje predmeta obuhvaćenih predmetnom direktivom koje proizlazi iz njihove provedbe u područjima uređenima Direktivom. Takva konkretna zabrana pogoršanja uobičajena je u direktivama o socijalnoj politici te je prepoznaje Sud Europske unije, kao na primjer u članku 8. stavku 3. Priloga Direktivi 1999/70/EZ o radu na određeno vrijeme (Sporazum socijalnih partnera kao prilog Okvirnoj direktivi) ili članku 9. stavku 4. Okvirne direktive o obavješćivanju i savjetovanju s radnicima.

Amandman 28.

Amandman 28.

Poglavlje VI. – članak 21.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Prava i obveze utvrđene ovom Direktivom primjenjuju se na postojeće radne odnose od [datum stupanja na snagu + 2 godine].
  No poslodavci navode ili dopunjuju dokumente navedene u članku 4. stavku 1., članku 5. i članku 6. samo na zahtjev radnika. Ako takav zahtjev nije upućen, to ne isključuje minimalna prava radnika utvrđena ovom Direktivom. | Prava i obveze utvrđene ovom Direktivom primjenjuju se na postojeće radne odnose od [datum stupanja na snagu + 2 godine]. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Prava i obveze utvrđene ovom Direktivom primjenjuju se na postojeće radne odnose od [datum stupanja na snagu + 2 godine].
  No poslodavci navode ili dopunjuju dokumente navedene u članku 4. stavku 1., članku 5. i članku 6. samo na zahtjev radnika. Ako takav zahtjev nije upućen, to ne isključuje minimalna prava radnika utvrđena ovom Direktivom.

No poslodavci navode ili dopunjuju dokumente navedene u članku 4. stavku 1., članku 5. i članku 6. samo na zahtjev radnika. Ako takav zahtjev nije upućen, to ne isključuje minimalna prava radnika utvrđena ovom Direktivom.

Prava i obveze utvrđene ovom Direktivom primjenjuju se na postojeće radne odnose od [datum stupanja na snagu + 2 godine].

Obrazloženje

Obrazloženje

Potrebno je pozdraviti činjenicu da se prava i obveze iz predmetne direktive trebaju primjenjivati i na postojeće radne odnose. Međutim, nejasno je kako su s time povezane druga, a time i treća rečenica. Ako bi se Direktiva trebala primjenjivati na postojeće radne odnose, te rečenice nisu potrebne. Obveza o dostavi informacija mora i u postojećim radnim odnosima biti neovisna o zahtjevu. Poslodavci moraju, kao adresati kojima su upućene odredbe radnog prava, uzeti u obzir izmjene pravnog okvira i ispunjavati svoje obveze u skladu s tim odredbama, a da ih pritom radnici ne potiču na pridržavanje zakona.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Promjene na europskim tržištima rada

Promjene na europskim tržištima rada

| 1. | izražava zadovoljstvo činjenicom da je od razdoblja gospodarske i financijske krize 2008. – 2013. stopa nezaposlenosti ponovno u stalnom opadanju te da trenutačno iznosi 7,3 % (EU), odnosno 8,6 % (europodručje); |
| --- | --- |

1.

izražava zadovoljstvo činjenicom da je od razdoblja gospodarske i financijske krize 2008. – 2013. stopa nezaposlenosti ponovno u stalnom opadanju te da trenutačno iznosi 7,3 % (EU), odnosno 8,6 % (europodručje);

| 2. | međutim, ističe da je gospodarska i financijska kriza osobito pogodila upravo mlađe radnike. U travnju 2017. stopa nezaposlenosti mladih iznosila je 16,7 %. To je i dalje iznad razine prije krize i više nego dvostruko iznad opće stope nezaposlenosti; |
| --- | --- |

2.

međutim, ističe da je gospodarska i financijska kriza osobito pogodila upravo mlađe radnike. U travnju 2017. stopa nezaposlenosti mladih iznosila je 16,7 %. To je i dalje iznad razine prije krize i više nego dvostruko iznad opće stope nezaposlenosti;

| 3. | izražava žaljenje zbog toga što unatoč mjerama na razini EU-a problem prekomjerno visoke nezaposlenosti mladih još uvijek nije riješen; stoga ističe da je pored mjera na tržištu rada važno raditi na većoj mobilnosti stanovništva te da nadležna tijela trebaju obrazovnu ponudu uz pomoć političkih mjera bolje prilagoditi stvarnim potrebama tržišta rada; |
| --- | --- |

3.

izražava žaljenje zbog toga što unatoč mjerama na razini EU-a problem prekomjerno visoke nezaposlenosti mladih još uvijek nije riješen; stoga ističe da je pored mjera na tržištu rada važno raditi na većoj mobilnosti stanovništva te da nadležna tijela trebaju obrazovnu ponudu uz pomoć političkih mjera bolje prilagoditi stvarnim potrebama tržišta rada;

| 4. | utvrđuje da je 2016. stopa zaposlenosti aktivnog stanovništva u dobi od 20 do 64 godine iznosila 71,1 %, što je dosad najveći godišnji prosjek zabilježen u Europskoj uniji. No među pojedinačnim državama članicama postoje znatne razlike u pogledu te prosječne vrijednosti. Stopa zaposlenosti osoba u dobi od 25 do 54 godine nije se znatno mijenjala od 2001., dok se stopa zaposlenosti starijih osoba (od 55 do 64 godine) znatno povećala, a stopa zaposlenosti mladih (od 15 do 24 godine) smanjila; |
| --- | --- |

4.

utvrđuje da je 2016. stopa zaposlenosti aktivnog stanovništva u dobi od 20 do 64 godine iznosila 71,1 %, što je dosad najveći godišnji prosjek zabilježen u Europskoj uniji. No među pojedinačnim državama članicama postoje znatne razlike u pogledu te prosječne vrijednosti. Stopa zaposlenosti osoba u dobi od 25 do 54 godine nije se znatno mijenjala od 2001., dok se stopa zaposlenosti starijih osoba (od 55 do 64 godine) znatno povećala, a stopa zaposlenosti mladih (od 15 do 24 godine) smanjila;

| 5. | kad je riječ o stopi zaposlenosti žena i muškaraca, pozdravlja smanjenje razlike između spolova. Glavni razlog tomu jest povećanje stope zaposlenosti žena. Međutim, u nekim je državama članicama manja razlika posljedica smanjene stope zaposlenosti muškaraca; |
| --- | --- |

5.

kad je riječ o stopi zaposlenosti žena i muškaraca, pozdravlja smanjenje razlike između spolova. Glavni razlog tomu jest povećanje stope zaposlenosti žena. Međutim, u nekim je državama članicama manja razlika posljedica smanjene stope zaposlenosti muškaraca;

| 6. | izražava žaljenje što se udio aktivnog stanovništva koje je zaposleno u nepunom radnom vremenu povećao s 14,9 %, koliko je iznosio 2002., na 19,0 % 2015. U pogledu tog udjela postoje znatne razlike između muškaraca i žena. Malo manje od trećine zaposlenih žena (31,4 %) radilo je 2016. u nepunom radnom vremenu, što je znatno više u odnosu na muškarce (8,2 %); |
| --- | --- |

6.

izražava žaljenje što se udio aktivnog stanovništva koje je zaposleno u nepunom radnom vremenu povećao s 14,9 %, koliko je iznosio 2002., na 19,0 % 2015. U pogledu tog udjela postoje znatne razlike između muškaraca i žena. Malo manje od trećine zaposlenih žena (31,4 %) radilo je 2016. u nepunom radnom vremenu, što je znatno više u odnosu na muškarce (8,2 %);

| 7. | izražava zabrinutost zbog toga što nestandardni oblici zaposlenja, osobito rad na određeno vrijeme, u određenim uvjetima mogu nerazmjerno pogoditi uglavnom mlađe radnike s nižom razinom obrazovanja i kvalifikacija i što ih se većina ne zapošljava svojevoljno na takvim radnim mjestima. Samo 37 % mlađih radnika imalo je 2015. ugovor o radu na neodređeno vrijeme u punom radnom vremenu. To je znatan pad u usporedbi s udjelom od 48 % iz 2002. godine; |
| --- | --- |

7.

izražava zabrinutost zbog toga što nestandardni oblici zaposlenja, osobito rad na određeno vrijeme, u određenim uvjetima mogu nerazmjerno pogoditi uglavnom mlađe radnike s nižom razinom obrazovanja i kvalifikacija i što ih se većina ne zapošljava svojevoljno na takvim radnim mjestima. Samo 37 % mlađih radnika imalo je 2015. ugovor o radu na neodređeno vrijeme u punom radnom vremenu. To je znatan pad u usporedbi s udjelom od 48 % iz 2002. godine;

| 8. | napominje da je ugovor o radu na neodređeno vrijeme u punom radnom vremenu i dalje glavni oblik radnog odnosa, ali da se broj nestandardnih oblika zaposlenja u proteklih 20 godina znatno povećao. U 1995. 32 % zaposlenih u 15 država članica EU-a nije imalo standardne ugovore. Taj se broj 2015. povećao na 36 % u 28 država članica EU-a, uz trend daljnjeg rasta; |
| --- | --- |

8.

napominje da je ugovor o radu na neodređeno vrijeme u punom radnom vremenu i dalje glavni oblik radnog odnosa, ali da se broj nestandardnih oblika zaposlenja u proteklih 20 godina znatno povećao. U 1995. 32 % zaposlenih u 15 država članica EU-a nije imalo standardne ugovore. Taj se broj 2015. povećao na 36 % u 28 država članica EU-a, uz trend daljnjeg rasta;

Izazovi u kontekstu promjena

Izazovi u kontekstu promjena

| 9. | utvrđuje da živimo u dobu veće globalne gospodarske povezanosti, složenijih međunarodnih vrijednosnih lanaca, bržih tehnoloških i poslovno-organizacijskih inovacijskih ciklusa s rastućom umreženošću i digitalizacijom radnih procesa u kojem se tržišta rada sve brže mijenjaju, a istodobno se pojavljuje sve više novih nestandardnih oblika zaposlenja. Kako se zaposlenici ne bi našli u nesigurnom položaju potrebno je uspostaviti pravu ravnotežu između fleksibilnosti i sigurnosti; |
| --- | --- |

9.

utvrđuje da živimo u dobu veće globalne gospodarske povezanosti, složenijih međunarodnih vrijednosnih lanaca, bržih tehnoloških i poslovno-organizacijskih inovacijskih ciklusa s rastućom umreženošću i digitalizacijom radnih procesa u kojem se tržišta rada sve brže mijenjaju, a istodobno se pojavljuje sve više novih nestandardnih oblika zaposlenja. Kako se zaposlenici ne bi našli u nesigurnom položaju potrebno je uspostaviti pravu ravnotežu između fleksibilnosti i sigurnosti;

| 10. | ističe da su neki novi nestandardni oblici zaposlenja, čiji se porast očekuje u narednim godinama, zbog povećane nesigurnosti u pogledu stabilnosti zaposlenja, dohotka te pristupa socijalnoj zaštiti razlozi za osobitu zabrinutost. To obuhvaća povremeni rad, (nesvojevoljan) rad u malom opsegu u nepunom radnom vremenu, rad na osnovi vrijednosnih kupona te eksternalizaciju poslova korisnicima interneta (eng. crowd work). |
| --- | --- |

10.

ističe da su neki novi nestandardni oblici zaposlenja, čiji se porast očekuje u narednim godinama, zbog povećane nesigurnosti u pogledu stabilnosti zaposlenja, dohotka te pristupa socijalnoj zaštiti razlozi za osobitu zabrinutost. To obuhvaća povremeni rad, (nesvojevoljan) rad u malom opsegu u nepunom radnom vremenu, rad na osnovi vrijednosnih kupona te eksternalizaciju poslova korisnicima interneta (eng. crowd work

| 11. | upozorava na činjenicu da i neki nestandardni oblici zaposlenja koji već dulje postoje, na primjer plaćeno pripravništvo i privremeno zapošljavanje, i dalje predstavljaju izazov u pogledu osiguravanja radnih mjesta i primjerenih radnih uvjeta; |
| --- | --- |

11.

upozorava na činjenicu da i neki nestandardni oblici zaposlenja koji već dulje postoje, na primjer plaćeno pripravništvo i privremeno zapošljavanje, i dalje predstavljaju izazov u pogledu osiguravanja radnih mjesta i primjerenih radnih uvjeta;

| 12. | ističe da se zaposleni u nestandardnim oblicima zaposlenja općenito češće suočavaju s nestabilnim situacijama u pogledu zapošljavanja. Na nestandardnim radnim mjestima satnica je uglavnom manja nego na radnim mjestima na neodređeno vrijeme u punom radnom vremenu. Usto, osobe zaposlene u nestandardnim oblicima zaposlenja izložene su većem riziku od nezaposlenosti; |
| --- | --- |

12.

ističe da se zaposleni u nestandardnim oblicima zaposlenja općenito češće suočavaju s nestabilnim situacijama u pogledu zapošljavanja. Na nestandardnim radnim mjestima satnica je uglavnom manja nego na radnim mjestima na neodređeno vrijeme u punom radnom vremenu. Usto, osobe zaposlene u nestandardnim oblicima zaposlenja izložene su većem riziku od nezaposlenosti;

| 13. | ističe da zaposleni u nestandardnim oblicima zaposlenja istodobno uplaćuju manje socijalnih doprinosa i da su ti doprinosi niži, što negativno utječe na njihovo pravo na socijalne naknade, kao i na visinu i trajanje tih naknada. Uz probleme s fizičkim zdravljem i sa sigurnošću na radu, zaposleni u nesigurnim oblicima zaposlenja češće su pod stresom na poslu; |
| --- | --- |

13.

ističe da zaposleni u nestandardnim oblicima zaposlenja istodobno uplaćuju manje socijalnih doprinosa i da su ti doprinosi niži, što negativno utječe na njihovo pravo na socijalne naknade, kao i na visinu i trajanje tih naknada. Uz probleme s fizičkim zdravljem i sa sigurnošću na radu, zaposleni u nesigurnim oblicima zaposlenja češće su pod stresom na poslu;

| 14. | napominje da zaposleni u nestandardnim oblicima zaposlenja usto uglavnom imaju ograničeniji pristup zastupanju interesa na radnim mjestima i radu na temelju kolektivnih ugovora. Na temelju niske stope prelaska sa zaposlenja na određeno na zaposlenje na neodređeno vrijeme može se pretpostaviti da nejednakost traje dulje vrijeme. Podaci iz država članica pokazuju da je manje od 50 % zaposlenika koji su u određenoj godini imali ugovore na određeno vrijeme tri godine kasnije radilo na neodređeno vrijeme u punom radnom vremenu; |
| --- | --- |

14.

napominje da zaposleni u nestandardnim oblicima zaposlenja usto uglavnom imaju ograničeniji pristup zastupanju interesa na radnim mjestima i radu na temelju kolektivnih ugovora. Na temelju niske stope prelaska sa zaposlenja na određeno na zaposlenje na neodređeno vrijeme može se pretpostaviti da nejednakost traje dulje vrijeme. Podaci iz država članica pokazuju da je manje od 50 % zaposlenika koji su u određenoj godini imali ugovore na određeno vrijeme tri godine kasnije radilo na neodređeno vrijeme u punom radnom vremenu;

| 15. | smatra da su nestandardni oblici zaposlenja korisni za gospodarstvo. Međutim, ako nije zajamčena osnovna sigurnost, mogu imati i nedostatke za poslodavce. Iako se u početku mogu ostvariti uštede, javljaju se i znatni skriveni troškovi. Upravljanje radnim kolektivom koji čine zaposleni na neodređeno i zaposleni na određeno vrijeme složeno je, podrazumijeva rizike od sukoba i opasnost od gubitka motivacije, što može dovesti do smanjenja produktivnosti. Nesigurnost radnog odnosa može ugroziti inovacije i smanjiti povjerenje te prouzročiti strah od rizika; |
| --- | --- |

15.

smatra da su nestandardni oblici zaposlenja korisni za gospodarstvo. Međutim, ako nije zajamčena osnovna sigurnost, mogu imati i nedostatke za poslodavce. Iako se u početku mogu ostvariti uštede, javljaju se i znatni skriveni troškovi. Upravljanje radnim kolektivom koji čine zaposleni na neodređeno i zaposleni na određeno vrijeme složeno je, podrazumijeva rizike od sukoba i opasnost od gubitka motivacije, što može dovesti do smanjenja produktivnosti. Nesigurnost radnog odnosa može ugroziti inovacije i smanjiti povjerenje te prouzročiti strah od rizika;

Potrebno djelovanje u kontekstu promjena

Potrebno djelovanje u kontekstu promjena

| 16. | utvrđuje da je potrebno poduzeti važne korake u cilju poboljšanja zaštite radnika i utvrđivanja usklađenijih standarda na europskom unutarnjem tržištu. Važeće radno pravo EU-a ne primjenjuje se na sve zaposlenike u jednakoj mjeri, dovodi do nejednakosti i različitih uvjeta rada i socijalne zaštite općenito; |
| --- | --- |

16.

utvrđuje da je potrebno poduzeti važne korake u cilju poboljšanja zaštite radnika i utvrđivanja usklađenijih standarda na europskom unutarnjem tržištu. Važeće radno pravo EU-a ne primjenjuje se na sve zaposlenike u jednakoj mjeri, dovodi do nejednakosti i različitih uvjeta rada i socijalne zaštite općenito;

| 17. | napominje da je u studiji u okviru programa REFIT za potporu evaluaciji Direktive o pisanoj izjavi (91/533/EEZ) utvrđeno da postoji temeljna skupina ljudi koji imaju zaštitu (u pravilu su to zaposlenici sa standardnim ugovorima o radu na neodređeno vrijeme ili dugoročnim ugovorima o radu), dok kod mnogih drugih skupina zaposlenika u praksi postoje znatne razlike ili nesigurnosti u pogledu primjenjivosti odredaba Direktive. Mnogi su radnici nedovoljno upoznati sa svojim temeljnim pravima ili nemaju potvrdu o njima; |
| --- | --- |

17.

napominje da je u studiji u okviru programa REFIT za potporu evaluaciji Direktive o pisanoj izjavi (91/533/EEZ) utvrđeno da postoji temeljna skupina ljudi koji imaju zaštitu (u pravilu su to zaposlenici sa standardnim ugovorima o radu na neodređeno vrijeme ili dugoročnim ugovorima o radu), dok kod mnogih drugih skupina zaposlenika u praksi postoje znatne razlike ili nesigurnosti u pogledu primjenjivosti odredaba Direktive. Mnogi su radnici nedovoljno upoznati sa svojim temeljnim pravima ili nemaju potvrdu o njima;

| 18. | snažno podupire sve napore za utvrđivanje minimalnih pravednih radnih uvjeta za sve različite vrste ugovora o radu u cijelom EU-u i istovremeno izbjegavanje stvaranja dodatnog neopravdanog birokratskog opterećenja za mala i srednja poduzeća. Tim bi se minimalnim pravima omogućila potrebna zaštita svih zaposlenika, a postojao bi i jasan referentni okvir za nacionalne zakonodavce i sudove; |
| --- | --- |

18.

snažno podupire sve napore za utvrđivanje minimalnih pravednih radnih uvjeta za sve različite vrste ugovora o radu u cijelom EU-u i istovremeno izbjegavanje stvaranja dodatnog neopravdanog birokratskog opterećenja za mala i srednja poduzeća. Tim bi se minimalnim pravima omogućila potrebna zaštita svih zaposlenika, a postojao bi i jasan referentni okvir za nacionalne zakonodavce i sudove;

| 19. | ponavlja da su nova minimalna prava koja se odnose na radne uvjete zaposlenika na razini EU-a i s njima povezana obveza pisanog obavješćivanja zaposlenika o važećim radnim uvjetima ključna jer i poslodavcima i radnicima omogućuju veću sigurnost, a istodobno sprečavaju štetno snižavanje standarda u državama članicama; |
| --- | --- |

19.

ponavlja da su nova minimalna prava koja se odnose na radne uvjete zaposlenika na razini EU-a i s njima povezana obveza pisanog obavješćivanja zaposlenika o važećim radnim uvjetima ključna jer i poslodavcima i radnicima omogućuju veću sigurnost, a istodobno sprečavaju štetno snižavanje standarda u državama članicama;

| 20. | smatra da nova minimalna prava na razini Unije ne omogućuju samo poštene uvjete tržišnog natjecanja s obzirom na to da različiti nacionalni pristupi dovode do narušavanja tržišnoga natjecanja i do prepreka slobodnom kretanju radnika na unutarnjem tržištu. Također mogu doprinijeti većoj učinkovitosti tržišta rada EU-a i potaknuti gospodarski i socijalni napredak te koheziju i novi postupak konvergencije u cilju boljih radnih i životnih uvjeta, uz istodobno očuvanje cjelovitosti unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

20.

smatra da nova minimalna prava na razini Unije ne omogućuju samo poštene uvjete tržišnog natjecanja s obzirom na to da različiti nacionalni pristupi dovode do narušavanja tržišnoga natjecanja i do prepreka slobodnom kretanju radnika na unutarnjem tržištu. Također mogu doprinijeti većoj učinkovitosti tržišta rada EU-a i potaknuti gospodarski i socijalni napredak te koheziju i novi postupak konvergencije u cilju boljih radnih i životnih uvjeta, uz istodobno očuvanje cjelovitosti unutarnjeg tržišta;

Opća ocjena Prijedloga direktive

Opća ocjena Prijedloga direktive

| 21. | pozdravlja odluku Europske komisije o donošenju Prijedloga direktive o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji kao odgovor na trenutačne izazove na tržištima rada. Tim se Prijedlogom ostvaruju važna načela sadržana u europskom stupu socijalnih prava te se europsko radno zakonodavstvo usklađuje s tržištima rada EU-a 21. stoljeća; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja odluku Europske komisije o donošenju Prijedloga direktive o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji kao odgovor na trenutačne izazove na tržištima rada. Tim se Prijedlogom ostvaruju važna načela sadržana u europskom stupu socijalnih prava te se europsko radno zakonodavstvo usklađuje s tržištima rada EU-a 21. stoljeća;

| 22. | podsjeća da je člancima 27. i 31. Povelje Europske unije o temeljnim pravima utvrđeno pravo radnika na informiranje te pravo na poštene i pravične radne uvjete; |
| --- | --- |

22.

podsjeća da je člancima 27. i 31. Povelje Europske unije o temeljnim pravima utvrđeno pravo radnika na informiranje te pravo na poštene i pravične radne uvjete;

| 23. | ističe da su tijela lokalne i regionalne vlasti najveći poslodavci u javnom sektoru koji moraju uravnoteživati proračune, pružanje javnih usluga te uvjete za radnu snagu. Također imaju ključnu ulogu u razmjeni informacija i najboljih praksi. Tijela lokalne i regionalne vlasti djeluju kao javni naručitelji te sudjeluju u nadzoru moguće zlouporabe; |
| --- | --- |

23.

ističe da su tijela lokalne i regionalne vlasti najveći poslodavci u javnom sektoru koji moraju uravnoteživati proračune, pružanje javnih usluga te uvjete za radnu snagu. Također imaju ključnu ulogu u razmjeni informacija i najboljih praksi. Tijela lokalne i regionalne vlasti djeluju kao javni naručitelji te sudjeluju u nadzoru moguće zlouporabe;

| 24. | upozorava na činjenicu da ponajprije tijela lokalne i regionalne vlasti osiguravaju i omogućuju socijalne usluge, usluge u cilju integracije na tržište rada i prilagodbe strukturnim promjenama te mjere socijalne, gospodarske i kulturne integracije; |
| --- | --- |

24.

upozorava na činjenicu da ponajprije tijela lokalne i regionalne vlasti osiguravaju i omogućuju socijalne usluge, usluge u cilju integracije na tržište rada i prilagodbe strukturnim promjenama te mjere socijalne, gospodarske i kulturne integracije;

| 25. | ističe da je vrlo važno da Komisija u potpunosti poštuje načelo supsidijarnosti i naglašava važnost poštovanja načela proporcionalnosti kako bi se izbjegla nova financijska ili administrativna opterećenja. Potrebno je uzeti u obzir sveobuhvatne nadležnosti nacionalnih i podređenih tijela u pogledu socijalne politike i politike zapošljavanja; |
| --- | --- |

25.

ističe da je vrlo važno da Komisija u potpunosti poštuje načelo supsidijarnosti i naglašava važnost poštovanja načela proporcionalnosti kako bi se izbjegla nova financijska ili administrativna opterećenja. Potrebno je uzeti u obzir sveobuhvatne nadležnosti nacionalnih i podređenih tijela u pogledu socijalne politike i politike zapošljavanja;

| 26. | stoga potvrđuje svoju potporu inicijativi Europske komisije za jačanje socijalne dimenzije u Europskoj uniji u skladu s člankom 9. Ugovora iz Lisabona, u skladu s kojim je u svim mjerama Europske unije potrebno uzeti u obzir socijalnu dimenziju; |
| --- | --- |

26.

stoga potvrđuje svoju potporu inicijativi Europske komisije za jačanje socijalne dimenzije u Europskoj uniji u skladu s člankom 9. Ugovora iz Lisabona, u skladu s kojim je u svim mjerama Europske unije potrebno uzeti u obzir socijalnu dimenziju;

Pozitivna ocjena Prijedloga direktive

Pozitivna ocjena Prijedloga direktive

| 27. | ukazuje na to da je Direktiva 91/533/EEZ o pisanoj izjavi donesena prije 25 godina, ali da su njezini ciljevi veće transparentnosti tržišta rada i zaštite prava radnika i dalje iznimno važni; |
| --- | --- |

27.

ukazuje na to da je Direktiva 91/533/EEZ o pisanoj izjavi donesena prije 25 godina, ali da su njezini ciljevi veće transparentnosti tržišta rada i zaštite prava radnika i dalje iznimno važni;

| 28. | naglašava važnost koju dostupnost pisanih informacija ima za poslodavce i zaposlenike jer se tako omogućuje veća transparentnost i smanjuju se nejednakosti između dviju ugovornih strana. Međutim, to je tek prvi korak u sprečavanju nesigurnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

28.

naglašava važnost koju dostupnost pisanih informacija ima za poslodavce i zaposlenike jer se tako omogućuje veća transparentnost i smanjuju se nejednakosti između dviju ugovornih strana. Međutim, to je tek prvi korak u sprečavanju nesigurnih radnih mjesta;

| 29. | pozdravlja obavješćivanje radnika o temeljnim značajkama uvjeta koji se primjenjuju na njihov radni odnos najkasnije prvoga dana zaposlenja, što dovodi do znatno veće sigurnosti i jasnoće te ima znatne prednosti za radnike u kontekstu transnacionalnih aktivnosti i prekograničnog slobodnog kretanja; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja obavješćivanje radnika o temeljnim značajkama uvjeta koji se primjenjuju na njihov radni odnos najkasnije prvoga dana zaposlenja, što dovodi do znatno veće sigurnosti i jasnoće te ima znatne prednosti za radnike u kontekstu transnacionalnih aktivnosti i prekograničnog slobodnog kretanja;

| 30. | osobito prima na znanje dopunjivanje materijalnih prava, odnosno minimalnih uvjeta povezanih s radnim uvjetima, i to u pogledu sljedećeg:






  — | ograničenja probnog rada na šest mjeseci, |
| --- | --- | --- |

30.

osobito prima na znanje dopunjivanje materijalnih prava, odnosno minimalnih uvjeta povezanih s radnim uvjetima, i to u pogledu sljedećeg:

—

ograničenja probnog rada na šest mjeseci,

| — | odredbe u skladu s kojom radnik može raditi za više poslodavaca, |
| --- | --- |

—

odredbe u skladu s kojom radnik može raditi za više poslodavaca,

| — | odredbe u skladu s kojom se zaposlenik koji obavlja rad na zahtjev i čiji raspored varira unaprijed obavješćuje o tome kad bi trebao raditi, |
| --- | --- |

—

odredbe u skladu s kojom se zaposlenik koji obavlja rad na zahtjev i čiji raspored varira unaprijed obavješćuje o tome kad bi trebao raditi,

| — | odredbe u skladu s kojom zaposlenici mogu zahtijevati obrazloženi pisani odgovor poslodavca o stabilnijim oblicima zaposlenja, |
| --- | --- |

—

odredbe u skladu s kojom zaposlenici mogu zahtijevati obrazloženi pisani odgovor poslodavca o stabilnijim oblicima zaposlenja,

| — | odredbe u skladu s kojom obvezno osposobljavanje ubuduće u cijelosti plaća poslodavac, |
| --- | --- |

—

odredbe u skladu s kojom obvezno osposobljavanje ubuduće u cijelosti plaća poslodavac,

podsjeća na to da socijalni partneri mogu sklopiti kolektivni ugovor o minimalnim pravima, pod uvjetom da se u obzir uzima zaštita zaposlenika u cjelini i poštuju minimalni uvjeti za rad utvrđeni u ovoj smjernici;

| 31. | ističe da u EU-u ne postoji konsenzus o ugovorima o radu te da je predmetna direktiva važna za poticanje mobilnosti radnika na unutarnjem tržištu jer se njome utvrđuju minimalni standardi u pogledu obavješćivanja, čime se smanjuju razlike među državama članicama, i jer se njome poduzećima i zaposlenicima olakšava rad u drugim državama članicama; |
| --- | --- |

31.

ističe da u EU-u ne postoji konsenzus o ugovorima o radu te da je predmetna direktiva važna za poticanje mobilnosti radnika na unutarnjem tržištu jer se njome utvrđuju minimalni standardi u pogledu obavješćivanja, čime se smanjuju razlike među državama članicama, i jer se njome poduzećima i zaposlenicima olakšava rad u drugim državama članicama;

| 32. | ističe da koristi od transparentnosti ne ostvaruju samo radnici, nego i nadležna tijela, i to pri naporima u cilju smanjenja neprijavljenog rada, kao i poslodavci i mogući ulagatelji, kojima je potrebna pravna sigurnost u pogledu radnih uvjeta; |
| --- | --- |

32.

ističe da koristi od transparentnosti ne ostvaruju samo radnici, nego i nadležna tijela, i to pri naporima u cilju smanjenja neprijavljenog rada, kao i poslodavci i mogući ulagatelji, kojima je potrebna pravna sigurnost u pogledu radnih uvjeta;

| 33. | još jednom naglašava prednosti za radnike povezane s raspoloživošću pojedinačnih informacija o temeljnim sastavnicama njihova ugovora o radu. Zaposlenici su tako svjesniji temeljnih značajki radnih uvjeta i svojih prava te su bolje upoznati s njima; |
| --- | --- |

33.

još jednom naglašava prednosti za radnike povezane s raspoloživošću pojedinačnih informacija o temeljnim sastavnicama njihova ugovora o radu. Zaposlenici su tako svjesniji temeljnih značajki radnih uvjeta i svojih prava te su bolje upoznati s njima;

Kritička ocjena Prijedloga direktive

Kritička ocjena Prijedloga direktive

| 34. | pozdravlja činjenicu da se ovim Prijedlogom direktive s jedne strane utvrđuje obveza poslodavca o obavješćivanju zaposlenika o uvjetima koji se primjenjuju na njihov radni odnos i poboljšava provedivost te obveze. S druge strane, uvode se nova materijalna prava u obliku tzv. „minimalnih uvjeta povezanih s radnim uvjetima”. Kritički ocjenjuje to povezivanje dvaju međusobno neovisnih skupa pravila u jednu cjelinu; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja činjenicu da se ovim Prijedlogom direktive s jedne strane utvrđuje obveza poslodavca o obavješćivanju zaposlenika o uvjetima koji se primjenjuju na njihov radni odnos i poboljšava provedivost te obveze. S druge strane, uvode se nova materijalna prava u obliku tzv. „minimalnih uvjeta povezanih s radnim uvjetima”. Kritički ocjenjuje to povezivanje dvaju međusobno neovisnih skupa pravila u jednu cjelinu;

| 35. | smatra da bi definicije pojma radnika i poslodavca te radnog odnosa trebalo predmetnom direktivom prilagoditi sudskoj praksi Suda Europske unije, a ne donositi nova pravila jer su potrebne detaljnije rasprave u vezi s njima. Nacionalno pravo u pogledu definicije tih pojmova mora ostati nepromijenjeno; |
| --- | --- |

35.

smatra da bi definicije pojma radnika i poslodavca te radnog odnosa trebalo predmetnom direktivom prilagoditi sudskoj praksi Suda Europske unije, a ne donositi nova pravila jer su potrebne detaljnije rasprave u vezi s njima. Nacionalno pravo u pogledu definicije tih pojmova mora ostati nepromijenjeno;

| 36. | utvrđuje da se mnogi oblici zaposlenja u ekonomiji suradnje mogu kategorizirati između plaćenog zaposlenja i samozaposlenja. To dovodi do važnih pitanja u pogledu uvjeta rada, zdravlja i sigurnosti, usluga zdravstvenog osiguranja, plaćenog bolovanja, naknada za nezaposlenost i mirovinskog osiguranja. Sve to moglo bi dovesti do nove kategorije nesigurnog zaposlenja; |
| --- | --- |

36.

utvrđuje da se mnogi oblici zaposlenja u ekonomiji suradnje mogu kategorizirati između plaćenog zaposlenja i samozaposlenja. To dovodi do važnih pitanja u pogledu uvjeta rada, zdravlja i sigurnosti, usluga zdravstvenog osiguranja, plaćenog bolovanja, naknada za nezaposlenost i mirovinskog osiguranja. Sve to moglo bi dovesti do nove kategorije nesigurnog zaposlenja;

| 37. | zahtijeva da se u raspravi posebna pozornost posveti nestandardnim oblicima zaposlenja jer su oni obuhvaćeni područjem primjene Direktive i jer u tom pogledu postoje znatne razlike među pojedinim državama članicama; |
| --- | --- |

37.

zahtijeva da se u raspravi posebna pozornost posveti nestandardnim oblicima zaposlenja jer su oni obuhvaćeni područjem primjene Direktive i jer u tom pogledu postoje znatne razlike među pojedinim državama članicama;

| 38. | zahtijeva da se u raspravi poseban naglasak stavi i na četiri do šest milijuna radnika u EU-u koji imaju ugovore o radu na zahtjev ili ugovore o povremenom radu; |
| --- | --- |

38.

zahtijeva da se u raspravi poseban naglasak stavi i na četiri do šest milijuna radnika u EU-u koji imaju ugovore o radu na zahtjev ili ugovore o povremenom radu;

| 39. | ističe da poslodavcima treba pružiti smjernice kako bi ispunili nove odredbe o nestandardnim oblicima rada i poštovali predloženo europsko pravo na traženje sigurnijeg i predvidljivijeg oblika zaposlenja. Potrebno je dati podršku utvrđivanju referentnih sati i razvijanju postupaka za upravljanje kratkim ili povremenim radnim odnosima jer se u javnom sektoru mogu javiti kratki ugovori, ugovori na nepuno radno vrijeme i ugovori na zahtjevi. Također je potrebno pojašnjenje u vezi s obradom ponovljenih zahtjeva pojedinaca; |
| --- | --- |

39.

ističe da poslodavcima treba pružiti smjernice kako bi ispunili nove odredbe o nestandardnim oblicima rada i poštovali predloženo europsko pravo na traženje sigurnijeg i predvidljivijeg oblika zaposlenja. Potrebno je dati podršku utvrđivanju referentnih sati i razvijanju postupaka za upravljanje kratkim ili povremenim radnim odnosima jer se u javnom sektoru mogu javiti kratki ugovori, ugovori na nepuno radno vrijeme i ugovori na zahtjevi. Također je potrebno pojašnjenje u vezi s obradom ponovljenih zahtjeva pojedinaca;

| 40. | podsjeća na obvezu jednakog postupanja prema radnicima i obvezu nediskriminacije; |
| --- | --- |

40.

podsjeća na obvezu jednakog postupanja prema radnicima i obvezu nediskriminacije;

| 41. | općenito napominje da Prijedlog direktive Europske komisije može biti samo polazište za opsežnu raspravu o instrumentima za stvaranje održivih radnih mjesta koja omogućavaju pristojan život u Europi, uz cilj općeg jačanja socijalnih prava svih radnika i osiguravanja primjene postojećih prava na sve zaposlenike; |
| --- | --- |

41.

općenito napominje da Prijedlog direktive Europske komisije može biti samo polazište za opsežnu raspravu o instrumentima za stvaranje održivih radnih mjesta koja omogućavaju pristojan život u Europi, uz cilj općeg jačanja socijalnih prava svih radnika i osiguravanja primjene postojećih prava na sve zaposlenike;

Dodatni prijedlozi za direktivu i daljnje regulatorne potrebe

Dodatni prijedlozi za direktivu i daljnje regulatorne potrebe

| 42. | poziva Europsku komisiju da zajamči da se u trenutačnoj reviziji Direktive uzmu u obzir i novonastali oblici samozapošljavanja i oni koji su tek u nastajanju, kao i očekivano jamstvo jednake naknade za jednak rad svim zaposlenima u nestandardnim oblicima zaposlenja; |
| --- | --- |

42.

poziva Europsku komisiju da zajamči da se u trenutačnoj reviziji Direktive uzmu u obzir i novonastali oblici samozapošljavanja i oni koji su tek u nastajanju, kao i očekivano jamstvo jednake naknade za jednak rad svim zaposlenima u nestandardnim oblicima zaposlenja;

| 43. | ističe da je potrebno postići odgovarajuću ravnotežu između pokrivanja administrativnih troškova i potpore ili jačanja lokalnih politika za povećanje plaća i poboljšanje životnih i radnih uvjeta, uključujući za radnike s nestandardnim ugovorima; |
| --- | --- |

43.

ističe da je potrebno postići odgovarajuću ravnotežu između pokrivanja administrativnih troškova i potpore ili jačanja lokalnih politika za povećanje plaća i poboljšanje životnih i radnih uvjeta, uključujući za radnike s nestandardnim ugovorima;

| 44. | preporučuje da se nova materijalna prava dopune zabranom ugovora bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati i pravom na zajamčene radne sate te većim pravima u slučaju otkaza jer bi u suprotnome proširenje materijalnih prava bilo nedovoljno; |
| --- | --- |

44.

preporučuje da se nova materijalna prava dopune zabranom ugovora bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati i pravom na zajamčene radne sate te većim pravima u slučaju otkaza jer bi u suprotnome proširenje materijalnih prava bilo nedovoljno;

| 45. | ističe da odgovornost za uspostavljanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života zajednički trebaju snositi radnici, obitelji, socijalni partneri, lokalne i regionalne vlasti te sve relevantne javne i privatne službe. Samo će cjelovit pristup u okviru kojeg se sagledavaju sve perspektive omogućiti stvaranje socijalno i gospodarski održivog društvenog okruženja koje u središte svojih politika stavlja ljude i njihove obitelji; |
| --- | --- |

45.

ističe da odgovornost za uspostavljanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života zajednički trebaju snositi radnici, obitelji, socijalni partneri, lokalne i regionalne vlasti te sve relevantne javne i privatne službe. Samo će cjelovit pristup u okviru kojeg se sagledavaju sve perspektive omogućiti stvaranje socijalno i gospodarski održivog društvenog okruženja koje u središte svojih politika stavlja ljude i njihove obitelji;

| 46. | ističe važnu ulogu tijela lokalne i regionalne vlasti kad je riječ o osmišljavanju, provedbi i procjeni mjera u područjima za koja često imaju ključne kompetencije, npr. u socijalnoj politici i politici zapošljavanja; |
| --- | --- |

46.

ističe važnu ulogu tijela lokalne i regionalne vlasti kad je riječ o osmišljavanju, provedbi i procjeni mjera u područjima za koja često imaju ključne kompetencije, npr. u socijalnoj politici i politici zapošljavanja;

| 47. | poziva Komisiju da, nakon donošenja europskog stupa socijalnih prava (1), izradi direktivu o uvođenju integrirane strukture za sudjelovanje radnika u europskim oblicima društava; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisiju da, nakon donošenja europskog stupa socijalnih prava (1

| 48. | smatra da je europsko pravo o radničkim vijećima, u skladu s odredbama europske Direktive 2009/38/EZ o osnivanju Europskog radničkog vijeća, potrebno proširiti uključivanjem digitalizacije kako bi se zaštitila i osnažila prava predstavničkih tijela radnika s obzirom na sve veću prekograničnu i transnacionalnu aktivnost poduzeća te s njome povezano povećanje nestacionarnog i transnacionalnog rada; |
| --- | --- |

48.

smatra da je europsko pravo o radničkim vijećima, u skladu s odredbama europske Direktive 2009/38/EZ o osnivanju Europskog radničkog vijeća, potrebno proširiti uključivanjem digitalizacije kako bi se zaštitila i osnažila prava predstavničkih tijela radnika s obzirom na sve veću prekograničnu i transnacionalnu aktivnost poduzeća te s njome povezano povećanje nestacionarnog i transnacionalnog rada;

| 49. | napominje da neke države članice imaju modele tržišta rada koji dobro funkcioniraju s jakim autonomnim socijalnim partnerima i uvjetima rada uređenima putem kolektivnih ugovora utemeljenima na ravnoteži interesa u pogledu uvjeta. Pitanja koja se odnose na minimalna prava potrebno je i dalje moći regulirati putem kolektivnih ugovora uz poštovanje pravnih normi ove direktive. |
| --- | --- |

49.

napominje da neke države članice imaju modele tržišta rada koji dobro funkcioniraju s jakim autonomnim socijalnim partnerima i uvjetima rada uređenima putem kolektivnih ugovora utemeljenima na ravnoteži interesa u pogledu uvjeta. Pitanja koja se odnose na minimalna prava potrebno je i dalje moći regulirati putem kolektivnih ugovora uz poštovanje pravnih normi ove direktive.

Bruxelles, 5. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Mišljenje OR-a „Europski stup socijalnih prava” (CDR 3141/2017), listopad 2017.

1

---

| 25.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 387/70 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 387/70

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Ostvarivanje mobilnosti s niskom razinom emisija

(2018/C 387/11)

| Izvjestitelj: | Michiel SCHEFFER (NL/ALDE), član Izvršnog vijeća pokrajine Gelderland |
| --- | --- |
| Referentni dokument/i: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Ostvarivanje mobilnosti s niskom razinom emisija – Europska unija koja štiti naš planet, osnažuje svoje potrošače te brani svoju industriju i radnike
  COM (2017) 675 final
  Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 92/106/EEZ o utvrđivanju zajedničkih pravila za određene vrste kombiniranog prijevoza robe između država članica
  COM(2017) 648 – final i final/2
  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1073/2009 o zajedničkim pravilima za pristup međunarodnom tržištu usluga prijevoza običnim i turističkim autobusima
  COM(2017) 647 final
  Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/33/EU o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu
  COM(2017) 653 final
  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Prema najširoj uporabi alternativnih goriva – Akcijski plan za infrastrukturu za alternativna goriva u skladu s člankom 10. stavkom 6. Direktive 2014/94/EU, uključujući procjenu nacionalnih okvira politike u skladu s člankom 10. stavkom 2. Direktive 2014/94/EU
  COM(2017) 652 final i final/2 |

Izvjestitelj:

Michiel SCHEFFER (NL/ALDE), član Izvršnog vijeća pokrajine Gelderland

Referentni dokument/i:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Ostvarivanje mobilnosti s niskom razinom emisija – Europska unija koja štiti naš planet, osnažuje svoje potrošače te brani svoju industriju i radnike

COM (2017) 675 final

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 92/106/EEZ o utvrđivanju zajedničkih pravila za određene vrste kombiniranog prijevoza robe između država članica

COM(2017) 648 – final i final/2

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1073/2009 o zajedničkim pravilima za pristup međunarodnom tržištu usluga prijevoza običnim i turističkim autobusima

COM(2017) 647 final

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/33/EU o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu

COM(2017) 653 final

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Prema najširoj uporabi alternativnih goriva – Akcijski plan za infrastrukturu za alternativna goriva u skladu s člankom 10. stavkom 6. Direktive 2014/94/EU, uključujući procjenu nacionalnih okvira politike u skladu s člankom 10. stavkom 2. Direktive 2014/94/EU

COM(2017) 652 final i final/2

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1073/2009 o zajedničkim pravilima za pristup međunarodnom tržištu usluga prijevoza običnim i turističkim autobusima

COM(2017) 647 – final

Amandman 1.

Uvodna izjava (3)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U svakoj državi članici trebalo bi imenovati neovisno i nepristrano regulatorno tijelo kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje tržišta cestovnog putničkog prijevoza. To tijelo može biti odgovorno i za ostale regulirane sektore poput željeznice, energetike ili telekomunikacija. | U svakoj državi članici trebalo bi imenovati
  ili tijelo nadležno za prijevoz ili
  neovisno i nepristrano regulatorno tijelo kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje tržišta cestovnog putničkog prijevoza. To tijelo može biti odgovorno i za ostale regulirane sektore poput željeznice, energetike ili telekomunikacija. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U svakoj državi članici trebalo bi imenovati neovisno i nepristrano regulatorno tijelo kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje tržišta cestovnog putničkog prijevoza. To tijelo može biti odgovorno i za ostale regulirane sektore poput željeznice, energetike ili telekomunikacija.

U svakoj državi članici trebalo bi imenovati
  ili tijelo nadležno za prijevoz ili
  neovisno i nepristrano regulatorno tijelo kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje tržišta cestovnog putničkog prijevoza. To tijelo može biti odgovorno i za ostale regulirane sektore poput željeznice, energetike ili telekomunikacija.

Obrazloženje

U skladu s Ugovorom o EU-u, putnički je prijevoz usluga od općeg gospodarskog interesa. Uvođenje neovisnog i nepristranog regulatornog tijela može biti neproporcionalno u slučaju kada je tržište organizirano u skladu s Uredbom br. 1370/2007.

Amandman 2.

Uvodna izjava (4)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Komercijalni linijski prijevoz ne bi smio ugroziti
  ekonomsku
  ravnotežu postojećih ugovora o javnim uslugama. Zbog toga bi regulatorno tijelo trebalo moći provesti objektivnu
  ekonomsku
  analizu kako bi utvrdilo da je to doista tako. | Komercijalni linijski prijevoz ne bi smio ugroziti ravnotežu postojećih ugovora o javnim uslugama. Zbog toga bi regulatorno tijelo trebalo moći provesti objektivnu analizu kako bi utvrdilo da je to doista tako.
  U toj je analizi u obzir potrebno uzeti relevantne strukturne i zemljopisne značajke dotičnih tržišta i mreža (veličinu, značajke potražnje, složenost mreže, zemljopisnu i tehničku izolaciju i usluge obuhvaćene ugovorom) te dovodi li nova usluga do poboljšanja kvalitete usluga ili povećanja troškovne učinkovitosti – ili do oba ishoda – u usporedbi s prethodno dodijeljenim ugovorom o javnim uslugama. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Komercijalni linijski prijevoz ne bi smio ugroziti
  ekonomsku
  ravnotežu postojećih ugovora o javnim uslugama. Zbog toga bi regulatorno tijelo trebalo moći provesti objektivnu
  ekonomsku
  analizu kako bi utvrdilo da je to doista tako.

Komercijalni linijski prijevoz ne bi smio ugroziti ravnotežu postojećih ugovora o javnim uslugama. Zbog toga bi regulatorno tijelo trebalo moći provesti objektivnu analizu kako bi utvrdilo da je to doista tako.
  U toj je analizi u obzir potrebno uzeti relevantne strukturne i zemljopisne značajke dotičnih tržišta i mreža (veličinu, značajke potražnje, složenost mreže, zemljopisnu i tehničku izolaciju i usluge obuhvaćene ugovorom) te dovodi li nova usluga do poboljšanja kvalitete usluga ili povećanja troškovne učinkovitosti – ili do oba ishoda – u usporedbi s prethodno dodijeljenim ugovorom o javnim uslugama.

Obrazloženje

Javne usluge poput usluga prijevoza ne bi trebalo vrednovati samo u ekonomskom nego i u širem smislu, koji obuhvaća kako ekonomski mjerljive kriterije tako i pitanja kvalitete, sigurnosti te teritorijalne i socijalne kohezije. Odbor regija trebao bi iskoristiti ovo izvješće za pružanje smjernica o određenim aspektima koje je potrebno procijeniti.

Amandman 3.

Uvodna izjava (6)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje, prijevoznicima koji obavljaju linijski prijevoz trebalo bi dodijeliti prava pristupa terminalima u Uniji prema pravednim, pravičnim, nediskriminatornim i jasnim uvjetima. Žalbe na odluke o odbijanju ili ograničavanju pristupa trebalo bi podnositi regulatornom tijelu. | Kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje, prijevoznicima koji obavljaju linijski prijevoz trebalo bi dodijeliti prava pristupa
  javnim
  terminalima u Uniji prema pravednim, pravičnim, nediskriminatornim i jasnim uvjetima.
  Međutim, teritorijalna ravnoteža i socijalna kohezija ne smiju biti ugrožene, pa bi pružatelji javnih usluga trebali imati prvenstvo pristupa terminalima kako bi se zajamčilo ispunjenje obveza utvrđenih u ugovoru o javnim uslugama s nadležnim tijelima.
  Žalbe na odluke o odbijanju ili ograničavanju pristupa trebalo bi podnositi regulatornom tijelu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje, prijevoznicima koji obavljaju linijski prijevoz trebalo bi dodijeliti prava pristupa terminalima u Uniji prema pravednim, pravičnim, nediskriminatornim i jasnim uvjetima. Žalbe na odluke o odbijanju ili ograničavanju pristupa trebalo bi podnositi regulatornom tijelu.

Kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje, prijevoznicima koji obavljaju linijski prijevoz trebalo bi dodijeliti prava pristupa
  javnim
  terminalima u Uniji prema pravednim, pravičnim, nediskriminatornim i jasnim uvjetima.
  Međutim, teritorijalna ravnoteža i socijalna kohezija ne smiju biti ugrožene, pa bi pružatelji javnih usluga trebali imati prvenstvo pristupa terminalima kako bi se zajamčilo ispunjenje obveza utvrđenih u ugovoru o javnim uslugama s nadležnim tijelima.
  Žalbe na odluke o odbijanju ili ograničavanju pristupa trebalo bi podnositi regulatornom tijelu.

Obrazloženje

Prvenstvo pristupa terminalima trebali bi imati pružatelji javnih usluga koji moraju poštovati obaveze (učestalost, vozni redovi, povezanost, usluge) utvrđene u njihovim ugovorima o javnim uslugama s nadležnim tijelima.

Amandman 4.

Uvodna izjava (8)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Dozvole za unutarnji i međunarodni linijski prijevoz trebalo bi izdavati u skladu s postupkom izdavanja dozvola. Dozvole bi trebalo izdavati osim ako postoje posebni razlozi za odbijanje koji se mogu pripisati podnositelju zahtjeva ili ako bi usluga ugrozila
  ekonomsku
  ravnotežu ugovora o javnim uslugama.
  Kako bi se osiguralo da obavljanje komercijalnog linijskog prijevoza ne ugrozi ekonomsku ravnotežu postojećih ugovora o javnim uslugama, trebalo bi uvesti graničnu udaljenost. Ta bi se udaljenost trebala moći povećati za dionice koje su već obuhvaćene najmanje dvama ugovorima o javnim uslugama. | Dozvole za unutarnji i međunarodni linijski prijevoz trebalo bi izdavati u skladu s postupkom izdavanja dozvola. Dozvole bi trebalo izdavati osim ako postoje posebni razlozi za odbijanje koji se mogu pripisati podnositelju zahtjeva ili ako bi usluga ugrozila ravnotežu ugovora o javnim uslugama.
  Ravnoteža ugovora o javnim uslugama trebala bi se zasnivati kako na njegovoj ekonomskoj održivosti tako i na pružanju usluga građanima u pogledu povezanosti, intermodalnog planiranja putovanja, kvalitete, učinkovitosti, prilagođenosti potražnji, sigurnosti i zaštite. Pored toga, pri pružanju usluga potrebno se pridržavati standarda na području okoliša i socijalnih standarda. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Dozvole za unutarnji i međunarodni linijski prijevoz trebalo bi izdavati u skladu s postupkom izdavanja dozvola. Dozvole bi trebalo izdavati osim ako postoje posebni razlozi za odbijanje koji se mogu pripisati podnositelju zahtjeva ili ako bi usluga ugrozila
  ekonomsku
  ravnotežu ugovora o javnim uslugama.
  Kako bi se osiguralo da obavljanje komercijalnog linijskog prijevoza ne ugrozi ekonomsku ravnotežu postojećih ugovora o javnim uslugama, trebalo bi uvesti graničnu udaljenost. Ta bi se udaljenost trebala moći povećati za dionice koje su već obuhvaćene najmanje dvama ugovorima o javnim uslugama.

Dozvole za unutarnji i međunarodni linijski prijevoz trebalo bi izdavati u skladu s postupkom izdavanja dozvola. Dozvole bi trebalo izdavati osim ako postoje posebni razlozi za odbijanje koji se mogu pripisati podnositelju zahtjeva ili ako bi usluga ugrozila ravnotežu ugovora o javnim uslugama.
  Ravnoteža ugovora o javnim uslugama trebala bi se zasnivati kako na njegovoj ekonomskoj održivosti tako i na pružanju usluga građanima u pogledu povezanosti, intermodalnog planiranja putovanja, kvalitete, učinkovitosti, prilagođenosti potražnji, sigurnosti i zaštite. Pored toga, pri pružanju usluga potrebno se pridržavati standarda na području okoliša i socijalnih standarda.

Obrazloženje

Javne usluge poput usluga prijevoza ne bi trebalo vrednovati samo u ekonomskom nego i u širem smislu, koji obuhvaća kako ekonomski mjerljive kriterije tako i pitanja kvalitete, sigurnosti te teritorijalne i socijalne kohezije. Ravnoteža ugovora o javnim uslugama trebala bi se zasnivati kako na njegovoj ekonomskoj održivosti tako i na kvaliteti usluga pruženih građanima. Poštovanje jednakih standarda na području okoliša i socijalnih standarda preduvjet je za pošteno tržišno natjecanje.

Amandman 5.

Uvodna izjava (13)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U mjeri u kojoj se ovom Uredbom usklađuju pravila na nacionalnim tržištima linijskog prijevoza i pristupa terminalima države članice ne mogu uspješno ostvariti njezine ciljeve, ponajprije poticanje međugradske mobilnosti i povećanje modalnog udjela održivih oblika putničkog prijevoza. Stoga Unija može donositi mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj Uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. | |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U mjeri u kojoj se ovom Uredbom usklađuju pravila na nacionalnim tržištima linijskog prijevoza i pristupa terminalima države članice ne mogu uspješno ostvariti njezine ciljeve, ponajprije poticanje međugradske mobilnosti i povećanje modalnog udjela održivih oblika putničkog prijevoza. Stoga Unija može donositi mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj Uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

Obrazloženje

Pitanja pristupa lokalnim terminalima i regionalnim tržištima javnog prijevoza usko su povezana s načelom supsidijarnosti.

Amandman 6.

Članak 1. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| članak 2. mijenja se kako slijedi: | članak 2. mijenja se kako slijedi: |
| (...) | (...) |
| (c) | dodaju se sljedeće točke od 9. do 11.:






  „9. | ‚terminal’ znači svaki objekt
  s minimalnom površinom od 600 m2

  u okviru kojeg postoji parkirališno mjesto koje autobusima služi za ukrcaj ili iskrcaj putnika; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

članak 2. mijenja se kako slijedi:

članak 2. mijenja se kako slijedi:

(...)

(...)

(c)

dodaju se sljedeće točke od 9. do 11.:

„9.

‚terminal’ znači svaki objekt
  s minimalnom površinom od 600 m2

  u okviru kojeg postoji parkirališno mjesto koje autobusima služi za ukrcaj ili iskrcaj putnika;

| (c) | dodaju se sljedeće točke od 9. do 11.:






  „9. | Podložno definicijama i zahtjevima utvrđenima u nacionalnom zakonodavstvu‚
  ,terminal’ znači svaki objekt
  u javnom vlasništvu
  u okviru kojeg postoji parkirališno mjesto koje autobusima služi za ukrcaj ili iskrcaj putnika; |
| --- | --- | --- |

(c)

dodaju se sljedeće točke od 9. do 11.:

„9.

Podložno definicijama i zahtjevima utvrđenima u nacionalnom zakonodavstvu‚
  ,terminal’ znači svaki objekt
  u javnom vlasništvu
  u okviru kojeg postoji parkirališno mjesto koje autobusima služi za ukrcaj ili iskrcaj putnika;

(...)

(...)

Obrazloženje

Državama članicama trebao bi se omogućiti manevarski prostor u odlučivanju. Upućivanje na minimalnu površinu od 600 m2 trebalo bi izbrisati kako se ne bi ugrozili terminali u malim gradovima i ruralnim područjima čija je funkcija ključna za njihovo povezivanje s glavnim gradovima.

Amandman 7.

Članak 1. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| umeće se sljedeći članak 3.a ispred poglavlja II.: | umeće se sljedeći članak 3.a ispred poglavlja II.: |
| „Članak 3.a
  Regulatorno tijelo | „Članak 3.a
  Regulatorno tijelo |
| 1.   
  S
  vaka država članica imenuje jedno nacionalno regulatorno tijelo za sektor cestovnog prijevoza putnika. To tijelo mora biti nepristrano tijelo koje je u organizacijskom, funkcionalnom i hijerarhijskom smislu te u smislu odlučivanja pravno odvojeno i neovisno o bilo kojem drugom javnom ili privatnom subjektu.
  M
  ora biti neovisno o svakom nadležnom tijelu koje sudjeluje u sklapanju ugovora o javnim uslugama. | 1.   
  Ovisno o organizaciji tržišta domaćih usluga, s
  vaka država članica imenuje jedno nacionalno regulatorno tijelo za sektor cestovnog prijevoza putnika. To tijelo mora biti
  tijelo nadležno za prijevoz ili
  nepristrano tijelo koje je u organizacijskom, funkcionalnom i hijerarhijskom smislu te u smislu odlučivanja pravno odvojeno i neovisno o bilo kojem drugom javnom ili privatnom subjektu.
  U drugom slučaju, m
  ora biti neovisno o svakom nadležnom tijelu koje sudjeluje u sklapanju ugovora o javnim uslugama. |
| Regulatorno tijelo može biti zaduženo za druge regulirane sektore. | Regulatorno tijelo može biti zaduženo za druge regulirane sektore. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

umeće se sljedeći članak 3.a ispred poglavlja II.:

umeće se sljedeći članak 3.a ispred poglavlja II.:

„Članak 3.a

Regulatorno tijelo

„Članak 3.a

Regulatorno tijelo

1.   
  S
  vaka država članica imenuje jedno nacionalno regulatorno tijelo za sektor cestovnog prijevoza putnika. To tijelo mora biti nepristrano tijelo koje je u organizacijskom, funkcionalnom i hijerarhijskom smislu te u smislu odlučivanja pravno odvojeno i neovisno o bilo kojem drugom javnom ili privatnom subjektu.
  M
  ora biti neovisno o svakom nadležnom tijelu koje sudjeluje u sklapanju ugovora o javnim uslugama.

1.   
  Ovisno o organizaciji tržišta domaćih usluga, s
  vaka država članica imenuje jedno nacionalno regulatorno tijelo za sektor cestovnog prijevoza putnika. To tijelo mora biti
  tijelo nadležno za prijevoz ili
  nepristrano tijelo koje je u organizacijskom, funkcionalnom i hijerarhijskom smislu te u smislu odlučivanja pravno odvojeno i neovisno o bilo kojem drugom javnom ili privatnom subjektu.
  U drugom slučaju, m
  ora biti neovisno o svakom nadležnom tijelu koje sudjeluje u sklapanju ugovora o javnim uslugama.

Regulatorno tijelo može biti zaduženo za druge regulirane sektore.

Regulatorno tijelo može biti zaduženo za druge regulirane sektore.

Obrazloženje

Obrazloženje

Nove komercijalne usluge ne bi smjele ugroziti ostvarivanje zadaće od općeg gospodarskog interesa niti obaveze pružanja javnih usluga. Države članice trebale bi imati mogućnost da biraju između neovisnog regulatornog tijela i tijela nadležnog za prijevoz koje poznaje socioekonomske potrebe korisnika.

Amandman 8.

Amandman 8.

Članak 1. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| umeće se sljedeći članak 3.a ispred poglavlja II.: | umeće se sljedeći članak 3.a ispred poglavlja II.: |
| „Članak 3.a
  Regulatorno tijelo
  (...) | „Članak 3.a
  Regulatorno tijelo
  (...) |
| 3.   Regulatorno tijelo obavlja sljedeće zadaće: | 3.   Regulatorno tijelo obavlja sljedeće zadaće: |
| (a) | provodi
  ekonomske
  analize kojima utvrđuje hoće li predložena nova usluga ugroziti
  ekonomsku
  ravnotežu ugovora o javnim uslugama; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

umeće se sljedeći članak 3.a ispred poglavlja II.:

umeće se sljedeći članak 3.a ispred poglavlja II.:

„Članak 3.a

Regulatorno tijelo

(...)

„Članak 3.a

Regulatorno tijelo

(...)

3.   Regulatorno tijelo obavlja sljedeće zadaće:

3.   Regulatorno tijelo obavlja sljedeće zadaće:

(a)

provodi
  ekonomske
  analize kojima utvrđuje hoće li predložena nova usluga ugroziti
  ekonomsku
  ravnotežu ugovora o javnim uslugama;

ekonomske

ekonomsku

| (a) | provodi analize kojima utvrđuje hoće li predložena nova usluga ugroziti ravnotežu ugovora o javnim uslugama
  i negativno utjecati na kvalitetu usluge pružene građanima, vodeći pritom računa o, među ostalim, aspektima kao što su postojeće veze, učestalost, cijene, intermodalno planiranje putovanja i sigurnost te o pridržavanju standarda na području okoliša i socijalnih standarda
  ; |
| --- | --- |

(a)

provodi analize kojima utvrđuje hoće li predložena nova usluga ugroziti ravnotežu ugovora o javnim uslugama
  i negativno utjecati na kvalitetu usluge pružene građanima, vodeći pritom računa o, među ostalim, aspektima kao što su postojeće veze, učestalost, cijene, intermodalno planiranje putovanja i sigurnost te o pridržavanju standarda na području okoliša i socijalnih standarda
  ;

i negativno utjecati na kvalitetu usluge pružene građanima, vodeći pritom računa o, među ostalim, aspektima kao što su postojeće veze, učestalost, cijene, intermodalno planiranje putovanja i sigurnost te o pridržavanju standarda na području okoliša i socijalnih standarda

| (b) | prikuplja i daje informacije o pristupu terminalima; i |
| --- | --- |

(b)

prikuplja i daje informacije o pristupu terminalima; i

| (b) | prikuplja i daje informacije o pristupu terminalima; i |
| --- | --- |

(b)

prikuplja i daje informacije o pristupu terminalima; i

| (c) | odlučuje o žalbama na odluke upravitelja terminala. |
| --- | --- |

(c)

odlučuje o žalbama na odluke upravitelja terminala.

| (c) | odlučuje o žalbama na odluke upravitelja terminala. |
| --- | --- |

(c)

odlučuje o žalbama na odluke upravitelja terminala.

Obrazloženje

Obrazloženje

Poštovanje jednakih standarda na području okoliša i socijalnih standarda preduvjet je za pošteno tržišno natjecanje.

Amandman 9.

Amandman 9.

Članak 1. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| umeće se sljedeći članak 3.a ispred poglavlja II.: | umeće se sljedeći članak 3.a ispred poglavlja II.: |
| „Članak 3.a
  Regulatorno tijelo
  (...) | „Članak 3.a
  Regulatorno tijelo
  (...) |
| 3.   Regulatorno tijelo obavlja sljedeće zadaće: | 3.   Regulatorno tijelo obavlja sljedeće zadaće: |
| (...) | (...) |
| (b) | prikuplja i daje informacije o pristupu terminalima; i |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

umeće se sljedeći članak 3.a ispred poglavlja II.:

umeće se sljedeći članak 3.a ispred poglavlja II.:

„Članak 3.a

Regulatorno tijelo

(...)

„Članak 3.a

Regulatorno tijelo

(...)

3.   Regulatorno tijelo obavlja sljedeće zadaće:

3.   Regulatorno tijelo obavlja sljedeće zadaće:

(...)

(...)

(b)

prikuplja i daje informacije o pristupu terminalima; i

| (b) | prikuplja i daje informacije o pristupu terminalima
  kako bi se pristup relevantnim terminalima za pružatelje usluga odobravao pod poštenim, pravednim, nediskriminacijskim i transparentnim uvjetima
  ; i |
| --- | --- |

(b)

prikuplja i daje informacije o pristupu terminalima
  kako bi se pristup relevantnim terminalima za pružatelje usluga odobravao pod poštenim, pravednim, nediskriminacijskim i transparentnim uvjetima
  ; i

kako bi se pristup relevantnim terminalima za pružatelje usluga odobravao pod poštenim, pravednim, nediskriminacijskim i transparentnim uvjetima

| (c) | odlučuje o žalbama na odluke upravitelja terminala. |
| --- | --- |

(c)

odlučuje o žalbama na odluke upravitelja terminala.

| (c) | odlučuje o žalbama na odluke upravitelja terminala. |
| --- | --- |

(c)

odlučuje o žalbama na odluke upravitelja terminala.

Obrazloženje

Obrazloženje

Autobusi spadaju među najpristupačnije i najvažnije načine prijevoza u EU-u. Stoga je od presudne važnosti da se putnicima pruži najbolja moguća usluga, a najbolji način da se to postigne jest zdrava i poštena konkurencija.

Amandman 10.

Amandman 10.

Članak 1. stavak 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| umeće se sljedeći članak 5.a: | umeće se sljedeći članak 5.a: |
| „Članak 5.a
  Pristup terminalima
  (...) | „Članak 5.a
  Pristup terminalima
  (...) |
| 2.   Upravitelji terminala nastoje udovoljiti svim zahtjevima za pristup kako bi se postiglo optimalno iskorištavanje terminala. | 2.   Upravitelji terminala nastoje udovoljiti svim zahtjevima za pristup kako bi se postiglo optimalno iskorištavanje terminala
  i poštovanje obaveze pružanja javne usluge
  . |
| Zahtjevi za pristup mogu se odbiti
  samo
  zbog nedostatka kapaciteta. | Zahtjevi za pristup mogu se odbiti zbog nedostatka kapaciteta
  ili ako postoji opasnost da bi zahtjev mogao pogoršati usluge koje građanima stoje na raspolaganju u pogledu pristupa vezama, ograničenja povezanosti te ugrožavanja sigurnosti i zaštite ili ukupne kvalitete pruženih usluga odnosno u slučaju nepridržavanja nužnih standarda na području okoliša; ako upravitelj terminala donese takvu odluku, mora o njoj obavijestiti i regulatorno tijelo. |
| Ako upravitelj terminala odbije zahtjev za pristup, mora navesti sve prihvatljive alternative. | |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

umeće se sljedeći članak 5.a:

umeće se sljedeći članak 5.a:

„Članak 5.a

Pristup terminalima

(...)

„Članak 5.a

Pristup terminalima

(...)

2.   Upravitelji terminala nastoje udovoljiti svim zahtjevima za pristup kako bi se postiglo optimalno iskorištavanje terminala.

2.   Upravitelji terminala nastoje udovoljiti svim zahtjevima za pristup kako bi se postiglo optimalno iskorištavanje terminala
  i poštovanje obaveze pružanja javne usluge
  .

Zahtjevi za pristup mogu se odbiti
  samo
  zbog nedostatka kapaciteta.

samo

Zahtjevi za pristup mogu se odbiti zbog nedostatka kapaciteta
  ili ako postoji opasnost da bi zahtjev mogao pogoršati usluge koje građanima stoje na raspolaganju u pogledu pristupa vezama, ograničenja povezanosti te ugrožavanja sigurnosti i zaštite ili ukupne kvalitete pruženih usluga odnosno u slučaju nepridržavanja nužnih standarda na području okoliša; ako upravitelj terminala donese takvu odluku, mora o njoj obavijestiti i regulatorno tijelo.

ili ako postoji opasnost da bi zahtjev mogao pogoršati usluge koje građanima stoje na raspolaganju u pogledu pristupa vezama, ograničenja povezanosti te ugrožavanja sigurnosti i zaštite ili ukupne kvalitete pruženih usluga odnosno u slučaju nepridržavanja nužnih standarda na području okoliša; ako upravitelj terminala donese takvu odluku, mora o njoj obavijestiti i regulatorno tijelo.

Ako upravitelj terminala odbije zahtjev za pristup, mora navesti sve prihvatljive alternative.

Ako upravitelj terminala odbije zahtjev za pristup, mora navesti sve prihvatljive alternative.

Obrazloženje

Obrazloženje

Ispitivanje prihvatljivih alternativa nije zadaća upravitelja terminala. Osim toga, pristup terminalima trebao bi biti povezan s pitanjima kvalitete usluga pruženih potrošačima te njihove sigurnosti i zaštite. Nadalje, pravo pristupa terminalima ne bi smjelo ugroziti ispunjenje javnih ciljeva, misije i obaveze pružanja javne usluge od općeg gospodarskog interesa.

Posebice u gradovima u kojima je prisutno onečišćenje česticama može biti potrebno ograničenje u skladu sa standardima na području okoliša.

Amandman 11.

Amandman 11.

Članak 1. stavak 9.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| članak 8. zamjenjuje se sljedećim: | članak 8. zamjenjuje se sljedećim: |
| „Članak 8.
  Postupak izdavanja dozvole za međunarodni prijevoz putnika
  na udaljenosti do 100 km zračne linije | „Članak 8.
  Postupak izdavanja dozvole za međunarodni prijevoz putnika |
| 1.   Dozvole se izdaju u dogovoru s nadležnim tijelima svih država članica na čijim se državnim područjima putnici ukrcavaju ili iskrcavaju
  te prevoze na udaljenostima do 100 km zračne linije
  . Tijelo koje izdaje dozvolu šalje tim nadležnim tijelima zahtjev za njihovu suglasnost s preslikom zahtjeva za dozvolu i preslikama sve druge relevantne dokumentacije u roku od dva tjedna od primitka zahtjeva. Istodobno tijelo koje izdaje dozvolu prosljeđuje te dokumente na znanje nadležnim tijelima drugih država članica kroz čija se državna područja prolazi. | 1.   Dozvole se izdaju u dogovoru s nadležnim tijelima svih država članica na čijim se državnim područjima putnici ukrcavaju ili iskrcavaju. Tijelo koje izdaje dozvolu šalje tim nadležnim tijelima zahtjev za njihovu suglasnost s preslikom zahtjeva za dozvolu i preslikama sve druge relevantne dokumentacije u roku od dva tjedna od primitka zahtjeva. Istodobno tijelo koje izdaje dozvolu prosljeđuje te dokumente na znanje nadležnim tijelima drugih država članica kroz čija se državna područja prolazi. |
| (...) | (...) |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

članak 8. zamjenjuje se sljedećim:

članak 8. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 8.

Postupak izdavanja dozvole za međunarodni prijevoz putnika
  na udaljenosti do 100 km zračne linije

na udaljenosti do 100 km zračne linije

„Članak 8.

Postupak izdavanja dozvole za međunarodni prijevoz putnika

1.   Dozvole se izdaju u dogovoru s nadležnim tijelima svih država članica na čijim se državnim područjima putnici ukrcavaju ili iskrcavaju
  te prevoze na udaljenostima do 100 km zračne linije
  . Tijelo koje izdaje dozvolu šalje tim nadležnim tijelima zahtjev za njihovu suglasnost s preslikom zahtjeva za dozvolu i preslikama sve druge relevantne dokumentacije u roku od dva tjedna od primitka zahtjeva. Istodobno tijelo koje izdaje dozvolu prosljeđuje te dokumente na znanje nadležnim tijelima drugih država članica kroz čija se državna područja prolazi.

1.   Dozvole se izdaju u dogovoru s nadležnim tijelima svih država članica na čijim se državnim područjima putnici ukrcavaju ili iskrcavaju. Tijelo koje izdaje dozvolu šalje tim nadležnim tijelima zahtjev za njihovu suglasnost s preslikom zahtjeva za dozvolu i preslikama sve druge relevantne dokumentacije u roku od dva tjedna od primitka zahtjeva. Istodobno tijelo koje izdaje dozvolu prosljeđuje te dokumente na znanje nadležnim tijelima drugih država članica kroz čija se državna područja prolazi.

(...)

(...)

Obrazloženje

Obrazloženje

Odluka o tome hoće li se prihvatiti određene usluge prijevoza ne bi smjela ovisiti o udaljenosti (100 km zračne linije), nego o utjecaju koji bi dodatna usluga imala na postojeću uslugu pruženu građanima (bilo da se radi o usluzi od općeg javnog interesa ili o komercijalnoj usluzi). Osim toga, regionalne razlike (npr. u pogledu udaljenosti između gradova i gospodarskih središta) ne mogu se mjeriti općenito za cijeli EU.

Amandman 12.

Amandman 12.

Članak 1. stavak 10.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| umeću se sljedeći članci od 8.a do 8.
  d
  : | umeću se sljedeći članci od 8.a do 8.
  b
  : |
| „Članak 8.a


  Postupak izdavanja dozvole za međunarodni prijevoz putnika na udaljenosti od najmanje 100 km zračne linije | „Članak 8.a
  Odluke tijela koja izdaju dozvolu |
| 1.
     
  Tijelo koje izdaje dozvolu mora odlučiti o zahtjevu za izdavanje dozvole u roku od dva mjeseca od dana kad ga je prijevoznik podnio. | 1.   Nakon provedenog postupka iz članka 8., tijelo koje izdaje dozvolu mora izdati dozvolu ili izdati dozvolu s ograničenjima ili odbiti zahtjev. Tijelo koje izdaje dozvolu o svojoj odluci obavješćuje sva nadležna tijela iz članka 8. stavka 1. |
| 2.
     
  Dozvola se ne izdaje samo ako se odbijanje može opravdati najmanje jednim od razloga navedenih u članku 8.c stavku 2. točkama od (a) do (c). | 2.   U odlukama kojima se odbija zahtjev ili izdaje dozvola s ograničenjima navode se razlozi na kojima se temelje.
  Dozvola se ne izdaje samo ako se odbijanje može opravdati najmanje jednim od sljedećih razloga: |
| | (a) | (...)
  (...) |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

umeću se sljedeći članci od 8.a do 8.
  d
  :

d

umeću se sljedeći članci od 8.a do 8.
  b
  :

b

„Članak 8.a

Postupak izdavanja dozvole za međunarodni prijevoz putnika na udaljenosti od najmanje 100 km zračne linije

Postupak izdavanja dozvole za međunarodni prijevoz putnika na udaljenosti od najmanje 100 km zračne linije

„Članak 8.a

Odluke tijela koja izdaju dozvolu

1.
     
  Tijelo koje izdaje dozvolu mora odlučiti o zahtjevu za izdavanje dozvole u roku od dva mjeseca od dana kad ga je prijevoznik podnio.

1.   Nakon provedenog postupka iz članka 8., tijelo koje izdaje dozvolu mora izdati dozvolu ili izdati dozvolu s ograničenjima ili odbiti zahtjev. Tijelo koje izdaje dozvolu o svojoj odluci obavješćuje sva nadležna tijela iz članka 8. stavka 1.

2.
     
  Dozvola se ne izdaje samo ako se odbijanje može opravdati najmanje jednim od razloga navedenih u članku 8.c stavku 2. točkama od (a) do (c).

2.   U odlukama kojima se odbija zahtjev ili izdaje dozvola s ograničenjima navode se razlozi na kojima se temelje.

Dozvola se ne izdaje samo ako se odbijanje može opravdati najmanje jednim od sljedećih razloga:

(a)

(...)

(...)

| (d) | regulatorno tijelo utvrdilo je na temelju objektivne analize da bi usluga ugrozila ravnotežu ugovora o javnim uslugama.
  Tijela koja izdaju dozvolu ne smiju odbiti zahtjev samo zato što prijevoznik nudi niže cijene od drugih cestovnih prijevoznika ili zato što na toj liniji već voze drugi prijevoznici
  ako se tehnički dokaže da se tim nižim cijenama jamči pružanje usluga tijekom cijelog trajanja ugovora
  . |
| --- | --- |

(d)

regulatorno tijelo utvrdilo je na temelju objektivne analize da bi usluga ugrozila ravnotežu ugovora o javnim uslugama.

Tijela koja izdaju dozvolu ne smiju odbiti zahtjev samo zato što prijevoznik nudi niže cijene od drugih cestovnih prijevoznika ili zato što na toj liniji već voze drugi prijevoznici
  ako se tehnički dokaže da se tim nižim cijenama jamči pružanje usluga tijekom cijelog trajanja ugovora
  .

ako se tehnički dokaže da se tim nižim cijenama jamči pružanje usluga tijekom cijelog trajanja ugovora

3.
     
  Tijelo koje izdaje dozvolu prosljeđuje presliku zahtjeva, preslike sve druge relevantne dokumentacije i svoju procjenu na znanje nadležnim tijelima svih država članica na čijim se državnim područjima putnici ukrcavaju ili iskrcavaju te nadležnim tijelima država članica kroz čija se državna područja prolazi bez ukrcaja ili iskrcaja putnika.

(...)

Članak 8.b

Članak 8.b

Postupak izdavanja dozvole za unutarnji linijski prijevoz

Postupak izdavanja dozvole za unutarnji linijski prijevoz

Članak 8.
  b

b

Ograničenja prava pristupa

1.
     
  Tijelo koje izdaje dozvolu mora odlučiti o zahtjevu za izdavanje dozvole u roku od dva mjeseca od dana kad ga je prijevoznik podnio. Rok se može produljiti na četiri mjeseca ako se zahtijeva analiza u skladu s člankom 8.c stavkom 2. točkom (d).

1.   Države članice mogu ograničiti pristup međunarodnom i nacionalnom tržištu za linijski prijevoz ako bi ta usluga ugrozila ravnotežu ugovora o javnim uslugama
  ili ako se radi o pružateljima usluga koje su nadležna tijela sankcionirala zbog praksi kojima se krši jamčenje usluge
  .

2.
     
  Dozvole za unutarnji linijski prijevoz ne izdaju se samo ako se odbijanje može opravdati najmanje jednim od razloga navedenih u članku 8.c stavku 2. točkama od (a) do (c) i, ako se na toj liniji putnike prevozi na udaljenosti do 100 km zračne linije, u članku 8.c stavku 2. točki (d).

2.   Nadležna tijela koja su sklopila ugovor o javnim uslugama ili pružatelji javne usluge koji provode taj ugovor mogu od regulatornog tijela zahtijevati da provede analizu hoće li biti ugrožena ravnoteža ugovora o javnim uslugama.

Regulatorno tijelo mora razmotriti zahtjev i odlučiti hoće li provesti analizu. O svojoj odluci mora obavijestiti zainteresirane strane.

3.
     
  Udaljenost iz stavka 2. može se povećati na 120 km ako će se nova usluga linijskog prijevoza uvesti između polazišta i odredišta koja su već obuhvaćena uslugama na temelju najmanje dva ugovora o javnim uslugama.

3.   Ako regulatorno tijelo provede analizu, dužno je u roku od šest tjedana od primitka svih relevantnih informacija obavijestiti sve zainteresirane strane o njezinim rezultatima i zaključcima. Regulatorno tijelo može zaključiti da se dozvola može izdati ili uvjetno izdati ili da se zahtjev može odbiti.

Zaključci regulatornog tijela obvezujući su za tijela koja izdaju dozvolu.

(...)

Članak 8.c

Članak 8.c

Odluke tijela koja izdaju dozvolu

1.   Nakon provedenog postupka iz članka 8.,
  8.a ili 8.b
  tijelo koje izdaje dozvolu mora izdati dozvolu ili izdati dozvolu s ograničenjima ili odbiti zahtjev. Tijelo koje izdaje dozvolu o svojoj odluci obavješćuje sva nadležna tijela iz članka 8. stavka 1.

2.   U odlukama kojima se odbija zahtjev ili izdaje dozvola s ograničenjima navode se razlozi na kojima se temelje.

Dozvola se ne izdaje samo ako se odbijanje može opravdati najmanje jednim od sljedećih razloga:

| (a) | (...) |
| --- | --- |

(a)

(...)

(...)

| (d) | regulatorno tijelo utvrdilo je na temelju objektivne
  ekonomske
  analize da bi usluga ugrozila
  ekonomsku
  ravnotežu ugovora o javnim uslugama.
  Tijela koja izdaju dozvolu ne smiju odbiti zahtjev samo zato što prijevoznik nudi niže cijene od drugih cestovnih prijevoznika ili zato što na toj liniji već voze drugi prijevoznici. |
| --- | --- |

(d)

regulatorno tijelo utvrdilo je na temelju objektivne
  ekonomske
  analize da bi usluga ugrozila
  ekonomsku
  ravnotežu ugovora o javnim uslugama.

ekonomske

ekonomsku

Tijela koja izdaju dozvolu ne smiju odbiti zahtjev samo zato što prijevoznik nudi niže cijene od drugih cestovnih prijevoznika ili zato što na toj liniji već voze drugi prijevoznici.

(...)

Članak 8.
  d

d

Ograničenja prava pristupa

1.   Države članice mogu ograničiti pristup međunarodnom i nacionalnom tržištu za linijski prijevoz
  ako je riječ o usluzi linijskog prijevoza kojom se putnici prevoze na udaljenostima do 100 km zračne linije i
  ako bi ta usluga ugrozila
  ekonomsku
  ravnotežu ugovora o javnim uslugama.

2.   Nadležna tijela koja su sklopila ugovor o javnim uslugama ili pružatelji javne usluge koji provode taj ugovor mogu od regulatornog tijela zahtijevati da provede analizu hoće li biti ugrožena
  ekonomska
  ravnoteža ugovora o javnim uslugama. Regulatorno tijelo mora razmotriti zahtjev i odlučiti hoće li provesti
  ekonomsku
  analizu. O svojoj odluci mora obavijestiti zainteresirane strane.

3.   Ako regulatorno tijelo provede
  ekonomsku
  analizu, dužno je u roku od šest tjedana od primitka svih relevantnih informacija obavijestiti sve zainteresirane strane o njezinim rezultatima i zaključcima. Regulatorno tijelo može zaključiti da se dozvola može izdati ili uvjetno izdati ili da se zahtjev može odbiti.

Zaključci regulatornog tijela obvezujući su za tijela koja izdaju dozvolu.

(...)

Obrazloženje

Obrazloženje

Odluka o tome hoće li se prihvatiti određene usluge prijevoza ne bi smjela ovisiti o udaljenosti (100 km zračne linije), nego o utjecaju koji bi dodatna usluga imala na postojeću uslugu pruženu građanima (bilo da se radi o usluzi od općeg javnog interesa ili o komercijalnoj usluzi). Osim toga, regionalne razlike (npr. u pogledu udaljenosti između gradova i gospodarskih središta) ne mogu se mjeriti općenito za cijeli EU.

Članak 8.a: Ne smiju se odmah odbiti ponude na temelju nižih cijena ako se jamči održivost usluge tijekom cijelog trajanja ugovora. Članak 8.b: Uvođenje odredbe o ograničenju za sankcionirane pružatelje usluga.

Amandman 13.

Amandman 13.

Članak 1. stavak 14.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| briše se članak 13.; | |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

briše se članak 13.;

briše se članak 13.;

Obrazloženje

Obrazloženje

Ponovno uvođenje relevantnog članka potrebno je kako bi se osiguralo da se lokalni izleti tretiraju kao jedinstvena usluga međunarodnog prijevoza umjesto da se smatraju kabotažom.

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 92/106/EEZ o utvrđivanju zajedničkih pravila za određene vrste kombiniranog prijevoza robe između država članica

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 92/106/EEZ o utvrđivanju zajedničkih pravila za određene vrste kombiniranog prijevoza robe između država članica

COM(2017) 648 – final

COM(2017) 648 – final

Amandman 14.

Amandman 14.

Uvodna izjava (13)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (13) | (...)
  Trebao bi u prosjeku postojati barem jedan prikladni terminal za pretovar u kombiniranom prijevozu smješten najviše 150 km daleko od svakog mjesta otpreme u Uniji. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(13)

(...)

Trebao bi u prosjeku postojati barem jedan prikladni terminal za pretovar u kombiniranom prijevozu smješten najviše 150 km daleko od svakog mjesta otpreme u Uniji.

| (13) | (...)
  Trebao bi u prosjeku postojati barem jedan prikladni terminal za pretovar u kombiniranom prijevozu smješten najviše 150 km daleko od svakog mjesta otpreme u Uniji
  , osim u perifernim i najudaljenijim regijama u kojima bi to zbog geografskih ograničenja bilo nemoguće ili bi troškovi ulaganja u infrastrukturu bili pretjerani u odnosu na cilj Direktive o promicanju prelaska teretnog prometa s cesta na ekološki prihvatljivije načine prijevoza. |
| --- | --- |

(13)

(...)

Trebao bi u prosjeku postojati barem jedan prikladni terminal za pretovar u kombiniranom prijevozu smješten najviše 150 km daleko od svakog mjesta otpreme u Uniji
  , osim u perifernim i najudaljenijim regijama u kojima bi to zbog geografskih ograničenja bilo nemoguće ili bi troškovi ulaganja u infrastrukturu bili pretjerani u odnosu na cilj Direktive o promicanju prelaska teretnog prometa s cesta na ekološki prihvatljivije načine prijevoza.

, osim u perifernim i najudaljenijim regijama u kojima bi to zbog geografskih ograničenja bilo nemoguće ili bi troškovi ulaganja u infrastrukturu bili pretjerani u odnosu na cilj Direktive o promicanju prelaska teretnog prometa s cesta na ekološki prihvatljivije načine prijevoza.

Obrazloženje

Obrazloženje

Ovaj bi zahtjev mogao biti problematičan za periferne regije (područja s niskom gustoćom naseljenosti i slabo razvijenom željezničkom i lučkom mrežom) te bi mogao dovesti do izgradnje terminala na područjima gdje ne postoji ekonomska potreba za takvim terminalima.

Amandman 15.

Amandman 15.

Članak 1. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (5) | u članku 6. dodaju se sljedeći stavci 4., 5., 6., 7. i 8.: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(5)

u članku 6. dodaju se sljedeći stavci 4., 5., 6., 7. i 8.:

| (5) | u članku 6. dodaju se sljedeći stavci 4., 5., 6., 7. i 8.: |
| --- | --- |

(5)

u članku 6. dodaju se sljedeći stavci 4., 5., 6., 7. i 8.:

„4.   Kada je to potrebno za ostvarivanje cilja iz stavka 9., države članice poduzimaju potrebne mjere za potporu ulaganjima u terminale za pretovar u pogledu:

„4.   Kada je to potrebno za ostvarivanje cilja iz stavka 9., države članice poduzimaju potrebne mjere za potporu ulaganjima u terminale za pretovar u pogledu:

| (a) | izgradnje i, prema potrebi, proširenja takvih terminala za pretovar za kombinirani prijevoz; |
| --- | --- |

(a)

izgradnje i, prema potrebi, proširenja takvih terminala za pretovar za kombinirani prijevoz;

| (a) | izgradnje i, prema potrebi, proširenja takvih terminala za pretovar za kombinirani prijevoz; |
| --- | --- |

(a)

izgradnje i, prema potrebi, proširenja takvih terminala za pretovar za kombinirani prijevoz;

| (b) | povećanja operativne učinkovitosti na postojećim terminalima. |
| --- | --- |

(b)

povećanja operativne učinkovitosti na postojećim terminalima.

| (b) | povećanja operativne učinkovitosti na postojećim terminalima. |
| --- | --- |

(b)

povećanja operativne učinkovitosti na postojećim terminalima.

Države članice surađuju sa susjednim državama članicama i Komisijom te osiguravaju da se pri provedbi takvih mjera prednost daje osiguranju ravnomjerne i dostatne zemljopisne raspoređenosti prikladnih objekata u Uniji, osobito na osnovnim i sveobuhvatnim mrežama TEN-T, čime bi se postiglo da nijedna lokacija u Uniji nije udaljena više od 150 km od takvog terminala.

Države članice surađuju sa susjednim državama članicama i Komisijom te osiguravaju da se pri provedbi takvih mjera prednost daje osiguranju ravnomjerne i dostatne zemljopisne raspoređenosti prikladnih objekata u Uniji, osobito na osnovnim i sveobuhvatnim mrežama TEN-T, čime bi se postiglo da nijedna lokacija u Uniji nije udaljena više od 150 km od takvog terminala
  , osim u perifernim i najudaljenijim regijama u kojima bi to zbog geografskih ograničenja bilo nemoguće ili bi troškovi ulaganja u infrastrukturu bili pretjerani u odnosu na cilj Direktive o promicanju prelaska teretnog prometa s cesta na ekološki prihvatljivije načine prijevoza
  .

, osim u perifernim i najudaljenijim regijama u kojima bi to zbog geografskih ograničenja bilo nemoguće ili bi troškovi ulaganja u infrastrukturu bili pretjerani u odnosu na cilj Direktive o promicanju prelaska teretnog prometa s cesta na ekološki prihvatljivije načine prijevoza

Obrazloženje

Obrazloženje

Vidjeti amandman 12.

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/33/EU o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/33/EU o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu

COM (2017) 653 – final

COM (2017) 653 – final

Amandman 16.

Amandman 16.

Dodati novu uvodnu izjavu nakon uvodne izjave (16).

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | Mogućnosti iskorištavanja potencijala smanjenja emisija isključivo putem javne nabave ograničene su, a javni prijevoz čini samo mali udio emisija koje potječu iz prometnog sektora. Stoga bi države članice trebalo poticat da reguliraju kupnju čistih vozila od strane vlasnika voznog parka poput poduzeća za taksi usluge, iznajmljivanje automobila i zajedničku vožnju (eng.ride-pooling). |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Mogućnosti iskorištavanja potencijala smanjenja emisija isključivo putem javne nabave ograničene su, a javni prijevoz čini samo mali udio emisija koje potječu iz prometnog sektora. Stoga bi države članice trebalo poticat da reguliraju kupnju čistih vozila od strane vlasnika voznog parka poput poduzeća za taksi usluge, iznajmljivanje automobila i zajedničku vožnju (eng.ride-pooling).

Mogućnosti iskorištavanja potencijala smanjenja emisija isključivo putem javne nabave ograničene su, a javni prijevoz čini samo mali udio emisija koje potječu iz prometnog sektora. Stoga bi države članice trebalo poticat da reguliraju kupnju čistih vozila od strane vlasnika voznog parka poput poduzeća za taksi usluge, iznajmljivanje automobila i zajedničku vožnju (eng.ride-pooling).

Obrazloženje

Obrazloženje

Samo mali udio (8 %) emisija iz prometa potječe iz javnog prijevoza. Usprkos tome, prijedlog direktive uglavnom je usmjeren na vozila javnog prijevoza. Kako bi se to uravnotežilo i postigao cilj smanjenja emisija, u direktivu bi trebali biti uvršteni i drugi veliki vozni parkovi.

Amandman 17.

Amandman 17.

Dodati novu uvodnu izjavu nakon uvodne izjave (19).

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | Potrebno je poboljšati usklađenost s već postojećim zakonodavstvom Unije o vozilima, obnovljivim izvorima energije i alternativnim gorivima, posebice s Uredbom (EZ) br. 595/2009, Direktivom 2009/28/EZ i Direktivom 2014/94/EU. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Potrebno je poboljšati usklađenost s već postojećim zakonodavstvom Unije o vozilima, obnovljivim izvorima energije i alternativnim gorivima, posebice s Uredbom (EZ) br. 595/2009, Direktivom 2009/28/EZ i Direktivom 2014/94/EU.

Potrebno je poboljšati usklađenost s već postojećim zakonodavstvom Unije o vozilima, obnovljivim izvorima energije i alternativnim gorivima, posebice s Uredbom (EZ) br. 595/2009, Direktivom 2009/28/EZ i Direktivom 2014/94/EU.

Obrazloženje

Obrazloženje

Zakonodavstvo EU-a mora biti dosljedno, usklađeno i imati istu usmjerenost.

Amandman 18.

Amandman 18.

Članak 1. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| članak 3. zamjenjuje se sljedećim: | članak 3. zamjenjuje se sljedećim: |
| „Članak 3.
  Područje primjene
  Ova Direktiva primjenjuje se na ugovore o kupnji, leasingu, unajmljivanju ili najmu s pravom otkupa vozila za cestovni prijevoz koje sklapaju: | „Članak 3.
  Područje primjene
  Ova Direktiva
  nema retroaktivni učinak na postojeće ugovore, nego se isključivo primjenjuje
  na
  nove
  ugovore o kupnji, leasingu, unajmljivanju ili najmu s pravom otkupa vozila za cestovni prijevoz koje sklapaju: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

članak 3. zamjenjuje se sljedećim:

članak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 3.

Područje primjene

Ova Direktiva primjenjuje se na ugovore o kupnji, leasingu, unajmljivanju ili najmu s pravom otkupa vozila za cestovni prijevoz koje sklapaju:

„Članak 3.

Područje primjene

Ova Direktiva
  nema retroaktivni učinak na postojeće ugovore, nego se isključivo primjenjuje
  na
  nove
  ugovore o kupnji, leasingu, unajmljivanju ili najmu s pravom otkupa vozila za cestovni prijevoz koje sklapaju:

Obrazloženje

Obrazloženje

Potrebno je zaštititi postojeće ugovore na koje novo zakonodavstvo ne smije utjecati.

Amandman 19.

Amandman 19.

Članak 1. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| članak 3. zamjenjuje se sljedećim: | članak 3. zamjenjuje se sljedećim: |
| „Članak 3.
  Područje primjene | „Članak 3.
  Područje primjene |
| Ova Direktiva primjenjuje se na ugovore o kupnji, leasingu, unajmljivanju ili najmu s pravom otkupa vozila za cestovni prijevoz koje sklapaju: | Ova Direktiva primjenjuje se na ugovore o kupnji, leasingu, unajmljivanju ili najmu s pravom otkupa vozila za cestovni prijevoz koje sklapaju: |
| (...) | (...) |
| | (d) | drugi vlasnici voznog parka poput poduzeća za taksi usluge, zajedničko korištenje automobila (eng. car-sharing) i zajedničku vožnju (eng. ride-pooling) ako država članica odluči uspostaviti mehanizam za regulaciju kupovine čistih vozila za takvu vrstu vlasnika.” |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

članak 3. zamjenjuje se sljedećim:

članak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 3.

Područje primjene

„Članak 3.

Područje primjene

Ova Direktiva primjenjuje se na ugovore o kupnji, leasingu, unajmljivanju ili najmu s pravom otkupa vozila za cestovni prijevoz koje sklapaju:

Ova Direktiva primjenjuje se na ugovore o kupnji, leasingu, unajmljivanju ili najmu s pravom otkupa vozila za cestovni prijevoz koje sklapaju:

(...)

(...)

(d)

(d)

drugi vlasnici voznog parka poput poduzeća za taksi usluge, zajedničko korištenje automobila (eng. car-sharing) i zajedničku vožnju (eng. ride-pooling) ako država članica odluči uspostaviti mehanizam za regulaciju kupovine čistih vozila za takvu vrstu vlasnika.”

drugi vlasnici voznog parka poput poduzeća za taksi usluge, zajedničko korištenje automobila (eng. car-sharing) i zajedničku vožnju (eng. ride-pooling) ako država članica odluči uspostaviti mehanizam za regulaciju kupovine čistih vozila za takvu vrstu vlasnika.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Samo mali udio (8 %) emisija iz prometa potječe iz javnog prijevoza. Usprkos tome, prijedlog direktive uglavnom je usmjeren na vozila javnog prijevoza. Kako bi se to uravnotežilo i postigao cilj smanjenja emisija, u direktivu bi trebali biti uvršteni i drugi veliki vozni parkovi.

Amandman 20.

Amandman 20.

Prilog

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Tablica 5.: Minimalni cilj za udio teških vozila u skladu s tablicom 3. u ukupnoj javnoj nabavi teških vozila na razini države članice*












  Država članica | Kamioni | Autobusi |
| | 2025. | 2030. | 2025. | 2030. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Tablica 5.: Minimalni cilj za udio teških vozila u skladu s tablicom 3. u ukupnoj javnoj nabavi teških vozila na razini države članice*

Tablica 5.: Minimalni cilj za udio teških vozila u skladu s tablicom 3. u ukupnoj javnoj nabavi teških vozila na razini države članice*

Država članica

Kamioni

Autobusi

2025.

2030.

2025.

2030.

Tablica 5.: Minimalni cilj za udio teških vozila u skladu s tablicom 3. u ukupnoj javnoj nabavi teških vozila na razini države članice*

Tablica 5.: Minimalni cilj za udio teških vozila u skladu s tablicom 3. u ukupnoj javnoj nabavi teških vozila na razini države članice*

Država članica

| Država članica | Kamioni | Autobusi |
| --- | --- | --- |
| | (XXXX

   (**)–
  2025.) | (2026. –
  2030.) | (XXXX

   (**)–
  2025.) | (2026. –
  2030.) |

Kamioni

Autobusi

(XXXX

   (**)–
  2025.)

(XXXX

**

(2026. –
  2030.)

(2026. –

(XXXX

   (**)–
  2025.)

(XXXX

**

(2026. –
  2030.)

(2026. –

Obrazloženje

Obrazloženje

Ciljna bi vrijednost trebala biti istovjetna prosjeku za nove ugovore tijekom razdoblja od više godina kako bi se omogućila fleksibilnost, iz godine u godinu, za različite predmete nabave (gradski promet, ruralni promet itd.). (XXXX) trebao bi odgovarati datumu 24 mjeseca nakon datuma stupanja na snagu u skladu s člankom 2.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Ključne poruke

Ključne poruke

| 1. | podupire cilj Povjerenstva za jačanje sposobnosti Europe da se suoči s izazovom klimatskih promjena i poboljša kvalitetu života svojih građana, istodobno održavajući i šireći konkurentnu prednost naše industrije u stvaranju radnih mjesta, održivog gospodarskog rasta i poticanju inovacija u tehnologijama obnovljive energije; podupire cilj Povjerenstva da postane svjetski predvodnik u inovacijama, digitalizaciji i dekarbonizaciji te smatra da je prijelaz na gospodarstvo s niskom razinom ugljika prilika i izazov za industriju EU-a; |
| --- | --- |

1.

podupire cilj Povjerenstva za jačanje sposobnosti Europe da se suoči s izazovom klimatskih promjena i poboljša kvalitetu života svojih građana, istodobno održavajući i šireći konkurentnu prednost naše industrije u stvaranju radnih mjesta, održivog gospodarskog rasta i poticanju inovacija u tehnologijama obnovljive energije; podupire cilj Povjerenstva da postane svjetski predvodnik u inovacijama, digitalizaciji i dekarbonizaciji te smatra da je prijelaz na gospodarstvo s niskom razinom ugljika prilika i izazov za industriju EU-a;

| 2. | ističe važnost učinkovitih, djelotvornih i održivih sustava prijevoza za gospodarsku konkurentnost gradova i regija, kao i njihovu važnost za socijalnu, gospodarsku i teritorijalnu koheziju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

ističe važnost učinkovitih, djelotvornih i održivih sustava prijevoza za gospodarsku konkurentnost gradova i regija, kao i njihovu važnost za socijalnu, gospodarsku i teritorijalnu koheziju Europske unije;

| 3. | ističe da su mobilnost i promet često u nadležnosti lokalnih i regionalnih tijela koja su zadužena za osmišljavanje i provedbu politika mobilnosti i pružanje usluga javnog prijevoza na njihovu području, iako se odluke na lokalnoj razini često povezuju s okvirom postavljenim u sklopu nacionalne i europske politike; |
| --- | --- |

3.

ističe da su mobilnost i promet često u nadležnosti lokalnih i regionalnih tijela koja su zadužena za osmišljavanje i provedbu politika mobilnosti i pružanje usluga javnog prijevoza na njihovu području, iako se odluke na lokalnoj razini često povezuju s okvirom postavljenim u sklopu nacionalne i europske politike;

| 4. | uviđa da je prometni sektor odgovoran za gotovo petinu ukupnih emisija stakleničkih plinova u Europi. To je jedini sektor u kojem se razine emisija stakleničkih plinova nisu smanjile u usporedbi s razinama iz 1990. Potrebno je hitno raditi na dekarbonizaciji prometnog sektora, iako valja naglasiti i da samo mali udio emisija proizlazi iz lokalnog javnog prijevoza; |
| --- | --- |

4.

uviđa da je prometni sektor odgovoran za gotovo petinu ukupnih emisija stakleničkih plinova u Europi. To je jedini sektor u kojem se razine emisija stakleničkih plinova nisu smanjile u usporedbi s razinama iz 1990. Potrebno je hitno raditi na dekarbonizaciji prometnog sektora, iako valja naglasiti i da samo mali udio emisija proizlazi iz lokalnog javnog prijevoza;

| 5. | ističe da je korak prema mobilnosti s niskim razinama emisija i bez emisija sitnih čestica i dušikovih oksida koristan za život europskih građana, posebice u gradovima, gdje gust i vrlo onečišćujući gradski promet pogoršava život i zdravlje ljudi; |
| --- | --- |

5.

ističe da je korak prema mobilnosti s niskim razinama emisija i bez emisija sitnih čestica i dušikovih oksida koristan za život europskih građana, posebice u gradovima, gdje gust i vrlo onečišćujući gradski promet pogoršava život i zdravlje ljudi;

| 6. | naglašava da javni putnički prijevoz već sada predstavlja važnu mjeru za dekarbonizaciju i poticanje e-mobilnosti u gradovima. U mnogim gradovima dobro je razvijena mreža e-mobilnosti na tračnicama u obliku podzemne željeznice, tramvaja i trolejbusa. Važno je da se u izračun uključe i te mjere, kao i sveukupni vozni park određenog grada ili regije s obzirom na javnu nabavu čistih vozila u cestovnom prijevozu. Ograničavanje na autobuse nije dovoljno; |
| --- | --- |

6.

naglašava da javni putnički prijevoz već sada predstavlja važnu mjeru za dekarbonizaciju i poticanje e-mobilnosti u gradovima. U mnogim gradovima dobro je razvijena mreža e-mobilnosti na tračnicama u obliku podzemne željeznice, tramvaja i trolejbusa. Važno je da se u izračun uključe i te mjere, kao i sveukupni vozni park određenog grada ili regije s obzirom na javnu nabavu čistih vozila u cestovnom prijevozu. Ograničavanje na autobuse nije dovoljno;

| 7. | naglašava činjenicu da se pri svakoj promjeni u prometnom sustavu u smislu goriva koja će se upotrebljavati trebaju uzeti u obzir regionalne razlike u gustoći prometa i udaljenost između gradova i drugih centara od gospodarskog značaja. Diskriminacija u obliku viših troškova za udaljena, periferna ili najudaljenija područja u pogledu pristupa europskoj mreži dodatno će negativno utjecati na teritorijalnu i socijalnu koheziju; |
| --- | --- |

7.

naglašava činjenicu da se pri svakoj promjeni u prometnom sustavu u smislu goriva koja će se upotrebljavati trebaju uzeti u obzir regionalne razlike u gustoći prometa i udaljenost između gradova i drugih centara od gospodarskog značaja. Diskriminacija u obliku viših troškova za udaljena, periferna ili najudaljenija područja u pogledu pristupa europskoj mreži dodatno će negativno utjecati na teritorijalnu i socijalnu koheziju;

| 8. | smatra da bi u okviru ekologizacije uporabe motornih vozila trebalo promicati (teretni) biciklizam za kratke udaljenosti (u skladu s „Planom EU-a za biciklizam” (2017/C 088/10)), kao i željeznice i zeleno brodarstvo. To zahtijeva mrežu intermodalnih čvorišta za koje bi trebala biti dostupna odgovarajuća sredstva, na primjer putem EFSU-a. Brzi električni bicikli (brzi bicikli s pedalama i pomoćnim električnim motorom) dobra su alternativa automobilima, osobito u gradskim područjima, te mogu pridonijeti smanjenju emisija, dok je tjelesna aktivnost također dobra za javno zdravlje. Uporaba električnih bicikala može se potaknuti stvaranjem dovoljno brzih staza i mjesta za punjenje te s pomoću poticaja; |
| --- | --- |

8.

smatra da bi u okviru ekologizacije uporabe motornih vozila trebalo promicati (teretni) biciklizam za kratke udaljenosti (u skladu s „Planom EU-a za biciklizam” (2017/C 088/10)), kao i željeznice i zeleno brodarstvo. To zahtijeva mrežu intermodalnih čvorišta za koje bi trebala biti dostupna odgovarajuća sredstva, na primjer putem EFSU-a. Brzi električni bicikli (brzi bicikli s pedalama i pomoćnim električnim motorom) dobra su alternativa automobilima, osobito u gradskim područjima, te mogu pridonijeti smanjenju emisija, dok je tjelesna aktivnost također dobra za javno zdravlje. Uporaba električnih bicikala može se potaknuti stvaranjem dovoljno brzih staza i mjesta za punjenje te s pomoću poticaja;

| 9. | prostornim i urbanističkim planiranjem može se promicati uporaba čistih oblika mobilnosti. Čista mobilnost podrazumijeva smanjenje emisija NOx i sitnih čestica na lokalnoj razini, kao i smanjenje emisija CO2 na globalnoj razini. U urbanističkim planovima trebalo bi promicati pristupačnost za pješake, bicikliste i sredstva javnog prijevoza, a o pristupačnosti za automobilski promet trebalo bi pažljivo razmisliti. Primjena (zajednički korištenih) električnih automobila i autobusa mogla bi pridonijeti smanjenju emisija sitnih čestica i NOx, čime bi se poboljšala kvaliteta zraka u gradovima. To se može postići odvraćanjem od uporabe onečišćujućih prijevoznih sredstava zatvaranjem područja, na primjer uspostavom ekoloških zona, te istodobno omogućavanjem kraćeg vremena putovanja čistim oblicima mobilnosti u odnosu na one onečišćujuće; |
| --- | --- |

9.

prostornim i urbanističkim planiranjem može se promicati uporaba čistih oblika mobilnosti. Čista mobilnost podrazumijeva smanjenje emisija NOx

2

x

| 10. | napominje da treba postojati interoperabilno rješenje za mogućnost opskrbe alternativnim gorivima. Iako OR uviđa da bi zakonodavstvo i regulacija za postizanje mobilnosti s niskim razinama emisija trebali biti otvoreni prema svim vrstama tehnologija, svaka lokalna i regionalna jedinica teritorijalne samouprave mogla bi nastojati postići ekonomiju razmjera, po mogućnosti suradnjom sa susjednim i prekograničnim regijama; |
| --- | --- |

10.

napominje da treba postojati interoperabilno rješenje za mogućnost opskrbe alternativnim gorivima. Iako OR uviđa da bi zakonodavstvo i regulacija za postizanje mobilnosti s niskim razinama emisija trebali biti otvoreni prema svim vrstama tehnologija, svaka lokalna i regionalna jedinica teritorijalne samouprave mogla bi nastojati postići ekonomiju razmjera, po mogućnosti suradnjom sa susjednim i prekograničnim regijama;

| 11. | pozdravlja ambiciju pojednostavnjenja javne nabave za čista vozila, ali ne razumije kako će se zakonski provesti i izvršiti prijedlog Komisije u pogledu procentualnog udjela čistih vozila koji bi svaka država članica trebala postići prilikom javne nabave. U mnogim državama članicama najvećim dijelom javnog prijevoza upravljaju lokalne i regionalne vlasti, pa državna razina nema pravo odlučivanja o tome koja će vozila lokalne i regionalne vlasti kupovati i uzimati u najam ili zakup, odnosno za koja će vozila sklapati ugovorni odnos.
  S obzirom na to da lokalna i regionalna tijela donose propise u ranoj fazi, ona su ključna u omogućavanju čiste energije u prometu. Istodobno valja naglasiti da infrastruktura za lokalni javni prijevoz obično nije primjerena za privatne automobile, pa se stoga ne mogu očekivati nikakvi neposredni učinci prelijevanja. Moraju se osigurati financijska sredstva za prelazak na čist promet. Visina poticajnih sredstava Europske unije nije dovoljna za financiranje ambicioznih mjera u lokalnom javnom prijevozu, koji je uglavnom deficitaran. Stoga se od Komisije traži da predloži dodatne mogućnosti financiranja koje nadilaze upotrebu financijskih instrumenata jer oni zbog nepovoljnih izgleda za povrat ulaganja u pravilu nisu korisni; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja ambiciju pojednostavnjenja javne nabave za čista vozila, ali ne razumije kako će se zakonski provesti i izvršiti prijedlog Komisije u pogledu procentualnog udjela čistih vozila koji bi svaka država članica trebala postići prilikom javne nabave. U mnogim državama članicama najvećim dijelom javnog prijevoza upravljaju lokalne i regionalne vlasti, pa državna razina nema pravo odlučivanja o tome koja će vozila lokalne i regionalne vlasti kupovati i uzimati u najam ili zakup, odnosno za koja će vozila sklapati ugovorni odnos.

S obzirom na to da lokalna i regionalna tijela donose propise u ranoj fazi, ona su ključna u omogućavanju čiste energije u prometu. Istodobno valja naglasiti da infrastruktura za lokalni javni prijevoz obično nije primjerena za privatne automobile, pa se stoga ne mogu očekivati nikakvi neposredni učinci prelijevanja. Moraju se osigurati financijska sredstva za prelazak na čist promet. Visina poticajnih sredstava Europske unije nije dovoljna za financiranje ambicioznih mjera u lokalnom javnom prijevozu, koji je uglavnom deficitaran. Stoga se od Komisije traži da predloži dodatne mogućnosti financiranja koje nadilaze upotrebu financijskih instrumenata jer oni zbog nepovoljnih izgleda za povrat ulaganja u pravilu nisu korisni;

| 12. | skreće pozornost na „Platformu za uvođenje čistih autobusa” koju je Europska komisija pokrenula na plenarnoj sjednici OR-a u srpnju 2017., a koju su lokalna i regionalna tijela snažno poduprla. U vezi s time, regije, gradovi, tijela nadležna za promet i proizvođači obvezali su se na zajednička načela javne nabave čistih autobusa na alternativna goriva kako bi se ubrzalo njihovo uvođenje; |
| --- | --- |

12.

skreće pozornost na „Platformu za uvođenje čistih autobusa” koju je Europska komisija pokrenula na plenarnoj sjednici OR-a u srpnju 2017., a koju su lokalna i regionalna tijela snažno poduprla. U vezi s time, regije, gradovi, tijela nadležna za promet i proizvođači obvezali su se na zajednička načela javne nabave čistih autobusa na alternativna goriva kako bi se ubrzalo njihovo uvođenje;

| 13. | smatra da bi se mjere EU-a za smanjenje utjecaja prometa na klimatske promjene trebale temeljiti na osiguravanju prednosti za klimu i održivosti u smislu životnog ciklusa te da bi trebale biti tehnološki neutralne; |
| --- | --- |

13.

smatra da bi se mjere EU-a za smanjenje utjecaja prometa na klimatske promjene trebale temeljiti na osiguravanju prednosti za klimu i održivosti u smislu životnog ciklusa te da bi trebale biti tehnološki neutralne;

| 14. | smatra da bi se ulaganje u javni prijevoz s niskim razinama emisija i javne vozne parkove trebalo provoditi tako da vlasnike osobnih i poslovnih automobila potiče na jednako postupanje. To se može postići sinergijama u pogledu punjenja i infrastrukture za vodik. Za to bi mogla biti dostupna sredstva EU-a; |
| --- | --- |

14.

smatra da bi se ulaganje u javni prijevoz s niskim razinama emisija i javne vozne parkove trebalo provoditi tako da vlasnike osobnih i poslovnih automobila potiče na jednako postupanje. To se može postići sinergijama u pogledu punjenja i infrastrukture za vodik. Za to bi mogla biti dostupna sredstva EU-a;

| 15. | smatra da bi planovi za mobilnost s niskom razinom emisija trebali nadilaziti rješenja „na kraju procesa” i biti usklađeni s proizvodnjom i distribucijom povećane količine zelene električne energije i goriva iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

15.

smatra da bi planovi za mobilnost s niskom razinom emisija trebali nadilaziti rješenja „na kraju procesa” i biti usklađeni s proizvodnjom i distribucijom povećane količine zelene električne energije i goriva iz obnovljivih izvora;

| 16. | napominje da razvoj i proizvodnja baterija imaju stratešku ulogu u trenutačnom prijelazu na čistu mobilnost i čiste energetske sustave. Istodobno u Europi ne postoji značajni akter u pogledu baterija. OR stoga pozdravlja postojanje Europskog saveza za baterije koji europskim industrijama pomaže da postanu neovisnije i da povećaju udio u lancu vrijednosti proizvodnje električnih vozila. OR pozdravlja izdvajanje 200 milijuna EUR Europske komisije izravno za istraživanje i inovacije u području baterija u okviru Obzora 2020., pored već izdvojenih 150 milijuna EUR; |
| --- | --- |

16.

napominje da razvoj i proizvodnja baterija imaju stratešku ulogu u trenutačnom prijelazu na čistu mobilnost i čiste energetske sustave. Istodobno u Europi ne postoji značajni akter u pogledu baterija. OR stoga pozdravlja postojanje Europskog saveza za baterije koji europskim industrijama pomaže da postanu neovisnije i da povećaju udio u lancu vrijednosti proizvodnje električnih vozila. OR pozdravlja izdvajanje 200 milijuna EUR Europske komisije izravno za istraživanje i inovacije u području baterija u okviru Obzora 2020., pored već izdvojenih 150 milijuna EUR;

| 17. | ističe da će velika uporaba električnih vozila znatno povećati potražnju za električnom energijom na mrežama električne energije. Potrebno je postići ravnotežu između potrebe za mobilnošću i punjenja razvojem inteligentnih ciklusa punjenja u trenucima kada mreže nisu ograničene i kada se proizvodi dovoljno električne energije. Neophodno je povezati dekarbonizaciju prometa s opskrbom energijom, pametnim mrežama i inovativnim rješenjima za skladištenje energije; U tu je svrhu potrebna aktivna uključenost operatora distribucijskih sustava koji su odgovorni za izgradnju elektroenergetskih mreža odnosno upravljanje njima; |
| --- | --- |

17.

ističe da će velika uporaba električnih vozila znatno povećati potražnju za električnom energijom na mrežama električne energije. Potrebno je postići ravnotežu između potrebe za mobilnošću i punjenja razvojem inteligentnih ciklusa punjenja u trenucima kada mreže nisu ograničene i kada se proizvodi dovoljno električne energije. Neophodno je povezati dekarbonizaciju prometa s opskrbom energijom, pametnim mrežama i inovativnim rješenjima za skladištenje energije; U tu je svrhu potrebna aktivna uključenost operatora distribucijskih sustava koji su odgovorni za izgradnju elektroenergetskih mreža odnosno upravljanje njima;

| 18. | napominje da bi se infrastruktura za punjenje i opskrbu gorivom trebala razvijati u skladu s lokalnim okolnostima te da bi trebalo iskoristiti sinergije s lokalnim i regionalnim tijelima, javnim prijevoznicima i uslugama gradskog teretnog prometa. To je potrebno uskladiti s razvojem pametnih mreža i zgrada s baterijama. Infrastruktura treba biti dostupna osobnim automobilima i biciklima. Opskrba gorivom treba biti laka za uporabu i interoperabilna preko granica. Zato su potrebne mjere na europskoj razini kako bi se stvorilo jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

18.

napominje da bi se infrastruktura za punjenje i opskrbu gorivom trebala razvijati u skladu s lokalnim okolnostima te da bi trebalo iskoristiti sinergije s lokalnim i regionalnim tijelima, javnim prijevoznicima i uslugama gradskog teretnog prometa. To je potrebno uskladiti s razvojem pametnih mreža i zgrada s baterijama. Infrastruktura treba biti dostupna osobnim automobilima i biciklima. Opskrba gorivom treba biti laka za uporabu i interoperabilna preko granica. Zato su potrebne mjere na europskoj razini kako bi se stvorilo jedinstveno tržište;

| 19. | smatra da pojednostavljenje i standardizacija podnošenja zahtjeva i natječaja čini financijsku prilagodbu nepotrebnom te olakšava dobivanje sredstava iz europskih fondova i od privatnih financijskih ulagača – na primjer, uporabom novih financijskih metoda, kao što je kombinacija subvencija i kredita; |
| --- | --- |

19.

smatra da pojednostavljenje i standardizacija podnošenja zahtjeva i natječaja čini financijsku prilagodbu nepotrebnom te olakšava dobivanje sredstava iz europskih fondova i od privatnih financijskih ulagača – na primjer, uporabom novih financijskih metoda, kao što je kombinacija subvencija i kredita;

Ostvarivanje mobilnosti s niskim razinama emisija – Europska unija koja štiti planet, osnažuje svoje potrošače i štiti svoju industriju i radnike – COM (2017) 675

Ostvarivanje mobilnosti s niskim razinama emisija – Europska unija koja štiti planet, osnažuje svoje potrošače i štiti svoju industriju i radnike – COM (2017) 675

| 20. | pozdravlja činjenicu da Komisija povećava financijsku potporu kako bi poticala javna i privatna ulaganja za uvođenje infrastrukture za alternativna goriva, stavljajući na raspolaganje 800 milijuna EUR za tu svrhu. OR žali što financiranje i sredstva često nisu dovoljno pristupačni za određena lokalna i regionalna tijela i druge važne strane. Potrebno je promicati kombinaciju sredstava – kao što je pristup kreditima, na primjer preko EFSU-a. Pristup financiranju treba se standardizirati i omogućiti izdavanjem obveznica; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja činjenicu da Komisija povećava financijsku potporu kako bi poticala javna i privatna ulaganja za uvođenje infrastrukture za alternativna goriva, stavljajući na raspolaganje 800 milijuna EUR za tu svrhu. OR žali što financiranje i sredstva često nisu dovoljno pristupačni za određena lokalna i regionalna tijela i druge važne strane. Potrebno je promicati kombinaciju sredstava – kao što je pristup kreditima, na primjer preko EFSU-a. Pristup financiranju treba se standardizirati i omogućiti izdavanjem obveznica;

| 21. | napominje da područja koja su posebno osjetljiva na onečišćenje trebaju moći prikupljati poreze na onečišćujući promet. Prihod od tog poreza može se upotrijebiti za prilagodbu mjera za održivost. U gradovima troškovi cestarine ili naknade za parkiranje mogu se upotrijebiti za održivu mobilnost – na primjer, ulaganjem u javni prijevoz ili integriranjem prigradskih parkirališta s javnim prijevozom (eng. park and ride); |
| --- | --- |

21.

napominje da područja koja su posebno osjetljiva na onečišćenje trebaju moći prikupljati poreze na onečišćujući promet. Prihod od tog poreza može se upotrijebiti za prilagodbu mjera za održivost. U gradovima troškovi cestarine ili naknade za parkiranje mogu se upotrijebiti za održivu mobilnost – na primjer, ulaganjem u javni prijevoz ili integriranjem prigradskih parkirališta s javnim prijevozom (eng. park and ride

| 22. | podsjeća na to da su najudaljenije regije pogođene zagušenjem prometa u gradovima i obalnim dijelovima kao i poteškoćama u pristupu ruralnim područjima. Međutim, te regije razvijaju projekte za održiviji i čišći promet, koji bi mogli služiti kao primjeri dobrih praksi za druge regije EU-a i susjedne zemlje; |
| --- | --- |

22.

podsjeća na to da su najudaljenije regije pogođene zagušenjem prometa u gradovima i obalnim dijelovima kao i poteškoćama u pristupu ruralnim područjima. Međutim, te regije razvijaju projekte za održiviji i čišći promet, koji bi mogli služiti kao primjeri dobrih praksi za druge regije EU-a i susjedne zemlje;

Prema najširoj uporabi alternativnih goriva – Akcijski plan za infrastrukturu za alternativna goriva – nezakonodavni dokument – COM(2017)652

Prema najširoj uporabi alternativnih goriva – Akcijski plan za infrastrukturu za alternativna goriva – nezakonodavni dokument – COM(2017)652

| 23. | pozdravlja Akcijski plan za infrastrukturu za alternativna goriva kao važan korak prema dekarbonizaciji sustava cestovnog prometa; međutim, žali što većina nacionalnih okvira politike podnesenih Komisiji nije bila dovoljno ambiciozna za postizanje cilja za prijelaz na čista i alternativna goriva; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja Akcijski plan za infrastrukturu za alternativna goriva kao važan korak prema dekarbonizaciji sustava cestovnog prometa; međutim, žali što većina nacionalnih okvira politike podnesenih Komisiji nije bila dovoljno ambiciozna za postizanje cilja za prijelaz na čista i alternativna goriva;

| 24. | ističe da mnogo europskih gradova i regija ima vodeću ulogu u prijelazu na mobilnost s niskim razinama emisija ili bez emisija. Također, u gradovima će alternativna goriva imati najveći utjecaj u smislu smanjenja onečišćenja zraka i onečišćenja bukom. Nažalost, onečišćenje bukom nije obuhvaćeno Akcijskim planom. Znatan udio javne nabave provode općinska i lokalna tijela. Stoga je očito da uporaba vozila na alternativna goriva uvelike ovisi o lokalnim i regionalnim tijelima, osobito u gradovima i gradskim regijama. Gradovi i regije s problemima zagušenja, kvalitete zraka i buke – baš kao i područja s prirodnim i kulturnim nasljeđem – trebali bi dati prednost prelasku na mobilnost bez emisija sitnih čestica i dušikovih oksida. Kada je riječ o prekograničnim područjima i koridorima, potrebno je poticati planiranje na ovoj razini; |
| --- | --- |

24.

ističe da mnogo europskih gradova i regija ima vodeću ulogu u prijelazu na mobilnost s niskim razinama emisija ili bez emisija. Također, u gradovima će alternativna goriva imati najveći utjecaj u smislu smanjenja onečišćenja zraka i onečišćenja bukom. Nažalost, onečišćenje bukom nije obuhvaćeno Akcijskim planom. Znatan udio javne nabave provode općinska i lokalna tijela. Stoga je očito da uporaba vozila na alternativna goriva uvelike ovisi o lokalnim i regionalnim tijelima, osobito u gradovima i gradskim regijama. Gradovi i regije s problemima zagušenja, kvalitete zraka i buke – baš kao i područja s prirodnim i kulturnim nasljeđem – trebali bi dati prednost prelasku na mobilnost bez emisija sitnih čestica i dušikovih oksida. Kada je riječ o prekograničnim područjima i koridorima, potrebno je poticati planiranje na ovoj razini;

| 25. | napominje da će najbolja moguća integracija u pojedinačne planove održive gradske mobilnosti biti ključan aspekt. Najveći izazov gradova prostorno je ograničenje, što znači da je potrebno uskladiti infrastrukturu za alternativna goriva s postojećim infrastrukturama drugih načina prijevoza. U postupku planiranja gradske mobilnosti bliska suradnja s različitim javnim i privatnim dionicima bit će ključna za osiguranje lakog uvođenja alternativnih goriva u gradove; |
| --- | --- |

25.

napominje da će najbolja moguća integracija u pojedinačne planove održive gradske mobilnosti biti ključan aspekt. Najveći izazov gradova prostorno je ograničenje, što znači da je potrebno uskladiti infrastrukturu za alternativna goriva s postojećim infrastrukturama drugih načina prijevoza. U postupku planiranja gradske mobilnosti bliska suradnja s različitim javnim i privatnim dionicima bit će ključna za osiguranje lakog uvođenja alternativnih goriva u gradove;

| 26. | naglašava činjenicu da odluke koje donesu gradovi, po mogućnosti u suradnji s gospodarskim i drugim dionicima, neće imati pozitivan učinak ako potrošači nisu uključeni na odgovarajući način. Ako uvođenje infrastrukture za alternativna goriva nije u skladu s očekivanjima i željama potrošača, postoji rizik od slabe uporabe. Stoga lokalna i regionalna tijela trebaju utjecati na ponašanje korisnika kako bi se potaknula široka uporaba alternativnih goriva. Od ključne je važnosti da usluge koje upotrebljavaju alternativna goriva, kao što su javni prijevoz i druge usluge, i dalje budu dostupne i pouzdane; |
| --- | --- |

26.

naglašava činjenicu da odluke koje donesu gradovi, po mogućnosti u suradnji s gospodarskim i drugim dionicima, neće imati pozitivan učinak ako potrošači nisu uključeni na odgovarajući način. Ako uvođenje infrastrukture za alternativna goriva nije u skladu s očekivanjima i željama potrošača, postoji rizik od slabe uporabe. Stoga lokalna i regionalna tijela trebaju utjecati na ponašanje korisnika kako bi se potaknula široka uporaba alternativnih goriva. Od ključne je važnosti da usluge koje upotrebljavaju alternativna goriva, kao što su javni prijevoz i druge usluge, i dalje budu dostupne i pouzdane;

| 27. | ističe da postoje regionalne razlike koje utječu na uporabu alternativnih goriva. U perifernim regijama trenutačni sustav električne mobilnosti možda nije željena opcija, dok to može biti slučaj u gradskim regijama. Brz početak za europske regije sa znatnim sredstvima i problemima s kvalitetom zraka i bukom koje je potrebno hitno riješiti može značiti da, zahvaljujući njihovoj veličini, kritičnoj masi i nižim cijenama, periferne regije mogu nakon 2025. imati koristi od dokazanih tehnologija i nižih troškova; |
| --- | --- |

27.

ističe da postoje regionalne razlike koje utječu na uporabu alternativnih goriva. U perifernim regijama trenutačni sustav električne mobilnosti možda nije željena opcija, dok to može biti slučaj u gradskim regijama. Brz početak za europske regije sa znatnim sredstvima i problemima s kvalitetom zraka i bukom koje je potrebno hitno riješiti može značiti da, zahvaljujući njihovoj veličini, kritičnoj masi i nižim cijenama, periferne regije mogu nakon 2025. imati koristi od dokazanih tehnologija i nižih troškova;

| 28. | ističe da u gradovima, gdje je električna mobilnost željena opcija, to treba uskladiti s distribucijom energije i potrebom za energijom na vrhuncu. Ovdje je važno imati sigurnosnu barijeru, a električna energija treba se skladištiti u velikim razmjerima, na primjer u velikim baterijama i s vodikom (gorive ćelije); |
| --- | --- |

28.

ističe da u gradovima, gdje je električna mobilnost željena opcija, to treba uskladiti s distribucijom energije i potrebom za energijom na vrhuncu. Ovdje je važno imati sigurnosnu barijeru, a električna energija treba se skladištiti u velikim razmjerima, na primjer u velikim baterijama i s vodikom (gorive ćelije);

| 29. | u istom kontekstu upućuje na to da u ruralnim područjima prijevoz električnim vozilima u pravilu nije primjerena mogućnost za osiguravanje sveobuhvatnog lokalnog javnog prijevoza. Zbog još uvijek dugotrajnog vremena punjenja i ograničenog dosega autobusa mora se zadržati mogućnost upotrebe pogona s niskom razinom emisija (među ostalim, hibridnih vozila na punjenje), sve dok se ne razviju odgovarajuće tehnologije. Istodobno za ruralna područja treba što prije osmisliti rješenja koja bi se mogla podržati oglednim projektima. |
| --- | --- |

29.

u istom kontekstu upućuje na to da u ruralnim područjima prijevoz električnim vozilima u pravilu nije primjerena mogućnost za osiguravanje sveobuhvatnog lokalnog javnog prijevoza. Zbog još uvijek dugotrajnog vremena punjenja i ograničenog dosega autobusa mora se zadržati mogućnost upotrebe pogona s niskom razinom emisija (među ostalim, hibridnih vozila na punjenje), sve dok se ne razviju odgovarajuće tehnologije. Istodobno za ruralna područja treba što prije osmisliti rješenja koja bi se mogla podržati oglednim projektima.

| 30. | upućujući na izvješće „Nedostatak prometnih veza u pograničnim područjima” (2017/C 207/05), ističe da postoji ogroman potencijal u sinergijama prekogranične suradnje u pogledu troška razvoja infrastrukture. U prekograničnim regijama treba zajamčiti da je željena tehnologija dviju država članica interoperabilna i razvijena tako da može ispuniti domaće, ali i prekogranične potrebe; |
| --- | --- |

30.

upućujući na izvješće „Nedostatak prometnih veza u pograničnim područjima” (2017/C 207/05), ističe da postoji ogroman potencijal u sinergijama prekogranične suradnje u pogledu troška razvoja infrastrukture. U prekograničnim regijama treba zajamčiti da je željena tehnologija dviju država članica interoperabilna i razvijena tako da može ispuniti domaće, ali i prekogranične potrebe;

| 31. | naglašava važnost mogućnosti gradova da upravljaju porastom uporabe vozila s niskim emisijama sitnih čestica i dušikovih oksida putem propisa o pristupu gradovima za vozila. Uspostava ekoloških zona mora se odvijati na temelju lokalnih analiza te u skladu s odlukama donesenima na lokalnoj razini. Zadaća EU-a je da uz pomoć zajedničkih okvira stvori preduvjete za uvođenje ekoloških zona i istakne to kao put prema poboljšanju kvalitete zraka. Lokalne i regionalne vlasti moraju, međutim, biti u mogućnosti same odlučivati hoće li se i u kojoj mjeri te zone uvesti; |
| --- | --- |

31.

naglašava važnost mogućnosti gradova da upravljaju porastom uporabe vozila s niskim emisijama sitnih čestica i dušikovih oksida putem propisa o pristupu gradovima za vozila. Uspostava ekoloških zona mora se odvijati na temelju lokalnih analiza te u skladu s odlukama donesenima na lokalnoj razini. Zadaća EU-a je da uz pomoć zajedničkih okvira stvori preduvjete za uvođenje ekoloških zona i istakne to kao put prema poboljšanju kvalitete zraka. Lokalne i regionalne vlasti moraju, međutim, biti u mogućnosti same odlučivati hoće li se i u kojoj mjeri te zone uvesti;

| 32. | naglašava činjenicu da lokalna i regionalna tijela ne mogu sama provoditi financiranje te napominje da Europska komisija predlaže širok raspon financijskih instrumenata, no konzervativna je kada je riječ o trošku omogućavanja razvoja alternativne infrastrukture i pretjerano optimistična u pogledu uporabe financiranja privatnim sredstvima u prvoj fazi; |
| --- | --- |

32.

naglašava činjenicu da lokalna i regionalna tijela ne mogu sama provoditi financiranje te napominje da Europska komisija predlaže širok raspon financijskih instrumenata, no konzervativna je kada je riječ o trošku omogućavanja razvoja alternativne infrastrukture i pretjerano optimistična u pogledu uporabe financiranja privatnim sredstvima u prvoj fazi;

| 33. | smatra da bi se koncesije čiji je cilj postizanje mobilnosti bez emisija trebale poticati duljim trajanjem ili proširenjem ako se postignu srednjoročni i konačni ciljevi. Također je važno da se šire mogućnosti za dobre sustave preuzimanja. Time se jamči da strane mogu brže obnoviti svoja ulaganja; |
| --- | --- |

33.

smatra da bi se koncesije čiji je cilj postizanje mobilnosti bez emisija trebale poticati duljim trajanjem ili proširenjem ako se postignu srednjoročni i konačni ciljevi. Također je važno da se šire mogućnosti za dobre sustave preuzimanja. Time se jamči da strane mogu brže obnoviti svoja ulaganja;

| 34. | smatra da su potrebna europska financijska sredstva kako bi koncesijama za javni prijevoz dodatno ubrzalo postizanje mobilnosti bez emisija. Europska sredstva trebaju se upotrijebiti za poticanje inovacija i obuhvaćanje ulaganja, tako da veći dio voznog parka može funkcionirati bez emisija na početku koncesije; |
| --- | --- |

34.

smatra da su potrebna europska financijska sredstva kako bi koncesijama za javni prijevoz dodatno ubrzalo postizanje mobilnosti bez emisija. Europska sredstva trebaju se upotrijebiti za poticanje inovacija i obuhvaćanje ulaganja, tako da veći dio voznog parka može funkcionirati bez emisija na početku koncesije;

| 35. | upućuje na to da će se ubuduće prilikom osmišljavanja i izgradnje novih zgrada osiguravati mjesta za punjenje i odgovarajući vodovi; |
| --- | --- |

35.

upućuje na to da će se ubuduće prilikom osmišljavanja i izgradnje novih zgrada osiguravati mjesta za punjenje i odgovarajući vodovi;

| 36. | poziva na veće ambicije u pogledu udjela javno dostupnih stanica za punjenje. U akcijskom planu svaka država članica treba osigurati uspostavu minimalnog broja mjesta za punjenje za električna vozila do 2020., od kojih najmanje 10 % treba biti javno dostupno. Razvoj javno dostupnih stanica za punjenje mora odražavati lokalne i regionalne uvjete i potražnju. Procjenjuje se da bi u Europi mogla biti potrebna 2 milijuna javno dostupnih mjesta za punjenje električnih vozila, od čega njih 70 % u gradskim područjima. Prednost treba dati koridorima osnovne mreže TEN-T mreže kako bi ih se do 2025. u potpunosti opskrbilo infrastrukturom za alternativna goriva. Očekuje se da će se opskrbljivanjem barem gradskih čvorišta osnovne i sveobuhvatnih mreža TEN-T mreže dostatnim brojem javno dostupnih mjesta za (brzo) punjenje i opskrbu gorivom potaknuti povjerenje ulagača i potrošača. Potrebno je uspostaviti ravnopravne međunarodne uvjete, uz pomoć otvorenih protokola i interoperabilnosti, kako bi se e-vozač mogao bez prepreka koristiti infrastrukturom za punjenje na međunarodnoj razini. Potreban je i dostatan broj mjesta za opskrbu UPP-om za teretni i pomorski promet. Odbor poziva na određivanje ambicioznog cilja od 2 000 mjesta za opskrbu UPP-om u Europi u skladu s lokalnim i regionalnim potrebama; |
| --- | --- |

36.

poziva na veće ambicije u pogledu udjela javno dostupnih stanica za punjenje. U akcijskom planu svaka država članica treba osigurati uspostavu minimalnog broja mjesta za punjenje za električna vozila do 2020., od kojih najmanje 10 % treba biti javno dostupno. Razvoj javno dostupnih stanica za punjenje mora odražavati lokalne i regionalne uvjete i potražnju. Procjenjuje se da bi u Europi mogla biti potrebna 2 milijuna javno dostupnih mjesta za punjenje električnih vozila, od čega njih 70 % u gradskim područjima. Prednost treba dati koridorima osnovne mreže TEN-T mreže kako bi ih se do 2025. u potpunosti opskrbilo infrastrukturom za alternativna goriva. Očekuje se da će se opskrbljivanjem barem gradskih čvorišta osnovne i sveobuhvatnih mreža TEN-T mreže dostatnim brojem javno dostupnih mjesta za (brzo) punjenje i opskrbu gorivom potaknuti povjerenje ulagača i potrošača. Potrebno je uspostaviti ravnopravne međunarodne uvjete, uz pomoć otvorenih protokola i interoperabilnosti, kako bi se e-vozač mogao bez prepreka koristiti infrastrukturom za punjenje na međunarodnoj razini. Potreban je i dostatan broj mjesta za opskrbu UPP-om za teretni i pomorski promet. Odbor poziva na određivanje ambicioznog cilja od 2 000 mjesta za opskrbu UPP-om u Europi u skladu s lokalnim i regionalnim potrebama;

| 37. | ističe da se općine trebaju uključiti kako bi se osiguralo da su relevantni planovi i razmatranja o urbanom razvoju uključeni u izbor lokacija za javno dostupne stanice za punjenje kako bi se zajamčilo da su punjači postavljeni na pravim mjestima te da neće biti „prekomjernog postavljanja punjača”, uključujući na mjestima koja su neprofitabilna; |
| --- | --- |

37.

ističe da se općine trebaju uključiti kako bi se osiguralo da su relevantni planovi i razmatranja o urbanom razvoju uključeni u izbor lokacija za javno dostupne stanice za punjenje kako bi se zajamčilo da su punjači postavljeni na pravim mjestima te da neće biti „prekomjernog postavljanja punjača”, uključujući na mjestima koja su neprofitabilna;

| 38. | poziva na veće ambicije u pogledu mjesta za opskrbu vodikom. U gusto naseljenim područjima jedno mjesto za opskrbu gorivom na 300 km ni izbliza nije dovoljno. To treba provesti ovisno o broju stanovnika, s jednim mjestom za opskrbu gorivom na 300 000 stanovnika; |
| --- | --- |

38.

poziva na veće ambicije u pogledu mjesta za opskrbu vodikom. U gusto naseljenim područjima jedno mjesto za opskrbu gorivom na 300 km ni izbliza nije dovoljno. To treba provesti ovisno o broju stanovnika, s jednim mjestom za opskrbu gorivom na 300 000 stanovnika;

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/33/EU o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu – COM(2017) 653

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/33/EU o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu – COM(2017) 653

| 39. | pozdravlja prilagodbu pravila kojom se lokalne i regionalne vlasti potiče na nabavu čistih vozila. Odbor također pozdravlja brisanje izračuna „monetizacije” i uključivanje drugih oblika javne nabave. Odbor skreće pozornost na vrlo usku definiciju čistih vozila te smatra da bi se ona trebala dodatno revidirati kako bi se lokalne i regionalne vlasti mogle služiti svojim diskrecijskim pravom i kako bi im pri nabavi u različitim regijama i za različite potrebe prijevoza na raspolaganju stajale istinske troškovno učinkovite i čiste alternative; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja prilagodbu pravila kojom se lokalne i regionalne vlasti potiče na nabavu čistih vozila. Odbor također pozdravlja brisanje izračuna „monetizacije” i uključivanje drugih oblika javne nabave. Odbor skreće pozornost na vrlo usku definiciju čistih vozila te smatra da bi se ona trebala dodatno revidirati kako bi se lokalne i regionalne vlasti mogle služiti svojim diskrecijskim pravom i kako bi im pri nabavi u različitim regijama i za različite potrebe prijevoza na raspolaganju stajale istinske troškovno učinkovite i čiste alternative;

| 40. | naglašava činjenicu da, čak i ako je udio vozila iz javne nabave nizak u usporedbi s ukupnim brojem vozila u gradu, pozitivan primjer koji su postavila lokalna i regionalna tijela mogao bi utjecati u smislu tržišne potražnje i imati pozitivan učinak na proizvođače automobila, čime bi se zauzvrat mogla poticati i privatna potražnja. Direktiva bi se trebala primjenjivati samo ako se očekuje da će rezultat natječaja biti dovoljno koristan; |
| --- | --- |

40.

naglašava činjenicu da, čak i ako je udio vozila iz javne nabave nizak u usporedbi s ukupnim brojem vozila u gradu, pozitivan primjer koji su postavila lokalna i regionalna tijela mogao bi utjecati u smislu tržišne potražnje i imati pozitivan učinak na proizvođače automobila, čime bi se zauzvrat mogla poticati i privatna potražnja. Direktiva bi se trebala primjenjivati samo ako se očekuje da će rezultat natječaja biti dovoljno koristan;

| 41. | izražava žaljenje zbog velikih financijskih opterećenja za prijevoznike, a time i za lokalne i regionalne vlasti, koja proizlaze iz vrlo visoke kvote za nabavu autobusa na alternativni pogon. Mnogi gradovi i regije već velikim dijelom raspolažu voznim parkom na električni pogon, što obuhvaća tramvaje, podzemnu željeznicu i trolejbuse, a to se ne uzima u obzir. Stoga bi pri nabavi čistih vozila trebalo uzimati u obzir ukupan vozni park, a ne samo autobuse; |
| --- | --- |

41.

izražava žaljenje zbog velikih financijskih opterećenja za prijevoznike, a time i za lokalne i regionalne vlasti, koja proizlaze iz vrlo visoke kvote za nabavu autobusa na alternativni pogon. Mnogi gradovi i regije već velikim dijelom raspolažu voznim parkom na električni pogon, što obuhvaća tramvaje, podzemnu željeznicu i trolejbuse, a to se ne uzima u obzir. Stoga bi pri nabavi čistih vozila trebalo uzimati u obzir ukupan vozni park, a ne samo autobuse;

| 42. | zahtijeva definiciju čistih vozila temeljenu na objektivno mjerljivim emisijama i energetskoj potrošnji u stvarnim uvjetima vožnje. Samo se na taj način može postići dugoročna sigurnost planiranja za javne naručitelje. U cilju prelaska na vozila s nultom razinom emisija potrebno je poduzeti mjere u prijelaznoj fazi. Nulta razina emisija nije još ostvariva u svim oblicima prijevoza kao što su teretni i pomorski promet. Bioplin i biogoriva nužni su kao prijelazno gorivo. Postojeći sustavi mogu se zadržati pod uvjetom da se upotrebljavaju sirovine lokalnog podrijetla koje nisu uvezene. Bioplin bi se trebao koristiti u sustavima s visokim toplinskim zahtjevima; |
| --- | --- |

42.

zahtijeva definiciju čistih vozila temeljenu na objektivno mjerljivim emisijama i energetskoj potrošnji u stvarnim uvjetima vožnje. Samo se na taj način može postići dugoročna sigurnost planiranja za javne naručitelje. U cilju prelaska na vozila s nultom razinom emisija potrebno je poduzeti mjere u prijelaznoj fazi. Nulta razina emisija nije još ostvariva u svim oblicima prijevoza kao što su teretni i pomorski promet. Bioplin i biogoriva nužni su kao prijelazno gorivo. Postojeći sustavi mogu se zadržati pod uvjetom da se upotrebljavaju sirovine lokalnog podrijetla koje nisu uvezene. Bioplin bi se trebao koristiti u sustavima s visokim toplinskim zahtjevima;

| 43. | pozdravlja namjeru da se utvrdi precizna definicija čistih lakih vozila. Važno je imati zajedničke standarde i jasne definicije kako bi vlade mogle ispravno procijeniti, usporediti i provjeriti ponude različitih strana. Međutim, smatra da bi definicija trebala biti tehnološki neutralna te da je učinke na klimu potrebno ocijeniti i iz perspektive životnog ciklusa. Nadalje, prijelazna goriva kao što su bioplin ili druga biogoriva nužna su, posebice u teretnom i pomorskom prometu, te se moraju uzeti u obzir; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja namjeru da se utvrdi precizna definicija čistih lakih vozila. Važno je imati zajedničke standarde i jasne definicije kako bi vlade mogle ispravno procijeniti, usporediti i provjeriti ponude različitih strana. Međutim, smatra da bi definicija trebala biti tehnološki neutralna te da je učinke na klimu potrebno ocijeniti i iz perspektive životnog ciklusa. Nadalje, prijelazna goriva kao što su bioplin ili druga biogoriva nužna su, posebice u teretnom i pomorskom prometu, te se moraju uzeti u obzir;

| 44. | u pogledu teških vozila pozdravlja općenit tehnološki neutralan pristup prijedloga, ali istodobno naglašava činjenicu da je popis „čistih tehnologija” sam po sebi ograničenje tehnološke neutralnosti i da isključuje tehnologije kao što su sintetička biogoriva i bioplin. Bioplin je važno prijelazno gorivo za teška vozila. U određenim regijama, posebice u nordijskim zemljama, ulaganje u takve tehnologije koje su pogodne za klimu, ali nisu nužno bez emisija iz ispušne cijevi, moglo bi se dovesti u pitanje njihovim neuvrštavanjem na popis dopuštenih tehnologija. To bi mogao biti problem i u pogledu supsidijarnosti. Druge pogonske tehnologije, uključujući tekuća i plinska goriva koja su u potpunosti nefosilna, kao što su HVO100 i biometan, također pružaju veliki potencijal za čistu mobilnost; |
| --- | --- |

44.

u pogledu teških vozila pozdravlja općenit tehnološki neutralan pristup prijedloga, ali istodobno naglašava činjenicu da je popis „čistih tehnologija” sam po sebi ograničenje tehnološke neutralnosti i da isključuje tehnologije kao što su sintetička biogoriva i bioplin. Bioplin je važno prijelazno gorivo za teška vozila. U određenim regijama, posebice u nordijskim zemljama, ulaganje u takve tehnologije koje su pogodne za klimu, ali nisu nužno bez emisija iz ispušne cijevi, moglo bi se dovesti u pitanje njihovim neuvrštavanjem na popis dopuštenih tehnologija. To bi mogao biti problem i u pogledu supsidijarnosti. Druge pogonske tehnologije, uključujući tekuća i plinska goriva koja su u potpunosti nefosilna, kao što su HVO100 i biometan, također pružaju veliki potencijal za čistu mobilnost;

| 45. | napominje da trenutačno postoje različita stajališta o vremenskom rasporedu primjene propisa. U tom pogledu zahtijeva da izračun u prvom odnosno drugom razdoblju počne od 2025. odnosno od 2030. godine i da se na sve države članice primjenjuju jednake ciljne vrijednosti; |
| --- | --- |

45.

napominje da trenutačno postoje različita stajališta o vremenskom rasporedu primjene propisa. U tom pogledu zahtijeva da izračun u prvom odnosno drugom razdoblju počne od 2025. odnosno od 2030. godine i da se na sve države članice primjenjuju jednake ciljne vrijednosti;

| 46. | zahtijeva dugoročnu sigurnost planiranja kao i dovoljno duga prijelazna razdoblja za javne naručitelje. U pogledu prilagodbe infrastrukture potrebne za nabavu novih vozila potrebno je pojašnjenje da propisi o nabavi vrijede samo za nove ugovore; |
| --- | --- |

46.

zahtijeva dugoročnu sigurnost planiranja kao i dovoljno duga prijelazna razdoblja za javne naručitelje. U pogledu prilagodbe infrastrukture potrebne za nabavu novih vozila potrebno je pojašnjenje da propisi o nabavi vrijede samo za nove ugovore;

Prijedlog uredbe o izmjeni pravila za pristup međunarodnom tržištu usluga prijevoza običnim i turističkim autobusima – COM(2017) 647

Prijedlog uredbe o izmjeni pravila za pristup međunarodnom tržištu usluga prijevoza običnim i turističkim autobusima – COM(2017) 647

| 47. | ovdje naglašava činjenicu da su autobusi i dalje manje pogodni za okoliš od željeznice te da su glavne ceste između gradova i regija obuhvaćene tim načinom prijevoza. Autobusi za veće udaljenosti mogu biti dodatak željeznici te privlačni u usporedbi s osobnim automobilima; |
| --- | --- |

47.

ovdje naglašava činjenicu da su autobusi i dalje manje pogodni za okoliš od željeznice te da su glavne ceste između gradova i regija obuhvaćene tim načinom prijevoza. Autobusi za veće udaljenosti mogu biti dodatak željeznici te privlačni u usporedbi s osobnim automobilima;

| 48. | zahtijeva dugoročnu sigurnost planiranja kao i dovoljno duga prijelazna razdoblja za javne prijevoznike i naručitelje; |
| --- | --- |

48.

zahtijeva dugoročnu sigurnost planiranja kao i dovoljno duga prijelazna razdoblja za javne prijevoznike i naručitelje;

| 49. | smatra da je prilikom otvaranja međunarodnog tržišta usluga autobusnog prijevoza važno zajamčiti zadržavanje pravila unutarnjeg tržišta i usluga od općeg gospodarskog interesa kako bi se osigurali opći pristup i slobodno kretanje; |
| --- | --- |

49.

smatra da je prilikom otvaranja međunarodnog tržišta usluga autobusnog prijevoza važno zajamčiti zadržavanje pravila unutarnjeg tržišta i usluga od općeg gospodarskog interesa kako bi se osigurali opći pristup i slobodno kretanje;

| 50. | napominje da se prijedlogom regulatornom tijelu daje mogućnost da odbije zahtjev kada objektivna ekonomska analiza pokaže da je ekonomska ravnoteža ugovora o javnim uslugama ugrožena. OR, međutim, smatra da sve usluge autobusnog prijevoza, javnog i privatnog, podliježu istim zahtjevima za niske razine emisija.
  Komercijalni linijski prijevoz ne bi smio ugrožavati obvezu pružanja javne usluge kod usluga od općeg gospodarskog interesa, a analiza se ne bi smjela ograničavati samo na gospodarske aspekte nego bi trebala biti sveobuhvatnija. Kako bi se spriječilo narušavanje tržišta, privatne usluge prijevoza autobusom također trebaju ispunjavati zahtjeve koji se odnose na niske razine emisija; |
| --- | --- |

50.

napominje da se prijedlogom regulatornom tijelu daje mogućnost da odbije zahtjev kada objektivna ekonomska analiza pokaže da je ekonomska ravnoteža ugovora o javnim uslugama ugrožena. OR, međutim, smatra da sve usluge autobusnog prijevoza, javnog i privatnog, podliježu istim zahtjevima za niske razine emisija.

Komercijalni linijski prijevoz ne bi smio ugrožavati obvezu pružanja javne usluge kod usluga od općeg gospodarskog interesa, a analiza se ne bi smjela ograničavati samo na gospodarske aspekte nego bi trebala biti sveobuhvatnija. Kako bi se spriječilo narušavanje tržišta, privatne usluge prijevoza autobusom također trebaju ispunjavati zahtjeve koji se odnose na niske razine emisija;

Prijedlog revizije Direktive o kombiniranom prijevozu robe – COM(2017) 648

Prijedlog revizije Direktive o kombiniranom prijevozu robe – COM(2017) 648

| 51. | pozdravlja učinak predmetnog prijedloga na prijelaz na prometni sustav koji je prihvatljiviji za okoliš; ističe da postoje područja koja se mogu rasteretiti samo modalnim prijelazom s cestovnog na željeznički promet, plovne putove i/ili s pomoću električnih kamiona. U pogledu navedenoga važan su preduvjet intermodalni terminali. Lokalna i regionalna tijela mogu uvesti mjesta za punjenje i opskrbu gorivom kojima se podupire javni i teretni prijevoz. Nužno je nastaviti poticati mjere financijske potpore za razvoj kombiniranog prijevoza, i to u obliku potpore ulaganjima u nove terminale, uz analizu troškova i koristi koja odražava vanjske troškove prijevoza, te potpore ulaganjima u poslovanje, barem u prvim godinama, uključujući amortizaciju potrebnih materijalnih resursa. |
| --- | --- |

51.

pozdravlja učinak predmetnog prijedloga na prijelaz na prometni sustav koji je prihvatljiviji za okoliš; ističe da postoje područja koja se mogu rasteretiti samo modalnim prijelazom s cestovnog na željeznički promet, plovne putove i/ili s pomoću električnih kamiona. U pogledu navedenoga važan su preduvjet intermodalni terminali. Lokalna i regionalna tijela mogu uvesti mjesta za punjenje i opskrbu gorivom kojima se podupire javni i teretni prijevoz. Nužno je nastaviti poticati mjere financijske potpore za razvoj kombiniranog prijevoza, i to u obliku potpore ulaganjima u nove terminale, uz analizu troškova i koristi koja odražava vanjske troškove prijevoza, te potpore ulaganjima u poslovanje, barem u prvim godinama, uključujući amortizaciju potrebnih materijalnih resursa.

Bruxelles, 5. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(**)  
  24 mjeseca nakon datuma stupanja na snagu u skladu s člankom 2.

**

24 mjeseca nakon datuma stupanja na snagu u skladu s člankom 2.

---