# Euroopa Liidu C 466/2018

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 466 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik28. detsember 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 466

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik28. detsember 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2018/C 466/01 | Nõukogu soovitus, 7. detsember 2018, vaktsiinennetatavate haiguste tõrje koostöö tõhustamise kohta | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2018/C 466/01

Nõukogu soovitus, 7. detsember 2018, vaktsiinennetatavate haiguste tõrje koostöö tõhustamise kohta

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Parlament |
| 2018/C 466/02 | Euroopa Parlamendi juhatuse otsus, 10. detsember 2018, millega muudetakse Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmeid | 8 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 466/03 | Euro vahetuskurss | 11 |
| 2018/C 466/04 | Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused | 12 |
| 2018/C 466/05 | Komisjoni teatis 28 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. jaanuarist 2019(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1 )) | 14 |
| 2018/C 466/06 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 15 |
| 2018/C 466/07 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 16 |
| 2018/C 466/08 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 17 |
| 2018/C 466/09 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 18 |
| 2018/C 466/10 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 19 |
| 2018/C 466/11 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 20 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2018/C 466/12 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  ) | 21 |
| 2018/C 466/13 | 2019. aasta riigipühad | 22 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

2018/C 466/02

Euroopa Parlamendi juhatuse otsus, 10. detsember 2018, millega muudetakse Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmeid

8

Euroopa Komisjon

2018/C 466/03

Euro vahetuskurss

11

2018/C 466/04

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

12

2018/C 466/05

Komisjoni teatis 28 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. jaanuarist 2019(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1 ))

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 ( ELT L 140, 30.4.2004, lk 1 ))

14

2018/C 466/06

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

15

2018/C 466/07

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

16

2018/C 466/08

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

17

2018/C 466/09

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

18

2018/C 466/10

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

19

2018/C 466/11

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

20

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2018/C 466/12

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 — Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel (
  1
  )

1

21

2018/C 466/13

2019. aasta riigipühad

22

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 466/14 | Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmise taotlust kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga | 24 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2018/C 466/14

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmise taotlust kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 28.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

7. detsember 2018,

vaktsiinennetatavate haiguste tõrje koostöö tõhustamise kohta

(2018/C 466/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 168 lõiget 6,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklile 168 tuleb kogu liidu poliitika ja kõigi liidu meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagada inimtervise kõrgetasemeline kaitse. Liidu meetmed, mis peavad täiendama liikmesriikide poliitikat, tuleb suunata rahvatervise parandamisele, füüsilise ja vaimse haigestumise ning haiguste ennetamisele ning füüsilise ja vaimse tervise ohuallikate kõrvaldamisele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklile 168 tuleb kogu liidu poliitika ja kõigi liidu meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagada inimtervise kõrgetasemeline kaitse. Liidu meetmed, mis peavad täiendama liikmesriikide poliitikat, tuleb suunata rahvatervise parandamisele, füüsilise ja vaimse haigestumise ning haiguste ennetamisele ning füüsilise ja vaimse tervise ohuallikate kõrvaldamisele.

| (2) | ELi toimimise lepingu artikli 168 lõike 6 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepanekul võtta vastu soovitusi kõnealuses artiklis sätestatud eesmärkidel, et parandada rahvatervist eriti seoses olulisemate tervisehäirete vastu võitlemisega ning tõsiste piiriüleste terviseohtude seire, nende eest varajase hoiatamise ning nende tõrjega. Vaktsiinennetatavaid haigusi peetakse peamiseks olulisemaks tervisehäireks. |
| --- | --- |

(2)

ELi toimimise lepingu artikli 168 lõike 6 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepanekul võtta vastu soovitusi kõnealuses artiklis sätestatud eesmärkidel, et parandada rahvatervist eriti seoses olulisemate tervisehäirete vastu võitlemisega ning tõsiste piiriüleste terviseohtude seire, nende eest varajase hoiatamise ning nende tõrjega. Vaktsiinennetatavaid haigusi peetakse peamiseks olulisemaks tervisehäireks.

| (3) | Vaktsineerimine on üks paremaid ja kulutõhusamaid meetmeid, mis 20. sajandil on rahvatervise kaitseks välja töötatud, ja see on jätkuvalt peamine nakkushaiguste esmase ennetamise vahend. |
| --- | --- |

(3)

Vaktsineerimine on üks paremaid ja kulutõhusamaid meetmeid, mis 20. sajandil on rahvatervise kaitseks välja töötatud, ja see on jätkuvalt peamine nakkushaiguste esmase ennetamise vahend.

| (4) | Kuigi vaktsineerimisprogrammid on liikmesriikide vastutusalas, oleksid vaktsiinennetatavate haiguste piiriülesuse ja riiklike immuniseerimiskavade ühiste probleemide tõttu kasulikud koordineeritumad meetmed ja lähenemisviisid ELi tasandil, et ennetada või piirata piiriülese ulatusega epideemiate ja haiguste levikut. |
| --- | --- |

(4)

Kuigi vaktsineerimisprogrammid on liikmesriikide vastutusalas, oleksid vaktsiinennetatavate haiguste piiriülesuse ja riiklike immuniseerimiskavade ühiste probleemide tõttu kasulikud koordineeritumad meetmed ja lähenemisviisid ELi tasandil, et ennetada või piirata piiriülese ulatusega epideemiate ja haiguste levikut.

| (5) | Väärinfo kiire levik sotsiaalmeedias ja selle levitamine häälekate vaktsineerimisvastaste aktivistide poolt on põhjustanud väärarusaamu, mis nihutavad üldsuse tähelepanu keskme vaktsineerimise individuaalselt ja kollektiivselt kasulikkuselt ning nakkushaigustega seotud riskidelt suurema usaldamatuse ning tõendamata kõrvaltoimete kartuse suunas. On vaja võtta meetmeid, et tõhustada dialoogi kodanikega, mõista nende tegelikke muresid või kõhklusi vaktsineerimise suhtes ning nende küsimustega asjakohaselt ja vastavalt kodanike isiklikele vajadustele tegeleda. |
| --- | --- |

(5)

Väärinfo kiire levik sotsiaalmeedias ja selle levitamine häälekate vaktsineerimisvastaste aktivistide poolt on põhjustanud väärarusaamu, mis nihutavad üldsuse tähelepanu keskme vaktsineerimise individuaalselt ja kollektiivselt kasulikkuselt ning nakkushaigustega seotud riskidelt suurema usaldamatuse ning tõendamata kõrvaltoimete kartuse suunas. On vaja võtta meetmeid, et tõhustada dialoogi kodanikega, mõista nende tegelikke muresid või kõhklusi vaktsineerimise suhtes ning nende küsimustega asjakohaselt ja vastavalt kodanike isiklikele vajadustele tegeleda.

| (6) | Peamine roll vaktsineerituse suurendamise eesmärgi saavutamisel on tervishoiutöötajatel. Selleks et nende jõupingutusi toetada, tuleks neile kooskõlas riiklike soovitustega pakkuda vaktsineerimise alase täiendusõppe võimalusi. |
| --- | --- |

(6)

Peamine roll vaktsineerituse suurendamise eesmärgi saavutamisel on tervishoiutöötajatel. Selleks et nende jõupingutusi toetada, tuleks neile kooskõlas riiklike soovitustega pakkuda vaktsineerimise alase täiendusõppe võimalusi.

| (7) | Et kaitsta tervishoiutöötajaid ja nende patsiente, tuleks tegelda juhtumitega, kus tervishoiutöötajate saavutatud vaktsineeritus ei ole riiklike soovitustega võrreldes piisav. |
| --- | --- |

(7)

Et kaitsta tervishoiutöötajaid ja nende patsiente, tuleks tegelda juhtumitega, kus tervishoiutöötajate saavutatud vaktsineeritus ei ole riiklike soovitustega võrreldes piisav.

| (8) | Liikmesriikide vaktsineerimiskavade erinevus soovituste, kasutatavate vaktsiinitüüpide, manustatavate dooside arvu ja ajastuse osas suurendab riski, et kodanikud ja eriti lapsed jäävad vaktsineerimata, kui kolivad ühest liikmesriigist teise. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriikide vaktsineerimiskavade erinevus soovituste, kasutatavate vaktsiinitüüpide, manustatavate dooside arvu ja ajastuse osas suurendab riski, et kodanikud ja eriti lapsed jäävad vaktsineerimata, kui kolivad ühest liikmesriigist teise.

| (9) | Vajadus tuua immuniseerimisteenused kodanikele lähemale nõuab suunatud tegevust, et jõuda – eriti kogukonna teenusepakkujate kaudu – ka ühiskonna kõige haavatavamate liikmeteni. Euroopa struktuurifondid, eelkõige Euroopa Sotsiaalfond ja Euroopa Regionaalarengu Fond, pakuvad liikmesriikidele olulisi võimalusi tõhustada tervishoiutöötajate vaktsiiniteemalist koolitust ja tugevdada tervisetaristu suutlikkust vaktsineerimisvaldkonnas. |
| --- | --- |

(9)

Vajadus tuua immuniseerimisteenused kodanikele lähemale nõuab suunatud tegevust, et jõuda – eriti kogukonna teenusepakkujate kaudu – ka ühiskonna kõige haavatavamate liikmeteni. Euroopa struktuurifondid, eelkõige Euroopa Sotsiaalfond ja Euroopa Regionaalarengu Fond, pakuvad liikmesriikidele olulisi võimalusi tõhustada tervishoiutöötajate vaktsiiniteemalist koolitust ja tugevdada tervisetaristu suutlikkust vaktsineerimisvaldkonnas.

| (10) | Demograafilised muutused, inimeste ränne, kliimamuutused ja halvenev immuunsus põhjustavad vaktsiinennetatavatest haigustest tingitud haiguskoormuses epidemioloogilisi nihkeid, mistõttu on vaja kogu eluiga hõlmava lähenemisviisiga vaktsineerimisprogramme, mis ulatuksid lapseeast kaugemale. Sellise lähenemisviisi eesmärk on tagada eluaegne piisav kaitse ning see soodustab tervislikke eluviise ja tervena vananemist, samuti aitab see kaasa tervishoiusüsteemide kestlikkusele. |
| --- | --- |

(10)

Demograafilised muutused, inimeste ränne, kliimamuutused ja halvenev immuunsus põhjustavad vaktsiinennetatavatest haigustest tingitud haiguskoormuses epidemioloogilisi nihkeid, mistõttu on vaja kogu eluiga hõlmava lähenemisviisiga vaktsineerimisprogramme, mis ulatuksid lapseeast kaugemale. Sellise lähenemisviisi eesmärk on tagada eluaegne piisav kaitse ning see soodustab tervislikke eluviise ja tervena vananemist, samuti aitab see kaasa tervishoiusüsteemide kestlikkusele.

| (11) | Vaktsiinipuudus mõjutab otseselt riiklike vaktsineerimisprogrammide täitmist ja rakendamist. Liikmesriikides esineb vaktsiinitarne mitmesuguseid katkestusi, tootmisvõimsus ELis on piiratud ning vaktsiinide piiriülese jagamise raskused püsivad, samas soodustab koordineeritud prognoosipõhise planeerimise puudumine nõudluse määramatust. Selles olukorras jäävad Euroopa Liit ja selle kodanikud nakkushaiguste puhangute tekke korral haavatavaks. |
| --- | --- |

(11)

Vaktsiinipuudus mõjutab otseselt riiklike vaktsineerimisprogrammide täitmist ja rakendamist. Liikmesriikides esineb vaktsiinitarne mitmesuguseid katkestusi, tootmisvõimsus ELis on piiratud ning vaktsiinide piiriülese jagamise raskused püsivad, samas soodustab koordineeritud prognoosipõhise planeerimise puudumine nõudluse määramatust. Selles olukorras jäävad Euroopa Liit ja selle kodanikud nakkushaiguste puhangute tekke korral haavatavaks.

| (12) | Vajadus kiiresti edendada uute vaktsiinide uuringuid ja nende väljatöötamist ning parandada või kohandada olemasolevaid vaktsiine nõuab uuenduslikke partnerlusi ja platvorme, tippasjatundlikkust ja tugevamat sidusust erialade ja sektorite vahel, samuti investeerimist sotsiaal- ja käitumisuuringutesse, et paremini mõista kontekstispetsiifilisi tegureid, mis on aluseks vaktsiinikõhklushoiakutele. |
| --- | --- |

(12)

Vajadus kiiresti edendada uute vaktsiinide uuringuid ja nende väljatöötamist ning parandada või kohandada olemasolevaid vaktsiine nõuab uuenduslikke partnerlusi ja platvorme, tippasjatundlikkust ja tugevamat sidusust erialade ja sektorite vahel, samuti investeerimist sotsiaal- ja käitumisuuringutesse, et paremini mõista kontekstispetsiifilisi tegureid, mis on aluseks vaktsiinikõhklushoiakutele.

| (13) | Nõukogu järeldustes vaktsineerimise kui tõhusa rahvatervisealase vahendi kohta (1) on juba määratletud mõned neist kesksetest probleemidest ja edasine tegevus ning liikmesriike ja komisjoni kutsutakse üles välja töötama ühismeetmeid, et jagada vaktsineerimispoliitika parimaid tavasid. |
| --- | --- |

(13)

Nõukogu järeldustes vaktsineerimise kui tõhusa rahvatervisealase vahendi kohta (1) on juba määratletud mõned neist kesksetest probleemidest ja edasine tegevus ning liikmesriike ja komisjoni kutsutakse üles välja töötama ühismeetmeid, et jagada vaktsineerimispoliitika parimaid tavasid.

| (14) | Nõukogu järeldustes laste vaktsineerimise kohta (2) kutsutakse eelkõige üles täiustama immuniseerimisregistreid ja infosüsteeme, et parandada vaktsineerimisprogrammide seiret ja lihtsustada teabevahetust vaktsineerimisteenuse pakkujate vahel. |
| --- | --- |

(14)

Nõukogu järeldustes laste vaktsineerimise kohta (2) kutsutakse eelkõige üles täiustama immuniseerimisregistreid ja infosüsteeme, et parandada vaktsineerimisprogrammide seiret ja lihtsustada teabevahetust vaktsineerimisteenuse pakkujate vahel.

| (15) | Komisjoni teatises digitaalse ühtse turu strateegia rakendamise kohta (3) ja komisjoni teatises e-tervise 2012.–2020. aasta tegevuskava kohta (4) tuletatakse meelde digitervisevaldkonna tegevuskava tähtsust ja vajadust prioriseerida e-tervise arendamist ja suurandmetepõhiseid lahendusi. Neid algatusi on toetatud komisjoni teatises, milles käsitletakse tervise- ja hooldusvaldkonna digiteerimise võimaldamist digitaalsel ühtsel turul, (5) et tagada nüüdisaegsed ja kestlikud tervishoiumudelid, samuti kodanike ja tervishoiutöötajate aktiivne kaasatus. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni teatises digitaalse ühtse turu strateegia rakendamise kohta (3) ja komisjoni teatises e-tervise 2012.–2020. aasta tegevuskava kohta (4) tuletatakse meelde digitervisevaldkonna tegevuskava tähtsust ja vajadust prioriseerida e-tervise arendamist ja suurandmetepõhiseid lahendusi. Neid algatusi on toetatud komisjoni teatises, milles käsitletakse tervise- ja hooldusvaldkonna digiteerimise võimaldamist digitaalsel ühtsel turul, (5) et tagada nüüdisaegsed ja kestlikud tervishoiumudelid, samuti kodanike ja tervishoiutöötajate aktiivne kaasatus.

| (16) | Direktiivis 2000/54/EÜ (6) töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl on sätestatud töötajate kaitset tagavad miinimumnõuded, sealhulgas vajadus pakkuda vaktsineerimist neile, keda ei ole varem immuniseeritud, ning nõukogu direktiiviga 2010/32/EL, (7) millega rakendatakse Euroopa haiglate ja tervishoiuvaldkonna tööandjate ühenduse (HOSPEEM) ja Euroopa avaliku sektori töötajate ametiühingu (EPSU) sõlmitud raamkokkulepet teravate instrumentide põhjustatud vigastuste ärahoidmise kohta haigla- ja tervishoiusektoris, on ette nähtud, et kui riskihindamisel selgub töötajate tervise ja ohutuse ohustatus kokkupuutest selliste bioloogiliste mõjuritega, mille vastu on olemas tõhusad vaktsiinid, tuleb töötajatele pakkuda vaktsineerimist. |
| --- | --- |

(16)

Direktiivis 2000/54/EÜ (6) töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl on sätestatud töötajate kaitset tagavad miinimumnõuded, sealhulgas vajadus pakkuda vaktsineerimist neile, keda ei ole varem immuniseeritud, ning nõukogu direktiiviga 2010/32/EL, (7) millega rakendatakse Euroopa haiglate ja tervishoiuvaldkonna tööandjate ühenduse (HOSPEEM) ja Euroopa avaliku sektori töötajate ametiühingu (EPSU) sõlmitud raamkokkulepet teravate instrumentide põhjustatud vigastuste ärahoidmise kohta haigla- ja tervishoiusektoris, on ette nähtud, et kui riskihindamisel selgub töötajate tervise ja ohutuse ohustatus kokkupuutest selliste bioloogiliste mõjuritega, mille vastu on olemas tõhusad vaktsiinid, tuleb töötajatele pakkuda vaktsineerimist.

| (17) | Otsus 1082/2013/EL (8) tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta tagab aluse, et luua vabatahtlik mehhanism, mille kaudu saab ennetavalt teha meditsiiniliste vastumeetmete hankeid piiriüleste terviseohtude korral. |
| --- | --- |

(17)

Otsus 1082/2013/EL (8) tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta tagab aluse, et luua vabatahtlik mehhanism, mille kaudu saab ennetavalt teha meditsiiniliste vastumeetmete hankeid piiriüleste terviseohtude korral.

| (18) | Nõukogu järeldustes Euroopa Liidu tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta (9) toetatakse universaalsuse, kvaliteetsele ravile juurdepääsu, võrdsete võimaluste ja solidaarsuse põhimõtteid ja üldväärtusi, mis on äärmiselt tähtsad selleks, et tagada võrdsetel võimalustel põhinev juurdepääs vaktsineerimisteenusele sõltumata east, sotsiaalsest staatusest või geograafilisest asukohast, vastavalt riiklikele ja piirkondlikele immuniseerimiskavadele. |
| --- | --- |

(18)

Nõukogu järeldustes Euroopa Liidu tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta (9) toetatakse universaalsuse, kvaliteetsele ravile juurdepääsu, võrdsete võimaluste ja solidaarsuse põhimõtteid ja üldväärtusi, mis on äärmiselt tähtsad selleks, et tagada võrdsetel võimalustel põhinev juurdepääs vaktsineerimisteenusele sõltumata east, sotsiaalsest staatusest või geograafilisest asukohast, vastavalt riiklikele ja piirkondlikele immuniseerimiskavadele.

| (19) | Määrusega (EÜ) nr 851/2004 (10) on Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskust (ECDC) volitatud toetama nakkushaiguste ennetust ja tõrjet ning edendama vaktsineerimisprogrammidega seoses parimate tavade ja kogemuste vahetamist. Lisaks koordineerib ECDC andmete, sealhulgas vaktsineerimise strateegiaid käsitlevate andmete kogumist, valideerimist, analüüsi ja levitamist ELi tasandil. |
| --- | --- |

(19)

Määrusega (EÜ) nr 851/2004 (10) on Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskust (ECDC) volitatud toetama nakkushaiguste ennetust ja tõrjet ning edendama vaktsineerimisprogrammidega seoses parimate tavade ja kogemuste vahetamist. Lisaks koordineerib ECDC andmete, sealhulgas vaktsineerimise strateegiaid käsitlevate andmete kogumist, valideerimist, analüüsi ja levitamist ELi tasandil.

| (20) | Direktiiviga 2001/83/EÜ (11) ja määrusega (EL) nr 726/2004, (12) milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet, on reguleerivatele asutustele antud volitus edendada ja kaitsta rahvatervist sellega, et anda luba üksnes ohutute ja tõhusate vaktsiinide kasutamiseks ning pärast müügiloa andmist hinnata pidevalt nende kasulikkuse ja riski profiili. |
| --- | --- |

(20)

Direktiiviga 2001/83/EÜ (11) ja määrusega (EL) nr 726/2004, (12) milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet, on reguleerivatele asutustele antud volitus edendada ja kaitsta rahvatervist sellega, et anda luba üksnes ohutute ja tõhusate vaktsiinide kasutamiseks ning pärast müügiloa andmist hinnata pidevalt nende kasulikkuse ja riski profiili.

| (21) | Komisjoni terviseühtsuse tegevuskavaga (13) toetatakse ELi liikmesriike antimikroobikumiresistentsuse tõrjes ning kutsutakse neid üles kasutama uute antibakteriaalsete ainete puhul loa andmise sujundatud menetlusi ning edendama uute vaktsiinide uuringuid ja välja töötamist antimikroobikumiresistentsusega seostatavate patogeenide suhtes. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni terviseühtsuse tegevuskavaga (13) toetatakse ELi liikmesriike antimikroobikumiresistentsuse tõrjes ning kutsutakse neid üles kasutama uute antibakteriaalsete ainete puhul loa andmise sujundatud menetlusi ning edendama uute vaktsiinide uuringuid ja välja töötamist antimikroobikumiresistentsusega seostatavate patogeenide suhtes.

| (22) | Euroopa Parlamendi 19. aprilli 2018. aasta resolutsioonis vaktsineerimisest hoidumise ja vaktsineeritute arvu vähenemise kohta Euroopas (14) kutsutakse liikmesriike üles tagama tervishoiutöötajate piisav vaktsineerimine, tõhustama eksitava teabe vastaseid meetmeid ning võtma ravimite kättesaadavust parandavaid meetmeid. Samuti kutsutakse selles komisjoni üles hõlbustama ühtlustatud vaktsineerimiskava kasutuselevõttu kogu Euroopas. |
| --- | --- |

(22)

Euroopa Parlamendi 19. aprilli 2018. aasta resolutsioonis vaktsineerimisest hoidumise ja vaktsineeritute arvu vähenemise kohta Euroopas (14) kutsutakse liikmesriike üles tagama tervishoiutöötajate piisav vaktsineerimine, tõhustama eksitava teabe vastaseid meetmeid ning võtma ravimite kättesaadavust parandavaid meetmeid. Samuti kutsutakse selles komisjoni üles hõlbustama ühtlustatud vaktsineerimiskava kasutuselevõttu kogu Euroopas.

| (23) | Võltsuudiste ja internetis leviva väärinfoga võitlemist käsitleva komisjoni tegevuskava eesmärk on aidata välja töötada ELi tasandi strateegia, kuidas tõkestada väärinfo levikut, ning komisjoni teatises väärinfoga võitlemiseks (15) käsitletakse väärinfo levitamise osas veebiplatvormiga seotud probleeme. |
| --- | --- |

(23)

Võltsuudiste ja internetis leviva väärinfoga võitlemist käsitleva komisjoni tegevuskava eesmärk on aidata välja töötada ELi tasandi strateegia, kuidas tõkestada väärinfo levikut, ning komisjoni teatises väärinfoga võitlemiseks (15) käsitletakse väärinfo levitamise osas veebiplatvormiga seotud probleeme.

| (24) | Komisjon on toetanud juurdepääsu parandamist nüüdisaegsetele ja hädavajalikele vaktsiinidele 77 vaeseimas riigis ülemaailmse vaktsineerimise ja immuniseerimise liidu („GAVI“) kaudu alates viimase asutamisest 2000. aastal. Aastaks 2015 oli toetuseks eraldatud 83 miljonit eurot, millega toetati 277 miljoni lapse täielikku immuniseerimist ajavahemikus 2011–2015, ning 200 miljonit eurot on lubatud anda ajavahemikuks 2016–2020, millega on kavas immuniseerida veel 300 miljonit last ajavahemikus 2016–2020. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon on toetanud juurdepääsu parandamist nüüdisaegsetele ja hädavajalikele vaktsiinidele 77 vaeseimas riigis ülemaailmse vaktsineerimise ja immuniseerimise liidu („GAVI“) kaudu alates viimase asutamisest 2000. aastal. Aastaks 2015 oli toetuseks eraldatud 83 miljonit eurot, millega toetati 277 miljoni lapse täielikku immuniseerimist ajavahemikus 2011–2015, ning 200 miljonit eurot on lubatud anda ajavahemikuks 2016–2020, millega on kavas immuniseerida veel 300 miljonit last ajavahemikus 2016–2020.

| (25) | Terviseministrid toetasid 2012. aastal maailma terviseassambleel ülemaailmset vaktsineerimise tegevuskava, millega tagataks, et 2020. aastaks ei jääks keegi ilma elutähtsast immuniseerimisest. 2014. aastal võttis Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Euroopa piirkondlik komitee vastu Euroopa vaktsineerimise tegevuskava aastateks 2015–2020. |
| --- | --- |

(25)

Terviseministrid toetasid 2012. aastal maailma terviseassambleel ülemaailmset vaktsineerimise tegevuskava, millega tagataks, et 2020. aastaks ei jääks keegi ilma elutähtsast immuniseerimisest. 2014. aastal võttis Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Euroopa piirkondlik komitee vastu Euroopa vaktsineerimise tegevuskava aastateks 2015–2020.

| (26) | Kestliku arengu tegevuskava 2030 (16) kolmandas eesmärgis – tagada tervislik elu ja edendada heaolu igas vanuserühmas – on rõhutatud vaktsiinide tähtsust inimeste kaitsmisel haiguste eest. Euroopa arengukonsensuse „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik“ (17) kaudu kinnitavad EL ja selle liikmesriigid ka oma kohustust kaitsta iga inimese õigust parimale võimalikule füüsilise ja vaimse tervise standardile, sealhulgas aidates kindlustada kõigi jaoks taskukohast juurdepääsu hädavajalikele ravimitele ja vaktsiinidele. |
| --- | --- |

(26)

Kestliku arengu tegevuskava 2030 (16) kolmandas eesmärgis – tagada tervislik elu ja edendada heaolu igas vanuserühmas – on rõhutatud vaktsiinide tähtsust inimeste kaitsmisel haiguste eest. Euroopa arengukonsensuse „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik“ (17) kaudu kinnitavad EL ja selle liikmesriigid ka oma kohustust kaitsta iga inimese õigust parimale võimalikule füüsilise ja vaimse tervise standardile, sealhulgas aidates kindlustada kõigi jaoks taskukohast juurdepääsu hädavajalikele ravimitele ja vaktsiinidele.

| (27) | 2018. aastal algavas ja liidu kolmandast tervisevaldkonna tegevusprogrammist kaasrahastatavas vaktsineerimisalases ühismeetmes (18) tuleb keskenduda riikide vaktsineerimispoliitika parimate tavade jagamisele ja nende tehniliste nõuete kindlaks tegemisele, mida on vaja immuniseerimisvaldkonna infosüsteemide jaoks, vaktsiinivajaduse prognoosimiseks, vaktsiinivaldkonna teadus- ja arendustegevuseks ning vaktsiinikõhklust käsitlevate uuringute prioriseerimiseks. |
| --- | --- |

(27)

2018. aastal algavas ja liidu kolmandast tervisevaldkonna tegevusprogrammist kaasrahastatavas vaktsineerimisalases ühismeetmes (18) tuleb keskenduda riikide vaktsineerimispoliitika parimate tavade jagamisele ja nende tehniliste nõuete kindlaks tegemisele, mida on vaja immuniseerimisvaldkonna infosüsteemide jaoks, vaktsiinivajaduse prognoosimiseks, vaktsiinivaldkonna teadus- ja arendustegevuseks ning vaktsiinikõhklust käsitlevate uuringute prioriseerimiseks.

| (28) | Käesolevas soovituses esitatud meetmete eesmärk on suurendada rahva terviseturvet, vähendada ebavõrdsust liikmesriikide vahel ja parandada vaktsiinide varustuskindlust siseturul. Need meetmed täiendavad ja tõhustavad riiklikku poliitikat ja meetmeid kõigis liikmesriikides, võttes samas arvesse riikide erinevaid lähtekohti immuniseerimispoliitika, institutsionaalse korralduse, piirkondlike erinevuste ja tervishoiusüsteemi suutlikkuse osas. |
| --- | --- |

(28)

Käesolevas soovituses esitatud meetmete eesmärk on suurendada rahva terviseturvet, vähendada ebavõrdsust liikmesriikide vahel ja parandada vaktsiinide varustuskindlust siseturul. Need meetmed täiendavad ja tõhustavad riiklikku poliitikat ja meetmeid kõigis liikmesriikides, võttes samas arvesse riikide erinevaid lähtekohti immuniseerimispoliitika, institutsionaalse korralduse, piirkondlike erinevuste ja tervishoiusüsteemi suutlikkuse osas.

| (29) | Käesolev soovitus on kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega. |
| --- | --- |

(29)

Käesolev soovitus on kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega.

SOOVITAB LIIKMESRIIKIDEL:

| 1. | Töötada välja ja rakendada vastavalt vajadusele riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil vaktsineerimiskavad, eesmärgiga suurendada vaktsineeritust, et saavutada WHO Euroopa vaktsineerimise tegevuskavas seatud eesmärgid ja sihtarvud aastaks 2020. Need kavad võiksid näiteks sisaldada sätteid, milles käsitletakse kestlikku rahastamist ja vaktsiinivaru, kogu eluiga hõlmavat lähenemisviisi vaktsineerimisele, suutlikkust reageerida erakorralistele olukordadele ning teabevahetust ja propageerimistegevust. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Seada eesmärgiks saavutada, eriti leetrite puhul, et 2020. aastaks oleks vaktsineeritus 95 %, kasutades seejuures laste sihtpopulatsioonis vaktsiini kahte doosi, ning teha tööd immuniseerimislünkade kaotamiseks kõigis muudes vanuserühmades, eesmärgiga likvideerida leetrid ELis. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Võtta kasutusele vaktsineerimisstaatuse rutiinne kontroll ja pakkuda korrapäraseid vaktsineerimisvõimalusi kõigis vanuserühmades esmatasandi tervishoiusüsteemis ning selliste lisameetmete kaudu, nagu vaktsineerimine (eel)koolis, töökohal või hooldusasutustes, vastavalt riikide suutlikkusele. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hõlbustada juurdepääsu riiklikele ja/või piirkondlikele vaktsineerimisteenustele:






  a) | lihtsustades ja laiendades vaktsineerimise pakkumise võimalusi, tõhustades kogukondlike teenusepakkujate kaasamist ning |
| --- | --- | --- |

4.

a)

lihtsustades ja laiendades vaktsineerimise pakkumise võimalusi, tõhustades kogukondlike teenusepakkujate kaasamist ning

| b) | tagades, et jõutakse sihipäraselt kõige haavatavamate rühmadeni, sealhulgas sotsiaalselt tõrjutud rühmadeni, et vähendada ebavõrdsust ja kõrvaldada lünki vaktsineerimisega hõlmatuses. |
| --- | --- |

b)

tagades, et jõutakse sihipäraselt kõige haavatavamate rühmadeni, sealhulgas sotsiaalselt tõrjutud rühmadeni, et vähendada ebavõrdsust ja kõrvaldada lünki vaktsineerimisega hõlmatuses.

| 5. | Julgustada kõrgharidusasutusi ja asjaomaseid sidusrühmi ja teha nendega koostööd, et kaaluda vaktsiinennetatavate haiguste, vaktsinoloogia ja immuniseerimise valdkonna alase koolituse lisamist riikide meditsiiniõppekavadesse ja kõikidesse tervishoiutöötajatele mõeldud meditsiini pidevõppe programmidesse kõigis sektorites, kus see on soovitatav, ning kaaluda sellise koolituse tõhustamist, et tugevdada kõrgharidusasutuste ja sidusrühmade olulist rolli vaktsineerimisega hõlmatuse suurendamisel.
  Kasutada ESFi ja ERFi pakutavaid võimalusi, et toetada tervishoiutöötajate koolitust ja oskuste arendamist vaktsiinennetatavate haiguste, vaktsinoloogia ja immuniseerimise valdkonnas ning tugevdada riiklike ja piirkondlike tervisetaristute, sealhulgas immuniseerimise elektrooniliste infosüsteemide suutlikkust vaktsineerimise valdkonnas. |
| --- | --- |

5.

Kasutada ESFi ja ERFi pakutavaid võimalusi, et toetada tervishoiutöötajate koolitust ja oskuste arendamist vaktsiinennetatavate haiguste, vaktsinoloogia ja immuniseerimise valdkonnas ning tugevdada riiklike ja piirkondlike tervisetaristute, sealhulgas immuniseerimise elektrooniliste infosüsteemide suutlikkust vaktsineerimise valdkonnas.

| 6. | Vajaduse korral suurendada teabevahetustegevust ja teadlikkust vaktsineerimise kasulikkusest:






  a) | esitades tavakasutajatele arusaadavas vormis teaduslikud tõendid, kasutades erinevaid kontekstile vastavaid strateegiaid, et tõkestada väärinfo levikut, kasutades näiteks digivahendeid ja partnerlust kodanikuühiskonna ja muude asjaomaste sidusrühmadega; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

esitades tavakasutajatele arusaadavas vormis teaduslikud tõendid, kasutades erinevaid kontekstile vastavaid strateegiaid, et tõkestada väärinfo levikut, kasutades näiteks digivahendeid ja partnerlust kodanikuühiskonna ja muude asjaomaste sidusrühmadega;

| b) | kaasates teabekordistajatena asjaomaseid osalejaid nagu tervishoiutöötajad, haridusvaldkonna sidusrühmad, sotsiaalpartnerid ja meediakanalid ning pakkudes neile koolitust, et mitte jääda pidama saavutatu juurde ja suurendada usaldust immuniseerimise vastu. |
| --- | --- |

b)

kaasates teabekordistajatena asjaomaseid osalejaid nagu tervishoiutöötajad, haridusvaldkonna sidusrühmad, sotsiaalpartnerid ja meediakanalid ning pakkudes neile koolitust, et mitte jääda pidama saavutatu juurde ja suurendada usaldust immuniseerimise vastu.

| 7. | Uurida võimalust arendada tervise- ja tervishoiuasutuste suutlikkust evida kodanike vaktsineerimise staatuse kohta elektroonilist teavet, mis põhineb infosüsteemidel, mille funktsionaalsus võimaldab teha meeldetuletusi, saada ajakohastatud andmeid kõigi vanuserühmade vaktsineerituse kohta, ning andmete ühildatavust ja andmevahetust tervishoiusüsteemide vahel. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Suurendada vajaduse korral toetust vaktsiinidega seotud teadustegevusele ja innovatsioonile nii, et on olemas piisavad vahendid uute või täiustatud vaktsiinide kiireks arenduseks, ning hõlbustada vaktsiiniuuringute tulemuste kasutamist, et riiklikud või piirkondlikud vaktsineerimisprogrammid ja -poliitika põhineksid paremal teabel. |
| --- | --- |

8.

KIIDAB HEAKS KOMISJONI KAVATSUSE VÕTTA TIHEDAS KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA JÄRGMISED MEETMED:

| 9. | Seada eesmärk luua Euroopa vaktsineerimise teabevahetussüsteem (European Vaccination Information Sharing system, EVIS), mida koordineerib Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC), et:






  a) | koos riiklike tervishoiuasutustega






  i) | uurida, kas on võimalik koostada 2020. aastaks keskse ELi vaktsineerimiskava suunised, milles võetakse arvesse WHO soovitusi regulaarse vaktsineerimise kohta, eesmärgiga parandada riiklike kavade kokkusobivust ja edendada kodanike tervise kaitset liidus, ning kas on võimalik luua ühine vaktsineerimiskaart; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

a)

koos riiklike tervishoiuasutustega

i)

uurida, kas on võimalik koostada 2020. aastaks keskse ELi vaktsineerimiskava suunised, milles võetakse arvesse WHO soovitusi regulaarse vaktsineerimise kohta, eesmärgiga parandada riiklike kavade kokkusobivust ja edendada kodanike tervise kaitset liidus, ning kas on võimalik luua ühine vaktsineerimiskaart;

| ii) | tõhustada riiklike ja piirkondlike vaktsineerimiskavade hindamise järjepidevust, läbipaistvust ja meetodeid, jagades teaduslikke tõendeid ja vahendeid immuniseerimisvaldkonna riiklike tehniliste nõuanderühmade toetusel; |
| --- | --- |

ii)

tõhustada riiklike ja piirkondlike vaktsineerimiskavade hindamise järjepidevust, läbipaistvust ja meetodeid, jagades teaduslikke tõendeid ja vahendeid immuniseerimisvaldkonna riiklike tehniliste nõuanderühmade toetusel;

| iii) | kavandada ELi meetodid ja suunised andmenõuete kohta, et koostöös WHOga paremini seirata kõigi vanuserühmade ning ka tervishoiutöötajate vaktsineeritust ning koguda sellist teavet ja jagada seda ELi tasandil; |
| --- | --- |

iii)

kavandada ELi meetodid ja suunised andmenõuete kohta, et koostöös WHOga paremini seirata kõigi vanuserühmade ning ka tervishoiutöötajate vaktsineeritust ning koguda sellist teavet ja jagada seda ELi tasandil;

| b) | luua hiljemalt 2019. aastaks koostöös Euroopa Ravimiametiga Euroopa vaktsineerimisteabe portaal, et pakkuda internetis objektiivset, läbipaistvat ja ajakohastatud tõendusmaterjali vaktsineerituse ja vaktsiinide, nende kasulikkuse ja ohutuse ning ravimiohutuse järelevalve kohta; |
| --- | --- |

b)

luua hiljemalt 2019. aastaks koostöös Euroopa Ravimiametiga Euroopa vaktsineerimisteabe portaal, et pakkuda internetis objektiivset, läbipaistvat ja ajakohastatud tõendusmaterjali vaktsineerituse ja vaktsiinide, nende kasulikkuse ja ohutuse ning ravimiohutuse järelevalve kohta;

| c) | võidelda internetis vaktsiinide kohta väärinfo levitamise vastu ning töötada välja tõenduspõhised teabevahendid ja suunised, et toetada liikmesriike vaktsiinikõhklusele reageerimises kooskõlas komisjoni teatisega internetis leviva väärinfoga võitlemiseks. |
| --- | --- |

c)

võidelda internetis vaktsiinide kohta väärinfo levitamise vastu ning töötada välja tõenduspõhised teabevahendid ja suunised, et toetada liikmesriike vaktsiinikõhklusele reageerimises kooskõlas komisjoni teatisega internetis leviva väärinfoga võitlemiseks.

| 10. | Euroopa Ravimiameti toetusel ja koostöös ECDCga pidevalt seirata ELi tasandil vaktsiinide kasulikkust ja nendega seotud riske, muu hulgas turustamisjärgsete järelevalveuuringute abil. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tegutseda ühiste meetodite välja töötamiseks ning suurendada vaktsiinide ja vaktsineerimisprogrammide suhtelise tõhususe hindamise suutlikkust. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tõhustada selliste liidu eeskirjade kohaldamist, milles käsitletakse töötajate kaitset bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl ning mis on sätestatud direktiivis 2000/54/EÜ ja nõukogu direktiivis 2010/32/EL, võttes arvesse riiklikke pädevusi, toetades eelkõige tervishoiutöötajate piisavat koolitust, seirates nende immuniseerimisstaatust ning pakkudes neile vajadusel aktiivselt vaktsineerimist, et tagada patsientide ja tervishoiutöötajate ohutuse piisav tase. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pakkuda tõendeid ja andmeid, sealhulgas Euroopa Koolivõrgu kaudu, et toetada liikmesriikide püüdlusi tugevdada vaktsinoloogia ja immuniseerimisega seotud aspekte nende riiklikes meditsiiniõppekavades ja kraadiõppekavades. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Suurendada vaktsiinidega varustatust ja leevendada vaktsiinipuuduse riske järgmiselt:






  a) | kaaluda, kas arendada välja virtuaalne Euroopa andmeait vaktsiinivajaduse ja, kui see on asjakohane, kättesaadavate varude kohta, et hõlbustada vabatahtlikku teabevahetust oluliste vaktsiinide olemasolevate varude, võimalike ülejääkide ja üldise puuduse kohta; |
| --- | --- | --- |

14.

a)

kaaluda, kas arendada välja virtuaalne Euroopa andmeait vaktsiinivajaduse ja, kui see on asjakohane, kättesaadavate varude kohta, et hõlbustada vabatahtlikku teabevahetust oluliste vaktsiinide olemasolevate varude, võimalike ülejääkide ja üldise puuduse kohta;

| b) | kaaluda, kas töötada välja käsitlusviis, kuidas haiguspuhangu korral vahetada vaktsiinivarusid liikmesriikide vahel, parandades sidusust vaktsiinide pakkumise ja nõudluse vahel; |
| --- | --- |

b)

kaaluda, kas töötada välja käsitlusviis, kuidas haiguspuhangu korral vahetada vaktsiinivarusid liikmesriikide vahel, parandades sidusust vaktsiinide pakkumise ja nõudluse vahel;

| c) | uurida varude füüsilise haldamise võimalusi ja vaktsiine tootvate ettevõtjate kaasamist arutellu varude haldamist hõlbustava mehhanismi ning vaktsiinide kättesaadavuse üle haiguspuhangute korral, võttes arvesse oluliste vaktsiinide üldist puudust; |
| --- | --- |

c)

uurida varude füüsilise haldamise võimalusi ja vaktsiine tootvate ettevõtjate kaasamist arutellu varude haldamist hõlbustava mehhanismi ning vaktsiinide kättesaadavuse üle haiguspuhangute korral, võttes arvesse oluliste vaktsiinide üldist puudust;

| d) | kaaluda koos sidusrühmadega, eelkõige koos vaktsiine tootva tööstusega, kellel on peamine roll nende eesmärkide täitmisel, võimalusi ELi tootmisvõimsuse parandamiseks, et tagada tarnepidevus ja tarnijate mitmekesisus; |
| --- | --- |

d)

kaaluda koos sidusrühmadega, eelkõige koos vaktsiine tootva tööstusega, kellel on peamine roll nende eesmärkide täitmisel, võimalusi ELi tootmisvõimsuse parandamiseks, et tagada tarnepidevus ja tarnijate mitmekesisus;

| e) | kasutada vaktsiinide või antitoksiinide ühishanke võimalusi, mida tuleb rakendada pandeemiate, ootamatute haiguspuhangute ja väikse nõudlusega vaktsiinide korral (väike juhtude arv või väga spetsiifiline hõlmatav populatsioon); |
| --- | --- |

e)

kasutada vaktsiinide või antitoksiinide ühishanke võimalusi, mida tuleb rakendada pandeemiate, ootamatute haiguspuhangute ja väikse nõudlusega vaktsiinide korral (väike juhtude arv või väga spetsiifiline hõlmatav populatsioon);

| f) | toetada ELi ametlike ravimikontrollilaborite võrgustikku ja selle tegevust, et tagada ELi turule lastud vaktsiinide kõrge kvaliteet; |
| --- | --- |

f)

toetada ELi ametlike ravimikontrollilaborite võrgustikku ja selle tegevust, et tagada ELi turule lastud vaktsiinide kõrge kvaliteet;

| g) | jälgida, kuidas ravimi müügiloa hoidja täidab talle seatud kohustust tagada ravimite pidev tarnimine (direktiivi 2001/83/EÜ artikkel 81) ning uurida võimalusi selle kohustuse paremaks täitmiseks; |
| --- | --- |

g)

jälgida, kuidas ravimi müügiloa hoidja täidab talle seatud kohustust tagada ravimite pidev tarnimine (direktiivi 2001/83/EÜ artikkel 81) ning uurida võimalusi selle kohustuse paremaks täitmiseks;

| h) | kaaluda koostöös Euroopa Ravimiametiga varase dialoogi hõlbustamist arendajate, riiklike poliitikakujundajate ja -reguleerijatega, et toetada uuenduslike vaktsiinide, sealhulgas uute tekkivate terviseohtude vastu suunatud vaktsiinide lubamist. |
| --- | --- |

h)

kaaluda koostöös Euroopa Ravimiametiga varase dialoogi hõlbustamist arendajate, riiklike poliitikakujundajate ja -reguleerijatega, et toetada uuenduslike vaktsiinide, sealhulgas uute tekkivate terviseohtude vastu suunatud vaktsiinide lubamist.

| 15. | Suurendada vaktsiinide valdkonnas ELi ja riikide teadus- ja arendustegevuse rahastamise tõhusust ja mõjusust järgmisega:






  a) | tõhustada toimivaid partnerlusi ja teadustaristuid ning luua uusi, sealhulgas kliiniliste uuringute jaoks; |
| --- | --- | --- |

15.

a)

tõhustada toimivaid partnerlusi ja teadustaristuid ning luua uusi, sealhulgas kliiniliste uuringute jaoks;

| b) | püüda saavutada konsensus vaktsiinide osas elanikkonna täitmata vajaduste ja kokkulepitud prioriteetide suhtes, mida saaks kasutada, et pakkuda teavet tulevastele vaktsiiniuuringute rahastamisprogrammidele riiklikul ja ELi tasandil, kasutades sealhulgas intensiivselt epideemiateks valmisoleku uuenduste koalitsiooni (Coalition for Epidemic Preparedness Innovations, CEPI) ja nakkushaigusteks valmisoleku teadusuuringute ülemaailmse koostöövõrgustiku (Global Research Collaboration for Infectious diseases Preparedness, GloPID-R) eeliseid; |
| --- | --- |

b)

püüda saavutada konsensus vaktsiinide osas elanikkonna täitmata vajaduste ja kokkulepitud prioriteetide suhtes, mida saaks kasutada, et pakkuda teavet tulevastele vaktsiiniuuringute rahastamisprogrammidele riiklikul ja ELi tasandil, kasutades sealhulgas intensiivselt epideemiateks valmisoleku uuenduste koalitsiooni (Coalition for Epidemic Preparedness Innovations, CEPI) ja nakkushaigusteks valmisoleku teadusuuringute ülemaailmse koostöövõrgustiku (Global Research Collaboration for Infectious diseases Preparedness, GloPID-R) eeliseid;

| c) | kaaluda investeerimist käitumis- ja sotsiaalteaduslikesse uuringutesse elanikkonna ja tervishoiutöötajate kõigi erinevate allrühmade vaktsiinikõhkluse tegurite kohta. |
| --- | --- |

c)

kaaluda investeerimist käitumis- ja sotsiaalteaduslikesse uuringutesse elanikkonna ja tervishoiutöötajate kõigi erinevate allrühmade vaktsiinikõhkluse tegurite kohta.

KIIDAB HEAKS KOMISJONI KAVATSUSE:

| 16. | Vaadata läbi ebapiisava vaktsineerituse probleemid, mis tulenevad inimeste piiriülesest liikumisest ELis, ja uurida nende lahendamise võimalusi, sealhulgas uurides võimalust välja töötada ELi kodanike ühine vaktsineerimiskaart/-pass, (milles võetakse arvesse riiklike vaktsineerimiskavade võimalikku erinevust ja) mis ühildub immuniseerimise elektrooniliste infosüsteemidega ning on tunnustatud piiriüleseks kasutamiseks, ilma et see dubleeriks riiklikul tasandil tehtavat tööd. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Seada eesmärgiks koostada korrapäraselt, näiteks algatuse „Tervise seis ELis“ protsessi raames, aruanne vaktsiinide usaldamise olukorrast ELis, et seirata vaktsineerimise suhtes esinevaid hoiakuid. Sellele aruandele tuginedes ja võttes arvesse WHO vastava sisuga tööd, esitada suunised, mis toetaksid liikmesriike vaktsiinikõhkluse vastustamises. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Moodustada vaktsineerimiskoalitsioon, et tuua kokku nii Euroopa tervishoiutöötajate ühendused kui ka asjaomased valdkonna üliõpilasühingud, et võtta kohustus vahendada üldsusele õiget teavet, hajutada müüte ja vahetada parimaid tavasid. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Tugevdada iga-aastase Euroopa immuniseerimisnädala mõju, korraldades üldsuse teadlikkuse suurendamise ELi algatuse läbiviimist ja toetades liikmesriikide meetmeid. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Teha kooskõlas riiklike soovitustega kindlaks juurdepääsutõkked ja toetada sekkumismeetmeid, et suurendada ebasoodsas olukorras olevate ja sotsiaalselt tõrjutute rühma juurdepääsu vaktsineerimisele, sealhulgas edendades tervisenõustajate ja kohaliku kogukonna võrgustikke. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Koostada suunised, et kõrvaldada õiguslikud ja tehnilised tõkked, mis takistavad riiklike immuniseerimise infosüsteemide koostalitlusvõimet, arvestades nõuetekohaselt isikuandmete kaitse eeskirju, nagu on sätestatud komisjoni teatises „Tervise- ja hooldusvaldkonna digiteerimise võimaldamine digitaalsel ühtsel turul: kodanike võimestamine ja tervema ühiskonna loomine“. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Jätkata teadusuuringute ja innovatsiooni toetamist ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammide kaudu, et töötada välja ohutud ja tõhusad uued vaktsiinid ning optimeerida olemasolevaid vaktsiine. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Tugevdada olemasolevaid partnerlusi ja koostööd rahvusvaheliste osalejate ja algatustega, näiteks WHO ja selle immuniseerimisekspertide strateegilise nõuanderühmaga (SAGE), Euroopa immuniseerimisekspertide tehnilise nõuanderühmaga (ETAGE), ülemaailmse terviseturbe algatuse ja tegevuskava protsessidega (Global Health Security Initiative, Global Health Security Agenda), UNICEFi ning selliste finants- ja uuringualgatustega nagu ülemaailmne vaktsineerimise ja immuniseerimise liit (GAVI), epideemiateks valmisoleku uuenduste koalitsioon (CEPI), nakkushaigusteks valmisoleku teadusuuringute ülemaailmse koostöövõrgustik (GloPID-R) ja antimikroobikumiresistentsuse alase teadustöö ühise kavandamise algatus (JPIAMR). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Anda korrapäraselt aru käesoleva soovituse rakendamise edenemisest, võttes aluseks liikmesriikidega kokku lepitud näitajad ja muudest asjakohastest allikatest saadud teabe. |
| --- | --- |

24.

Brüssel, 7. detsember 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

B. HARTINGER-KLEIN

---

(1)  Nõukogu järeldused vaktsineerimise kui tõhusa rahvatervisealase vahendi kohta (ELT C 438, 6.12.2014, lk 3).

1

(2)  Nõukogu järeldused laste vaktsineerimise kohta: laste vaktsineerimise edusammud ja väljakutsed Euroopas ning edasine tegevus (ELT C 202, 8.7.2011, lk 4).

2

(3)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele digitaalse ühtse turu strateegia rakendamise vahekokkuvõtte kohta – Ühendatud digitaalne ühtne turg kõigile, COM(2017) 228.

3

(4)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele e-tervise 2012.–2020. aasta tegevuskava kohta, COM(2012)736.

4

(5)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele tervise- ja hooldusvaldkonna digiteerimise võimaldamine digitaalsel ühtsel turul: kodanike võimestamine ja tervema ühiskonna loomine, COM(2018) 233.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiiv 2000/54/EÜ töötajate kaitsmise kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (EÜT L 262, 17.10.2000, lk 21).

6

(7)  Nõukogu 10. mai 2010. aasta direktiiv 2010/32/EL, millega rakendatakse Euroopa haiglate ja tervishoiu valdkonna tööandjate ühenduse (HOSPEEM) ja Euroopa avaliku sektori töötajate ametiühingu (EPSU) sõlmitud raamkokkulepet teravate instrumentide põhjustatud vigastuste ärahoidmise kohta haigla- ja tervishoiusektoris (ELT L 134, 1.6.2010, lk 66).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsus 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ (ELT L 293, 5.11.2013, lk 1).

8

(9)  Nõukogu järeldused ELi tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta (ELT C 146, 22.6.2006, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 851/2004, millega luuakse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ELT L 142, 30.4.2004, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (ELT L 136, 30.4.2004, lk 1).

12

(13)  Komisjoni teatis „Euroopa terviseühtsuse tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks“ COM(2017) 339.

13

(14)  Euroopa Parlamendi resolutsioon vaktsineerimisest hoidumise ja vaktsineeritute arvu vähenemise kohta Euroopas (ELTs veel avaldamata).

14

(15)  Komisjoni teatis „Euroopa lähenemisviis veebis leviva väärinfoga võitlemiseks“, COM(2018) 236.

15

(16)  ÜRO Peaassamblee poolt 25. septembril 2015. aastal vastu võetud resolutsioon 70/1: „Muudame oma maailma: kestliku arengu tegevuskava aastani 2030“.

16

(17)  Nõukogu ja nõukogus toimunud nõupidamisel osalenud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni ühisavaldus Euroopa uuest arengukonsensusest „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik“ (ELT C 210, 30.6.2017, lk 1).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 282/2014, millega luuakse liidu kolmas tervisevaldkonna tegevusprogramm aastateks 2014–2020 ja tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1350/2007/EÜ (ELT L 86, 21.3.2014, lk 1).

18

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

| 28.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/8

---

EUROOPA PARLAMENDI JUHATUSE OTSUS,

10. detsember 2018,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmeid

(2018/C 466/02)

EUROOPA PARLAMENDI JUHATUS,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 223 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärust (1),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodukorra artiklit 25

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmete (2) (edaspidi „rakendusmeetmed“) artikli 69 lõike 1 kohaselt võib juhatus igal aastal indekseerida hüvitatavate reisikulude, päevaraha ja üldkulude hüvitise summasid eelneva aasta oktoobrile vastava Eurostati poolt avaldatud Euroopa Liidu aastase inflatsioonimäära ulatuses. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmete (2) (edaspidi „rakendusmeetmed“) artikli 69 lõike 1 kohaselt võib juhatus igal aastal indekseerida hüvitatavate reisikulude, päevaraha ja üldkulude hüvitise summasid eelneva aasta oktoobrile vastava Eurostati poolt avaldatud Euroopa Liidu aastase inflatsioonimäära ulatuses.

| (2) | Eurostati 16. novembri 2018. aasta avalduse kohaselt oli ajavahemikus 2017. aasta oktoobrist kuni 2018. aasta oktoobrini Euroopa Liidus inflatsioonimäär 2,2 %. Selle inflatsioonimäära arvesse võtmiseks tehtud kohandustest tulenevad uued summad peaksid hakkama kehtima 1. jaanuaril 2019 ning rakendusmeetmeid tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Eurostati 16. novembri 2018. aasta avalduse kohaselt oli ajavahemikus 2017. aasta oktoobrist kuni 2018. aasta oktoobrini Euroopa Liidus inflatsioonimäär 2,2 %. Selle inflatsioonimäära arvesse võtmiseks tehtud kohandustest tulenevad uued summad peaksid hakkama kehtima 1. jaanuaril 2019 ning rakendusmeetmeid tuleks vastavalt muuta.

| (3) | Vastavalt rakendusmeetmete artikli 69 lõikele 2 indekseeritakse rakendusmeetmete artikli 33 lõikes 4 osutatud maksimumsummat, mille ulatuses kaetakse parlamendiliikme isiklike kaastöötajatega seotud assisteerimiskulud, vajaduse korral igal aastal ühisindeksi alusel ja kooskõlas nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (3) kehtestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artikliga 65. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt rakendusmeetmete artikli 69 lõikele 2 indekseeritakse rakendusmeetmete artikli 33 lõikes 4 osutatud maksimumsummat, mille ulatuses kaetakse parlamendiliikme isiklike kaastöötajatega seotud assisteerimiskulud, vajaduse korral igal aastal ühisindeksi alusel ja kooskõlas nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (3) kehtestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artikliga 65.

| (4) | Komisjon määras eeltoodu põhjal kindlaks, et 2018. aastal on kohandamismäär 1,7 %. Seega tuleks alates 1. juulist 2018 parlamendiliikme assisteerimiskulude hüvitatavat maksimumsummat tõsta 24 943 euroni kuus. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon määras eeltoodu põhjal kindlaks, et 2018. aastal on kohandamismäär 1,7 %. Seega tuleks alates 1. juulist 2018 parlamendiliikme assisteerimiskulude hüvitatavat maksimumsummat tõsta 24 943 euroni kuus.

| (5) | Pidades silmas täiendava (vabatahtliku) pensionifondi raamatupidamise aastaaruandeid, on tarvis võtta majanduslikult vältimatuid meetmeid, et parandada täiendava (vabatahtliku) pensionifondi jätkusuutlikkust, tegeleda üha suureneva likviidsusprobleemiga ning vähendada kindlustusmatemaatilist puudujääki ja Euroopa maksumaksja jaoks kahjulikke tagajärgi. |
| --- | --- |

(5)

Pidades silmas täiendava (vabatahtliku) pensionifondi raamatupidamise aastaaruandeid, on tarvis võtta majanduslikult vältimatuid meetmeid, et parandada täiendava (vabatahtliku) pensionifondi jätkusuutlikkust, tegeleda üha suureneva likviidsusprobleemiga ning vähendada kindlustusmatemaatilist puudujääki ja Euroopa maksumaksja jaoks kahjulikke tagajärgi.

| (6) | Selleks ning pensioni juba saavate soodustatud isikute omandatud õiguste austamiseks tuleb soodustatud isikute puhul, kes ei vasta kõigile pensioni saamise tingimustele 1. jaanuari 2019 seisuga, muuta täiendava pensioni saamise tingimusi järgmiselt: täiendava (vabatahtliku) pensioniskeemi soodustatud isikute pensioniiga tuleb tõsta praeguselt 63 aastalt 65 aastale ning kõikidele pensionimaksetele tuleb kehtestada 5 % maks pensionide puhul, mis määratakse pärast 1. jaanuari 2019. Need meetmed on asjaomaste isikute jaoks võimalikult vähe sekkuvad, |
| --- | --- |

(6)

Selleks ning pensioni juba saavate soodustatud isikute omandatud õiguste austamiseks tuleb soodustatud isikute puhul, kes ei vasta kõigile pensioni saamise tingimustele 1. jaanuari 2019 seisuga, muuta täiendava pensioni saamise tingimusi järgmiselt: täiendava (vabatahtliku) pensioniskeemi soodustatud isikute pensioniiga tuleb tõsta praeguselt 63 aastalt 65 aastale ning kõikidele pensionimaksetele tuleb kehtestada 5 % maks pensionide puhul, mis määratakse pärast 1. jaanuari 2019. Need meetmed on asjaomaste isikute jaoks võimalikult vähe sekkuvad,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusmeetmeid muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 15 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | autoreisi korral hüvitise ülemmääraga 1 000 km edasi- või tagasisõidu kohta 0,53 eurot/km, millele lisatakse parvlaeva ülesõidu või muu sarnase vajamineva transpordi hind.“ |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 15 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

autoreisi korral hüvitise ülemmääraga 1 000 km edasi- või tagasisõidu kohta 0,53 eurot/km, millele lisatakse parvlaeva ülesõidu või muu sarnase vajamineva transpordi hind.“

| 2) | Artikli 20 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | vahemaa esimesed 50 km: 23,63 eurot;“. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 20 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

vahemaa esimesed 50 km: 23,63 eurot;“.

| 3) | Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Artikli 10 lõike 1 punktis b osutatud reisidega seoses kantud kulude hüvitamise maksimumsumma on 4 454 eurot aastas.“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Artikli 10 lõike 1 punktis b osutatud reisidega seoses kantud kulude hüvitamise maksimumsumma on 4 454 eurot aastas.“;

| b) | lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „3.   Parlamendikomisjoni või allkomisjoni esimehe reiside puhul osalemiseks konverentsidel või üritustel, millel käsitletakse Euroopale huvipakkuvaid küsimusi ja mis kuuluvad vastava parlamendikomisjoni või allkomisjoni pädevusse ning millel on parlamentaarne mõõde, on tegelike kulude hüvitamise aastane maksimumsumma 4 454 eurot. Osalemiseks on vajalik parlamendi presidendi eelnev luba; enne loa andmist kontrollitakse vahendite olemasolu ülalnimetatud maksimumsumma ulatuses.“ |
| --- | --- |

b)

lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„3.   Parlamendikomisjoni või allkomisjoni esimehe reiside puhul osalemiseks konverentsidel või üritustel, millel käsitletakse Euroopale huvipakkuvaid küsimusi ja mis kuuluvad vastava parlamendikomisjoni või allkomisjoni pädevusse ning millel on parlamentaarne mõõde, on tegelike kulude hüvitamise aastane maksimumsumma 4 454 eurot. Osalemiseks on vajalik parlamendi presidendi eelnev luba; enne loa andmist kontrollitakse vahendite olemasolu ülalnimetatud maksimumsumma ulatuses.“

| 4) | Artikli 24 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui ametlik tegevus toimub liidu territooriumil, makstakse parlamendiliikmele kindlasummalist päevaraha 320 eurot.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 24 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui ametlik tegevus toimub liidu territooriumil, makstakse parlamendiliikmele kindlasummalist päevaraha 320 eurot.“

| 5) | Artikli 26 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Artikli 25 alusel makstav hüvitis on 4 513 eurot kuus.“ |
| --- | --- |

5)

Artikli 26 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Artikli 25 alusel makstav hüvitis on 4 513 eurot kuus.“

| 6) | Artikli 33 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Igakuine maksimumsumma, mille ulatuses kaetakse kõikide artiklis 34 osutatud isiklike kaastöötajatega seotud kulud, on 24 943 eurot.“ |
| --- | --- |

6)

Artikli 33 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Igakuine maksimumsumma, mille ulatuses kaetakse kõikide artiklis 34 osutatud isiklike kaastöötajatega seotud kulud, on 24 943 eurot.“

| 7) | Artiklit 76 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Enne 1. jaanuari 2019 Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja VII lisa artiklite 1, 3 ja 4 alusel endistele parlamendiliikmetele või muudele soodustatud isikutele maksma hakatavaid täiendavaid pensione makstakse ka edaspidi selle lisa alusel kuni 31. detsembrini 2018 kohaldatavas versioonis.“; |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 76 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Enne 1. jaanuari 2019 Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja VII lisa artiklite 1, 3 ja 4 alusel endistele parlamendiliikmetele või muudele soodustatud isikutele maksma hakatavaid täiendavaid pensione makstakse ka edaspidi selle lisa alusel kuni 31. detsembrini 2018 kohaldatavas versioonis.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Igasugune täiendav pension, mida ei ole veel 1. jaanuaril 2019 maksma hakatud, määratakse kindlaks ja seda hakatakse maksma Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja VII lisa artiklite 1 ja 2 kohaselt järgmistel tingimustel ja järgmiste eranditega:






  a) | pensioni makstakse alates selle kalendrikuu esimesest päevast, mis järgneb kuupäevale, millal parlamendiliige saab 65-aastaseks; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Igasugune täiendav pension, mida ei ole veel 1. jaanuaril 2019 maksma hakatud, määratakse kindlaks ja seda hakatakse maksma Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja VII lisa artiklite 1 ja 2 kohaselt järgmistel tingimustel ja järgmiste eranditega:

a)

pensioni makstakse alates selle kalendrikuu esimesest päevast, mis järgneb kuupäevale, millal parlamendiliige saab 65-aastaseks;

| b) | pensioni suhtes kohaldatakse erimaksu, mis moodustab 5 % pensioni nominaalsummast. See maks makstakse otse täiendava (vabatahtliku) pensioni fondi.“; |
| --- | --- |

b)

pensioni suhtes kohaldatakse erimaksu, mis moodustab 5 % pensioni nominaalsummast. See maks makstakse otse täiendava (vabatahtliku) pensioni fondi.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja VII lisa artiklite 3 ja 4 alusel muudele soodustatud isikutele makstava täiendava (vabatahtliku) pensioni suhtes, mida ei ole veel 1. jaanuaril 2019 maksma hakatud, kehtestatakse erimaks, mis moodustab 5 % pensioni nominaalsummast. See maks makstakse otse täiendava (vabatahtliku) pensioni fondi.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskirja VII lisa artiklite 3 ja 4 alusel muudele soodustatud isikutele makstava täiendava (vabatahtliku) pensioni suhtes, mida ei ole veel 1. jaanuaril 2019 maksma hakatud, kehtestatakse erimaks, mis moodustab 5 % pensioni nominaalsummast. See maks makstakse otse täiendava (vabatahtliku) pensioni fondi.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019, välja arvatud artikli 1 punkt 6, mida kohaldatakse alates 1. juulist 2018.

---

(1)  Euroopa Parlamendi 28. septembri 2005. aasta otsus 2005/684/EÜ, Euratom, millega võetakse vastu Euroopa Parlamendi liikmete põhimäärus (ELT L 262, 7.10.2005, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi juhatuse 19. mai ja 9. juuli 2008. aasta otsus Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmete kohta (ELT C 159, 13.7.2009, lk 1).

2

(3)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

3

---

Euroopa Komisjon

| 28.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/11

---

Euro vahetuskurss (1)

27. detsember 2018

(2018/C 466/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1377 |
| JPY | Jaapani jeen | 126,14 |
| DKK | Taani kroon | 7,4672 |
| GBP | Inglise nael | 0,90073 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,2725 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1279 |
| ISK | Islandi kroon | 133,00 |
| NOK | Norra kroon | 9,9698 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,858 |
| HUF | Ungari forint | 321,56 |
| PLN | Poola zlott | 4,2945 |
| RON | Rumeenia leu | 4,6536 |
| TRY | Türgi liir | 6,0067 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6161 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5500 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,9109 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6964 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5617 |
| KRW | Korea vonn | 1 276,84 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,5208 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8109 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4125 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 608,20 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7419 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,991 |
| RUB | Vene rubla | 78,8767 |
| THB | Tai baat | 37,026 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,4786 |
| MXN | Mehhiko peeso | 22,6283 |
| INR | India ruupia | 79,9445 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1377

JPY

Jaapani jeen

126,14

DKK

Taani kroon

7,4672

GBP

Inglise nael

0,90073

SEK

Rootsi kroon

10,2725

CHF

Šveitsi frank

1,1279

ISK

Islandi kroon

133,00

NOK

Norra kroon

9,9698

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,858

HUF

Ungari forint

321,56

PLN

Poola zlott

4,2945

RON

Rumeenia leu

4,6536

TRY

Türgi liir

6,0067

AUD

Austraalia dollar

1,6161

CAD

Kanada dollar

1,5500

HKD

Hongkongi dollar

8,9109

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6964

SGD

Singapuri dollar

1,5617

KRW

Korea vonn

1 276,84

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,5208

CNY

Hiina jüaan

7,8109

HRK

Horvaatia kuna

7,4125

IDR

Indoneesia ruupia

16 608,20

MYR

Malaisia ringit

4,7419

PHP

Filipiini peeso

59,991

RUB

Vene rubla

78,8767

THB

Tai baat

37,026

BRL

Brasiilia reaal

4,4786

MXN

Mehhiko peeso

22,6283

INR

India ruupia

79,9445

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 28.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/12

---

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

(2018/C 466/04)

Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (1) artikli 9 lõike 1 punktile a muudetakse Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavaid märkusi (2) järgmiselt.

Leheküljel 380 asendatakse tekst„9406 00 Monteeritavad ehitised“järgmisega:

| „9406 | Monteeritavad ehitised

  Sellesse rubriiki kuuluvad nn kiletunnelid, mis koosnevad konstruktsioonielementidest (tavaliselt teras- või alumiiniumtorud), seintest ja katusest (tavaliselt plast või klaas) ning mida kasutatakse aianduses taimede katte all kasvatamiseks. Need on konstruktsioonilt stabiilsed ja ilmastikukindlad, kavandatud välistingimustes pikaajaliseks kasutamiseks. Tunnel peab olema piisavalt suur, et inimene sellesse siseneda saaks. Need võivad olla ka selliselt konstrueeritud, et neid saab varustada lisaseadmetega, nt kütte- ja kliimaseadmed.
  Aianduses kasutatavad “kiletunnelid“, millel ei ole monteeritava ehitise omadust (nt neil on ebastabiilne konstruktsioon, need on kavandatud lühiajaliseks kasutamiseks, neid saab kergesti demonteerida ja liigutada), tuleb siiski klassifitseerida vastavalt nende konstruktsioonielementide koostismaterjalile (tavaliselt teras- või alumiiniumtorud), mis annab tootele selle põhiomaduse vastavalt üldreegli 3 punktile b.
  Näiteid rubriiki 9406 kuuluvatest toodetest:

  Foto 1

  Foto 2
  Näiteid toodetest, mis tuleb klassifitseerida vastavalt nende konstruktsioonielementide koostismaterjalile (torud):

  Foto 3

  Foto 4

  Foto 5“ |
| --- | --- |

„9406

Monteeritavad ehitised

Sellesse rubriiki kuuluvad nn kiletunnelid, mis koosnevad konstruktsioonielementidest (tavaliselt teras- või alumiiniumtorud), seintest ja katusest (tavaliselt plast või klaas) ning mida kasutatakse aianduses taimede katte all kasvatamiseks. Need on konstruktsioonilt stabiilsed ja ilmastikukindlad, kavandatud välistingimustes pikaajaliseks kasutamiseks. Tunnel peab olema piisavalt suur, et inimene sellesse siseneda saaks. Need võivad olla ka selliselt konstrueeritud, et neid saab varustada lisaseadmetega, nt kütte- ja kliimaseadmed.

Aianduses kasutatavad “kiletunnelid“, millel ei ole monteeritava ehitise omadust (nt neil on ebastabiilne konstruktsioon, need on kavandatud lühiajaliseks kasutamiseks, neid saab kergesti demonteerida ja liigutada), tuleb siiski klassifitseerida vastavalt nende konstruktsioonielementide koostismaterjalile (tavaliselt teras- või alumiiniumtorud), mis annab tootele selle põhiomaduse vastavalt üldreegli 3 punktile b.

Näiteid rubriiki 9406 kuuluvatest toodetest:

Foto 1

Foto 2

Näiteid toodetest, mis tuleb klassifitseerida vastavalt nende konstruktsioonielementide koostismaterjalile (torud):

Foto 3

Foto 4

Foto 5“

---

(1)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

1

(2)  ELT C 76, 4.3.2015, lk 1.

2

---

| 28.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/14

---

Komisjoni teatis 28 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. jaanuarist 2019

(Avaldatud vastavalt komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

(2018/C 466/05)

Baasmäärad on arvutatud kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6). Sõltuvalt viitemäära kasutusest tuleb käesolevas teatises määratletud marginaalid liita baasmäärale. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada 100 baaspunkti suurune marginaal. Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, nähakse ette, et kui eriotsuses ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse ka tagasinõudmise määr baasmäärale 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel.

Muudetud määrad on märgitud rasvaselt.

Eelmine loetelu avaldati ELTs C 412, 14.11.2018, lk 4.

| Alates | Kuni | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2019 | ... | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,02 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,31 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |

Alates

Kuni

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.1.2019

...

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,02

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,31

-0,16

-0,16

1,09

---

| 28.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/15

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

(2018/C 466/06)

Belgias käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi liikmesriiki tähistav külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik
  : Belgia

Motiiv
  : Pieter Bruegel vanema 450. surma-aastapäev

Kujunduse kirjeldus
  : mündi siseosas kujutatakse kuulsa Belgia kunstniku Pieter Bruegel vanema portreed koos molbertile asetatud maaliga. Portree kohal on nimi P. Bruegel, aastaarv 1569 koos surma-aastat tähistava ristiga ning käibelelaskmist tähistav aastaarv 2019.

Kuna mündid vermib Hollandi Kuninglik Rahapaja, on vasakul Utrechti rahapaja tunnus (Mercuriuse sau) koos Belgia rahapaja juhataja tunnuse (Herzele omavalitsuse vapp) ja riigikoodiga BE. Paremal asetsevad mündi kujundajat Luc Luycxi tähistavad initsiaalid LL. Mündi siseosa äärel moodustavad väikesed punktid ringi.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibelelastavate müntide arv
  :

Käibelelaskmise aeg
  : 2019. aasta jaanuar

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 28.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/16

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

(2018/C 466/07)

Belgias käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi liikmesriiki tähistav külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest üks on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik
  : Belgia

Motiiv
  : Euroopa Rahainstituudi (EMI) 25. aastapäev

Kujunduse kirjeldus
  : Mündi siseosas on EMI esimese presidendi Alexandre Lamfalussy portree ja paremal allpool tema nimi. Vasakul keskel on lühend „EMI“ ja selle kohal aastaarv 1994, mis viitab Euroopa Rahainstituudi asutamisaastale ja Lamfalussy nimetamisele esimeseks presidendiks. Lühendi „EMI“ all on kujutatud kuhjuvaid münte, millel on ülemisest alustades vastavalt kiri „eurot“, „ECU“ ja „BEF“. Kuna mündi laseb käibele Belgia, oleme kasutanud Belgia eelmise vääringu lühendit „BEF“. Selle lühendiga soovime sümboliseerida üleminekut riikide omavääringutelt Euroopa ühisrahale euro, sest EMI peamine eesmärk oli luua Euroopa Keskpankade Süsteem, sealhulgas EKP, ja kehtestada uus vääring. Mündi sisekülje vasakul ülaosas on tekst „European Monetary Institute“.

Kuna mündid vermitakse Hollandi rahapajas, asub vasakul poolel Utrechti rahapaja tunnus (Hermese sau) ja Belgia rahapaja juhataja tunnus (Herzele kommuuni vapp). Riigi kood BE ja vermimisaasta 2019 asuvad mündi allosas. Paremal on mündi kujundaja Luc Luycxi initsiaalid LL.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide arv
  :

Käibele laskmise aeg
  : jaanuar 2019

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 28.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/17

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

(2018/C 466/08)

Saksamaa käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi liikmesriiki tähistav külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibele laskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik
  : Saksamaa

Motiiv
  : Saksamaa Liidunõukogu asutamise 70. aastapäev

Kujunduse kirjeldus
  : mündil on Saksamaa Liidunõukogu hoone väga detailne ja filigraanne kujutis. Mündi siseosa ülemises pooles on rahapaja tunnus (vastavalt kas „A“, „D“, „F“, „G“ või „J“), kunstniku initsiaalid ja aastaarv 2019. Mündi siseosa alumises pooles on kiri „BUNDESRAT“ ja Saksamaa kui käibele laskva riigi tähis „D“.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv
  :

Käibele laskmise aeg
  : jaanuar–veebruar 2019

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 28.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/18

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2018/C 466/09)

Hispaanias käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik
  : Hispaania

Motiiv
  : UNESCO maailma kultuuri- ja looduspärandi objektid – Ávila vanalinn ja linnamüüritagused kirikud.

Kujunduse kirjeldus
  : Ávila linna keskaegne ilme on säilinud ehtsal ja puhtal kujul ning linna ümbritsev müür on Hispaania kõige paremini säilinud linnamüür.

Mündi keskmes on kujutatud Ávila linnamüüri fragmenti. Ülaosas on sõna „ESPAÑA“, käibelelaskmise aasta (2019) ja rahapaja tunnus.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv
  :

Käibele laskmise aeg
  : 2019. aasta esimene kvartal

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide rahvusliku külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 28.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/19

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

(2018/C 466/10)

Itaalia käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi liikmesriiki tähistav külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibele laskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik
  : Itaalia

Motiiv
  : Leonardo da Vinci 500. surma-aastapäev

Kujunduse kirjeldus
  : mündil kujutatakse Leonardo da Vinci maali „Dama con l’ermellino“ („Daam hermeliiniga“, Czartoryski muuseum Krakówis) detaili. Vasakul on kiri „Leonardo“, kunstniku Maria Angela Cassoli initsiaalid „MAC“ ja Itaalia Vabariigi tähis „RI“. Paremal on Rooma rahapaja tunnus „R“ ja aastaarvud 1519-2019, millega tähistatakse vastavalt Leonardo surma-aastat ja mündi käibele laskmise aastat.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv
  :

Käibele laskmise aeg
  : jaanuar 2019

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 28.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/20

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

(2018/C 466/11)

Luksemburgi käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi liikmesriiki tähistav külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibele laskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik
  : Luksemburg

Motiiv
  : suurhertsoginna Charlotte’i trooniletuleku 100. aastapäev

Kujunduse kirjeldus
  : mündi vasakul poolel on kujutatud tema kuninglik kõrgus suurhertsog Henri ja paremal poolel suurhertsoginna Charlotte. All on käibele laskva riigi nimi „LUXEMBOURG“ ja selle all aastaarv 2019, mis tähistab käibele laskmise aastat. Üleval on suurhertsogi ja suurhertsoginna kujutiste ümber poolringis kiri „Centenaire de l’accession au trône de la Grande-Duchesse Charlotte“ (suurhertsoginna Charlotte’i trooniletuleku 100. aastapäev).

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv
  :

Käibele laskmise aeg
  : jaanuar 2019

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 28.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/21

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5

Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 466/12)

| Liikmesriik | Portugal |
| --- | --- |
| Lennuliin | Bragança – Vila Real – Viseu – Cascais – Portimão – Cascais – Viseu – Vila Real – Bragança |
| Lepingu kehtivusaeg | Neli aastat pärast tegevuse alustamist |
| Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg | 62 päeva pärast käesoleva teadaande avaldamist |
| Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning hankemenetluse ja muudetud avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente | Kõik dokumendid on kättesaadavad järgmisel aadressil: http://www.saphety.com
  Lisateave:





  Ministério do Planeamento e das Infraestruturas |
| Gabinete do Secretário de Estado das Infraestruturas |
| Av. Barbosa do Bocage n.o 5 – 2.o andar |
| 1049-039 Lisboa |
| PORTUGAL |
| E-post: gab.infraestruturas@mpi.gov.pt |

Liikmesriik

Portugal

Lennuliin

Bragança – Vila Real – Viseu – Cascais – Portimão – Cascais – Viseu – Vila Real – Bragança

Lepingu kehtivusaeg

Neli aastat pärast tegevuse alustamist

Pakkumuste esitamise lõpptähtaeg

62 päeva pärast käesoleva teadaande avaldamist

Aadress, millelt on võimalik saada hanketeate teksti ning hankemenetluse ja muudetud avaliku teenindamise kohustusega seotud mis tahes asjakohast teavet ja/või dokumente

Kõik dokumendid on kättesaadavad järgmisel aadressil: http://www.saphety.com

Lisateave:

Ministério do Planeamento e das Infraestruturas

Gabinete do Secretário de Estado das Infraestruturas

Av. Barbosa do Bocage n.o 5 – 2.o andar

1049-039 Lisboa

PORTUGAL

E-post: gab.infraestruturas@mpi.gov.pt

---

| 28.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/22

---

2019. aasta riigipühad

(2018/C 466/13)

| Belgique/België | 1.1, 2.1, 22.4, 1.5, 8.5, 30.5, 10.6, 11.7, 21.7, 15.8, 27.9, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 25.12, 26.12, 27.12, 30.12, 31.12 |
| --- | --- |
| България | 1.1, 3.3, 4.3, 26.4, 27.4, 28.4, 29.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 23.9, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Česká republika | 1.1, 19.4, 22.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Danmark | 1.1, 18.4, 19.4, 21.4, 22.4, 17.5, 30.5, 9.6, 10.6, 25.12, 26.12 |
| Deutschland | 1.1, 19.4, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 3.10, 25.12, 26.12 |
| Eesti | 1.1, 24.2, 19.4, 21.4, 1.5, 9.6, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Éire/Ireland | 1.1, 18.3, 22.4, 6.5, 3.6, 5.8, 28.10, 25.12, 26.12 |
| Ελλάδα | 1.1, 6.1, 11.3, 25.3, 26.4, 29.4, 1.5, 17.6, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12 |
| España | 1.1, 19.4, 1.5, 15.8, 12.10, 1.11, 6.12, 25.12 |
| France | 1.1, 22.4, 1.5, 8.5, 30.5, 10.6, 14.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12 |
| Hrvatska | 1.1, 6.1, 22.4, 1.5, 20.6, 22.6, 25.6, 5.8, 15.8, 8.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Italia | 1.1, 6.1, 22.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| Κύπρος/Kıbrıs | 1.1, 6.1, 11.3, 25.3, 1.4, 26.4, 29.4, 1.5, 17.6, 15.8, 1.10, 28.10, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Latvija | 1.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 4.5, 6.5, 23.6, 24.6, 18.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12 |
| Lietuva | 1.1, 16.2, 11.3, 21.4, 22.4, 1.5, 5.5, 3.6, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Luxembourg | 1.1, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 23.6, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Magyarország | 1.1, 15.3, 19.4, 22.4, 1.5, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Malta | 1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 19.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12 |
| Nederland | 1.1, 21.4, 22.4, 27.4, 30.5, 31.5, 9.6, 10.6, 25.12, 26.12, 27.12 |
| Österreich | 1.1, 6.1, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 20.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| Polska | 1.1, 6.1, 21.4, 22.4, 1.5, 3.5, 9.6, 20.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12 |
| Portugal | 1.1, 19.4, 21.4, 25.4, 1.5, 10.6, 20.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12 |
| România | 1.1, 2.1, 24.1, 26.4, 28.4, 29.4, 1.5, 1.6, 16.6, 17.6, 15.8, 30.11, 1.12, 25.12, 26.12 |
| Slovenija | 1.1, 2.1, 8.2, 21.4, 22.4, 27.4, 1.5, 2.5, 9.6, 25.6, 15.8, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Slovensko | 1.1, 6.1, 19.4, 22.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Suomi/Finland | 1.1, 6.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 30.5, 9.6, 22.6, 2.11, 6.12, 25.12, 26.12 |
| Sverige | 1.1, 6.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 30.5, 6.6, 9.6, 22.6, 2.11, 25.12, 26.12 |
| United Kingdom | Wales and England: 1.1, 19.4, 22.4, 6.5, 27.5, 26.8, 25.12, 26.12
  Northern Ireland: 1.1, 2.1, 19.4, 6.5, 27.5, 5.8, 30.11, 2.12, 25.12, 26.12
  Scotland: 1.1, 17.3, 18.3, 19.4, 22.4, 6.5, 27.5, 12.7, 26.8, 25.12, 26.12 |

Belgique/België

1.1, 2.1, 22.4, 1.5, 8.5, 30.5, 10.6, 11.7, 21.7, 15.8, 27.9, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 25.12, 26.12, 27.12, 30.12, 31.12

България

1.1, 3.3, 4.3, 26.4, 27.4, 28.4, 29.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 23.9, 24.12, 25.12, 26.12

Česká republika

1.1, 19.4, 22.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

Danmark

1.1, 18.4, 19.4, 21.4, 22.4, 17.5, 30.5, 9.6, 10.6, 25.12, 26.12

Deutschland

1.1, 19.4, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 3.10, 25.12, 26.12

Eesti

1.1, 24.2, 19.4, 21.4, 1.5, 9.6, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12

Éire/Ireland

1.1, 18.3, 22.4, 6.5, 3.6, 5.8, 28.10, 25.12, 26.12

Ελλάδα

1.1, 6.1, 11.3, 25.3, 26.4, 29.4, 1.5, 17.6, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12

España

1.1, 19.4, 1.5, 15.8, 12.10, 1.11, 6.12, 25.12

France

1.1, 22.4, 1.5, 8.5, 30.5, 10.6, 14.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12

Hrvatska

1.1, 6.1, 22.4, 1.5, 20.6, 22.6, 25.6, 5.8, 15.8, 8.10, 1.11, 25.12, 26.12

Italia

1.1, 6.1, 22.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

Κύπρος/Kıbrıs

1.1, 6.1, 11.3, 25.3, 1.4, 26.4, 29.4, 1.5, 17.6, 15.8, 1.10, 28.10, 24.12, 25.12, 26.12

Latvija

1.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 4.5, 6.5, 23.6, 24.6, 18.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12

Lietuva

1.1, 16.2, 11.3, 21.4, 22.4, 1.5, 5.5, 3.6, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12

Luxembourg

1.1, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 23.6, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12

Magyarország

1.1, 15.3, 19.4, 22.4, 1.5, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12

Malta

1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 19.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12

Nederland

1.1, 21.4, 22.4, 27.4, 30.5, 31.5, 9.6, 10.6, 25.12, 26.12, 27.12

Österreich

1.1, 6.1, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 20.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

Polska

1.1, 6.1, 21.4, 22.4, 1.5, 3.5, 9.6, 20.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12

Portugal

1.1, 19.4, 21.4, 25.4, 1.5, 10.6, 20.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12

România

1.1, 2.1, 24.1, 26.4, 28.4, 29.4, 1.5, 1.6, 16.6, 17.6, 15.8, 30.11, 1.12, 25.12, 26.12

Slovenija

1.1, 2.1, 8.2, 21.4, 22.4, 27.4, 1.5, 2.5, 9.6, 25.6, 15.8, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12

Slovensko

1.1, 6.1, 19.4, 22.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

Suomi/Finland

1.1, 6.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 30.5, 9.6, 22.6, 2.11, 6.12, 25.12, 26.12

Sverige

1.1, 6.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 30.5, 6.6, 9.6, 22.6, 2.11, 25.12, 26.12

United Kingdom

Wales and England: 1.1, 19.4, 22.4, 6.5, 27.5, 26.8, 25.12, 26.12

Northern Ireland: 1.1, 2.1, 19.4, 6.5, 27.5, 5.8, 30.11, 2.12, 25.12, 26.12

Scotland: 1.1, 17.3, 18.3, 19.4, 22.4, 6.5, 27.5, 12.7, 26.8, 25.12, 26.12

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 28.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 466/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 466/24

---

Sellise koonddokumendi avaldamine, mida on muudetud pärast väikese muudatuse heakskiitmise taotlust kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 teise lõiguga

(2018/C 466/14)

Euroopa Komisjon on kõnealuse väikese muudatuse heaks kiitnud kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõike 2 kolmanda lõiguga.

Väikese muudatuse heakskiitmise taotlus on tehtud üldsusele kättesaadavaks Euroopa Komisjoni andmebaasis DOOR.

KOONDDOKUMENT

„SIDRA DE ASTURIAS“/„SIDRA D’ASTURIES“

ELi nr: PDO-ES-0260-AM01 – 31.10.2017

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

„Sidra de Asturias“/„Sidra d’Asturies“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.8. aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega „Sidra de Asturias“ hõlmatavad tooted on järgmised:

| — | sidra (siider): värskete õunte või nende mahla täieliku või osalise alkohoolse kääritamise teel saadud jook. Selle minimaalne tegelik alkoholisisaldus peab olema 5 mahuprotsenti.
  Siider, mille suhkrusisaldus on alla 30 grammi liitri kohta, on kuiv siider; poolkuiv siider on siider, mille suhkrusisaldus on 30–50 grammi liitri kohta ja magusa siidri suhkrusisaldus on üle 50 grammi liitri kohta (maksimaalselt 80 grammi liitri kohta).
  Siidri organoleptilised omadused on järgmised: puhas maitse, mis võib olla kuiv, poolkuiv või magus; sisetekkelised süsihappegaasimullid, mis tõusevad põhjast ja kleepuvad klaasi külgedele, ning värskeid õunu või õunakompotti meenutav puhas ja tasakaalustatud lõhn. Jook on läbipaistev ja pärlendav, erinevates kollakates toonides; |
| --- | --- |

—

sidra (siider): värskete õunte või nende mahla täieliku või osalise alkohoolse kääritamise teel saadud jook. Selle minimaalne tegelik alkoholisisaldus peab olema 5 mahuprotsenti.

Siider, mille suhkrusisaldus on alla 30 grammi liitri kohta, on kuiv siider; poolkuiv siider on siider, mille suhkrusisaldus on 30–50 grammi liitri kohta ja magusa siidri suhkrusisaldus on üle 50 grammi liitri kohta (maksimaalselt 80 grammi liitri kohta).

Siidri organoleptilised omadused on järgmised: puhas maitse, mis võib olla kuiv, poolkuiv või magus; sisetekkelised süsihappegaasimullid, mis tõusevad põhjast ja kleepuvad klaasi külgedele, ning värskeid õunu või õunakompotti meenutav puhas ja tasakaalustatud lõhn. Jook on läbipaistev ja pärlendav, erinevates kollakates toonides;

| — | sidra natural (naturaalne siider): värskete õunte või nende mahla täieliku või osalise alkohoolse kääritamise teel saadud jook, mis on saadud traditsiooniliste tootmismeetodite abil, lisamata suhkrut. Selle minimaalne tegelik alkoholisisaldus peab olema 5 mahuprotsenti.
  Naturaalset siidrit iseloomustab puhas ja tasakaalustatud hapu-mõrkjas maitse ning see on kergelt kihisev. Selle aroom on puhas ja värske, erinevate puuviljade alatoonidega ning kergelt hapukas. Jook on läbipaistev ja pärlendav; värv varieerub kollastest toonidest õlevärvi toonideni. |
| --- | --- |

—

sidra natural (naturaalne siider): värskete õunte või nende mahla täieliku või osalise alkohoolse kääritamise teel saadud jook, mis on saadud traditsiooniliste tootmismeetodite abil, lisamata suhkrut. Selle minimaalne tegelik alkoholisisaldus peab olema 5 mahuprotsenti.

Naturaalset siidrit iseloomustab puhas ja tasakaalustatud hapu-mõrkjas maitse ning see on kergelt kihisev. Selle aroom on puhas ja värske, erinevate puuviljade alatoonidega ning kergelt hapukas. Jook on läbipaistev ja pärlendav; värv varieerub kollastest toonidest õlevärvi toonideni.

Lubatud valmistustavad

1.   Mahlad:

| a) | mahla saamine heakskiidetud sorti siidriõunte või erinevat heaksiidetud sorti siidriõunte pressimisel; |
| --- | --- |

a)

mahla saamine heakskiidetud sorti siidriõunte või erinevat heaksiidetud sorti siidriõunte pressimisel;

| b) | külmtöötluse ja inertsete gaaside kasutamine naturaalsete mahlade säilitamiseks; |
| --- | --- |

b)

külmtöötluse ja inertsete gaaside kasutamine naturaalsete mahlade säilitamiseks;

| c) | filtreerimine ja puhastamine lubatud ainete ja pektiinide abil; |
| --- | --- |

c)

filtreerimine ja puhastamine lubatud ainete ja pektiinide abil;

| d) | mahla omaduste parandamine lubatud ainetega; |
| --- | --- |

d)

mahla omaduste parandamine lubatud ainetega;

| e) | heakskiidetud sortidest pressitud mahlade kontsentreerimine nende magustamiseks. |
| --- | --- |

e)

heakskiidetud sortidest pressitud mahlade kontsentreerimine nende magustamiseks.

2.   Sidra (siider):

| a) | päritolunimetusega kaitstud siidrite segamine; |
| --- | --- |

a)

päritolunimetusega kaitstud siidrite segamine;

| b) | siidrivalmistustavad: ümbervalamine, selitamine, filtreerimine; |
| --- | --- |

b)

siidrivalmistustavad: ümbervalamine, selitamine, filtreerimine;

| c) | külmtöötluse rakendamine; |
| --- | --- |

c)

külmtöötluse rakendamine;

| d) | toote omaduste parandamine lubatud ainetega; |
| --- | --- |

d)

toote omaduste parandamine lubatud ainetega;

| e) | inertsete gaaside (lämmastiku) kasutamine siidrite säilitamiseks; |
| --- | --- |

e)

inertsete gaaside (lämmastiku) kasutamine siidrite säilitamiseks;

| f) | valitud juuretistega kääritamine; |
| --- | --- |

f)

valitud juuretistega kääritamine;

| g) | süsihappegaasi lisamine enne villimist, kasutades ainult süsihappegaasi, mis on tekkinud tootesiseste protsesside tulemusel mahlade kääritamise käigus; |
| --- | --- |

g)

süsihappegaasi lisamine enne villimist, kasutades ainult süsihappegaasi, mis on tekkinud tootesiseste protsesside tulemusel mahlade kääritamise käigus;

| h) | kuni 80 g suhkru (suhkrusiirupi, naturaalse õunamahla või kontsentreeritud õunamahla kujul) lisamine liitri kohta toote magustamiseks; lubatud maksimumsuhe on üks osa magusainet kümne osa magustamata siidri kohta. |
| --- | --- |

h)

kuni 80 g suhkru (suhkrusiirupi, naturaalse õunamahla või kontsentreeritud õunamahla kujul) lisamine liitri kohta toote magustamiseks; lubatud maksimumsuhe on üks osa magusainet kümne osa magustamata siidri kohta.

3.   Sidra natural (naturaalne siider):

| a) | päritolunimetusega kaitstud naturaalsete siidrite segamine; |
| --- | --- |

a)

päritolunimetusega kaitstud naturaalsete siidrite segamine;

| b) | traditsioonilised siidrivalmistustavad: ümbervalamine, selitamine, filtreerimine; |
| --- | --- |

b)

traditsioonilised siidrivalmistustavad: ümbervalamine, selitamine, filtreerimine;

| c) | külmtöötluse rakendamine; |
| --- | --- |

c)

külmtöötluse rakendamine;

| d) | toote omaduste parandamine lubatud ainetega; |
| --- | --- |

d)

toote omaduste parandamine lubatud ainetega;

| e) | inertsete gaaside (lämmastiku) kasutamine siidrite säilitamiseks; |
| --- | --- |

e)

inertsete gaaside (lämmastiku) kasutamine siidrite säilitamiseks;

| f) | valitud juuretistega kääritamine; |
| --- | --- |

f)

valitud juuretistega kääritamine;

Keelatud valmistustavad

1.   Mahlad:

| a) | keelatud on kõik protsessid, mis muudavad naturaalsete õunamahlade loomulikku suhkrusisaldust; |
| --- | --- |

a)

keelatud on kõik protsessid, mis muudavad naturaalsete õunamahlade loomulikku suhkrusisaldust;

| b) | naturaalsete mahlade segamine kontsentreeritud mahladega ükskõik millises vahekorras; |
| --- | --- |

b)

naturaalsete mahlade segamine kontsentreeritud mahladega ükskõik millises vahekorras;

| c) | mahlade kunstlik aromatiseerimine; |
| --- | --- |

c)

mahlade kunstlik aromatiseerimine;

| d) | pastöriseerimine. |
| --- | --- |

d)

pastöriseerimine.

2.   Sidra (siider):

| a) | toote loomuliku alkoholisisalduse kunstlik suurendamine; |
| --- | --- |

a)

toote loomuliku alkoholisisalduse kunstlik suurendamine;

| b) | keelatud ainete lisamine ja/või nende abil toote omaduste parandamine; |
| --- | --- |

b)

keelatud ainete lisamine ja/või nende abil toote omaduste parandamine;

| c) | vee lisamine ükskõik millises tootmisetapis; |
| --- | --- |

c)

vee lisamine ükskõik millises tootmisetapis;

| d) | veini, kääritatud puuviljade ja/või ükskõik millise päritoluga alkoholi lisamine; |
| --- | --- |

d)

veini, kääritatud puuviljade ja/või ükskõik millise päritoluga alkoholi lisamine;

| e) | kunstlike magustajate ja dekstriinide kasutamine; |
| --- | --- |

e)

kunstlike magustajate ja dekstriinide kasutamine;

| f) | muude värvainete kui suhkrukaramelli kasutamine; |
| --- | --- |

f)

muude värvainete kui suhkrukaramelli kasutamine;

| g) | estrite, aromaatainete või ükskõik millise päritoluga sarnaste ainete kasutamine; |
| --- | --- |

g)

estrite, aromaatainete või ükskõik millise päritoluga sarnaste ainete kasutamine;

| h) | pastöriseerimine; |
| --- | --- |

h)

pastöriseerimine;

| i) | muu kui siidrivalmistuse käigus loomulikult tekkinud süsihappegaasi lisamine. |
| --- | --- |

i)

muu kui siidrivalmistuse käigus loomulikult tekkinud süsihappegaasi lisamine.

3.   Sidra natural (naturaalne siider):

| a) | kõik punktis 2 nimetatud tavad; |
| --- | --- |

a)

kõik punktis 2 nimetatud tavad;

| b) | ükskõik millise päritoluga süsihappegaasi lisamine; |
| --- | --- |

b)

ükskõik millise päritoluga süsihappegaasi lisamine;

| c) | ükskõik millise päritoluga suhkrute kasutamine. |
| --- | --- |

c)

ükskõik millise päritoluga suhkrute kasutamine.

Sidra natural’i (naturaalne siider) füüsikalised ja keemilised omadused:

lenduvate hapete sisaldus < 2,0 g/l äädikhapet; alkoholisisaldus > 5 % v/v; vääveldioksiidi üldsisaldus < 150 mg/l; süsihappegaasi rõhk pudelis (20 °C) > 0,5 atm.

Sidra (siider) füüsikalised ja keemilised omadused:

lenduvate hapete sisaldus < 2,0 g/l äädikhapet; alkoholisisaldus > 5 % v/v; vääveldioksiidi üldsisaldus < 200 mg/l; süsihappegaasi rõhk pudelis (20 °C) > 3 atm.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Nii sidra’t (siider) kui ka sidra natural’i (naturaalne siider) valmistatakse tootmispiirkonnas traditsiooniliselt kasvatatavatest siidriõunasortidest.

Heakskiidetud sordid liigitatakse happelisuse ja fenoolsete ühendite sisalduse alusel järgmiseks üheksaks tehnoloogiliseks kategooriaks: magus, mõrkjasmagus, mõrkjas, poolhapu, mõrkjas-poolhapu, poolhapu-mõrkjas, hapu, mõrkjashapu ja hapu-mõrkjas.

Tehnoloogiline liigitus

Hapu:

Blanquina, Limón Montés, Teórica, San Roqueña, Raxao, Fuentes, Xuanina, Regona, Prieta, Collaos, Josefa, Carrandona, Raxila Ácida, Collaina, Raxina Marelo, Perurico Precoz, Perurico, Raxona Ácida, Raxina Ácida, Arbeya, Reineta Caravia, Durón Encarnado, Fresnosa, Peñarudes, Perracabiella, Reineta Encarnada, Repinaldo de Hueso, San Justo ja Sucu

Mõrkjashapu:

Beldredo, Picón, Madiedo, Martina ja Montoto

Mõrkjas:

Clara, Amariega ja Cladurina

Hapu-mõrkjas:

Meana, Lin, Cladurina Amargoácida ja Rosadona

Poolhapu-mõrkjas:

Durcolorá and Colorá Amarga

Poolhapu:

Solarina, De la Riega, Carrió, Perico, Perezosa, Durona de Tresali, Panquerina, Raxila Rayada, Antonona, Chata Encarnada, Durón d’Arroes, Maria Elena, Mariñana, Miyeres, Repinaldo Caravia, Reineta Pinta ja Celso

Mõrkjas-poolhapu:

Montes de Llamera ja Corchu

Magus:

Ernestina, Verdialona, Raxila Dulce, Raxina Dulce, Raxona Dulce, Chata Blanca, Cristalina, Dura, Montés de Flor, Paraguas ja Verdosa

Mõrkjasmagus:

Coloradona, Raxina Amarga ja Raxarega

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

KPNiga „Sidra de Asturias“/„Sidra d’Asturies“ (sidra ehk siider ja sidra natural ehk naturaalne siider) tooted on valmistatud KPNi eeskirjade alusel heakskiidetud siidriõunasortidest, mida on kasvatatud registreeritud asutuse registreeritud kõlvikutel. Tooted peavad olema valmistatud tootmispiirkonnas asuvates siidrikodades, mis on samuti reguleeriva asutuse poolt registreeritud ning mille tootmis- ja töötlemismeetodid on läbinud mitu kontrolli. Need kontrollid, mille käigus kontrollitakse kasutatavaid õunasorte, kasvatamismeetodeid, toorainet, mahlapressimist, siidrivalmistusprotsessi, villimist ja märgistamist, tehakse vastavalt reguleeriva asutuse dokumenteeritud kvaliteedisüsteemi menetlusele.

Sidra (siider) valmistamisel tuleb olla eriti hoolikas, tagamaks, et süsihappegaasi lisamisel kasutatakse ainult kääritamisprotsessi käigus loomulikult eralduvat süsihappegaasi (mis seejärel kogutakse, puhastatakse, surutakse kokku, filtreeritakse ja hoiustatakse) ning et see lisatakse enne villimist. Kogu protsessi kontrollitakse vastavalt reguleeriva asutuse kvaliteedikäsiraamatus sätestatud juhtnööridele, mis peavad hõlmama vähemalt analüüsimeetodit, mida kasutatakse süsihappegaasi sisalduse määramiseks stabiilsete kergete isotoopide ja C13–C12 suhte kindlakstegemise teel, mis võimaldab kontrollida lisatud gaasi päritolu.

Sertifitseerimisprotsess peab hõlmama visuaalset kontrolli, dokumentide kontrolli ja tooteproovide võtmist. Sertifitseeritud siidrid võib märgistada reguleeriva asutuse logo ja märkega „Denominación de Origen Protegida „Sidra de Asturias““. Pudelil peab olema ka reguleeriva asutuse antud seerianumber.

Siidrivalmistusprotsess koosneb järgmistest etappidest: õunte pesemine ja purustamine; pressimine naturaalse õunamahla eraldamiseks; kääritamine; ümbervalamine; selitamine; filtreerimine, kasutades lubatud tooteid ja materjale; ja lõpuks villimine.

Sidra’t (siider) võib karboniseerida siidrivalmistusprotsessi käigus loomulikult eralduva süsihappegaasiga vastavalt käesolevas dokumendis, tootespetsifikaadis ja kvaliteedikäsiraamatus sätestatud tingimustele.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Villimine määratletud piirkonnas on osa KPNiga „Sidra de Asturias“ siidri tootmisprotsessist, et kaitsta toote mainet, tagades toote ehtsuse, kvaliteedi ning omadused. Kõnealuses kavas osalejad kannavad ühiselt täit vastutust nende asjaolude tagamise eest selleks loodud reguleeriva asutuse kaudu.

See tagab, et saadud toodete suhtes kohaldatakse kontrolli- ja jälgitavusmeetmeid, vältides segunemisvõimalust muud päritolu toodetega. Seda seetõttu, et (KPNi kavas osalejate vastutusel olevates) tootmispiirkondades tehtavad kontrollid on üksikasjalikud ja süstemaatilised ning tehakse lähtuvalt põhjalikest teadmistest toote omaduste kohta.

Kuna sidra (siider) võib sisaldada vaid tootmisprotsessi käigus loomulikult tekkinud süsihappegaasi, tuleb villimisprotsessis kasutada sobivaid seadmeid. Siidri vedu mõnda teise villimistehasesse, millega kaasneks toote kvaliteedi kahjustamise oht, oleks ebamugav ja muudaks kontrollimise palju keerukamaks.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Tarbijate eksitamise vältimiseks peavad siidri etiketid vastama 1. augusti 1979. aasta ministri määrusele siidrite ja muude õuntest saadavate jookide kohta. Määruse artiklis 17 nõutakse, et pudelitel peab muu hulgas olema märge selle kohta, kas toode on sidra (siider) või sidra natural (naturaalne siider).

Lisaks kehtivates õigusaktides nõutud andmetele peab KPN („Sidra de Asturias“) olema selgesti nähtav villitud siidrite esi- ja tagakülje etikettidel.

Tarbijal on võimalik kõnealustel siidriliikidel lihtsalt vahet teha, sest pudelitel kasutatakse erinevaid korke. Rõhk sidra (siider) pudelis ületab kolm atmosfääri, mis selgelt nõuab teistsugust korki. Samuti villitakse need kaks toodet eri liiki klaaspudelitesse.

Igal juhul peab kõikide KPNi kasutamise eeskirjadele vastavate siidrite etikettidel olema märge „D.O.P. „Sidra de Asturias““. Samuti tuleb vastavalt üldistele toiduainete märgistamis- ja esitlemiseeskirjadele märkida toote etiketile, kas tegemist on sidra (siider) või sidra natural’iga (naturaalne siider).

Kõik pudelid, mis sisaldavad KPNiga hõlmatud siidrit, tuleb turustada kontrollnumbrit sisaldava etiketiga, mille väljastab reguleeriv asutus.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Astuuria autonoomne piirkond on siidriõuna kasvatamise ja siidritootmise piirkond, kus toodetakse kaitstud päritolunimetusega „Sidra de Asturias“ tooteid. Astuuria on Põhja-Hispaanias asuv geograafiline ja ajalooline piirkond, mis koosneb järgmisest 78 omavalitsusüksusest: Allande, Aller, Amieva, Avilés, Belmonte de Miranda, Bimenes, Boal, Cabrales, Cabranes, Candamo, Cangas de Narcea, Cangas de Onís, Caravia, Carreño, Caso, Castrillón, Castropol, Coaña, Colunga, Corvera, Cudillero, Degaña, El Franco, Gijón, Gozón, Grado, Grandas de Salime, Ibias, Illano, Illas, Langreo, Las Regueras, Laviana, Lena, Llanera, Llanes, Mieres, Morcín, Muros de Nalón, Nava, Navia, Noreña, Onís, Oviedo, Parres, Peñamellera Alta, Peñamellera Baja, Pesoz, Piloña, Ponga, Pravia, Proaza, Quirós, Ribadedeva, Ribadesella, Ribera de Arriba, Riosa, Salas, San Martín de Oscos, San Martín del Rey Aurelio, Santirso de Abres, Santa Eulalia de Oscos, Santo Adriano, Sariego, Siero, Sobrescobio, Somiedo, Soto del Barco, Tapia de Casariego, Taramundi, Teverga, Tineo, Valdés, Vegadeo, Villanueva de Oscos, Villaviciosa, Villayón, Yernes ja Tameza.

Kuigi asjaomase geograafilise piirkonna kogupindala on 10 560 km2, on Astuuria üks mägisemaid piirkondi Euroopas. See tähendab, et õunapuude kasvatuseks kõlblikku põllumajanduslikku maad on väga vähe ja see piirdub vaid väikeste orgude ja mäenõlvadega kogu asjaomase territooriumi piires (st kõik 78 eelnimetatud omavalitsusüksust).

Astuuria piirkonnale omaste pinnase- ja tootmistingimuste tõttu on põllumajanduslik tootmine kõigis nimetatud omavalitsusüksustes suuremal või vähemal määral hajutatud, mistõttu on asulad ja ka maatükid maapiirkondades väikesed ja hajutatud.

Siidriõunakasvatus Astuurias toimus traditsioonilist ekstensiivset segapõllumajandusmudelit kasutades, st siidriõunakasvatused olid ühtlasi heinamaad. Kuna talumajapidamised on Astuurias väga väikesed, on selline karjakasvatuse ja siidri valmistamiseks mõeldud õunte kasvatuse kombineerimine avaldanud Astuuria maapiirkondadele märkimisväärset sotsiaalset ja majanduslikku mõju: õunakasvatus oli talumajapidamistele lisasissetulekuallikaks, pakkudes keskkonnasäästlikku tegevust, mis säilitas elanikkonna ja seega aitas teatud määral vältida väljarännet maapiirkondadest.

Samamoodi nagu kogu territooriumil hajutatult paiknevad siidriõunaaiad, olid ka siidrikojad traditsiooniliselt taludes asuvad väikesed töökojad, kus toodeti siidrit oma tarbeks. Aja jooksul on sellisest tootmisviisist loobutud ja nüüdisaegsed siidrikojad asuvad paikades, mis on taristu lähedal ja kus on tööstuslikuks tootmiseks paremad tingimused.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Ajalooline seos

Astuuria on Hispaania juhtiv siidritootmispiirkond, andes 80 % kogu riigi toodangust. Selle piirkonna ajalugu on tihedalt seotud siidriõuna kasvatamise ja siidri valmistamisega, millele viitavad geograaf Straboni teosed aastast 60 enne Kristust.

Looduslik seos

Astuuria põllumehed on juba sajandeid teinud sordivalikuid pookimata, seemnetest kasvanud puude vahel, valides välja kõige viljakamad, kõige paremini keskkonnatingimustega kohanenud ja parimate siidriõuntega sordid. Sortide erinevad omadused (magus, mõrkjasmagus, mõrkjas, poolhapu, mõrkjas-poolhapu, poolhapu-mõrkjas, hapu, mõrkjashapu ja hapu-mõrkjas) ja nende kõigi segud annavad Astuuria siidritele neile eriomase poolhapu maitse.

Kaht liiki toote (sidra natural ehk naturaalne siider ja sidra ehk siider) arvamine kaitstud päritolunimetuse alla on tingitud Hispaanias kehtivatest kvaliteedinõuetest (1. septembri 1979. aasta ministri määrus), mis eristab neid kahte liiki toodet selle alusel, et tootekategooriale sidra (siider) võib lisada süsihappegaasi, mis ei ole saadud loomulikult siidrivalmistamise protsessi käigus, st mis tahes allikast pärit süsihappegaasi.

Kahest päritolunimetusega kaitstud siidri liigist on sidra natural ehk naturaalne siider põhitoode, samal ajal kui sidra (siider) valmistamisel lisatakse sidra natural’ile ehk naturaalsele siidrile kääritamise käigus tekkinud süsihappegaasi (st ainult loomulikult tekkinud gaasi) ja väheses koguses suhkrusiirupit. Tooraine, valmistamistehnoloogia ja tootmisrajatised on põhimõtteliselt samad, kuigi naturaalset siidrit on toodetud märksa kauem. Lisatud süsihappegaasiga siidrit hakati valmistama hiljem, 19. sajandil toimunud uuringute ja tehnoloogia arengu tulemusena.

Geograafiline nimi „Astuuria“ on Hispaanias ajalooliselt seotud siidri valmistamise ja tarbimisega ning selles piirkonnas valmib praegu enamik riigi siidritoodangust.

Inimtegur

Käibe poolest on siider Astuuria toidu- ja põllumajandussektoris tähtsuselt kolmas toode. Sidra natural’i ehk naturaalset siidrit toodetakse traditsioonilistes siidrikodades ning praegu on Astuurias 106 ärieesmärgil kasutatavat siidrikoda. Perekonnatraditsioonid on väga tugevad, sest üle 60 % siidrikodadest on nende omanikele pärandatud. Enamik neist tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana ja vaid 10 % siidrikodadest on registreeritud aktsiaseltsi või osaühinguna. Astuuria turg moodustab 93 % naturaalse siidri koguturust. Siidritootmises domineerib kümme ettevõtet, kelle arvele langeb 61 % sektori kogukäibest. Hispaania siseturul tarbitakse 80 % toodangust, ekspordiks läheb 13–14 % ja ülejäänud 7 % tarbitakse Astuuria piirkonnas.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Agricultura/Alimentaci%C3%B3n/sidra_de_asturias_modificado.pdf

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---