# Europos Sąjungos C 461/2018

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 461 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 61 metai2018m. gruodžio 21d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 461

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

61 metai2018m. gruodžio 21d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Regionų komitetas |
| | 131-oji RK plenarinė sesija ir renginio „Europos regionų ir miestų savaitė“ atidarymas, 2018 10 8–2018 10 10 |
| 2018/C 461/01 | Europos regionų komiteto rezoliucija dėl ekonominės politikos euro zonai ir atsižvelgiant į 2019 m. metinę augimo apžvalgą | 1 |
| | NUOMONĖS |
| | Regionų komitetas |
| | 131-oji RK plenarinė sesija ir renginio „Europos regionų ir miestų savaitė“ atidarymas, 2018 10 8–2018 10 10 |
| 2018/C 461/02 | Europos regionų komiteto nuomonė. Svarstymai apie Europą. Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo atkuriant pasitikėjimą Europos Sąjunga | 5 |
| 2018/C 461/03 | Europos regionų komiteto nuomonė. Europos darbo institucijos įsteigimas | 16 |
| 2018/C 461/04 | Europos regionų komiteto nuomonė ES miestų ir regionų indėlis į BĮK COP 14 ir ES biologinės įvairovės strategiją po 2020 m. | 24 |
| 2018/C 461/05 | Europos regionų komiteto nuomonė. Komunikatas Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija | 30 |
| 2018/C 461/06 | Europos regionų komiteto nuomonė. Sporto klausimų įtraukimas į ES darbotvarkę po 2020 m. | 37 |
| 2018/C 461/07 | Europos regionų komiteto nuomonė. Sąžiningo apmokestinimo dokumentų rinkinys | 43 |
| 2018/C 461/08 | Europos regionų komiteto nuomonė. Skaitmeninio švietimo veiksmų planas | 52 |
| 2018/C 461/09 | Europos regionų komiteto nuomonė Jaunimo, švietimo ir kultūros politikos vaidmuo kuriant stipresnę Europą | 57 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

131-oji RK plenarinė sesija ir renginio „Europos regionų ir miestų savaitė“ atidarymas, 2018 10 8–2018 10 10

2018/C 461/01

Europos regionų komiteto rezoliucija dėl ekonominės politikos euro zonai ir atsižvelgiant į 2019 m. metinę augimo apžvalgą

1

NUOMONĖS

Regionų komitetas

131-oji RK plenarinė sesija ir renginio „Europos regionų ir miestų savaitė“ atidarymas, 2018 10 8–2018 10 10

2018/C 461/02

Europos regionų komiteto nuomonė. Svarstymai apie Europą. Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo atkuriant pasitikėjimą Europos Sąjunga

5

2018/C 461/03

Europos regionų komiteto nuomonė. Europos darbo institucijos įsteigimas

16

2018/C 461/04

Europos regionų komiteto nuomonė ES miestų ir regionų indėlis į BĮK COP 14 ir ES biologinės įvairovės strategiją po 2020 m.

24

2018/C 461/05

Europos regionų komiteto nuomonė. Komunikatas Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija

30

2018/C 461/06

Europos regionų komiteto nuomonė. Sporto klausimų įtraukimas į ES darbotvarkę po 2020 m.

37

2018/C 461/07

Europos regionų komiteto nuomonė. Sąžiningo apmokestinimo dokumentų rinkinys

43

2018/C 461/08

Europos regionų komiteto nuomonė. Skaitmeninio švietimo veiksmų planas

52

2018/C 461/09

Europos regionų komiteto nuomonė Jaunimo, švietimo ir kultūros politikos vaidmuo kuriant stipresnę Europą

57

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | REGIONŲ KOMITETAS |
| | 131-oji RK plenarinė sesija ir renginio „Europos regionų ir miestų savaitė“ atidarymas, 2018 10 8–2018 10 10 |
| 2018/C 461/10 | Europos regionų komiteto nuomonė. 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos dokumentų rinkinys | 70 |
| 2018/C 461/11 | Europos regionų komiteto nuomonė. Devintoji bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas | 79 |
| 2018/C 461/12 | Europos regionų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl reglamento dėl Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondo | 125 |
| 2018/C 461/13 | Europos regionų komiteto nuomonė. Prieglobsčio ir migracijos fondas | 147 |
| 2018/C 461/14 | Europos regionų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl reglamento dėl Aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE), kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 | 156 |
| 2018/C 461/15 | Europos regionų komiteto nuomonė. Europos infrastruktūros tinklų priemonė | 173 |
| 2018/C 461/16 | Europos regionų komiteto nuomonė Teisės ir vertybės | 196 |
| 2018/C 461/17 | Europos regionų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl direktyvos dėl vienkartinių plastikinių gaminių | 210 |
| 2018/C 461/18 | Europos regionų komiteto nuomonė. Švarūs uostai, švarios jūros. Uosto priėmimo įrenginiai, į kuriuos pristatomos laivų atliekos | 220 |
| 2018/C 461/19 | Europos regionų komiteto nuomonė. Rizikos vertinimas maisto grandinėje | 225 |
| 2018/C 461/20 | Europos regionų komiteto nuomonė. Naujos galimybės vartotojams | 232 |

III   Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

131-oji RK plenarinė sesija ir renginio „Europos regionų ir miestų savaitė“ atidarymas, 2018 10 8–2018 10 10

2018/C 461/10

Europos regionų komiteto nuomonė. 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos dokumentų rinkinys

70

2018/C 461/11

Europos regionų komiteto nuomonė. Devintoji bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas

79

2018/C 461/12

Europos regionų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl reglamento dėl Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondo

125

2018/C 461/13

Europos regionų komiteto nuomonė. Prieglobsčio ir migracijos fondas

147

2018/C 461/14

Europos regionų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl reglamento dėl Aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE), kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013

156

2018/C 461/15

Europos regionų komiteto nuomonė. Europos infrastruktūros tinklų priemonė

173

2018/C 461/16

Europos regionų komiteto nuomonė Teisės ir vertybės

196

2018/C 461/17

Europos regionų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl direktyvos dėl vienkartinių plastikinių gaminių

210

2018/C 461/18

Europos regionų komiteto nuomonė. Švarūs uostai, švarios jūros. Uosto priėmimo įrenginiai, į kuriuos pristatomos laivų atliekos

220

2018/C 461/19

Europos regionų komiteto nuomonė. Rizikos vertinimas maisto grandinėje

225

2018/C 461/20

Europos regionų komiteto nuomonė. Naujos galimybės vartotojams

232

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

131-oji RK plenarinė sesija ir renginio „Europos regionų ir miestų savaitė“ atidarymas, 2018 10 8–2018 10 10

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 461/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 461/1

---

Europos regionų komiteto rezoliucija dėl ekonominės politikos euro zonai ir atsižvelgiant į 2019 m. metinę augimo apžvalgą

(2018/C 461/01)

| Pateikė EPP, PES, ALDE, EA ir ECR frakcijos |
| --- |

Pateikė EPP, PES, ALDE, EA ir ECR frakcijos

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą dėl 2018 m. metinės augimo apžvalgos (1) ir į 2018 m. Europos semestrą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą dėl 2018 m. metinės augimo apžvalgos (1) ir į 2018 m. Europos semestrą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 11 d. rezoliuciją „2017 m. Europos semestras ir 2018 m. metinė augimo apžvalga“ ir į savo 2018 m. vasario 1 d. rezoliuciją „Europos Komisijos 2018 m. metinė augimo apžvalga“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 11 d. rezoliuciją „2017 m. Europos semestras ir 2018 m. metinė augimo apžvalga“ ir į savo 2018 m. vasario 1 d. rezoliuciją „Europos Komisijos 2018 m. metinė augimo apžvalga“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2017 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl euro zonos ekonominės politikos (2) ir į 2018 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl 2017 m. metinės augimo apžvalgos; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2017 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl euro zonos ekonominės politikos (2) ir į 2018 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl 2017 m. metinės augimo apžvalgos;

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad, vertinant pagal konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimo rodiklius (3), apskritai visoje ES struktūrinės reformos vykdomos lėtai ir nevienodu tempu; pabrėžia, kad visose valstybėse narėse reikia reformų, kuriomis siekiama skatinti konkurencingumą bei augimą ir didinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir ekonominę konvergenciją, taip pat atsparumą išorės sukrėtimams, nes tai turi lemiamos reikšmės euro zonos stabilumui; pabrėžia, jog plačiai pripažįstama, kad pagrindiniai veiksniai, prisidedantys prie nepatenkinamo konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimo, yra tai, kad visų pirma šalių lygmeniu neprisiimama pakankamai atsakomybės, be to, iš dalies trūksta administracinių ir institucinių gebėjimų (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | nurodo, kad labai padaugėjo konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurios yra tiesiogiai skirtos vietos ir regionų valdžios institucijoms (36 % 2018 m., palyginti su 24 % 2017 m.) (5); taip pat pažymi, kad, jeigu atsižvelgsime į tas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, kurios yra susijusios, nors ir netiesiogiai, su vietos ir regionų valdžios institucijomis, ir tas, kurios su šiomis valdžios institucijos nėra susijusios, bet kurios turi teritorinio poveikio, teritorinio pobūdžio rekomendacijos sudaro 83 % visų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų (palyginti su 76 % 2017 m.); |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad 48 % iš 124 konkrečių rekomendacijų, kurios 2018 m. skiriamos vietos ir regionų valdžios institucijoms ir (arba) kuriomis sprendžiami uždaviniai, susiję su teritoriniais skirtumais, pakartojama tai, kas jau buvo paskelbta 2015 m.; todėl palankiai vertina Europos Komisijos daugiametį konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimo vertinimą, kuris rodo, kad daugiau nei du trečdaliai konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų nuo pat Europos semestro įvedimo 2011 m., įgyvendinta padarius bent „tam tikrą pažangą“ (6); vis dėlto apgailestauja, kad nuolat trūksta skaidrumo, susijusio su kriterijais, kuriais toks vertinimas yra pagrįstas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad Europos semestras turi būti suderintas su ES ilgalaike strategija, pagal kurią ES lygmeniu įgyvendinama JT darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m. Laiko tarpsnis, kai po strategijos „Europa 2020“ bus pereinama prie naujos Europos strateginės programos, bus palankus momentas įgyvendinti Europos semestro valdymo reformas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai teigia, kad konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose turėtų būti aiškiai nurodomi teritoriniai uždaviniai ir vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo juos nustatant ir įgyvendinant, o teritorinio pobūdžio problemos ir ateities scenarijai turėtų būti aiškiai analizuojami ir svarstomi metinėje augimo apžvalgoje bei ataskaitose pagal šalis, taip pat atspindėti nacionalinėse reformų programose; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad Europos semestras būtų visiškai suderintas su Sutartyje dėl Europos Sąjungos nustatytu ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslu, ir siūlo konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose svarstyti valstybių narių daugiamečius sanglaudos iššūkius; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina tai, kad per Europos semestrą akcentuojamas Europos socialinių teisių ramstis, ir pabrėžia, kad 45 % 2018 m. konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų suteikiamas tam tikras vaidmuo vietos ir regionų valdžios institucijoms ir (arba) iškeliami su teritoriniais skirtumais socialinių teisių srityje susiję uždaviniai (7); |
| --- | --- |

7.

| 8. | pakartoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijų kaip partnerių dalyvavimas planuojant ir įgyvendinant Europos semestrą, kartu priimant daugiapakopio valdymo susitarimus ir struktūruotai, nuolat bei aiškiai pripažįstant vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį, gerokai padidintų atsakomybės už konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas prisiėmimą šalies lygmeniu; pabrėžia, kad toks dalyvavimas yra dar svarbesnis atsižvelgiant į griežtesnes sąsajas tarp sanglaudos politikos ir Europos semestro pagal 2021–2027 m. DFP ir galimą reformų rėmimo programos, kuri taip pat būtų vykdoma atsižvelgiant į Europos semestrą, priėmimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | todėl pažymi, kad labai reikia užtikrinti geresnį Europos semestro proceso ir pasidalijamojo valdymo metodo koordinavimą bei sinergiją ir decentralizuotą ESI fondų pobūdį; pakartoja savo pasiūlymą ES patvirtinti elgesio kodeksą siekiant įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į Europos semestrą (8) ir pabrėžia, kad toks pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą ir dabartinį galių ir kompetencijų pasidalijimą visais valstybių narių valdymo lygmenimis; pažymi, kad elgesio kodekse turėtų būti atsižvelgta į atitinkamą patirtį, sukauptą taikant Europos partnerystės elgesio kodeksą administruojant sanglaudos politikos Europos struktūrinius ir investicijų fondus (9), taip pat į kai kurių šalių gerąją praktiką, kai vietos ir regionų valdžios institucijos yra plačiu mastu įtraukiamos į Europos semestrą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina stiprią ES darbo grupės dėl subsidiarumo rekomendaciją valstybėms narėms vadovautis Komisijos pateiktomis gairėmis dėl aktyvesnio dalyvavimo ir atsakomybės už konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas prisiėmimo skatinimo, atsižvelgiant į tai, kad ekonominės reformos gali turėti padarinių visais valdymo lygmenimis; turi būti įtraukiamos ne tik nacionalinės administracijos, bet ir vietos ir regionų valdžios institucijos, socialiniai partneriai ir apskritai pilietinė visuomenė (10); |
| --- | --- |

10.

| 11. | išreiškia susirūpinimą, kad Komisija iki šiol nepateikė struktūrinių reformų apibrėžties užtikrinant ES ekonomikos valdymą ir nenumatė galimos paramos pagal ES programas, pavyzdžiui, siūlomą reformų rėmimo programą; todėl pabrėžia, kad pagal subsidiarumo principą struktūrinės reformos, kurioms galima teikti ES finansavimą, turėtų apimti tik tas strategines politikos sritis, kurios yra susijusios su ES sutarties tikslų įgyvendinimu ir tiesiogiai priklauso ES kompetencijai. RK nepritaria bet kokiam siūlymui valstybėse narėse finansuoti konkrečiai neapibrėžtas struktūrines reformas, dėl kurių nebuvo atliktas išankstinis vertinimas Europos pridėtinės vertės požiūriu ir kurios nėra tiesiogiai susijusios su Sutartimis grindžiama ES kompetencija. Tokiomis aplinkybėmis RK atkreipia dėmesį į 2018 m. vasario 1 d. priimtą savo rezoliuciją, kurioje atmetamas 2017 m. gruodžio 6 d. Europos Komisijos pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Bendrųjų nuostatų reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 (11); |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad Europos ir nacionaliniu lygmeniu dėmesio vėl reikia skirti vietos ir regionų lygmens finansams, todėl palankiai vertina pirmininkaujančios Austrijos prašymą, kad RK išnagrinėtų šią temą; primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijų biudžetai, įskaitant socialines ir ypač gerovės išlaidas, vieni iš pirmųjų nukentėjo nuo finansų ir ekonomikos krizės ir vėliau vykusio biudžeto konsolidavimo bei mažesnių pervedimų iš centrinės Vyriausybės; nurodo, kad, nors krizė prasidėjo prieš dešimt metų, daugelio vietos ir regionų valdžios institucijų finansai vis dar suvaržyti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pakartoja, kad jam susirūpinimą kelia ES išliekantis žemas viešųjų, ypač vietos ir regionų valdžios institucijų, investicijų lygis, kuris 2017 m. tebebuvo daugiau kaip 30 % mažesnis nei 2009 m. lygis, išreikštas kaip BVP dalis (12); todėl apgailestaudamas pažymi, kad viešosios investicijos dažnai labiausiai nukenčia nuo fiskalinio konsolidavimo politikos, nors tokios investicijos daro tiesioginį poveikį vietos ekonomikai ir kasdieniam piliečių gyvenimui; taip pat išreiškia susirūpinimą dėl didėjančio investicijų centralizavimo: vietos ir regionų valdžios institucijoms tenkanti viešųjų investicijų dalis – nors ji Europos Sąjungoje vidutiniškai vis dar viršija 50 % – ryškiai sumažėjo, palyginti su 1990 m. buvusia 60 % dalimi (13); |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina Komisijos plataus užmojo ketinimą remtis patirtimi, įgyta administruojant Europos strateginių investicijų fondą (ESIF) ir apskritai įgyvendinant Investicijų planą, teikiant pasiūlymą dėl programos „InvestEU“; pripažįsta, kad šis pasiūlymas gali padėti supaprastinti finansinių priemonių naudojimą, o to jau seniai prašo RK, nes dabartinis sudėtingumas yra kliūtis plataus masto ir veiksmingam šių priemonių naudojimui; |
| --- | --- |

14.

| 15. | apgailestauja dėl didėjančio protekcionizmo tendencijos tarptautinėje prekyboje ir įspėja dėl neigiamų padarinių, kurių gali turėti daugiašalio prekybos bendradarbiavimo ir ginčų sprendimo sistemų sumenkinimas; vis dėlto laikosi požiūrio, kad dėl naujų laisvosios prekybos iniciatyvų pirmiausia turi būti atliekami poveikio vertinimai, kurie sudarytų palankesnes sąlygas anksti nustatyti ir kiekybiškai įvertinti galimą asimetrišką poveikį Europos regionams, kad būtų galima skubiai imtis atsakomųjų viešosios politikos priemonių; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad prekybos politika priskiriama ES išimtinei kompetencijai, o Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) šiuo metu yra viena iš priemonių, skirtų švelninti galimą neigiamą šalutinį prekybos politikos sprendimų poveikį; apgailestauja dėl to, kad praeityje nebuvo panaudotos visos EGF turimos lėšos, ir pažymi, kad kai kurios valstybės narės anksčiau veikiau rinkosi naudotis ESF lėšomis. RK atskiroje nuomonėje išsamiai išanalizuos, ar Europos Komisijos pasiūlymu išplėsti EGF taikymo sritį bei uždavinius ir sumažinti jo viršutines ribas bus užtikrinta reformuoto EGF suteikiama pridėtinė vertė ir išvengta dabartinio dubliavimosi bei kompromisų su ESF+ (14); |
| --- | --- |

16.

| 17. | pakartoja savo raginimą parengti tvirtą ir holistinę ES pramonės politikos strategiją, kuri sudarys sąlygas Europos pramonei, visų pirma MVĮ, atremti iššūkius ir pasinaudoti galimybėmis skaitmeninimo ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo srityse, specialų dėmesį skiriant investicijoms į technologinį MVĮ stiprinimą ir darbuotojų specializaciją užtikrinant tęstinį jų mokymą; dar kartą pabrėžia lemiamą vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį kuriant regionines inovacijų ekosistemas ir klasterius, kurie turi esminės reikšmės norint sėkmingai diegti inovacijas; pabrėžia, kad Europos bendroji rinka yra ES ekonominės ir politinės integracijos pagrindas, ir nurodo, kad bendrosios rinkos kūrimas yra tęstinis projektas ir daugeliu svarbių aspektų jis tebėra nebaigtas, o tai visų pirma daro poveikį vartotojams ir MVĮ; taip pat palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl naujos bendrosios rinkos programos po 2020 m., kuria nustatoma paramos priemonių sistema Europos MVĮ konkurencingumui didinti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nurodo, kad būtinybė gerinti administracinius ir institucinius gebėjimus yra svarbiausias aspektas įgyvendinant daugumą struktūrinių reformų, nustatytų per Europos semestrą; pabrėžia, kad skirtingi politiniai prioritetai yra viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl Europos semestro kontekste nepatenkinamai įgyvendinamos struktūrinės reformos; kai kuriose šalyse prie to prisideda nepakankami administraciniai ir instituciniai gebėjimai įvairiais valdymo lygmenimis: tai trukdo viešosioms ir privačioms investicijoms, sumažina piliečiams teikiamų viešųjų paslaugų kokybę ir lėtina ESI fondų ir kitų ES programų įgyvendinimą; pabrėžia, kad 2018 m. 63 % visų rekomendacijų, tiesiogiai skirtų vietos ir regionų valdžios institucijoms, buvo susijusios su administracinių gebėjimų stiprinimu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pažymi, kad, nors paraiškas pagal struktūrinių reformų rėmimo programą pateikė dauguma valstybių narių, su viešojo administravimo kokybe ir gebėjimais susiję sunkumai yra didesni daugelyje Pietų ir Rytų Europos šalių (15); palankiai vertina galimybę vietos ir regionų valdžios institucijoms dalyvauti struktūrinių reformų rėmimo programoje ir ragina Komisiją skatinti valstybes nares spręsti subnacionalinių valdžios institucijų gebėjimų stiprinimo klausimą; palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą labiau koordinuoti įvairias ES finansuojamas gebėjimų stiprinimo galimybes ir pakartoja, kad Komisija turėtų tai daryti skaidriai, paskelbdama bendrą strateginį dokumentą (16); |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją įvertinti, kaip ES viešųjų pirkimų taisyklės buvo perkeltos į nacionalinę teisę ir kaip jos yra įgyvendinamos, pabrėžiant tiek jų įgyvendinimą vietos ir regionų lygmeniu, atsižvelgiant į subnacionalinių valdžios institucijų svarbą viešųjų pirkimų srityje, tiek tai, kokiu mastu nauji standartai supaprastino arba apsunkino reglamentavimą šioje srityje; nurodo, kad reikia daryti didesnę pažangą skaitmeninių viešųjų pirkimų srityje ir kad valstybės narės turėtų siekti sparčiai suskaitmeninti procedūras ir visuose pagrindiniuose etapuose įdiegti e. procesus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | paveda Komiteto pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Komisijai, Europos Parlamentui, ES Tarybai pirmininkaujančiai Austrijai ir Europos Vadovų Tarybos pirmininkui. |
| --- | --- |

21.

2018 m. spalio 10 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2017) 690 final.

1

final

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P8-TA-2017-0418&language=LT&ring=A8-2017-0310.

2

(3)  Komisijos komunikatas dėl 2018 m. konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, p. 3, (https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2018-european-semester-country-specific-recommendation-commission-recommendation-communication-lt.pdf); taip pat žr. Europos Komisijos pasiūlymo dėl reformų rėmimo programos poveikio vertinimą, http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2018/EN/SWD-2018-310-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF.

3

(4)  Žr. ankstesnėje išnašoje minėto poveikio vertinimą, p. 23–26.

4

(5)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/2018-Territorial-Analysis-of-CSRs/2018_CSRs_draft_final.pdf

5

(6)  Komisijos komunikatas dėl 2018 m. konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, p. 3.

6

(7)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/2018-Territorial-Analysis-of-CSRs/2018_CSRs_draft_final.pdf

7

(8)  Žr. 2017 m. gegužės 11 d. priimtą RK nuomonę „Europos semestro valdymo gerinimas: elgesio kodeksas dėl vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo“.

8

(9)  Deleguotasis reglamentas dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų Europos partnerystės elgesio kodekso (Nr. 240/2014).

9

(10)  https://ec.europa.eu/commission/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_en

10

(11)  COM(2017) 826 final.

11

final

(12)  Šaltinis – Eurostatas https://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tec00022&language=en)

12

(13)  Europos Komisija, 7-oji sanglaudos ataskaita (p. 168).

13

(14)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR13_07/SR13_07_LT.pdf

14

(15)  Šiuo klausimu faktai yra apibendrinti Europos Komisijos pasiūlymo dėl reformų rėmimo programos poveikio vertinime, p. 27, http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2018/EN/SWD-2018-310-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF.

15

(16)  https://memportal.cor.europa.eu/Handlers/ViewDoc.ashx?doc=COR-2018-00502-00-00-AC-TRA-LT.docx

16

---

NUOMONĖS

Regionų komitetas

131-oji RK plenarinė sesija ir renginio „Europos regionų ir miestų savaitė“ atidarymas, 2018 10 8–2018 10 10

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 461/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 461/5

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Svarstymai apie Europą. Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo atkuriant pasitikėjimą Europos Sąjunga

(2018/C 461/02)

| Bendrapranešėjai: | Karl-Heinz LAMBERTZ (BE/PES), Europos regionų komiteto pirmininkas, vokiškai kalbančios bendruomenės parlamento narys ir Senato narys
  Markku MARKKULA (FI/PPE), Europos regionų komiteto pirmininko pavaduotojas ir Espo miesto tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | 2016 m. lapkričio 8 d. Europos Vadovų Tarybos pirmininko Donald TUSK prašymas pateikti nuomonę „Svarstymai apie Europą. Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo atkuriant pasitikėjimą Europos Sąjunga“ |

Bendrapranešėjai:

Karl-Heinz LAMBERTZ (BE/PES), Europos regionų komiteto pirmininkas, vokiškai kalbančios bendruomenės parlamento narys ir Senato narys

Markku MARKKULA (FI/PPE), Europos regionų komiteto pirmininko pavaduotojas ir Espo miesto tarybos narys

Pamatinis dokumentas:

2016 m. lapkričio 8 d. Europos Vadovų Tarybos pirmininko Donald TUSK prašymas pateikti nuomonę „Svarstymai apie Europą. Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo atkuriant pasitikėjimą Europos Sąjunga“

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Preambulė: vietos ir regionų atstovų indėlio atkuriant pasitikėjimą aplinkybės

| 1. | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 21 d. Briuselyje priimtą Europos regionų komiteto (RK) misijos deklaraciją, kurioje skelbiama: „Mes – politinė asamblėja, kurią sudaro vietos ir regionų lygiu išrinkti valdžios atstovai, dirbantys Europos integracijos labui. Mūsų politinis teisėtumas leidžia mums instituciniu lygiu atstovauti visiems Europos Sąjungos regionams, miestams ir seniūnijoms. Mūsų misija – įtraukti vietos ir regionų valdžios atstovus į Europos sprendimų priėmimo procesą ir tokiu būdu skatinti piliečių aktyvumą. [...] Mes stebime, kad būtų laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų ir Europos Sąjungos sprendimai būtų priimami ir įgyvendinami kuo arčiau piliečių ir pačiu tinkamiausiu lygiu [...]. Mes betarpiškai diskutuojame su savo bendrapiliečiais apie Europos laimėjimus ir ateityje laukiančius sunkumus ir stengiamės paaiškinti ir informuoti, kaip įgyvendinama Bendrijos politika ir koks jos teritorinis poveikis.“; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atsižvelgdamas į RK 2015–2020 m. penkis politinius prioritetus („Naujas postūmis Europos ekonomikai“, „ES teisėkūros klausimų teritorinis aspektas“, „Paprastesnė, geriau sujungta Europa“, „Stabilumas ir bendradarbiavimas Europos Sąjungoje ir už jos ribų“, „Piliečių Europa yra ateities Europa“); |
| --- | --- |

2.

| 3. | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 8 d. Europos Vadovų Tarybos pirmininko prašymą Regionų komitetui parengti nuomonę, kurioje būtų išdėstytos vietos ir regionų valdžios institucijų įžvalgos ir pasiūlymai dėl Europos ateities siekiant atkurti pasitikėjimą Europos projektu (1); |
| --- | --- |

3.

| 4. | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 1 d. Europos Komisijos baltąją knygą dėl Europos ateities „Kokia ES 27 bus 2025 m.? Apmąstymai ir scenarijai“ ir penkis vėlesnius diskusijoms skirtus dokumentus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 25 d. pasirašytą Romos deklaraciją, kurią pasirašiusieji pareiškė: „Pasižadame išklausyti, kas mūsų piliečiams kelia nerimą, ir į tai reaguoti [...]. Dirbsime kartu tokiu lygmeniu, kuriuo užtikrinsime realius pokyčius, – ar tai būtų Europos Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmeniu, laikydamiesi tiek valstybių narių tarpusavio, tiek jų ir ES institucijų pasitikėjimo bei lojalaus bendradarbiavimo idėjos ir vadovaudamiesi subsidiarumo principu. Sudarysime sąlygas būtinai veiksmų laisvei įvairiais lygmenimis, kad sustiprintume Europos inovacijų ir augimo potencialą. Norime, kad Sąjunga būtų didelė spręsdama didelius klausimus ir maža spręsdama mažus. Skatinsime demokratinį, veiksmingą ir skaidrų sprendimų priėmimo procesą ir geresnių rezultatų užtikrinimą.“; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atsižvelgdamas į Europos Komisijos pirmininko ketinimų raštą (2), kuriuo remiantis siekiama tęsti baltosios knygos diskusijas dėl Europos ateities iki pat 2019 m. birželio mėn. rinkimų rengiant diskusijas, piliečių dialogus, bendraujant su nacionaliniais parlamentais ir dirbant su regionais; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atsižvelgdamas į pranešimą „Stiprinti ryšį su ES piliečiais. Nauja galimybė“ (3), kuriame pažymima, kad regionai taip pat atlieka vis svarbesnį vaidmenį persvarstant Sąjungos ir jos valstybių narių valdymą, ir turėdami tvirtą socialinį ir ekonominį pagrindą ir bendrą kultūrinę tapatybę bei būdami svarbiais dalyviais ir tarpininkais užmezgant ryšius su piliečiais, jie yra tinkamas politikos gairių ir deramo įgyvendinimo daugelyje politikos sričių lygmuo; taip pat atsižvelgdamas į „2017 m. ES pilietybės ataskaitą“ (4), kurioje pripažįstama, kad šiuo metu, gyvybiškai svarbu stiprinti piliečių priklausomybės ir dalyvavimo integracijos projekte jausmą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atsižvelgdamas į tris Europos Parlamento rezoliucijas, susijusias su Europos Sąjungos ateitimi (5); |
| --- | --- |

8.

| 9. | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio mėn. ES valstybėse narėse pradėtas konsultacijas su piliečiais; |
| --- | --- |

9.

Suprasti ir perduoti piliečių ir vietos bei regionų atstovų įžvalgas ir lūkesčius, siejamus su ES

a)   Vietos ir regionų atstovai siekia, kad piliečių balsas būtų išgirstas

| 10. | pabrėžia, kad įgyvendindamas 2016 m. kovo mėn. pradėtą iniciatyvą „Svarstymai apie Europą“ jis stengėsi tarp Europos Sąjungos ir jos piliečių sukurti pasitikėjimą per piliečių ir bendruomenių dialogus ir susitikimus su vietos ir regionų politikų asociacijomis ir asamblėjomis bei daugeliu visuomeninių judėjimų (6), taip pat su nacionalinėmis ir Europos teritorinėmis asociacijomis, siekdamas išgirsti ir perduoti žmonių nuomonę, idėjas ir nuogąstavimus dėl Europos projekto; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad iki šiol daugiau kaip 176 Europos regionų komiteto politinių atstovų dalyvavo šiame procese inicijuodami ir dalyvaudami piliečių dialoguose, rengiamuose įgyvendinant iniciatyvą „Svarstymai apie Europą“. Daugiau kaip 40 000 dalyvių asmeniškai arba skaitmeniniu būdu dalyvavo šiuose renginiuose, kurie vyko 110 regionų visose valstybėse narėse. Daugiau kaip 22 000 piliečių dalyvavo apklausose internetu ir per mobiliąsias programėles, kurios grįžtamosios informacijos būdu leidžia dialogų dalyviams ir piliečiams nuotoliniu būdu prisidėti prie diskusijų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad šioje veikloje dalyvauja visų RK frakcijų išrinkti atstovai ir, kai gali, dalijasi platformomis su Europos Vadovų Tarybos atstovais, nacionalinių parlamentų nariais, Europos Parlamento, Europos Komisijos ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nariais; akcentuoja, kad būtinas papildomas koordinavimas visų institucijų ir valstybių narių informavimo veiklos matomumui ir poveikiui gerinti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į RK užsakymu atliktos vietos ir regionų valdžios institucijų, įskaitant RK narius ir pakaitinius narius, taip pat jų asociacijas, apklausos rezultatus (7); |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį, kad daugumą rengiamų dialogų žmonės vertina per savo regione, mieste ar vietovėje vykstančių įvykių prizmę; šiuo požiūriu pažymi, kad ES politikai iš regionų ir miestų geriausiai supranta piliečiams rūpimus klausimus ir jų lūkesčius; |
| --- | --- |

14.

b)   Iš piliečių sužinojome, kad jie pageidauja solidarumu, sanglauda ir artumu grindžiamo ES projekto

| 15. | pabrėžia, kad RK piliečių dialoguose tarp rūpimų klausimų (8) dažniausiai buvo minimas lėtas sprendimų įgyvendinimas, visų pirma užimtumo srityje, migracija ir apskritai ekonominė padėtis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | šiuo požiūriu atkreipia dėmesį, kad daug piliečių yra išreiškę didesnio solidarumo ES norą; tai yra tvirtas raginimas imtis veiksmų esamai ir daugeliu atvejų didėjančiai nelygybei įvairiose srityse mažinti, iš esmės stiprinant sanglaudą ir solidarumą tarp valstybių narių ir regionų bei juose; šiems bendriems lūkesčiams patenkinti gali prireikti perorientuoti ir iš naujo suderinti nemažai politikos priemonių Europos Sąjungoje;-- |
| --- | --- |

16.

| 17. | įspėja apie plačiai paplitusį nusivylimą ES, nes ji dažnai laikoma pernelyg nutolusia ir nepatikima. Kartu daugelis žmonių vis dar mano nežinantys, kas yra ES ir ką ji daro. Tai lemia didelį atotrūkį tarp žmonių lūkesčių ir ES gebėjimo juos patenkinti. Nepakankamai suvokiama nauda sprendžiant vietos problemas, be kita ko, dėl nepakankamos komunikacijos, taip pat klaidinančių naratyvų ir žodyno bendraujant su piliečiais ir menko dalyvavimo sprendimų priėmimo procese; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pastebi, kad Eurobarometro apklausos (9) rodo, kad daugiau kaip du trečdaliai respondentų įsitikinę, kad jų šaliai naudinga būti ES nare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atsižvelgdamas į tai primena, kad valstybėms narėms tenka bendra atsakomybė ieškoti sprendimų Europos lygmeniu, siekiant ES veiksmingumo pagal svarbias darbotvarkes, kuriomis remiantis ES gali sukurti tikrą pridėtinę vertę, ir kartu įgyvendinti būtinas nacionalines reformas, įskaitant atitinkamą finansavimą, gerai veikiančiam vietos ir regionų valdymui užtikrinti, kad piliečiai pajustų pastangas spręsti problemas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia tai, kad daugelio vietos debatų ir taip pat apklausos rezultatų rodo, kad jaunesni nei 30 metų amžiaus asmenys yra ta karta, kuri ypač entuziastingai vertina ES ir labai vertina judėjimo laisvę ir ES teikiamas švietimo galimybes; tačiau puikiai supranta, kad daugelyje šalių ši karta labiausiai nukentėjo, patirdama ilgalaikį ekonomikos krizės poveikį ir jaunimo nedarbą, ir ji labai kritiškai vertina Europos Sąjungos vaidmenį šiomis aplinkybėmis; todėl primygtinai ragina parengti kur kas tvirtesnę, į ateitį orientuotą ES politiką ir įtraukti ją į ES sprendimų priėmimo sistemą, imantis konkrečių veiksmų ir skiriant daugiau specialių išteklių konkrečioms jaunimo problemoms spręsti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į tai, kad piliečių nuogąstavimas, jog į juos nepakankamai atsižvelgiama sprendimų priėmimo procese, dažnai paskatina įvairių formų nepasitikėjimą demokratinėmis institucijomis, įskaitant ES institucijas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad pasitikėjimas vietos ir regionų lygmens valdžia apskritai yra didesnis už pasitikėjimą nacionaline valdžia, be to, daugumoje valstybių narių jis didesnis už pasitikėjimą ES; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad, siekiant atkurti pasitikėjimą ES, svarbu patikslinti piliečiams, kas galiausiai atsakingas už sprendimus ES lygmeniu, todėl ragina stiprinti demokratinę atskaitomybę; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena, kad Europos integracija yra projektas, kuriuo buvo suteikta politinė visuotinių vertybių ir teisių sistemos išraiška, tačiau daug piliečių yra nusivylę, jų nuomone, ES nesugebėjimu parodyti, kad ji vadovaujasi savo vertybėmis ir puoselėja jas; pripažįsta, kad labai svarbu nuolat iš naujo tvirtinti bendras ES piliečių vertybes, kurios yra būtinas tarpusavio pasitikėjimo ir kompromisų pagrindas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad yra daug galimybių plėtoti ES piliečių „pilietinę Europos tapatybę“ su svarbiomis teisėmis ir pareigomis, darančiomis poveikį jų kasdieniam gyvenimui; ši tapatybė turėtų būti grindžiama turtingu Europos istorijos ir kultūros paveldu; tokia tapatybė būtų svarbi siekiant padidinti piliečių priklausymo „Europos projektui“ jausmą ir turėtų papildyti ir praturtinti nacionalinę, regionų ir vietos tapatybes, kurios sudaro asmens tapatybę; nors tapatybės jausmas negali ir neturėtų būti primestas, jį galima remti ir skatinti raginant dalyvauti pilietiniame gyvenime, kultūrinėje veikloje ir švietime ir todėl reikėtų remti pakankamomis priemonėmis ir ištekliais; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pripažįsta, kad piliečiai, gyvendami į žinias ir ateitį orientuotojoje visuomenėje, gali geriau atpažinti savo vietos bendruomenių poreikius, todėl gali geriau išbandyti ir taikyti kuriamus novatoriškus sprendimus, skirtus vietos poreikiams patenkinti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | remia piliečių reikalavimą užtikrinti daugiau demokratinio dalyvavimo būdų ir geresnę komunikaciją su Europos institucijomis sukuriant nuolatinius ir struktūruotus dialogo kanalus; todėl ragina stiprinti Europos Komisijos komunikacijos strategiją, vykdomą per jos informacijos tinklus, šiuo tikslu pasinaudojant regionų valdžios institucijų galimybėmis koordinuoti jų teritorijose esančių Europos informacijos centrų veiklą, nes tai padidintų šių centrų veiksmų poveikį; |
| --- | --- |

27.

c)   Primygtinis vietos ir regionų atstovų raginimas užtikrinti visapusišką jų dalyvavimą rengiant ir įgyvendinant ES projektą (10)

| 28. | pritaria vietos ir regionų lygmens atstovams, kad ES daugiausia dėmesio turėtų skirti tokioms prioritetinėms sritims kaip sanglaudos politika, socialinė politika (įskaitant švietimą ir judumą), ekonominė politika (užimtumas ir augimas), migracija ir integracija, aplinkosaugos klausimai, įskaitant klimato kaitą, ir sauga; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad tiek piliečių dialogai, tiek vietos ir regionų valdžios institucijų apklausa rodo didelį susirūpinimą jaunimu, tinkamų galimybių jam suteikimu ir lūkesčių patenkinimu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkreipia dėmesį, kad ne tik piliečiams, bet ir vietos bei regionų valdžios institucijų atstovams solidarumo sąvoka yra svarbi kaip viena iš Europos Sąjungos pamatinių vertybių; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad daugumos apklausoje dalyvavusių vietos ir regionų valdžios institucijų nuomone, didesnė decentralizacija ir geresnis galių pasidalijimas yra esminės gero valdymo sudedamosios dalys, didinančios skaidrumą, atskaitomybę ir politikos formavimo kokybę, nes užtikrina tiesioginį dalyvavimą ir ryšius su piliečiais, taip pat vieta grindžiamus sprendimus; atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas ES sprendimų priėmimo procese suteikia įgyvendinamai politikai pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos puikiai suvokia didėjantį bendradarbiavimo peržengiant nacionalines sienas poreikį siekiant atremti didžiausius mūsų laikmečio iššūkius, pavyzdžiui, klimato kaitą ir gaivalines nelaimes, įvairių išraiškų globalizaciją, skaitmeninimą ir jo socialines pasekmes, nestabilumą pasaulyje, demografinius pokyčius, skurdą ir socialinę įtrauktį ir t. t. Jos taip pat atlieka lemiamą vaidmenį įgyvendinant sanglaudos politiką, įskaitant tokias tarpvalstybinio bendradarbiavimo iniciatyvas kaip daugybė nedidelių ir žmonių tarpusavio ryšiais pagrįstų projektų, kurie yra ypač svarbūs kaip konkretus kasdienio solidarumo pavyzdys; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat pageidauja, kad Europos Sąjunga daugiau dėmesio skirtų ES pilietybės teisėms, kaip antai teisei laisvai gyventi, dirbti ir mokytis; atsižvelgdamas į tai primena, kad regionų ir vietos valdžios institucijos, bendradarbiaudamos su Europos institucijomis, gali atlikti svarbų vaidmenį informuojant piliečius apie laisvo judėjimo jiems suteikiamas realias galimybes studijuoti arba siekti karjeros kitoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

33.

Įtvirtinti ES politiką vietoje siekiant pokyčių žmonių gyvenime

a)   Visuomenės uždavinius spręsti vietos lygmeniu

| 34. | pabrėžia, kad ES politika turi įgalinti žmones spręsti svarbias savo gyvenimo problemas, kurioms atsaką turi duoti visi valdžios lygmenys – nuo Europos iki vietos lygmens; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pažymi, kad mūsų laukiantys visuomenės uždaviniai turi būti sprendžiami pasauliniu mastu, tačiau veiksmų reikia imtis vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primena, kad miestai ir regionai užtikrina sąsają tarp JT darnaus vystymosi tikslų (DVT) ir piliečių reaguodami į jų raginimą imtis veiksmų naudojant jiems suteiktas priemones; 17-os DVT tikslų nepasieksime be vietos ir regionų valdžios dalyvavimo ir derinimo su ja; todėl tikslinga visiškai išnaudoti visas priemones, kuriomis siekiama remti decentralizuotą bendradarbiavimą, politikos suderinimą ir teritorinį požiūrį, kadangi jos sutelkia vietos ir regionų valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės potencialą skatinti partnerystę ir visų valdymo lygmenų sąveiką; |
| --- | --- |

36.

b)   Piliečių labui skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą

| 37. | pabrėžia, kad išliekančių ekonominių, socialinių ir teritorinių skirtumų mažinimas ir toliau bus labai svarbus uždavinys ES ateičiai; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primena, kad socialinė, ekonominė ir teritorinė sanglauda yra ES sutarties tikslas ir jai pasiekti reikia atremti tiek struktūrinius, tiek naujus iššūkius, propaguoti atsparią visuomenę ir ekonomiką bei strategiją globalizacijai suvaldyti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkreipia dėmesį į Septintąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą „Mano regionas, mano Europa, mano ateitis“, kurioje atskleidžiama sanglaudos politikos svarba Europai, jos piliečiams, jos ekonomikai, jos miestams ir regionams ir kad tvaraus ekonominio augimo suderinimas su socialine pažanga, ką padeda padaryti sanglaudos politika, yra svarbus kaip niekada (11); |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina parengti tvirtą sanglaudos politiką po 2020 m. visiems regionams, grindžiamą Europos partnerystės principu, bendru valdymu ir daugiapakopiu valdymu, kaip raginama #CohesionAlliance deklaracijoje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | apgailestauja, kad tik nedaug piliečių žino apie teigiamą sanglaudos politikos poveikį; todėl ragina visais valdymo lygmenimis kartu stengtis, kad būtų plačiau paskleista informacija apie skirtingų ES politikos sudedamųjų dalių poveikį ir fondus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad ES miestų darbotvarkė padeda spręsti įvairias problemas, nuo judumo mieste iki oro kokybės, nuo žiedinės ekonomikos iki migrantų ir pabėgėlių įtraukties; taip pat pabrėžia, kad svarbu plėtoti miesto ir kaimo partnerystę siekiant veiksmingiau spręsti šias problemas; be to, remia miestus ir regionus kuriant vieta grindžiamas inovacijų ekosistemas ir įgyvendinant pažangiosios specializacijos strategijas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia, kad visuotinės svarbos paslaugos (VSP) ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugos (VESP) yra neatsiejama Europos socialinio modelio ir socialinės rinkos ekonomikos dalis, užtikrinanti kiekvienam teisę ir galimybę gauti būtiniausias prekes ir kokybiškas viešąsias paslaugas; pritaria VESP koncepcijos taikymui ir naujoms socialinėms paslaugoms, tokioms kaip pabėgėlių ir migrantų priėmimas ir integracija, socialinis būstas, minimalios pajamos arba skaitmeninė infrastruktūra; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina didinti Europos partnerysčių tarp savivaldybių, miestų ir regionų skaičių, taip pat per porinius projektus, siekiant tapti pasauliniais lyderiais ir taikyti geriausios patirties pavyzdžius sprendžiant visuomenės uždavinius ir taikant naujausias mokslines žinias; |
| --- | --- |

44.

c)   Įveikti migraciją ir užtikrinti integraciją

| 45. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos piliečiai mano, jog migracijos problema yra vienas iš kertinių akmenų, parodančių kaip „solidarumas“ yra praktiškai įgyvendinamas, tačiau, atsižvelgiant į šias aplinkybes, bendrą supratimą, kas yra solidarumas, dar teks išugdyti; pabrėžia pagrindinį vietos ir regionų valdžios institucijoms tenkantį vaidmenį sudarant palankesnes migrantų priėmimo ir integracijos sąlygas, taip pat organizuojant atvirą, argumentuotą ir humanišką diskusiją šiais jautriais klausimais; |
| --- | --- |

45.

| 46. | primygtinai ragina remti savivaldybių, miestų ir regionų vaidmenį tiek krizės valdymo, tiek ilgalaikės integracijos srityse. Prisidėdama prie valstybių narių ES turi sukurti nuoseklią migracijos politikos sistemą ir užtikrinti pakankamą tikslinę finansinę ir techninę paramą, siekiant palengvinti migrantų integraciją vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad migrantų integracijos politika turi būti kuriama bendradarbiaujant visiems valdymo lygmenims, taip pat remiama tinkamomis ES lygmens finansinėmis priemonėmis pagal visapusišką ES migracijos politiką. Siekiant užtikrinti didžiausias sėkmingos integracijos galimybes, naudingas ir migrantams, ir priimančiajai visuomenei, reikėtų atsižvelgti į keletą veiksnių, įskaitant migrantų profesines žinias ir kalbinius įgūdžius, esamus giminystės ryšius, jų pageidavimus ir prieš atvykimą galimai turėtus ryšius su priimančiąja šalimi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pažymi, kad veiksmingas ir humaniškas ES išorės sienų valdymas ir visapusiškos migracijos politikos ir bendros ES prieglobsčio sistemos, kurioje nustatyti bendri aukšti standartai, kūrimas yra labai svarbūs visoms savivaldybėms, miestams ir regionams, visų pirma tiems, kurie priima pabėgėlius ir tiems, kurie yra prie sienų, kur migracija yra didžiausia; taip pat pabrėžia, kad tokia politika turi apimti suderintą požiūrį į humanitarinę apsaugą, naujus teisėtos migracijos kelius, įskaitant apykaitinės migracijos sistemas, ir pastangas kovoti su migracijos priežastimis ir neteisėta prekyba žmonėmis, ypač prekyba moterimis ir vaikais seksualiniais tikslais, o tam reikalingi ir naujas politinis įsipareigojimas visomis pakopomis, ir atitinkamos priemonės; |
| --- | --- |

48.

d)   Užtikrinti socialines teises ir galimybes gauti išsilavinimą ir propaguoti kultūros paveldą

| 49. | pabrėžia didelį piliečių norą, kad visų sričių ES politikoje ir programose būtų sukurtas ES socialinis aspektas, taip papildant esamas nacionalines arba regionines lyčių lygybės ir socialinės apsaugos sistemas. SESV 8 ir 9 straipsniai tam suteikia pagrindą, todėl reikėtų tinkamai užtikrinti jo vykdymą. Be to, RK remia socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą vietos ir regionų valdžios institucijoms atliekant pagrindinį vaidmenį ir ragina Socialinės pažangos protokolą įtraukti į ES sutartis; siekia, kad socialinės teisės būtų pripažintos lygiavertėmis ekonominėms teisėms; palankiai vertina tai, kad Europos socialinių teisių ramstis įtrauktas į Europos semestrą. RK pritaria socialinių rodiklių suvestinės naudojimo Europos semestre idėjai ir taip pat mano, kad privalomi socialiniai tikslai turi būti įtraukti į ES pirminės teisės aktus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atkakliai tvirtina, kad socialinės investicijos neturėtų būti vertinamos vien tik kaip našta viešiesiems finansams. Socialinės politikos finansavimas ir socialinių teisių gynimas, kaip nustatyta 2017 m. lapkričio mėn. vykusiame Geteborgo aukščiausiojo lygio susitikime, turi akivaizdžią europinę pridėtinę vertę, kuri labai svarbi atkuriant piliečių pasitikėjimą integracijos procesu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad ypač svarbu padėti piliečiams patekti į vietos ir sąžiningas darbo rinkas, siekiant panaikinti nedarbą, taikant specialias priemones, skirtas padėti nuo jo labiausiai kenčiančioms grupėms; ir siekia parengti socialinių tikslų planą, įtrauktiną į perspektyvią socialinės politikos veiksmų programą, apimančią specialias priemones ir konkrečias teisėkūros priemones investavimo į žmones, įgūdžius, žinias, socialinę apsaugą ir įtrauktį srityse; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina ES visapusiškai įsipareigoti skatinti moterų ir vyrų lygybę, visų pirma skirti dėmesį smurto prieš moteris prevencijai ir panaikinimui, nes tai yra visuotinė, struktūrinė ir daugialypė problema, dėl kurios patiriamos didžiulės asmeninės, socialinės ir ekonominės sąnaudos; |
| --- | --- |

52.

| 53. | primygtinai tvirtina, kad labai svarbu investuoti į jaunimą ir ragina ES remti vietos ir regionų valdžios institucijas patenkinant poreikius įgūdžių ir švietimo srityje; ragina sukurti naują įgūdžių ir švietimo aljansą, kurio tikslas – skatinti viešąsias investicijas į švietimą, propaguoti judumą („Erasmus+“), skatinti tarpregioninį bendradarbiavimą, ypač pasienio vietovėse, bei žmonių tarpusavio ryšius ne tik profesinėje, bet ir kultūros srityje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atsižvelgdamas į subsidiarumo ir proporcingumo principus, primygtinai ragina įtraukti regionų valdžios institucijas į priemonių, tokių kaip Europos socialinis fondas ir Jaunimo garantijų iniciatyvai įgyvendinti skirti fondai, valdymą, nes dažnai būtent regionų lygmeniu įgyvendinama aktyvi užimtumo politika, įskaitant socialines inovacijas ir lygių galimybių politiką; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad švietimo srityje būtų naudinga į mokymo programas įtraukti įvairius, mums europiečiams bendrus ir įvairias sritis apimančius elementus, pavyzdžiui, susijusius su kultūra, paveldu, istorija arba Europos projektu; be to, atkreipia dėmesį į svarbią moksleivių supažindinimo su Europos projektu veiklą, kurią paprastai vykdo vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primena, kad įvairios kultūros paveldo formos yra didelė Europos vertybė, tai – instrumentas, galintis daryti didelį sverto poveikį didinant ES regionų tvarumą ir sanglaudą ir padėti sustiprinti regiono ir visos Europos tapatybę ir ypač atitinkantis ES šūkį „suvienijusi įvairovę“; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia, kad turizmas ir kūrybos sektorius gali regionų kultūros paveldą paversti galimybe kurti darbo vietas ir daryti netiesioginį ekonominį poveikį, taip pat pasitelkus inovacijas ir pažangiosios specializacijos strategijas; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad Europos Sąjunga turėtų propaguoti savo kultūrų ir kalbų įvairovę ir pabrėžti jos vertę, skatinti įgyti žinių, remti inovacijas ir tarpregioninį bendradarbiavimą visose kultūros srityse, taip pat naujus verslo modelius kultūros ir kūrybos pramonės srityje; |
| --- | --- |

58.

e)   Skatinti mokslinius tyrimus, inovacijas ir skaitmeninę transformaciją

| 59. | mano, kad Europos finansavimo programos, grindžiamos moksliniais tyrimais, inovacijomis, mainais, partneryste ir judumu ir taikomos pažangiuosiuose miestuose, gali suteikti piliečiams geresnes paslaugas, taigi, pagerinti jų gyvenimo kokybę; pabrėžia, kad vykdant mokslinius tyrimus ir diegiant inovacijas sanglauda ir bendra žemės ūkio politika taip pat gali tapti gyvybingos ir perspektyvios; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina padidinti inovacijų mastą viešajame sektoriuje ir įmonėse, taip pat pasitelkus tokias iniciatyvas kaip „Mokslas ir regionai“, suburiant politikus ir mokslininkus diskusijoms apie įrodymais grindžiamą sprendimų priėmimą, leidžiantį europiečiams kartu kurti savo ateitį; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia, kad skaitmeninė transformacija ir e. valdymas remia vietos viešojo administravimo institucijas. Piliečiai ir verslo bendruomenė palankiai vertina tokių investicijų Europos pridėtinę vertę, kurią dažnai suteikia tarpvalstybinis ar tarpregioninis bendradarbiavimas (įskaitant plačiajuostį ryšį visiems), nes jos didina vietos ekonomikos atsparumą ir padeda gerinti gyvenimo kokybę vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad miestai, tiek fiziniu, tiek skaitmeniniu požiūriu, yra vieta, kur žmonės susitinka, išgirsta naujų idėjų, svarsto naujas galimybes, novatoriškai kuria ateitį, sužino, kaip keičiasi visuomenė ir koks poveikis daromas piliečiams. Todėl miestai gali paspartinti vietos bendruomenių skaitmeninio susijungimo visoje Europoje procesą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | primena, kad skaitmeninė transformacija yra naujas sanglaudos instrumentas ir priemonė spręsti demografijos problemas: atokios, kaimo vietovės ir atokiausi regionai turi išlaikyti jungtis ir savo gamtinius trūkumus paversti vertybe laikantis teritorinės sanglaudos principo. ES ir vietos dalyvių remiami inovacijų centrai, gyvosios laboratorijos, dizaino studijos, bibliotekos, inkubatoriai, inovacijų stovyklos skatina vietos ekonomiką ir palengvina suinteresuotųjų subjektų prieigą prie skaitmeninių technologijų; |
| --- | --- |

63.

f)   Remti kaimo vietovių vystymąsi, užtikrinti bendrą žemės ūkio politiką ir propaguoti vietinę gamybą

| 64. | primena, kad kaimo vietovės ir tarpiniai regionai sudaro 91 % visos ES teritorijos ir juose gyvena 60 % jos gyventojų, ir kad pastebimas didelis vystymosi atsilikimas tarp miesto ir kaimo vietovių, kuriose jausmas būti paliktam likimo valiai perauga į stiprėjantį euroskepticizmą; todėl mano, kad tiek bendra žemės ūkio politika, tiek sanglaudos politika ir toliau turi būti solidarumu grindžiamos priemonės, skatinančios tvaraus ir inovatyvaus žemės ūkio atsinaujinimą ir kaimo plėtrą, ir skatina į kaimo vietoves atsižvelgti visų sričių ES politikoje; |
| --- | --- |

64.

| 65. | tarpregioninis bendradarbiavimas gali būti labai svarbus veiksnys siekiant optimizuoti pažangiosios specializacijos strategijas, nes leistų užtikrinti sąveiką ir kuo labiau padidinti bendrų pastangų inovacijų srityje naudą; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pabrėžia, kad tai, kaip gaminame ir vartojame maisto produktus, vietos ir pasaulio mastu daro didžiulį poveikį ne tik piliečių gerovei, aplinkai, biologinei įvairovei ir klimatui, bet ir mūsų sveikatai ir ekonomikai; ragina kurti ir remti vietos rinkas ir trumpas gamybos grandines kaip maisto produktų sistemas, kurioms būdingas konkretus vietos aspektas, ir pabrėžia kokybiškų Europos produktų propagavimo svarbą; |
| --- | --- |

66.

| 67. | mano, kad BŽŪP antrojo ramsčio lėšų mažinimas yra neproporcingas, ir yra susirūpinęs, kad toks įsikišimas gali būti kliūtis kaimo vietovės ir Europos Komisijos siekiui sustiprinti aplinkos ir gamtos apsaugą bei ES tikslams klimato ir išteklių apsaugos srityje; |
| --- | --- |

67.

g)   Tvarumas, aplinkos apsauga ir kova su klimato kaita

| 68. | pažymi, kad piliečiai tikisi pasaulinio ir vietos masto veiksmų kovojant su klimato kaita ir propaguojant energijos vartojimo efektyvumą. Todėl tvarumą reikėtų integruoti į visų sričių ES politiką, ypatingą dėmesį skiriant išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimui, energijos vartojimo efektyvumui, švaresniam judumui, atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybai ir anglies dioksido absorbentams, tvariai gamybai ir vartojimui. RK ragina ES sukurti patikimą teisinę ir politinę sistemą, kad regionai ir miestai galėtų kurti savo iniciatyvas, skatinančias pasiekti Paryžiaus tikslus; |
| --- | --- |

68.

| 69. | primena, kad Pasaulinis merų paktas dėl klimato ir energetikos ir pagal principą „iš apačios į viršų“ įgyvendinamos iniciatyvos atlieka labai svarbų vaidmenį siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų, ir ragina ES remti vietos lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus mažinti CO2; todėl tvarumą ir aplinkos apsaugą pagal JT darnaus vystymosi tikslus ir kitus ES tarptautinius įsipareigojimus reikėtų integruoti į visų sričių ES politiką; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pabrėžia, kad reikia daugiau sinergijos tarp tinklų, projektų ir susitarimų, kurių tikslas – spręsti su klimato kaita ir atsparumu nelaimėms susijusius klausimus, pavyzdžiui, Sendajaus programa; |
| --- | --- |

70.

h)   Bendradarbiavimas už ES ribų stabilumui ir vystymuisi paremti

| 71. | primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje ir miestų diplomatijos veikloje už ES ribų, visų pirma plėtros procese ir ES kaimyninėse šalyse, yra ypač svarbus skatinant vietos demokratiją, darnų vystymąsi ir stabilumą; |
| --- | --- |

71.

| 72. | primena, kad vietos valdžios institucijoms tenka labai svarbus vaidmuo užtikrinti piliečių saugumą užkertant kelią radikalizacijai ir saugant viešąsias erdves; atsižvelgiant į tarpvalstybinį ir tarptautinį nusikalstamumo ir terorizmo pobūdį, piliečiams ir vietos bei regionų valdžios institucijoms būtinas bendradarbiavimas ir jie pasinaudos ES veiksmų įgyvendinant bendrus projektus pridėtine verte; |
| --- | --- |

72.

| 73. | primena RK poziciją, kad dėl visų pasiūlymų dėl prekybos liberalizavimo susitarimų pirmiausia turi būti atliekamas teritorinio poveikio vertinimas; taip pat pakartoja, kad nacionaliniu ir vietos lygmenimis turėtų būti sukurti mechanizmai, suteikiantys galimybę gauti reikalingos informacijos apie prekybos politiką. Be to, dėl prekybos derybų turėtų būti vykdomas oficialus ir dalyvavimu grindžiamas dialogas tarp atsakingų nacionalinių valdžios institucijų ir vietos ir regionų valdžios institucijų. Tai itin svarbu, ypač tais atvejais, kai prekybos derybos taip pat apima pasidalijamosios kompetencijos su valstybėmis narėmis sritis, nes tokiais atvejais dažniausiai nukenčia vietos ir regionų kompetencijos sritys; |
| --- | --- |

73.

Užtikrinti miestams ir regionams būtiną veiksmų laisvę. Europos biudžetas po 2020 m., atitinkantis plačius užmojus ir suteikiantis lankstumo veikti ir investuoti

| 74. | pabrėžia, kad daugiametė finansinė programa (DFP) turi atspindėti ES prioritetus ir aukštus siekius patenkinti jos Sutarties įpareigojimą ir piliečių lūkesčius; remia DFP, kurią sudarytų 1,3 % 27 ES bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP); |
| --- | --- |

74.

| 75. | pabrėžia, kad nereikėtų ES biudžeto laikyti įnašų mokėtojų ir įnašų gavėjų pasiektu kompromisu, jis veikiau yra bendra priemonė mūsų bendriems tikslams siekti sukuriant pridėtinę vertę visoje Europoje; todėl pritaria Komisijos išvadoms, kad mes visi gauname naudos iš DFP, nes teigiamas bendrosios rinkos, saugumo ir sanglaudos poveikis nusveria individualius finansinius įnašus, skirtus ES; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pabrėžia, kad ES ateitis priklauso nuo plataus užmojo ir veiksmingo ES biudžeto, grindžiamo principu, kad papildomoms ES užduotims turėtų būti skirta papildomų išteklių ir palaipsniui atsisakyta nacionaliniams įnašams taikomų korekcijų; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pabrėžia, kad bet kokia Europos biudžeto recentralizacija, ypač susilpninant bendro valdymo programas ir vieta grindžiamą požiūrį, galėtų kelti pavojų sanglaudai Sąjungoje, todėl jos reikia vengti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | primena, kad viešųjų paslaugų kokybė yra itin svarbus pasitikėjimo institucijomis veiksnys, nes piliečiai valdžią vertina atsižvelgdami į savo patirtį paslaugų teikimo srityje, ir, atsižvelgdamas į tai, kad daugiau kaip vienas trečdalis viešųjų išlaidų ir daugiau kaip pusė viešųjų investicijų vykdoma subnacionaliniu lygmeniu, pabrėžia, kad viešųjų investicijų lygis ES yra pernelyg žemas, kad būtų galima užtikrinti tinkamą viešąją infrastruktūrą ir paslaugas. Todėl labai svarbu užpildyti viešųjų investicijų spragą; |
| --- | --- |

78.

| 79. | atkreipia dėmesį, kad praėjus dešimčiai metų po finansų krizės, kuri padarė didelę žalą vietos ir regionų valdžios institucijų viešosioms investicijoms, reikia stiprinti jų investicinį pajėgumą suteikiant joms būtinas fiskalinio manevravimo galimybes, kurių reikia viešosioms investicijoms, skatinančioms vietos sprendimus, remti šiuo tikslu stiprinant pasidalijamojo valdymo principus, grindžiamus partneryste ir daugiapakopiu valdymu, ir, atsižvelgiant į Stabilumo ir augimo paktą, iš skolos apskaičiavimo pašalinant ES programų viešąjį bendrą finansavimą; |
| --- | --- |

79.

Kurti Sąjungą laikantis principo „iš apačios į viršų“. ES demokratinis atgimimas įmanomas įtraukus vietos lygmenį

a)   Įgalinantys ES veiksmai – tinkami veiksmai tinkamu lygmeniu

| 80. | įsitikinęs, kad tinkamas subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymas yra ypač svarbus priartinant Europos Sąjungą prie jos piliečių; primena, jog svarbu, kad sprendimai būtų priimami kuo arčiau piliečių ir pabrėžia, kad ES reikalinga visiškai atskaitinga ir skaidri sprendimų priėmimo sistema, kad piliečiai galėtų aiškiai matyti, kas yra politiškai atsakingas ir atskaitingas už priimtus sprendimus (12); |
| --- | --- |

80.

| 81. | pabrėžia, kad pasidalijamoji atsakomybė ir glaudi sąsaja tarp daugiapakopio valdymo ir subsidiarumo principų yra labai svarbios iš tikrųjų demokratiškos Europos Sąjungos sudedamosios dalys; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pabrėžia, kad ateityje ES turi orientuotis į nuoseklų subsidiarumo principo taikymą. Tai reiškia „daugiau ES, ten kur jos daugiau reikia“ ir „mažiau Europos, kur jos mažiau reikia“, dėl to Europos Sąjunga bus veiksmingesnė ir geriau veiks. Logika, kuria vadovaujantis siekiama apginti valstybių narių interesus nuo ES kišimosi, duoda priešingų rezultatų svarstant Europos ateitį; suvokia savo kaip subsidiarumo principo sergėtojo vaidmenį ir mano, kad subsidiarumo principas turėtų būti vertinamas kaip dinamiška politinė ir teisinė sąvoka politikos formavimo ir įgyvendinimo procese, siekiant užtikrinti, kad tinkamu laiku reikiamų veiksmų imtųsi tinkamiausias lygmuo ir kad tai geriausiai tenkintų piliečių interesus; nurodo, kad šiuos jo įsitikinimus įtikinamai patvirtina Subsidiarumo ir proporcingumo darbo grupės galutinė ataskaita, kurioje pabrėžiamas naujas „aktyvaus subsidiarumo“ supratimas; sieks įgyvendinti šios darbo grupės rekomendacijas, glaudžiai bendradarbiaudamas su kitomis ES institucijomis, nacionaliniais parlamentais ir vietos ir regionų valdžios institucijomis iš visos Sąjungos; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pakartoja savo raginimą kodifikuoti daugiapakopio valdymo ir partnerystės principus tarpinstituciniame elgesio kodekse ir juos įgyvendinti, kad jie atsispindėtų Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros. Ne vien sanglaudos politika, bet ir daugiapakopis valdymas turi būti įtrauktas į visų sričių politikos, darančios poveikį regionams, teisėkūros ir reguliavimo nuostatas (13); |
| --- | --- |

83.

| 84. | mano, kad itin svarbu kovoti su bet kokiu poslinkiu centralizacijos link ir remia tinkamų, orientavimosi į vietos poreikius principu grindžiamų ir veiksmingų sprendimų paiešką vietoje, ypač būsimoje sanglaudos politikoje, kurie kaip valdymo pavyzdys galėtų būti taikomi ir kitose politikos srityse; |
| --- | --- |

84.

| 85. | rekomenduoja toliau plėtoti esamus teritorinio poveikio vertinimus (TPV), siekiant užmegzti veiksmingą grįžtamąjį ryšį, kuriuo būtų atsižvelgiama į ES regionų įvairovę ir labai skirtingą ES politikos poveikį įvairioms vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

85.

b)   Įtraukti regionus ir miestus. Europos demokratijos atnaujinimas prisiimant atsakomybę už ją ir didinant jos veiksmingumą

| 86. | pabrėžia, kad ES politika turi žmonėms suteikti iniciatyvų vaidmenį sprendžiant jų gyvenimui svarbias problemas. Žmonės ieško sprendimų vietos lygmeniu, nori aktyviau dalyvauti nustatant problemas ir padėti jas spręsti. Šis į žmones orientuotas ir piliečių skatinamas metodas gali išspręsti daug vietos problemų ir parodyti ES svarbą piliečiams; be to, tai reiškia, kad ES politikoje dėmesį reikia sutelkti į miestų ir regionų vaidmens stiprinimą piliečiams dalyvaujant viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystėse; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos ES politikai suteikia pridėtinę vertę, nes jos gali išbandyti naujas socialinių inovacijų, solidarumo ir įtraukios politikos kūrimo ir įgyvendinimo, kurio piliečiai tikisi iš ES, formas; |
| --- | --- |

87.

| 88. | be to, mano, jog tai reiškia, kad ne visas piliečių problemas galima išspręsti išsamiai reglamentuojant ES teisės aktais. Subsidiarumo principas reiškia ne tik tai, kokio masto yra ES teisinės galimybės priimti teisės aktus, bet ir tai, kokiu mastu sprendimai yra tikslingi piliečiams. Piliečiams pajutus, kad ES sprendimai nėra naudingi kasdieniame gyvenime, pasipriešinimas ES gali tik sustiprėti; |
| --- | --- |

88.

| 89. | yra įsitikinęs, kad ES institucinė sistema turės toliau vystytis ir būti pritaikyta prie naujų uždavinių, siekiant užtikrinti įtraukų, skaidrų, demokratišką ir veiksmingą sprendimų priėmimą; pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijų, kurioms atstovauja Regionų komitetas, vaidmuo turi būti visapusiškiau pripažintas tiek kasdieninėje ES veikloje, tiek ateityje koreguojant ES sutartis, ir kad RK su visomis jo teisėmis būtų atstovaujama visuose būsimuose konventuose; |
| --- | --- |

89.

| 90. | yra tvirtai įsitikinęs, kad Europos semestre turi būti pripažintas vietos ir regionų aspektas ir kad dėl to vietos ir regionų valdžios institucijos nuo pat pradžios turėtų dalyvauti rengiant metines augimo apžvalgas, kai kuriamos šalių ataskaitos ir nacionalinės reformų programos; įsitikinęs, kad dėl to makroekonominio disbalanso procedūros (MDP) rezultatų suvestinę turėtų papildyti regioniniai rodikliai, kurie padėtų skatinti ir palaikyti ES semestro proceso regioninį aspektą; |
| --- | --- |

90.

| 91. | mano, kad reikia stiprinti ES, o ypač ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) demokratinį teisėtumą taikant socialinės pažangos ir lygių galimybių principus, kurie yra labai svarbūs ES sprendimų priėmimo procesui, siekiant, kad užimtumo ir socialiniai standartai nebūtų laikomi antraeilės svarbos makroekonominio koregavimo procesui; |
| --- | --- |

91.

| 92. | mano, kad aktyvesnis regionų ir regionų parlamentų dalyvavimas ES sprendimų priėmimo procese gali sustiprinti demokratišką kontrolę ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

92.

c)   Sudaryti palankias sąlygas piliečiams dalyvauti ES politikoje ir kartu užmegzti nuolatinį dialogą su žmonėmis po 2019 m.

| 93. | taip pat primena, kad ES įgis pasitikėjimą ir bus laikoma patikima tik tada, kai pasieks konkrečių rezultatų ir piliečiai sulauks tikslesnių Europos pridėtinės vertės paaiškinimų ir argumentuotų bei būtinų kompromisų, kuriais remiasi ES sprendimai; šiuo atžvilgiu RK reikalauja dėti kur kas daugiau pastangų remiant daugiakalbes, Europos žiniasklaidos ir informavimo formas, įskaitant lengvai suprantamus naratyvus, kuriant ir taikant Europos pilietinio švietimo modulius įvairiems švietimo lygmenims, taip pat kur kas labiau remiant žmonių tarpusavio ryšius abipus Europos sienų (mainų programos švietimo ir profesinio rengimo lygmeniu, porinės veiklos programos); |
| --- | --- |

93.

| 94. | pabrėžia, kad turėtų būti stiprinami dalyvaujamieji instrumentai, pavyzdžiui, Europos piliečių iniciatyva (14); kaip priemonė, papildanti esamas atstovaujamosios demokratijos ES lygmeniu struktūras ir novatoriškus papildomus dalyvavimu grindžiamo sprendimų priėmimo proceso ir nuolatinio dialogo elementus, Europos piliečių iniciatyva gali padėti sutelkti piliečius vardan bendro reikalo, pabrėžti pagrindinių politinių klausimų europinę dimensiją ir skatinti inicijuoti debatus visoje Europoje ir atitinkamą viešąją nuomonę; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ragina RK narius ir toliau megzti ryšius su piliečiais ir įsiklausyti į juos vietos renginiuose, susitikimuose su bendruomene ir vykstant piliečių dialogams, kad būtų galima pasiekti kiekvieną ES 27 regioną, ir prašo kitų institucijų prisijungti; šiomis aplinkybėmis pabrėžia siekį iki 2019 m. vyksiančių Europos rinkimų organizuoti piliečių dialogus visuose ES regionuose ir ragina savo narius rengti specialius jų vietos ir regioninių asamblėjų susitikimus su vietos piliečiais ir jų asociacijomis, siekiant apibendrinti atsakymus į Regionų komiteto, taip pat ir Europos Komisijos, klausimyne pateiktus klausimus dėl Europos ateities; pabrėžia esminę decentralizuotos komunikacijos apie ES politiką ir politinių sprendimų, kuriais ji grindžiama, svarbą ir būtinybę ES institucijoms remti vietos ir regionų pastangas ir iniciatyvas šioje srityje; |
| --- | --- |

95.

| 96. | pabrėžia, kad konsultacijose su piliečiais taip pat turėtų dalyvauti tie piliečiai, kurie dažnai yra ignoruojami arba kurių nedomina konsultavimosi procesai; svarbu užtikrinti realiai įtraukų ir atstovaujamąjį dialogą su piliečiais, siekiant išvengti, kad debatuose dominuotų tie, kurie yra jau labiausiai susitelkę už arba prieš ES arba kokiu nors konkrečiu klausimu; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pabrėžia, kad komunikacija ir nuolatinis dialogas su piliečiais yra labai svarbūs kiekvienai politinei sistemai, todėl itin svarbu stiprinti ES demokratinį teisėtumą ir Europą priartinti prie jos piliečių; |
| --- | --- |

97.

| 98. | atsižvelgdamas į šias aplinkybes primena, kad veikla su piliečiais turi būti vykdoma ne tik ribotą laikotarpį iki Europos rinkimų; |
| --- | --- |

98.

| 99. | įsipareigoja, belaukiant 2019 m. Europos rinkimų, pasiūlyti metodiką nuolatinei ir struktūruotai piliečių, ES politikų ir institucijų, įskaitant RK atstovaujamas vietos ir regionų valdžios institucijas, dialogo sistemai sukurti, kuri būtų grindžiama skaidriu piliečių nuomonių rinkimo procesu, suteikiant jiems reikiamą erdvę ir informaciją nustatyti ir aptarti jiems labiausiai rūpimus klausimus ir taip prisidėti prie ES politikos formavimo ir teikti tinkamą grįžtamąją informaciją apie piliečių indėlio poveikį; |
| --- | --- |

99.

| 100. | yra įsitikinęs, kad RK narių politinė veikla, užtikrindama grįžtamąją informaciją piliečiams, gali sustiprinti ryšius su vietos lygmeniu ir žmonių pasitikėjimą „ES politika“. |
| --- | --- |

100.

2018 m. spalio 9 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  2016 m. lapkričio 8 d. Europos Vadovų Tarybos pirmininko raštas, http://www.cor.europa.eu/en/events/Documents/Letter%20Tusk%20Markkula_Reflecting%20on%20the%20EU_081116.pdf

1

(2)  Ketinimų raštas Pirmininkui Antonio Tajani ir Ministrui Pirmininkui Jüri Ratas, 2017 m. rugsėjo 13 d., https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/letter-of-intent-2017_lt.pdf.

2

(3)  Specialusis Pirmininko J.-C. Junckerio patarėjas Luc Van den Brande „Stiprinti ryšį su ES piliečiais. Nauja galimybė“, 2017 m. spalio mėn.

3

(4)  RK nuomonė dėl 2017 m. ES pilietybės ataskaitos, COR-2017–01319, pranešėjas Guillermo Martínez Suárez.

4

(5)  Europos Parlamentas (2017 m.) „Europos Sąjungos veikimo gerinimas remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis“, P8_TA (2017)0049; (2017 m.) „Galimi dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimai ir korekcijos“, P8_TA (2017)0048; (2017 m.) „euro zonos biudžeto pajėgumas“, P8_TA(2017)0050.

5

(6)  Kaip antai Why Europe, Pulse of Europe, Stand up for Europe, Committee for the Defence of Democracy, 1989 Generation Initiative.

6

Why Europe

Pulse of Europe

Stand up for Europe

Committee for the Defence of Democracy

1989 Generation Initiative.

(7)  Londono ekonomikos mokykla, Svarstymai apie Europos Sąjungos ateitį, 2018 m. kovo mėn., https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Future-EU.pdf.

7

Svarstymai apie Europos Sąjungos ateitį

(8)  RK, Svarstymai apie Europą: kaip regionuose ir miestuose gyvenantys žmonės vertina Europą, 2018 m. balandžio mėn., https://cor.europa.eu/en/events/Documents/COR-17-070_report_EN-web.pdf.

8

Svarstymai apie Europą: kaip regionuose ir miestuose gyvenantys žmonės vertina Europą

(9)  Eurobarometro apklausa Viešoji nuomonė Europos Sąjungoje, priedas, Nr. 88, 2017 m. lapkričio mėn. http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/81142; Eurobarometro apklausa Europos ateitis, Nr. 467, 2017 m. rugsėjo–spalio mėn. http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2179; Europos Parlamento užsakymu atlikta Eurobarometro apklausa Democracy on the move. One year ahead of European election (Demokratijos pažanga. Vieneri metai iki Europos rinkimų), Nr. 89.2, 2018 m. gegužės mėn. http://www.europarl.europa.eu/pdf/eurobarometre/2018/oneyearbefore2019/eb89_one_year_before_2019_eurobarometer_en_opt.pdf.

9

Viešoji nuomonė Europos Sąjungoje

Europos ateitis

Democracy on the move. One year ahead of European election (Demokratijos pažanga. Vieneri metai iki Europos rinkimų),

(10)  Londono ekonomikos mokykla, Svarstymai apie Europos Sąjungos ateitį, 2018 m. kovo mėn.

10

Svarstymai apie Europos Sąjungos ateitį

(11)  Europos Komisija, Regioninės ir miestų politikos generalinis direktoratas, Septintoji ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaita „Mano regionas, mano Europa, mano ateitis“, 2017 m. rugsėjo mėn.

11

(12)  RK rezoliucija dėl Europos Komisijos baltosios knygos dėl Europos ateities. „Kokia ES 27 bus 2025 m.? Apmąstymai ir scenarijai“ (2017/C 306/01).

12

(13)  RK nuomonė dėl Diskusijoms skirto dokumento dėl ES finansų ateities, COR-2017–03718, pranešėjas Marek Woźniak.

13

(14)  RK nuomonė Reglamentas dėl Europos piliečių iniciatyvos, COR-2017–04989, pranešėjas Luc Van den Brande.

14

Reglamentas dėl Europos piliečių iniciatyvos

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 461/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 461/16

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Europos darbo institucijos įsteigimas

(2018/C 461/03)

| Pagrindinė pranešėja: | Doris KAMPUS (AT/PES), Austrijos Štirijos žemės socialinių reikalų, darbo ir integracijos ministrė |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | 2018 m. kovo 13 d. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos darbo institucija (tekstas svarbus EEE ir Šveicarijai)
  COM(2018) 131 final |

Pagrindinė pranešėja:

Doris KAMPUS (AT/PES), Austrijos Štirijos žemės socialinių reikalų, darbo ir integracijos ministrė

Pamatinis dokumentas:

2018 m. kovo 13 d. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos darbo institucija (tekstas svarbus EEE ir Šveicarijai)

COM(2018) 131 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | turėtų būti įsteigta Europos darbo institucija (toliau – Institucija), kuri padėtų didinti teisingumą ir pasitikėjimą bendrojoje rinkoje. Šiuo tikslu Institucija turėtų padėti valstybėms narėms ir Komisijai didinti fizinių asmenų ir darbdavių prieigą prie informacijos apie jų teises ir pareigas tarpvalstybinio darbo jėgos judumo atveju ir galimybes naudotis atitinkamomis paslaugomis, remti taisyklių laikymąsi ir valstybių narių bendradarbiavimą, kad būtų užtikrintas veiksmingas šių sričių Sąjungos teisės taikymas, taip pat tarpininkauti ir padėti rasti sprendimus tarpvalstybinių ginčų ar tarpvalstybinio darbo rinkų sutrikimo atveju. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(5)

turėtų būti įsteigta Europos darbo institucija (toliau – Institucija), kuri padėtų didinti teisingumą ir pasitikėjimą bendrojoje rinkoje. Šiuo tikslu Institucija turėtų padėti valstybėms narėms ir Komisijai didinti fizinių asmenų ir darbdavių prieigą prie informacijos apie jų teises ir pareigas tarpvalstybinio darbo jėgos judumo atveju ir galimybes naudotis atitinkamomis paslaugomis, remti taisyklių laikymąsi ir valstybių narių bendradarbiavimą, kad būtų užtikrintas veiksmingas šių sričių Sąjungos teisės taikymas, taip pat tarpininkauti ir padėti rasti sprendimus tarpvalstybinių ginčų ar tarpvalstybinio darbo rinkų sutrikimo atveju.

| (5) | turėtų būti įsteigta Europos darbo institucija (toliau – Institucija), kuri padėtų didinti teisingumą ir pasitikėjimą bendrojoje rinkoje. Šiuo tikslu Institucija turėtų padėti valstybėms narėms ir Komisijai didinti fizinių asmenų ir darbdavių prieigą prie informacijos apie jų teises ir pareigas tarpvalstybinio darbo jėgos judumo atveju ir galimybes naudotis atitinkamomis paslaugomis, remti taisyklių laikymąsi ir valstybių narių bendradarbiavimą, kad būtų užtikrintas veiksmingas šių sričių Sąjungos teisės taikymas, taip pat tarpininkauti ir padėti rasti sprendimus tarpvalstybinių ginčų ar tarpvalstybinio darbo rinkų sutrikimo atveju.
  Tai kartu apima nuoseklų ir veiksmingą vykdymo užtikrinimo tinklą. |
| --- | --- |

(5)

turėtų būti įsteigta Europos darbo institucija (toliau – Institucija), kuri padėtų didinti teisingumą ir pasitikėjimą bendrojoje rinkoje. Šiuo tikslu Institucija turėtų padėti valstybėms narėms ir Komisijai didinti fizinių asmenų ir darbdavių prieigą prie informacijos apie jų teises ir pareigas tarpvalstybinio darbo jėgos judumo atveju ir galimybes naudotis atitinkamomis paslaugomis, remti taisyklių laikymąsi ir valstybių narių bendradarbiavimą, kad būtų užtikrintas veiksmingas šių sričių Sąjungos teisės taikymas, taip pat tarpininkauti ir padėti rasti sprendimus tarpvalstybinių ginčų ar tarpvalstybinio darbo rinkų sutrikimo atveju.
  Tai kartu apima nuoseklų ir veiksmingą vykdymo užtikrinimo tinklą.

Paaiškinimas

Aiškiam, sąžiningam ir veiksmingam Sąjungos taisyklių, kuriomis reglamentuojamas tarpvalstybinis darbo jėgos judumas ir socialinės apsaugos koordinavimas, vykdymo užtikrinimui nacionalinėms ir regionų valdžios institucijoms reikalingi tinkami
  vykdymo užtikrinimo
  mechanizmai, turintys ir atgrasančią prevencinę funkciją.

2 pakeitimas

Pasiūlymas dėl sprendimo

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14a) | sustiprintas teisinis tikrumas ir vienodas teisės taikymas (taip pat ir vietos teismų jurisdikcijose) yra neatsiejamas nuo taisyklių dėl teisėto patikrinimų metu surinktos informacijos naudojimo (pavyzdžiui, dėl tinkamumo naudoti kaip įrodymą). Turėtų būti užtikrinta, kad bendrų patikrinimų rezultatais būtų galima naudotis vienodais būdais; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(14a)

sustiprintas teisinis tikrumas ir vienodas teisės taikymas (taip pat ir vietos teismų jurisdikcijose) yra neatsiejamas nuo taisyklių dėl teisėto patikrinimų metu surinktos informacijos naudojimo (pavyzdžiui, dėl tinkamumo naudoti kaip įrodymą). Turėtų būti užtikrinta, kad bendrų patikrinimų rezultatais būtų galima naudotis vienodais būdais;

Paaiškinimas

Jau daugelį metų Vyresniųjų darbo inspektorių komitetas (SLIC) rekomenduoja patikslinti bendrų ES lygmens veiksmų statusą.

3 pakeitimas

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 straipsnio c punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | koordinuoja ir remia suderintus ir bendrus patikrinimus, remiantis 9 ir 10 straipsniais; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

c)

koordinuoja ir remia suderintus ir bendrus patikrinimus, remiantis 9 ir 10 straipsniais;

| c) | stiprina,
  koordinuoja ir remia suderintus ir bendrus patikrinimus, remiantis 9 ir 10 straipsniais; |
| --- | --- |

c)

stiprina,
  koordinuoja ir remia suderintus ir bendrus patikrinimus, remiantis 9 ir 10 straipsniais;

Paaiškinimas

Nacionalinių kompetentingų institucijų suderintų ir bendrų patikrinimų pobūdis turėtų būti gerokai sustiprintas siekiant pagerinti rezultatų įgyvendinamumą.

4 pakeitimas

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 straipsnio h punktas (naujas)

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | h) | sudaro palankias sąlygas esančių ir veikiančių struktūrų veiklos tęstinumui, įskaitant EURES tarpvalstybines partnerystes, kurios skatina bendradarbiavimą pasienio regionuose, siekiant remti sąžiningą tarpvalstybinį judumą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

h)

sudaro palankias sąlygas esančių ir veikiančių struktūrų veiklos tęstinumui, įskaitant EURES tarpvalstybines partnerystes, kurios skatina bendradarbiavimą pasienio regionuose, siekiant remti sąžiningą tarpvalstybinį judumą.

Paaiškinimas

Komisijos pažadėtos sinergijos bei esančių ir veikiančių struktūrų (pavyzdžiui, regionams svarbių EURES pasienio partnerysčių) integravimas turėtų būti garantuoti ir užtikrinti taip pat ir biudžeto požiūriu.

5 pakeitimas

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 straipsnio c punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | teikia atitinkamą informaciją darbdaviams apie darbo srities taisykles ir gyvenimo bei darbo sąlygas, taikytinas tarpvalstybiniu mastu judiems darbuotojams, įskaitant komandiruotus darbuotojus; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

c)

teikia atitinkamą informaciją darbdaviams apie darbo srities taisykles ir gyvenimo bei darbo sąlygas, taikytinas tarpvalstybiniu mastu judiems darbuotojams, įskaitant komandiruotus darbuotojus;

| c) | teikia atitinkamą informaciją darbdaviams
  ir darbuotojams
  apie darbo srities taisykles ir gyvenimo bei darbo sąlygas, taikytinas tarpvalstybiniu mastu judiems darbuotojams, įskaitant komandiruotus darbuotojus; |
| --- | --- |

c)

teikia atitinkamą informaciją darbdaviams
  ir darbuotojams
  apie darbo srities taisykles ir gyvenimo bei darbo sąlygas, taikytinas tarpvalstybiniu mastu judiems darbuotojams, įskaitant komandiruotus darbuotojus;

Paaiškinimas

Pritaikyta informacija turėtų būti teikiama visiems socialiniams partneriams.

6 pakeitimas

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 straipsnio g punktas (naujas)

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | g) | skatina keitimąsi informacija tarp judumo pasekmes patiriančių regionų, miestų ir savivaldybių, kad būtų galima struktūriškai keistis žiniomis ir patirtimi ir jas toliau perduoti. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

g)

skatina keitimąsi informacija tarp judumo pasekmes patiriančių regionų, miestų ir savivaldybių, kad būtų galima struktūriškai keistis žiniomis ir patirtimi ir jas toliau perduoti.

Paaiškinimas

Informacija apie vietos sąlygas ir vietos patirtį gali labai prisidėti prie bendradarbiavimo gerinimo, gebėjimų stiprinimo ir turimų žinių naudojimo ir didinimo.

7 pakeitimas

Pasiūlymas dėl sprendimo

7 straipsnio 1 dalies e punktas (naujas)

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | e) | skatina keistis gerąja praktika tarp judumo pasekmes patiriančių regionų, miestų ir savivaldybių ir skleidžia šią patirtį. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

e)

skatina keistis gerąja praktika tarp judumo pasekmes patiriančių regionų, miestų ir savivaldybių ir skleidžia šią patirtį.

Paaiškinimas

Turėtų būti užtikrintas keitimasis patirtimi ir tarp tarnybų.

8 pakeitimas

Pasiūlymas dėl sprendimo

8 straipsnio 1 dalies d punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | padeda įgyvendinti tarpvalstybines vykdymo užtikrinimo (sankcijų ir baudų) procedūras; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

d)

padeda įgyvendinti tarpvalstybines vykdymo užtikrinimo (sankcijų ir baudų) procedūras;

| d) | padeda įgyvendinti tarpvalstybines vykdymo užtikrinimo (nacionalinių sankcijų ir baudų) procedūras
  ir rengia pasiūlymus dėl didesnio tokių nacionalinių sankcijų įgyvendinimo skaidrumo ir nuoseklumo tarpvalstybiniame kontekste; |
| --- | --- |

d)

padeda įgyvendinti tarpvalstybines vykdymo užtikrinimo (nacionalinių sankcijų ir baudų) procedūras
  ir rengia pasiūlymus dėl didesnio tokių nacionalinių sankcijų įgyvendinimo skaidrumo ir nuoseklumo tarpvalstybiniame kontekste;

Paaiškinimas

Nepakankamai reglamentuota atskaitomybė už nuobaudų ir baudų taikymą tarpvalstybiniame kontekste trukdo veiksmingai taikyti Sąjungos teisę regionų valdžios institucijų tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje.

9 pakeitimas

Pasiūlymas dėl sprendimo

9 straipsnio 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Vienai ar kelioms valstybėms narėms paprašius, Institucija koordinuoja suderintus ar bendrus patikrinimus Institucijos kompetencijos srityse. Prašymą gali pateikti viena ar kelios valstybės narės. Institucija taip pat gali pasiūlyti atitinkamų valstybių narių institucijoms atlikti suderintą ar bendrą patikrinimą. | 1.   Vienai ar kelioms valstybėms narėms paprašius, Institucija koordinuoja suderintus ar bendrus patikrinimus Institucijos kompetencijos srityse. Prašymą gali pateikti viena ar kelios valstybės narės
  pagal atitinkamose valstybėse narėse galiojančią nacionalinę, su darbo rinka susijusią praktiką.
  Institucija taip pat gali pasiūlyti atitinkamų valstybių narių institucijoms atlikti suderintą ar bendrą patikrinimą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Vienai ar kelioms valstybėms narėms paprašius, Institucija koordinuoja suderintus ar bendrus patikrinimus Institucijos kompetencijos srityse. Prašymą gali pateikti viena ar kelios valstybės narės. Institucija taip pat gali pasiūlyti atitinkamų valstybių narių institucijoms atlikti suderintą ar bendrą patikrinimą.

1.   Vienai ar kelioms valstybėms narėms paprašius, Institucija koordinuoja suderintus ar bendrus patikrinimus Institucijos kompetencijos srityse. Prašymą gali pateikti viena ar kelios valstybės narės
  pagal atitinkamose valstybėse narėse galiojančią nacionalinę, su darbo rinka susijusią praktiką.
  Institucija taip pat gali pasiūlyti atitinkamų valstybių narių institucijoms atlikti suderintą ar bendrą patikrinimą.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Reikėtų atsižvelgti į nacionalinių tradicijų teisės aktų laikymosi stebėsenos srityje įvairovę (įskaitant institucijas, bendradarbiaujančias su nacionalinėmis institucijomis).

10 pakeitimas

10 pakeitimas

Pasiūlymas dėl sprendimo

9 straipsnio 2 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu valstybės narės institucija nusprendžia nedalyvauti ar neatlikti suderinto ar bendro patikrinimo, nurodyto 1 dalyje, ji tinkamai iš anksto raštu praneša Institucijai apie tokio sprendimo priežastis. Tokiais atvejais Institucija informuoja kitas susijusias nacionalines institucijas. | Jeigu valstybės narės institucija nusprendžia nedalyvauti ar neatlikti suderinto ar bendro patikrinimo, nurodyto 1 dalyje, ji tinkamai iš anksto raštu praneša Institucijai apie tokio sprendimo priežastis. Tokiais atvejais Institucija informuoja kitas susijusias nacionalines institucijas. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Jeigu valstybės narės institucija nusprendžia nedalyvauti ar neatlikti suderinto ar bendro patikrinimo, nurodyto 1 dalyje, ji tinkamai iš anksto raštu praneša Institucijai apie tokio sprendimo priežastis. Tokiais atvejais Institucija informuoja kitas susijusias nacionalines institucijas.

Jeigu valstybės narės institucija nusprendžia nedalyvauti ar neatlikti suderinto ar bendro patikrinimo, nurodyto 1 dalyje, ji tinkamai iš anksto raštu praneša Institucijai apie tokio sprendimo priežastis. Tokiais atvejais Institucija informuoja kitas susijusias nacionalines institucijas.

11 pakeitimas

11 pakeitimas

Pasiūlymas dėl sprendimo

10 straipsnio 5 dalie a punktas (naujas)

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Dalyvaujančiose valstybėse narėse kompetentingos institucijos gali naudoti bendrų patikrinimų rezultatus kaip įrodymus, turinčius tokią pat teisinę galią, kaip ir dokumentai, surinkti savo jurisdikcijoje. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

5a.
     
  Dalyvaujančiose valstybėse narėse kompetentingos institucijos gali naudoti bendrų patikrinimų rezultatus kaip įrodymus, turinčius tokią pat teisinę galią, kaip ir dokumentai, surinkti savo jurisdikcijoje.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Jau daugelį metų Vyresniųjų darbo inspektorių komitetas (SLIC) rekomenduoja patikslinti privalomą bendrų ES lygmens veiksmų teisinį pobūdį.

Stiprinant bendradarbiavimą reikėtų nustatyti ir užtikrinti teisinio bendrų patikrinimų rezultatų naudojimo tvarką visais institucijų lygmenimis.

12 pakeitimas

12 pakeitimas

Pasiūlymas dėl sprendimo

11 straipsnio 2 dalies d punktas (naujas)

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | d) | kad šios žinios būtų nuolat atnaujinamos, organizuojamas reguliarus keitimasis informacija su labiausiai judumą patiriančiais regionais, miestais ir savivaldybėmis – tiek priimančiosiose šalyse, tiek ir kilmės šalyse. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

d)

d)

kad šios žinios būtų nuolat atnaujinamos, organizuojamas reguliarus keitimasis informacija su labiausiai judumą patiriančiais regionais, miestais ir savivaldybėmis – tiek priimančiosiose šalyse, tiek ir kilmės šalyse.

kad šios žinios būtų nuolat atnaujinamos, organizuojamas reguliarus keitimasis informacija su labiausiai judumą patiriančiais regionais, miestais ir savivaldybėmis – tiek priimančiosiose šalyse, tiek ir kilmės šalyse.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Analizės ir rizikos vertinimo srityje taip pat reikėtų užtikrinti nuolatinį keitimąsi informacija ir labiausiai judumą patiriančių regionų duomenų teikimą.

Pakeitimas 13

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl sprendimo

18 straipsnis (naujas)

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valdybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės aukšto rango atstovą
  ir
  du Komisijos atstovai; visi jie turi balso teisę. | 1.   Valdybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės aukšto rango atstovą ir du Komisijos atstovai
  ir vienas valstybių narių regionų valdžios institucijų atstovas
  ; visi jie turi balso teisę. |
| 2.   Kiekvienas valdybos narys turi pakaitinį narį. Tikrajam nariui nedalyvaujant, jam atstovauja pakaitinis narys. | 2.   Kiekvienas valdybos narys turi pakaitinį narį. Tikrajam nariui nedalyvaujant, jam atstovauja pakaitinis narys. |
| 3.   Valdybos narius, atstovaujančius valstybei narei, ir pakaitinius narius skiria atitinkamos valstybės narės, atsižvelgdamos į jų žinias 1 straipsnio 2 dalyje nurodytose srityse ir į jų vadovavimo, administracinius ir biudžeto valdymo įgūdžius. | 3.   Valdybos narius, atstovaujančius valstybei narei, ir pakaitinius narius skiria atitinkamos valstybės narės, atsižvelgdamos į jų žinias 1 straipsnio 2 dalyje nurodytose srityse ir į jų vadovavimo, administracinius ir biudžeto valdymo įgūdžius. |
| Komisijai atstovausiančius narius skiria Komisija. | Komisijai atstovausiančius narius skiria Komisija. |
| | Valstybių narių regionų valdžios institucijų atstovą skiria Regionų komitetas iš narių, kurie atstovauja ES valstybėms narėms, kuriose teisėkūros kompetencija užimtumo politikos srityje yra dalijamasi su regionais. |
| Siekdamos užtikrinti valdybos darbo tęstinumą, valstybės narės
  ir
  Komisija stengiasi riboti savo atstovų kaitą. Visos šalys siekia, kad valdyboje būtų tinkama vyrų ir moterų pusiausvyra. | Siekdami užtikrinti valdybos darbo tęstinumą, valstybės narės, Komisija
  ir Regionų komitetas
  stengiasi riboti savo atstovų kaitą. Visos šalys siekia, kad valdyboje būtų tinkama vyrų ir moterų pusiausvyra. |
| 4.   Narių ir pakaitinių narių kadencija – ketveri metai. Ši kadencija gali būti pratęsta. | 4.   Narių ir pakaitinių narių kadencija – ketveri metai. Ši kadencija gali būti pratęsta. |
| 5.   Trečiųjų šalių, kurios taiko Sąjungos teisę šio reglamento taikymo srityse, atstovai valdybos posėdžiuose gali dalyvauti stebėtojų teisėmis. | 5.   Trečiųjų šalių, kurios taiko Sąjungos teisę šio reglamento taikymo srityse, atstovai valdybos posėdžiuose gali dalyvauti stebėtojų teisėmis. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Valdybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės aukšto rango atstovą
  ir
  du Komisijos atstovai; visi jie turi balso teisę.

1.   Valdybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės aukšto rango atstovą ir du Komisijos atstovai
  ir vienas valstybių narių regionų valdžios institucijų atstovas
  ; visi jie turi balso teisę.

2.   Kiekvienas valdybos narys turi pakaitinį narį. Tikrajam nariui nedalyvaujant, jam atstovauja pakaitinis narys.

2.   Kiekvienas valdybos narys turi pakaitinį narį. Tikrajam nariui nedalyvaujant, jam atstovauja pakaitinis narys.

3.   Valdybos narius, atstovaujančius valstybei narei, ir pakaitinius narius skiria atitinkamos valstybės narės, atsižvelgdamos į jų žinias 1 straipsnio 2 dalyje nurodytose srityse ir į jų vadovavimo, administracinius ir biudžeto valdymo įgūdžius.

3.   Valdybos narius, atstovaujančius valstybei narei, ir pakaitinius narius skiria atitinkamos valstybės narės, atsižvelgdamos į jų žinias 1 straipsnio 2 dalyje nurodytose srityse ir į jų vadovavimo, administracinius ir biudžeto valdymo įgūdžius.

Komisijai atstovausiančius narius skiria Komisija.

Komisijai atstovausiančius narius skiria Komisija.

Valstybių narių regionų valdžios institucijų atstovą skiria Regionų komitetas iš narių, kurie atstovauja ES valstybėms narėms, kuriose teisėkūros kompetencija užimtumo politikos srityje yra dalijamasi su regionais.

Valstybių narių regionų valdžios institucijų atstovą skiria Regionų komitetas iš narių, kurie atstovauja ES valstybėms narėms, kuriose teisėkūros kompetencija užimtumo politikos srityje yra dalijamasi su regionais.

Siekdamos užtikrinti valdybos darbo tęstinumą, valstybės narės
  ir
  Komisija stengiasi riboti savo atstovų kaitą. Visos šalys siekia, kad valdyboje būtų tinkama vyrų ir moterų pusiausvyra.

ir

Siekdami užtikrinti valdybos darbo tęstinumą, valstybės narės, Komisija
  ir Regionų komitetas
  stengiasi riboti savo atstovų kaitą. Visos šalys siekia, kad valdyboje būtų tinkama vyrų ir moterų pusiausvyra.

ir Regionų komitetas

4.   Narių ir pakaitinių narių kadencija – ketveri metai. Ši kadencija gali būti pratęsta.

4.   Narių ir pakaitinių narių kadencija – ketveri metai. Ši kadencija gali būti pratęsta.

5.   Trečiųjų šalių, kurios taiko Sąjungos teisę šio reglamento taikymo srityse, atstovai valdybos posėdžiuose gali dalyvauti stebėtojų teisėmis.

5.   Trečiųjų šalių, kurios taiko Sąjungos teisę šio reglamento taikymo srityse, atstovai valdybos posėdžiuose gali dalyvauti stebėtojų teisėmis.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Kai kuriose valstybėse narėse valstybė ir regionai dalijasi kompetencija užimtumo politikos srityje, todėl būtų naudinga į Institucijos administraciją įtraukti vieną regionų valdžios institucijų atstovą siekiant užtikrinti subalansuotą atstovavimą interesams.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos ir principinis pasiūlymo vertinimas

Bendrosios pastabos ir principinis pasiūlymo vertinimas

| 1. | palankiai vertina pasiūlymo tikslą veiksmingiau taikant Sąjungos teisę tarpvalstybinio darbo jėgos judumo ir socialinės apsaugos sistemų koordinavimo srityje didinti teisingumą vidaus rinkoje ir pasitikėjimą ja; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina pasiūlymo tikslą veiksmingiau taikant Sąjungos teisę tarpvalstybinio darbo jėgos judumo ir socialinės apsaugos sistemų koordinavimo srityje didinti teisingumą vidaus rinkoje ir pasitikėjimą ja;

| 2. | pritaria sprendimui įsteigti Europos darbo instituciją siekiant padėti valstybėms narėms kovoti su pažeidimais laisvo darbuotojų judėjimo, įsisteigimo laisvės ir laisvės teikti paslaugas srityse ir taip gerinti judumo kokybę; |
| --- | --- |

2.

pritaria sprendimui įsteigti Europos darbo instituciją siekiant padėti valstybėms narėms kovoti su pažeidimais laisvo darbuotojų judėjimo, įsisteigimo laisvės ir laisvės teikti paslaugas srityse ir taip gerinti judumo kokybę;

| 3. | pritaria, kad piktnaudžiavimas šiomis laisvėmis ne tik silpnina ES sanglaudą, bet ir daro didelę socialinę, ekonominę ir finansinę žalą regionams, miestams ir savivaldybėms bei jų piliečiams; |
| --- | --- |

3.

pritaria, kad piktnaudžiavimas šiomis laisvėmis ne tik silpnina ES sanglaudą, bet ir daro didelę socialinę, ekonominę ir finansinę žalą regionams, miestams ir savivaldybėms bei jų piliečiams;

| 4. | atsižvelgdamas į tai, dar kartą pabrėžia, kad tai sumažina mokestines pajamas ir socialinio draudimo įmokas ir turi neigiamo poveikio užimtumui, darbo sąlygoms, konkurencijai, vietos ir regionų vystymuisi, gerovei ir socialinei apsaugai; |
| --- | --- |

4.

atsižvelgdamas į tai, dar kartą pabrėžia, kad tai sumažina mokestines pajamas ir socialinio draudimo įmokas ir turi neigiamo poveikio užimtumui, darbo sąlygoms, konkurencijai, vietos ir regionų vystymuisi, gerovei ir socialinei apsaugai;

| 5. | todėl pritaria nuoseklumo didinimui ir nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimo palengvinimui, kurios, siekdamos veiksmingai įgyvendinti galiojančias taisykles tarpvalstybiniais atvejais, šiuo metu atsimuša į teritorinės kompetencijos ribas; |
| --- | --- |

5.

todėl pritaria nuoseklumo didinimui ir nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimo palengvinimui, kurios, siekdamos veiksmingai įgyvendinti galiojančias taisykles tarpvalstybiniais atvejais, šiuo metu atsimuša į teritorinės kompetencijos ribas;

| 6. | pabrėžia, kad geresnis sankcijų už darbo jėgos judumo teisės aktus pažeidimus koordinavimas ES lygmeniu galėtų atgrasyti nuo reikalavimų nesilaikymo ir labai svariai prisidėtų prie veiksmingesnės vykdymo užtikrinimo sistemos, taip pat ir atsižvelgiant į SESV 81 ir 82 straipsnius. Be to, tai sustiprintų pasitikėjimą vidaus rinka ir sąžiningumą joje, užtikrinant, be kita ko, aiškią verslo aplinką ir vienodas sąlygas. Veiksmingai siekiant tokio koordinavimo, būtina panaudoti visas reikalingas priemones (pvz., ryšius tarp IT platformų arba telematikos sistemų ar kitų ryšio priemonių); |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad geresnis sankcijų už darbo jėgos judumo teisės aktus pažeidimus koordinavimas ES lygmeniu galėtų atgrasyti nuo reikalavimų nesilaikymo ir labai svariai prisidėtų prie veiksmingesnės vykdymo užtikrinimo sistemos, taip pat ir atsižvelgiant į SESV 81 ir 82 straipsnius. Be to, tai sustiprintų pasitikėjimą vidaus rinka ir sąžiningumą joje, užtikrinant, be kita ko, aiškią verslo aplinką ir vienodas sąlygas. Veiksmingai siekiant tokio koordinavimo, būtina panaudoti visas reikalingas priemones (pvz., ryšius tarp IT platformų arba telematikos sistemų ar kitų ryšio priemonių);

| 7. | remia operatyvinį Europos darbo institucijos vaidmenį, kuri iš esamų struktūrų turi perimti technines užduotis ir jas integruoti ir toliau plėtoti, siekiant panaikinti nustatytus sistemos trūkumus ir kurti sąveiką; |
| --- | --- |

7.

remia operatyvinį Europos darbo institucijos vaidmenį, kuri iš esamų struktūrų turi perimti technines užduotis ir jas integruoti ir toliau plėtoti, siekiant panaikinti nustatytus sistemos trūkumus ir kurti sąveiką;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad uždaviniai ir atsakomybė turėtų būti aiškiai apibrėžti, kad visais viešojo administravimo lygmenimis būtų galima tikslingai ir veiksmingai vykdyti bendradarbiavimą ir užkirsti kelią esamų struktūrų dubliavimui; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad uždaviniai ir atsakomybė turėtų būti aiškiai apibrėžti, kad visais viešojo administravimo lygmenimis būtų galima tikslingai ir veiksmingai vykdyti bendradarbiavimą ir užkirsti kelią esamų struktūrų dubliavimui;

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad siūlomoje Europos darbo institucijos veiklos srityje jau esama įvairių nacionalinės, regionų ir vietos praktikos ir teisinės padėties pavyzdžių, ir pabrėžia, kad Europos darbo institucijos įgaliojimai turi būti suderinami su šia įvairove, kartu atsižvelgiant į sukauptas žinias; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į tai, kad siūlomoje Europos darbo institucijos veiklos srityje jau esama įvairių nacionalinės, regionų ir vietos praktikos ir teisinės padėties pavyzdžių, ir pabrėžia, kad Europos darbo institucijos įgaliojimai turi būti suderinami su šia įvairove, kartu atsižvelgiant į sukauptas žinias;

Kritiškas tikslų ir užduočių vertinimas iš regionų perspektyvos

Kritiškas tikslų ir užduočių vertinimas iš regionų perspektyvos

| 10. | pabrėžia, kad, visų pirma kitose šalyse dirbantys darbuotojai Europoje yra pažeidžiama grupė ir jų teisės dėl judumo tarp kilmės ir priimančiųjų regionų yra lengviau pažeidžiamos; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad, visų pirma kitose šalyse dirbantys darbuotojai Europoje yra pažeidžiama grupė ir jų teisės dėl judumo tarp kilmės ir priimančiųjų regionų yra lengviau pažeidžiamos;

| 11. | pakartoja, kad regionų ir vietos lygmenys tiesiogiai patiria pažeidimų tarpvalstybinio darbo jėgos judumo srityje pasekmes, nes jie yra arčiausiai piliečių, taigi ir darbo ieškančių asmenų ir darbdavių esantis lygmuo, ir todėl darbo rinkos judumas visų pirma yra regioninio pobūdžio (1); |
| --- | --- |

11.

pakartoja, kad regionų ir vietos lygmenys tiesiogiai patiria pažeidimų tarpvalstybinio darbo jėgos judumo srityje pasekmes, nes jie yra arčiausiai piliečių, taigi ir darbo ieškančių asmenų ir darbdavių esantis lygmuo, ir todėl darbo rinkos judumas visų pirma yra regioninio pobūdžio (1

| 12. | pakartoja, kad atsižvelgiant į šį svarbų vaidmenį, Europos darbo institucijos valdyboje būtina užtikrinti tinkamą vietos ir regionų valdžios institucijų atstovavimą (2); |
| --- | --- |

12.

pakartoja, kad atsižvelgiant į šį svarbų vaidmenį, Europos darbo institucijos valdyboje būtina užtikrinti tinkamą vietos ir regionų valdžios institucijų atstovavimą (2

| 13. | primena, kad Europos darbo institucijos veikla turi apimti visas ekonomikos sritis ir siekiant deramai atsižvelgti į įvairialypes problemas būtina užtikrinti aktyvų socialinių partnerių dalyvavimą numatant atstovavimą sektoriams ir regionams suinteresuotųjų subjektų grupėje; |
| --- | --- |

13.

primena, kad Europos darbo institucijos veikla turi apimti visas ekonomikos sritis ir siekiant deramai atsižvelgti į įvairialypes problemas būtina užtikrinti aktyvų socialinių partnerių dalyvavimą numatant atstovavimą sektoriams ir regionams suinteresuotųjų subjektų grupėje;

| 14. | pabrėžia, kad norint pasiekti tikslus, labai svarbu, kad Europos darbo institucijos veiksmai būtų vykdymą užtikrinančio pobūdžio ir grindžiami atskaitomybe, kartu tokiu pačiu mastu apsaugant nacionalinių sistemų autonomiją; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad norint pasiekti tikslus, labai svarbu, kad Europos darbo institucijos veiksmai būtų vykdymą užtikrinančio pobūdžio ir grindžiami atskaitomybe, kartu tokiu pačiu mastu apsaugant nacionalinių sistemų autonomiją;

Subsidiarumas ir proporcingumas

Subsidiarumas ir proporcingumas

| 15. | pabrėžia, kad visais Europos darbo institucijos kūrimo etapais būtina visapusiškai laikytis subsidiarumo principo ir atsižvelgti į visus nacionalinius įgaliojimus darbo ir socialinės politikos klausimais; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad visais Europos darbo institucijos kūrimo etapais būtina visapusiškai laikytis subsidiarumo principo ir atsižvelgti į visus nacionalinius įgaliojimus darbo ir socialinės politikos klausimais;

| 16. | pabrėžia, kad, siekiant išvengti papildomos finansinės ir administracinės naštos, būtina visapusiškai laikytis proporcingumo principo; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad, siekiant išvengti papildomos finansinės ir administracinės naštos, būtina visapusiškai laikytis proporcingumo principo;

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos darbo institucijos steigimu turėtų būti siekiama stiprinti pagrindines vidaus rinkos laisves ir ji turėtų teikti paramą nacionalinės valdžios institucijoms kai veiksmingam Sąjungos teisės taikymui valstybėse narėse kyla sunkumų dėl nacionalinių sienų ir (arba) vertinant iš nacionalinės perspektyvos neįmanoma deramai išspręsti su regioniniais skirtumais susijusių klausimų; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos darbo institucijos steigimu turėtų būti siekiama stiprinti pagrindines vidaus rinkos laisves ir ji turėtų teikti paramą nacionalinės valdžios institucijoms kai veiksmingam Sąjungos teisės taikymui valstybėse narėse kyla sunkumų dėl nacionalinių sienų ir (arba) vertinant iš nacionalinės perspektyvos neįmanoma deramai išspręsti su regioniniais skirtumais susijusių klausimų;

| 18. | mano, kad Europos darbo institucija turi suteikti erdvės taikyti įvairius valstybių narių darbo rinkos modelius ir prioritetus. Europos darbo institucija jokiu būdu negali daryti poveikio socialinių partnerių savarankiškumui ir jų atliekamam svarbiam vaidmeniui; |
| --- | --- |

18.

mano, kad Europos darbo institucija turi suteikti erdvės taikyti įvairius valstybių narių darbo rinkos modelius ir prioritetus. Europos darbo institucija jokiu būdu negali daryti poveikio socialinių partnerių savarankiškumui ir jų atliekamam svarbiam vaidmeniui;

| 19. | pažymi, kad tuo siekiama pagerinti judumo kokybę laikantis dabartinių įgaliojimų ir taisyklių; |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad tuo siekiama pagerinti judumo kokybę laikantis dabartinių įgaliojimų ir taisyklių;

| 20. | pažymi, kad teigiamas poveikis būtų daromas tiek kilmės, tiek priimančiuose regionuose nacionalinėms valdžios institucijoms užtikrinant veiksmingesnį tarpvalstybinį vykdymą ir tokiu būdu būtų galima tikėtis didesnių mokestinių įplaukų ir socialinio draudimo įmokų, be to, vietoje būtų jaučiamas didesnio teisinio tikrumo ir vienodo teisės taikymo sąžiningoms darbo ir konkurencijos sąlygoms poveikis (3); |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad teigiamas poveikis būtų daromas tiek kilmės, tiek priimančiuose regionuose nacionalinėms valdžios institucijoms užtikrinant veiksmingesnį tarpvalstybinį vykdymą ir tokiu būdu būtų galima tikėtis didesnių mokestinių įplaukų ir socialinio draudimo įmokų, be to, vietoje būtų jaučiamas didesnio teisinio tikrumo ir vienodo teisės taikymo sąžiningoms darbo ir konkurencijos sąlygoms poveikis (3

Papildomi pasiūlymai ir tolesnio reglamentavimo poreikis

Papildomi pasiūlymai ir tolesnio reglamentavimo poreikis

| 21. | rekomenduoja, atsižvelgiant į dinamišką Europos darbo rinką demografinių pokyčių ir technologinių iššūkių akivaizdoje ir laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų, numatyti tolesnio Europos darbo institucijos vystymosi perspektyvas; |
| --- | --- |

21.

rekomenduoja, atsižvelgiant į dinamišką Europos darbo rinką demografinių pokyčių ir technologinių iššūkių akivaizdoje ir laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų, numatyti tolesnio Europos darbo institucijos vystymosi perspektyvas;

| 22. | mano, kad būtina, nagrinėjant tarpvalstybinius klausimus, visų dalyvaujančių subjektų įsipareigojimas imtis sparčių, veiksmingų ir nuoseklių tolesnių veiksmų turi būti sustiprintas, kad būtų pasiektas teigiamas poveikis regionų ir vietos lygmeniu. |
| --- | --- |

22.

mano, kad būtina, nagrinėjant tarpvalstybinius klausimus, visų dalyvaujančių subjektų įsipareigojimas imtis sparčių, veiksmingų ir nuoseklių tolesnių veiksmų turi būti sustiprintas, kad būtų pasiektas teigiamas poveikis regionų ir vietos lygmeniu.

| 23. | rekomenduoja, kad santykiuose su trečiosiomis šalimis ir, jei taikytina, Institucija turėtų remtis Sąjungos makroregioninėmis strategijomis, kurios padėtų, užmezgus glaudesnį bendradarbiavimą, spręsti bendrus uždavinius, su kuriais susiduria apibrėžta geografinė teritorija, apimanti valstybes nares ir trečiąsias šalis, ir prisidėtų prie socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos užtikrinimo. |
| --- | --- |

23.

rekomenduoja, kad santykiuose su trečiosiomis šalimis ir, jei taikytina, Institucija turėtų remtis Sąjungos makroregioninėmis strategijomis, kurios padėtų, užmezgus glaudesnį bendradarbiavimą, spręsti bendrus uždavinius, su kuriais susiduria apibrėžta geografinė teritorija, apimanti valstybes nares ir trečiąsias šalis, ir prisidėtų prie socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos užtikrinimo.

2018 m. spalio 9 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  RK nuomonė „Darbuotojų judumas ir EURES tinklo stiprinimas“ (CoR 2014-1315).

1

(2)  RK nuomonė „Europos socialinių teisių ramstis“ (CDR 2868/2016).

2

(3)  https://cor.europa.eu/en/our-work/Documents/Territorial-impact-assessment/TIA-ELA-Labour-Authority-20180704.pdf.

3

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 461/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 461/24

---

Europos regionų komiteto nuomonė „ES miestų ir regionų indėlis į BĮK COP 14 ir ES biologinės įvairovės strategiją po 2020 m.“

(2018/C 461/04)

| Pranešėjas: | Roby BIWER (LU/PES), Betemburgo savivaldybės tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Europos Komisijos pirmininko pavaduotojo Frans Timmermans 2018 m. balandžio mėn. raštas |

Pranešėjas:

Roby BIWER (LU/PES), Betemburgo savivaldybės tarybos narys

Pamatinis dokumentas:

Europos Komisijos pirmininko pavaduotojo Frans Timmermans 2018 m. balandžio mėn. raštas

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

A.   Dabartinė padėtis siekiant biologinės įvairovės tikslų Europoje ir visame pasaulyje

| 1. | reiškia susirūpinimą dėl sparčiai nykstančios biologinės įvairovės – nyksta ne tik gyvūnų ir augalų rūšys, bet ir mažėja ateities galimybių ekonomikos, aplinkos ir netgi visuomenės bei kultūros požiūriu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad sparčiai artėja dviejų svarbių politikos priemonių, skirtų biologinei įvairovei apsaugoti ir tvariai ją naudoti, t. y. Biologinės įvairovės konvencijos 2011–2020 m. strateginio plano dėl biologinės įvairovės (BĮK strateginio plano) ir 2020 m. ES biologinės įvairovės strategijos, tikslinės datos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pakartoja savo nuomonę, kad, nors kai kur pažanga yra stulbinanti, moksliniai duomenys rodo, kad apskritai visas pasaulis ir daugelis vietos ir regionų valdžios institucijų konkrečiai nesugebės pasiekti visų pasaulinių Aičio biologinės įvairovės tikslų ir įgyvendinti ES biologinės įvairovės strategiją. Tačiau iki 2020 m. dar daug ką galima pasiekti ir jau prasidėjo parengiamasis etapas siekiant sukurti pasaulinę biologinės įvairovės strategiją po 2020 m.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad pasaulinis biologinės įvairovės nykimas, taip pat ekosistemų praradimas ir jų būklės blogėjimas kelia didžiulę grėsmę mūsų planetos ateičiai; dabartinėmis politinėmis aplinkybėmis, kai siekiama JT darnaus vystymosi tikslų (DVT), spręsti problemas siekiant sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir atkurti ekosistemas yra vienas esminių veiksnių, glaudžiai susijusių su kova su klimato kaita; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripažįsta lemiamą atskirų vietos veiksmų (neveikimo) poveikį šalinant pasaulio biologinės įvairovės krizę, o tai išryškina pavojų, kad bus laikomasi siauro požiūrio, pagal kurį dėl kiekvieno su biologine įvairove susijusio atvejo būtų imamasi atskirų veiksmų vietos mastu – taigi neatsižvelgiama į pasaulinį poveikį ir kitų rūšių išorės poveikį – ir pabrėžia, kad reikalinga subalansuota mikro ir makro perspektyva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | laikosi nuomonės, kad yra pakankamai įrodymų ir mokslinių duomenų, kad būtina skubiai imtis radikalesnių, iniciatyvių ir prevencinių veiksmų pasaulio, regionų ir vietos lygmenimis siekiant sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir atkurti nualintas ekosistemas dabar ir nebelaukti (t. y. kol 2020 m. bus atliktas oficialus pažangos vertinimas); |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į nenuoseklius politikos tikslus – horizontaliuosius ir vertikaliuosius – dažnai taikant vienas kitam prieštaraujančius požiūrius į aplinkosaugos klausimus, pavyzdžiui, pagal žemės ūkio ar energetikos politiką, o tai trukdo siekti Aičio biologinės įvairovės tikslų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripažįsta, kad dėl ES valstybių narių įgyvendinamos miestų plėtros politikos toliau ardomas kraštovaizdis ir vyksta miestų drieka, dėl kurių prarandamos ekosistemos ir biologinė įvairovė; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina daugiašalius aplinkos susitarimus ir jų taikymo tvarką bei sukurtą naują visa apimančią politiką ir valdymo sistemas, kurios remia tarpvalstybinį bendradarbiavimą, ir ragina atitinkamas nacionalines ir regionų valdžios institucijas pradėti naudotis šiomis priemonėmis siekiant nuoseklias politikos priemones taikyti tarpvalstybiniu mastu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | išreiškia apgailestavimą dėl kai kurių tinklo „Natura 2000“ teritorijų suardymo ir dabartinio paukščių ir kitų rūšių gyvūnų neteisėto žudymo ir gaudymo spąstais masto ir yra įsitikinęs, kad reikalingos didesnės pastangos visais lygmenimis, siekiant įgyvendinti Gamtos direktyvų stebėsenos ir vykdymo užtikrinimo reikalavimus pagal atitinkamus valdymo planus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nesupranta, kodėl nesustabdoma neteisėta prekyba saugomomis rūšimis, kodėl daugėja invazinių svetimų rūšių ir naudojama pernelyg daug pesticidų, pavyzdžiui neonikotinoidų, dėl kurių masiškai mažėja apdulkintojų, įskaitant bičių populiacijas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad reikia skubiai iš esmės padidinti pasaulines ir ES pastangas veiksmingai spręsti pasaulinės biologinės įvairovės krizės problemą ir ekonominę plėtrą atsieti nuo biologinės įvairovės nykimo ir susijusių klausimų, be kita ko, tolesnio ekosisteminių funkcijų ir paslaugų blogėjimo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į nepakankamas lėšas ir priemones biologinės įvairovės veiksmams racionalizuoti ir vykdyti tinkamą biologinės įvairovės valdymą, taip pat į susijusią finansinę ir ekonominę neveikimo, kurio esama visais lygmenimis, riziką; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad reikia sutelkti dėmesį į pasaulinio ir europinio valdymo struktūros trūkumus, sunkumus įgyvendinant Biologinės įvairovės konvencijos strateginį veiksmų planą ir tobulinant Pasaulio biologinės įvairovės strategiją po 2020 m., siekiant veiksmingo įgyvendinimo pasitelkus konkrečias strategijas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | su nerimu atkreipia dėmesį į tai, kad nėra parengti arba yra netinkami stebėsenos, pranešimo ir tikrinimo mechanizmai, kurie padėtų (savanoriškai) prisidėti ir įvertinti Aičio biologinės įvairovės tikslų įgyvendinimo pažangą pasinaudojant nacionaliniais biologinės įvairovės strategijos veiksmų planais ir regioniniais biologinės įvairovės strateginiais veiksmų planais; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus kuo anksčiau pradėti dalyvauti parengiamuosiuose kito etapo darbuose kuriant laikotarpio po 2020 m. pasaulio biologinės įvairovės strategijas – pasauliniu ir ES lygmeniu; |
| --- | --- |

16.

B.   Veiksmai ir atsakomybė iki 2020 m.

| 17. | mano, kad yra tinkama 14-ąja Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencija (COP 14) pasinaudoti kaip viena pagrindinių galimybių nustatyti, ką dar būtų galima iš tikrųjų pasiekti iki 2020 m., kad būtų galima parengti aiškius ir įgyvendinamus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį įgyvendinant Aičio biologinės įvairovės tikslus per likusius dvejus metus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia tinkamos daugiapakopio valdymo sistemos, skirtos vietos ir regionų valdžios institucijų, ES ir jos valstybių narių koordinuojamiems veiksmams, svarbą toliau įgyvendinant Aičio biologinės įvairovės tikslus ir Europos biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m.; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pritaria Europos Sąjungos sprendimui uždrausti plačiai naudojamus pesticidus, pvz., neonikotinoidus, nes jie kelia didelį pavojų netiksliniams vabzdžiams, pavyzdžiui, apdulkintojams, kurie yra absoliučiai būtini augalų dauginimuisi miškuose, miestų žaliosiose zonose ir pasėlių laukuose, todėl yra gyvybiškai svarbūs pasaulinei maisto gamybai. Komitetas pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį apribojant pesticidų naudojimą, deramai atsižvelgiant į skirtingą valstybėse narėse atsakomybės pasidalijimą, be kita ko, įgyvendinant tokias iniciatyvas kaip „Miestai be pesticidų“ ir „Bitėms palankūs miestai“; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rekomenduoja skirti daugiau išteklių (teisinių, finansinių ir žmogiškųjų) vietos ir regionų valdžios institucijoms, kad jos galėtų tinkamai išsiugdyti savo tiesiogines kompetencijas, susijusias su biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga, planavimu, tausiu naudojimu, valdymu, atkūrimu ir stebėjimu, įskaitant didesnės saugotinos svarbos teritorijas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad svarbu, jog vietos ir regionų valdžios institucijos būtų aprūpintos priemonėmis ir mechanizmais, leidžiančiais gauti kokybiškos informacijos apie rūšių, buveinių, ekosistemų ir jų funkcijų būklę ir tendencijas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina ES valstybes nares pradėti laikytis integruoto požiūrio į nacionalinių, subnacionalinių ir vietos biologinės įvairovės strategijų ir veiksmų planų rengimą ir įgyvendinimą, vadovaujantis Biologinės įvairovės konvencijos sekretoriato ir ICLEI biologinės įvairovės strategijoje ir veiksmų plano gairėse pasiūlytomis nuostatomis, o vietos ir regionų valdžios institucijas dar geriau įtraukti į nacionalinių biologinės įvairovės strategijos veiksmų planų rengimą, peržiūrą ir įgyvendinimą, remti jų veiksmingą įgyvendinimą ir įtraukimą į planavimą – vertikaliai ir horizontaliai – ir sektorius, kurių veikla (teigiamai ir neigiamai) veikia biologinę įvairovę; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia būtinybę padidinti biologinės įvairovės finansavimą, visų pirma investicijas į tinklą „Natura 2000“, pasinaudojus ES finansavimo priemonėmis, įskaitant struktūrinius fondus ir Sanglaudos fondą, taip pat palankiai vertina tokias pagalbines priemones kaip e. išsaugojimas (angl. eConservation), suteikiančias galimybę naudotis duomenų baze, kurioje sukaupta vertinga informacija apie biologinės įvairovės finansavimo galimybes viešųjų paramos teikėjų lėšomis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | siūlo nurodyti geriausią patirtį dėl nepagrįstų subsidijų įvairiose sektorių politikos srityse pašalinimo, siekiant nuoseklesnių ES biologinės įvairovės veiksmų ir aplinkai žalingų subsidijų įvertinimo, kad būtų geriau valdomas ES biudžetas siekiant darnaus vystymosi; skiriant finansavimą didelė pirmenybė turi būti teikiama darniam vystymuisi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina ES programos „Horizontas 2020“ pastangas suintensyvinti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą tiriant gamtos procesais paremtų sprendimų ir žaliosios ir mėlynosios infrastruktūros potencialą atgaivinti miestų teritorijas – šias pastangas jis laiko tinkamu svarbiu elementu ES biologinės įvairovės strategijos, kartu su ES miestų darbotvarke, įgyvendinimui miestų ir tankiai apgyvendintose vietovėse pagerinti, taip pat ir 2020–2030 m. laikotarpiu; vis tik pabrėžia būtinybę toliau padėti įgyvendinti ES gamtos direktyvas, ir ragina nesvarstyti galimybės šias pastangas, susijusias su gamtos procesais paremtais sprendimais ir žaliąja ir mėlynąja infrastruktūra, pakeisti tvirtais biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų srities veiksmais priemiesčiuose ir kaimo vietovėse, bet šiais veiksmais jas papildyti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad lėšas iš įvairių esamų finansavimo priemonių turėtų tiesiogiai valdyti kompetentingos ir įgaliotos regionų ir vietos įstaigos, atsakingos už biologinės įvairovės ir ekosistemų išsaugojimą ir atkūrimą pagal Aičio biolginės įvairovės tikslus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina sustiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį užkertant kelią neteisėtai prekybai, parengiant į biologinę įvairovę orientuotas viešųjų pirkimų taisykles, ir sustabdyti invazinių svetimų rūšių plitimą, visų pirma parengiant bendradarbiavimo programas, užtikrinant bendrą veiklą tarpvalstybiniu mastu, siekiant integruoto rūšių migracijos ir biologinės įvairovės valdymo; pabrėžia tokių esamų strateginių tinklų kaip transeuropinio žaliosios infrastruktūros tinklo (TEN-G) vaidmenį kuriant tarpvalstybinę žaliąją infrastruktūrą ir koridorius pagal tarpvalstybinio bendradarbiavimo valdymo ir veiksmų planus; |
| --- | --- |

28.

Pagrindinis vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo įgyvendinant Biologinės įvairovės konvencijos strateginį veiksmų planą ir ES biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m.

| 29. | patvirtina ir palankiai vertina tai, kad vis labiau pripažįstamas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo ES lygmeniu įgyvendinant Europos biologinės įvairovės strategiją; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų aktyviai dalyvauti kuriant ir įgyvendinant politiką, skirtą panaikinti priešingų rezultatų duodančias subsidijas ir integruoti biologinę įvairovę į skirtingas sektorių politikos sritis, įskaitant žemės ūkį ir miestų bei regionų plėtrą (pasinaudojant atitinkamais ES fondais); |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas dėti daugiau pastangų siekiant integruoti biologinės įvairovės aspektus į žemės naudojimo ir miestų planavimo sritį kaip veiksmingą priemonę sudarant palankesnes sąlygas prisidėti prie Aičio biologinės įvairovės tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | dar kartą patvirtina vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį organizuojant informuotumo didinimo programas ir platformas, skirtas pabrėžti, kaip svarbu saugoti ir atkurti mūsų biologinę įvairovę, ekosistemas bei jų funkcijas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas dalyvauti tarptautiniuose, europiniuose ir nacionaliniuose standartizacijos ir sertifikavimo procesuose, skirtuose biologinei įvairovei ir ekosistemoms valdyti, įskaitant priemones, kurios būtų taikomos kaip gairės ir paremtų nuoseklios biologinės įvairovės valdymo ir administravimo sistemos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

33.

C.   Veiksmingos ir veikiančios pasaulio biologinės įvairovės strategijos po 2020 m. kūrimas

| 34. | palankiai vertina 2017 m. pabaigoje patvirtintą Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES veiksmų plano gamtai, žmonėms ir ekonomikai, kurioje Komisijos prašoma nedelsiant pradėti rengti būsimą ES biologinės įvairovės strategiją, atsižvelgiant į Pasaulio biologinės įvairovės strategijos po 2020 m. rengimo procesą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pripažįsta būtinybę sustiprinti politinius įsipareigojimus pasaulio ir ES lygmeniu, siekiant šalinti pasaulio biologinės įvairovės krizę ir padidinti užmojus kitu dešimtmečiu po Aičio tikslų galiojimo laikotarpio, t. y. 2020–2030 m.; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tikisi, kad BĮK COP 15 vėl atkreips pasaulio dėmesį ir paskatins prisiimti atitinkamus įsipareigojimus ne tik siekiant sustabdyti biologinės įvairovės ir ekosistemų nykimą, bet ir jas atkurti, ir parengs plataus užmojo, įtraukią Pasaulio biologinės įvairovės strategiją po 2020 m. laikotarpiui iki 2030 m., kuri padės įgyvendinti Biologinės įvairovės konvencijos 2050 m. viziją ir kitus atitinkamus JT susitarimus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina ES imtis atsakingo vadovaujančio vaidmens kuriant Pasaulio biologinės įvairovės strategiją laikotarpiui po 2020 m. ir parengti „išorės biologinės įvairovės politiką“ – arba prisidėti prie „pasaulinės vidaus biologinės įvairovės politikos“ – apibrėžiant ES kaip pasaulinės lyderės biologinės įvairovės srityje atsakomybę; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina ES ir visas BĮK COP šalis stiprinti ir oficialiai įtvirtinti vietos ir regionų valdžios institucijų (ir kitų konvencijos nepasirašiusių suinteresuotųjų subjektų) dialogą ir dalyvavimą rengiant ir įgyvendinant naują politikos strategiją; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina ES dalyvauti tarpregioniniame bendradarbiavime su Afrika, Pietų Amerika, Azija, ypač Kinija, kaip BĮK COP 2020 m. priimančiąja šalimi, kad būtų galima parengti bendras ir nuoseklias pozicijas, skirtas skatinti bendrus interesus įgyvendinant „atnaujintus“ Aičio biologinės įvairovės tikslus, skirtus atkurti, tausiai naudoti ir valdyti biologinę įvairovę ir ekosistemas 2020–2030 m. dešimtmečiu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina sukonkretinti 2050 m. viziją apibrėžiant sąlygas ir metodus, kurie, be kita ko, apimtų pragmatiškus, į sprendimus orientuotus atsakymus, svarstytinus BĮK COP 14; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia būtinybę parengti Pasaulio biologinės įvairovės strategiją laikotarpiui po 2020 m. ir šiuo tikslu suderinti bei įtraukti visus atitinkamus JT aplinkos susitarimus, kaip antai JT darnaus vystymosi tikslai, Paryžiaus susitarimas dėl klimato kaitos ir Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programa, į atnaujintus Aičio biologinės įvairovės tikslus, siekiant išvengti biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų atskyrimo nuo jomis grindžiamų socialinių ir ekonominių tikslų; tai leis biologinės įvairovės vertes įtraukti į kitus sektorius, taigi ir į įvairių sričių politiką bei planavimo procesus bei tarpvalstybinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primygtinai ragina laikytis nuoseklios politikos geriau įtraukiant biologinės įvairovės aspektą, visų pirma su 11 DVT „Tvarūs miestai ir bendruomenės“, 14 DVT „Gyvybė po vandeniu“ ir 15 DVT „Gyvybė žemėje“ – ir parengiant tikslesnę ir labiau suderintą įvairių priemonių formuluotes, kad būtų išvengta painiavos, prieštaravimo ir dubliavimosi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia, kad imantis suderintų veiksmų „atnaujintiems“ Aičio biologinės įvairovės tikslams įgyvendinti itin svarbus daugiapakopis bendradarbiavimas ir veiksmingos bei tinkamos daugiapakopio valdymo struktūros sukūrimas Pasaulio biologinės įvairovės strategijoje po 2020 m., įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas (tiek visame pasaulyje, tiek ES); |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina naujojoje Pasaulio biologinės įvairovės strategijoje po 2020 m. aiškiai nurodyti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį nacionalinės stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo mechanizme; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina laikotarpiui po 2020 m. sukurti nuoseklią pasaulio biologinės įvairovės valdymo struktūrą ir mechanizmą, pagal kurį būtų taikomi horizontaliojo integravimo, vertikaliojo suderinimo ir bendradarbiavimu grindžiamo bei integruoto valdymo principai, susieti su išmatuojamais tiksliniais rodikliais ir ataskaitų teikimo mechanizmais, visais lygmenimis ir visiems lygmenims, įskaitant subnacionalines valdžios institucijas, suderinant su kitais tarptautiniais susitarimais; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rekomenduoja išnagrinėti galimybę skatinti savanoriškų įnašų sistemą įvairiais lygmenimis (panašią į Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencija įdiegtus nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu nustatomus įnašus – atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, tačiau nemažiau ryžtingus ir plataus užmojo; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pakartoja, kad reikia toliau taikyti požiūrį, panašų į Aičio biologinės įvairovės tikslus ir vadovaujantis jais, nustatant aiškius, per nustatytą laikotarpį įgyvendintinus ir naujus išmatuojamus tikslus, skirtus sustabdyti biologinės įvairovės, gamtos ir ekosistemų nykimą ir jas atkurti, taip pat veiksmingai panaikinti ir užkirsti kelią invazinių svetimų rūšių introdukcijai bei veiksmingai sustabdyti neteisėtą laukinių augalų naikinimą ir gyvūnų žudymą bei neteisėtą prekybą jais 2020–2030 m. dešimtmečiu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina ES nuolat ES valstybėms narėms ir kitoms šalims teikti strategines gaires ir rekomendacijas dėl jų pastangų spręsti problemas dėl biologinei įvairovei ir ekosisteminėms paslaugoms kylančių grėsmių ir jų valdymo. Žinant, kad biologinės įvairovės nykimą lemia daugybė pavienių atvejų ir sprendimų, į gaires turėtų būti įtraukti principai ir kriterijai, skirti tokių dalykų daromam poveikiui įvertinti, ir palygintini su pasaulio biologinės įvairovės tikslais, kad būtų išvengta siauro požiūrio; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mano, kad nuoseklios stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo metodas yra labai svarbus Pasaulio biologinės įvairovės strategijos po 2020 m. pažangai stebėti ir jos ilgalaikių tikslų įgyvendinimui reguliariai vertinti. Tai turi būti atliekama visapusiškai ir palengvinančiu būdu, didžiausią dėmesį skiriant 1) biologinės įvairovės nykimo sustabdymui, 2) biologinės įvairovės ir ekosistemų atkūrimui, 3) tvariam biologinės įvairovės ir ekosistemų naudojimui ir valdymui. Tam reikia užtikrinti invazinių svetimų rūšių atsiradimo prevenciją ir naikinimą bei sustabdyti neteisėtą laukinių augalų naikinimą ir gyvūnų žudymą bei neteisėtą prekybą jais ir stebėti bei tikrinti biologinės įvairovės rodiklius. Stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo metodas turi būti taikomas kuo objektyviau ir jis turi būti grindžiamas pažangiausiomis turimomis mokslo žiniomis, nustatant kiekvienos politikos priemonės ir veiksmo kiekybinį poveikį, akivaizdžiai parodant pažangą ir pasiekimus ir nustatant, ar reikalingos priemonės padėčiai ištaisyti ar tolesniems veiksmams; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina žemėlapyje atvaizduoti ir stebėti nacionalinius indėlius, įskaitant regionų ir vietos lygmens, siekiant Pasaulio biologinės įvairovės strategijos po 2020 m. tikslų, kad būtų galima stebėti ir reguliariai vertinti bendrų įsipareigojimų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pritaria, kad reikia sukurti bendrą su biologine įvairove susijusių mokslinių ir techninių žinių bazę, kuri leistų parengti palygintinus aptikimo metodus, nustatyti bendras stebėsenos taisykles ir sukurti atitinkamas duomenų ir žinių valdymo bei skleidimo platformas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rekomenduoja gilinti žinias apie teritorijų išteklius ir teikiamas paslaugas (aplinkos, turizmo, žemės ūkio, amatų, energetikos, paslaugų, socialinės ekonomikos srityse) siekiant padėti derinti biologinės įvairovės išsaugojimo priemones, įvairių valdžios lygmenų planus ir teritorijų socialinio ir ekonominio vystymo veiksmus; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina gilinti ir skleisti žinias apie tinklo „Natura 2000“ teritorijų valdymo gerąją praktiką Europos lygmeniu ir skatinti reguliarų dialogą su atitinkamais valdymo organais, taip pat įtraukti įvairius viešojo ir privataus sektoriaus suinteresuotuosius subjektus, dirbančius toje vietovėje biologinės įvairovės srityje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | siūlo strategijoje po 2020 m. nustatyti veiklos „SMART“ (konkrečius, išmatuojamus, pasiekiamus, aktualius, per nustatytą laiką įvykdytinus) tikslus, pereinant nuo statusu paremtų, neišmatuojamų tikslų prie į rezultatus orientuotų, su opiausiais klausimais susijusių tikslų, kurie būtų aiškiai ir veiksmingai apibrėžti bei išdėstyti, ir leistų pažangą įvertinti ir apie ją pranešti pagal tikslus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pripažįsta, kad Pasaulio biologinės įvairovės strategijoje po 2020 m. būtini akivaizdesni ir lengviau paaiškinami tikslai ir uždaviniai, kartu atnaujinant ir (arba) pakeičiant per nustatytą laiką įgyvendintinus Aičio tikslus, įskaitant: 1) strateginį tikslą B dėl tiesioginio spaudimo biologinei įvairovei sumažinimo ir tvaraus naudojimo skatinimo, kuris turėtų būti įtrauktas į sausumos rūšių, įskaitant žuvų, bestuburių ir vandens augalų išteklių, tvarų naudojimą pagal 6 tikslą; 2) strateginį tikslą D dėl biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų visiems teikiamos naudos didinimo, kuriame turėtų būti pripažįstama biologinės įvairovės nauda žmogaus sveikatai; be tų tikslų, kurie paminėti 14, 15 ir 16 tiksluose, turi būti įtrauktas papildomas tikslas atsižvelgiant į tokias sritis kaip farmacija, vaistiniai augalai, mityba, psichinė sveikata ir sveikatinimas, ir kt., ir dar vienas, skirtas biologinės įvairovės, taikos ir konflikto, taip pat žmonių migracijos sąsajoms; be to, 3) RK siūlo daugiau dėmesio skirti dirvožemio ir jo biologinės įvairovės, taip pat gėlo vandens ir atvirosios jūros teikiamoms paslaugoms; ir 4) priemones, susijusias su gamtos ir ekosistemų paslaugomis, siekiant pagerinti gyvenamą aplinką miestuose ir priemiesčiuose, įskaitant klimato kaitos požiūriu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atkreipia vietos bendruomenių dėmesį, jog svarbu, kad į biologinę įvairovę jos žiūrėtų, kaip į ekonominę, socialinę ir užimtumo galimybę, įskaitant socialinės įtraukties poreikių požiūriu, ir kad jos eksperimentuotų su naujais vietos bendradarbiavimo modeliais, pagrįstais socialinių ir aplinkosauginių nuostatų, skirtų biologinei įvairovei gerinti, sklaida. |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina užtikrinti, kad bendri biologinės įvairovės rodikliai remtųsi visomis atitinkamomis tarptautinėmis strategijomis ir kad jie būtų į jas įtraukti bei su jomis suderinti, visų pirma įskaitant DVT, kad būtų išvengta veiklos dubliavimosi, skatinamas veiksmingas ir išmatuojamas įgyvendinimas bei pasinaudojama transformuojančiu pokyčiu siekiant panaikinti skurdą, skatinti švelninti klimato kaitą ir prisitaikyti prie jos bei didinti atsparumą maisto krizei vietos bendruomenėse; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina didinti gebėjimų stiprinimo galimybes, įskaitant būtinus finansinius išteklius ir novatoriškus bei aktyvius metodus, pavyzdžiui, tarpusavio mokymąsi, siekiant stiprinti technines žinias ir įgūdžius biologinės įvairovės nykimui sustabdyti, biologinei įvairovei ir ekosistemoms atkurti, taip pat užkirsti kelią invazinėms svetimoms rūšims ir gyvūnų neteisėtam žudymui ir prekybai laukiniais augalais ir gyvūnais visais lygmenimis, įtraukiant čiabuvių ir vietos bendruomenes (IPLCs), ekspertus ir specialistus (be kita ko, medžiotojus, žvejus, piemenis ir miškininkus) į biologinės įvairovės valdymą; |
| --- | --- |

58.

| 59. | siūlo tvirtesnę visų suinteresuotųjų subjektų ir plačiosios visuomenės partnerystę ir paramą jų kolektyviniams veiksmams, ypatingą dėmesį skiriant čiabuvių tautų ir vietos bendruomenių, moterų, jaunimo ir asmenų, kurie tiesiogiai priklauso nuo biologinės įvairovės ir ją valdo (įskaitant medžiotojus, žvejus, piemenis ir miškininkus), indėliui ir nelegalios medžioklės ir prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais sustabdymui. RK pakartoja, jog būtina didinti techninę pagalbą ir (arba) rekomendacijas (ne tik ES vietos ir regionų valdžios institucijoms, bet ir neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais tranzito bei kilmės regionuose), gebėjimų stiprinimą ir teisėmis grindžiamas priemones, skirtas veiksmingam dalyvaujamajam procesui, apimančiam gero valdymo principus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | skatina rengti tarptautinius standartus, skirtus biologinės įvairovės strategijoms ir veiksmų planams bei integruotam valdymui ir planavimui, taip pat kitas priemones, susijusias su būsimo valdymo ir administravimo mechanizmu, siekiant užtikrinti palankesnes sąlygas įgyvendinimui ir nuoseklumui; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pripažįsta, kad svarbu vykdyti pasaulio biologinės įvairovės modeliavimą ir rengti scenarijus, kad būtų priimami išsamesne informacija pagrįsti ir tvirti biologinės įvairovės valdymo sprendimai, ir sukurti naujoviškas duomenų rinkimo sistemas arba išplėsti esamas sistemas, įtraukiant duomenis apie biologinę įvairovę; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina sukurti pasaulinę platformą, skirtą žinių perdavimui, stebėsenai ir ataskaitų apie valstybių ir vietos ir regionų valdžios institucijų įsipareigojimų įgyvendinimą, įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas į keitimąsi geriausios patirties pavyzdžiais ir jų sklaidą bei remiant stebėseną, ataskaitų teikimą ir tikrinimą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | primygtinai teigia, kad būtina didinti biologinei įvairovei skirtą finansavimą – visame pasaulyje, ES ir vietos mastu – atsižvelgiant į konkrečias vietos aplinkybes. Tai turėtų apimti atitinkamas gaires, kad būtų galima veiksmingai ir efektyviai panaudoti turimas finansavimo priemones, taip pat nuolat sistemingai vertinti rezultatus, siekiant išvengti neigiamo poveikio ir prieštaravimų tarp įvairių politikos tikslų; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rekomenduoja išnagrinėti naujų ir novatoriškų finansavimo būdų, įskaitant mokesčių lengvatas, mokėjimus už ekosistemines paslaugas, regionines ir (arba) nacionalines loterijas, specialų biologinės įvairovės fondą ES ir (arba) pasaulio lygmeniu, ir finansavimo sutelkimo ir suderinimo naudą, taip pat susijusias struktūrines inovacijas, pavyzdžiui, biologinei įvairovei skirtas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, privačiuosius ir įmonių fondus, pagal viešąją teisę įsteigtus fondus ir paskatas imtis veiksmų, pavyzdžiui, savanoriško ženklinimo / sertifikavimo; |
| --- | --- |

64.

| 65. | įsipareigoja nuolat ir aktyviai dalyvauti rengiant Pasaulio biologinės įvairovės strategiją po 2020 m. pagal šioje nuomonėje išdėstytas nuostatas. |
| --- | --- |

65.

Briuselis, 2018 m. spalio 10 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 461/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 461/30

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Komunikatas „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“

(2018/C 461/05)

| Pranešėjas: | André VAN DE NADORT (NL/PES), Veststelingverfo savivaldybės meras |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“
  COM(2018) 28 final |

Pranešėjas:

André VAN DE NADORT (NL/PES), Veststelingverfo savivaldybės meras

Pamatinis dokumentas:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“

COM(2018) 28 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

A.   Bendrosios pastabos

Regionų komitetas:

| 1. | palankiai vertina Europos Komisijos komunikatą „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“, jame nustatytus uždavinius ir pagrindinius veiksmus ir pabrėžia, kad reikia ryžtingai siekti perėjimo prie žiedinės ekonomikos, spręsti socialines ir aplinkos problemas ir su plastikais susijusius praktinius klausimus; šiomis aplinkybėmis atkreipia dėmesį į Europos Komisijos pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl dešimties ES paplūdimiuose ir jūrose dažniausiai randamų vienkartinių plastikinių gaminių, kurie kartu su paliktais žvejybos įrankiais sudaro 70 % visų į jūrą išmetamų šiukšlių; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripažįsta, kad plastikai, kaip itin tvari, higieniška ir nebrangi medžiaga, turi daug privalumų, bet yra labai susirūpinęs dėl dabartinių menkų surinkimo ir perdirbimo rodiklių ir mano, kad dabartinėje praktikoje, kuria siekiama spręsti šią problemą, per daug dėmesio skiriama baigiamojo etapo atliekų tvarkymo būdams (surinkimui, rūšiavimui, perdirbimui); |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį ir interesus rengiant ir įgyvendinant sprendimus dėl plastikų žiedinėje ekonomikoje. Vietos ir regionų valdžios institucijų atsakomybę už atliekų tvarkymo ir aplinkos apsaugos darbus sudaro keletas užduočių: atliekų prevencija, surinkimas, transportas, naudojimas (įskaitant rūšiavimą, pakartotinį naudojimą ir perdirbimą), šiukšlių šalinimas ir rinkimas gatvėse, pakrantėse, ežeruose ir jūrose, parama žuvininkystei ir turizmui ir piliečių informuotumo atliekų, šiukšlių ir perdirbimo klausimais didinimas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | daugiausia dėmesio skiria žiedinei plastikų ateičiai žvelgiant iš vietos ir regionų perspektyvos. Tai reiškia, kad siekiama mažiau plastikų, geresnės kokybės plastikų, geresnio jų surinkimo, perdirbimo ir geresnių rinkų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | yra tvirtai įsitikinęs, kad siekiant veiksmingų sprendimų svarbiausia, kad visi plastikų vertės grandinės suinteresuotieji subjektai glaudžiau bendradarbiautų ir laikytųsi medžiagų grandinės požiūrio; veiksmai turi būti skirti visiems vertės grandinės dalyviams, įskaitant produktų dizainą, plastikų gamybą, viešąjį pirkimą, vartojimą, surinkimą ir perdirbimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia inovacijų ir investicijų į žiedinės ekonomikos sprendimus vaidmenį skatinant socialinius ir elgsenos pokyčius, reikalingus siekiant pereiti prie žiedinės ekonomikos, kadangi tai itin svarbus žingsnis ES, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis įgyvendinant JT darnaus vystymosi tikslus; todėl ragina Europos Komisiją ir ES valstybes nares derybose dėl kitos DFP visapusiškai išnagrinėti galimybes padidinti ES finansavimą žiedinei plastikų ekonomikai; |
| --- | --- |

6.

B.   Mažiau plastikų

Prevencija – pagrindinis prioritetas siekiant mažinti plastiko atliekų kiekį

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad plastiko atliekų prevencija turėtų būti didžiausias prioritetas, atsižvelgiant į bendrą ES atliekų hierarchiją. Plastiko, kuris nepatenka į atliekas, nereikia rūšiuoti, perdirbti ar deginti; atliekų prevencija prasideda ribojant plastikų naudojimą ir produktų dizaino etape; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad yra daug būdų, leidžiančių išvengti bereikalingo plastikų naudojimo vienkartiniuose gaminiuose ir pertekliniam gaminių pakavimui. Pagrindiniai pakavimo kriterijai turi būti griežtinami, kad būtų išvengta nebūtino ir perteklinio pakavimo. Taip pat reikėtų reguliariai tikrinti, ar pagrindiniai produktai ES rinkoje atitinka šiuos kriterijus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prašo toliau tirti ryšį tarp maisto produktų pakavimo ir jų apsaugojimo nuo gedimo remiantis gyvavimo ciklu ir galimus alternatyvius būdus siekiant išvengti maisto švaistymo nenaudojant (sudėtingų) plastikinių pakuočių; |
| --- | --- |

9.

Šiukšlių ir „plastiko sriubos“ prevencija ir vienkartinių gaminių mažinimas

| 10. | pabrėžia, kad didžiausią nerimą kelia plastiko šiukšlės: jų rinkimas labai daug kainuoja vietos ir regionų valdžios institucijoms, todėl svarbiausia yra prevencija tiek sausumoje, tiek jūroje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | remia Europos Komisijos iniciatyvą pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl vienkartinių plastikų, kuriame būtų nustatyti tikslai, ribojantys vienkartinių plastiko gaminių naudojimą, nes didžiąją dalį plastiko šiukšlių mūsų gatvėse sudaro vienkartiniai plastikiniai daiktai; šiuo atžvilgiu mano, kad neseniai pateikti pasiūlymai dėl paplūdimiuose ir jūroje labiausiai paplitusių vienkartinių gaminių yra pirmas svarbus žingsnis, tačiau tikisi tolesnių plataus užmojo veiksmų sprendžiant šiukšlinimo kitais vienkartiniais plastikiniais gaminiais ir šiukšlinimo sausumoje problemą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tikisi ambicingų surinkimo tikslų dėl vienkartinių ir produktų vartojimui kelyje skirtų plastikinių gaminių, kuriems taikomos didesnės gamintojo atsakomybės schemos, pagal kurias, pavyzdžiui, siekiant sumažinti šiukšlinimą, už plastikines gėrimų pakuotes būtų atsakingas gamintojas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia visapusišką gamintojų ir importuotojų atsakomybę už savo gaminių neigiamą poveikį jiems tapus šiukšlėmis, todėl gamintojai ir importuotojai turi visapusiškai atsakyti už savo atliekų rinkimo ir tvarkymo sąnaudų finansavimą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į įvairius sunkumus, su kuriais susiduria kai kurie ES regionai ir bendruomenės, pavyzdžiui, atokiausi regionai, upių pakrančių bendruomenės, salų, pajūrio ir uostų bendruomenės, kovodamos su į jūrą išmetamomis šiukšlėmis, ir pabrėžia didelę suinteresuotųjų subjektų iš šių bendruomenių dalyvavimo svarbą siekiant užtikrinti, kad į jų nuomones bus atsižvelgiama ieškant teigiamų ir praktiškai įgyvendinamų sprendimų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pritaria sąmoningumo didinimo šiukšlinimo tema ir švarinimo kampanijų organizavimui; skatina vietos ir regionų valdžios institucijas dalyvauti tokiuose renginiuose kaip „Let’s Clean Up Europe“ ir Europos atliekų mažinimo savaitėje, taip pat ragina vietos ir regionų valdžios institucijas imtis papildomų iniciatyvų ir svarsto galimybes įtraukti savanorius pasitelkiant Europos solidarumo korpusą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atsižvelgdamas į tai tvirtai pritaria pasiūlyme dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl uosto priėmimo įrenginių, į kuriuos pristatomos laivų atliekos (COM(2018) 33), nurodytam principui, pagal kurį mokesčiai už uosto priėmimo įrenginių naudojimą sumažinami, jeigu dėl laivo konstrukcijos, įrangos ir eksploatavimo jame susidaro mažiau atliekų ir jos jame tvarkomos laikantis tvarumo principų ir tausojant aplinką; |
| --- | --- |

16.

Mikroplastikų prevencija

| 17. | pabrėžia, kad mikroplastikai yra vis plačiau naudojami ir kelia daug problemų, nes šis reiškinys šiandien pastebimas beveik kiekvienoje ekosistemoje, įskaitant žmonių maistą. Mikroplastikų poveikis gyvūnų ir žmonių sveikatai ir mūsų ekosistemoms iš esmės vis dar nežinomas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina tęsti tyrimus nustatant pagrindinius mikroplastikų šaltinius ir maršrutus, pavyzdžiui, tirti automobilių padangų nusidėvėjimą, tekstilę ir šiukšles, įskaitant ryšį tarp plastikų antrinio perdirbimo ir mikroplastikų poveikio gyvūnų ir žmonių sveikatai ir ekosistemoms. Todėl taip pat pabrėžia, kad būtina sukurti patikimas ir veiksmingas matavimo technologijas ir procesus ir ragina Europos Komisiją remti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklą šioje srityje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina uždrausti aerobiškai skaidžius plastikus ir specialiai dedamus mikroplastikus į visus produktus, kur žmonių sveikatos požiūriu jie yra nereikalingi, įskaitant odos priežiūros produktus ir valiklius. Be to, RK ragina nustatyti būtiniausius reikalavimus dėl netyčinio mikroplastikų patekimo į aplinką iš tokių produktų kaip automobilių padangos bei tekstilė ir priimti taršos plastiko granulėmis mažinimo priemones; |
| --- | --- |

19.

C.   Geresnės kokybės plastikai

Geriau projektuoti plastikus

| 20. | yra tvirtai įsitikinęs, kad reikia nedelsiant geriau projektuoti plastikus, atsižvelgiant į galimybes ateityje atskirai surinkti, rūšiuoti ir perdirbti plastikus ir plastiko gaminius, kad plastikai taptų tvariu žiedinės ekonomikos elementu; taip pat pabrėžia, kad būtina diegti inovacijas šioje srityje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad žiedinėje ekonomikoje iš esmės neturėtume sutikti, kad neperdirbami produktai ar medžiagos patektų į ES rinką. Todėl iki 2025 m. visi ES rinkoje esantys plastikai, plastikų gaminiai ir plastiko pakuotės turėtų bent jau būti perdirbami ekonomiškai efektyviu būdu. Tam taip pat reikalinga, kad iki 2025 m. iš plastikų ir plastiko gaminių būtų visiškai pašalintos aplinkai kenksmingos ir pavojingos medžiagos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad žiedinė ekonomika tai kartu ir iškastinio kuro nenaudojanti ekonomika. Todėl reikalinga tvirta inovacijų darbotvarkė ir tolesnė parama plačiam plastikų, kuriems gaminti nenaudojamas iškastinis kuras, naudojimui siekiant pereiti nuo dabartinių plastikų, kuriems gaminti naudojamas iškastinis kuras, prie naujoviškų, tvarių ir aplinką tausojančių plastikų; |
| --- | --- |

22.

| 23. | yra įsitikinęs, kad būtina apriboti įvairių polimerų, naudojamų gaminant plastiko gaminius, skaičių iki polimerų, kurie yra tinkami šiam tikslui ir kuriuos lengva atskirti, rūšiuoti ir perdirbti, ypač gaminant vienkartinio naudojimo gaminius. Šiuo tikslu gali tekti parengti ES lygmens pramonės standartus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prašo išsamiau ištirti poreikį suderinti ir galbūt apriboti priedus, naudojamus gaminant plastikus, siekiant daryti poveikį fizinėms plastikų savybėms ir jas pagerinti, kad būtų galima dar labiau palengvinti ir supaprastinti plastikų perdirbimą ir naudoti perdirbtas medžiagas. Šiuo tikslu gali tekti parengti ES lygmens pramonės standartus šiems į plastikus dedamiems priedams; |
| --- | --- |

24.

| 25. | be to, laikosi nuomonės, kad plastiko gaminiai, kurie nėra pakuotės, taip pat gali didinti atliekų susidarymą, todėl jie turėtų būti projektuojami taip, kad būtų to išvengta. Gamintojai taip pat turi įdiegti atitinkamas sistemas šių produktų šalinimui pasibaigus jų naudojimo laikui; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primena, kad didesnės gamintojo atsakomybės schemos gali atlikti svarbų vaidmenį skatinant ekologinį projektavimą moduliuojant mokesčius pagal gaminio žiediškumo lygį, įskaitant pakartotinio naudojimo, atskiro surinkimo, apdorojimo ir perdirbimo galimybes bei perdirbtų medžiagų kiekį. Todėl didesnės gamintojo atsakomybės teisės aktai turi apimti ir atsakomybę už ekologinį projektavimą. Didesnės gamintojo atsakomybės teisės aktuose taip pat turėtų būti nurodomi ES lygmens pramonės standartai dėl polimerų ir priedų naudojimo vienkartiniuose produktuose; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad per ateinančius dešimtmečius būtina sukurti medžiagas, kurios neturi visam dabartiniam plastikui būdingo žalingo poveikio aplinkai ir sveikatai ir gali visiškai pakeisti plastiką; todėl ragina aktyviau vykdyti mokslinius tyrimus ir kurti priemones pereinant prie ateities be plastiko, bet su moderniomis naujomis medžiagomis; |
| --- | --- |

27.

Biologiškai skaidūs plastikai

| 28. | pripažįsta, kad dabartinės kartos biologiškai skaidūs plastikai nėra plastiko šiukšlių ir „plastiko sriubos“ problemos sprendimas, kadangi jie biologiškai nesiskaido natūralioje aplinkoje arba vandens sistemose; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad informacija, jog vieni plastikai turėtų būti atskirai rūšiuojami kaip plastikas, o kiti – kaip biologinės atliekos kelia sumaištį vartotojui. Tai apsunkina komunikavimą su vartotojais, todėl vartotojai klaidingai rūšiuoja įprastinius plastikus ir biologiškai skaidžius plastikus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad biologiškai skaidūs plastikai, patenkantys į plastikų perdirbimo srautą, trukdo perdirbti įprastinius plastikus. Todėl biologiškai skaidūs plastikai turėtų būti naudojami tik tais atvejais, kai biologiniu skaidumu siekiama konkretaus tikslo, pavyzdžiui, naudoti biologiškai skaidžius maišelius biologinių atliekų surinkimui; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad būtinos geresnės įvairių biologinio skaidumo formų apibrėžtys ir (arba) standartai. Jie turėtų būti susieti su atliekų tvarkymu, įskaitant kompostavimo ir virškinamumo standartus, ir juose turi būti atsižvelgiama į įprastą praktiką europiniuose atliekų tvarkymo įrenginiuose. Tai pagerins ir (arba) supaprastins ženklinimą, sumažins šiukšlinimą ir pagerins šiukšlių rūšiavimą, taip pat paskatins inovacijas biologiškai skaidžių plastikų srityje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad ypač svarbu užtikrinti, kad plastikai, parduodami kaip kompostuojami gaminiai, tikrai suirtų aplinkoje be pramoninio kompostavimo. Toks apribojimas gali gerokai sumažinti mikroplastiko paplitimo riziką, nes kyla pavojus, kad vartotojai gali klaidingai manyti, jog plastikas, šiuo metu ženklinamas kaip kompostuojamas, suyra aplinkoje be papildomo apdorojimo; |
| --- | --- |

32.

D.   Geresnis surinkimas

| 33. | pabrėžia, kad veiksmingos plastiko atliekų rūšiuojamojo surinkimo sistemos yra esminis plastikų žiedinės ekonomikos reikalavimas. Siekiant šio tikslo surinkimo sistemos turi būti paprastos ir logiškos jų naudotojams; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkreipia dėmesį į tai, kad esamos surinkimo sistemos ES valstybėse narėse paprastai netaikomos pakavimui neskirtiems plastikams, kurie dėl šios priežasties nesurenkami atskirai, o patenka į sąvartynus ar į deginimo įrenginius kaip galutinės atliekos ar net jūrų šiukšlės. Todėl daroma žala aplinkai, prarandamos vertingos perdirbamos žaliavos ir kyla painiava vartotojams, kurie nesupranta, kodėl vienus plastikus reikėtų atskirai rinkti perdirbimui, o kitus – ne. Geresnis informavimas ir didesnis veiksmų suderinimas tarp valstybių narių atskiro surinkimo srityje sudarytų galimybę padidinti perdirbimo apimtis ir laikytis atliekų rūšiavimo rekomendacijų tiek vietiniams gyventojams, tiek turistams; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pripažįsta, kad tais atvejais, kai plastikų ir plastiko gaminių surinkimas grindžiamas didesne gamintojo atsakomybe, veiksmingi rodikliai turi būti nustatyti taip, kad gamintojai būtų skatinami, kai tik įmanoma, juos pagerinti; |
| --- | --- |

35.

Veiksmingas plastiko atliekų rūšiuojamasis surinkimas

| 36. | ragina Komisiją visus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant tuos, kurie dirba neplastikinių medžiagų atliekų prevencijos ir tvarkymo srityje, paskatinti gerinti atliekų rūšiavimą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad kalbant apie surinkimo sistemas, dėmesys turėtų būti sutelktas į plastikus kaip į medžiagą, o ne kaip į pakavimo produktą. Tai labai supaprastintų vartotojų informavimą ir padėtų pagerinti surinkimo rodiklius. Reikėtų pagerinti vietos ir regionų valdžios institucijų ir didesnės gamintojo atsakomybės schemų suderinamumą, kad būtų galima spręsti pakavimui neskirto plastiko atliekų klausimą surengiant gamintojų ir importuotojų dialogą. Į tai taip pat reikia atsižvelgti peržiūrint Pakuočių ir pakuočių atliekų direktyvą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palankiai vertina tai, kad rengiamos gairės dėl rūšiuojamojo surinkimo ir atliekų rūšiavimo ir prašo Europos Komisijos užtikrinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, atsižvelgiant į jų svarbų vaidmenį daugelyje valstybių narių, dalyvautų rengiant ir platinant gaires; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad vietos ir regionų atliekų tvarkymo strategijose pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas atliekų hierarchijai, t. y. atliekų prevencijai, rūšiuojamajam surinkimui ir galutinių atliekų mažinimui. Esama daug gerų tokio pobūdžio strategijų pavyzdžių ir įgyvendinimo patirčių. Reikėtų labai skatinti inovacijas rūšiuojamojo surinkimo srityje ir keistis geriausia praktika bei žiniomis tarp vietos ir regionų valdžios institucijų, pavyzdžiui, naudojant tokias priemones kaip TAIEX partnerių priemonę arba ES miestų darbotvarkę; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia būtinybę užkirsti kelią tam, kad dėl Kinijos plastiko draudimo atsirastų daugiau sąvartynų, padažnėtų (neteisėto) atliekų išpylimo ar deginimo atvejų, taip pat būtinybę investuoti į modernius perdirbimo pajėgumus; |
| --- | --- |

40.

Visuomenės sąmoningumas ir elgsenos pokyčiai

| 41. | pabrėžia, kad siekiant parengti sėkmingas atliekų tvarkymo strategijas, Europos Komisija, valstybės narės bei vietos ir regionų valdžios institucijos turi žinoti apie infrastruktūros, komunikacijos ir visuomenės sąmoningumo sąsajas vietos ir regionų lygmeniu, taip pat apie priemones, kurios gali būti naudojamos norint padėti keisti elgseną; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad piliečių informavimas apie atliekų tvarkymą yra svarbi išankstinė sąlyga norint užtikrinti tinkamą veiksmingų surinkimo sistemų veikimą. Visuomenės sąmoningumas virsta parama rūšiuojamajam surinkimui ir prevencijai, taip pat vietos iniciatyvų rengimui, bet pats savaime jis nebūtinai lemia elgsenos pokyčius. Todėl būtina geriau suprasti mechanizmus, kurie gali padėti teigiamai keisti elgseną. Dėl šios priežasties RK pabrėžia, kad reikėtų skatinti toliau plėtoti elgsenos pokyčių strategijas tiek įprastomis priemonėmis, pavyzdžiui, paskatomis ir sankcijomis, tiek naujoviškais metodais, ir remti vietos ir regionų valdžios institucijų keitimąsi geriausia praktika ir žiniomis; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina visus vietos ir regionų suinteresuotuosius subjektus padėti didinti informuotumą apie perdirbtų plastikų naudą; |
| --- | --- |

43.

Suderintos gėrimų pakuočių užstato sistemos taikymas turėtų būti svarstomas Europos mastu

| 44. | pripažįsta, kad užstato sistemos parodė, jog galima pasiekti labai aukštus surinkimo rodiklius ir užtikrinti aukštos kokybės perdirbimą. Užstato sistemos taip pat yra labai veiksmingos siekiant užkirsti kelią šiukšlinimui ir „plastiko sriuboms“; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pripažįsta, kad vis daugiau ES šalių įgyvendina užstato sistemas, kartais darančias neigiamą tarpvalstybinį poveikį regionuose, turinčiuose skirtingas užstato sistemas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mano, kad toms valstybėms narėms, kurios šiuo metu įgyvendina užstato sistemas arba ketina ateityje sukurti naujas sistemas, turėtų būti apsvarstyta galimybė taikyti ES lygmeniu suderintą požiūrį arba bent jau užtikrinti kuo didesnį koordinavimą, kad būtų išvengta neigiamo tarpvalstybinio poveikio ir būtų sudarytos palankesnės sąlygos laisvam prekių judėjimui; |
| --- | --- |

46.

Reikėtų išnagrinėti kiekybinių tikslų alternatyvas

| 47. | atkreipia dėmesį į tai, jog rodikliai, susiję su rūšiuojamuoju plastikų surinkimu ir perdirbimu pagal skirtingas ES direktyvas (Pakuočių ir pakuočių atliekų direktyva, Eksploatuoti netinkamų transporto priemonių direktyva, EEĮ atliekų direktyva) yra vienodi visoms valstybėms narėms, nors faktiniai rezultatai valstybėse narėse gali labai skirtis. Dėl to vienos valstybės narės vis dar turi dėti daug pastangų, o kitos šalys jau lengvai tuos rodiklius pasiekia ir nėra suinteresuotos jų pagerinti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina skubiai persvarstyti įvairiose direktyvose nustatytus rodiklius, kad būtų sukurtos didesnės paskatos ir skatinamas aukštos kokybės perdirbimas remiantis šiais galimais metodais:






  — | įdiegti premiją už rodiklių viršijimą; |
| --- | --- | --- |

48.

—

įdiegti premiją už rodiklių viršijimą;

| — | išplėsti finansinę gamintojų atsakomybę už visas jų produktų atliekų tvarkymo sąnaudas, įskaitant jų produktų, kurie nebuvo surenkami rūšiuojamuoju būdu ir dėl šios priežasties vis tiek pateko į galutines atliekas, šiukšlių valymo ar surinkimo ir tvarkymo sąnaudas; |
| --- | --- |

—

išplėsti finansinę gamintojų atsakomybę už visas jų produktų atliekų tvarkymo sąnaudas, įskaitant jų produktų, kurie nebuvo surenkami rūšiuojamuoju būdu ir dėl šios priežasties vis tiek pateko į galutines atliekas, šiukšlių valymo ar surinkimo ir tvarkymo sąnaudas;

E.   Geresnis perdirbimas

Rūšiavimo ir perdirbimo technologijų tobulinimas

| 49. | tvirtai remia mokslinius tyrimus ir inovacijas naujų rūšiavimo ir perdirbimo technologijų, įskaitant depolimerizaciją, srityje. Teoriškai tai galėtų išspręsti daugelį dabartinių problemų, susijusių su plastiko atliekų rūšiavimu ir perdirbimu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia regionų ir miestų potencialą plėtoti ir remti „iš apačios į viršų“ iniciatyvas pasitelkiant gyvąsias laboratorijas, inovacijų centrus ir kitų formų bendradarbiavimą bei novatoriškus metodus, kuriais skatinamas pažangus projektavimas ir antrinių žaliavų naudojimas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | remia siūlomas papildomas investicijas į strategijoje numatytus prioritetinius veiksmus mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje ir siūlo bendradarbiauti su Europos Komisija rengiant naują strateginę su plastikais susijusių mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę. Toks bendradarbiavimas turėtų užtikrinti, kad į vietos ir regionų aspektą būtų atsižvelgiama tiek nustatant spręstinas prioritetines problemas, tiek ir atitinkamai viešinant sukurtas naujoves; |
| --- | --- |

51.

| 52. | remia darbą, susijusį su surūšiuotų plastiko atliekų ir perdirbtų plastikų kokybės standartų rengimu; |
| --- | --- |

52.

Pirmenybė teikiama energijos gavybai iš atliekų, o ne šalinimui sąvartyne

| 53. | primena, kad trumpuoju laikotarpiu neperdirbamo plastiko atliekos arba plastiko atliekos, kuriose yra pavojingų medžiagų, turėtų būti apdorojamos efektyviausiais ir švariausiais energijos gavimo iš atliekų įrenginiais, kuriuose didelis plastiko atliekose esantis energijos kiekis gali būti naudojamas šilumos ir elektros energijai gaminti; |
| --- | --- |

53.

F.   Geresnės rinkos

Reikėtų labai skatinti perdirbtų medžiagų naudojimą naujuose produktuose

| 54. | yra tvirtai įsitikinęs, kad reikėtų galutinius vartotojus skatinti naudoti perdirbtas medžiagas taikant finansines paskatas, kad būtų sudaryta reali finansiškai patraukli alternatyva grynosioms medžiagoms ir plastikams, kuriems gaminti naudojamas iškastinis kuras, taip pat šalinant kliūtis bendrajai antrinių žaliavų rinkai; |
| --- | --- |

54.

| 55. | primena, kad vis dar taikomos subsidijos iškastiniam kurui, dėl kurių neperdirbti plastikai kainuoja pigiau nei perdirbti plastikai ar bioplastikai, o tai didelė ekonominė kliūtis plastikų žiedinės ekonomikos plėtrai; todėl pabrėžia, kad šios netinkamos paskatos turėtų būti panaikintos. Be to, būtų galima nustatyti, kad plastiko gaminių ar plastikų, kuriems gaminti naudojamas iškastinis kuras, gamintojai ar importuotojai yra finansiškai atsakingi už savo plastiko atliekų galutinio apdorojimo metu išmetamo CO2 kiekio mažinimą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad iki 2025 m. plastiko produktų gamintojai gamindami naujus plastikus turėtų naudoti ne mažiau kaip 50 % reciklatų, išskyrus atvejus, kai pagal galutiniams produktams taikomus teisinius apribojimus reciklatus naudoti draudžiama. Pabrėžia, kad būtinas vertės grandine grindžiamas požiūris siekiant suderinti gamintojų, vartotojų, vietos ir regionų valdžios institucijų bei atliekų perdirbimo pramonės interesus, kad būtų galima padidinti perdirbimo kokybę ir antrinių medžiagų naudojimą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | todėl remia ES iniciatyvą, susijusią su įmonių ir (arba) pramonės asociacijų savanoriškais įsipareigojimais, ir ragina vietos ir regionų valdžios institucijas viešinti savo regiono suinteresuotųjų subjektų įsipareigojimus skatinant gerąją praktiką ir tokiu būdu raginant kitus sekti jų pavyzdžiu, kartu kontroliuojant, kaip laikomasi prisiimtų įsipareigojimų ir, jei reikia, taip pat paviešinant nesilaikymo atvejus, siekiant užtikrinti, kad savanoriški įsipareigojimai nebūtų vien tušti pažadai, duodami tik norint ekomanipuliuoti tam tikrais produktais ar sektoriais; |
| --- | --- |

57.

Viešieji pirkimai

| 58. | pabrėžia, kad žalieji viešieji pirkimai (ŽVP) Europos valdžios institucijoms teikia daug galimybių vykdyti plastiko atliekų prevenciją, nes jos gali savo perkamąją galią panaudoti savanoriškai rinkdamosi aplinką tausojančias prekes, paslaugas ir darbus, taip rodydamos pavyzdį kitoms organizacijoms; todėl ragina visas vietos ir regionų valdžios institucijas įgyvendinant viešųjų pirkimų politiką prisidėti prie plastikų perdirbimo reikalaujant, kad būtų taikomi ekologinio projektavimo principai ir kad jų įsigyjamuose produktuose būtų naudojamos perdirbtos medžiagos; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina ŽVP srities gaires, kurias Europos Komisija ir kai kurios Europos šalys parengė nacionalinių ŽVP kriterijų (1) forma, tačiau prašo Komisijos pasiūlyti išsamesnius rekomendacinius dokumentus, kuriuose būtų pateikiama informacija apie perdirbtų plastikų rūšis, jų galimą panaudojimą, galimą naudą aplinkos bei ekonominiu požiūriais vietos ir regionų valdžios institucijoms naudojant perdirbtus plastikus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atkreipia dėmesį į tai, kad didžioji dalis plastiko į vandenynus patenka iš Azijos ir kad pasaulio mastu perdirbama tik 9 % plastiko; atsižvelgdamas į šias aplinkybes, įžvelgia didelį potencialą padidinti tvarumą ir atsekamumą pasaulinėse tiekimo grandinėse įgyvendinant ES naują prekybos strategiją „Prekyba visiems“, kuria siekiama pasinaudoti prekybos susitarimais ir lengvatų programomis kaip svertais darniam vystymuisi visame pasaulyje paskatinti; todėl remia 2017 m. kovo mėn. Europos Parlamento pasiūlytą ES pavyzdinę iniciatyvą drabužių sektoriuje (2); pabrėžia, kad tokios iniciatyvos priklausys ir nuo vietos bei regionų valdžios institucijų paramos jas propaguojant ir jomis turėtų būti vadovaujamasi įgyvendinant vietos ir regionų lygmens veiksmus decentralizuoto vystomojo bendradarbiavimo srityje. |
| --- | --- |

60.

2018 m. spalio 10 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pubs_en.htm

1

http://ec.europa.eu/environment/gpp/pubs_en.htm

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2017-0196+0+DOC+PDF+V0//LT

2

http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2017-0196+0+DOC+PDF+V0//LT

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 461/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 461/37

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Sporto klausimų įtraukimas į ES darbotvarkę po 2020 m.

(2018/C 461/06)

| Pranešėjas: | Roberto PELLA (IT/EPP), Valdengo miesto meras (Bjelos provincija) |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Roberto PELLA (IT/EPP), Valdengo miesto meras (Bjelos provincija)

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | ketina išnagrinėti sporto svarbą Europos Sąjungai ir vietos ir regionų valdžios institucijoms ekonominio ir žmogiškojo aspekto bei socialinės įtraukties požiūriu, nes šie aspektai yra neatsiejami. Sportas, kaip motorinio ir fizinio aktyvumo kontinuumas, iš tiesų yra susijęs su daugeliu politikos sričių, produktų ir paslaugų, siejamų ir sąveikaujančių su įvairiomis vertės grandinėmis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad, remiantis naujausiais duomenimis, sportas yra Europos Sąjungai labai svarbus ekonomikos sektorius: jo „dalis valstybių narių ekonomikoje yra palyginama su žemės ūkio, miškininkystės ir žuvininkystės bendra dalimi“ (1) ir numatoma, kad jo reikšmė didės. Be to, sporto sektorius sudaro 2 % bendro ES vidaus produkto, o tai prilygsta 7,3 mln. darbo vietų visame žemyne ir 3,5 % visų ES darbo vietų. Turizmo sektoriuje kiekvienais metais suplanuojama 12–15 mln. tarptautinių kelionių, kurių tikslas – dalyvauti sporto renginiuose arba veikloje. Taigi vienas iš sporto sektoriaus ypatumų – tai jo glaudi sąsaja su kitomis gamybos sritimis (pvz., prieinamo arba sporto turizmo, technologijų, sveikatos, aplinkos ir transporto, integracijos, statybos ir infrastruktūros), kurios padeda tiesiogiai arba netiesiogiai kurti pridėtinę vertę (2); |
| --- | --- |

2.

| 3. | vis dėlto pažymi, kad Europos Parlamentui SportsEconAustria (SpEA) (3) atliktame tyrime pabrėžiama, kad nepakankamai atsižvelgiama į sporto įtakos mastą ir reikšmę viešosios politikos poveikiui ir formavimui, ypač turint omenyje tokius reiškinius kaip savanoriška veikla (didžiąją dalį sporto renginių organizuoja ne pelno organizacijos), socialinės integracijos ir įtraukties procesų šalutinis poveikis arba su fiziniu neaktyvumu susijusios išlaidos, kurios 28 ES valstybėse narėse per metus siekia 80 mlrd. EUR (4), taip pat vidutinės trukmės laikotarpio poveikis regionų sveikatos priežiūros biudžetui, skirtam ligoms, kurias sukelia fizinis neaktyvumas arba nepakankamas aktyvumas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad nepaisant vis didesnio pripažinimo, kad fizinis aktyvumas yra svarbus politinis klausimas, vietos lygmeniu vis dar esama didelių žinių apie fizinės veiklos naudą spragų. Tyrimų duomenimis, 66 % vietos politikos formuotojų nežino, koks yra jų bendruomenės nutukimo lygis, o 84 % – kiek žmonių turi antsvorio (5); |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad sportas nėra ribinis sektorius, priešingai – prioritetinis ES investicijų tikslas, nes pagal šiandieninę apibrėžtį sportas yra ne tik varžymosi veikla, jis taip pat plačiai apima motorinio ir fizinio aktyvumo sritis, kurios padeda ne tik didinti sporto veiklą, bet ir skatinti sveikatinimą ir sveiką gyvenseną. Laikantis šio požiūrio, reikėtų siekti suteikti vienodesnes – kitais žodžiais tariant, lygiateises, sąžiningas ir lygiavertes – galimybes išbandyti įvairias sporto šakas, taip pat užkirsti kelią lėtinėms ligoms (ypač neužkrečiamoms ligoms, pvz., nutukimui, 2 tipo diabetui, širdies ir kraujagyslių, psichinėms ligoms ir t. t.); |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia svarbų sporto, kaip sveikatą gerinančio ir gerovę skatinančio veiksnio, vaidmenį, kaip pripažįstama trečiojoje daugiametėje Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programoje, sveikatinamojo fizinio aktyvumo stebėsenoje (HEPA, Health-Enhancing Physical Activity), Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) 2014–2019 m. darbotvarkėje ir PSO duomenų apie mitybą ir fizinį aktyvumą bazėje (NOPA, Nutrition, Obesity and Physical Activity); |
| --- | --- |

6.

| 7. | be to, primena, kad 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkėje sportas laikomas svarbiu darnų vystymąsi skatinančiu veiksniu ir pripažįstamas jo vaidmuo geresnei sveikatai ir švietimui, taip pat jo indėlis palaikant taiką, skatinant toleranciją, pagarbą ir socialinę integraciją bei užtikrinant moterų ir jaunimo įgalėjimą (6); |
| --- | --- |

7.

| 8. | nurodo kai kurias Eurobarometro apklausos apie sportą išvadas (7):






  — | beveik pusė (46 %) Europos piliečių yra visiškai fiziškai neaktyvūs ir nesportuoja; pagal nuo 2009 m. prasidėjusią tendenciją pastaraisiais metais ši proporcija laipsniškai didėja (2013 m. – 42 %), |
| --- | --- | --- |

8.

—

beveik pusė (46 %) Europos piliečių yra visiškai fiziškai neaktyvūs ir nesportuoja; pagal nuo 2009 m. prasidėjusią tendenciją pastaraisiais metais ši proporcija laipsniškai didėja (2013 m. – 42 %),

| — | sporto ir fizinio aktyvumo veikloje kur kas mažiau dalyvauja žemesnį išsilavinimą ir (arba) didesnių ekonominių sunkumų turintys asmenys, |
| --- | --- |

—

sporto ir fizinio aktyvumo veikloje kur kas mažiau dalyvauja žemesnį išsilavinimą ir (arba) didesnių ekonominių sunkumų turintys asmenys,

| — | „neformalios“ sportavimo vietos, pavyzdžiui, parkai ir išorės erdvės (40 %), namų aplinka (23 %) arba kelias iš mokyklos ar darbo į namus (23 %), yra populiaresnės nei specialiai sportui skirtos vietos, |
| --- | --- |

—

„neformalios“ sportavimo vietos, pavyzdžiui, parkai ir išorės erdvės (40 %), namų aplinka (23 %) arba kelias iš mokyklos ar darbo į namus (23 %), yra populiaresnės nei specialiai sportui skirtos vietos,

| — | pagrindinis aktyvumo motyvas – noras gerinti sveikatą ir fizinę būklę. Didžiausia kliūtis – laiko trūkumas, |
| --- | --- |

—

pagrindinis aktyvumo motyvas – noras gerinti sveikatą ir fizinę būklę. Didžiausia kliūtis – laiko trūkumas,

| — | didžioji dauguma europiečių laikosi nuomonės, kad vietos lygmeniu yra galimybių būti fiziškai aktyviems, tačiau kartu yra daug manančių, kad vietos valdžios institucijų pastangos šioje srityje yra nepakankamos; |
| --- | --- |

—

didžioji dauguma europiečių laikosi nuomonės, kad vietos lygmeniu yra galimybių būti fiziškai aktyviems, tačiau kartu yra daug manančių, kad vietos valdžios institucijų pastangos šioje srityje yra nepakankamos;

| 9. | atkreipia dėmesį į tai, kad šiuolaikinėje ekonomikoje ir visuomenėje, be kita ko, po ekonomikos krizės, kurią patyrė ES, sportas suteikia didelės naudos savivaldybėms ir regionams: užtikrina su sportu siejamų sektorių sąveiką ir taip atlieka didelį sverto poveikį; padeda didinti konkurencingumą, patrauklumą ir gyvenimo kokybę ten, kur svarbūs ir dažnai organizuojami sporto renginiai ir veikla; skatina užimtumą, turint omenyje, kad neretai Europos savivaldybės turi savo infrastruktūrą; prisideda prie integracijos, nes yra veiksminga priemonė skleisti ES puoselėjamas bendras vertybes ir daugeliu atvejų tai akivaizdu vietos lygmeniu (8). Sportas vis dažniau naudojamas kaip priemonė siekti socialinių ir ekonominių tikslų, todėl palaipsniui didėja poreikis užtikrinti šio sektoriaus, ne tik kaip priemonės tikslams pasiekti, bet kaip paties savaime strateginio tikslo, veiksmingumą ir efektyvumą; |
| --- | --- |

9.

Aplinkybių analizė: Europos lygmens iniciatyvos

| 10. | primena, kad pirmąjį politinį sportui skirtą dokumentą – baltąją knygą dėl sporto – Europos Komisija paskelbė 2007 m.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad sporto, kultūriniai ir edukaciniai renginiai gali sudaryti sąlygas šalinti kliūtis integracijai, kaip nurodoma RK nuomonėje „Kova su radikalėjimu ir smurtiniu ekstremizmu“ (9); |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad 2009 m. gruodžio mėn. įsigaliojusioje Lisabonos sutartyje numatytas specialus straipsnis, t. y. SESV 165 straipsnis, pagal kurį ES suteikti nauji įgaliojimai sporto sričiai remti, numatant nuostatas jam skatinti ir raginant imtis ES lygmens veiksmų siekiant plėtoti europinį sporto aspektą. SESV 6 straipsnio e punkte teigiama, kad ES kompetencijai priklauso atlikti veiksmus siekiant paremti ar papildyti valstybių narių veiksmus sporto srityje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad 2011 m. Komisija paskelbė komunikatą „ES lygmens veiksmų sporto sektoriuje svarbos didinimas“ (10), kuriuo remdamasi Taryba priėmė rezoliuciją dėl 2011–2014 m. Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje, kuriuo siekiama toliau stiprinti Europos bendradarbiavimą sporto srityje, nustatant ES lygmens veiksmų, kuriuose dalyvaus ES valstybės narės ir Komisija, prioritetus. 2012 m. Taryba priėmė išvadas dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimo ir dėl duomenų bazės stiprinimo siekiant parengti sporto politiką, ir paragino Komisiją reguliariai skelbti apklausas apie sportą bei fizinį aktyvumą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | be to, primena, kad darbo planui įgyvendinti ekspertų grupė savo veikloje daugiausia dėmesio skyrė dabartinės Eurobarometro apklausos klausimyno rengimui; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad neseniai (2017 m.), bendradarbiaujant su Europos sporto inovacijų plėtojimo platforma (EPSI), pradėta įgyvendinti tarpregioninė iniciatyva „ClusSport“, kurioje dalyvauja apie dešimt šalių ir kuri skirta ekonomikos vystymuisi ir vertės kūrimui šiame sektoriuje. Pastaruosius 18 metų Europos sporto sostinių ir miestų asociacija (ACES) propaguoja Europos vertybes Europos vardu teikdama Europos sporto sostinės, bendruomenės ir miesto apdovanojimus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad 2017 m. liepos mėn. įsigaliojo naujas ES darbo planas sporto srityje ir jame nurodytos svarbiausios kryptys, kurioms iki 2020 m. ES valstybės narės ir Komisija turėtų teikti pirmenybę: sąžiningumas sporto srityje, visų pirma geras valdymas, nepilnamečių apsauga, kova su susitarimais dėl varžybų baigties, korupcija ir dopingo vartojimu; ekonominis sporto aspektas, pagrindinį dėmesį skiriant inovacijoms ir sporto ir bendrosios skaitmeninės rinkos sąsajoms; sportas ir visuomenė, visų pirma socialinė įtrauktis, treniravimas, žiniasklaida, aplinka, sveikata, švietimas ir sporto diplomatija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | galiausiai primena naujausią Komisijos iniciatyvą „Tartu raginimas laikytis sveikos gyvensenos“ (11), veiksmų planą, kuris lėmė teigiamą sektorių bendradarbiavimo dinamiką; |
| --- | --- |

17.

Tikslai

| 18. | atsižvelgiant į galimybes ir iki šiol kilusias problemas siūloma įgyvendinti šiuos uždavinius:






  a. | plėtoti aktyvesnį dialogą dėl regionuose vykdomų naujausių projektų ir priemonių, skatinant aktyvų dalyvavimą, dalijimąsi geriausia praktika ir partnerystes (su plėtros procese dalyvaujančiomis šalimis); |
| --- | --- | --- |

18.

a.

plėtoti aktyvesnį dialogą dėl regionuose vykdomų naujausių projektų ir priemonių, skatinant aktyvų dalyvavimą, dalijimąsi geriausia praktika ir partnerystes (su plėtros procese dalyvaujančiomis šalimis);

| b. | užtikrinti didesnį sporto projektų artumą žmonėms ir socialinį jų aspektą, didžiausią dėmesį skiriant artumo, lokalumo aspektams, taip pat atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų atsakomybę už objektus ir renginius; |
| --- | --- |

b.

užtikrinti didesnį sporto projektų artumą žmonėms ir socialinį jų aspektą, didžiausią dėmesį skiriant artumo, lokalumo aspektams, taip pat atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų atsakomybę už objektus ir renginius;

| c. | siekti kuo didesnio bendro suvokimo apie motorinės, fizinės ir sporto veiklos naudą; |
| --- | --- |

c.

siekti kuo didesnio bendro suvokimo apie motorinės, fizinės ir sporto veiklos naudą;

| d. | plačiai informuoti apie teigiamą sporto poveikį ES ekonomikai, taigi ir labiau integruoti sporto politiką į sritis, su kurioms jis yra susijęs ir kurioms jis daro poveikį; |
| --- | --- |

d.

plačiai informuoti apie teigiamą sporto poveikį ES ekonomikai, taigi ir labiau integruoti sporto politiką į sritis, su kurioms jis yra susijęs ir kurioms jis daro poveikį;

| e. | diegti daugiau technologinių inovacijų ir steigti daugiau įmonių, pasinaudojant vietos ir regionų valdžios institucijoms skirtomis priemonėmis, raginant mokslinių tyrimų, technologijų ir švietimo srities subjektus kartu su valdymo institucijoms sutelkti pastangas ir parengti bei įgyvendinti bendrą strategiją, apimant sąsajas su visomis gamybos proceso pradinio ir galutinio etapų vertės grandinėmis, ypač daug dėmesio skiriant įsidarbinimo šiame sektoriuje galimybėms; |
| --- | --- |

e.

diegti daugiau technologinių inovacijų ir steigti daugiau įmonių, pasinaudojant vietos ir regionų valdžios institucijoms skirtomis priemonėmis, raginant mokslinių tyrimų, technologijų ir švietimo srities subjektus kartu su valdymo institucijoms sutelkti pastangas ir parengti bei įgyvendinti bendrą strategiją, apimant sąsajas su visomis gamybos proceso pradinio ir galutinio etapų vertės grandinėmis, ypač daug dėmesio skiriant įsidarbinimo šiame sektoriuje galimybėms;

| f. | sportą laikyti tikra piliečių teise, socializacijos ir įtraukties priemone, visų pirma neįgaliųjų piliečių, taip pat priemone gerinti gyvenimo kokybę ir fizinę bei psichinę gerovę ir suteikti švietimo galimybių; |
| --- | --- |

f.

sportą laikyti tikra piliečių teise, socializacijos ir įtraukties priemone, visų pirma neįgaliųjų piliečių, taip pat priemone gerinti gyvenimo kokybę ir fizinę bei psichinę gerovę ir suteikti švietimo galimybių;

| g. | numatyti paramą, kuri leistų užtikrinti visiems piliečiams, nepriklausomai nuo jų amžiaus, lyties, pilietybės ir statuso, visapusišką prieigą prie sporto infrastruktūros ir galimybes laisvai ja naudotis ir pratęsti darbo valandas, per kurias piliečiai galėtų ja naudotis; |
| --- | --- |

g.

numatyti paramą, kuri leistų užtikrinti visiems piliečiams, nepriklausomai nuo jų amžiaus, lyties, pilietybės ir statuso, visapusišką prieigą prie sporto infrastruktūros ir galimybes laisvai ja naudotis ir pratęsti darbo valandas, per kurias piliečiai galėtų ja naudotis;

| h. | didinti moterų sporto varžybų rėmimą ir prestižą; |
| --- | --- |

h.

didinti moterų sporto varžybų rėmimą ir prestižą;

| i. | pripažinti sportą kaip priemonę lygybei ir socialinei integracijai skatinti; |
| --- | --- |

i.

pripažinti sportą kaip priemonę lygybei ir socialinei integracijai skatinti;

| j. | skirti biudžeto lėšų sportininkų ir sportininkių mėgėjų, visų pirma iš tolimų vietovių, salų ir atokiausių regionų, judumui dalyvauti varžybose; |
| --- | --- |

j.

skirti biudžeto lėšų sportininkų ir sportininkių mėgėjų, visų pirma iš tolimų vietovių, salų ir atokiausių regionų, judumui dalyvauti varžybose;

Politikos rekomendacijos ir pasiūlymai

| 19. | nurodo galimybę pasiūlyti veiksmus ir nustatyti veiksmingas priemones siekiant įtraukti sporto klausimus į ES darbotvarkę po 2020 m. Visų pirma: |
| --- | --- |

19.

Politiniu lygmeniu

| 20. | nustatyti, kad svarbus sporto diplomatijos (angl. sport diplomacy) uždavinys – per sportą ir konstruktyvų, daugiapakopį dialogą skatinti Europos vertybes, įtraukiant visų valdžios lygmenų ir ES institucijas, pavyzdžiui, Europos Parlamento jungtinę sporto grupę, susijusius Europos Komisijos generalinius direktoratus, nacionalinius ir Europos olimpinius komitetus, visus besidominčius šia veikla, įskaitant pilietinę visuomenę, sekant kai kurių bandomųjų projektų pavyzdžiu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | plėtoti išorės santykius ir tarptautinius bendradarbiavimo projektus už Europos ribų, siekiant dialogui suteikti naują aspektą įgyvendinant judumo projektus ir dalijantis žiniomis, patirtimi ir gerąja praktika (specialistų bendruomenės); |
| --- | --- |

21.

| 22. | rengti Europos lygmens priemones, kuriomis sportas būtų skatinamas kaip ES augimo veiksnys, pavyzdžiui, įgyvendinti mentorystės programas, „švelniosios politikos“ veiksmus (pvz., bendradarbiaujant su metiniu sporto forumu arba Info Days) ir skatinant keistis geriausia praktika, padėti vietos ir regionų lygmens sporto organizacijoms ir asociacijoms palaikyti ryšius su nacionaliniu ir Europos lygmenimis, laikantis dalyvaujamojo principo „iš apačios į viršų“ ir atsižvelgiant į jų reikalavimus ir poreikius; |
| --- | --- |

22.

| 23. | stiprinti Europos vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį aktyviau ir koordinuočiau įtraukiant regionus į kasmet rengiamą Europos sporto savaitę (kuri nuo pat jos rengimo pradžios yra stiprus motyvacijos šaltinis) siekiant vykdyti vidutinės trukmės ir ilgalaikę viešąją politiką, kuri darytų neabejotiną poveikį sveikai gyvensenai ir elgsenai ir paskatintų kuo dagiau piliečių aktyviai gyvensenai, taip pat sporto sektoriuje užtikrinti aukštesnį profesionalumą ir įsidarbinamumą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | užtikrinti praktinę Europos Sąjungos paramą, kad valstybės narės visiškai įgyvendintų JT neįgaliųjų teisių konvencijos su sportu susijusius aspektus; |
| --- | --- |

24.

Programavimo lygmeniu

| 25. | pritarti Europos Komisijos pasiūlymui kitame ilgalaikiame ES biudžete 2021–2027 m. padvigubinti programos „Erasmus“ finansavimą, taip pat palankiai vertinti orientavimąsi į mėgėjišką sportą (12); ragina Komisiją šiuo požiūriu daug dėmesio skirti su šiuo sektoriumi plačiąją prasme susijusių subjektų – sporto trenerių, sporto srities vadovų, specialistų, ypač jaunimo – keitimuisi patirtimi pasitelkiant, pavyzdžiui, tarpusavio mokymosi veiklą ir pažintinius vizitus, dalijimąsi žiniomis ir patirtimi ir gebėjimų miestuose, savivaldybėse ir regionuose vietos lygmeniu stiprinimą, siekiant nustatyti novatorišką požiūrį į fizinio aktyvumo, kaip svarbios sudėtinės dalies, įtraukimą į miestų strategijas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | raginti aiškiai ir konkrečiai skirti finansavimą sportui iš kito laikotarpio Europos struktūrinių ir investicijų fondų, atsižvelgiant į nepakankamai finansuojamą vietos mėgėjiško sporto infrastruktūrą, pirmenybę teikiant fizinės veiklos skatinimui, visų pirma nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose, užtikrinant galimybes sportuoti visiems ir stiprinant žmonių įgūdžius bei gebėjimus, kaip svarbią ekonominio ir socialinio vystymosi varomąją jėgą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | laikantis nuomonės, kad tai būtina, nustatyti „Erasmus +“ aiškesnes gaires, susijusias su poreikiu stiprinti sporto veiklą privalomojo mokslo sistemoje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | raginti ESI fondų lygmeniu remti užimtumą, visų pirma jaunimo, kuriant sektoriaus technologinių inovacijų startuolius ir platformas ir skatinti bazinį mėgėjišką sportą, šiuo tikslu plėtojant naują, mažos apimties sporto įrangą ir infrastruktūrą; skatinti lyčių lygybę pasitelkiant sportą ir įgyvendinant veiksmingesnę sporto politiką, kad didėtų dalyvių procentinė dalis. Be to, ESI fondai galėtų remti naujus sprendimus siekiant įveikti konkrečius iššūkius, su kuriais tenka susidurti ES regionams, pavyzdžiui, remti populiarųjį ir tradicinį sportą ir skatinti šį sportą įtraukti į viešosios švietimo sistemos programas, taip stiprinant ir propaguojant Europą ir išsaugant bendruomenių išskirtinumą ir tapatybę; |
| --- | --- |

28.

| 29. | skatinti sveikatingumą propaguojant motorinį ir fizinį aktyvumą, kaip jau nurodyta Tartu chartijoje, taip pat ir darbo vietoje, apsvarstant paskatų galimybę darbdaviams, įskaitant Europos MVĮ, siekiant pagerinti darbuotojų darbingumą ir bendrą produktyvumą, kartu sumažinti neatvykimo į darbą atvejų skaičių ir užkirsti kelią ligoms; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžti, kad labai svarbu planuoti bendruomenės veiklą – kiek leidžia galimybės bendradarbiaujant su pilietinės visuomenės suinteresuotaisiais subjektais – prieinamose vietose, lengvai pasiekiamose labiausiai pažeidžiamoms grupėms, ypač riboto judumo asmenims (13), motinoms ir vaikams, vyresnio amžiaus žmonėms, taip pat grupėms, kurioms gresia atskirtis, pavyzdžiui, migrantams ar asmenims, gyvenantiems blogesnėmis socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis, siekiant užtikrinti geresnį kartų sambūvį ir Europos piliečių integraciją, taip pat numatyti bendruomeninę veiklą kalintiems asmenims; šiuo tikslu ragina apsvarstyti galimybę parengti programą „Sport4EU“, panašią į esamą programą „WiFi4EU“, siekiant gerinti sveikatą sportu ir fiziniu aktyvumu. Ji veiktų vietos ir regionų valdžios institucijų lygmeniu naudojantis kuponais, išduodamais geografiškai subalansuotu būdu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aiškinti fizinio aktyvumo ir sveikos mitybos ryšį, ypač mokyklose, pagal švietimo programą, taip pat pagal žemės ūkio programų teminius tikslus, pavyzdžiui, organizuojant tikras „sveikatos sodų“ laboratorijas, taip suteikiant vaikams, paaugliams ir šeimoms praktinės informacijos apie tinkamą mitybą, vaisių ir daržovių sezoniškumą, su nesveiku gyvenimo būdu susijusią riziką ir sporto bei fizinio aktyvumo svarbą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atsižvelgiant į tai, kad ES institucijos ypač daug dėmesio skiria būsimai miestų darbotvarkei, numatyti reikalingus išteklius eksperimentams ir „aktyvių miestų“ plėtrai, kurie yra labai patrauklūs turizmui ir inovacijoms ir pažangesni miesto gyventojų poreikių požiūriu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | raginti į projektą „Interrail“ įtraukti sporto renginius ir simbolines sporto vietas, kad net jauniausios kartos galėtų atrasti ir skleisti ES remiamas sporto vertybes, taip skatinant jaunimo įgalėjimą ir stiprinant jų tapatybės jausmą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naudoti struktūrinių fondų lėšas viešųjų pastatų ir kitos viešosios infrastruktūros energijos vartojimo efektyvumui didinti, siekiant prisidėti prie esamų sporto įrenginių ekologinio tvarumo, be kita ko, neleisti plisti mikroplastikams, ir ištirti galimybę ES lėšomis pertvarkyti tokius įrenginius į daugiafunkcinius objektus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | į būsimą programą „Horizon Europe“ įtraukti galimybę tobulinti duomenų rinkimo priemones ir jų apdorojimo modelius, siekiant rasti novatoriškus būdus ir naujas technologijas nuolat keistis žiniomis, atsižvelgiant ir į pirmininkausiančios Rumunijos nurodytus pažangiosios specializacijos strategijos ir bendrosios skaitmeninės rinkos tikslus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | raginti pirmiau minėtas iniciatyvas apsvarstyti derybose dėl kitos daugiametės finansinės programos, kad sportas būtų iš tikrųjų įtrauktas į ES darbotvarkę po 2020 m.: dar kartą paraginti ateityje apsvarstyti galimybę galiausiai parengti sporto programą; |
| --- | --- |

36.

Subsidiarumas ir proporcingumas

| 37. | tikisi, kad, vykstant diskusijų procesui ir vėliau priimant kitą DFP, Komitetas turės galimybę ištirti subsidiarumo principo taikymą šioje srityje ir tinkamomis aplinkybėmis atkreipti Komisijos dėmesį į savo ketinimus pabrėžti lemiamą vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį plėtojant ekonominį ir žmogiškąjį sporto aspektą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą regioninius veiklos planus, kuriuose apibrėžiamos struktūrinių fondų lėšų investavimo strategijos, laikyti dar viena papildoma, naudinga ir veiksminga priemone, kuriai įgyvendinti bus skiriamos pastangos, ir nurodo, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra bendradarbiavimu grindžiamo daugiapakopio valdymo, kurį taikant institucijos, įmonės ir pilietinės visuomenės organizacijos ir piliečiai gali padėti kurti ir plėtoti sektorių, garantas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sieks kartu su ES institucijoms dalyvauti svarstymų procese, kuris padėtų politines diskusijas ir naratyvą paversti konkrečiais pasiūlymais, laikantis RK SEDEC komisijos darbo programos (2017/11/12, 1.2 punktas) ir RK politinių prioritetų; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tikisi, jog Komisija įsipareigos, kad ES ratifikuotų Europos Tarybos konvenciją dėl kovos su manipuliavimu sporto varžybomis. |
| --- | --- |

40.

2018 m. spalio 10 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Europos Komisija (2014 m.), Sportas kaip ES ekonomikos augimo skatinimo veiksnys, http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-432_en.htm

1

Sportas kaip ES ekonomikos augimo skatinimo veiksnys

(2)  Europos Komisija, http://ec.europa.eu/growth/content/sport-growth-engine-eu-economy-0_en

2

(3)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/563392/IPOL_STU(2015)563392_EN.pdf

3

(4)  Tarptautinės sporto ir kultūros asociacijos (ISCA) ir Ekonomikos ir verslo mokslinių tyrimų centro (CEBR) tyrimas Narrative review: the state of physical activity in Europe (2015 m.), p. 37, ir projektas PASS, http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387.

4

Narrative review: the state of physical activity in Europe

(5)  Projektas PASS, http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

5

(6)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

6

(7)  Eurobarometras (paskelbimo data – 2018 3 22), https://ec.europa.eu/sport/news/2018/new-eurobarometer-sport-and-physical-activity_en.

7

(8)  Tyrimas dėl sporto indėlio į regionų vystymąsi pasitelkiant struktūrinius fondus, https://ec.europa.eu/sport/news/20161018_regional-development-structural-funds_en.

8

(9)  CdR 6329/2015.

9

(10)  CdR 66/2011 fin.

10

(11)  https://ec.europa.eu/sport/sites/sport/files/ewos-tartu-call_en.pdf

11

(12)  COM(2018) 367 final, Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus“ ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1288/2013.

12

(13)  CdR 3952/2013 fin.

13

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 461/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 461/43

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Sąžiningo apmokestinimo dokumentų rinkinys

(2018/C 461/07)

| Pranešėjas: | Paul LINDQUIST (SE/EPP), Stokholmo leno tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB nuostatos dėl pridėtinės vertės mokesčio tarifų
  COM(2018) 20 final

  Priedas prie pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB nuostatos dėl pridėtinės vertės mokesčio tarifų
  COM(2018) 20 final

  Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatos, susijusios su specialia mažosioms įmonėms skirta schema
  COM (2018) 21 final |

Pranešėjas:

Paul LINDQUIST (SE/EPP), Stokholmo leno tarybos narys

Pamatiniai dokumentai:

Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB nuostatos dėl pridėtinės vertės mokesčio tarifų

COM(2018) 20 final

Priedas prie pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB nuostatos dėl pridėtinės vertės mokesčio tarifų

COM(2018) 20 final

Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatos, susijusios su specialia mažosioms įmonėms skirta schema

COM (2018) 21 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB nuostatos dėl pridėtinės vertės mokesčio tarifų

(COM(2018) 20 final)

1 pakeitimas

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| įsigaliojus galutinei PVM sistemai visoms valstybėms narėms turėtų būti taikomos vienodos sąlygos ir todėl joms turėtų galioti tie patys apribojimai taikant lengvatinius PVM tarifus, kurie turėtų likti standartinio tarifo išimtimi. Neapribojant valstybių narių dabartinės galimybės lanksčiai nustatyti PVM, tokias vienodas sąlygas galima užtikrinti suteikiant visoms joms galimybę taikyti lengvatinį tarifą, kuriam netaikomas minimalaus tarifo reikalavimas, ir atleisti nuo PVM su teise atskaityti pirkimo PVM, be jau turimos galimybės taikyti ne daugiau kaip du lengvatinius ne mažesnius kaip 5 % tarifus; | įsigaliojus galutinei PVM sistemai visoms valstybėms narėms turėtų būti taikomos vienodos sąlygos ir todėl joms turėtų galioti tie patys apribojimai taikant lengvatinius PVM tarifus, kurie turėtų likti standartinio tarifo išimtimi. Neapribojant valstybių narių dabartinės galimybės lanksčiai nustatyti PVM, tokias vienodas sąlygas galima užtikrinti suteikiant visoms joms galimybę taikyti lengvatinį tarifą, kuriam netaikomas minimalaus tarifo reikalavimas
  siekiant, kad būtų atsižvelgta į įvairių prekių ir paslaugų teigiamą socialinį poveikį ir poveikį aplinkai,
  ir atleisti nuo PVM su teise atskaityti pirkimo PVM, be jau turimos galimybės taikyti ne daugiau kaip du lengvatinius ne mažesnius kaip 5 % tarifus.
  Pagal šioje direktyvoje nustatytas ribas, valstybės narės gali toliau taikyti lengvatinius PVM tarifus ar įvesti naujus, kurie naudingi galutiniam vartotojui ir tenkina bendrąjį interesą, pavyzdžiui, taikytinus paslaugoms, kurių teikimui reikia daug darbo jėgos ir siekiant atsižvelgti į socialinius ir (arba) aplinkos aspektus. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

įsigaliojus galutinei PVM sistemai visoms valstybėms narėms turėtų būti taikomos vienodos sąlygos ir todėl joms turėtų galioti tie patys apribojimai taikant lengvatinius PVM tarifus, kurie turėtų likti standartinio tarifo išimtimi. Neapribojant valstybių narių dabartinės galimybės lanksčiai nustatyti PVM, tokias vienodas sąlygas galima užtikrinti suteikiant visoms joms galimybę taikyti lengvatinį tarifą, kuriam netaikomas minimalaus tarifo reikalavimas, ir atleisti nuo PVM su teise atskaityti pirkimo PVM, be jau turimos galimybės taikyti ne daugiau kaip du lengvatinius ne mažesnius kaip 5 % tarifus;

įsigaliojus galutinei PVM sistemai visoms valstybėms narėms turėtų būti taikomos vienodos sąlygos ir todėl joms turėtų galioti tie patys apribojimai taikant lengvatinius PVM tarifus, kurie turėtų likti standartinio tarifo išimtimi. Neapribojant valstybių narių dabartinės galimybės lanksčiai nustatyti PVM, tokias vienodas sąlygas galima užtikrinti suteikiant visoms joms galimybę taikyti lengvatinį tarifą, kuriam netaikomas minimalaus tarifo reikalavimas
  siekiant, kad būtų atsižvelgta į įvairių prekių ir paslaugų teigiamą socialinį poveikį ir poveikį aplinkai,
  ir atleisti nuo PVM su teise atskaityti pirkimo PVM, be jau turimos galimybės taikyti ne daugiau kaip du lengvatinius ne mažesnius kaip 5 % tarifus.
  Pagal šioje direktyvoje nustatytas ribas, valstybės narės gali toliau taikyti lengvatinius PVM tarifus ar įvesti naujus, kurie naudingi galutiniam vartotojui ir tenkina bendrąjį interesą, pavyzdžiui, taikytinus paslaugoms, kurių teikimui reikia daug darbo jėgos ir siekiant atsižvelgti į socialinius ir (arba) aplinkos aspektus.

Paaiškinimas

Nustačius pernelyg konkrečias sistemos taisykles gali nepavykti pasiekti pageidaujamo lankstumo.

2 pakeitimas

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| nors tam tikruose atokiuose regionuose ir toliau galima taikyti skirtingus tarifus, būtina užtikrinti, kad standartinis tarifas būtų ne mažesnis kaip 15 % | nors tam tikruose atokiuose regionuose ir toliau galima taikyti skirtingus tarifus, būtina užtikrinti, kad standartinis tarifas būtų ne mažesnis kaip 15 %
  ir ne didesnis kaip 25 % |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

nors tam tikruose atokiuose regionuose ir toliau galima taikyti skirtingus tarifus, būtina užtikrinti, kad standartinis tarifas būtų ne mažesnis kaip 15 %

nors tam tikruose atokiuose regionuose ir toliau galima taikyti skirtingus tarifus, būtina užtikrinti, kad standartinis tarifas būtų ne mažesnis kaip 15 %
  ir ne didesnis kaip 25 %

3 pakeitimas

Po 1 straipsnio 1 punkto įrašyti naują () straipsnį:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | 97 straipsnio tekstas keičiamas taip: „Standartinis tarifas negali būti ne mažesnis kaip 15 % ir ne didesnis kaip 25 %.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

97 straipsnio tekstas keičiamas taip: „Standartinis tarifas negali būti ne mažesnis kaip 15 % ir ne didesnis kaip 25 %.“

4 pakeitimas

1 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 98 straipsnis pakeičiamas taip: | 98 straipsnis pakeičiamas taip: |
| „98 straipsnis | „98 straipsnis |
| 1.   Valstybės narės gali taikyti ne daugiau kaip du lengvatinius tarifus. | 1.   Valstybės narės gali taikyti ne daugiau kaip du lengvatinius tarifus. |
| Nustatomi lengvatiniai tarifai yra apmokestinamosios vertės procentinė dalis, ne mažesnė nei 5 %. | Nustatomi lengvatiniai tarifai yra apmokestinamosios vertės procentinė dalis, ne mažesnė nei 5 %. |
| 2.   Nukrypdamos nuo 1 dalies nuostatų, valstybės narės, be dviejų lengvatinių tarifų, gali taikyti lengvatinį tarifą, mažesnį už minimalų 5 % tarifą, ir atleisti nuo PVM su teise atskaityti anksčiau sumokėtą PVM. | 2.   Nukrypdamos nuo 1 dalies nuostatų, valstybės narės, be dviejų lengvatinių tarifų, gali taikyti lengvatinį tarifą, mažesnį už minimalų 5 % tarifą, ir atleisti nuo PVM su teise atskaityti anksčiau sumokėtą PVM. |
| 3.   Pagal 1 ir 2 dalis taikomi lengvatiniai tarifai ir atleidimas nuo PVM turi būti naudingi
  tik
  galutiniam vartotojui ir taikomi nuosekliai siekiant bendrojo intereso tikslo. | 3.   3. Pagal 1 ir 2 dalis taikomi lengvatiniai tarifai ir atleidimas nuo PVM turi būti naudingi galutiniam vartotojui ir taikomi nuosekliai siekiant bendrojo intereso tikslo
  , grindžiamo teigiamu įvairių prekių ir paslaugų socialiniu poveikiu ir poveikiu aplinkai. |
| 1 ir 2 dalyse nurodyti lengvatiniai tarifai ir atleidimas nuo PVM netaikomi IIIa priede nurodytų kategorijų prekėms ar paslaugoms.“; | 1 ir 2 dalyse nurodyti lengvatiniai tarifai ir atleidimas nuo PVM netaikomi IIIa priede nurodytų kategorijų prekėms ar paslaugoms.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

98 straipsnis pakeičiamas taip:

98 straipsnis pakeičiamas taip:

„98 straipsnis

„98 straipsnis

1.   Valstybės narės gali taikyti ne daugiau kaip du lengvatinius tarifus.

1.   Valstybės narės gali taikyti ne daugiau kaip du lengvatinius tarifus.

Nustatomi lengvatiniai tarifai yra apmokestinamosios vertės procentinė dalis, ne mažesnė nei 5 %.

Nustatomi lengvatiniai tarifai yra apmokestinamosios vertės procentinė dalis, ne mažesnė nei 5 %.

2.   Nukrypdamos nuo 1 dalies nuostatų, valstybės narės, be dviejų lengvatinių tarifų, gali taikyti lengvatinį tarifą, mažesnį už minimalų 5 % tarifą, ir atleisti nuo PVM su teise atskaityti anksčiau sumokėtą PVM.

2.   Nukrypdamos nuo 1 dalies nuostatų, valstybės narės, be dviejų lengvatinių tarifų, gali taikyti lengvatinį tarifą, mažesnį už minimalų 5 % tarifą, ir atleisti nuo PVM su teise atskaityti anksčiau sumokėtą PVM.

3.   Pagal 1 ir 2 dalis taikomi lengvatiniai tarifai ir atleidimas nuo PVM turi būti naudingi
  tik
  galutiniam vartotojui ir taikomi nuosekliai siekiant bendrojo intereso tikslo.

3.   3. Pagal 1 ir 2 dalis taikomi lengvatiniai tarifai ir atleidimas nuo PVM turi būti naudingi galutiniam vartotojui ir taikomi nuosekliai siekiant bendrojo intereso tikslo
  , grindžiamo teigiamu įvairių prekių ir paslaugų socialiniu poveikiu ir poveikiu aplinkai.

1 ir 2 dalyse nurodyti lengvatiniai tarifai ir atleidimas nuo PVM netaikomi IIIa priede nurodytų kategorijų prekėms ar paslaugoms.“;

1 ir 2 dalyse nurodyti lengvatiniai tarifai ir atleidimas nuo PVM netaikomi IIIa priede nurodytų kategorijų prekėms ar paslaugoms.“;

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Apribojimus, pagal kuriuos atleidimas nuo PVM turi būti naudingas „tik“ galutiniam vartotojui, gali būti sudėtinga praktiškai įgyvendinti, nes daugelis prekių ir paslaugų parduodama tiek vartotojams, tiek ir įmonėms. Konstatuojamosiose dalyse pabrėžiama, kad pagrindinis šio pasiūlymo tikslas yra, inter alia, užtikrinti vidaus rinkos veikimą ir be reikalo neapsunkinti padėties bei išvengti su tuo susijusio verslo išlaidų didėjimo. Dėl šių priežasčių iš direktyvos teksto reikėtų išbraukti žodį „tik“.

inter alia

Priedas prie Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB nuostatos dėl pridėtinės vertės mokesčio tarifų

(COM(2018) 20 final)

final

5 pakeitimas

5 pakeitimas

5 numeris

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | Alkoholinių gėrimų tiekimas | 11.01
  11.02
  11.03
  11.05
  47.00.25 | Nėra. | Nėra. | (5) | Alkoholinių gėrimų tiekimas | 11.01
  11.02
  11.03


  11.04


  11.05
  47.00.25 | Nėra. | Nėra. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(5)

Alkoholinių gėrimų tiekimas

11.01

11.02

11.03

11.05

47.00.25

Nėra.

Nėra.

(5)

Alkoholinių gėrimų tiekimas

11.01

11.02

11.03

11.04

11.04

11.05

47.00.25

Nėra.

Nėra.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Nėra jokios priežasties, dėl kurios alkoholiui vermutuose ir kituose aromatizuotuose vynuose turėtų būti taikomas lengvatinis tarifas.

6 pakeitimas

6 pakeitimas

7 numeris

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | Transporto priemonių tiekimas, nuoma, priežiūra ir remontas | 29
  30
  33.15
  33.16
  45
  47.00.81
  77.1
  77.34
  77.35
  77.39.13 | Dviračių, vaikų vežimėlių ir neįgaliųjų asmenų vežimėlių tiekimas, nuoma, priežiūra ir remontas
  .... | 30.92
  33.17.19
  47.00.45
  47.00.75
  77.21.10
  77.29.19
  95.29.12
  29.10.24
  45.11.245.11.3 | (7) | Transporto priemonių tiekimas, nuoma, priežiūra ir remontas | 29
  30
  33.15
  33.16
  45
  47.00.81
  77.1
  77.34
  77.35
  77.39.13 | Dviračių
  (įskaitant elektrinius dviračius), elektrinių motorolerių,
  vaikų vežimėlių ir neįgaliųjų asmenų vežimėlių tiekimas, nuoma, priežiūra ir remontas
  ..... | 30.92
  33.17.19
  47.00.45
  47.00.75
  77.21.10
  77.29.19
  95.29.12
  29.10.24
  45.11.245.11.3 |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(7)

Transporto priemonių tiekimas, nuoma, priežiūra ir remontas

29

30

33.15

33.16

45

47.00.81

77.1

77.34

77.35

77.39.13

Dviračių, vaikų vežimėlių ir neįgaliųjų asmenų vežimėlių tiekimas, nuoma, priežiūra ir remontas

....

30.92

33.17.19

47.00.45

47.00.75

77.21.10

77.29.19

95.29.12

29.10.24

45.11.245.11.3

(7)

Transporto priemonių tiekimas, nuoma, priežiūra ir remontas

29

30

33.15

33.16

45

47.00.81

77.1

77.34

77.35

77.39.13

Dviračių
  (įskaitant elektrinius dviračius), elektrinių motorolerių,
  vaikų vežimėlių ir neįgaliųjų asmenų vežimėlių tiekimas, nuoma, priežiūra ir remontas

(įskaitant elektrinius dviračius), elektrinių motorolerių,

.....

30.92

33.17.19

47.00.45

47.00.75

77.21.10

77.29.19

95.29.12

29.10.24

45.11.245.11.3

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Turėtų būti aiškiai nurodyta, kad valstybės narės lengvatinius tarifus gali taikyti ir elektriniams dviračiams bei elektriniams motoroleriams. Judumo srityje elektriniams dviračiams ir elektriniams motoroleriams tenka svarbus vaidmuo.

7 pakeitimas

7 pakeitimas

10 numeris

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | Kompiuterių, elektroninių ir optinių gaminių tiekimas; laikrodžių tiekimas | 26
  47.00.3
  47.00.82
  47.00.83
  47.00.88 | Nėra. | Nėra. | (10) | Kompiuterių, elektroninių ir optinių gaminių tiekimas; laikrodžių tiekimas | 26
  47.00.3
  47.00.82
  47.00.83
  47.00.88 | Švitinimo, elektromedicininė ir elektroterapeutinė įranga | 26.60




  32.50.4 |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(10)

Kompiuterių, elektroninių ir optinių gaminių tiekimas; laikrodžių tiekimas

26

47.00.3

47.00.82

47.00.83

47.00.88

Nėra.

Nėra.

Nėra.

Nėra.

(10)

Kompiuterių, elektroninių ir optinių gaminių tiekimas; laikrodžių tiekimas

26

47.00.3

47.00.82

47.00.83

47.00.88

Švitinimo, elektromedicininė ir elektroterapeutinė įranga

Švitinimo, elektromedicininė ir elektroterapeutinė įranga

26.60

26.60

32.50.4

32.50.4

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Valstybės narės turėtų turėti galimybę lengvatinius tarifus taikyti ir akiniams bei kontaktiniams lęšiams, taip pat širdies stimuliatoriams ir klausos aparatams.

8 pakeitimas

8 pakeitimas

15 numeris

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | Finansinių
  ir draudimo
  paslaugų teikimas | 64


  65


  66 | Nėra. | Nėra. | (15) | Finansinių paslaugų teikimas | 64
  66 | Nėra. | Nėra. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(15)

Finansinių
  ir draudimo
  paslaugų teikimas

ir draudimo

64

65

65

66

Nėra.

Nėra.

(15)

Finansinių paslaugų teikimas

64

66

Nėra.

Nėra.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Pagal Direktyvos 2006/112/EB 135 straipsnio 1 dalies a punktą valstybės narės PVM neapmokestina draudimo ir perdraudimo sandorių, įskaitant su jais susijusias paslaugas, kurias teikia draudimo brokeriai ir draudimo agentai.

Taigi Komisijos pasiūlymas prieštarauja Direktyvos 2006/112/EB teksto formuluotei.

Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatos, susijusios su specialia mažosioms įmonėms skirta schema

(COM(2018) 21 final)

final

9 pakeitimas

9 pakeitimas

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| be to, siekiant užtikrinti, kad valstybėje narėje neįsisteigusios įmonės atitiktų atleidimo nuo PVM toje valstybėje narėje sąlygas, būtina reikalauti, kad jos iš anksto praneštų apie ketinimą naudotis atleidimo nuo PVM galimybe. Tokius pranešimus
  mažosios įmonės turėtų pateikti valstybei narei, kurioje jos įsisteigusios
  . Tada
  ta
  valstybė narė, remdamasi deklaruota informacija apie tos įmonės apyvartą, turėtų pateikti tą informaciją kitoms atitinkamoms valstybėms narėms; | be to, siekiant užtikrinti, kad valstybėje narėje neįsisteigusios įmonės atitiktų atleidimo nuo PVM toje valstybėje narėje sąlygas, būtina reikalauti, kad jos iš anksto praneštų apie ketinimą naudotis atleidimo nuo PVM galimybe. Tokie pranešimai turėtų būti pateikti
  naudojantis internetiniu portalu, kurį turėtų sukurti Komisija.
  Tada
  įsisteigimo
  valstybė narė, remdamasi deklaruota informacija apie tos įmonės apyvartą, turėtų pateikti tą informaciją kitoms atitinkamoms valstybėms narėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

be to, siekiant užtikrinti, kad valstybėje narėje neįsisteigusios įmonės atitiktų atleidimo nuo PVM toje valstybėje narėje sąlygas, būtina reikalauti, kad jos iš anksto praneštų apie ketinimą naudotis atleidimo nuo PVM galimybe. Tokius pranešimus
  mažosios įmonės turėtų pateikti valstybei narei, kurioje jos įsisteigusios
  . Tada
  ta
  valstybė narė, remdamasi deklaruota informacija apie tos įmonės apyvartą, turėtų pateikti tą informaciją kitoms atitinkamoms valstybėms narėms;

mažosios įmonės turėtų pateikti valstybei narei, kurioje jos įsisteigusios

ta

be to, siekiant užtikrinti, kad valstybėje narėje neįsisteigusios įmonės atitiktų atleidimo nuo PVM toje valstybėje narėje sąlygas, būtina reikalauti, kad jos iš anksto praneštų apie ketinimą naudotis atleidimo nuo PVM galimybe. Tokie pranešimai turėtų būti pateikti
  naudojantis internetiniu portalu, kurį turėtų sukurti Komisija.
  Tada
  įsisteigimo
  valstybė narė, remdamasi deklaruota informacija apie tos įmonės apyvartą, turėtų pateikti tą informaciją kitoms atitinkamoms valstybėms narėms;

naudojantis internetiniu portalu, kurį turėtų sukurti Komisija.

įsisteigimo

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Šis pakeitimas susijęs su pakeitimu dėl 1 straipsnio 12 dalies, juo įtraukiamas pasiūlymas, pateiktas pranešimo projekte, kurį Europos Parlamentui pristatė T. Vandenkendelaere (PPE/BE).

10 pakeitimas

10 pakeitimas

1 straipsnio 12 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 284 straipsnis pakeičiamas taip: | 284 straipsnis pakeičiamas taip: |
| „284 straipsnis | „284 straipsnis |
| 1.   Valstybės narės gali neapmokestinti PVM jų teritorijoje mažųjų įmonių tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų, jei tos įmonės yra įsisteigusios toje teritorijoje ir jei tų prekių tiekimo ir paslaugų teikimo metinė apyvarta valstybėje narėje neviršija tos valstybės narės nustatytos atleidimo nuo PVM ribos. | 1.   Valstybės narės gali neapmokestinti PVM jų teritorijoje mažųjų įmonių tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų, jei tos įmonės yra įsisteigusios toje teritorijoje ir jei tų prekių tiekimo ir paslaugų teikimo metinė apyvarta valstybėje narėje neviršija tos valstybės narės nustatytos atleidimo nuo PVM ribos. |
| Remdamosi objektyviais kriterijais, valstybės narės
  skirtingiems verslo sektoriams
  gali nustatyti nevienodas ribas. Tačiau tos ribos negali viršyti
  85 000
  EUR arba lygiavertės sumos nacionaline valiuta. | Remdamosi objektyviais kriterijais, valstybės narės gali nustatyti nevienodas ribas. Tačiau tos ribos negali viršyti
  100 000
  EUR arba lygiavertės sumos nacionaline valiuta. |
| 2.   Mažąsias įmones nuo PVM atleidžiančios valstybės narės taip pat neapmokestina PVM prekių ir paslaugų, kurias jų teritorijoje tiekia ir teikia kitoje valstybėje narėje įsisteigusios įmonės, jei tenkinamos šios sąlygos:






  a) | mažosios įmonės metinė apyvarta Sąjungoje neviršija 100 000 EUR; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

284 straipsnis pakeičiamas taip:

284 straipsnis pakeičiamas taip:

„284 straipsnis

„284 straipsnis

1.   Valstybės narės gali neapmokestinti PVM jų teritorijoje mažųjų įmonių tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų, jei tos įmonės yra įsisteigusios toje teritorijoje ir jei tų prekių tiekimo ir paslaugų teikimo metinė apyvarta valstybėje narėje neviršija tos valstybės narės nustatytos atleidimo nuo PVM ribos.

1.   Valstybės narės gali neapmokestinti PVM jų teritorijoje mažųjų įmonių tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų, jei tos įmonės yra įsisteigusios toje teritorijoje ir jei tų prekių tiekimo ir paslaugų teikimo metinė apyvarta valstybėje narėje neviršija tos valstybės narės nustatytos atleidimo nuo PVM ribos.

Remdamosi objektyviais kriterijais, valstybės narės
  skirtingiems verslo sektoriams
  gali nustatyti nevienodas ribas. Tačiau tos ribos negali viršyti
  85 000
  EUR arba lygiavertės sumos nacionaline valiuta.

skirtingiems verslo sektoriams

85 000

Remdamosi objektyviais kriterijais, valstybės narės gali nustatyti nevienodas ribas. Tačiau tos ribos negali viršyti
  100 000
  EUR arba lygiavertės sumos nacionaline valiuta.

100 000

2.   Mažąsias įmones nuo PVM atleidžiančios valstybės narės taip pat neapmokestina PVM prekių ir paslaugų, kurias jų teritorijoje tiekia ir teikia kitoje valstybėje narėje įsisteigusios įmonės, jei tenkinamos šios sąlygos:

a)

mažosios įmonės metinė apyvarta Sąjungoje neviršija 100 000 EUR;

| b) | valstybėje narėje, kurioje įmonė nėra įsisteigusi, tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų vertė neviršija toje valstybėje narėje taikomos ribos, kuria remiantis nuo PVM atleidžiamos toje valstybėje narėje įsisteigusios įmonės. |
| --- | --- |

b)

valstybėje narėje, kurioje įmonė nėra įsisteigusi, tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų vertė neviršija toje valstybėje narėje taikomos ribos, kuria remiantis nuo PVM atleidžiamos toje valstybėje narėje įsisteigusios įmonės.

2.   Mažąsias įmones nuo PVM atleidžiančios valstybės narės taip pat neapmokestina PVM prekių ir paslaugų, kurias jų teritorijoje tiekia ir teikia kitoje valstybėje narėje įsisteigusios įmonės, jei tenkinamos šios sąlygos:

| a) | mažosios įmonės metinė apyvarta Sąjungoje neviršija 100 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

mažosios įmonės metinė apyvarta Sąjungoje neviršija 100 000 EUR;

| b) | valstybėje narėje, kurioje įmonė nėra įsisteigusi, tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų vertė neviršija toje valstybėje narėje taikomos ribos, kuria remiantis nuo PVM atleidžiamos toje valstybėje narėje įsisteigusios įmonės. |
| --- | --- |

b)

valstybėje narėje, kurioje įmonė nėra įsisteigusi, tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų vertė neviršija toje valstybėje narėje taikomos ribos, kuria remiantis nuo PVM atleidžiamos toje valstybėje narėje įsisteigusios įmonės.

3.   Valstybės narės imasi tinkamų priemonių siekdamos užtikrinti, kad nuo PVM atleidžiamos mažosios įmonės atitiktų 1 ir 2 dalyse nurodytas sąlygas.

3.   Valstybės narės imasi tinkamų priemonių siekdamos užtikrinti, kad nuo PVM atleidžiamos mažosios įmonės atitiktų 1 ir 2 dalyse nurodytas sąlygas.

4.   
  Prieš naudodamasi atleidimo nuo PVM galimybe kitose valstybėse narėse, mažoji įmonė praneša apie tai valstybei narei, kurioje ji įsisteigusi.

4.   
  Komisija sukuria interneto portalą, kuriuo naudodamosi registruojasi mažosios įmonės, norinčios pasinaudoti atleidimo nuo PVM galimybe kitoje valstybėje narėje.
  “

Jei mažoji įmonė naudojasi atleidimo nuo PVM galimybe kitose valstybėse narėse nei toji, kurioje ji įsisteigusi, įsisteigimo valstybė narė imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų, jog būtų deklaruoti tikslūs mažosios įmonės metinės apyvartos Sąjungoje ir metinės apyvartos valstybėje narėje duomenys, ir pateikia informaciją kitų atitinkamų valstybių narių, kuriose mažoji įmonė tiekia prekes ir teikia paslaugas, mokesčių administratoriams.“

Jei mažoji įmonė naudojasi atleidimo nuo PVM galimybe kitose valstybėse narėse nei toji, kurioje ji įsisteigusi, įsisteigimo valstybė narė imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų, jog būtų deklaruoti tikslūs mažosios įmonės metinės apyvartos Sąjungoje ir metinės apyvartos valstybėje narėje duomenys, ir pateikia informaciją kitų atitinkamų valstybių narių, kuriose mažoji įmonė tiekia prekes ir teikia paslaugas, mokesčių administratoriams.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Laikantis subsidiarumo principo nacionalinių ribų nustatymą reikėtų palikti valstybių narių atsakomybei. Todėl nereikėtų nustatyti kitos nei visai Sąjungai bendrai siūloma 100 000 EUR viršutinė riba. Galimybė nustatyti skirtingas nacionalines ribas yra sveikintina siekiant didesnio lankstumo, tačiau apsiribojant skirtingais sektoriais gali kilti atskyrimo problemų.

11 pakeitimas

11 pakeitimas

1 straipsnio 15 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Įterpiamas šis 288a straipsnis: | Įterpiamas šis 288a straipsnis: |
| „288 a straipsnis | „288a straipsnis |
| Jei paskesniais kalendoriniais metais mažosios įmonės metinė apyvarta valstybėje narėje viršija 284 straipsnio 1 dalyje nurodytą atleidimo nuo PVM ribą, mažoji įmonė tais metais dar gali naudotis atleidimo nuo PVM galimybe, jei jos metinė apyvarta valstybėje narėje tais metais neviršija 284 straipsnio 1 dalyje nustatytos ribos daugiau kaip
  50 %
  .“ | Jei paskesniais kalendoriniais metais mažosios įmonės metinė apyvarta valstybėje narėje viršija 284 straipsnio 1 dalyje nurodytą atleidimo nuo PVM ribą, mažoji įmonė tais metais dar gali naudotis atleidimo nuo PVM galimybe, jei jos metinė apyvarta valstybėje narėje tais metais neviršija 284 straipsnio 1 dalyje nustatytos ribos daugiau kaip
  33 %
  .“ |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Įterpiamas šis 288a straipsnis:

Įterpiamas šis 288a straipsnis:

„288 a straipsnis

„288a straipsnis

Jei paskesniais kalendoriniais metais mažosios įmonės metinė apyvarta valstybėje narėje viršija 284 straipsnio 1 dalyje nurodytą atleidimo nuo PVM ribą, mažoji įmonė tais metais dar gali naudotis atleidimo nuo PVM galimybe, jei jos metinė apyvarta valstybėje narėje tais metais neviršija 284 straipsnio 1 dalyje nustatytos ribos daugiau kaip
  50 %
  .“

50 %

Jei paskesniais kalendoriniais metais mažosios įmonės metinė apyvarta valstybėje narėje viršija 284 straipsnio 1 dalyje nurodytą atleidimo nuo PVM ribą, mažoji įmonė tais metais dar gali naudotis atleidimo nuo PVM galimybe, jei jos metinė apyvarta valstybėje narėje tais metais neviršija 284 straipsnio 1 dalyje nustatytos ribos daugiau kaip
  33 %
  .“

33 %

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Šia nuostata apribojamas neigiamas skardžio efektas. Tačiau tos įmonės, kurios negali pasinaudoti atleidimu nuo mokesčio, gali patirti iškreiptos konkurencijos poveikį. Todėl procentinė dalis, galinti viršyti nustatytą ribą, neturėtų būti didesnė nei 33 %.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą reformuoti dabartinę ES PVM sistemą, siekiant gerinti vidaus rinkos veikimą ir užtikrinti, kad PVM taisyklės būtų pritaikytos pasaulinės ir skaitmeninės ekonomikos pokyčiams; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą reformuoti dabartinę ES PVM sistemą, siekiant gerinti vidaus rinkos veikimą ir užtikrinti, kad PVM taisyklės būtų pritaikytos pasaulinės ir skaitmeninės ekonomikos pokyčiams;

| 2. | tačiau pabrėžia, kad pasiūlymą reikia kruopščiai apsvarstyti, kad nebūtų iškraipyta konkurencija ir nepadidėtų administracinė našta ir išlaidos mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), taip pat vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

2.

tačiau pabrėžia, kad pasiūlymą reikia kruopščiai apsvarstyti, kad nebūtų iškraipyta konkurencija ir nepadidėtų administracinė našta ir išlaidos mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), taip pat vietos ir regionų valdžios institucijoms;

| 3. | atkreipia dėmesį, kad PVM tvarkos ir nustatytų PVM tarifų skirtumai daro itin didelį poveikį pasienio regionams ir šių regionų MVĮ veiklai. Todėl reikia išnagrinėti pasiūlymo sudaryti lankstesnes sąlygas nustatyti PVM tarifus ir pasiūlytų ribinių verčių teritorinį poveikį; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį, kad PVM tvarkos ir nustatytų PVM tarifų skirtumai daro itin didelį poveikį pasienio regionams ir šių regionų MVĮ veiklai. Todėl reikia išnagrinėti pasiūlymo sudaryti lankstesnes sąlygas nustatyti PVM tarifus ir pasiūlytų ribinių verčių teritorinį poveikį;

Bendrosios taisyklės dėl PVM tarifų

Bendrosios taisyklės dėl PVM tarifų

| 4. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą prekes ir paslaugas apmokestinti pagal apmokestinimo paskirties šalyje principą, nes tokiu atveju konkurencijos iškraipymo pavojus yra mažesnis; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą prekes ir paslaugas apmokestinti pagal apmokestinimo paskirties šalyje principą, nes tokiu atveju konkurencijos iškraipymo pavojus yra mažesnis;

| 5. | pritaria Pasiūlymo dėl Direktyvos 98 straipsnio 1 ir 2 dalyse išdėstytoms nuostatoms, pagal kurias valstybės narės gali taikyti ne daugiau kaip du lengvatinius tarifus, ne mažesnius nei 5 %, vieną lengvatinį tarifą, mažesnį už minimalų 5 % tarifą, ir atleisti nuo PVM su teise atskaityti anksčiau sumokėtą PVM; |
| --- | --- |

5.

pritaria Pasiūlymo dėl Direktyvos 98 straipsnio 1 ir 2 dalyse išdėstytoms nuostatoms, pagal kurias valstybės narės gali taikyti ne daugiau kaip du lengvatinius tarifus, ne mažesnius nei 5 %, vieną lengvatinį tarifą, mažesnį už minimalų 5 % tarifą, ir atleisti nuo PVM su teise atskaityti anksčiau sumokėtą PVM;

| 6. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą parengti sąrašą prekių (IIIa priedas), kurioms negalima taikyti lengvatinių tarifų, vietoj dabartinio prekių (taip pat su skirtingomis laikinomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis), kurioms gali būti taikomi mažesni nei standartiniai tarifai, sąrašo. Pasiūlymu valstybėms narėms suteikiama daugiau lankstumo ir panaikinamas trūkstamas mokesčių neutralumas, susijęs su tuo, kad kai kurios valstybės narės sumažino PVM tarifus prekėms, kurioms kitose valstybėse narėse nėra galimybės jų sumažinti; atkreipia dėmesį į tai, kad sąrašo tikslas yra išvengti konkurencijos iškraipymo. Todėl sąrašu neturėtų būti naudojamasi siekiant kitų politikos tikslų; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą parengti sąrašą prekių (IIIa priedas), kurioms negalima taikyti lengvatinių tarifų, vietoj dabartinio prekių (taip pat su skirtingomis laikinomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis), kurioms gali būti taikomi mažesni nei standartiniai tarifai, sąrašo. Pasiūlymu valstybėms narėms suteikiama daugiau lankstumo ir panaikinamas trūkstamas mokesčių neutralumas, susijęs su tuo, kad kai kurios valstybės narės sumažino PVM tarifus prekėms, kurioms kitose valstybėse narėse nėra galimybės jų sumažinti; atkreipia dėmesį į tai, kad sąrašo tikslas yra išvengti konkurencijos iškraipymo. Todėl sąrašu neturėtų būti naudojamasi siekiant kitų politikos tikslų;

| 7. | mano, kad esamos taisyklės lemia ne tik mokesčių neutralumo tarp valstybių narių trūkumą, bet ir riboja galimybes pasinaudoti techninės pažangos potencialu, kai toks pat produktas arba tokia pati paslauga priklausomai nuo platinimo formos apmokestinami skirtingai. Puikus to pavyzdys yra draudimas taikyti lengvatinį PVM tarifą skaitmeniniams leidiniams, kaip antai elektroniniams laikraščiams, garso knygoms arba srautiniam muzikos siuntimui. Tai visų pirma daro poveikį laikraščių pramonei, kurioje – kartu su didėjančiu žiniasklaidos priemonių naudojimo skaitmeninimu – vyksta esminiai struktūriniai pokyčiai, kurių reikšmės demokratijai negalima nuvertinti; |
| --- | --- |

7.

mano, kad esamos taisyklės lemia ne tik mokesčių neutralumo tarp valstybių narių trūkumą, bet ir riboja galimybes pasinaudoti techninės pažangos potencialu, kai toks pat produktas arba tokia pati paslauga priklausomai nuo platinimo formos apmokestinami skirtingai. Puikus to pavyzdys yra draudimas taikyti lengvatinį PVM tarifą skaitmeniniams leidiniams, kaip antai elektroniniams laikraščiams, garso knygoms arba srautiniam muzikos siuntimui. Tai visų pirma daro poveikį laikraščių pramonei, kurioje – kartu su didėjančiu žiniasklaidos priemonių naudojimo skaitmeninimu – vyksta esminiai struktūriniai pokyčiai, kurių reikšmės demokratijai negalima nuvertinti;

| 8. | mano, kad 98 straipsnio 3 dalis taikoma prekėms ir paslaugoms, kurias paprastai perka vartotojai. Po tokios peržiūros prekės ir paslaugos gali būti parduodamos taikant lengvatinį tarifą, nors jos parduodamos tiek įmonėms, tiek ir privatiems asmenims; |
| --- | --- |

8.

mano, kad 98 straipsnio 3 dalis taikoma prekėms ir paslaugoms, kurias paprastai perka vartotojai. Po tokios peržiūros prekės ir paslaugos gali būti parduodamos taikant lengvatinį tarifą, nors jos parduodamos tiek įmonėms, tiek ir privatiems asmenims;

| 9. | pabrėžia, kad dėl sąvokos „galutinis vartotojas“ gali kilti problemų taikant direktyvą. PVM srityje „galutiniu vartotoju“ gali būti privatus asmuo, neapmokestinamasis juridinis asmuo arba apmokestinamasis asmuo, kuris vykdo neapmokestinamą veiklą be teisės atskaityti anksčiau sumokėtą PVM. Tačiau aiškinamajame memorandume teigiama, kad galutinis vartotojas – tai asmuo, kuris įsigyja prekes ar paslaugas asmeninėms reikmėms. Kadangi juridiniai asmenys taip pat gali būti galutiniais vartotojais, Komitetas mano, kad ši sąvoka jiems taip pat turėtų būti taikoma; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad dėl sąvokos „galutinis vartotojas“ gali kilti problemų taikant direktyvą. PVM srityje „galutiniu vartotoju“ gali būti privatus asmuo, neapmokestinamasis juridinis asmuo arba apmokestinamasis asmuo, kuris vykdo neapmokestinamą veiklą be teisės atskaityti anksčiau sumokėtą PVM. Tačiau aiškinamajame memorandume teigiama, kad galutinis vartotojas – tai asmuo, kuris įsigyja prekes ar paslaugas asmeninėms reikmėms. Kadangi juridiniai asmenys taip pat gali būti galutiniais vartotojais, Komitetas mano, kad ši sąvoka jiems taip pat turėtų būti taikoma;

| 10. | pritaria pasiūlymui taikyti didesnį kaip 12 % svertinį PVM tarifo vidurkį siekiant apsaugoti valstybių narių pajamas; |
| --- | --- |

10.

pritaria pasiūlymui taikyti didesnį kaip 12 % svertinį PVM tarifo vidurkį siekiant apsaugoti valstybių narių pajamas;

| 11. | laikosi nuomonės, kad lankstesnės sąlygos PVM tarifų nustatymui gali apsunkinti padėtį, visų pirma MVĮ, nes jos neturi didelėms įmonėms būdingų išteklių ir struktūrų, kad vykdydamos tarpvalstybinę prekybą galėtų administruoti keletą skirtingo dydžio PVM tarifų; |
| --- | --- |

11.

laikosi nuomonės, kad lankstesnės sąlygos PVM tarifų nustatymui gali apsunkinti padėtį, visų pirma MVĮ, nes jos neturi didelėms įmonėms būdingų išteklių ir struktūrų, kad vykdydamos tarpvalstybinę prekybą galėtų administruoti keletą skirtingo dydžio PVM tarifų;

| 12. | ragina Komisiją sukurti elektroninį portalą, pavyzdžiui plėtojant esamą TEDB interneto portalą, kad įmonės galėtų stebėti skirtingas visų ES valstybių narių PVM tarifų sistemas ir tuo atveju, jei valstybė narė atleidžia nuo PVM mokesčio įmones, kurios nėra joje įsisteigusios, pranešti apie atitinkamų įmonių ketinimą pasinaudoti atleidimu nuo PVM. Šis įrankis turi būti lengvai prieinamas, patikimas ir pateikiamas visomis oficialiosiomis ES kalbomis; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją sukurti elektroninį portalą, pavyzdžiui plėtojant esamą TEDB interneto portalą, kad įmonės galėtų stebėti skirtingas visų ES valstybių narių PVM tarifų sistemas ir tuo atveju, jei valstybė narė atleidžia nuo PVM mokesčio įmones, kurios nėra joje įsisteigusios, pranešti apie atitinkamų įmonių ketinimą pasinaudoti atleidimu nuo PVM. Šis įrankis turi būti lengvai prieinamas, patikimas ir pateikiamas visomis oficialiosiomis ES kalbomis;

| 13. | ragina Komisiją išplėsti vieno langelio principu grindžiamos minisistemos (MOSS) taikymo sritį, kad ją būtų galima taikyti įgyvendinant šį pasiūlymą. MOSS sistema yra labai svarbi PVM tarifų administravimui paskirties šalyje; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją išplėsti vieno langelio principu grindžiamos minisistemos (MOSS) taikymo sritį, kad ją būtų galima taikyti įgyvendinant šį pasiūlymą. MOSS sistema yra labai svarbi PVM tarifų administravimui paskirties šalyje;

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad didesnis lankstumas nustatant PVM tarifus gali apsunkinti sprendimo, kaip apmokestinti keletą paslaugų apimantį sandorį, priėmimą. Ši problema susijusi su taikytinu tarifu, apmokestinamąja verte, sąskaitos faktūros rūšimi ir šalies, kurioje turėtų būti mokami mokesčiai, nustatymu. Dėl to gali kilti problemų išrašant sąskaitą faktūrą, atsirasti netikrumo ir sąnaudų bei kilti ginčų rizika, nes įvairiose valstybėse narėse ši problema gali būti sprendžiama skirtingai. Todėl Komitetas mano, kad Komisija turi pateikti aiškias rekomendacijas, kaip elgtis keletą paslaugų apimančių sandorių atveju; |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį į tai, kad didesnis lankstumas nustatant PVM tarifus gali apsunkinti sprendimo, kaip apmokestinti keletą paslaugų apimantį sandorį, priėmimą. Ši problema susijusi su taikytinu tarifu, apmokestinamąja verte, sąskaitos faktūros rūšimi ir šalies, kurioje turėtų būti mokami mokesčiai, nustatymu. Dėl to gali kilti problemų išrašant sąskaitą faktūrą, atsirasti netikrumo ir sąnaudų bei kilti ginčų rizika, nes įvairiose valstybėse narėse ši problema gali būti sprendžiama skirtingai. Todėl Komitetas mano, kad Komisija turi pateikti aiškias rekomendacijas, kaip elgtis keletą paslaugų apimančių sandorių atveju;

Mažosioms įmonėms taikomų taisyklių supaprastinimas

Mažosioms įmonėms taikomų taisyklių supaprastinimas

| 15. | palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą suteikti valstybėms narėms daugiau galimybių supaprastinti mažosioms įmonėms taikomas PVM taisykles. Vis dėlto svarbu didinti apmokestinimo veiksmingumą ir kovoti su sukčiavimu, siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo ir užtikrinti valstybių narių mokestines pajamas; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą suteikti valstybėms narėms daugiau galimybių supaprastinti mažosioms įmonėms taikomas PVM taisykles. Vis dėlto svarbu didinti apmokestinimo veiksmingumą ir kovoti su sukčiavimu, siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo ir užtikrinti valstybių narių mokestines pajamas;

| 16. | pritaria pasiūlytai apibrėžčiai, pagal kurią įmonės, kurių metinė apyvarta neviršija 2 000 000 EUR Sąjungoje būtų laikomos mažosiomis įmonėmis; |
| --- | --- |

16.

pritaria pasiūlytai apibrėžčiai, pagal kurią įmonės, kurių metinė apyvarta neviršija 2 000 000 EUR Sąjungoje būtų laikomos mažosiomis įmonėmis;

| 17. | pažymi, kad PVM sistemos susiskaidymas ir sudėtingumas lemia dideles PVM prievolių vykdymo išlaidas tarpvalstybinę prekybą vykdančioms įmonėms. Šios išlaidos yra pernelyg didelės mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios sudaro regionų ekonomikos ir užimtumo pagrindą, ypač mažosioms įmonėms, kurių metinė apyvarta nesiekia 2 000 000 EUR. Tokios įmonės sudaro apie 98 % visų ES įmonių, joms tenka apie 15 % bendros apyvartos ir maždaug 25 % grynųjų pajamų iš PVM; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad PVM sistemos susiskaidymas ir sudėtingumas lemia dideles PVM prievolių vykdymo išlaidas tarpvalstybinę prekybą vykdančioms įmonėms. Šios išlaidos yra pernelyg didelės mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios sudaro regionų ekonomikos ir užimtumo pagrindą, ypač mažosioms įmonėms, kurių metinė apyvarta nesiekia 2 000 000 EUR. Tokios įmonės sudaro apie 98 % visų ES įmonių, joms tenka apie 15 % bendros apyvartos ir maždaug 25 % grynųjų pajamų iš PVM;

| 18. | primena, kad elektroninių paslaugų teikimo atveju gali būti sunku nustatyti valstybę narę, kurioje yra paslaugas įsigyjančio asmens gyvenamoji vieta. Administracinės išlaidos, kurias mažosios įmonės patiria, kad patenkintų su tuo susijusius mokesčių administratorių reikalavimus, taip išaugo, kad įmonės atsisako prekybos su kitose valstybėse narėse esančiais klientais. Siekiant sumažinti administracinę naštą Sąjungos mažosioms įmonėms, kurių metinė apyvarta yra ne didesnė kaip 2 000 000 EUR, kaip alternatyva joms turėtų būti suteikta galimybė taikyti didžiausią ES atitinkamai paslaugai taikomą PVM tarifą; |
| --- | --- |

18.

primena, kad elektroninių paslaugų teikimo atveju gali būti sunku nustatyti valstybę narę, kurioje yra paslaugas įsigyjančio asmens gyvenamoji vieta. Administracinės išlaidos, kurias mažosios įmonės patiria, kad patenkintų su tuo susijusius mokesčių administratorių reikalavimus, taip išaugo, kad įmonės atsisako prekybos su kitose valstybėse narėse esančiais klientais. Siekiant sumažinti administracinę naštą Sąjungos mažosioms įmonėms, kurių metinė apyvarta yra ne didesnė kaip 2 000 000 EUR, kaip alternatyva joms turėtų būti suteikta galimybė taikyti didžiausią ES atitinkamai paslaugai taikomą PVM tarifą;

| 19. | pritaria Komisijos nuomonei, kad PVM prievolių vykdymo išlaidos turėtų būti kiek įmanoma mažesnės. Sveikintina yra tai, kad pasiūlymu tikimasi sumažinti MVĮ patiriamas PVM prievolių vykdymo išlaidas iki 18 % per metus; |
| --- | --- |

19.

pritaria Komisijos nuomonei, kad PVM prievolių vykdymo išlaidos turėtų būti kiek įmanoma mažesnės. Sveikintina yra tai, kad pasiūlymu tikimasi sumažinti MVĮ patiriamas PVM prievolių vykdymo išlaidas iki 18 % per metus;

| 20. | pritaria pasiūlymui, kad visos kitoje valstybėje narėje įsisteigusios mažosios įmonės, kurių metinė apyvarta Sąjungoje neviršija 100 000 EUR, gali būti atleistos nuo PVM; tačiau mano, kad reikia išnagrinėti augimui kliudančio poveikio riziką. Nuo prievolės mokėti mokestį atleistai įmonei, kuri dėl to patyrė gerokai mažesnes administracines sąnaudas, viršijus nustatytą ribą gali labai išaugti ekonominė našta; |
| --- | --- |

20.

pritaria pasiūlymui, kad visos kitoje valstybėje narėje įsisteigusios mažosios įmonės, kurių metinė apyvarta Sąjungoje neviršija 100 000 EUR, gali būti atleistos nuo PVM; tačiau mano, kad reikia išnagrinėti augimui kliudančio poveikio riziką. Nuo prievolės mokėti mokestį atleistai įmonei, kuri dėl to patyrė gerokai mažesnes administracines sąnaudas, viršijus nustatytą ribą gali labai išaugti ekonominė našta;

| 21. | palankiai vertina pasiūlymą leisti mažosioms įmonėms išrašyti supaprastintas sąskaitas faktūras, taip pat pasiūlymą nuo PVM atleistoms mažosioms įmonėms netaikyti prievolės išrašyti sąskaitą faktūrą; |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina pasiūlymą leisti mažosioms įmonėms išrašyti supaprastintas sąskaitas faktūras, taip pat pasiūlymą nuo PVM atleistoms mažosioms įmonėms netaikyti prievolės išrašyti sąskaitą faktūrą;

| 22. | pritaria pasiūlymui, kad mažosioms įmonėms nustatytas ataskaitinis laikotarpis pateikti PVM deklaraciją gali būti vieni kalendoriniai metai; |
| --- | --- |

22.

pritaria pasiūlymui, kad mažosioms įmonėms nustatytas ataskaitinis laikotarpis pateikti PVM deklaraciją gali būti vieni kalendoriniai metai;

| 23. | stebisi dėl to, kad nuo PVM atleistos įmonės gali išvengti visų apskaitos ir sąskaitų faktūrų saugojimo prievolių. Dėl tokio taisyklių sušvelninimo gali kilti piktnaudžiavimo pavojus, nes valstybėms narėms sunku patikrinti, ar įmonė viršija nustatytą ribą; |
| --- | --- |

23.

stebisi dėl to, kad nuo PVM atleistos įmonės gali išvengti visų apskaitos ir sąskaitų faktūrų saugojimo prievolių. Dėl tokio taisyklių sušvelninimo gali kilti piktnaudžiavimo pavojus, nes valstybėms narėms sunku patikrinti, ar įmonė viršija nustatytą ribą;

| 24. | atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse buvo imtasi priemonių, kuriomis siekiama supaprastinti naujų įmonių registravimą ir sukurti palankesnes pagrindines sąlygas įmonėms, tačiau kartu tai gali padidinti karuselinio sukčiavimo riziką. Vien 2014 m. su karuseliniu sukčiavimu susijusi PVM nepriemoka vertinama apie 50 mlrd. EUR. Siekiant sumažinti PVM nepriemoką svarbu padidinti apmokestinimo veiksmingumą ir kovoti su sukčiavimu mokesčių srityje. |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse buvo imtasi priemonių, kuriomis siekiama supaprastinti naujų įmonių registravimą ir sukurti palankesnes pagrindines sąlygas įmonėms, tačiau kartu tai gali padidinti karuselinio sukčiavimo riziką. Vien 2014 m. su karuseliniu sukčiavimu susijusi PVM nepriemoka vertinama apie 50 mlrd. EUR. Siekiant sumažinti PVM nepriemoką svarbu padidinti apmokestinimo veiksmingumą ir kovoti su sukčiavimu mokesčių srityje.

2018 m. spalio 10 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 461/52 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 461/52

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Skaitmeninio švietimo veiksmų planas

(2018/C 461/08)

| Pagrindinis pranešėjas: | Domenico GAMBACORTA (IT/EPP), Avelino provincijos pirmininkas |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl skaitmeninio švietimo veiksmų plano
  COM(2018) 22 final |

Pagrindinis pranešėjas:

Domenico GAMBACORTA (IT/EPP), Avelino provincijos pirmininkas

Pamatinis dokumentas:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl skaitmeninio švietimo veiksmų plano

COM(2018) 22 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Svarbiausios nuostatos

| 1. | pabrėžia, kad švietimas nuo Bolonijos proceso pradžios atlieka esminį vaidmenį kuriant europinę erdvę dialogui ir bendradarbiavimui dėl pagrindinių principų – žodžio laisvės, tolerancijos, mokslinių tyrimų laisvės, laisvo studentų ir darbuotojų judėjimo, besimokančių asmenų dalyvavimo ir bendro mokymosi proceso kūrimo – kurie atspindi pagrindines šiandienos Europos visuomenės vertybes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad valstybių narių įsipareigojimas užtikrinti jauniems žmonėms geriausią išsilavinimą bei mokymą buvo patvirtintas neseniai priimtose deklaracijose (Bratislava, 2016 m. rugsėjis; Roma, 2017 m. kovas) ir aukščiausiojo lygio susitikimuose (Talinas, 2017 m. gegužė; Geteburgas, 2017 m. lapkritis; Briuselis, 2018 m. sausis); |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad skaitmeninė revoliucija ir toliau iš esmės keis europiečių gyvenimo, mokymosi, darbo būdus ir jie yra tarpusavyje susiję ir kad skaitmeniniai įgūdžiai bei gebėjimai, kaip ir gebėjimas rašyti bei skaičiuoti, yra esminės svarbos siekiant padėti piliečiams atremti nuolat kintančio, globalizuoto ir tarpusavio ryšiais susieto pasaulio iššūkius; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sutinka, jog skaitmeninių įgūdžių ir gebėjimų ugdymas turi prasidėti ankstyvame amžiuje ir tęstis visą gyvenimą, kaip bendrosios mokymo programos dalis ankstyvosios vaikystės ugdymo etapu ir suaugusiųjų švietime; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripažįsta, kad ES darbo jėgos skaitmeninių įgūdžių ugdymas yra esminės svarbos siekiant sklandžios darbo rinkos transformacijos ir norint išvengti kvalifikuotų darbuotojų trūkumo ir įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vertina skaitmeninį švietimą kaip būtinybę ir galimybę spręsti švietimo klausimus, pvz., sudaryti galimybę taikyti labiau individualizuotą ir įtraukesnį mokymą specialiųjų mokymosi poreikių turintiems asmenims ir neįgaliesiems, migrantams ir asmenims, patekusiems į valstybių narių globos sistemas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nurodo, kad skaitmeninių gebėjimų ugdymas yra puikus svertas ugdant naujus verslumo talentus, užtikrinant gebėjimą savarankiškai atlikti individualias ar papildomas užduotis, taip pat dirbant tarpdisciplininėse ar geografine įvairove pasižyminčiose komandose; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia skaitmeninės transformacijos potencialą didinti judumą, ugdyti labiau išsilavinusius ir informuotus piliečius, skatinti piliečių angažuotumą, demokratizuoti žinias, didinti prieigą prie informacijos ir jos vartojimą ir gamybą, siekiant užtikrinti sveiką skaitmeninę tapatybę ir aktyvius bei atsakingus skaitmeninius piliečius; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad blogai pasirengę naudotojai ypač rizikuoja tapti nesąmoningo naudojimosi skaitmeniniais ištekliais, kuriuose slypi daugybė pavojų, aukomis, įskaitant patyčias kibernetinėje erdvėje, duomenų vagystes, seksualinio turinio siuntimą, seksualinį išnaudojimą, priklausomybę nuo internetinių žaidimų, su darbu kompiuteriu susijusio streso simptomus, baimę kažką praleisti (angl. FOMO); |
| --- | --- |

9.

| 10. | reikalauja daugiau dėmesio skirti suaugusiųjų, vaikų ir jaunimo kritinio mąstymo ugdymui ir mokėjimui naudotis medijomis, kad jie galėtų teisingai vertinti didelį kiekį skleidžiamų melagingų žinių ir įveikti riziką, kurią kelia nekritiškas naudojimasis internete prieinama arba skaitmeniniu būdu pasiekiama informacija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nurodo riziką, kurią pedagoginei laisvei, duomenų neutralumui, saugumui ir privatumui kelia masiškas algoritmų ir mašinų mokymosi sistemų, pagrįstų dirbtiniu intelektu ir duomenų analitika diegimas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pateikia kai kuriuos tyrimo „Mokyklų tyrimas: IRT švietimo srityje“ (1) (2013 m.) rezultatus, kurie rodo, kad:–






  — | mokyklų infrastuktūros lygis įvairiose šalyse yra labai skirtingas, |
| --- | --- | --- |

12.

—

mokyklų infrastuktūros lygis įvairiose šalyse yra labai skirtingas,

| — | tik apie 50 % moksleivių ES moko mokytojas, kuris teigiamai vertina savo gebėjimą integruoti skaitmenines technologijas į mokymo veiklą pedagoginiu požiūriu naudingu būdu, |
| --- | --- |

—

tik apie 50 % moksleivių ES moko mokytojas, kuris teigiamai vertina savo gebėjimą integruoti skaitmenines technologijas į mokymo veiklą pedagoginiu požiūriu naudingu būdu,

| — | tik apie 25–30 % moksleivių moko mokytojai, kuriems IRT parengimas yra privalomas; |
| --- | --- |

—

tik apie 25–30 % moksleivių moko mokytojai, kuriems IRT parengimas yra privalomas;

| 13. | taigi atkreipia dėmesį į esminį mokytojų ir ugdytojų vaidmenį orientuojant besimokančiuosius į inovatyvias žinių kūrimo praktikas per atitinkamas formaliojo ir neformaliojo mokymosi bei savišvietos sąsajas, darant prielaidą, kad nėra vieno visiems tinkamo sprendimo, kaip padidinti skaitmeninių inovacijų diegimą švietime; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad mokytojams, mokyklų vadovams ir kitiems švietimo veiklos vykdytojams reikia paramos ir atitinkamo parengimo, kad jie galėtų veiksmingai rasti savo kelią, kaip tradicines švietimo metodikas derinti su skaitmeninių technologijų teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | siūlo šiuo tikslu bendradarbiauti privačiojo ir viešo sektoriaus suinteresuotiesiems subjektams, ypač įtraukiant edukacinių technologijų tiekėjus pasitelkiant sektorines organizacijas, jei tokios yra, kad būtų galima rengti mokytojus ir aprūpinti juos nemokama skaitmenine mokomąja medžiaga, taip pat spręsti tarpvalstybinius intelektinės nuosavybės klausimus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į riziką, kurią kelia stambios skaitmeninės bendrovės, ypač GAFAM („Google“, „Amazon“, „Facebook“, „Apple“ ir „Microsoft“), kurios, aprūpindamos savo technine ir (arba) programine įranga ir edukacinėmis priemonėmis, diktuoja savo standartus švietimo srityje, todėl reikėtų nustatyti griežtą duomenų apsaugos ir autorių teisių kontrolę; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia būtinybę sumažinti esamą skaitmeninę atskirtį atsižvelgiant į įvairius šį reiškinį lemiančius veiksnius, pvz., skirtingas geografines ir demografines gyvenamosios vietos aplinkybes, vartojamas kalbas, skirtingą išsilavinimo lygį, su lytimi ir amžiumi susijusius skirtumus, galimą neįgalumą ar priklausymą palankių sąlygų neturinčioms socialinėms ir ekonominėms grupėms; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primygtinai teigia, kad reikia geriau išnaudoti ES finansinę paramą, siekiant užtikrinti, kad mokyklose ir švietimo įstaigose, įskaitant ne tik privalomojo ugdymo, bet ir kitų ugdymo etapų įstaigas, kaip antai ankstyvosios vaikystės, suaugusiųjų centrai, muzikos mokyklos ir pan., kurios užtikrina mokymąsi visą gyvenimą, galėtų būti įrengta sparčiojo interneto ir aukštos kokybės plačiajuosčio ryšio infrastruktūra, ypač geografinių, demografinių ir socialinių sunkumų patiriančiose vietovėse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | siūlo kartu su skaitmeninių inovatyvių išteklių ir praktikos įgyvendinimu išbandyti naujus vertinimo išteklius ir būdus, pavyzdžiui, rubrikas, o vėliau pradėti juos taikyti kartu su labiau tradiciniais metodais, siekiant išnaudoti potencialą, kurį suteikia spartus grįžtamasis ryšys labiau individualizuotam ir efektyvesniam mokymosi procesui; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad pagal principus, kuriais grindžiamos Mokymosi visą gyvenimą platformos, siekiant geresnės mokymosi patirties ir rezultatų, dėmesio centre turi būti besimokantis asmuo, o tikslai turi būti bendri, pagrįsti jo pažiūromis ir vertybėmis, kad būtų išvengta pavojaus, jog jis atliks tik pasyvų technologijų naudotojo vaidmenį; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palankiai vertina skaitmeninio švietimo veiksmų planą (SŠVP), kaip vidutinės trukmės priemonę, skatinančią įgyvendinti ir tikslingai taikyti skaitmenines ir inovatyvias ugdymo praktikas mokyklose, profesiniame rengime ir mokyme bei aukštajame moksle, įgyvendinant programas „Europos švietimo erdvė“ ir „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė (2)“, papildančiomis „Rekomendacijas dėl bendrų vertybių ir bendrųjų gebėjimų“; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pripažįsta, kad SŠVP išdėstyti prioritetai atitinka daugybę sudėtingų skaitmeninės revoliucijos keliamų iššūkių; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mano, kad SŠVP turėtų būti tinkamai remiamas pagal naują daugiametę finansinę programą, taip pat iš nacionalinių biudžetų, kurių ištekliai turėtų būti skiriami ne tik prieigai prie interneto ir infrastruktūrai, bet ir skaitmeninių įgūdžių ir gebėjimų ugdymui visais švietimo lygmenimis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad, siekiant integruoti skaitmenines technologijas į švietimo sistemas ir iš tikrųjų pasiekti SŠVP tikslus, būtinas vaisingesnis visų susijusių ir potencialių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas, užtikrinantis konvergenciją, sinergiją ir tarpdisciplinines ekspertines žinias bei įvairių sistemų sąveikumą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad labai svarbu užtikrinti daug pastangų siekiant koordinuoti ir integruoti visas iniciatyvas ir veiksmus, taip pat gerinti sklaidos politiką, siekiant išvengti tokios padėties, kai turimomis galimybėmis daugiausia naudojasi tos švietimo ir politinės įstaigos, kurios geriau susigaudo paramos prašymų „džiunglėse“; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primena esminį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį įgyvendinant švietimo ir mokymo politiką, todėl švietimo sistemų pritaikymo skaitmeninės eros standartams procesas turėtų būti bendras projektas, kuriame dalyvautų visi valdymo lygmenys (ES, nacionalinis, regioninis ir vietos). |
| --- | --- |

26.

Geriau naudotis skaitmeninėmis technologijomis mokymo ir mokymosi tikslais: skaitmeninei transformacijai būtini skaitmeniniai gebėjimai ir įgūdžiai

| 27. | atkreipia dėmesį į tai, kad net tuo atveju, jei prieiga prie skaitmeninės infrastruktūros yra tik vienas iš skaitmeninės atskirties aspektų, finansavimo trūkumas ir nepakankama bei neveikianti įranga ir dažnių juostos plotis vis dar yra kliūtis IRT naudojimui mokymo ir mokymosi tikslais; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina remti nacionalinių strategijų ir sistemų, skirtų geresniam suinteresuotųjų subjektų dialogui, kūrimą ir skirti didesnę paramą mokytojams metodologinėms žinioms įgyti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tikisi, kad bus pradėtos įgyvendinti plataus masto mokytojų ir švietimo veiklos vykdytojų mokymo iniciatyvos, skirtos ugdyti jų faktinius skaitmeninius įgūdžius, ypač orientuojantis į turinčius menkus įgūdžius ir nedidelę darbo su skaitmeninėmis technologijomis patirtį; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina ES paramą tiek bendrojo lavinimo, tiek profesinių mokyklų skaitmeninę parengčiai didinant jų skaitmeninius gebėjimus ir iki 2019 m. pabaigos užtikrinant, kad įsivertinimo priemone SELFIE galėtų naudotis milijonas mokytojų ir moksleivių, sinergijoje su bet kokiomis atskirų valstybių narių naudojamomis vertinimo priemonėmis; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkreipia dėmesį į tai, kad IRT prisideda prie inovacijų diegimo procesuose bei organizacijose, ir mano, kad tokios priemonės kaip Europos e. kompetencijos sistema (e-CF) yra naudingos nustatant IRT gebėjimų ir įgūdžių visoje Europoje etaloną; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pripažįsta papildomą naudą, kurią suteikia čekių sistema, pagal kurią itin daug dėmesio skiriama nepalankioje padėtyje esančioms vietovėms, ir tinkamų priemonių įgyvendinimas kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pritaria sistemai, pagal kurią būtų išduodami skaitmeniniu būdu sertifikuoti kvalifikacijos dokumentai ir patvirtinami skaitmeniniu būdu įgyti įgūdžiai ir šie duomenys būtų patikimi ir daugiakalbiai, ir mano, jog itin svarbu, kad ši sistema būtų visapusiškai suderinta su Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandara (EKS) ir su Europos įgūdžių, gebėjimų, kvalifikacijos ir profesijų klasifikatoriumi (ESCO); |
| --- | --- |

33.

| 34. | skatina pramonės ir švietimo sektoriaus bendradarbiavimą ir kitas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės formas, kad būtų kuriamos skaitmeninių gebėjimų ugdymo programos ir užtikrintos vienodos karjeros galimybės skaitmeninių technologijų srityje nepriklausomai nuo socialinės ir ekonominės padėties ar fizinės negalios; |
| --- | --- |

34.

Ugdyti skaitmeninei transformacijai būtinus skaitmeninius gebėjimus ir įgūdžius

| 35. | nurodo, kad mokyklų bendruomenės turi padėti visiems moksleiviams ir tenkinti konkrečius jų poreikius, kad būtų užtikrinta jų visapusiška įtrauktis; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mano, jog svarbiausia sumažinti skirtingoje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančių besimokančių asmenų mokymosi galimybių skirtumą ir išnaudoti prie asmens poreikių pritaikyto mokymo ir naujų mokymosi priemonių potencialą bei visapusiškai pasinaudoti atviraisiais švietimo ištekliais ir atviruoju mokslu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tikisi, kad bus sukurta Europos masto skaitmeninio aukštojo mokslo platforma, teikianti e. mokymosi, mišriojo judumo, virtualiųjų mokymosi centrų ir gerosios patirties mainų galimybių aukštojo mokslo įstaigoms; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palankiai vertina švietimo specialistams skirtą naująją Europos skaitmeninės kompetencijos programą, kurioje pateikiama skaitmeninės kompetencijos modelių kūrimo gairių; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad svarbu skatinti ir sudaryti palankesnes sąlygas mokytojų skaitmeninių įgūdžių ugdymui taikant integruotą metodą ir pagal pedagogų profesinės kompetencijos sistemą, apimančią pirminį, prieinamą ir tęstinį mokytojų rengimą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pripažįsta judumo svarbą, todėl ragina skirti daugiau dėmesio programai „Erasmus+“ ir kitoms atitinkamoms ES finansuojamoms programoms, skirtoms remti švietimo ir mokymo pritaikymą skaitmeniniam amžiui; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pripažįsta bendradarbiavimo švietimo srityje ir suderintų pastangų svarbą; ragina sukurti įvairiems suinteresuotiesiems subjektams atvirą bendrą Europos platformą ir parengti lyginamuosius standartus bei rodiklius atidesnei pažangos IRT srityje stebėsenai, kurią mokyklose ir kitoje mokymosi aplinkoje atliktų švietimo paslaugų teikėjai; Šį darbą reikia atlikti glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, kad būtų galima pasinaudoti ankstesne patirtimi, nustatyti taikomus stebėsenos metodus ir kt.; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia skaitmeninių gebėjimų svarbą visiems piliečiams, kaip aprašoma peržiūrėtoje Bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų Europos orientacinėje sistemoje, įskaitant piliečiams skirtoje Europos skaitmeninės kompetencijos programoje aprašomose penkiose srityse (gebėjimas naudotis informacija ir duomenimis; bendravimas ir bendradarbiavimas; skaitmeninio turinio kūrimas; skaitmeninės aplinkos saugumo užtikrinimas ir gerovė; problemų sprendimas; ir skatinti mokymą ir mokymąsi, kuriuose skaitmeniniai įgūdžiai yra integruoti į kitus ugdytinus įgūdžius; |
| --- | --- |

42.

| 43. | remia siūlomą: i) ES masto informuotumo didinimo kampaniją, skirtą švietimo specialistams, šeimoms ir besimokantiems asmenims, kuria siekiama padidinti saugumą internete, kibernetinę higieną ir gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis; ii) informavimo apie kibernetinį saugumą iniciatyvą, pagrįstą Piliečiams skirta Europos skaitmeninės kompetencijos programa, siekiant įgalėti žmones; ir iii) pastangas skatinti ir skleisti gerąją praktiką, kad būtų galima naudotis technologijomis su pasitikėjimu ir atsakingai; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina ugdyti regionų ir miestų verslumo dvasią ir skatina perėjimą prie atvirų inovacijų kuriant į žmogų orientuotas partnerystes tarp viešojo ir privataus sektorių veikėjų, aukštųjų mokyklų ir piliečių; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tikisi, jog bus informuojamas apie politinę patirtį, įgytą įgyvendinant veiksmus, ir bus paprašytas prisidėti prie prasidedančių diskusijų apie būsimą Europos bendradarbiavimą švietimo ir mokymo srityje; |
| --- | --- |

45.

Švietimo tobulinimas geriau analizuojant duomenis ir prognozuojant

| 46. | tikisi, kad bus priimta bendra metodinė sistema, pagal kurią bus nustatyti rodikliai, pagal kuriuos bus galima vertinti skaitmeninę atskirtį, ir ragina dėti pastangas siekiant gauti ir rinkti patikimus ir lengvai prieinamus duomenis, kurie leis ją įvertinti ir stebėti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atkreipia dėmesį į problemas, kurios kyla, kai asmens duomenis ir besimokančių asmenų bylas saugo privatūs veiklos vykdytojai, dažnai kitame pasaulio krašte; Visų pirma reikia atkreipti specialų dėmesį į tai, ar šie veiklos vykdytojai yra pasirengę pasirašyti naudotojų susitarimus su įvairiomis vietos, regionų ir nacionalinėmis valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

47.

| 48. | taip pat nuogąstauja dėl „duomenų gavybos“, t. y. kaip reaguoti į tuos, kurie turimus mokinių ir mokyklos darbuotojų duomenis parduoda kitiems, ir pažymi, jog taip pat svarbu, ypač vietos ir regionų valdžios institucijoms, paaiškinti, kiek laiko atitinkami administraciniai duomenys ir panašūs dokumentai gali būti viešai prieinami; |
| --- | --- |

48.

| 49. | laukia, kol bus pradėti bandomieji projektai, kad būtų galima geriau pasinaudoti turimais duomenimis ir prisidėti prie švietimo politikos įgyvendinimo ir stebėsenos, taip pat palankiai vertina planuojamas parengti priemones ir gaires valstybėms narėms; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mano, jog svarbu inicijuoti strateginį svarbiausių skaitmeninės transformacijos poveikio švietimo sistemų ateičiai tendencijų prognozavimą, glaudžiai bendradarbiaujant su valstybių narių ekspertais – įskaitant vietos ir regioninio lygmens atstovus – ir naudojantis dabartiniais ir būsimais ES masto bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje kanalais; |
| --- | --- |

50.

| 51. | skatina diegti naudotojų poreikiais grindžiamas inovacijas, kurios yra labai svarbios norint kuo anksčiau įdiegti novatoriškus sprendimus, padedančius išspręsti švietimo uždavinius. Į naudotojo poziciją neretai atsižvelgiama nepakankamai, dėl to tai gali apriboti galimus iškilusių problemų sprendimus; tokiomis aplinkybėmis palankiai vertina būsimas paieškas būdų, kaip paskatinti piliečių anagažuotumą, dalyvavimą ir naudotojų poreikiais grindžiamas inovacijas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pažymi, kad šis veiksmų planas taip pat turėtų prisidėti prie Europos semestro – vieno iš pagrindinių reformų veiksnių, nes bus teikiamos su švietimu ir mokymu susijusios konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos; |
| --- | --- |

52.

| 53. | remia pastangas gerinti mokyklinio ugdymo sistemų valdymą ir primena, kad geras daugiapakopis valdymas gali pagerinti švietimo ir mokymo rezultatus, padidinti dalyvavimą, puoselėti inovatyvių mechanizmų diegimą, skatinti įtraukią švietimo sistemą, kuria būtų siekiama į asmenį žvelgti kaip į visumą ir plėtoti mokymosi visą gyvenimą sistemas; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palankiai vertina Europos Komisijos paskelbtą dialogą dėl siūlomų veiksmų ir priemonių įgyvendinimo ir pareiškia esantis pasirengęs angažuotis ir toliau bendradarbiauti su Europos Komisija, valstybėmis narėmis, Europos Parlamentu, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu ir Europos investicijų banko grupe, kad būtų daroma pažanga įgyvendinant siūlomą darbotvarkę ir užtikrintas jos suderinimas su dabartinių ir būsimų ES finansavimo programų prioritetais. |
| --- | --- |

54.

2018 m. spalio 10 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Survey of Schools: ICT in Education. Benchmarking Access, Use and Attitudes to Technology in Europe‘s schools, galutinė tyrimo ataskaita, Europos Komisija, 2013 m.

1

Survey of Schools: ICT in Education

Benchmarking Access, Use and Attitudes to Technology in Europe‘s schools,

(2)  COM(2016) 381 final.

2

final

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 461/57 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 461/57

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Jaunimo, švietimo ir kultūros politikos vaidmuo kuriant stipresnę Europą“

(2018/C 461/09)

| Pagrindinė pranešėja: | Gillian FORD (UK/EA), Londono rajono Heiveringo tarybos narė |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Jaunimo, švietimo ir kultūros politikos vaidmuo kuriant stipresnę Europą“
  [COM(2018) 268 final]
  ir
  Pasiūlymai dėl Tarybos rekomendacijų dėl aukštojo mokslo diplomų, vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo
  [COM(2018) 270 final]
  Kokybiškos ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemos
  [COM(2018) 271 final]
  Visapusiškas požiūris į kalbų mokymą ir mokymąsi
  [COM (2018) 272 final] |

Pagrindinė pranešėja:

Gillian FORD (UK/EA), Londono rajono Heiveringo tarybos narė

Pamatiniai dokumentai:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Jaunimo, švietimo ir kultūros politikos vaidmuo kuriant stipresnę Europą“

[COM(2018) 268 final]

ir

Pasiūlymai dėl Tarybos rekomendacijų dėl aukštojo mokslo diplomų, vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo

[COM(2018) 270 final]

Kokybiškos ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemos

[COM(2018) 271 final]

Visapusiškas požiūris į kalbų mokymą ir mokymąsi

[COM (2018) 272 final]

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl aukštojo mokslo diplomų, vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo

5 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| | d) | vystant švietimo ir profesinio mokymo internetu kokybės užtikrinimo priemones. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

d)

vystant švietimo ir profesinio mokymo internetu kokybės užtikrinimo priemones.

Paaiškinimas

Kai kuriose vietovėse, ypač atokesniuose ir retai apgyvendintuose regionuose, vis dažniau švietimas, mokymasis ir kvalifikacijos įgyjami skaitmeniniu būdu. Labai svarbu, kad būtų užtikrinta šių kvalifikacijų kokybė, kad būtų sudarytos galimybės automatiniam abipusiam pripažinimui.

2 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl aukštojo mokslo diplomų, vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo

6 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Skatinti judumą ir mokymosi užsienyje laikotarpių vidurinio ugdymo ir mokymo metu rezultatų pripažinimą: | 6.   Skatinti
  visų besimokančių asmenų
  judumą,
  nepriklausomai nuo šalies, kurioje jie gyvena
  , ir mokymosi užsienyje laikotarpių vidurinio ugdymo ir mokymo metu rezultatų pripažinimą: |
| (...) | (...) |
| c) | informuojant vidurinio ugdymo ir mokymo įstaigas bei besimokančius asmenis ir jų šeimas apie judumo teikiamą naudą, o darbdavius – apie judumo skatinimo naudą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

6.   Skatinti judumą ir mokymosi užsienyje laikotarpių vidurinio ugdymo ir mokymo metu rezultatų pripažinimą:

6.   Skatinti
  visų besimokančių asmenų
  judumą,
  nepriklausomai nuo šalies, kurioje jie gyvena
  , ir mokymosi užsienyje laikotarpių vidurinio ugdymo ir mokymo metu rezultatų pripažinimą:

(...)

(...)

c)

informuojant vidurinio ugdymo ir mokymo įstaigas bei besimokančius asmenis ir jų šeimas apie judumo teikiamą naudą, o darbdavius – apie judumo skatinimo naudą.

| c) | informuojant vidurinio ugdymo ir mokymo įstaigas, besimokančius asmenis ir jų šeimas apie judumo teikiamą naudą, o darbdavius – apie judumo skatinimo naudą. |
| --- | --- |

c)

informuojant vidurinio ugdymo ir mokymo įstaigas, besimokančius asmenis ir jų šeimas apie judumo teikiamą naudą, o darbdavius – apie judumo skatinimo naudą.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Savaime aišku.

3 pakeitimas

3 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl aukštojo mokslo diplomų, vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo

8 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Išnagrinėti gerąją patirtį, susijusią su ankstesnio mokymosi ir galimybių keisti studijų kryptį pripažinimu švietimo ir mokymo sektoriuose, pirmiausia profesinio rengimo ir mokymo bei aukštojo mokslo srityse. | 8.   Išnagrinėti
  ir viešinti
  gerąją patirtį, susijusią su ankstesnio mokymosi ir galimybių keisti studijų kryptį:








  a) | švietimo ir mokymo sektoriuose, pirmiausia profesinio rengimo ir mokymo bei aukštojo mokslo srityse
  , ir |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

8.   Išnagrinėti gerąją patirtį, susijusią su ankstesnio mokymosi ir galimybių keisti studijų kryptį pripažinimu švietimo ir mokymo sektoriuose, pirmiausia profesinio rengimo ir mokymo bei aukštojo mokslo srityse.

8.   Išnagrinėti
  ir viešinti
  gerąją patirtį, susijusią su ankstesnio mokymosi ir galimybių keisti studijų kryptį:

a)

švietimo ir mokymo sektoriuose, pirmiausia profesinio rengimo ir mokymo bei aukštojo mokslo srityse
  , ir

| b) | švietimo ir mokymo sektoriuose ir darbo rinkoje. |
| --- | --- |

b)

švietimo ir mokymo sektoriuose ir darbo rinkoje.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Kvalifikacijas ir mokymosi užsienyje laikotarpius turėtų pripažinti darbdaviai darbo jėgos judumui ir gyvenimo galimybėms pagerinti.

4 pakeitimas

4 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl aukštojo mokslo diplomų, vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo

9 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Patobulinti įrodymų bazę renkant ir platinant duomenis apie pripažinimo atvejų skaičių
  ir
  tipą. | Patobulinti įrodymų bazę renkant ir platinant duomenis apie pripažinimo atvejų skaičių, tipą
  ir rezultatus
  . |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Patobulinti įrodymų bazę renkant ir platinant duomenis apie pripažinimo atvejų skaičių
  ir
  tipą.

ir

Patobulinti įrodymų bazę renkant ir platinant duomenis apie pripažinimo atvejų skaičių, tipą
  ir rezultatus
  .

ir rezultatus

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Mokymasis iš rezultatų gali sustiprinti ir patobulinti pripažinimo procesą.

5 pakeitimas

5 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų

8 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 8) | kokybiškų vaikų priežiūros įstaigų prieinamumas, pasiekiamumas ir jų paslaugų įperkamumas yra pagrindiniai veiksniai, kurie leidžia moterims, taip pat vyrams, turintiems su priežiūra susijusių įsipareigojimų, dalyvauti darbo rinkoje, kaip tai buvo pripažinta 2002 m. Barselonoje Europos Tarybos išvadose „Europos lyčių lygybės paktas“ ir 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos priimtame komunikate dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros. Dirbančios moterys tiesiogiai padeda gerinti namų ūkio socialinę ir ekonominę padėtį bei prisideda prie ekonomikos augimo; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

8)

kokybiškų vaikų priežiūros įstaigų prieinamumas, pasiekiamumas ir jų paslaugų įperkamumas yra pagrindiniai veiksniai, kurie leidžia moterims, taip pat vyrams, turintiems su priežiūra susijusių įsipareigojimų, dalyvauti darbo rinkoje, kaip tai buvo pripažinta 2002 m. Barselonoje Europos Tarybos išvadose „Europos lyčių lygybės paktas“ ir 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos priimtame komunikate dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros. Dirbančios moterys tiesiogiai padeda gerinti namų ūkio socialinę ir ekonominę padėtį bei prisideda prie ekonomikos augimo;

| 8) | kokybiškų vaikų priežiūros įstaigų prieinamumas, pasiekiamumas ir jų paslaugų įperkamumas yra pagrindiniai veiksniai, kurie leidžia moterims, taip pat vyrams, turintiems su priežiūra susijusių įsipareigojimų, dalyvauti darbo rinkoje, kaip tai buvo pripažinta 2002 m. Barselonoje Europos Tarybos išvadose „Europos lyčių lygybės paktas“ ir 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos priimtame komunikate dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros
  , ir turėtų būti tai propaguojama pagal Europos socialinių teisių ramsčio 2 principą
  . Dirbančios moterys tiesiogiai padeda gerinti namų ūkio socialinę ir ekonominę padėtį bei prisideda prie ekonomikos augimo; |
| --- | --- |

8)

kokybiškų vaikų priežiūros įstaigų prieinamumas, pasiekiamumas ir jų paslaugų įperkamumas yra pagrindiniai veiksniai, kurie leidžia moterims, taip pat vyrams, turintiems su priežiūra susijusių įsipareigojimų, dalyvauti darbo rinkoje, kaip tai buvo pripažinta 2002 m. Barselonoje Europos Tarybos išvadose „Europos lyčių lygybės paktas“ ir 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos priimtame komunikate dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros
  , ir turėtų būti tai propaguojama pagal Europos socialinių teisių ramsčio 2 principą
  . Dirbančios moterys tiesiogiai padeda gerinti namų ūkio socialinę ir ekonominę padėtį bei prisideda prie ekonomikos augimo;

, ir turėtų būti tai propaguojama pagal Europos socialinių teisių ramsčio 2 principą

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Savaime aišku.

6 pakeitimas

6 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų

23 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 23) | šia rekomendacija siekiama pasiekti vienodą Europos supratimą, ką reiškia kokybė ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemoje. Joje numatyta, kokius galimus veiksmus
  Vyriausybės
  galėtų apsvarstyti atsižvelgdamos į konkrečias aplinkybes. Ši rekomendacija taip pat skirta tėvams, institucijoms ir organizacijoms, įskaitant socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas, siekiantiems gerinti padėtį sektoriuje; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

23)

šia rekomendacija siekiama pasiekti vienodą Europos supratimą, ką reiškia kokybė ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemoje. Joje numatyta, kokius galimus veiksmus
  Vyriausybės
  galėtų apsvarstyti atsižvelgdamos į konkrečias aplinkybes. Ši rekomendacija taip pat skirta tėvams, institucijoms ir organizacijoms, įskaitant socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas, siekiantiems gerinti padėtį sektoriuje;

Vyriausybės

| 23) | šia rekomendacija siekiama pasiekti vienodą Europos supratimą, ką reiškia kokybė ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemoje. Joje numatyta, kokius galimus veiksmus
  visi atitinkami valdymo lygmenys, įskaitant vietos ir regionų,
  galėtų apsvarstyti atsižvelgdami į konkrečias aplinkybes. Ši rekomendacija taip pat skirta tėvams, institucijoms ir organizacijoms, įskaitant socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas, siekiantiems gerinti padėtį sektoriuje; |
| --- | --- |

23)

šia rekomendacija siekiama pasiekti vienodą Europos supratimą, ką reiškia kokybė ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemoje. Joje numatyta, kokius galimus veiksmus
  visi atitinkami valdymo lygmenys, įskaitant vietos ir regionų,
  galėtų apsvarstyti atsižvelgdami į konkrečias aplinkybes. Ši rekomendacija taip pat skirta tėvams, institucijoms ir organizacijoms, įskaitant socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas, siekiantiems gerinti padėtį sektoriuje;

visi atitinkami valdymo lygmenys, įskaitant vietos ir regionų,

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Savaime aišku.

7 pakeitimas

7 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų

2 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  siekti
  užtikrinti, kad ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugos būtų prieinamos, įperkamos ir įtraukios. Todėl būtų galima svarstyti: | 2.   užtikrinti, kad ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugos būtų prieinamos, įperkamos
  , pakankamos
  ir įtraukios. Todėl būtų galima svarstyti
  visais valdymo lygmenimis, įskaitant vietos ir regionų
  : |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

2.   
  siekti
  užtikrinti, kad ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugos būtų prieinamos, įperkamos ir įtraukios. Todėl būtų galima svarstyti:

2.   užtikrinti, kad ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugos būtų prieinamos, įperkamos
  , pakankamos
  ir įtraukios. Todėl būtų galima svarstyti
  visais valdymo lygmenimis, įskaitant vietos ir regionų
  :

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Sustiprinama rekomendacija ir pabrėžiamas svarbus vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo šioje srityje.

8 pakeitimas

8 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų

3 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   remti ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros darbuotojų profesionalumo didinimą. Atsižvelgiant į esamą profesinės kvalifikacijos lygį ir darbo sąlygas, sėkmingos pastangos, be kita ko gali būti šios: | 3.   remti ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros darbuotojų profesionalumo didinimą. Atsižvelgiant į esamą profesinės kvalifikacijos lygį ir darbo sąlygas, sėkmingos pastangos, be kita ko gali būti šios: |
| (...) | (...) |
| d) | siekimas
  suteikti darbuotojams įgūdžių, kurie yra būtini tenkinant individualius vaikų, kilusių iš įvairių šeimų ir turinčių specialiųjų ugdymo poreikių, ar neįgalių vaikų poreikius, rengiant darbuotojus dirbti su įvairiomis grupėmis; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

3.   remti ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros darbuotojų profesionalumo didinimą. Atsižvelgiant į esamą profesinės kvalifikacijos lygį ir darbo sąlygas, sėkmingos pastangos, be kita ko gali būti šios:

3.   remti ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros darbuotojų profesionalumo didinimą. Atsižvelgiant į esamą profesinės kvalifikacijos lygį ir darbo sąlygas, sėkmingos pastangos, be kita ko gali būti šios:

(...)

(...)

d)

siekimas
  suteikti darbuotojams įgūdžių, kurie yra būtini tenkinant individualius vaikų, kilusių iš įvairių šeimų ir turinčių specialiųjų ugdymo poreikių, ar neįgalių vaikų poreikius, rengiant darbuotojus dirbti su įvairiomis grupėmis;

siekimas

| d) | suteikimas darbuotojams įgūdžių, kurie yra būtini tenkinant individualius vaikų, kilusių iš įvairių šeimų ir turinčių specialiųjų ugdymo poreikių, ar neįgalių vaikų poreikius, rengiant darbuotojus dirbti su įvairiomis grupėmis; |
| --- | --- |

d)

suteikimas darbuotojams įgūdžių, kurie yra būtini tenkinant individualius vaikų, kilusių iš įvairių šeimų ir turinčių specialiųjų ugdymo poreikių, ar neįgalių vaikų poreikius, rengiant darbuotojus dirbti su įvairiomis grupėmis;

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Rekomendacijos sustiprinimas.

9 pakeitimas

9 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų

4 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   gerinti ikimokyklinio mokymo programų rengimą, kad jos atitiktų vaikų gerovės ir ugdymo poreikius. Metodai, kuriais remiamas mokymo programų rengimas bei vaikų socialiniai, emociniai, mokymosi ir kalbos įgūdžiai, be kita ko, galėtų būti: | 4.   gerinti ikimokyklinio mokymo programų rengimą, kad jos atitiktų
  visų
  vaikų
  sveikatos,
  gerovės ir ugdymo poreikius. Metodai, kuriais remiamas mokymo programų rengimas bei vaikų socialiniai, emociniai, mokymosi ir kalbos įgūdžiai, be kita ko, galėtų būti: |
| | a) | užtikrinti pusiausvyrą kuriant socialinę ir emocinę aplinką, užtikrinant gerovę ir mokymąsi, pripažinti žaidimo, ryšio su gamta, muzikos, menų ir fizinės veiklos svarbą; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

4.   gerinti ikimokyklinio mokymo programų rengimą, kad jos atitiktų vaikų gerovės ir ugdymo poreikius. Metodai, kuriais remiamas mokymo programų rengimas bei vaikų socialiniai, emociniai, mokymosi ir kalbos įgūdžiai, be kita ko, galėtų būti:

4.   gerinti ikimokyklinio mokymo programų rengimą, kad jos atitiktų
  visų
  vaikų
  sveikatos,
  gerovės ir ugdymo poreikius. Metodai, kuriais remiamas mokymo programų rengimas bei vaikų socialiniai, emociniai, mokymosi ir kalbos įgūdžiai, be kita ko, galėtų būti:

a)

užtikrinti pusiausvyrą kuriant socialinę ir emocinę aplinką, užtikrinant gerovę ir mokymąsi, pripažinti žaidimo, ryšio su gamta, muzikos, menų ir fizinės veiklos svarbą;

| | a) | užtikrinti pusiausvyrą kuriant socialinę ir emocinę aplinką, užtikrinant gerovę ir mokymąsi, pripažinti žaidimo, ryšio su gamta, muzikos, menų ir fizinės veiklos svarbą; |
| --- | --- | --- |

a)

užtikrinti pusiausvyrą kuriant socialinę ir emocinę aplinką, užtikrinant gerovę ir mokymąsi, pripažinti žaidimo, ryšio su gamta, muzikos, menų ir fizinės veiklos svarbą;

| | b) | skatinti empatiją, užuojautą bei lygybės ir įvairovės suvokimą; |
| --- | --- | --- |

b)

skatinti empatiją, užuojautą bei lygybės ir įvairovės suvokimą;

| | b) | skatinti empatiją, užuojautą bei lygybės ir įvairovės suvokimą; |
| --- | --- | --- |

b)

skatinti empatiją, užuojautą bei lygybės ir įvairovės suvokimą;

| | c) | suteikti galimybių anksti pradėti mokytis kalbos ir mokytis žaidžiant; įvertinti galimybę vykdyti dvikalbes ikimokyklinio ugdymo programas; |
| --- | --- | --- |

c)

suteikti galimybių anksti pradėti mokytis kalbos ir mokytis žaidžiant; įvertinti galimybę vykdyti dvikalbes ikimokyklinio ugdymo programas;

| | c) | suteikti galimybių anksti pradėti mokytis kalbos ir mokytis žaidžiant; įvertinti galimybę vykdyti dvikalbes ikimokyklinio ugdymo programas; |
| --- | --- | --- |

c)

suteikti galimybių anksti pradėti mokytis kalbos ir mokytis žaidžiant; įvertinti galimybę vykdyti dvikalbes ikimokyklinio ugdymo programas;

| | d) | konsultuoti paslaugų teikėjus dėl pagal amžių tinkamų skaitmeninių priemonių ir atsirandančių naujų technologijų naudojimo; |
| --- | --- | --- |

d)

konsultuoti paslaugų teikėjus dėl pagal amžių tinkamų skaitmeninių priemonių ir atsirandančių naujų technologijų naudojimo;

| | d) | konsultuoti paslaugų teikėjus dėl pagal amžių tinkamų skaitmeninių priemonių ir atsirandančių naujų technologijų naudojimo; |
| --- | --- | --- |

d)

konsultuoti paslaugų teikėjus dėl pagal amžių tinkamų skaitmeninių priemonių ir atsirandančių naujų technologijų naudojimo;

| | e) | skatinti tolesnį ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros integravimą siekiant švietimo tęstinumo, remti ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros įstaigų bei pradinių mokyklų darbuotojų bendradarbiavimą ir sklandų vaikų perėjimą į pradinę mokyklą; |
| --- | --- | --- |

e)

skatinti tolesnį ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros integravimą siekiant švietimo tęstinumo, remti ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros įstaigų bei pradinių mokyklų darbuotojų bendradarbiavimą ir sklandų vaikų perėjimą į pradinę mokyklą;

| | e) | skatinti tolesnį ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros integravimą siekiant švietimo tęstinumo, remti ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros įstaigų bei pradinių mokyklų darbuotojų bendradarbiavimą ir sklandų vaikų perėjimą į pradinę mokyklą; |
| --- | --- | --- |

e)

skatinti tolesnį ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros integravimą siekiant švietimo tęstinumo, remti ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros įstaigų bei pradinių mokyklų darbuotojų bendradarbiavimą ir sklandų vaikų perėjimą į pradinę mokyklą;

| | f) | teikti specialią paramą ir sudaryti mokymosi galimybes vaikams, turintiems specialiųjų ugdymo poreikių, ir neįgaliems vaikams; |
| --- | --- | --- |

f)

f)

teikti specialią paramą ir sudaryti mokymosi galimybes vaikams, turintiems specialiųjų ugdymo poreikių, ir neįgaliems vaikams;

teikti specialią paramą ir sudaryti mokymosi galimybes vaikams, turintiems specialiųjų ugdymo poreikių, ir neįgaliems vaikams;

| | g) | teikti specialią paramą ir sudaryti mokymosi galimybes migrantų vaikams, įskaitant tuos atvejus, kai daug europiečių grįžta dėl politinės ir humanitarinės krizės; |
| --- | --- | --- |

g)

g)

teikti specialią paramą ir sudaryti mokymosi galimybes migrantų vaikams, įskaitant tuos atvejus, kai daug europiečių grįžta dėl politinės ir humanitarinės krizės;

teikti specialią paramą ir sudaryti mokymosi galimybes migrantų vaikams, įskaitant tuos atvejus, kai daug europiečių grįžta dėl politinės ir humanitarinės krizės;

| | h) | teikti specialią paramą ir sudaryti mokymosi galimybes vaikams valstybių narių priežiūros sistemose; |
| --- | --- | --- |

h)

h)

teikti specialią paramą ir sudaryti mokymosi galimybes vaikams valstybių narių priežiūros sistemose;

teikti specialią paramą ir sudaryti mokymosi galimybes vaikams valstybių narių priežiūros sistemose;

| | i) | skatinti ankstyvos priežiūros modelį vaikams nuo 0–6 metų. |
| --- | --- | --- |

i)

i)

skatinti ankstyvos priežiūros modelį vaikams nuo 0–6 metų.

skatinti ankstyvos priežiūros modelį vaikams nuo 0–6 metų.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Specialiųjų ugdymo poreikių turintiems vaikams ir neįgaliems vaikams, taip pat migrantų vaikams, gali prireikti specialios paramos pasinaudoti visomis galimybėmis, numatytomis ikimokyklinio mokymo programose, ir valstybės narės turėtų būti skatinamos užtikrinti, kad ji būtų suteikta.

10 pakeitimas

10 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų

6 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   siekti užtikrinti pakankamą finansavimą ir teisinę sistemą, skirtą ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugoms teikti. Todėl būtų galima svarstyti: | 6.   siekti užtikrinti pakankamą finansavimą ir teisinę sistemą, skirtą ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugoms teikti. Todėl būtų galima svarstyti: |
| | a) | galimybę didinti investicijas į ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą dėmesį skiriant paslaugų prieinamumui, kokybei ir įperkamumui, be kita ko, pasinaudojant Europos struktūrinių ir investicijų fondų teikiamomis finansavimo galimybėmis; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

6.   siekti užtikrinti pakankamą finansavimą ir teisinę sistemą, skirtą ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugoms teikti. Todėl būtų galima svarstyti:

6.   siekti užtikrinti pakankamą finansavimą ir teisinę sistemą, skirtą ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugoms teikti. Todėl būtų galima svarstyti:

a)

galimybę didinti investicijas į ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą dėmesį skiriant paslaugų prieinamumui, kokybei ir įperkamumui, be kita ko, pasinaudojant Europos struktūrinių ir investicijų fondų teikiamomis finansavimo galimybėmis;

| | a) | galimybę didinti investicijas į ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą dėmesį skiriant paslaugų prieinamumui,
  pasiekiamumui,
  kokybei ir įperkamumui, be kita ko, pasinaudojant Europos struktūrinių ir investicijų fondų teikiamomis finansavimo galimybėmis; |
| --- | --- | --- |

a)

galimybę didinti investicijas į ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą dėmesį skiriant paslaugų prieinamumui,
  pasiekiamumui,
  kokybei ir įperkamumui, be kita ko, pasinaudojant Europos struktūrinių ir investicijų fondų teikiamomis finansavimo galimybėmis;

pasiekiamumui,

| | b) | galimybę sukurti ir palaikyti pritaikytas nacionalines ar regionines kokybės sistemas; |
| --- | --- | --- |

b)

galimybę sukurti ir palaikyti pritaikytas nacionalines ar regionines kokybės sistemas;

| | b) | galimybę sukurti ir palaikyti pritaikytas nacionalines ar regionines kokybės sistemas; |
| --- | --- | --- |

b)

galimybę sukurti ir palaikyti pritaikytas nacionalines ar regionines kokybės sistemas;

| | c) | galimybę skatinti tolesnį šeimoms ir vaikams skirtų paslaugų integravimą, visų pirma į socialines ir sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- | --- |

c)

galimybę skatinti tolesnį šeimoms ir vaikams skirtų paslaugų integravimą, visų pirma į socialines ir sveikatos priežiūros paslaugas;

| | c) | galimybę skatinti tolesnį šeimoms ir vaikams skirtų paslaugų integravimą
  vietos ir regionų lygmeniu
  , visų pirma į socialines ir sveikatos priežiūros
  bei gerovės
  paslaugas; |
| --- | --- | --- |

c)

galimybę skatinti tolesnį šeimoms ir vaikams skirtų paslaugų integravimą
  vietos ir regionų lygmeniu
  , visų pirma į socialines ir sveikatos priežiūros
  bei gerovės
  paslaugas;

vietos ir regionų lygmeniu

bei gerovės

| | d) | galimybę ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemoje įtvirtinti veiksmingą vaiko apsaugos politiką, siekiant padėti apsaugoti vaikus nuo visų smurto apraiškų; |
| --- | --- | --- |

d)

galimybę ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemoje įtvirtinti veiksmingą vaiko apsaugos politiką, siekiant padėti apsaugoti vaikus nuo visų smurto apraiškų;

| | d) | galimybę ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemoje įtvirtinti veiksmingą vaiko apsaugos politiką, siekiant padėti apsaugoti vaikus nuo visų
  piktnaudžiavimo ir
  smurto apraiškų; |
| --- | --- | --- |

d)

galimybę ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemoje įtvirtinti veiksmingą vaiko apsaugos politiką, siekiant padėti apsaugoti vaikus nuo visų
  piktnaudžiavimo ir
  smurto apraiškų;

piktnaudžiavimo ir

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Savaime aišku.

11 pakeitimas

11 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų

8 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms keistis patirtimi ir gerosios patirties pavyzdžiais įgyvendinant Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą ir vėlesnes schemas, taip pat vykdant Socialinės apsaugos komiteto veiklą; | 8.   sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms keistis patirtimi ir gerosios patirties pavyzdžiais
  visais valdymo lygmenimis
  įgyvendinant Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą ir vėlesnes schemas, taip pat vykdant Socialinės apsaugos komiteto veiklą; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

8.   sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms keistis patirtimi ir gerosios patirties pavyzdžiais įgyvendinant Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą ir vėlesnes schemas, taip pat vykdant Socialinės apsaugos komiteto veiklą;

8.   sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms keistis patirtimi ir gerosios patirties pavyzdžiais
  visais valdymo lygmenimis
  įgyvendinant Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą ir vėlesnes schemas, taip pat vykdant Socialinės apsaugos komiteto veiklą;

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Savaime aišku.

12 pakeitimas

12 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų

9 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 9.   remti valstybių narių bendradarbiavimą pagal jų poreikius organizuojant tarpusavio mokymąsi ir konsultacijas; | 9.   remti valstybių narių bendradarbiavimą
  visais valdymo lygmenimis
  pagal jų poreikius organizuojant tarpusavio mokymąsi ir konsultacijas; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

9.   remti valstybių narių bendradarbiavimą pagal jų poreikius organizuojant tarpusavio mokymąsi ir konsultacijas;

9.   remti valstybių narių bendradarbiavimą
  visais valdymo lygmenimis
  pagal jų poreikius organizuojant tarpusavio mokymąsi ir konsultacijas;

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Savaime aišku.

13 pakeitimas

13 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl visapusiško požiūrio į kalbų mokymą ir mokymąsi

1 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | Komunikate „Europinės tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą“ Europos Komisija išdėsto Europos švietimo erdvės, kurioje kokybiškas, įtraukus švietimas, mokymas ir moksliniai tyrimai yra nevaržomi sienų, viziją; studijuoti, mokytis arba dirbti kitoje valstybėje narėje yra tapę įprasta; Europa, kurioje beveik kiekvienas, be gimtosios kalbos, kalba dviem užsienio kalbomis, žmonės labai aiškiai jaučia savo, kaip europiečių, tapatybę ir gerai suvokia Europos kultūros paveldą ir jo įvairovę; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

(1)

Komunikate „Europinės tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą“ Europos Komisija išdėsto Europos švietimo erdvės, kurioje kokybiškas, įtraukus švietimas, mokymas ir moksliniai tyrimai yra nevaržomi sienų, viziją; studijuoti, mokytis arba dirbti kitoje valstybėje narėje yra tapę įprasta; Europa, kurioje beveik kiekvienas, be gimtosios kalbos, kalba dviem užsienio kalbomis, žmonės labai aiškiai jaučia savo, kaip europiečių, tapatybę ir gerai suvokia Europos kultūros paveldą ir jo įvairovę;

| (1) | Komunikate „Europinės tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą“ Europos Komisija išdėsto Europos švietimo erdvės, kurioje kokybiškas, įtraukus švietimas, mokymas ir moksliniai tyrimai yra nevaržomi sienų, viziją; studijuoti, mokytis arba dirbti kitoje valstybėje narėje yra tapę įprasta; Europa, kurioje beveik kiekvienas, be gimtosios kalbos, kalba dviem užsienio kalbomis, žmonės labai aiškiai jaučia savo, kaip europiečių, tapatybę ir gerai suvokia Europos kultūros paveldą
  ir
  jo įvairovę
  bei galimybes
  ; |
| --- | --- |

(1)

Komunikate „Europinės tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą“ Europos Komisija išdėsto Europos švietimo erdvės, kurioje kokybiškas, įtraukus švietimas, mokymas ir moksliniai tyrimai yra nevaržomi sienų, viziją; studijuoti, mokytis arba dirbti kitoje valstybėje narėje yra tapę įprasta; Europa, kurioje beveik kiekvienas, be gimtosios kalbos, kalba dviem užsienio kalbomis, žmonės labai aiškiai jaučia savo, kaip europiečių, tapatybę ir gerai suvokia Europos kultūros paveldą
  ir
  jo įvairovę
  bei galimybes
  ;

ir

bei galimybes

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Svarbu pabrėžti, kad Europos aukštojo mokslo erdvė vertinga tuo, kad ji gali atverti daugiau galimybių.

14 pakeitimas

14 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl visapusiško požiūrio į kalbų mokymą ir mokymąsi

1 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | ieškoti galimybių padėti visiems jaunuoliams iki vidurinės mokyklos baigimo pasiekti bent vienos Europos kalbos įgudusio vartotojo lygį (be kalbos, kuria dėstoma mokykloje), taip pat skatinti pasiekti papildomos (trečios) kalbos pažengusio vartotojo lygį; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

(1)

ieškoti galimybių padėti visiems jaunuoliams iki vidurinės mokyklos baigimo pasiekti bent vienos Europos kalbos įgudusio vartotojo lygį (be kalbos, kuria dėstoma mokykloje), taip pat skatinti pasiekti papildomos (trečios) kalbos pažengusio vartotojo lygį;

| (1) | ieškoti galimybių padėti visiems jaunuoliams iki vidurinės mokyklos baigimo pasiekti bent vienos Europos kalbos įgudusio vartotojo lygį (be kalbos, kuria dėstoma mokykloje), taip pat skatinti pasiekti papildomos (trečios) kalbos pažengusio vartotojo lygį
  , ypatingai akcentuojant praktišką žodinės kalbos vartojimą ir patirtį bei užtikrinant visiems besimokantiesiems tinkamas galimybes į kokybišką mokymą
  ; |
| --- | --- |

(1)

ieškoti galimybių padėti visiems jaunuoliams iki vidurinės mokyklos baigimo pasiekti bent vienos Europos kalbos įgudusio vartotojo lygį (be kalbos, kuria dėstoma mokykloje), taip pat skatinti pasiekti papildomos (trečios) kalbos pažengusio vartotojo lygį
  , ypatingai akcentuojant praktišką žodinės kalbos vartojimą ir patirtį bei užtikrinant visiems besimokantiesiems tinkamas galimybes į kokybišką mokymą
  ;

, ypatingai akcentuojant praktišką žodinės kalbos vartojimą ir patirtį bei užtikrinant visiems besimokantiesiems tinkamas galimybes į kokybišką mokymą

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Suinteresuotieji subjektai pabrėžė, kad, be skaitymo ir rašymo, svarbu kalbėti dar ir kitomis kalbomis, nes tai svarbus veiksnys, padedantis pasinaudoti judumu ir kitomis galimybėmis. Taip pat buvo pažymėta, kad tais atvejais, kai kokybiško kalbų mokymo nėra, turtingesni asmenys gali kreiptis dėl privačių kalbos pamokų, kurių negali gauti asmenys iš mažiau socialinių ir ekonominių galimybių turinčių šeimų – taip pagilėja galimybių atotrūkis tarp skirtingų socialinių grupių.

15 pakeitimas

15 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl visapusiško požiūrio į kalbų mokymą ir mokymąsi

4 straipsnis.

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | įgyvendinant tokias visapusiškas strategijas, remti kalbinio sąmoningumo plėtotę mokyklose ir mokymo centruose tokiomis priemonėmis kaip: |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

(4)

įgyvendinant tokias visapusiškas strategijas, remti kalbinio sąmoningumo plėtotę mokyklose ir mokymo centruose tokiomis priemonėmis kaip:

| (4) | įgyvendinant tokias visapusiškas strategijas, remti kalbinio sąmoningumo plėtotę mokyklose ir mokymo centruose tokiomis priemonėmis kaip: |
| --- | --- |

(4)

įgyvendinant tokias visapusiškas strategijas, remti kalbinio sąmoningumo plėtotę mokyklose ir mokymo centruose tokiomis priemonėmis kaip:

| a) | aktyvus besimokančių asmenų judumo rėmimas, be kita ko, išnaudojant atitinkamų ES finansavimo programų teikiamas galimybes; |
| --- | --- |

a)

aktyvus besimokančių asmenų judumo rėmimas, be kita ko, išnaudojant atitinkamų ES finansavimo programų teikiamas galimybes;

| a) | aktyvus besimokančių asmenų judumo rėmimas, be kita ko, išnaudojant atitinkamų ES finansavimo programų teikiamas galimybes; |
| --- | --- |

a)

aktyvus besimokančių asmenų judumo rėmimas, be kita ko, išnaudojant atitinkamų ES finansavimo programų teikiamas galimybes;

| b) | galimybė kiekvienam mokytojui atsižvelgti į konkrečios kalbos vartojimą savo mokomojo dalyko srityje; |
| --- | --- |

b)

galimybė kiekvienam mokytojui atsižvelgti į konkrečios kalbos vartojimą savo mokomojo dalyko srityje;

| b) | galimybė kiekvienam mokytojui atsižvelgti į konkrečios kalbos vartojimą savo mokomojo dalyko srityje; |
| --- | --- |

b)

galimybė kiekvienam mokytojui atsižvelgti į konkrečios kalbos vartojimą savo mokomojo dalyko srityje;

| c) | kalbos, kuria mokoma mokykloje, kompetencijos kaip tolesnio visų mokinių, ypač iš migrantų arba mažiau galimybių turinčių šeimų, mokymosi ir pasiekimų pagrindo, gerinimas; |
| --- | --- |

c)

kalbos, kuria mokoma mokykloje, kompetencijos kaip tolesnio visų mokinių, ypač iš migrantų arba mažiau galimybių turinčių šeimų, mokymosi ir pasiekimų pagrindo, gerinimas;

| c) | kalbos, kuria mokoma mokykloje, kompetencijos kaip tolesnio visų mokinių, ypač iš migrantų
  šeimų, įskaitant tuos atvejus, kai daug europiečių sugrįžta dėl politinės ir humanitarinės krizės,
  arba mažiau galimybių turinčių šeimų
  arba specialiųjų ugdymo poreikių turinčių ir neįgalių asmenų,
  mokymosi ir pasiekimų pagrindo, gerinimas; |
| --- | --- |

c)

kalbos, kuria mokoma mokykloje, kompetencijos kaip tolesnio visų mokinių, ypač iš migrantų
  šeimų, įskaitant tuos atvejus, kai daug europiečių sugrįžta dėl politinės ir humanitarinės krizės,
  arba mažiau galimybių turinčių šeimų
  arba specialiųjų ugdymo poreikių turinčių ir neįgalių asmenų,
  mokymosi ir pasiekimų pagrindo, gerinimas;

šeimų, įskaitant tuos atvejus, kai daug europiečių sugrįžta dėl politinės ir humanitarinės krizės,

arba specialiųjų ugdymo poreikių turinčių ir neįgalių asmenų,

| d) | mokinių kalbų įvairovės branginimas ir naudojimasis ja kaip mokymosi šaltiniu, be kita ko, į kalbų mokymo procesą įtraukiant tėvus ir platesnę vietos bendruomenę; |
| --- | --- |

d)

mokinių kalbų įvairovės branginimas ir naudojimasis ja kaip mokymosi šaltiniu, be kita ko, į kalbų mokymo procesą įtraukiant tėvus ir platesnę vietos bendruomenę;

| d) | mokinių kalbų įvairovės branginimas ir naudojimasis ja kaip mokymosi šaltiniu, be kita ko, į kalbų mokymo procesą įtraukiant tėvus ir platesnę vietos bendruomenę; |
| --- | --- |

d)

mokinių kalbų įvairovės branginimas ir naudojimasis ja kaip mokymosi šaltiniu, be kita ko, į kalbų mokymo procesą įtraukiant tėvus ir platesnę vietos bendruomenę;

| e) | galimybė įvertinti ir patvirtinti kalbinę kompetenciją, kuri nėra įtraukta į mokymo programą, tačiau kurią mokiniai įgijo kitur, be kita ko, plečiant kalbų, kurias būtų galima įtraukti į mokyklą baigiančių asmenų kvalifikaciją, spektrą; |
| --- | --- |

e)

galimybė įvertinti ir patvirtinti kalbinę kompetenciją, kuri nėra įtraukta į mokymo programą, tačiau kurią mokiniai įgijo kitur, be kita ko, plečiant kalbų, kurias būtų galima įtraukti į mokyklą baigiančių asmenų kvalifikaciją, spektrą;

| e) | galimybė įvertinti ir patvirtinti kalbinę kompetenciją, kuri nėra įtraukta į mokymo programą, tačiau kurią mokiniai įgijo kitur, be kita ko, plečiant kalbų, kurias būtų galima įtraukti į mokyklą baigiančių asmenų kvalifikaciją, spektrą; |
| --- | --- |

e)

galimybė įvertinti ir patvirtinti kalbinę kompetenciją, kuri nėra įtraukta į mokymo programą, tačiau kurią mokiniai įgijo kitur, be kita ko, plečiant kalbų, kurias būtų galima įtraukti į mokyklą baigiančių asmenų kvalifikaciją, spektrą;

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Savaime aišku.

16 pakeitimas

16 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl visapusiško požiūrio į kalbų mokymą ir mokymąsi

5 straipsnis.

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | padėti mokytojams, instruktoriams ir mokyklų vadovams mokyklose ir mokymo centruose ugdyti kalbinį sąmoningumą: |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

(5)

padėti mokytojams, instruktoriams ir mokyklų vadovams mokyklose ir mokymo centruose ugdyti kalbinį sąmoningumą:

| (5) | padėti mokytojams, instruktoriams ir mokyklų vadovams mokyklose ir mokymo centruose ugdyti kalbinį sąmoningumą: |
| --- | --- |

(5)

padėti mokytojams, instruktoriams ir mokyklų vadovams mokyklose ir mokymo centruose ugdyti kalbinį sąmoningumą:

| a) | investuojant į kalbos mokytojų pirminį ir tęstinį rengimą, siekiant išlaikyti platesnę kalbų mokymosi pasiūlą privalomojo švietimo ir mokymo sistemoje; |
| --- | --- |

a)

investuojant į kalbos mokytojų pirminį ir tęstinį rengimą, siekiant išlaikyti platesnę kalbų mokymosi pasiūlą privalomojo švietimo ir mokymo sistemoje;

| a) | investuojant į kalbos mokytojų pirminį ir tęstinį rengimą,
  kad būtų galima pritraukti ir išsaugoti darbuotojus,
  siekiant išlaikyti platesnę kalbų mokymosi pasiūlą privalomojo švietimo ir mokymo sistemoje; |
| --- | --- |

a)

investuojant į kalbos mokytojų pirminį ir tęstinį rengimą,
  kad būtų galima pritraukti ir išsaugoti darbuotojus,
  siekiant išlaikyti platesnę kalbų mokymosi pasiūlą privalomojo švietimo ir mokymo sistemoje;

kad būtų galima pritraukti ir išsaugoti darbuotojus,

| b) | į mokytojų ir mokyklos vadovų pirminį rengimą ir tęstinį profesinį tobulėjimą įtraukiant pasirengimą kalbų įvairovei klasėje; |
| --- | --- |

b)

į mokytojų ir mokyklos vadovų pirminį rengimą ir tęstinį profesinį tobulėjimą įtraukiant pasirengimą kalbų įvairovei klasėje;

| b) | į mokytojų ir mokyklos vadovų pirminį rengimą ir tęstinį profesinį tobulėjimą
  , įskaitant savaiminį ir neformalųjį mokymąsi,
  įtraukiant pasirengimą kalbų įvairovei klasėje; |
| --- | --- |

b)

į mokytojų ir mokyklos vadovų pirminį rengimą ir tęstinį profesinį tobulėjimą
  , įskaitant savaiminį ir neformalųjį mokymąsi,
  įtraukiant pasirengimą kalbų įvairovei klasėje;

, įskaitant savaiminį ir neformalųjį mokymąsi,

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Vietos bendruomenės suteikia daug galimybių mokytojams geriau suprasti kalbų mokėjimo svarbą, pvz., pasitelkus tėvus ir globėjus, tikėjimo bendruomenes ir bendruomenių organizacijas.

17 pakeitimas

17 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl visapusiško požiūrio į kalbų mokymą ir mokymąsi

6 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 6) | skatinti novatoriškos, įtraukios ir daugiakalbės pedagogikos mokslinius tyrimus ir naudojimąsi ja, be kita ko, naudojantis skaitmeninėmis priemonėmis ir integruotai mokant dalyko ir užsienio kalbos; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

6)

skatinti novatoriškos, įtraukios ir daugiakalbės pedagogikos mokslinius tyrimus ir naudojimąsi ja, be kita ko, naudojantis skaitmeninėmis priemonėmis ir integruotai mokant dalyko ir užsienio kalbos;

| 6) | skatinti novatoriškos, įtraukios ir daugiakalbės pedagogikos mokslinius tyrimus ir naudojimąsi ja, be kita ko, naudojantis skaitmeninėmis priemonėmis,
  garso ir vaizdo, kinematografijos ir muzikos kūriniais,
  ir integruotai mokant dalyko ir užsienio kalbos; |
| --- | --- |

6)

skatinti novatoriškos, įtraukios ir daugiakalbės pedagogikos mokslinius tyrimus ir naudojimąsi ja, be kita ko, naudojantis skaitmeninėmis priemonėmis,
  garso ir vaizdo, kinematografijos ir muzikos kūriniais,
  ir integruotai mokant dalyko ir užsienio kalbos;

garso ir vaizdo, kinematografijos ir muzikos kūriniais,

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Europa turi turtingą kultūrinį garso ir vaizdo, kinematografijos ir muzikos kūrinių lobyną, kuris gali padėti žmonėms mokytis užsienio kalbų, o, dar svarbiau, suprasti kitas kultūras ir bendras vertybes.

18 pakeitimas

18 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl visapusiško požiūrio į kalbų mokymą ir mokymąsi

8 straipsnis.

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8) | gerinti galimybes, tiek dėstytojams, tiek piliečiams, ypač tiems, kurie gyvena atokesnėse ar rečiau apgyvendintose vietovėse ir atokiausiuose regionuose, naudotis kokybiškomis skaitmeninėmis mokymo programomis. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

(8)

(8)

gerinti galimybes, tiek dėstytojams, tiek piliečiams, ypač tiems, kurie gyvena atokesnėse ar rečiau apgyvendintose vietovėse ir atokiausiuose regionuose, naudotis kokybiškomis skaitmeninėmis mokymo programomis.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Gali būti brangiau naudotis kokybiškesnėmis skaitmeninėmis kalbų programomis nei labiau bazinėmis programos, nes kai kuriose vietovėse plačiajuostis ryšys nėra nei pakankamai spartus, nei pakankamai patikimas, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos mokytis kalbų internetu tais atvejais, kai trūksta mokytojų.

19 pakeitimas

19 pakeitimas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl visapusiško požiūrio į kalbų mokymą ir mokymąsi

1 ketinimas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | remti šios rekomendacijos įgyvendinimą sudarant valstybėms narėms palankesnes sąlygas mokytis vienoms iš kitų ir drauge su valstybėmis narėmis rengiant: |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

(1)

remti šios rekomendacijos įgyvendinimą sudarant valstybėms narėms palankesnes sąlygas mokytis vienoms iš kitų ir drauge su valstybėmis narėmis rengiant:

| (1) | remti šios rekomendacijos įgyvendinimą sudarant valstybėms narėms palankesnes sąlygas mokytis vienoms iš kitų ir drauge su valstybėmis narėmis
  ir, kai galima, remiantis patirtimi įgyvendinant atitinkamus, vietos ir regionų valdžios institucijų įgyvendinamus tarpvalstybinio ir teritorinio bendradarbiavimo projektus,
  rengiant: |
| --- | --- |

(1)

remti šios rekomendacijos įgyvendinimą sudarant valstybėms narėms palankesnes sąlygas mokytis vienoms iš kitų ir drauge su valstybėmis narėmis
  ir, kai galima, remiantis patirtimi įgyvendinant atitinkamus, vietos ir regionų valdžios institucijų įgyvendinamus tarpvalstybinio ir teritorinio bendradarbiavimo projektus,
  rengiant:

ir, kai galima, remiantis patirtimi įgyvendinant atitinkamus, vietos ir regionų valdžios institucijų įgyvendinamus tarpvalstybinio ir teritorinio bendradarbiavimo projektus,

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Savaime aišku.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 1. | dar kartą ragina laikytis visaapimančio ir į ateitį orientuoto požiūrio į būsimą švietimą visoje ES, be kita ko, glaudžiau bendradarbiaujant viešajam ir privačiam sektoriams, siekiant padėti piliečiams prisitaikyti prie vis sudėtingesnės ir įvairesnės visuomenės, kurti Europos tapatybę, kuri turėtų papildyti nacionalinę, regionų, vietos ir asmens tapatybę, įgyti įgūdžių, kurių reikia mobilioje ir vis labiau skaitmenine tampančioje visuomenėje; |
| --- | --- |

1.

dar kartą ragina laikytis visaapimančio ir į ateitį orientuoto požiūrio į būsimą švietimą visoje ES, be kita ko, glaudžiau bendradarbiaujant viešajam ir privačiam sektoriams, siekiant padėti piliečiams prisitaikyti prie vis sudėtingesnės ir įvairesnės visuomenės, kurti Europos tapatybę, kuri turėtų papildyti nacionalinę, regionų, vietos ir asmens tapatybę, įgyti įgūdžių, kurių reikia mobilioje ir vis labiau skaitmenine tampančioje visuomenėje;

| 2. | remia Europos Komisijos ketinimą koordinuoti iki 2025 m. Europos aukštojo mokslo erdvės pažangą siekiant pagrindinių uždavinių, be kita ko, tobulinant ikimokyklinio ugdymo paslaugas, sudarant palankesnes sąlygas abipusiam aukštojo mokslo diplomų ir mokyklos baigimo pažymėjimų pripažinimui, gerinant kalbų mokymąsi, skatinant mokymąsi visą gyvenimą, studentų judumą ir investuojant į skaitmeninimo galimybes; |
| --- | --- |

2.

remia Europos Komisijos ketinimą koordinuoti iki 2025 m. Europos aukštojo mokslo erdvės pažangą siekiant pagrindinių uždavinių, be kita ko, tobulinant ikimokyklinio ugdymo paslaugas, sudarant palankesnes sąlygas abipusiam aukštojo mokslo diplomų ir mokyklos baigimo pažymėjimų pripažinimui, gerinant kalbų mokymąsi, skatinant mokymąsi visą gyvenimą, studentų judumą ir investuojant į skaitmeninimo galimybes;

| 3. | mano, kad valstybių narių ir regionų švietimo politikos strategijose pirmenybė turėtų būti teikiama bendradarbiavimui visais valdymo lygmenimis, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas, siekiant kokybišką ir į besimokantįjį orientuotą švietimą, kuriame akcentuotas nuolatinis mokymas, inovacijos ir skaitmeninimas, suderinti su sparčiai besikeičiančios darbo rinkos poreikiais, atsižvelgiant į Europos socialinių teisių ramsčio 1-ą principą; |
| --- | --- |

3.

mano, kad valstybių narių ir regionų švietimo politikos strategijose pirmenybė turėtų būti teikiama bendradarbiavimui visais valdymo lygmenimis, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas, siekiant kokybišką ir į besimokantįjį orientuotą švietimą, kuriame akcentuotas nuolatinis mokymas, inovacijos ir skaitmeninimas, suderinti su sparčiai besikeičiančios darbo rinkos poreikiais, atsižvelgiant į Europos socialinių teisių ramsčio 1-ą principą;

| 4. | pabrėžia, kad reikia daugiau nuveikti visais valdymo lygmenimis, siekiant numatyti darbo rinkai reikalingus įgūdžius ir užtikrinti tinkamą švietimą, bendrąsias žinias, profesinį mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, kad būtų skatinamas darbo vietų kūrimas ir rasti sprendimai dėl nedarbo; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad reikia daugiau nuveikti visais valdymo lygmenimis, siekiant numatyti darbo rinkai reikalingus įgūdžius ir užtikrinti tinkamą švietimą, bendrąsias žinias, profesinį mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, kad būtų skatinamas darbo vietų kūrimas ir rasti sprendimai dėl nedarbo;

| 5. | reikalauja mokymosi visą gyvenimą nuoseklumo ir patvirtina 2017 m. UNESCO Besimokančių miestų pasaulinio tinklo nustatytus principus – Korko raginime imtis veiksmų, skirtų besimokantiems miestams, pripažįstama, kad mokymasis visą gyvenimą yra svarbiausias Darnaus vystymosi tikslų aspektas (1); |
| --- | --- |

5.

reikalauja mokymosi visą gyvenimą nuoseklumo ir patvirtina 2017 m. UNESCO Besimokančių miestų pasaulinio tinklo nustatytus principus – Korko raginime imtis veiksmų, skirtų besimokantiems miestams, pripažįstama, kad mokymasis visą gyvenimą yra svarbiausias Darnaus vystymosi tikslų aspektas (1

| 6. | reikalauja, kad ES institucijos ir valstybės narės, vietos ir regionų valdžios institucijoms padedant ir konsultuojantis su suinteresuotaisiais subjektais, įgyvendintų dabartinius pasiūlymus atsižvelgiant į platesnio masto ES politiką, skirtą ekonomikos vystymuisi, užimtumui ir socialinei apsaugai, strategiškai pasinaudojant daugiamete finansine programa po 2020 m., kurioje konkreti švietimo politika turėtų būti suformuluota aiškiau ir ambicingiau, ir pabrėžia, kad svarbu laikytis proporcingumo principo, siekiant užtikrinti, kad nebūtų sukurta jokia nauja finansinė arba administracinė našta valstybėms narėms; |
| --- | --- |

6.

reikalauja, kad ES institucijos ir valstybės narės, vietos ir regionų valdžios institucijoms padedant ir konsultuojantis su suinteresuotaisiais subjektais, įgyvendintų dabartinius pasiūlymus atsižvelgiant į platesnio masto ES politiką, skirtą ekonomikos vystymuisi, užimtumui ir socialinei apsaugai, strategiškai pasinaudojant daugiamete finansine programa po 2020 m., kurioje konkreti švietimo politika turėtų būti suformuluota aiškiau ir ambicingiau, ir pabrėžia, kad svarbu laikytis proporcingumo principo, siekiant užtikrinti, kad nebūtų sukurta jokia nauja finansinė arba administracinė našta valstybėms narėms;

| 7. | be to, palankiai vertina tai, kad sukurtas Europos studento pažymėjimas ir tai suteikia galimybių palengvinti studentų judumą ir skatina automatinį kvalifikacijų pripažinimą, bei ragina Komisiją apsvarstyti galimybę taikyti tai visiems besimokantiesiems, ne tik studijuotiems aukštojo mokslo įstaigoje, išplėsti mokymosi visą gyvenimą galimybes; |
| --- | --- |

7.

be to, palankiai vertina tai, kad sukurtas Europos studento pažymėjimas ir tai suteikia galimybių palengvinti studentų judumą ir skatina automatinį kvalifikacijų pripažinimą, bei ragina Komisiją apsvarstyti galimybę taikyti tai visiems besimokantiesiems, ne tik studijuotiems aukštojo mokslo įstaigoje, išplėsti mokymosi visą gyvenimą galimybes;

| 8. | pripažįsta, kad pagrindinė atsakomybė už švietimo politiką tenka valstybėms narėms, kurios skirtingu mastu į šią sritį įtraukė savo vietos ir regionų valdžios institucijos pagal savo atitinkamas konstitucines sistemas, ir kad ES veiksmai pagal SESV 6 straipsnį turėtų tik papildyti, remti arba koordinuoti valstybių narių veiksmus; visi ES veiksmai šioje srityje turi būti visiškai pateisinami subsidiarumo ir proporcingumo požiūriu ir turėtų būti suderinti su esamomis sistemomis, priemonėmis ir procedūromis; |
| --- | --- |

8.

pripažįsta, kad pagrindinė atsakomybė už švietimo politiką tenka valstybėms narėms, kurios skirtingu mastu į šią sritį įtraukė savo vietos ir regionų valdžios institucijos pagal savo atitinkamas konstitucines sistemas, ir kad ES veiksmai pagal SESV 6 straipsnį turėtų tik papildyti, remti arba koordinuoti valstybių narių veiksmus; visi ES veiksmai šioje srityje turi būti visiškai pateisinami subsidiarumo ir proporcingumo požiūriu ir turėtų būti suderinti su esamomis sistemomis, priemonėmis ir procedūromis;

Abipusis pripažinimas

Abipusis pripažinimas

| 9. | apgailestauja, kad vis dar yra kliūčių judumui švietimo srityje ir prisijungia prie Europos Komisijos raginimo sukurti tokią Europą, kurioje sienos netrukdytų mokytis, studijuoti ir atlikti mokslinius tyrimus ir kurioje būtų įprasta leisti laiką kitoje valstybėje narėje studijų, mokymosi ar darbo tikslais; |
| --- | --- |

9.

apgailestauja, kad vis dar yra kliūčių judumui švietimo srityje ir prisijungia prie Europos Komisijos raginimo sukurti tokią Europą, kurioje sienos netrukdytų mokytis, studijuoti ir atlikti mokslinius tyrimus ir kurioje būtų įprasta leisti laiką kitoje valstybėje narėje studijų, mokymosi ar darbo tikslais;

| 10. | pabrėžia, kad reikia skirti papildomą paramą regionams, kuriuose besimokančiųjų judumui gali trukdyti tokios papildomos kliūtys kaip gyventojų trūkumas, kaimiškasis pobūdis ar skurdas; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad reikia skirti papildomą paramą regionams, kuriuose besimokančiųjų judumui gali trukdyti tokios papildomos kliūtys kaip gyventojų trūkumas, kaimiškasis pobūdis ar skurdas;

| 11. | palankiai vertina Europos Komisijos paramą, teikiamą valstybių narių keitimuisi geriausia praktika, ir skatina į šiuos mainus įtraukti vietos ir regionų lygmens atstovus, pripažįstant regioninių žinių ir patirties vertingumą; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina Europos Komisijos paramą, teikiamą valstybių narių keitimuisi geriausia praktika, ir skatina į šiuos mainus įtraukti vietos ir regionų lygmens atstovus, pripažįstant regioninių žinių ir patirties vertingumą;

| 12. | palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą dėl aukštojo mokslo diplomų, vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo ir ragina Komisiją savo būsimame darbe atsižvelgti į sąsajas su teritoriniu vystymusi, visų pirma tais atvejais, kai vietos ir regionų projektai susiję su kvalifikuotų darbuotojų judumu; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą dėl aukštojo mokslo diplomų, vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo ir ragina Komisiją savo būsimame darbe atsižvelgti į sąsajas su teritoriniu vystymusi, visų pirma tais atvejais, kai vietos ir regionų projektai susiję su kvalifikuotų darbuotojų judumu;

Ikimokyklinis ugdymas

Ikimokyklinis ugdymas

| 13. | primena, kad terminas „ikimokyklinis ugdymas ir priežiūra“ apima ne tik ikimokyklinį ugdymą, siekiant parengti vaikus ne tik mokyklai, bet ir gyvenimui lygiai taip pat, kaip šiame procese dalyvauja visos kitos švietimo sistemos dalys; |
| --- | --- |

13.

primena, kad terminas „ikimokyklinis ugdymas ir priežiūra“ apima ne tik ikimokyklinį ugdymą, siekiant parengti vaikus ne tik mokyklai, bet ir gyvenimui lygiai taip pat, kaip šiame procese dalyvauja visos kitos švietimo sistemos dalys;

| 14. | dar kartą primena 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendaciją dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo, ir siūlo ES ir nacionalinio lygmens sprendimus priimančioms institucijoms ypatingą dėmesį šiame kontekste atkreipti į potencialą sukurti nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų, įmonių, darbuotojų ir darbdavių asociacijų, taip pat pilietinės visuomenės dalyvių, partnerystes, kad būtų atsižvelgta į tokius įgūdžius ir kvalifikacijas; |
| --- | --- |

14.

dar kartą primena 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendaciją dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo, ir siūlo ES ir nacionalinio lygmens sprendimus priimančioms institucijoms ypatingą dėmesį šiame kontekste atkreipti į potencialą sukurti nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų, įmonių, darbuotojų ir darbdavių asociacijų, taip pat pilietinės visuomenės dalyvių, partnerystes, kad būtų atsižvelgta į tokius įgūdžius ir kvalifikacijas;

| 15. | atsižvelgdamas į tai, su nusivylimu pažymi, kad rekomendacijoje menkai užsimenama apie šeimos gyvenimą arba vietos lygmens intervencijas, kurios gali turėti didelį poveikį ankstyvajai vaiko raidai, ir pabrėžia, jog labai svarbus yra holistinis, integruotas požiūris; |
| --- | --- |

15.

atsižvelgdamas į tai, su nusivylimu pažymi, kad rekomendacijoje menkai užsimenama apie šeimos gyvenimą arba vietos lygmens intervencijas, kurios gali turėti didelį poveikį ankstyvajai vaiko raidai, ir pabrėžia, jog labai svarbus yra holistinis, integruotas požiūris;

| 16. | mano, kad gerą išsilavinimą turintys specialistai yra būtina sąlyga siekiant kokybiško ikimokyklinio ugdymo, todėl visais valdymo lygmenimis, įskaitant vietos ir regionų lygmenį, turėtų būti skatinama pakankamai investuoti ne tik į pirminį mokytojų rengimą, bet ir tęstinį profesinį tobulėjimą; |
| --- | --- |

16.

mano, kad gerą išsilavinimą turintys specialistai yra būtina sąlyga siekiant kokybiško ikimokyklinio ugdymo, todėl visais valdymo lygmenimis, įskaitant vietos ir regionų lygmenį, turėtų būti skatinama pakankamai investuoti ne tik į pirminį mokytojų rengimą, bet ir tęstinį profesinį tobulėjimą;

| 17. | pabrėžia, kad reikia dirbti siekiant nuolat tobulinti ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugų „priežiūros“ komponentą, įskaitant ikimokyklinio ugdymo mokytojų vaidmenį puoselėjant gerus santykius su vaikais, tėvais ir tarpusavyje; užtikrinti ikimokyklinio ugdymo paslaugų prieinamumą mažas pajamas gaunančioms šeimoms, laikantis Europos socialinių teisių ramsčio 11-to principo; ir pripažinti Vaiko teisių konvencijoje nurodytą principą, kuriame teigiama, kad vaiko interesai turėtų būti pagrindinis visų su vaikais susijusių veiksmų tikslas; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad reikia dirbti siekiant nuolat tobulinti ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugų „priežiūros“ komponentą, įskaitant ikimokyklinio ugdymo mokytojų vaidmenį puoselėjant gerus santykius su vaikais, tėvais ir tarpusavyje; užtikrinti ikimokyklinio ugdymo paslaugų prieinamumą mažas pajamas gaunančioms šeimoms, laikantis Europos socialinių teisių ramsčio 11-to principo; ir pripažinti Vaiko teisių konvencijoje nurodytą principą, kuriame teigiama, kad vaiko interesai turėtų būti pagrindinis visų su vaikais susijusių veiksmų tikslas;

| 18. | pabrėžia specialiųjų ugdymo poreikių turinčių ar neįgalių vaikų poreikius, kurie turėtų gauti gerą išsilavinimą, kai galima, sudarant jiems sąlygas naudotis bendrąja švietimo sistema ir prireikus suteikiant jiems individualią paramą; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia specialiųjų ugdymo poreikių turinčių ar neįgalių vaikų poreikius, kurie turėtų gauti gerą išsilavinimą, kai galima, sudarant jiems sąlygas naudotis bendrąja švietimo sistema ir prireikus suteikiant jiems individualią paramą;

| 19. | atkreipia dėmesį į daugeriopą naudą propaguojant priemones, sudarančias sąlygas užmegzti konstruktyvų mokytojų ir tėvų/globėjų dialogą, siekiant sustiprinti ryšius tarp mokyklos ir namų bei padėti besimokantiesiems sėkmingai integruotis į mokyklos aplinką ir apskritai padėti jiems socializuotis bei užtikrinti jiems galimybes tobulėti; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį į daugeriopą naudą propaguojant priemones, sudarančias sąlygas užmegzti konstruktyvų mokytojų ir tėvų/globėjų dialogą, siekiant sustiprinti ryšius tarp mokyklos ir namų bei padėti besimokantiesiems sėkmingai integruotis į mokyklos aplinką ir apskritai padėti jiems socializuotis bei užtikrinti jiems galimybes tobulėti;

| 20. | palankiai vertina tai, kad Komisija pripažįsta vietos ir regionų partnerių vaidmenį gerinant mokymą ir mokymąsi, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad nepakankamai pripažįstama, jog kai kurios bendruomenės patiria daugiau sunkumų nei kitos, pavyzdžiui, atokesnės bendruomenės arba turinčios daugiau gimtųjų kalbų, o tam prireiks daugiau išteklių ir finansavimo siekiant pagerinti mokymo ir mokymosi kokybę visiems asmenims; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina tai, kad Komisija pripažįsta vietos ir regionų partnerių vaidmenį gerinant mokymą ir mokymąsi, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad nepakankamai pripažįstama, jog kai kurios bendruomenės patiria daugiau sunkumų nei kitos, pavyzdžiui, atokesnės bendruomenės arba turinčios daugiau gimtųjų kalbų, o tam prireiks daugiau išteklių ir finansavimo siekiant pagerinti mokymo ir mokymosi kokybę visiems asmenims;

| 21. | pabrėžia, kad Komisija turi atsižvelgti į susijusias Komiteto nuomones ir Tarybos išvadas, įskaitant Tarybos išvadas „Integruoto ikimokyklinio ugdymo politika – skurdo mažinimo ir socialinės įtraukties skatinimo priemonė“ (2); |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad Komisija turi atsižvelgti į susijusias Komiteto nuomones ir Tarybos išvadas, įskaitant Tarybos išvadas „Integruoto ikimokyklinio ugdymo politika – skurdo mažinimo ir socialinės įtraukties skatinimo priemonė“ (2

Kalbos mokymasis ir mokymas

Kalbos mokymasis ir mokymas

| 22. | reiškia nusivylimą dėl to, kad prastas kalbų mokėjimas yra viena didžiausių kliūčių laisvam asmenų judėjimui ir Europos ekonomikos poreikius atitinkančios darbo jėgos užtikrinimui, todėl pabrėžia, kad remia svarbesnį kalbų mokymosi vaidmenį; |
| --- | --- |

22.

reiškia nusivylimą dėl to, kad prastas kalbų mokėjimas yra viena didžiausių kliūčių laisvam asmenų judėjimui ir Europos ekonomikos poreikius atitinkančios darbo jėgos užtikrinimui, todėl pabrėžia, kad remia svarbesnį kalbų mokymosi vaidmenį;

| 23. | pažymi, kad manoma, jog kitoje daugiametėje finansinėje programoje sanglaudos politikai bus skirta mažiau lėšų, todėl reiškia susirūpinimą dėl numatyto finansavimo dydžio rekomendacijoje nurodytiems uždaviniams įgyvendinti Europos socialinio fondo lėšomis; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad manoma, jog kitoje daugiametėje finansinėje programoje sanglaudos politikai bus skirta mažiau lėšų, todėl reiškia susirūpinimą dėl numatyto finansavimo dydžio rekomendacijoje nurodytiems uždaviniams įgyvendinti Europos socialinio fondo lėšomis;

| 24. | atsižvelgdamas į tai, apgailestauja, kad rekomendacijoje dėmesys skiriamas mokymuisi įstatymais numatytoje švietimo sistemoje, o ne pripažįstama, kad kalbos yra svarbi mokymosi visą gyvenimą dalis, įskaitant ikimokyklinį ugdymą, integracijai ir judumui skatinti ir yra sritis, kurioje vietos bendruomenės partneriai ir įmonės galėtų dalyvauti; |
| --- | --- |

24.

atsižvelgdamas į tai, apgailestauja, kad rekomendacijoje dėmesys skiriamas mokymuisi įstatymais numatytoje švietimo sistemoje, o ne pripažįstama, kad kalbos yra svarbi mokymosi visą gyvenimą dalis, įskaitant ikimokyklinį ugdymą, integracijai ir judumui skatinti ir yra sritis, kurioje vietos bendruomenės partneriai ir įmonės galėtų dalyvauti;

| 25. | pabrėžia, kad svarbu aktyviai skatinti galimybes, kurias teikia atitinkamos ES finansavimo programos, ir supaprastinti paraiškų teikimo procedūras, kad mokyklos ir mokymo centrai visose valstybėse narėse galėtų pasinaudoti siūlomomis galimybėmis. |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad svarbu aktyviai skatinti galimybes, kurias teikia atitinkamos ES finansavimo programos, ir supaprastinti paraiškų teikimo procedūras, kad mokyklos ir mokymo centrai visose valstybėse narėse galėtų pasinaudoti siūlomomis galimybėmis.

2018 m. spalio 10 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://uil.unesco.org/lifelong-learning/learning-cities/cork-call-action-learning-cities

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?qid=1530526890119&uri=CELEX:52018DC0270

2

---

III Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

131-oji RK plenarinė sesija ir renginio „Europos regionų ir miestų savaitė“ atidarymas, 2018 10 8–2018 10 10

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 461/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 461/70

---

Europos regionų komiteto nuomonė. 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos dokumentų rinkinys

(2018/C 461/10)

| Pagrindinis pranešėjas: | Nikola DOBROSLAVIĆ (HR, EPP), Dubrovniko ir Neretvos apskrities prefektas |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Šiuolaikiškas biudžetas Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina. 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa“
  COM(2018) 321 final

  Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa
  COM(2018) 322 final

  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
  COM(2018) 323 final

  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų
  COM(2018) 324 final

  Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos
  COM(2018) 325 final

  Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl bendra konsoliduotąja pelno mokesčio baze, Europos Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema ir neperdirbtų plastiko pakuočių atliekų kiekiu pagrįstų nuosavų išteklių teikimo metodų ir tvarkos ir dėl priemonių, skirtų grynųjų pinigų poreikiui patenkinti
  COM(2018) 326 final

  Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos įgyvendinimo priemonės
  COM(2018) 327 final

  Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 dėl galutinių vienodų nuosavų lėšų, kaupiamų iš pridėtinės vertės mokesčio, surinkimo priemonių
  COM(2018) 328 final |

Pagrindinis pranešėjas:

Nikola DOBROSLAVIĆ (HR, EPP), Dubrovniko ir Neretvos apskrities prefektas

Pamatiniai dokumentai:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Šiuolaikiškas biudžetas Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina. 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa“

COM(2018) 321 final

Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa

COM(2018) 322 final

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo

COM(2018) 323 final

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų

COM(2018) 324 final

Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos

COM(2018) 325 final

Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl bendra konsoliduotąja pelno mokesčio baze, Europos Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema ir neperdirbtų plastiko pakuočių atliekų kiekiu pagrįstų nuosavų išteklių teikimo metodų ir tvarkos ir dėl priemonių, skirtų grynųjų pinigų poreikiui patenkinti

COM(2018) 326 final

Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos įgyvendinimo priemonės

COM(2018) 327 final

Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 dėl galutinių vienodų nuosavų lėšų, kaupiamų iš pridėtinės vertės mokesčio, surinkimo priemonių

COM(2018) 328 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų

(COM(2018) 324 final)

1 pakeitimas

2 straipsnio c punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | valdžios subjektas – bet
  kurio valdymo lygmens
  valdžios institucija
  , įskaitant nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas
  , taip pat valstybės narės organizacija, apibrėžta Reglamento (ES, Euratomas) xx/xx (toliau – Finansinis reglamentas) [2 straipsnio 42 punkte]. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

c)

valdžios subjektas – bet
  kurio valdymo lygmens
  valdžios institucija
  , įskaitant nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas
  , taip pat valstybės narės organizacija, apibrėžta Reglamento (ES, Euratomas) xx/xx (toliau – Finansinis reglamentas) [2 straipsnio 42 punkte].

| c) | valdžios subjektas – bet
  kuri centrinės
  valdžios institucija, taip pat valstybės narės organizacija, apibrėžta Reglamento (ES, Euratomas) xx/xx (toliau – Finansinis reglamentas) [2 straipsnio 42 punkte]. |
| --- | --- |

c)

valdžios subjektas – bet
  kuri centrinės
  valdžios institucija, taip pat valstybės narės organizacija, apibrėžta Reglamento (ES, Euratomas) xx/xx (toliau – Finansinis reglamentas) [2 straipsnio 42 punkte].

Paaiškinimas

Reglamentas neturi būti taikomas
  tiesiogiai išrinktų vietos ir regionų valdžios institucijų subjektams ir
  kitoms tarnyboms.

2 pakeitimas

3 straipsnio 1 dalies f punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | veiksmingam ir savalaikiam bendradarbiavimui su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba ir Europos prokuratūra pagal atitinkamus teisės aktus ir lojalaus bendradarbiavimo principą, šioms atliekant tyrimus arba traukiant subjektus atsakomybėn. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

f)

veiksmingam ir savalaikiam bendradarbiavimui su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba ir Europos prokuratūra pagal atitinkamus teisės aktus ir lojalaus bendradarbiavimo principą, šioms atliekant tyrimus arba traukiant subjektus atsakomybėn.

| f) | veiksmingam ir savalaikiam bendradarbiavimui su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba ir
  , kai taikytina,
  Europos prokuratūra pagal atitinkamus teisės aktus ir lojalaus bendradarbiavimo principą, šioms atliekant tyrimus arba traukiant subjektus atsakomybėn. |
| --- | --- |

f)

veiksmingam ir savalaikiam bendradarbiavimui su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba ir
  , kai taikytina,
  Europos prokuratūra pagal atitinkamus teisės aktus ir lojalaus bendradarbiavimo principą, šioms atliekant tyrimus arba traukiant subjektus atsakomybėn.

Paaiškinimas

Su Europos prokuratūra, kai ji bus įsteigta, susijusios nuostatos gali būti taikomos tik dalyvaujančioms valstybėms narėms.

3 pakeitimas

4 straipsnio 1 dalies b punkto 1 papunktis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1) | vienos ar kelių programų arba jų pakeitimų patvirtinimo sustabdymas; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1)

Paaiškinimas

Vienos ar kelių programų arba jų pakeitimų patvirtinimo sustabdymas nebus tiesioginė finansinė bausmė susijusiai valstybei narei. Priešingai, įsipareigojimų ir (arba) mokėjimų sustabdymas išsaugant valdžios subjekto pareigą įgyvendinti programas ir atlikti mokėjimus galutiniams gavėjams arba naudos gavėjams pagal siūlomo reglamento 4 straipsnio 2 dalį neišvengiamai turėtų poveikio nacionaliniams biudžetams. Be to, atšaukus vienos ir kelių programų arba jų pakeitimų patvirtinimo sustabdymą, gerokai vėluotų susijusių programų įgyvendinimas, nes visos tolesnės procedūros taip pat būtų atidėtos.

4 pakeitimas

5 straipsnio 6 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Tais atvejais, kai Komisija mano, kad visuotiniai teisinės valstybės principo taikymo trūkumai nustatyti neginčijamai, ji pateikia Tarybai įgyvendinimo akto dėl atitinkamų priemonių pasiūlymą. | 6.   Tais atvejais, kai Komisija mano, kad visuotiniai teisinės valstybės principo taikymo trūkumai nustatyti neginčijamai, ji pateikia Tarybai įgyvendinimo akto dėl atitinkamų priemonių pasiūlymą.
  Prie šio pasiūlymo Komisija prideda su siūloma priemone susijusio ES biudžeto orientacinio artimiausių metų finansinio programavimo dokumentą, suskirstytą pagal išlaidų kategorijas, politikos sritis ir biudžeto eilutes. Šiuo orientacinio programavimo dokumentu bus grindžiamas susijusios valstybės narės nacionaliniam biudžetui ir subnacionaliniams biudžetams daromo poveikio įvertinimas. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

6.   Tais atvejais, kai Komisija mano, kad visuotiniai teisinės valstybės principo taikymo trūkumai nustatyti neginčijamai, ji pateikia Tarybai įgyvendinimo akto dėl atitinkamų priemonių pasiūlymą.

6.   Tais atvejais, kai Komisija mano, kad visuotiniai teisinės valstybės principo taikymo trūkumai nustatyti neginčijamai, ji pateikia Tarybai įgyvendinimo akto dėl atitinkamų priemonių pasiūlymą.
  Prie šio pasiūlymo Komisija prideda su siūloma priemone susijusio ES biudžeto orientacinio artimiausių metų finansinio programavimo dokumentą, suskirstytą pagal išlaidų kategorijas, politikos sritis ir biudžeto eilutes. Šiuo orientacinio programavimo dokumentu bus grindžiamas susijusios valstybės narės nacionaliniam biudžetui ir subnacionaliniams biudžetams daromo poveikio įvertinimas.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Europos Komisija turėtų įvertinti galimą poveikį biudžetui sumažinus ES finansavimą susijusios valstybės narės nacionaliniam biudžetui ir subnacionaliniams biudžetams, tinkamai atsižvelgiant į proporcingumo ir nediskriminavimo principus.

5 pakeitimas

5 pakeitimas

6 straipsnio 2 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija įvertina padėtį atitinkamoje valstybėje narėje. Visiškai ar iš dalies išnykus visuotiniams teisinės valstybės principo taikymo trūkumams, dėl kurių buvo taikomos atitinkamos priemonės, Komisija pateikia Tarybai pasiūlymą visiškai ar iš dalies atšaukti tas priemones. Taikoma 5 straipsnio 2, 4, 5, 6 ir 7 dalyse nustatyta procedūra. | 2.   Komisija įvertina padėtį atitinkamoje valstybėje narėje. Visiškai ar iš dalies išnykus visuotiniams teisinės valstybės principo taikymo trūkumams, dėl kurių buvo taikomos atitinkamos priemonės, Komisija pateikia Tarybai pasiūlymą visiškai ar iš dalies atšaukti tas priemones. Taikoma 5 straipsnio 2, 4, 5, 6 ir 7 dalyse nustatyta procedūra.
  Siekdami surinkti pakankamai įrodymų, kad būtų galima atšaukti priemones, Audito Rūmai, vadovaudamiesi SESV 287 straipsnio 4 dalies antra pastraipa, skubos tvarka parengia specialų pranešimą konkrečiu klausimu. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.   Komisija įvertina padėtį atitinkamoje valstybėje narėje. Visiškai ar iš dalies išnykus visuotiniams teisinės valstybės principo taikymo trūkumams, dėl kurių buvo taikomos atitinkamos priemonės, Komisija pateikia Tarybai pasiūlymą visiškai ar iš dalies atšaukti tas priemones. Taikoma 5 straipsnio 2, 4, 5, 6 ir 7 dalyse nustatyta procedūra.

2.   Komisija įvertina padėtį atitinkamoje valstybėje narėje. Visiškai ar iš dalies išnykus visuotiniams teisinės valstybės principo taikymo trūkumams, dėl kurių buvo taikomos atitinkamos priemonės, Komisija pateikia Tarybai pasiūlymą visiškai ar iš dalies atšaukti tas priemones. Taikoma 5 straipsnio 2, 4, 5, 6 ir 7 dalyse nustatyta procedūra.
  Siekdami surinkti pakankamai įrodymų, kad būtų galima atšaukti priemones, Audito Rūmai, vadovaudamiesi SESV 287 straipsnio 4 dalies antra pastraipa, skubos tvarka parengia specialų pranešimą konkrečiu klausimu.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Norint atšaukti priemones, turi būti laiku pateikti tvirti ir nešališki įrodymai, kad būtų galima be reikalo negaištant laiko toliau įgyvendinti susijusias programas.

6 pakeitimas

6 pakeitimas

6 straipsnio 3 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Tais atvejais, kai atšaukiamos priemonės, susijusios su 4 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktyje nurodytu vienos ar kelių programų arba jų pakeitimų patvirtinimo sustabdymu arba 4 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunktyje nurodytu įsipareigojimų sustabdymu, sumos, atitinkančios sustabdytų įsipareigojimų sumą, įtraukiamos į biudžetą pagal Tarybos reglamento (ES, Euratomas) xx/xx (DFP reglamentas) 7 straipsnį. Sustabdyti n-ųjų metų įsipareigojimai gali būti įtraukti į biudžetą ne vėliau kaip n+

  2
  metais. | 3.   Tais atvejais, kai atšaukiamos priemonės, susijusios su 4 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktyje nurodytu vienos ar kelių programų arba jų pakeitimų patvirtinimo sustabdymu arba 4 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunktyje nurodytu įsipareigojimų sustabdymu, sumos, atitinkančios sustabdytų įsipareigojimų sumą, įtraukiamos į biudžetą pagal Tarybos reglamento (ES, Euratomas) xx/xx (DFP reglamentas) 7 straipsnį. Sustabdyti n-ųjų metų įsipareigojimai gali būti įtraukti į biudžetą ne vėliau kaip n+

  3
  metais. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3.   Tais atvejais, kai atšaukiamos priemonės, susijusios su 4 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktyje nurodytu vienos ar kelių programų arba jų pakeitimų patvirtinimo sustabdymu arba 4 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunktyje nurodytu įsipareigojimų sustabdymu, sumos, atitinkančios sustabdytų įsipareigojimų sumą, įtraukiamos į biudžetą pagal Tarybos reglamento (ES, Euratomas) xx/xx (DFP reglamentas) 7 straipsnį. Sustabdyti n-ųjų metų įsipareigojimai gali būti įtraukti į biudžetą ne vėliau kaip n+

  2
  metais.

3.   Tais atvejais, kai atšaukiamos priemonės, susijusios su 4 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktyje nurodytu vienos ar kelių programų arba jų pakeitimų patvirtinimo sustabdymu arba 4 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunktyje nurodytu įsipareigojimų sustabdymu, sumos, atitinkančios sustabdytų įsipareigojimų sumą, įtraukiamos į biudžetą pagal Tarybos reglamento (ES, Euratomas) xx/xx (DFP reglamentas) 7 straipsnį. Sustabdyti n-ųjų metų įsipareigojimai gali būti įtraukti į biudžetą ne vėliau kaip n+

  3
  metais.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Toks sprendimas leistų paprasčiau panaudoti lėšas, kurioms anksčiau buvo taikoma mokėjimo sustabdymo procedūra, ir užkirstų kelią šių lėšų praradimui.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpiui po 2020 m., kuris, atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės išstojimą iš ES ir kitus vidaus ir išorės iššūkius, yra tvirtas derybų pagrindas; pripažįsta atliktą darbą, tačiau mano, kad prieš priimant pasiūlymą jis turi būti labiau išplėtotas ir patobulintas, siekiant patenkinti Europos Sąjungos piliečių lūkesčius ir vietos bei regionų valdžios institucijų poreikius; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpiui po 2020 m., kuris, atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės išstojimą iš ES ir kitus vidaus ir išorės iššūkius, yra tvirtas derybų pagrindas; pripažįsta atliktą darbą, tačiau mano, kad prieš priimant pasiūlymą jis turi būti labiau išplėtotas ir patobulintas, siekiant patenkinti Europos Sąjungos piliečių lūkesčius ir vietos bei regionų valdžios institucijų poreikius;

| 2. | pažymi, kad nėra aiškiai apibrėžtos strategijos, kuri pakeistų strategiją „Europa 2020“, taigi atskirų programų strateginiai tikslai nepakankamai aiškūs ir visa DFP netinkamai susieta su darnaus vystymosi tikslais; todėl ragina Komisiją vykstant diskusijoms dėl pasiūlymo dėl DFP nustatyti strateginius atskirų ES politikos sričių tikslus ir laukiamą jų poveikį. Nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis būtina laikytis struktūruoto požiūrio, kad vietos ir regionų privalumai ir pastangos būtų aiškiai susieti su bendrais Europos tikslais; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad nėra aiškiai apibrėžtos strategijos, kuri pakeistų strategiją „Europa 2020“, taigi atskirų programų strateginiai tikslai nepakankamai aiškūs ir visa DFP netinkamai susieta su darnaus vystymosi tikslais; todėl ragina Komisiją vykstant diskusijoms dėl pasiūlymo dėl DFP nustatyti strateginius atskirų ES politikos sričių tikslus ir laukiamą jų poveikį. Nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis būtina laikytis struktūruoto požiūrio, kad vietos ir regionų privalumai ir pastangos būtų aiškiai susieti su bendrais Europos tikslais;

| 3. | apgailestaudamas pažymi, kad Komisijos pasiūlymas, atsižvelgiant į, viena vertus, įsipareigojimų, susijusių su Sutartyje nustatytais tikslais, ir dabartinių bei būsimų iššūkių ir, kita vertus, būsimos DFP apimties neatitikimą, yra nepakankamai plataus užmojo; pakartoja Komiteto poziciją, kuriai pritaria ir Europos Parlamentas, kad būsima DFP turėtų būti mažiausiai 1,3 % BNP dydžio; nuogąstauja, kad ankstesniais atvejais galutinė DFP apimtis buvo mažesnė už Komisijos pasiūlytą, todėl, jei tai pasikartos, dar labiau sumažės galutinis pageidaujamas poveikis atskirose ES politikos srityse; |
| --- | --- |

3.

apgailestaudamas pažymi, kad Komisijos pasiūlymas, atsižvelgiant į, viena vertus, įsipareigojimų, susijusių su Sutartyje nustatytais tikslais, ir dabartinių bei būsimų iššūkių ir, kita vertus, būsimos DFP apimties neatitikimą, yra nepakankamai plataus užmojo; pakartoja Komiteto poziciją, kuriai pritaria ir Europos Parlamentas, kad būsima DFP turėtų būti mažiausiai 1,3 % BNP dydžio; nuogąstauja, kad ankstesniais atvejais galutinė DFP apimtis buvo mažesnė už Komisijos pasiūlytą, todėl, jei tai pasikartos, dar labiau sumažės galutinis pageidaujamas poveikis atskirose ES politikos srityse;

| 4. | mano, jog yra nepriimtina, kad papildomi prioritetai būtų finansuojami dabartinės ES politikos, kurios ES pridėtinė vertė yra akivaizdi, pavyzdžiui, sanglaudos politikos, bendros žemės ūkio politikos ir ypač kaimo plėtros politikos, sąskaita. Siūlomas lėšų sumažinimas yra netinkamas būdas kitų prioritetų ir iššūkių finansavimo klausimui spręsti; |
| --- | --- |

4.

mano, jog yra nepriimtina, kad papildomi prioritetai būtų finansuojami dabartinės ES politikos, kurios ES pridėtinė vertė yra akivaizdi, pavyzdžiui, sanglaudos politikos, bendros žemės ūkio politikos ir ypač kaimo plėtros politikos, sąskaita. Siūlomas lėšų sumažinimas yra netinkamas būdas kitų prioritetų ir iššūkių finansavimo klausimui spręsti;

| 5. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą užtikrinti didesnį taisyklių nuoseklumą ir gerokai sumažinti administracinę naštą paramos gavėjams ir valdymo institucijoms, kad būtų lengviau dalyvauti ES programose ir paspartinti įgyvendinimą; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą užtikrinti didesnį taisyklių nuoseklumą ir gerokai sumažinti administracinę naštą paramos gavėjams ir valdymo institucijoms, kad būtų lengviau dalyvauti ES programose ir paspartinti įgyvendinimą;

| 6. | apgailestauja dėl nepakankamo skaidrumo Komisijai lyginant dabartinės ir būsimos finansinės programos sumas; šiuo požiūriu palankiai vertina Europos Parlamento tyrimo tarnybos pastangas parengti abiejų DFP palyginamąją finansų analizę; |
| --- | --- |

6.

apgailestauja dėl nepakankamo skaidrumo Komisijai lyginant dabartinės ir būsimos finansinės programos sumas; šiuo požiūriu palankiai vertina Europos Parlamento tyrimo tarnybos pastangas parengti abiejų DFP palyginamąją finansų analizę;

| 7. | atkreipia dėmesį į naujai siūlomos DFP struktūros į rezultatus orientuotą požiūrį, kuriuo siekiama atliepti poreikius vietoje ir užtikrinti didesnę Europos pridėtinę vertę; nesutinka su bendros išlaidų kategorijos, skirtos ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai, pašalinimu, nes taip dar labiau susilpninama sanglaudos politikos pozicija daugiametėje finansinėje programoje ir tiesiamas kelias galimam ESF+ pašalinimui iš sanglaudos politikos. Jei taip atsitiktų, dar labiau sumažėtų įvairių finansavimo šaltinių, kurie yra ypač svarbūs vietos ir regionų valdžios institucijoms, sinergija ir tarpusavio sąsajos; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į naujai siūlomos DFP struktūros į rezultatus orientuotą požiūrį, kuriuo siekiama atliepti poreikius vietoje ir užtikrinti didesnę Europos pridėtinę vertę; nesutinka su bendros išlaidų kategorijos, skirtos ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai, pašalinimu, nes taip dar labiau susilpninama sanglaudos politikos pozicija daugiametėje finansinėje programoje ir tiesiamas kelias galimam ESF+ pašalinimui iš sanglaudos politikos. Jei taip atsitiktų, dar labiau sumažėtų įvairių finansavimo šaltinių, kurie yra ypač svarbūs vietos ir regionų valdžios institucijoms, sinergija ir tarpusavio sąsajos;

| 8. | susirūpinęs pažymi, kad Komisijos pasiūlymais toliau stiprinamos programos taikant tiesioginį arba netiesioginį valdymą Komisijos ir valstybių narių pasidalijamojo valdymo programų nenaudai. Dėl to ilguoju laikotarpiu sumažės ES priemonių įgyvendinimo vietos ir regionų lygmeniu skaidrumas; pabrėžia, kad turi būti visapusiškai laikomasi partnerystės ir daugiapakopio valdymo principų ir jie turi būti įgyvendinami siekiant užtikrinti vietos ir regionų valdžios institucijų įtraukimą į visus atitinkamus ES politinių priemonių rengimo etapus nuo jų planavimo iki įgyvendinimo; |
| --- | --- |

8.

susirūpinęs pažymi, kad Komisijos pasiūlymais toliau stiprinamos programos taikant tiesioginį arba netiesioginį valdymą Komisijos ir valstybių narių pasidalijamojo valdymo programų nenaudai. Dėl to ilguoju laikotarpiu sumažės ES priemonių įgyvendinimo vietos ir regionų lygmeniu skaidrumas; pabrėžia, kad turi būti visapusiškai laikomasi partnerystės ir daugiapakopio valdymo principų ir jie turi būti įgyvendinami siekiant užtikrinti vietos ir regionų valdžios institucijų įtraukimą į visus atitinkamus ES politinių priemonių rengimo etapus nuo jų planavimo iki įgyvendinimo;

| 9. | apgailestauja dėl to, kad yra neatitikimų tarp 8-osios aplinkosaugos veiksmų programos priėmimo ir DFP po 2020 m. Būsimos aplinkosaugos veiksmų programos sprendimų priėmimo procesas ir programų trukmė turėtų būti suderinti su DFP tvarkaraščiu, kad skiriamas finansavimas tinkamai atspindėtų tvarumo prioritetus ir tikslus; |
| --- | --- |

9.

apgailestauja dėl to, kad yra neatitikimų tarp 8-osios aplinkosaugos veiksmų programos priėmimo ir DFP po 2020 m. Būsimos aplinkosaugos veiksmų programos sprendimų priėmimo procesas ir programų trukmė turėtų būti suderinti su DFP tvarkaraščiu, kad skiriamas finansavimas tinkamai atspindėtų tvarumo prioritetus ir tikslus;

| 10. | nuogąstauja dėl nepakankamo DFP planavimo tikrumo, jei laiku nebus pasiektas aiškus ir perspektyvus susitarimas dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos; |
| --- | --- |

10.

nuogąstauja dėl nepakankamo DFP planavimo tikrumo, jei laiku nebus pasiektas aiškus ir perspektyvus susitarimas dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos;

| 11. | remia Komisijos pasiūlymą sukurti tampresnes sąsajas tarp regioninių fondų ir Europos semestro, kol regioninė perspektyva įtraukta į Europos semestrą, nes tai vienintelis perspektyvus būdas nustatyti aiškius ir prasmingus jų tarpusavio ryšius; |
| --- | --- |

11.

remia Komisijos pasiūlymą sukurti tampresnes sąsajas tarp regioninių fondų ir Europos semestro, kol regioninė perspektyva įtraukta į Europos semestrą, nes tai vienintelis perspektyvus būdas nustatyti aiškius ir prasmingus jų tarpusavio ryšius;

Nuosavų išteklių sistemos reforma

Nuosavų išteklių sistemos reforma

| 12. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl trijų naujų nuosavų išteklių, tačiau apgailestauja, kad iš Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais pasiūlymo Komisija perėmė tik du papildomus šaltinius, ir mano, kad šiuo požiūriu Komisijos pasiūlymas galėjo būti platesnio užmojo; todėl ragina nedelsiant tęsti darbą, susijusį su naujų biudžeto finansavimo šaltinių paieška; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl trijų naujų nuosavų išteklių, tačiau apgailestauja, kad iš Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais pasiūlymo Komisija perėmė tik du papildomus šaltinius, ir mano, kad šiuo požiūriu Komisijos pasiūlymas galėjo būti platesnio užmojo; todėl ragina nedelsiant tęsti darbą, susijusį su naujų biudžeto finansavimo šaltinių paieška;

| 13. | palankiai vertina Komisijos pastangas supaprastinti biudžeto įplaukų struktūrą, ypač pasiūlymą palaipsniui atsisakyti visų su valstybėmis narėmis susijusių lengvatų ir supaprastinti pridėtinės vertės mokesčiu pagrįstas pajamas; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina Komisijos pastangas supaprastinti biudžeto įplaukų struktūrą, ypač pasiūlymą palaipsniui atsisakyti visų su valstybėmis narėmis susijusių lengvatų ir supaprastinti pridėtinės vertės mokesčiu pagrįstas pajamas;

| 14. | apgailestauja, kad Komisija savo pasiūlyme dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo nepakankamai išnagrinėjo, ar laikomasi subsidiarumo principo, ir neįvertino galimo pasiūlymo poveikio regionų ir vietos valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

14.

apgailestauja, kad Komisija savo pasiūlyme dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo nepakankamai išnagrinėjo, ar laikomasi subsidiarumo principo, ir neįvertino galimo pasiūlymo poveikio regionų ir vietos valdžios institucijoms;

| 15. | pabrėžia, kad pasiūlymas dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) suteikia daug galimybių padidinti nuosavų išteklių dalį, su sąlyga, kad ji bus privaloma daugeliui įmonių. Tačiau šiuo metu tai dar nenustatyta ir neaišku, kada galima tikėtis šio nuosavų išteklių šaltinio įsigaliojimo; reiškia susirūpinimą dėl pajamų, pagrįstų neperdirbamų plastiko pakuočių atliekų kiekiu, nes vienas iš pagrindinių ES tikslų yra visiškai išvengti tokių pakuočių atliekų, o dėl to būtų prarandamos pajamos iš šio nuosavų išteklių šaltinio arba biudžeto pajamos būtų dar nepastovesnės; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad pasiūlymas dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) suteikia daug galimybių padidinti nuosavų išteklių dalį, su sąlyga, kad ji bus privaloma daugeliui įmonių. Tačiau šiuo metu tai dar nenustatyta ir neaišku, kada galima tikėtis šio nuosavų išteklių šaltinio įsigaliojimo; reiškia susirūpinimą dėl pajamų, pagrįstų neperdirbamų plastiko pakuočių atliekų kiekiu, nes vienas iš pagrindinių ES tikslų yra visiškai išvengti tokių pakuočių atliekų, o dėl to būtų prarandamos pajamos iš šio nuosavų išteklių šaltinio arba biudžeto pajamos būtų dar nepastovesnės;

| 16. | palankiai vertina pasiūlymą sumažinti tradicinių nuosavų išteklių surinkimo išlaidas, kurias pasilieka valstybės narės, tačiau ragina Komisiją siekti daugiau ir nustatyti, kad šių surinkimo išlaidų dalis siektų ne 10 %, kaip yra siūloma, o atitiktų faktines išlaidas; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina pasiūlymą sumažinti tradicinių nuosavų išteklių surinkimo išlaidas, kurias pasilieka valstybės narės, tačiau ragina Komisiją siekti daugiau ir nustatyti, kad šių surinkimo išlaidų dalis siektų ne 10 %, kaip yra siūloma, o atitiktų faktines išlaidas;

Teisinė valstybė, lankstumas ir stabilumas

Teisinė valstybė, lankstumas ir stabilumas

| 17. | mano, kad teisinės valstybės principo laikymasis yra būtina patikimo finansų valdymo ir veiksmingo ES biudžeto naudojimo sąlyga; šiuo požiūriu palankiai vertina Komisijos pastangas nustatyti veiksmingus mechanizmus, padedančius užtikrinti teisinės valstybės principo laikymąsi, teisinį tikrumą visose valstybėse narėse ir veiksmingą kovą su sukčiavimu ir korupcija; |
| --- | --- |

17.

mano, kad teisinės valstybės principo laikymasis yra būtina patikimo finansų valdymo ir veiksmingo ES biudžeto naudojimo sąlyga; šiuo požiūriu palankiai vertina Komisijos pastangas nustatyti veiksmingus mechanizmus, padedančius užtikrinti teisinės valstybės principo laikymąsi, teisinį tikrumą visose valstybėse narėse ir veiksmingą kovą su sukčiavimu ir korupcija;

| 18. | sutinka su Audito Rūmų nuomone, kad pasiūlytas teisinės valstybės principo laikymosi užtikrinimo mechanizmas yra platesnis nei ES sutarties 7 straipsnyje nustatyta tvarka ir gali būti greičiau įgyvendintas; |
| --- | --- |

18.

sutinka su Audito Rūmų nuomone, kad pasiūlytas teisinės valstybės principo laikymosi užtikrinimo mechanizmas yra platesnis nei ES sutarties 7 straipsnyje nustatyta tvarka ir gali būti greičiau įgyvendintas;

| 19. | palankiai vertina Europos Komisijos pastangas užtikrinti sklandų galutinių naudos gavėjų finansavimą nustatant, kad valstybės narės turi vykdyti savo finansinius įsipareigojimus naudos gavėjams ir tuo atveju, kai pradedama taikyti tvarka dėl Sąjungos finansinių interesų apsaugos; pageidautų, kad Komisija parengtų daugiau priemonių galutinių naudos gavėjų interesams ginti; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina Europos Komisijos pastangas užtikrinti sklandų galutinių naudos gavėjų finansavimą nustatant, kad valstybės narės turi vykdyti savo finansinius įsipareigojimus naudos gavėjams ir tuo atveju, kai pradedama taikyti tvarka dėl Sąjungos finansinių interesų apsaugos; pageidautų, kad Komisija parengtų daugiau priemonių galutinių naudos gavėjų interesams ginti;

| 20. | rekomenduoja Komisijai apsvarstyti galimybę finansiniams Sąjungos interesams ginti nustatyti papildomas procedūras, kurios atskiroms valstybėms narėms darytų tolygesnį poveikį, pavyzdžiui, vienkartines pinigines baudas; |
| --- | --- |

20.

rekomenduoja Komisijai apsvarstyti galimybę finansiniams Sąjungos interesams ginti nustatyti papildomas procedūras, kurios atskiroms valstybėms narėms darytų tolygesnį poveikį, pavyzdžiui, vienkartines pinigines baudas;

| 21. | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų nuomonę, mano, kad pagal dabartinį Komisijos teisinį sprendimą suteikiama per didelė veiksmų laisvė pradėti procedūras, ir ragina Komisiją nustatyti aiškius kriterijus, kas laikoma visuotiniu teisinės valstybės principo taikymo trūkumu, kuris kelia pavojų patikimam finansų valdymui; |
| --- | --- |

21.

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų nuomonę, mano, kad pagal dabartinį Komisijos teisinį sprendimą suteikiama per didelė veiksmų laisvė pradėti procedūras, ir ragina Komisiją nustatyti aiškius kriterijus, kas laikoma visuotiniu teisinės valstybės principo taikymo trūkumu, kuris kelia pavojų patikimam finansų valdymui;

| 22. | rekomenduoja sustiprinti Europos Audito Rūmų vaidmenį įgyvendinant siūlomą tvarką pagal ES sutarties 287 straipsnį; |
| --- | --- |

22.

rekomenduoja sustiprinti Europos Audito Rūmų vaidmenį įgyvendinant siūlomą tvarką pagal ES sutarties 287 straipsnį;

| 23. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymus dėl DFP lankstumo didinimo, kuris neabejotinai padės laiku atremti naujus nenumatytus iššūkius; vis dėlto pabrėžia, kad dėl didėjančio lėšų naudojimo lankstumo negali nukentėti ilgalaikis planavimo tikrumas ir strateginės programų krypties nustatymas, visų pirma, kai taikomas pasidalijamasis valdymas; todėl ragina išnagrinėti, ar didesnis dalies, kuri susijusi su išplėstais Komisijos įgaliojimais perkelti lėšas, lankstumas nepažeidžia subsidiarumo ir daugiapakopio valdymo principų; be to, ragina vietos ir regionų valdžios institucijas įtraukti į sprendimų priėmimo procesus kaskart, kai perkeliamos lėšos, kurioms taikomas pasidalijamojo valdymo principas; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymus dėl DFP lankstumo didinimo, kuris neabejotinai padės laiku atremti naujus nenumatytus iššūkius; vis dėlto pabrėžia, kad dėl didėjančio lėšų naudojimo lankstumo negali nukentėti ilgalaikis planavimo tikrumas ir strateginės programų krypties nustatymas, visų pirma, kai taikomas pasidalijamasis valdymas; todėl ragina išnagrinėti, ar didesnis dalies, kuri susijusi su išplėstais Komisijos įgaliojimais perkelti lėšas, lankstumas nepažeidžia subsidiarumo ir daugiapakopio valdymo principų; be to, ragina vietos ir regionų valdžios institucijas įtraukti į sprendimų priėmimo procesus kaskart, kai perkeliamos lėšos, kurioms taikomas pasidalijamojo valdymo principas;

Atskiros es biudžeto išlaidų kategorijos

Atskiros es biudžeto išlaidų kategorijos

| 24. | palankiai vertina pasiūlymus padidinti biudžetą naujus didelius iššūkius patiriančioms politikos sritims, pavyzdžiui, migracijos ir sienų valdymo, ir sukurti specialią kategoriją saugumui ir gynybai; |
| --- | --- |

24.

palankiai vertina pasiūlymus padidinti biudžetą naujus didelius iššūkius patiriančioms politikos sritims, pavyzdžiui, migracijos ir sienų valdymo, ir sukurti specialią kategoriją saugumui ir gynybai;

| 25. | pritaria moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtų išteklių padidinimui, tolesniam esamo ESIF įgyvendinimui ir jo plėtrai įtraukiant naują fondą „InvestEU“, asignavimų programai „Erasmus+“ padidinimui ir tolesniam investicijų į klimato apsaugą didinimui visose ES politikos srityse; vis dėlto pakartoja, kad siūlomas biudžeto padidinimas neturėtų būti vykdomas sanglaudos politikos ir kaimo plėtros politikos sąskaita; |
| --- | --- |

25.

pritaria moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtų išteklių padidinimui, tolesniam esamo ESIF įgyvendinimui ir jo plėtrai įtraukiant naują fondą „InvestEU“, asignavimų programai „Erasmus+“ padidinimui ir tolesniam investicijų į klimato apsaugą didinimui visose ES politikos srityse; vis dėlto pakartoja, kad siūlomas biudžeto padidinimas neturėtų būti vykdomas sanglaudos politikos ir kaimo plėtros politikos sąskaita;

| 26. | griežtai prieštarauja pasiūlymui 10 % sumažinti sanglaudos politikos biudžetą, visų pirma susijusį su Sanglaudos fondu, kurio finansavimą ketinama sumažinti netgi 45 %; be to, pasiūlymą sumažinti bendrai žemės ūkio politikai skirtas lėšas – visų pirma 28 % sumažinti EŽŪFKP ir 13 % EJRŽF skirtas lėšas – laiko nepriimtinu. Toks drastiškas sumažinimas srityse, kuriose nuolat demonstruojama Europos pridėtinė vertė ir kurias piliečiai laiko vienomis akivaizdžiausių ES politikos sričių, ilgainiui gali labai pakenkti Europos regionų augimui ir vystymuisi; |
| --- | --- |

26.

griežtai prieštarauja pasiūlymui 10 % sumažinti sanglaudos politikos biudžetą, visų pirma susijusį su Sanglaudos fondu, kurio finansavimą ketinama sumažinti netgi 45 %; be to, pasiūlymą sumažinti bendrai žemės ūkio politikai skirtas lėšas – visų pirma 28 % sumažinti EŽŪFKP ir 13 % EJRŽF skirtas lėšas – laiko nepriimtinu. Toks drastiškas sumažinimas srityse, kuriose nuolat demonstruojama Europos pridėtinė vertė ir kurias piliečiai laiko vienomis akivaizdžiausių ES politikos sričių, ilgainiui gali labai pakenkti Europos regionų augimui ir vystymuisi;

| 27. | priešingai, reikalauja, kad laikantis 2016 m. rugsėjo mėn. Korke priimtos deklaracijos dėl kaimo plėtros principų bendra ES finansinė parama kaimo plėtrai būtų padidinta daugiau nei 5 % ES biudžeto, šią paramą skiriant kaimo ir tarpiniams regionams, kurie sudaro daugiau kaip 90 % ES teritorijos, kuriuose gyvena 58 % Sąjungos gyventojų ir yra 56 % Sąjungos darbo vietų; |
| --- | --- |

27.

priešingai, reikalauja, kad laikantis 2016 m. rugsėjo mėn. Korke priimtos deklaracijos dėl kaimo plėtros principų bendra ES finansinė parama kaimo plėtrai būtų padidinta daugiau nei 5 % ES biudžeto, šią paramą skiriant kaimo ir tarpiniams regionams, kurie sudaro daugiau kaip 90 % ES teritorijos, kuriuose gyvena 58 % Sąjungos gyventojų ir yra 56 % Sąjungos darbo vietų;

| 28. | pabrėžia, kad siūlomas sanglaudos politikos išteklių sumažinimas keltų grėsmę vieno svarbiausių Sutarties tikslų – užtikrinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą – įgyvendinimui. Laikantis tokio požiūrio, skirtumai tarp Europos regionų ir toliau didėtų ir šis didėjimas turėtų poveikio visų pirma mažiau išsivysčiusiems regionams ir tiems regionams, kurie turi didelių struktūrinių ir demografinių problemų. Be to, tokiu požiūriu nuvertinamas ligšiolinis sanglaudos politikos indėlis inovacijų, skaitmeninimo ir klimato apsaugos srityse; perspėja, kad lėšų teritoriniam bendradarbiavimui sumažinimas kelia pavojų tikslui stiprinti teritorinę sanglaudą ir svarbiausioms šios srities priemonėms – ETBG ir makroregioninėms strategijoms; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad siūlomas sanglaudos politikos išteklių sumažinimas keltų grėsmę vieno svarbiausių Sutarties tikslų – užtikrinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą – įgyvendinimui. Laikantis tokio požiūrio, skirtumai tarp Europos regionų ir toliau didėtų ir šis didėjimas turėtų poveikio visų pirma mažiau išsivysčiusiems regionams ir tiems regionams, kurie turi didelių struktūrinių ir demografinių problemų. Be to, tokiu požiūriu nuvertinamas ligšiolinis sanglaudos politikos indėlis inovacijų, skaitmeninimo ir klimato apsaugos srityse; perspėja, kad lėšų teritoriniam bendradarbiavimui sumažinimas kelia pavojų tikslui stiprinti teritorinę sanglaudą ir svarbiausioms šios srities priemonėms – ETBG ir makroregioninėms strategijoms;

| 29. | apgailestauja, kad, nepaisant to, kad daugiau kaip trečdalis ES piliečių gyvena pasienio regionuose, ir atsižvelgiant į tai, kad šiems regionams iškyla daugybė teritorinių uždavinių, biudžeto asignavimus tarpvalstybiniam bendradarbiavimui realiąja išraiška numatoma mažinti, nepaisant jų įrodytos pridėtinės vertės Europai; |
| --- | --- |

29.

apgailestauja, kad, nepaisant to, kad daugiau kaip trečdalis ES piliečių gyvena pasienio regionuose, ir atsižvelgiant į tai, kad šiems regionams iškyla daugybė teritorinių uždavinių, biudžeto asignavimus tarpvalstybiniam bendradarbiavimui realiąja išraiška numatoma mažinti, nepaisant jų įrodytos pridėtinės vertės Europai;

| 30. | atkreipia dėmesį į labai neigiamas šio pasiūlymo dėl DFP pasekmes Europos ūkininkams ir kaimo vietovių gyventojams. Patvirtinus siūlomą pagal antrąjį BŽŪP ramstį finansuojamų programų lėšų sumažinimą kaimo plėtros politika nebegalėtų atlikti savo uždavinių, visų pirma sumažinti gyvenimo standartų skirtumų tarp miesto ir kaimo vietovių; be to, ragina, kad Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir toliau priklausytų Bendrųjų nuostatų reglamente numatytai administravimo sistemai, siekiant toliau užtikrinti skirtingų finansavimo šaltinių derėjimą ir stiprinti BŽŪP teritorinį aspektą; |
| --- | --- |

30.

atkreipia dėmesį į labai neigiamas šio pasiūlymo dėl DFP pasekmes Europos ūkininkams ir kaimo vietovių gyventojams. Patvirtinus siūlomą pagal antrąjį BŽŪP ramstį finansuojamų programų lėšų sumažinimą kaimo plėtros politika nebegalėtų atlikti savo uždavinių, visų pirma sumažinti gyvenimo standartų skirtumų tarp miesto ir kaimo vietovių; be to, ragina, kad Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir toliau priklausytų Bendrųjų nuostatų reglamente numatytai administravimo sistemai, siekiant toliau užtikrinti skirtingų finansavimo šaltinių derėjimą ir stiprinti BŽŪP teritorinį aspektą;

| 31. | visų pirma nepritaria pasiūlymui sumažinti asignavimus programai POSEI, kuri skirta atokiausiems regionams, nes taip pažeidžiamas jos tikslas tikslingai reaguoti į konkrečias kiekvieno regiono žemės ūkio problemas naudojantis šia programa kaip finansine tiesioginės paramos ūkininkams priemone; |
| --- | --- |

31.

visų pirma nepritaria pasiūlymui sumažinti asignavimus programai POSEI, kuri skirta atokiausiems regionams, nes taip pažeidžiamas jos tikslas tikslingai reaguoti į konkrečias kiekvieno regiono žemės ūkio problemas naudojantis šia programa kaip finansine tiesioginės paramos ūkininkams priemone;

| 32. | apgailestauja, kad įsipareigojimai dėl ESF+ realiai nebuvo padidinti, nors jam numatytos papildomos užduotys, pavyzdžiui, trečiųjų šalių piliečių integracija; pažymi, kad Europos socialinis fondas (žr. RK nuomonę dėl ESF+ (1)) turi išlikti neatsiejama sanglaudos politikos, pagrindinės ES investavimo į žmones ir žmogiškąjį kapitalą, vyrų ir moterų lygybės skatinimo ir milijonų europiečių gyvenimo gerinimo, priemonės dalimi; |
| --- | --- |

32.

apgailestauja, kad įsipareigojimai dėl ESF+ realiai nebuvo padidinti, nors jam numatytos papildomos užduotys, pavyzdžiui, trečiųjų šalių piliečių integracija; pažymi, kad Europos socialinis fondas (žr. RK nuomonę dėl ESF+ (1

| 33. | pažymi, kad Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, nepaisant dabartinio dubliavimosi ir kompromisų su ESF+, nėra integruotas į ESF+; laikosi nuomonės, kad prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšomis finansuojamų priemonių pridėtinė vertė priklauso nuo to, ar šios priemonės bus papildytos konvertavimo ar restruktūrizavimo procesais, vykdomais įgyvendinant ilgalaikes regioninės plėtros programas, visų pirma išankstinėmis priemonėmis, panašiomis į tas, kurios numatytos ESF+; |
| --- | --- |

33.

pažymi, kad Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, nepaisant dabartinio dubliavimosi ir kompromisų su ESF+, nėra integruotas į ESF+; laikosi nuomonės, kad prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšomis finansuojamų priemonių pridėtinė vertė priklauso nuo to, ar šios priemonės bus papildytos konvertavimo ar restruktūrizavimo procesais, vykdomais įgyvendinant ilgalaikes regioninės plėtros programas, visų pirma išankstinėmis priemonėmis, panašiomis į tas, kurios numatytos ESF+;

| 34. | nepritaria sprendimui vietoje „n+3“ taisyklės įvesti „n+2“ taisyklę, apibrėžiančią kasmet skiriamos sumos panaudojimo laikotarpį. Kyla rimtas pavojus, kad bus vėluojama priimti teisės aktus, o „n+2“ taisyklės taikymas gali neigiamai paveikti numatytų lėšų panaudojimą; |
| --- | --- |

34.

nepritaria sprendimui vietoje „n+3“ taisyklės įvesti „n+2“ taisyklę, apibrėžiančią kasmet skiriamos sumos panaudojimo laikotarpį. Kyla rimtas pavojus, kad bus vėluojama priimti teisės aktus, o „n+2“ taisyklės taikymas gali neigiamai paveikti numatytų lėšų panaudojimą;

| 35. | ryžtingai atmeta siūlomus sprendimus, dėl kurių vietos ir regionų valdžios institucijų padėtis, susijusi su metinių asignavimų iš ES programų panaudojimo terminais ir išankstinio finansavimo dydžiu, visų pirma projektų bendro finansavimo dydžiu, palyginti su ligšioline padėtimi, dar labiau pablogės, nes daugelis vietos ir regionų valdžios institucijų neturi reikiamų finansinių pajėgumų užtikrinti didelės apimties nuosavomis lėšomis finansuojamų išlaidų daliai; |
| --- | --- |

35.

ryžtingai atmeta siūlomus sprendimus, dėl kurių vietos ir regionų valdžios institucijų padėtis, susijusi su metinių asignavimų iš ES programų panaudojimo terminais ir išankstinio finansavimo dydžiu, visų pirma projektų bendro finansavimo dydžiu, palyginti su ligšioline padėtimi, dar labiau pablogės, nes daugelis vietos ir regionų valdžios institucijų neturi reikiamų finansinių pajėgumų užtikrinti didelės apimties nuosavomis lėšomis finansuojamų išlaidų daliai;

| 36. | ragina Komisiją sanglaudos politikai skirtų išteklių paskirstymą valstybėms narėms apskaičiuoti remiantis naujausiu NUTS 2 lygio regionų suskirstymu, kuriam Eurostatas gali pateikti būtinus duomenis, siekiant užtikrinti geresnį ryšį tarp socialinių ir ekonominių aplinkybių NUTS 2 lygio regionuose ir nacionalinių asignavimų apskaičiavimo; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją sanglaudos politikai skirtų išteklių paskirstymą valstybėms narėms apskaičiuoti remiantis naujausiu NUTS 2 lygio regionų suskirstymu, kuriam Eurostatas gali pateikti būtinus duomenis, siekiant užtikrinti geresnį ryšį tarp socialinių ir ekonominių aplinkybių NUTS 2 lygio regionuose ir nacionalinių asignavimų apskaičiavimo;

| 37. | taip pat ragina Europos Komisiją nustatant bendro finansavimo ir sanglaudos politikos lėšų paskirstymo kriterijus remtis ne tik BVP vienam gyventojui rodikliu, nes tai nėra priemonė, pagal kurią galima tiksliai įvertinti visuomenės gebėjimą spręsti problemas, pavyzdžiui, susijusias su demografiniais pokyčiais, ir prašo tarptautiniu, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu nustatyti kitus pažangos vertinimo rodiklius. Demografinių problemų srityje siūlo atsižvelgti į šiuos galimus kriterijus: populiacijos tendencijos (didelis ir nuolatinis mažėjimas), teritorinis išsisklaidymas, gyventojų senėjimas, jaunimo ir suaugusiųjų emigracija ir su tuo susijęs gimstamumo mažėjimas; |
| --- | --- |

37.

taip pat ragina Europos Komisiją nustatant bendro finansavimo ir sanglaudos politikos lėšų paskirstymo kriterijus remtis ne tik BVP vienam gyventojui rodikliu, nes tai nėra priemonė, pagal kurią galima tiksliai įvertinti visuomenės gebėjimą spręsti problemas, pavyzdžiui, susijusias su demografiniais pokyčiais, ir prašo tarptautiniu, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu nustatyti kitus pažangos vertinimo rodiklius. Demografinių problemų srityje siūlo atsižvelgti į šiuos galimus kriterijus: populiacijos tendencijos (didelis ir nuolatinis mažėjimas), teritorinis išsisklaidymas, gyventojų senėjimas, jaunimo ir suaugusiųjų emigracija ir su tuo susijęs gimstamumo mažėjimas;

| 38. | nepritaria pasiūlymui sumažinti pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę transporto infrastruktūrai skirtą finansavimą (visų pirma atsižvelgiant į nepagrįstą Sanglaudos fondui skirtų lėšų sumažinimą), nes, atsižvelgiant į tikslus ir reikalavimus užtikrinti ekologišką, saugią ir gerai tarpusavyje sujungtą transporto sistemą, jis yra nepagrįstas; |
| --- | --- |

38.

nepritaria pasiūlymui sumažinti pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę transporto infrastruktūrai skirtą finansavimą (visų pirma atsižvelgiant į nepagrįstą Sanglaudos fondui skirtų lėšų sumažinimą), nes, atsižvelgiant į tikslus ir reikalavimus užtikrinti ekologišką, saugią ir gerai tarpusavyje sujungtą transporto sistemą, jis yra nepagrįstas;

| 39. | mano, kad asignavimų, kuriuos pasiūlyta skirti naujajai Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonei, kuriai ES biudžete paskoloms teikti numatyta 30 mlrd. EUR siekianti biudžeto eilutė, nepakanka, kad naujų ekonominių ir finansinių rinkų sukrėtimų, kurie paveiktų euro zonai priklausančias ir prie Europos valiutų kurso mechanizmo (VKM II) prisijungusias valstybes nares, atveju būtų galima tinkamai reaguoti; todėl siūlo gerokai padidinti su tuo susijusius asignavimus, kuriais būtų apsaugotas ES investicinis potencialas ir į kuriuos nereikėtų atsižvelgti skaičiuojant ES biudžetą; |
| --- | --- |

39.

mano, kad asignavimų, kuriuos pasiūlyta skirti naujajai Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonei, kuriai ES biudžete paskoloms teikti numatyta 30 mlrd. EUR siekianti biudžeto eilutė, nepakanka, kad naujų ekonominių ir finansinių rinkų sukrėtimų, kurie paveiktų euro zonai priklausančias ir prie Europos valiutų kurso mechanizmo (VKM II) prisijungusias valstybes nares, atveju būtų galima tinkamai reaguoti; todėl siūlo gerokai padidinti su tuo susijusius asignavimus, kuriais būtų apsaugotas ES investicinis potencialas ir į kuriuos nereikėtų atsižvelgti skaičiuojant ES biudžetą;

| 40. | reiškia susirūpinimą dėl siūlomos struktūrinių reformų rėmimo programos. Iš tiesų, atsižvelgiant į tai, kad pasiūlymas remiasi sanglaudai skirtu Sutarties 175 straipsniu, programoje turėtų būti numatytos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą stiprinančios ir Europos pridėtinę vertę kuriančios reformos. Programa taip pat turėtų atitikti strategiją „Europa 2020“ pakeisiančios ir darnaus vystymosi tikslais paremtos naujos ES ilgalaikio vystymosi strategijos principus; be to, kaip ir struktūrinių ir investicijų fondų atveju, turi būti taikomi tie patys reikalavimai, susiję su vietos ir regionų valdžios institucijų partneryste ir dalyvavimu šių reformų planavimo ir įgyvendinimo procese; galiausiai nepritaria struktūrinių ir investicijų fondų pagrindų reglamente numatytai galimybei perkelti iki 5 % numatytų lėšų Sąjungos fondams ir finansinėms priemonėms, kurios nesusijusios su sanglaudos tikslais ir kurios, be kita ko, daugiausia valdomos tiesiogiai, neįtraukiant į valdymą vietos ir regionų valdžios institucijų; |
| --- | --- |

40.

reiškia susirūpinimą dėl siūlomos struktūrinių reformų rėmimo programos. Iš tiesų, atsižvelgiant į tai, kad pasiūlymas remiasi sanglaudai skirtu Sutarties 175 straipsniu, programoje turėtų būti numatytos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą stiprinančios ir Europos pridėtinę vertę kuriančios reformos. Programa taip pat turėtų atitikti strategiją „Europa 2020“ pakeisiančios ir darnaus vystymosi tikslais paremtos naujos ES ilgalaikio vystymosi strategijos principus; be to, kaip ir struktūrinių ir investicijų fondų atveju, turi būti taikomi tie patys reikalavimai, susiję su vietos ir regionų valdžios institucijų partneryste ir dalyvavimu šių reformų planavimo ir įgyvendinimo procese; galiausiai nepritaria struktūrinių ir investicijų fondų pagrindų reglamente numatytai galimybei perkelti iki 5 % numatytų lėšų Sąjungos fondams ir finansinėms priemonėms, kurios nesusijusios su sanglaudos tikslais ir kurios, be kita ko, daugiausia valdomos tiesiogiai, neįtraukiant į valdymą vietos ir regionų valdžios institucijų;

| 41. | pabrėžia, kad sanglaudos politikai, kaimo plėtros politikai ir BŽŪP skirtų lėšų sumažinimas turės labai didelį neigiamą poveikį teritorinės sanglaudos ir aplinkos apsaugos tikslų įgyvendinimui. Nepaisant programai LIFE skirtų lėšų padidinimo beveik 60 %, siūlomas bendras klimato kaitos ir prisitaikymo energetikos srityje biudžetas, palyginti su dabartine finansine perspektyva, yra mažesnis. Užuot pasinaudojus didžiuliu žemės ūkio ir visų pirma sanglaudos politikos potencialu skatinti teigiamą poveikį aplinkai ir klimatui turinčias investicijas, pasiūlytoje DFP sumažintos lėšos sanglaudos ir žemės ūkio politikai ir taip keliamas pavojus ES aplinkos politikos tikslų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad sanglaudos politikai, kaimo plėtros politikai ir BŽŪP skirtų lėšų sumažinimas turės labai didelį neigiamą poveikį teritorinės sanglaudos ir aplinkos apsaugos tikslų įgyvendinimui. Nepaisant programai LIFE skirtų lėšų padidinimo beveik 60 %, siūlomas bendras klimato kaitos ir prisitaikymo energetikos srityje biudžetas, palyginti su dabartine finansine perspektyva, yra mažesnis. Užuot pasinaudojus didžiuliu žemės ūkio ir visų pirma sanglaudos politikos potencialu skatinti teigiamą poveikį aplinkai ir klimatui turinčias investicijas, pasiūlytoje DFP sumažintos lėšos sanglaudos ir žemės ūkio politikai ir taip keliamas pavojus ES aplinkos politikos tikslų įgyvendinimui;

| 42. | atkreipia dėmesį į pasiūlymą padidinti programos LIFE finansavimą (žr. RK nuomonę dėl programos LIFE (2)), nes jis yra nepaprastai svarbus vietos ir regionų valdžios institucijoms, nes padės joms kovoti su biologinės įvairovės nykimu, ieškoti žaliosios infrastruktūros sprendimų ir skatinti tvarumą; vis dėlto apgailestauja, kad siūlomas padidinimas iš dalies pasiekiamas įtraukiant anksčiau programos „Horizontas 2020“ finansuotas perėjimo prie švarios energetikos priemones; todėl reikalauja, kad bendras programos LIFE finansavimas būtų padidintas atitinkama suma; be to, ragina gebėjimų stiprinimo veiksmams, kuriais remiamas perėjimas prie švarios energijos, palikti tokį patį bendro finansavimo koeficientą, kaip ir programoje „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

42.

atkreipia dėmesį į pasiūlymą padidinti programos LIFE finansavimą (žr. RK nuomonę dėl programos LIFE (2

| 43. | atkreipia dėmesį į tai, kad planuojamo tikslo skirti 25 % ES biudžeto siekiant prisidėti prie klimato kaitos tikslų įgyvendinimo nepakanka, kad būtų pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslai. Reikėtų dėti pastangas, kad kitoje finansinėje programoje būtų užtikrinta galimybė daugiau kaip 30 % padidinti anglies dioksido išmetimui energetikos sektoriuje, pramonėje ir transporte sumažinti bei perėjimui prie žiedinės ekonomikos skiriamų išlaidų dalį; |
| --- | --- |

43.

atkreipia dėmesį į tai, kad planuojamo tikslo skirti 25 % ES biudžeto siekiant prisidėti prie klimato kaitos tikslų įgyvendinimo nepakanka, kad būtų pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslai. Reikėtų dėti pastangas, kad kitoje finansinėje programoje būtų užtikrinta galimybė daugiau kaip 30 % padidinti anglies dioksido išmetimui energetikos sektoriuje, pramonėje ir transporte sumažinti bei perėjimui prie žiedinės ekonomikos skiriamų išlaidų dalį;

| 44. | palankiai vertina tai, kad, palyginti su dabartiniu biudžetu, skirta daugiau lėšų išlaidų pakategorei „Europos horizontas“; be to, ragina nustatyti pagrindą galimybei perkelti asignavimus iš kitų DFP numatytų priemonių programai „Europos horizontas“, visų pirma atsižvelgiant į atitinkamos valdymo institucijos iniciatyvos laisvę, tokiu būdu bendrai finansuojamų veiksmų bendrą kūrimą ir lėšų grąžinimą į valdymo institucijos teritoriją; |
| --- | --- |

44.

palankiai vertina tai, kad, palyginti su dabartiniu biudžetu, skirta daugiau lėšų išlaidų pakategorei „Europos horizontas“; be to, ragina nustatyti pagrindą galimybei perkelti asignavimus iš kitų DFP numatytų priemonių programai „Europos horizontas“, visų pirma atsižvelgiant į atitinkamos valdymo institucijos iniciatyvos laisvę, tokiu būdu bendrai finansuojamų veiksmų bendrą kūrimą ir lėšų grąžinimą į valdymo institucijos teritoriją;

| 45. | teigiamai vertina tai, kad įtraukta atskira išlaidų kategorija migracijai ir sienų valdymui ir gerokai padidintas finansavimas veiklai šioje srityje; apgailestauja, kad pasienio saugumui skiriama daug daugiau dėmesio nei kitiems su migracija susijusiems klausimams, kaip antai prieglobsčio ir apsaugos migrantams suteikimas, parama teisėtai migracijai ir migrantų integracijai; reikalauja, kad Prieglobsčio ir migracijos fondui skirti finansiniai ištekliai (žr. RK nuomonę dėl Prieglobsčio ir migracijos fondo (3)) būtų padidinti tokiu pat procentiniu dydžiu kaip ir ištekliai, skirti išorės sienų apsaugai, siekiant užtikrinti, kad jų pakaktų tinkamai įveikti integracijos iššūkius; |
| --- | --- |

45.

teigiamai vertina tai, kad įtraukta atskira išlaidų kategorija migracijai ir sienų valdymui ir gerokai padidintas finansavimas veiklai šioje srityje; apgailestauja, kad pasienio saugumui skiriama daug daugiau dėmesio nei kitiems su migracija susijusiems klausimams, kaip antai prieglobsčio ir apsaugos migrantams suteikimas, parama teisėtai migracijai ir migrantų integracijai; reikalauja, kad Prieglobsčio ir migracijos fondui skirti finansiniai ištekliai (žr. RK nuomonę dėl Prieglobsčio ir migracijos fondo (3

| 46. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į užmojo trūkumą, susijusį su bendru DFP dydžiu, kuris dar labiau apriboja Sąjungos veiksmų laisvę šioje politiniam, saugumo ir socialiniam stabilumui itin svarbioje srityje, tai yra ypač svarbu vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios yra atsakingos už daugelį šių priemonių; šiomis aplinkybėmis taip pat pabrėžia, kad Europos socialinio fondo (ESF+) finansiniai ištekliai, kuriais turėtų būti finansuojamos ilgalaikio migrantų integravimo priemonės, turi būti atitinkamai padidinti, kad būtų galima vykdyti naująją užduotį; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad, atsižvelgiant į užmojo trūkumą, susijusį su bendru DFP dydžiu, kuris dar labiau apriboja Sąjungos veiksmų laisvę šioje politiniam, saugumo ir socialiniam stabilumui itin svarbioje srityje, tai yra ypač svarbu vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios yra atsakingos už daugelį šių priemonių; šiomis aplinkybėmis taip pat pabrėžia, kad Europos socialinio fondo (ESF+) finansiniai ištekliai, kuriais turėtų būti finansuojamos ilgalaikio migrantų integravimo priemonės, turi būti atitinkamai padidinti, kad būtų galima vykdyti naująją užduotį;

| 47. | taip pat atkreipia dėmesį į faktą, kad naujoji programa „Teisės ir vertybės“, kuri turėtų būti skirta pagrindinių ES teisių ir vertybių apsaugai ir skatinti aktyvų Europos pilietiškumą, šiose srityse yra nepaprastai svarbi vietos ir regionų valdžios institucijoms; todėl siūlo didinti bendrąją šios programos bazę, kad būtų galima įveikti didžiulius iššūkius šioje srityje; |
| --- | --- |

47.

taip pat atkreipia dėmesį į faktą, kad naujoji programa „Teisės ir vertybės“, kuri turėtų būti skirta pagrindinių ES teisių ir vertybių apsaugai ir skatinti aktyvų Europos pilietiškumą, šiose srityse yra nepaprastai svarbi vietos ir regionų valdžios institucijoms; todėl siūlo didinti bendrąją šios programos bazę, kad būtų galima įveikti didžiulius iššūkius šioje srityje;

| 48. | palankiai vertina išorės veiksmų priemonių ir išteklių skyrimo supaprastinimą siekiant veiksmingesnės ir efektyvesnės ES užsienio ir vystymosi politikos; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį stiprinant bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis ir trečiosiomis šalimis įvairiose srityse ir apskritai siekiant Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. tikslų; ragina į šį vaidmenį aiškiau atsižvelgti DFP, pageidautina tiesiogiai skiriant biudžeto asignavimų; |
| --- | --- |

48.

palankiai vertina išorės veiksmų priemonių ir išteklių skyrimo supaprastinimą siekiant veiksmingesnės ir efektyvesnės ES užsienio ir vystymosi politikos; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį stiprinant bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis ir trečiosiomis šalimis įvairiose srityse ir apskritai siekiant Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. tikslų; ragina į šį vaidmenį aiškiau atsižvelgti DFP, pageidautina tiesiogiai skiriant biudžeto asignavimų;

| 49. | laikosi nuomonės, kad, norint įgyvendinti Sąjungos politiką ir atkurti pasitikėjimą ES pridėtine verte bei stiprinti dialogą su piliečiais visais lygmenimis, būtinas tvirtas, veiksmingas ir aukštos kokybės Europos viešasis administravimas; šiuo požiūriu pabrėžia, kad svarbų vaidmenį atlieka institucijos, kurias sudaro demokratiškai išrinkti nariai; |
| --- | --- |

49.

laikosi nuomonės, kad, norint įgyvendinti Sąjungos politiką ir atkurti pasitikėjimą ES pridėtine verte bei stiprinti dialogą su piliečiais visais lygmenimis, būtinas tvirtas, veiksmingas ir aukštos kokybės Europos viešasis administravimas; šiuo požiūriu pabrėžia, kad svarbų vaidmenį atlieka institucijos, kurias sudaro demokratiškai išrinkti nariai;

| 50. | ragina visas ES institucijas nedelsiant pasiekti susitarimą dėl kitos daugiametės finansinės programos, kad ES programas būtų galima patvirtinti likus pakankamai laiko iki kitos DFP pradžios. |
| --- | --- |

50.

ragina visas ES institucijas nedelsiant pasiekti susitarimą dėl kitos daugiametės finansinės programos, kad ES programas būtų galima patvirtinti likus pakankamai laiko iki kitos DFP pradžios.

2018 m. spalio 9 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Žr. RK nuomonę 3597/2018 (dar nepriimta).

1

(2)  RK nuomonė 3653/2018.

2

(3)  RK nuomonė 4007/2018.

3

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 461/79 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 461/79

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Devintoji bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“

(2018/C 461/11)

| Pagrindinis pranešėjas | Christophe CLERGEAU (FR/PES) Luaros krašto regiono tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“ ir su ja susijusių dalyvavimo ir sklaidos taisyklių
  COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD)
  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“
  (COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD) |

Pagrindinis pranešėjas

Christophe CLERGEAU (FR/PES) Luaros krašto regiono tarybos narys

Pamatiniai dokumentai

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“ ir su ja susijusių dalyvavimo ir sklaidos taisyklių

COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD)

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“

(COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD)

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“ ir su ja susijusių dalyvavimo ir sklaidos taisyklių

(COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD))

1 pakeitimas

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| kad siekiant šio bendro tikslo būtų daromas mokslinis, ekonominis ir socialinis poveikis, Sąjunga turėtų investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas įgyvendindama programą „Europos horizontas“ – bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą (2021–2027 m.) (toliau – Programa), siekdama remti aukštos kokybės žinių ir technologijų kūrimo ir sklaidos procesus, didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį formuojant, remiant ir įgyvendinant Sąjungos politiką, padėti pramonei ir visuomenei taikyti novatoriškus sprendimus, siekiant išspręsti pasaulinius uždavinius ir didinti pramonės konkurencingumą, skatinti visų rūšių inovacijas, įskaitant proveržio inovacijas, ir aktyviau rinkoje platinti novatoriškus sprendimus, taip pat kuo veiksmingiau naudotis tokiomis investicijomis, kad būtų galima daryti didesnį poveikį sustiprintoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje; | kad siekiant šio bendro tikslo būtų daromas mokslinis, ekonominis, socialinis
  ir teritorinis
  poveikis, Sąjunga turėtų investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas įgyvendindama programą „Europos horizontas“ – bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą (2021–2027 m.) (toliau – Programa), siekdama remti aukštos kokybės žinių ir technologijų kūrimo ir sklaidos procesus, didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį formuojant, remiant ir įgyvendinant Sąjungos politiką, padėti pramonei ir visuomenei taikyti novatoriškus sprendimus, siekiant išspręsti pasaulinius uždavinius ir didinti pramonės konkurencingumą, skatinti visų rūšių inovacijas, įskaitant proveržio inovacijas, ir aktyviau rinkoje platinti novatoriškus sprendimus, taip pat kuo veiksmingiau naudotis tokiomis investicijomis, kad būtų galima daryti didesnį poveikį sustiprintoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

kad siekiant šio bendro tikslo būtų daromas mokslinis, ekonominis ir socialinis poveikis, Sąjunga turėtų investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas įgyvendindama programą „Europos horizontas“ – bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą (2021–2027 m.) (toliau – Programa), siekdama remti aukštos kokybės žinių ir technologijų kūrimo ir sklaidos procesus, didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį formuojant, remiant ir įgyvendinant Sąjungos politiką, padėti pramonei ir visuomenei taikyti novatoriškus sprendimus, siekiant išspręsti pasaulinius uždavinius ir didinti pramonės konkurencingumą, skatinti visų rūšių inovacijas, įskaitant proveržio inovacijas, ir aktyviau rinkoje platinti novatoriškus sprendimus, taip pat kuo veiksmingiau naudotis tokiomis investicijomis, kad būtų galima daryti didesnį poveikį sustiprintoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje;

kad siekiant šio bendro tikslo būtų daromas mokslinis, ekonominis, socialinis
  ir teritorinis
  poveikis, Sąjunga turėtų investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas įgyvendindama programą „Europos horizontas“ – bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą (2021–2027 m.) (toliau – Programa), siekdama remti aukštos kokybės žinių ir technologijų kūrimo ir sklaidos procesus, didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį formuojant, remiant ir įgyvendinant Sąjungos politiką, padėti pramonei ir visuomenei taikyti novatoriškus sprendimus, siekiant išspręsti pasaulinius uždavinius ir didinti pramonės konkurencingumą, skatinti visų rūšių inovacijas, įskaitant proveržio inovacijas, ir aktyviau rinkoje platinti novatoriškus sprendimus, taip pat kuo veiksmingiau naudotis tokiomis investicijomis, kad būtų galima daryti didesnį poveikį sustiprintoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje;

2 pakeitimas

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| pagal veiklos sritį „Atvirasis mokslas“ vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į mokslo poreikius ir galimybes. Mokslinių tyrimų darbotvarkė turėtų būti nustatoma palaikant glaudžius ryšius su mokslo bendruomene. Moksliniai tyrimai turėtų būti finansuojami pagal pažangumo kriterijų; | pagal veiklos sritį „Atvirasis mokslas“ vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į mokslo poreikius ir galimybes. Mokslinių tyrimų darbotvarkė turėtų būti nustatoma palaikant glaudžius ryšius su mokslo bendruomene. Moksliniai tyrimai turėtų būti finansuojami pagal pažangumo
  ir numatomo poveikio
  kriterijus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

pagal veiklos sritį „Atvirasis mokslas“ vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į mokslo poreikius ir galimybes. Mokslinių tyrimų darbotvarkė turėtų būti nustatoma palaikant glaudžius ryšius su mokslo bendruomene. Moksliniai tyrimai turėtų būti finansuojami pagal pažangumo kriterijų;

pagal veiklos sritį „Atvirasis mokslas“ vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į mokslo poreikius ir galimybes. Mokslinių tyrimų darbotvarkė turėtų būti nustatoma palaikant glaudžius ryšius su mokslo bendruomene. Moksliniai tyrimai turėtų būti finansuojami pagal pažangumo
  ir numatomo poveikio
  kriterijus;

3 pakeitimas

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| įgyvendinant Programą turėtų būti integruotai remiami moksliniai tyrimai ir inovacijos, laikantis visų atitinkamų Pasaulio prekybos organizacijos nuostatų. Mokslinių tyrimų, įskaitant bandomąją taikomąją veiklą, sąvoka turėtų būti naudojamasi remiantis EBPO parengtu Fraskačio vadovu, o inovacijų sąvoka – EBPO ir Eurostato parengtu Oslo vadovu, vadovaujantis plačiu požiūriu, aprėpiančiu socialines inovacijas.
  Kaip ir ankstesnėje bendrojoje programoje „Horizontas 2020“, klasifikuojant technologinius mokslinius tyrimus, produktų kūrimą ir demonstracinę veiklą ir kvietimuose teikti pasiūlymus nustatant tinkamų veiksmų rūšis, ir toliau turėtų būti atsižvelgiama į EBPO pateiktas technologinio pasirengimo lygio (angl. TRL) apibrėžtis.
  Iš esmės dotacijos neturėtų būti skiriamos veiksmams, kai veikla viršija aštuntą technologinio pasirengimo lygį.
  Konkretaus kvietimo teikti pasiūlymus pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ darbo programoje būtų galima numatyti galimybę skirti dotacijas didelio masto produktų patvirtinimui ir pakartotiniam pateikimui rinkai; | įgyvendinant Programą turėtų būti integruotai remiami
  visų formų
  moksliniai tyrimai ir visų formų inovacijos, laikantis visų atitinkamų Pasaulio prekybos organizacijos nuostatų. Mokslinių tyrimų, įskaitant bandomąją taikomąją veiklą, sąvoka turėtų būti naudojamasi remiantis EBPO parengtu Fraskačio vadovu, o inovacijų sąvoka – EBPO ir Eurostato parengtu Oslo vadovu, vadovaujantis plačiu požiūriu, aprėpiančiu socialines inovacijas. Kaip ir ankstesnėje bendrojoje programoje „Horizontas 2020“, klasifikuojant technologinius mokslinius tyrimus, produktų kūrimą ir demonstracinę veiklą ir kvietimuose teikti pasiūlymus nustatant tinkamų veiksmų rūšis, ir toliau turėtų būti atsižvelgiama į EBPO pateiktas technologinio pasirengimo lygio (angl. TRL) apibrėžtis. Konkretaus kvietimo teikti pasiūlymus pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ darbo programoje būtų galima numatyti galimybę skirti dotacijas didelio masto produktų patvirtinimui ir pakartotiniam pateikimui rinkai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

įgyvendinant Programą turėtų būti integruotai remiami moksliniai tyrimai ir inovacijos, laikantis visų atitinkamų Pasaulio prekybos organizacijos nuostatų. Mokslinių tyrimų, įskaitant bandomąją taikomąją veiklą, sąvoka turėtų būti naudojamasi remiantis EBPO parengtu Fraskačio vadovu, o inovacijų sąvoka – EBPO ir Eurostato parengtu Oslo vadovu, vadovaujantis plačiu požiūriu, aprėpiančiu socialines inovacijas.

Kaip ir ankstesnėje bendrojoje programoje „Horizontas 2020“, klasifikuojant technologinius mokslinius tyrimus, produktų kūrimą ir demonstracinę veiklą ir kvietimuose teikti pasiūlymus nustatant tinkamų veiksmų rūšis, ir toliau turėtų būti atsižvelgiama į EBPO pateiktas technologinio pasirengimo lygio (angl. TRL) apibrėžtis.
  Iš esmės dotacijos neturėtų būti skiriamos veiksmams, kai veikla viršija aštuntą technologinio pasirengimo lygį.
  Konkretaus kvietimo teikti pasiūlymus pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ darbo programoje būtų galima numatyti galimybę skirti dotacijas didelio masto produktų patvirtinimui ir pakartotiniam pateikimui rinkai;

įgyvendinant Programą turėtų būti integruotai remiami
  visų formų
  moksliniai tyrimai ir visų formų inovacijos, laikantis visų atitinkamų Pasaulio prekybos organizacijos nuostatų. Mokslinių tyrimų, įskaitant bandomąją taikomąją veiklą, sąvoka turėtų būti naudojamasi remiantis EBPO parengtu Fraskačio vadovu, o inovacijų sąvoka – EBPO ir Eurostato parengtu Oslo vadovu, vadovaujantis plačiu požiūriu, aprėpiančiu socialines inovacijas. Kaip ir ankstesnėje bendrojoje programoje „Horizontas 2020“, klasifikuojant technologinius mokslinius tyrimus, produktų kūrimą ir demonstracinę veiklą ir kvietimuose teikti pasiūlymus nustatant tinkamų veiksmų rūšis, ir toliau turėtų būti atsižvelgiama į EBPO pateiktas technologinio pasirengimo lygio (angl. TRL) apibrėžtis. Konkretaus kvietimo teikti pasiūlymus pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ darbo programoje būtų galima numatyti galimybę skirti dotacijas didelio masto produktų patvirtinimui ir pakartotiniam pateikimui rinkai;

Paaiškinimas

Nereikėtų atsisakyti galimybės skirti dotacijas inovacijoms ir prieš pat jas pateikiant į rinką.

4 pakeitimas

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| įgyvendinant
  Programą
  turėtų būti
  siekiama užtikrinti sąveiką su kitomis Sąjungos programomis: nuo jų projektų rengimo ir strateginio planavimo iki projektų atrankos ir valdymo, komunikacijos, rezultatų sklaidos ir naudojimosi jais, taip pat stebėsenos, audito ir valdymo. Siekiant išvengti Sąjungos finansavimo kartojimosi bei dubliavimosi ir didinti jo sverto poveikį, veiklai pagal programą „Europos horizontas“ vykdyti gali būti pervedamos lėšos iš kitų Sąjungos programų. Tokiais atvejais turi būti laikomasi programos taisyklių; | vykdant strateginį programos „Europos horizontas“ planavimą bus siekiama
  užtikrinti sąveiką su kitomis Sąjungos programomis: nuo jų projektų rengimo ir strateginio planavimo
  , kuriuos vykdant bus atsižvelgiama į nacionalines ir pažangiosios specializacijos strategijas (S3),
  iki projektų atrankos ir valdymo, komunikacijos, rezultatų sklaidos ir naudojimosi jais, taip pat stebėsenos, audito ir valdymo. Siekiant išvengti Sąjungos finansavimo kartojimosi bei dubliavimosi ir didinti jo sverto poveikį, veiklai pagal programą „Europos horizontas“ vykdyti skiriamos lėšos gali būti
  derinamos su viešosiomis regionų arba nacionalinėmis lėšomis, taip pat
  pervedamos lėšos iš kitų Sąjungos programų
  , šiuos veiksmus derinant su įgyvendinamomis S3
  . Tokiais atvejais turi būti laikomasi programos „Europos horizontas“ taisyklių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

įgyvendinant
  Programą
  turėtų būti
  siekiama užtikrinti sąveiką su kitomis Sąjungos programomis: nuo jų projektų rengimo ir strateginio planavimo iki projektų atrankos ir valdymo, komunikacijos, rezultatų sklaidos ir naudojimosi jais, taip pat stebėsenos, audito ir valdymo. Siekiant išvengti Sąjungos finansavimo kartojimosi bei dubliavimosi ir didinti jo sverto poveikį, veiklai pagal programą „Europos horizontas“ vykdyti gali būti pervedamos lėšos iš kitų Sąjungos programų. Tokiais atvejais turi būti laikomasi programos taisyklių;

vykdant strateginį programos „Europos horizontas“ planavimą bus siekiama
  užtikrinti sąveiką su kitomis Sąjungos programomis: nuo jų projektų rengimo ir strateginio planavimo
  , kuriuos vykdant bus atsižvelgiama į nacionalines ir pažangiosios specializacijos strategijas (S3),
  iki projektų atrankos ir valdymo, komunikacijos, rezultatų sklaidos ir naudojimosi jais, taip pat stebėsenos, audito ir valdymo. Siekiant išvengti Sąjungos finansavimo kartojimosi bei dubliavimosi ir didinti jo sverto poveikį, veiklai pagal programą „Europos horizontas“ vykdyti skiriamos lėšos gali būti
  derinamos su viešosiomis regionų arba nacionalinėmis lėšomis, taip pat
  pervedamos lėšos iš kitų Sąjungos programų
  , šiuos veiksmus derinant su įgyvendinamomis S3
  . Tokiais atvejais turi būti laikomasi programos „Europos horizontas“ taisyklių;

5 pakeitimas

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| siekiant užtikrinti, kad Sąjungos finansavimas darytų kuo didesnį poveikį ir kuo veiksmingiau padėtų siekti Sąjungos politikos tikslų, įgyvendinant Programą turėtų būti užmezgama Europos partnerystė su įvairiais privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partneriais: pramonės subjektais, mokslinių tyrimų organizacijomis, įstaigomis, kurioms vietos, regiono, nacionaliniu arba tarptautiniu lygmeniu pavesta teikti viešąsias paslaugas, ir pilietinės visuomenės organizacijomis, pavyzdžiui, fondais, kurie remia ir (arba) vykdo su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusią veiklą, jeigu palaikant partnerystės ryšius norimą poveikį galima pasiekti veiksmingiau negu tik Sąjungos lygmeniu; | siekiant užtikrinti, kad Sąjungos finansavimas darytų kuo didesnį poveikį ir kuo veiksmingiau padėtų siekti Sąjungos politikos tikslų, įgyvendinant Programą turėtų būti užmezgama Europos partnerystė su įvairiais privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partneriais: pramonės subjektais, mokslinių tyrimų organizacijomis
  , universitetais, regionais ir miestais,
  įstaigomis, kurioms vietos, regiono, nacionaliniu arba tarptautiniu lygmeniu pavesta teikti viešąsias paslaugas, ir pilietinės visuomenės organizacijomis, pavyzdžiui, fondais, kurie remia ir (arba) vykdo su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusią veiklą, jeigu palaikant partnerystės ryšius norimą poveikį galima pasiekti veiksmingiau negu tik Sąjungos lygmeniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

siekiant užtikrinti, kad Sąjungos finansavimas darytų kuo didesnį poveikį ir kuo veiksmingiau padėtų siekti Sąjungos politikos tikslų, įgyvendinant Programą turėtų būti užmezgama Europos partnerystė su įvairiais privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partneriais: pramonės subjektais, mokslinių tyrimų organizacijomis, įstaigomis, kurioms vietos, regiono, nacionaliniu arba tarptautiniu lygmeniu pavesta teikti viešąsias paslaugas, ir pilietinės visuomenės organizacijomis, pavyzdžiui, fondais, kurie remia ir (arba) vykdo su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusią veiklą, jeigu palaikant partnerystės ryšius norimą poveikį galima pasiekti veiksmingiau negu tik Sąjungos lygmeniu;

siekiant užtikrinti, kad Sąjungos finansavimas darytų kuo didesnį poveikį ir kuo veiksmingiau padėtų siekti Sąjungos politikos tikslų, įgyvendinant Programą turėtų būti užmezgama Europos partnerystė su įvairiais privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partneriais: pramonės subjektais, mokslinių tyrimų organizacijomis
  , universitetais, regionais ir miestais,
  įstaigomis, kurioms vietos, regiono, nacionaliniu arba tarptautiniu lygmeniu pavesta teikti viešąsias paslaugas, ir pilietinės visuomenės organizacijomis, pavyzdžiui, fondais, kurie remia ir (arba) vykdo su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusią veiklą, jeigu palaikant partnerystės ryšius norimą poveikį galima pasiekti veiksmingiau negu tik Sąjungos lygmeniu;

Pakeitimas 6

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| veiklos srityje „Atvirosios inovacijos“ turėtų būti sukurtos integruotos paramos verslininkų poreikiams ir verslumui priemonės, kuriomis būtų siekiama realizuoti ir sparčiau diegti proveržio inovacijas sparčiam rinkos augimui užtikrinti. Tai turėtų padėti pritraukti novatoriškų įmonių, galinčių laipsniškai plėtoti veiklą tarptautiniu ir Sąjungos lygmenimis, taip pat greitai lanksčiomis sąlygomis skirti dotacijas ir užtikrinti bendrai finansuojamas investicijas, be kita ko, kartu su privačiais investuotojais. Šių tikslų turėtų būti siekiama įsteigiant Europos inovacijų tarybą. Šioje veiklos srityje taip pat turėtų būti remiamas Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT) ir apskritai Europos inovacijų ekosistemos
  plačiąja prasme
  , visų pirma bendrai finansuojant partnerystės su nacionaliniais ir regioniniais inovacijas remiančiais subjektais iniciatyvas; | veiklos srityje „Atvirosios inovacijos“ turėtų būti sukurtos integruotos paramos
  novatorių
  , verslininkų poreikiams ir verslumui priemonės, kuriomis būtų siekiama realizuoti ir sparčiau diegti proveržio inovacijas sparčiam rinkos augimui užtikrinti. Tai turėtų padėti pritraukti novatoriškų įmonių, galinčių laipsniškai plėtoti veiklą tarptautiniu ir Sąjungos lygmenimis, taip pat greitai lanksčiomis sąlygomis skirti dotacijas ir užtikrinti bendrai finansuojamas investicijas, be kita ko, kartu su privačiais
  ir viešais
  investuotojais. Šių tikslų turėtų būti siekiama įsteigiant Europos inovacijų tarybą. Šioje veiklos srityje taip pat turėtų būti remiamas Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT) ir apskritai
  vietos lygmens, regioninės, nacionalinės ir
  Europos inovacijų ekosistemos, visų pirma bendrai finansuojant partnerystės su nacionaliniais ir regioniniais inovacijas remiančiais subjektais iniciatyvas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

veiklos srityje „Atvirosios inovacijos“ turėtų būti sukurtos integruotos paramos verslininkų poreikiams ir verslumui priemonės, kuriomis būtų siekiama realizuoti ir sparčiau diegti proveržio inovacijas sparčiam rinkos augimui užtikrinti. Tai turėtų padėti pritraukti novatoriškų įmonių, galinčių laipsniškai plėtoti veiklą tarptautiniu ir Sąjungos lygmenimis, taip pat greitai lanksčiomis sąlygomis skirti dotacijas ir užtikrinti bendrai finansuojamas investicijas, be kita ko, kartu su privačiais investuotojais. Šių tikslų turėtų būti siekiama įsteigiant Europos inovacijų tarybą. Šioje veiklos srityje taip pat turėtų būti remiamas Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT) ir apskritai Europos inovacijų ekosistemos
  plačiąja prasme
  , visų pirma bendrai finansuojant partnerystės su nacionaliniais ir regioniniais inovacijas remiančiais subjektais iniciatyvas;

veiklos srityje „Atvirosios inovacijos“ turėtų būti sukurtos integruotos paramos
  novatorių
  , verslininkų poreikiams ir verslumui priemonės, kuriomis būtų siekiama realizuoti ir sparčiau diegti proveržio inovacijas sparčiam rinkos augimui užtikrinti. Tai turėtų padėti pritraukti novatoriškų įmonių, galinčių laipsniškai plėtoti veiklą tarptautiniu ir Sąjungos lygmenimis, taip pat greitai lanksčiomis sąlygomis skirti dotacijas ir užtikrinti bendrai finansuojamas investicijas, be kita ko, kartu su privačiais
  ir viešais
  investuotojais. Šių tikslų turėtų būti siekiama įsteigiant Europos inovacijų tarybą. Šioje veiklos srityje taip pat turėtų būti remiamas Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT) ir apskritai
  vietos lygmens, regioninės, nacionalinės ir
  Europos inovacijų ekosistemos, visų pirma bendrai finansuojant partnerystės su nacionaliniais ir regioniniais inovacijas remiančiais subjektais iniciatyvas;

Paaiškinimas

Veiklos „Atvirosios inovacijos“ tiksluose turėtų būti aiškiau nurodyti susiję subjektai, kurie yra ne tik verslininkai, taip pat paaiškinti, kad dalyvauti gali ir viešieji investuotojai tokiomis pačiomis sąlygomis kaip privatūs investuotojai.

7 pakeitimas

Naujas punktas po 2 straipsnio 3 dalimi

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| | „regioninėse inovacijų ekosistemose ir inovacijų centruose“ dalyvauja „keturgubos spiralės“ (universitetai, pramonė, viešosios politikos formuotojai, pilietinė visuomenė) tinklo viešieji ir privatūs subjektai, veikiantys regionų ir vietos lygmeniu. Šie subjektai koordinuoja mokslinių tyrimų, inovacijų, mokymo veiklą, užtikrina tarpusavyje spartesnę rezultatų sklaidą, žinių perdavimą, inovacijų ir naujos ekonominės veiklos ir paslaugų vystymą, kurios leidžia kurti tvarias darbo vietas, palaikydami ryšį su piliečiais ir atsižvelgdami į jų poreikius vietos lygmeniu, mokslinių tyrimų ir inovacijos rezultatus priartindami prie visuomenės ir rinkos; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

„regioninėse inovacijų ekosistemose ir inovacijų centruose“ dalyvauja „keturgubos spiralės“ (universitetai, pramonė, viešosios politikos formuotojai, pilietinė visuomenė) tinklo viešieji ir privatūs subjektai, veikiantys regionų ir vietos lygmeniu. Šie subjektai koordinuoja mokslinių tyrimų, inovacijų, mokymo veiklą, užtikrina tarpusavyje spartesnę rezultatų sklaidą, žinių perdavimą, inovacijų ir naujos ekonominės veiklos ir paslaugų vystymą, kurios leidžia kurti tvarias darbo vietas, palaikydami ryšį su piliečiais ir atsižvelgdami į jų poreikius vietos lygmeniu, mokslinių tyrimų ir inovacijos rezultatus priartindami prie visuomenės ir rinkos;

Paaiškinimas

Reikia oficialios „regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų“ apibrėžties, kuri bendrai atspindėtų miestų ir regionų realijas, siekiant, kad į tai būtų veiksmingai ir visapusiškai atsižvelgta visose programos „Europos horizontas“ sudedamosiose dalyse.

8 pakeitimas

2 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | misija – veiksmų visuma, kuria siekiama per nustatytą laiką įgyvendinti išmatuojamą tikslą ir padaryti tokį poveikį mokslui bei technologijoms ir (arba) visuomenei bei piliečiams, kokio nebūtų įmanoma padaryti vykdant atskirus veiksmus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

(5)

misija – veiksmų visuma, kuria siekiama per nustatytą laiką įgyvendinti išmatuojamą tikslą ir padaryti tokį poveikį mokslui bei technologijoms ir (arba) visuomenei bei piliečiams, kokio nebūtų įmanoma padaryti vykdant atskirus veiksmus;

| (5) | misija – veiksmų visuma, kuria siekiama per nustatytą laiką įgyvendinti išmatuojamą tikslą ir padaryti tokį poveikį mokslui bei technologijoms ir (arba) visuomenei bei piliečiams
  ir jų teritorijai
  , kokio nebūtų įmanoma padaryti vykdant atskirus veiksmus; |
| --- | --- |

(5)

misija – veiksmų visuma, kuria siekiama per nustatytą laiką įgyvendinti išmatuojamą tikslą ir padaryti tokį poveikį mokslui bei technologijoms ir (arba) visuomenei bei piliečiams
  ir jų teritorijai
  , kokio nebūtų įmanoma padaryti vykdant atskirus veiksmus;

9 pakeitimas

3 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendrasis Programos tikslas – Sąjungos investicijomis į mokslinius tyrimus ir inovacijas užtikrinti poveikį mokslui, ekonomikai ir visuomenei, siekiant stiprinti Sąjungos mokslinę ir technologinę bazes, skatinti jos, be kita ko, jos pramonės, konkurencingumą, įgyvendinti strateginius Sąjungos prioritetus ir padėti spręsti pasaulinius uždavinius, be kita ko, siekti darnaus vystymosi tikslų. | Bendrasis Programos tikslas – Sąjungos investicijomis į mokslinius tyrimus ir inovacijas užtikrinti poveikį mokslui, ekonomikai, visuomenei
  ir teritorijoms
  , siekiant stiprinti Sąjungos mokslinę ir technologinę bazes, skatinti
  visų valstybių narių ir jų regionų,
  konkurencingumą
  , įskaitant jų pramonę, visų pirma prisidėti prie žinių ir inovacijų visuomenės kūrimo
  , įgyvendinti strateginius Sąjungos prioritetus ir padėti spręsti pasaulinius uždavinius, be kita ko, siekti darnaus vystymosi tikslų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Bendrasis Programos tikslas – Sąjungos investicijomis į mokslinius tyrimus ir inovacijas užtikrinti poveikį mokslui, ekonomikai ir visuomenei, siekiant stiprinti Sąjungos mokslinę ir technologinę bazes, skatinti jos, be kita ko, jos pramonės, konkurencingumą, įgyvendinti strateginius Sąjungos prioritetus ir padėti spręsti pasaulinius uždavinius, be kita ko, siekti darnaus vystymosi tikslų.

Bendrasis Programos tikslas – Sąjungos investicijomis į mokslinius tyrimus ir inovacijas užtikrinti poveikį mokslui, ekonomikai, visuomenei
  ir teritorijoms
  , siekiant stiprinti Sąjungos mokslinę ir technologinę bazes, skatinti
  visų valstybių narių ir jų regionų,
  konkurencingumą
  , įskaitant jų pramonę, visų pirma prisidėti prie žinių ir inovacijų visuomenės kūrimo
  , įgyvendinti strateginius Sąjungos prioritetus ir padėti spręsti pasaulinius uždavinius, be kita ko, siekti darnaus vystymosi tikslų.

10 pakeitimas

3 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį įvairių krypčių Sąjungos politikos formavimui, rėmimui ir įgyvendinimui ir, siekiant spręsti pasaulinius uždavinius, skatinti pramonę ir visuomenę pradėti naudoti novatoriškus sprendimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

b)

didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį įvairių krypčių Sąjungos politikos formavimui, rėmimui ir įgyvendinimui ir, siekiant spręsti pasaulinius uždavinius, skatinti pramonę ir visuomenę pradėti naudoti novatoriškus sprendimus;

| b) | didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį įvairių krypčių Sąjungos politikos formavimui, rėmimui ir įgyvendinimui ir, siekiant spręsti vietos lygmens ir pasaulinius uždavinius, skatinti pramonę ir visuomenę pradėti naudoti novatoriškus sprendimus
  ir užtikrinti jų sklaidą Sąjungoje, valstybėse narėse ir jų regionuose
  ; |
| --- | --- |

b)

didinti mokslinių tyrimų ir inovacijų poveikį įvairių krypčių Sąjungos politikos formavimui, rėmimui ir įgyvendinimui ir, siekiant spręsti vietos lygmens ir pasaulinius uždavinius, skatinti pramonę ir visuomenę pradėti naudoti novatoriškus sprendimus
  ir užtikrinti jų sklaidą Sąjungoje, valstybėse narėse ir jų regionuose
  ;

11 pakeitimas

6 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Specialioji programa, visų pirma veiklos srityje „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“, įgyvendinama remiantis skaidriais daugiamečiais strateginiais mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos planais, parengtais pasikonsultavus su suinteresuotosiomis šalimis dėl prioritetų ir dėl pasirinktinų tinkamų veiksmų rūšių bei įgyvendinimo formų. Taip užtikrinamas derėjimas su kitomis susijusiomis Sąjungos programomis. | Specialioji programa, visų pirma veiklos srityje „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“, įgyvendinama remiantis skaidriais daugiamečiais strateginiais mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos planais, parengtais pasikonsultavus su
  valstybėmis narėmis, Europos Parlamentu, vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  suinteresuotosiomis šalimis
  ir pilietine visuomene
  dėl prioritetų ir dėl pasirinktinų tinkamų veiksmų rūšių bei įgyvendinimo formų. Taip užtikrinamas derėjimas su kitomis susijusiomis Sąjungos programomis
  ir atsižvelgiama į nacionalinius strateginius prioritetus ir pažangiąją specializaciją
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Specialioji programa, visų pirma veiklos srityje „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“, įgyvendinama remiantis skaidriais daugiamečiais strateginiais mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos planais, parengtais pasikonsultavus su suinteresuotosiomis šalimis dėl prioritetų ir dėl pasirinktinų tinkamų veiksmų rūšių bei įgyvendinimo formų. Taip užtikrinamas derėjimas su kitomis susijusiomis Sąjungos programomis.

Specialioji programa, visų pirma veiklos srityje „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“, įgyvendinama remiantis skaidriais daugiamečiais strateginiais mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos planais, parengtais pasikonsultavus su
  valstybėmis narėmis, Europos Parlamentu, vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  suinteresuotosiomis šalimis
  ir pilietine visuomene
  dėl prioritetų ir dėl pasirinktinų tinkamų veiksmų rūšių bei įgyvendinimo formų. Taip užtikrinamas derėjimas su kitomis susijusiomis Sąjungos programomis
  ir atsižvelgiama į nacionalinius strateginius prioritetus ir pažangiąją specializaciją
  .

Paaiškinimas

Strateginis planavimas bus svarbiausias būsimos programos valdymo aspektas, todėl į jį reikia įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ir atsižvelgti į pažangiosios specializacijos strategijas.

12 pakeitimas

6 straipsnio 9 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 9.   Įgyvendinant Programą veiksmingai skatinama laikytis lyčių lygybės principo ir užtikrinamas lyčių aspekto įtraukimas į mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį. Ypač daug dėmesio skiriama tam, kad, atsižvelgiant į padėtį atitinkamų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, būtų užtikrinta lyčių pusiausvyra vertinimo komisijose ir tokiuose organuose, kaip ekspertų grupės. | 9.   Įgyvendinant Programą veiksmingai skatinama laikytis lyčių lygybės principo ir užtikrinamas lyčių aspekto įtraukimas į mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį. Ypač daug dėmesio skiriama tam, kad, atsižvelgiant į padėtį atitinkamų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, būtų užtikrinta lyčių pusiausvyra vertinimo komisijose ir tokiuose organuose, kaip ekspertų grupės.


  Remiantis SESV 34 straipsniu, Programoje turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius šių regionų ypatumus, kaip išdėstyta Komisijos komunikate „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“, kurį Taryba patvirtino 2018 m. balandžio 12 d.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

9.   Įgyvendinant Programą veiksmingai skatinama laikytis lyčių lygybės principo ir užtikrinamas lyčių aspekto įtraukimas į mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį. Ypač daug dėmesio skiriama tam, kad, atsižvelgiant į padėtį atitinkamų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, būtų užtikrinta lyčių pusiausvyra vertinimo komisijose ir tokiuose organuose, kaip ekspertų grupės.

9.   Įgyvendinant Programą veiksmingai skatinama laikytis lyčių lygybės principo ir užtikrinamas lyčių aspekto įtraukimas į mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį. Ypač daug dėmesio skiriama tam, kad, atsižvelgiant į padėtį atitinkamų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, būtų užtikrinta lyčių pusiausvyra vertinimo komisijose ir tokiuose organuose, kaip ekspertų grupės.

Remiantis SESV 34 straipsniu, Programoje turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius šių regionų ypatumus, kaip išdėstyta Komisijos komunikate „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“, kurį Taryba patvirtino 2018 m. balandžio 12 d.;

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama bendroji programa „Europos horizontas“, 27 konstatuojamojoje dalyje aiškiai nurodoma, kad atokiausiems regionams turi būti skiriamos konkrečios priemonės ir kad Programoje turi būti atsižvelgta į jiems būdingus ypatumus. Tačiau dokumente šie regionai neminimi.

13 pakeitimas

13 pakeitimas

7 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Misijos: | 3.   Komandiruotės |
| a) | turi akivaizdžios ES pridėtinės vertės ir padeda įgyvendinti Sąjungos prioritetus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

3.   Misijos:

3.   Komandiruotės

a)

turi akivaizdžios ES pridėtinės vertės ir padeda įgyvendinti Sąjungos prioritetus;

| a) | turi akivaizdžios ES pridėtinės vertės ir padeda įgyvendinti Sąjungos prioritetus; |
| --- | --- |

a)

turi akivaizdžios ES pridėtinės vertės ir padeda įgyvendinti Sąjungos prioritetus;

| b) | yra drąsios ir įkvepiančios, todėl turi didelės svarbos visuomenei ar ekonomikai; |
| --- | --- |

b)

yra drąsios ir įkvepiančios, todėl turi didelės svarbos visuomenei ar ekonomikai;

| b) | yra drąsios ir įkvepiančios, todėl turi didelės svarbos visuomenei ar ekonomikai; |
| --- | --- |

b)

yra drąsios ir įkvepiančios, todėl turi didelės svarbos visuomenei ar ekonomikai;

| c) | rodo aiškią kryptį ir yra tikslinės, išmatuojamos ir įgyvendintinos per nustatytą laiką; |
| --- | --- |

c)

rodo aiškią kryptį ir yra tikslinės, išmatuojamos ir įgyvendintinos per nustatytą laiką;

| c) | rodo aiškią kryptį ir yra tikslinės, išmatuojamos ir įgyvendintinos per nustatytą laiką; |
| --- | --- |

c)

rodo aiškią kryptį ir yra tikslinės, išmatuojamos ir įgyvendintinos per nustatytą laiką;

| d) | yra daugiausia susijusios su plataus užmojo, bet realistiška mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla; |
| --- | --- |

d)

yra daugiausia susijusios su plataus užmojo, bet realistiška mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla;

| d) | yra daugiausia susijusios su plataus užmojo, bet realistiška mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla; |
| --- | --- |

d)

yra daugiausia susijusios su plataus užmojo, bet realistiška mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla;

| e) | skatina įvairių sričių, sektorių ir subjektų veiklą; |
| --- | --- |

e)

skatina įvairių sričių, sektorių ir subjektų veiklą;

| e) | skatina įvairių sričių, sektorių ir subjektų veiklą; |
| --- | --- |

e)

skatina įvairių sričių, sektorių ir subjektų veiklą;

| f) | gali būti įgyvendinamos taikant daugialypius principu „iš apačios į viršų“ pagrįstus sprendimus. |
| --- | --- |

f)

gali būti įgyvendinamos taikant daugialypius principu „iš apačios į viršų“ pagrįstus sprendimus.

| f) | gali būti įgyvendinamos taikant daugialypius principu „iš apačios į viršų“ pagrįstus sprendimus; |
| --- | --- |

f)

gali būti įgyvendinamos taikant daugialypius principu „iš apačios į viršų“ pagrįstus sprendimus;

| g) | padeda stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir įgyvendinti pažangiosios specializacijos strategijas. |
| --- | --- |

g)

padeda stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir įgyvendinti pažangiosios specializacijos strategijas.

padeda stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir įgyvendinti pažangiosios specializacijos strategijas.

14 pakeitimas

14 pakeitimas

8 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Kai kurios
  programos „Europos horizontas“ dalys gali būti įgyvendinamos kuriant Europos partnerystes. Dalyvauti Europos partnerystėse Sąjunga gali bet kuriuo iš šių būdų: | Įvairios
  programos „Europos horizontas“ dalys gali būti įgyvendinamos kuriant Europos partnerystes. Dalyvauti Europos partnerystėse Sąjunga gali bet kuriuo iš šių būdų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Kai kurios
  programos „Europos horizontas“ dalys gali būti įgyvendinamos kuriant Europos partnerystes. Dalyvauti Europos partnerystėse Sąjunga gali bet kuriuo iš šių būdų:

Kai kurios

Įvairios
  programos „Europos horizontas“ dalys gali būti įgyvendinamos kuriant Europos partnerystes. Dalyvauti Europos partnerystėse Sąjunga gali bet kuriuo iš šių būdų:

Įvairios

15 pakeitimas

15 pakeitimas

7 straipsnis, įrašyti 4 dalį

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Misijų rengimas turi būti atviras ir dalyvaujamasis procesas į jį įtraukiant visus vietos, regionų, Europos ir pasaulio lygmens suinteresuotuosius subjektus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

4.
     
  Misijų rengimas turi būti atviras ir dalyvaujamasis procesas į jį įtraukiant visus vietos, regionų, Europos ir pasaulio lygmens suinteresuotuosius subjektus.

16 pakeitimas

16 pakeitimas

9 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | III veiklos sričiai „Atvirosios inovacijos“ 2021–2027 m. skiriama 13 500 000 000 EUR, iš kurių: |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

c)

III veiklos sričiai „Atvirosios inovacijos“ 2021–2027 m. skiriama 13 500 000 000 EUR, iš kurių:

| c) | III veiklos sričiai „Atvirosios inovacijos“ 2021–2027 m. skiriama 13 500 000 000 EUR, iš kurių: |
| --- | --- |

c)

III veiklos sričiai „Atvirosios inovacijos“ 2021–2027 m. skiriama 13 500 000 000 EUR, iš kurių:

| | (1) | 10 500 000 000 EUR – Europos inovacijų tarybai, įskaitant
  iki
  500 000 000 EUR Europos inovacijų ekosistemoms; |
| --- | --- | --- |

(1)

10 500 000 000 EUR – Europos inovacijų tarybai, įskaitant
  iki
  500 000 000 EUR Europos inovacijų ekosistemoms;

iki

| | (1) | 10 500 000 000 EUR Europos inovacijų tarybai, įskaitant 500 000 000 Europos inovacijų ekosistemoms,
  kuriuos papildytų 1 500 000 EUR, perkelti iš II veiklos srities ir skirti jos teminiams prioritetams. Mažiausiai 1 000 000 000 EUR turėtų būti skirti kaip bendrų MVĮ rėmimo programų, ypač inkrementinių inovacijų, bendras finansavimas; |
| --- | --- | --- |

(1)

10 500 000 000 EUR Europos inovacijų tarybai, įskaitant 500 000 000 Europos inovacijų ekosistemoms,
  kuriuos papildytų 1 500 000 EUR, perkelti iš II veiklos srities ir skirti jos teminiams prioritetams. Mažiausiai 1 000 000 000 EUR turėtų būti skirti kaip bendrų MVĮ rėmimo programų, ypač inkrementinių inovacijų, bendras finansavimas;

kuriuos papildytų 1 500 000 EUR, perkelti iš II veiklos srities ir skirti jos teminiams prioritetams. Mažiausiai 1 000 000 000 EUR turėtų būti skirti kaip bendrų MVĮ rėmimo programų, ypač inkrementinių inovacijų, bendras finansavimas;

| | 2. | 3 000 000 000 EUR – Europos inovacijos ir technologijos institutui (EIT); |
| --- | --- | --- |

2.

3 000 000 000 EUR – Europos inovacijos ir technologijos institutui (EIT);

| | 2. | 3 000 000 000 EUR – Europos inovacijos ir technologijos institutui (EIT); |
| --- | --- | --- |

2.

3 000 000 000 EUR – Europos inovacijos ir technologijos institutui (EIT);

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Parama Europos inovacijų ekosistemoms bus labai susijusi su regioninėmis inovacijų ekosistemomis ir inovacijų centrais. Šiuo metu numatyta suma yra sąlyginė, o tai yra nepriimtina, be to ji yra per maža, kad galėtų turėti bendrą ir didesnį nei teritorinis poveikį. Šiai veiklai skirto biudžeto didinimas leistų regionams rasti savo vietą būsimoje programoje, parengiant struktūrines vidutinės trukmės ir ilgalaikes strategijas, kurių reikia Sąjungos inovaciniams pajėgumams sustiprinti.

17 pakeitimas

17 pakeitimas

9 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai, kuriuos galima perskirti pagal Reglamento (ES) xx/xx (Bendrųjų nuostatų reglamento) 21 straipsnį, valstybių narių prašymu gali būti perskirti Programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a punktą arba netiesiogiai pagal to paties straipsnio c punktą. Kai įmanoma, tie ištekliai panaudojami atitinkamos valstybės narės labui. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai, kuriuos galima perskirti pagal Reglamento (ES) xx/xx (Bendrųjų nuostatų reglamento) 21 straipsnį, valstybių narių prašymu gali būti perskirti Programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a punktą arba netiesiogiai pagal to paties straipsnio c punktą. Kai įmanoma, tie ištekliai panaudojami atitinkamos valstybės narės labui.

Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai, kuriuos galima perskirti pagal Reglamento (ES) xx/xx (Bendrųjų nuostatų reglamento) 21 straipsnį, valstybių narių prašymu gali būti perskirti Programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a punktą arba netiesiogiai pagal to paties straipsnio c punktą. Kai įmanoma, tie ištekliai panaudojami atitinkamos valstybės narės labui.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Perkelta į 11 straipsnį.

18 pakeitimas

18 pakeitimas

11 straipsnis

11 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Programa „Europos horizontas“ turėtų būti įgyvendinama užtikrinant sąveiką su kitomis Sąjungos programomis. Papildomasis ir derinamasis programos „Europos horizontas“ finansavimas turėtų būti vykdomas pagal tas pačias kaip ir šiai Programai nustatytas taikymo taisykles.




  prireikus gali būti skelbiami bendri su kitomis Sąjungos programomis kvietimai teikti paraiškas, tuo atveju taikant tik vienos iš programų dalyvavimo taisykles. Jei šie veiksmai susiję su „Europos horizontas“ programa, visiems įnašams taikomos šios Programos taisyklės. |
| veiksmams, kuriems suteiktas pažangumo ženklas arba kurie atitinka visas šias santykines sąlygas: | 2.
     veiksmams, kuriems suteiktas pažangumo ženklas arba kurie atitinka visas šias santykines sąlygas: |
| a) | jie buvo įvertinti atliekant pagal Programą paskelbto kvietimo teikti pasiūlymus procedūrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

1.
     
  Programa „Europos horizontas“ turėtų būti įgyvendinama užtikrinant sąveiką su kitomis Sąjungos programomis. Papildomasis ir derinamasis programos „Europos horizontas“ finansavimas turėtų būti vykdomas pagal tas pačias kaip ir šiai Programai nustatytas taikymo taisykles.

prireikus gali būti skelbiami bendri su kitomis Sąjungos programomis kvietimai teikti paraiškas, tuo atveju taikant tik vienos iš programų dalyvavimo taisykles. Jei šie veiksmai susiję su „Europos horizontas“ programa, visiems įnašams taikomos šios Programos taisyklės.

veiksmams, kuriems suteiktas pažangumo ženklas arba kurie atitinka visas šias santykines sąlygas:

2.
     veiksmams, kuriems suteiktas pažangumo ženklas arba kurie atitinka visas šias santykines sąlygas:

a)

jie buvo įvertinti atliekant pagal Programą paskelbto kvietimo teikti pasiūlymus procedūrą;

| a) | jie buvo įvertinti atliekant pagal Programą paskelbto kvietimo teikti pasiūlymus procedūrą; |
| --- | --- |

a)

jie buvo įvertinti atliekant pagal Programą paskelbto kvietimo teikti pasiūlymus procedūrą;

| b) | jie atitinka tame kvietime teikti pasiūlymus nustatytus minimaliuosius kokybės reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

jie atitinka tame kvietime teikti pasiūlymus nustatytus minimaliuosius kokybės reikalavimus;

| b) | jie atitinka tame kvietime teikti pasiūlymus nustatytus minimaliuosius kokybės reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

jie atitinka tame kvietime teikti pasiūlymus nustatytus minimaliuosius kokybės reikalavimus;

| c) | jie negali būti finansuojami pagal tą kvietimą teikti pasiūlymus dėl biudžeto apribojimų, |
| --- | --- |

c)

jie negali būti finansuojami pagal tą kvietimą teikti pasiūlymus dėl biudžeto apribojimų,

| c) | jie negali būti finansuojami pagal tą kvietimą teikti pasiūlymus dėl biudžeto apribojimų, |
| --- | --- |

c)

jie negali būti finansuojami pagal tą kvietimą teikti pasiūlymus dėl biudžeto apribojimų,

gali būti skiriama parama iš Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo, „Europos socialinio fondo +“ arba Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, laikantis Reglamento (ES) xx/xx (Bendrųjų nuostatų reglamento) [67] straipsnio 5 dalies arba Reglamento (ES) XX (Bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos reglamento) [8] straipsnio, su sąlyga, kad tie veiksmai dera su atitinkamos programos tikslais.
  Taikomos fondo, iš kurio teikiama parama, taisyklės.

Taikomos fondo, iš kurio teikiama parama, taisyklės.

gali būti skiriama parama iš Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo, „Europos socialinio fondo +“ arba Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, laikantis Reglamento (ES) xx/xx (Bendrųjų nuostatų reglamento) [67] straipsnio 5 dalies arba Reglamento (ES) xx/xx (Bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos reglamento) [8] straipsnio, su sąlyga, kad tie veiksmai dera su atitinkamos programos tikslais.

3.
     
  Veiksmams, vykdomiems kuriant 8 straipsnyje nurodytas Europos partnerystes, taip pat gali būti skiriamas kitų Sąjungos programų, valstybių narių ir jų vietos ir regionų valdžios institucijų įnašas tuo atveju taikant tik vienos iš programų dalyvavimo taisykles. Jei šie veiksmai susiję su „Europos horizontas“ programa, visiems įnašams gali būti taikomos šios Programos taisyklės, atsižvelgiant į Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos taisykles.

4.
     
  Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai, kuriuos galima perskirti pagal Reglamento (ES) xx/xx (Bendrųjų nuostatų reglamento) 21 straipsnį, valdymo institucijos prašymu:

| a) | gali būti perskirti programai „Europos horizontas“. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a punktą arba netiesiogiai pagal to paties straipsnio c punktą. Šie ištekliai naudojami, kai įmanoma, atitinkamos valdymo institucijos geografinėje vietovėje, atsižvelgiant į 18 straipsnio 7 dalies ir 19 straipsnio 1 dalies antrąją pastraipą; |
| --- | --- |

a)

gali būti perskirti programai „Europos horizontas“. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a punktą arba netiesiogiai pagal to paties straipsnio c punktą. Šie ištekliai naudojami, kai įmanoma, atitinkamos valdymo institucijos geografinėje vietovėje, atsižvelgiant į 18 straipsnio 7 dalies ir 19 straipsnio 1 dalies antrąją pastraipą;

| b) | arba laikomi perskirtais programai „Europos horizontas“, kai juos valdymo institucija tiesiogiai skiria bendrai programai bendrai finansuojamai pagal programą „Europos horizontas“. Programos „Europos horizontas“ taisyklės leidžia atlikti mokėjimus trečiosioms šalims pagal tokiu būdu bendrai finansuojamas bendras programas, laikantis taisyklių, nustatytų Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

b)

arba laikomi perskirtais programai „Europos horizontas“, kai juos valdymo institucija tiesiogiai skiria bendrai programai bendrai finansuojamai pagal programą „Europos horizontas“. Programos „Europos horizontas“ taisyklės leidžia atlikti mokėjimus trečiosioms šalims pagal tokiu būdu bendrai finansuojamas bendras programas, laikantis taisyklių, nustatytų Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Sena diskusija dėl sąveikos turi būti konkretizuota parengiant aiškią ir išsamią priemonę, kuri leis veiksmingai derinti finansavimą neatsižvelgiant į pažangumo ženklą ir visapusiškai išnaudoti Europos partnerysčių potencialą. Tačiau ši tvarka turi būti lanksti ir regionai turi turėti galimybę reaguoti ir sparčiai prisitaikyti prie iniciatyvų ir Europos ekosistemos pokyčių. Šiuo pakeitimu šis tikslas pasiekiamas, nes valdymo institucijoms suteikiama galia atlikti virtualų lėšų pervedimą tiesiogiai skiriant lėšas programai, kuri bendrai finansuojama pagal bendrąją programą, ir nuspręsti tokiu būdu dalyvauti be išankstinio programavimo ir neatliekant tikro lėšų pervedimo.

19 pakeitimas

19 pakeitimas

20 straipsnio 5 dalis

20 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Darbo programoje nurodomi kvietimai, pagal kuriuos pateiktiems pasiūlymams bus taikoma pažangumo ženklų suteikimo procedūra.
  Pareiškėjui iš anksto leidus, su paraiška ir jos vertinimu susijusia informacija gali būti dalijamasi su
  suinteresuotomis finansavimo institucijomis su sąlyga, kad sudaromi konfidencialumo susitarimai. | Darbo programoje nurodomi kvietimai, pagal kuriuos pateiktiems pasiūlymams bus taikoma pažangumo ženklų suteikimo procedūra.
  Pažangumo ženklas suteikiamas, jei pareiškėjas sutinka suteikti prieigą
  suinteresuotosioms finansavimo institucijoms prie su paraiška
  ir jos vertinimu susijusios informacijos
  su sąlyga, kad sudaromi konfidencialumo susitarimai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Darbo programoje nurodomi kvietimai, pagal kuriuos pateiktiems pasiūlymams bus taikoma pažangumo ženklų suteikimo procedūra.
  Pareiškėjui iš anksto leidus, su paraiška ir jos vertinimu susijusia informacija gali būti dalijamasi su
  suinteresuotomis finansavimo institucijomis su sąlyga, kad sudaromi konfidencialumo susitarimai.

Pareiškėjui iš anksto leidus, su paraiška ir jos vertinimu susijusia informacija gali būti dalijamasi su

Darbo programoje nurodomi kvietimai, pagal kuriuos pateiktiems pasiūlymams bus taikoma pažangumo ženklų suteikimo procedūra.
  Pažangumo ženklas suteikiamas, jei pareiškėjas sutinka suteikti prieigą
  suinteresuotosioms finansavimo institucijoms prie su paraiška
  ir jos vertinimu susijusios informacijos
  su sąlyga, kad sudaromi konfidencialumo susitarimai.

Pažangumo ženklas suteikiamas, jei pareiškėjas sutinka suteikti prieigą

ir jos vertinimu susijusios informacijos

20 pakeitimas

20 pakeitimas

23 straipsnis

23 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Veiksmui, kuriam skirtas įnašas iš kitos Sąjungos programos lėšų, taip pat gali būti skirtas įnašas iš Programos lėšų, jei tais įnašais dengiamos ne tos pačios išlaidos.
  Kiekvienam įnašui taikomos atitinkamoje Sąjungos programoje, iš kurios lėšų jis teikiamas veiksmui, nustatytos taisyklės.
  Sudėtinio finansavimo suma neviršija visų tinkamų finansuoti veiklos išlaidų, o iš skirtingų Sąjungos programų lėšų skiriama parama gali būti apskaičiuojama proporcingai, laikantis dokumentų, kuriais nustatomos paramos sąlygos. | Veiksmui, kuriam skirtas įnašas iš kitos Sąjungos programos lėšų, taip pat gali būti skirtas įnašas iš Programos lėšų, jei tais įnašais dengiamos ne tos pačios išlaidos. |
| | Jeigu šie įnašai kartu skiriami tai pačiai veiklai ir su ja susijusioms išlaidoms padengti,










  a) | šis veiksmas įgyvendinamas pagal tas pačias įgyvendinimo ir tinkamumo taisykles.


  Sudėtinio finansavimo suma neviršija visų tinkamų finansuoti veiklos išlaidų, o iš skirtingų Sąjungos programų lėšų skiriama parama gali būti apskaičiuojama proporcingai, laikantis dokumentų, kuriais nustatomos paramos sąlygos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Veiksmui, kuriam skirtas įnašas iš kitos Sąjungos programos lėšų, taip pat gali būti skirtas įnašas iš Programos lėšų, jei tais įnašais dengiamos ne tos pačios išlaidos.
  Kiekvienam įnašui taikomos atitinkamoje Sąjungos programoje, iš kurios lėšų jis teikiamas veiksmui, nustatytos taisyklės.
  Sudėtinio finansavimo suma neviršija visų tinkamų finansuoti veiklos išlaidų, o iš skirtingų Sąjungos programų lėšų skiriama parama gali būti apskaičiuojama proporcingai, laikantis dokumentų, kuriais nustatomos paramos sąlygos.

Kiekvienam įnašui taikomos atitinkamoje Sąjungos programoje, iš kurios lėšų jis teikiamas veiksmui, nustatytos taisyklės.

Veiksmui, kuriam skirtas įnašas iš kitos Sąjungos programos lėšų, taip pat gali būti skirtas įnašas iš Programos lėšų, jei tais įnašais dengiamos ne tos pačios išlaidos.

Jeigu šie įnašai kartu skiriami tai pačiai veiklai ir su ja susijusioms išlaidoms padengti,

Jeigu šie įnašai kartu skiriami tai pačiai veiklai ir su ja susijusioms išlaidoms padengti,

a)

a)

šis veiksmas įgyvendinamas pagal tas pačias įgyvendinimo ir tinkamumo taisykles.

šis veiksmas įgyvendinamas pagal tas pačias įgyvendinimo ir tinkamumo taisykles.

Sudėtinio finansavimo suma neviršija visų tinkamų finansuoti veiklos išlaidų, o iš skirtingų Sąjungos programų lėšų skiriama parama gali būti apskaičiuojama proporcingai, laikantis dokumentų, kuriais nustatomos paramos sąlygos.

| b) | veiksmas įgyvendinamas pagal programos, pagal kurią skiriamas pagrindinis įnašas, taisykles, taikant Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos taisykles 11 straipsnio 4 dalies b punkte nurodytu atveju. |
| --- | --- |

b)

b)

veiksmas įgyvendinamas pagal programos, pagal kurią skiriamas pagrindinis įnašas, taisykles, taikant Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos taisykles 11 straipsnio 4 dalies b punkte nurodytu atveju.

veiksmas įgyvendinamas pagal programos, pagal kurią skiriamas pagrindinis įnašas, taisykles, taikant Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos taisykles 11 straipsnio 4 dalies b punkte nurodytu atveju.

21 pakeitimas

21 pakeitimas

30 straipsnis

30 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Visai vykdant veiksmą finansuojamai veiklai taikoma viena finansavimo norma. Didžiausia norma nustatoma darbo programoje. | 1.   Visai vykdant veiksmą finansuojamai veiklai taikoma viena finansavimo norma. Didžiausia norma nustatoma darbo programoje. |
| 2.   Pagal Programą gali būti kompensuojama iki 100 % visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, išskyrus: | 2.   Pagal Programą gali būti kompensuojama iki 100 % visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, išskyrus: |
| a) | inovacijų veiksmus – jų atveju kompensuojama iki 70 % visų tinkamų finansuoti išlaidų, išskyrus ne pelno teisės subjektus, kurių atveju pagal Programą gali būti kompensuojama iki 100 % visų tinkamų finansuoti išlaidų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

1.   Visai vykdant veiksmą finansuojamai veiklai taikoma viena finansavimo norma. Didžiausia norma nustatoma darbo programoje.

1.   Visai vykdant veiksmą finansuojamai veiklai taikoma viena finansavimo norma. Didžiausia norma nustatoma darbo programoje.

2.   Pagal Programą gali būti kompensuojama iki 100 % visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, išskyrus:

2.   Pagal Programą gali būti kompensuojama iki 100 % visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, išskyrus:

a)

inovacijų veiksmus – jų atveju kompensuojama iki 70 % visų tinkamų finansuoti išlaidų, išskyrus ne pelno teisės subjektus, kurių atveju pagal Programą gali būti kompensuojama iki 100 % visų tinkamų finansuoti išlaidų;

| a) | inovacijų veiksmus – jų atveju kompensuojama iki 70 % visų tinkamų finansuoti išlaidų, išskyrus ne pelno teisės subjektus, kurių atveju pagal Programą gali būti kompensuojama iki 100 % visų tinkamų finansuoti išlaidų; |
| --- | --- |

a)

inovacijų veiksmus – jų atveju kompensuojama iki 70 % visų tinkamų finansuoti išlaidų, išskyrus ne pelno teisės subjektus, kurių atveju pagal Programą gali būti kompensuojama iki 100 % visų tinkamų finansuoti išlaidų;

| b) | bendro programos finansavimo veiksmus – jų atveju kompensuojama bent
  30 %
  , o nustatytais ir tinkamai pagrįstais atvejais – iki 70 % visų tinkamų finansuoti išlaidų. |
| --- | --- |

b)

bendro programos finansavimo veiksmus – jų atveju kompensuojama bent
  30 %
  , o nustatytais ir tinkamai pagrįstais atvejais – iki 70 % visų tinkamų finansuoti išlaidų.

30 %

| b) | bendro programos finansavimo veiksmus – jų atveju kompensuojama bent
  50 %
  , o nustatytais ir tinkamai pagrįstais atvejais – iki 70 % visų tinkamų finansuoti išlaidų. |
| --- | --- |

b)

bendro programos finansavimo veiksmus – jų atveju kompensuojama bent
  50 %
  , o nustatytais ir tinkamai pagrįstais atvejais – iki 70 % visų tinkamų finansuoti išlaidų.

50 %

3.   Šiame straipsnyje nustatytos finansavimo normos taikomos ir veiksmams, kurie ar kurių dalis finansuojami taikant fiksuotąją normą, vieneto įkainius ar fiksuotąsias sumas.

3.   Šiame straipsnyje nustatytos finansavimo normos taikomos ir veiksmams, kurie ar kurių dalis finansuojami taikant fiksuotąją normą, vieneto įkainius ar fiksuotąsias sumas.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Atitinka bendro finansavimo principą.

22 pakeitimas

22 pakeitimas

43 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Europos inovacijų tarybos priemonė „Accelerator“ skirta valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje įsisteigusiems teisės subjektams, kurie yra pradedančiosios įmonės, MVĮ arba vidutinės kapitalizacijos įmonės. Pasiūlymą gali teikti gavėjas arba vienas ar daugiau fizinių asmenų arba teisės subjektų, ketinančių įsteigti arba remti tą gavėją. | 1.   Europos inovacijų tarybos priemonė „Accelerator“ skirta valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje įsisteigusiems teisės subjektams, kurie yra pradedančiosios įmonės, MVĮ arba vidutinės kapitalizacijos įmonės. Pasiūlymą gali teikti gavėjas arba vienas ar daugiau fizinių asmenų arba teisės subjektų, ketinančių įsteigti arba remti tą gavėją. |
| 2.   Su mišriu finansavimu iš Europos inovacijų tarybos lėšų susijusio visų formų Sąjungos įnašo finansavimo suma numatoma ir suteikiama vienu bendru skyrimo sprendimu. | 2.   Su mišriu finansavimu iš Europos inovacijų tarybos lėšų susijusio visų formų Sąjungos įnašo finansavimo suma numatoma ir suteikiama vienu bendru skyrimo sprendimu. |
| 3.   Pasiūlymus pagal kiekvieno jų privalumus vertina nepriklausomi ekspertai, o jų atranka vykdoma kasmet skelbiant atvirą kvietimą, kuriam nustatomi galutiniai terminai; tai atliekama laikantis 24–26 straipsnių ir atsižvelgiant į 4 dalį. | 3.   Pasiūlymus pagal kiekvieno jų privalumus vertina nepriklausomi ekspertai, o jų atranka vykdoma kasmet skelbiant atvirą kvietimą, kuriam nustatomi galutiniai terminai; tai atliekama laikantis 24–26 straipsnių ir atsižvelgiant į 4 dalį. |
| 4.   Taikomi šie skyrimo kriterijai:






  — | pažangumo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

1.   Europos inovacijų tarybos priemonė „Accelerator“ skirta valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje įsisteigusiems teisės subjektams, kurie yra pradedančiosios įmonės, MVĮ arba vidutinės kapitalizacijos įmonės. Pasiūlymą gali teikti gavėjas arba vienas ar daugiau fizinių asmenų arba teisės subjektų, ketinančių įsteigti arba remti tą gavėją.

1.   Europos inovacijų tarybos priemonė „Accelerator“ skirta valstybėje narėje ar asocijuotojoje šalyje įsisteigusiems teisės subjektams, kurie yra pradedančiosios įmonės, MVĮ arba vidutinės kapitalizacijos įmonės. Pasiūlymą gali teikti gavėjas arba vienas ar daugiau fizinių asmenų arba teisės subjektų, ketinančių įsteigti arba remti tą gavėją.

2.   Su mišriu finansavimu iš Europos inovacijų tarybos lėšų susijusio visų formų Sąjungos įnašo finansavimo suma numatoma ir suteikiama vienu bendru skyrimo sprendimu.

2.   Su mišriu finansavimu iš Europos inovacijų tarybos lėšų susijusio visų formų Sąjungos įnašo finansavimo suma numatoma ir suteikiama vienu bendru skyrimo sprendimu.

3.   Pasiūlymus pagal kiekvieno jų privalumus vertina nepriklausomi ekspertai, o jų atranka vykdoma kasmet skelbiant atvirą kvietimą, kuriam nustatomi galutiniai terminai; tai atliekama laikantis 24–26 straipsnių ir atsižvelgiant į 4 dalį.

3.   Pasiūlymus pagal kiekvieno jų privalumus vertina nepriklausomi ekspertai, o jų atranka vykdoma kasmet skelbiant atvirą kvietimą, kuriam nustatomi galutiniai terminai; tai atliekama laikantis 24–26 straipsnių ir atsižvelgiant į 4 dalį.

4.   Taikomi šie skyrimo kriterijai:

—

pažangumo;

| — | poveikio; |
| --- | --- |

—

poveikio;

| — | su veiksmu susijusios rizikos lygio ir poreikio gauti Sąjungos paramą. |
| --- | --- |

—

su veiksmu susijusios rizikos lygio ir poreikio gauti Sąjungos paramą.

4.   Taikomi šie skyrimo kriterijai:

| — | pažangumo; |
| --- | --- |

—

pažangumo;

| — | poveikio; |
| --- | --- |

—

poveikio;

| — | su veiksmu susijusios rizikos lygio
  , nacionalinės, regioninės ir vietos lygmens paramos kokybės
  ir poreikio gauti Sąjungos paramą. |
| --- | --- |

—

su veiksmu susijusios rizikos lygio
  , nacionalinės, regioninės ir vietos lygmens paramos kokybės
  ir poreikio gauti Sąjungos paramą.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

NET jei „Accelerator“ priemone besinaudojančių įmonių tikslas turi būti plačioji rinka, jų sėkmė priklauso ne tik nuo jų finansinės struktūros, bet ir nuo paramos, kurią jos gauna palankioje ekosistemoje Europos, nacionaliniu ir vietos lygmenimis.

23 pakeitimas

23 pakeitimas

I priedas „Bendros veiklos kryptys“, 3 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | Europos inovacijų ekosistemos

  Intervencinės sritys: ryšių su regioniniais ir nacionaliniais inovacijų subjektais mezgimas ir parama, kuria valstybėms narėms ir asocijuotosioms šalims padedama įgyvendinti bendras tarpvalstybines inovacijų programas, pradedant inovacijų veiklai reikalingų socialinių emocinių įgūdžių ugdymu ir baigiant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmais, siekiant didinti Europos inovacijų sistemos veiksmingumą. Tuo bus papildoma Europos regioninės plėtros fondo parama inovacijų ekosistemoms ir su pažangiosios specializacijos klausimais susijusioms tarpregioninėms partnerystėms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

b)

Europos inovacijų ekosistemos

Europos inovacijų ekosistemos

Intervencinės sritys: ryšių su regioniniais ir nacionaliniais inovacijų subjektais mezgimas ir parama, kuria valstybėms narėms ir asocijuotosioms šalims padedama įgyvendinti bendras tarpvalstybines inovacijų programas, pradedant inovacijų veiklai reikalingų socialinių emocinių įgūdžių ugdymu ir baigiant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmais, siekiant didinti Europos inovacijų sistemos veiksmingumą. Tuo bus papildoma Europos regioninės plėtros fondo parama inovacijų ekosistemoms ir su pažangiosios specializacijos klausimais susijusioms tarpregioninėms partnerystėms.

| b) | Europos inovacijų ekosistemos


  Intervencinės sritys: ryšių su regioniniais ir nacionaliniais inovacijų subjektais mezgimas ir parama, kuria
  regioninių inovacijų ekosistemų subjektams ir tarpregioninių inovacijų programų inovacijų centrams,
  valstybėms narėms ir asocijuotosioms šalims padedama įgyvendinti tarpvalstybines inovacijų programas, pradedant inovacijų veiklai reikalingų socialinių emocinių įgūdžių ugdymu ir baigiant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmais, siekiant didinti Europos inovacijų sistemos veiksmingumą. Tuo bus papildoma Europos regioninės plėtros fondo parama inovacijų ekosistemoms ir su pažangiosios specializacijos klausimais susijusioms tarpregioninėms partnerystėms. |
| --- | --- |

b)

Europos inovacijų ekosistemos

Europos inovacijų ekosistemos

Intervencinės sritys: ryšių su regioniniais ir nacionaliniais inovacijų subjektais mezgimas ir parama, kuria
  regioninių inovacijų ekosistemų subjektams ir tarpregioninių inovacijų programų inovacijų centrams,
  valstybėms narėms ir asocijuotosioms šalims padedama įgyvendinti tarpvalstybines inovacijų programas, pradedant inovacijų veiklai reikalingų socialinių emocinių įgūdžių ugdymu ir baigiant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmais, siekiant didinti Europos inovacijų sistemos veiksmingumą. Tuo bus papildoma Europos regioninės plėtros fondo parama inovacijų ekosistemoms ir su pažangiosios specializacijos klausimais susijusioms tarpregioninėms partnerystėms.

Intervencinės sritys

regioninių inovacijų ekosistemų subjektams ir tarpregioninių inovacijų programų inovacijų centrams,

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Tai itin svarbu, kad būtų galima finansuoti tarpregioninius projektus.

24 pakeitimas

24 pakeitimas

II priedas „Veiksmų rūšys“, 6 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| — | bendro programos finansavimo veiksmas – veiksmas, kuriuo siekiama bendrai finansuoti programą, kurią sudarė ir (arba) įgyvendina mokslinių tyrimų ir inovacijų programas valdantys ir (arba) finansuojantys subjektai, išskyrus Sąjungos finansavimo įstaigas. Pagal tokią programą gali būti remiami tinklų kūrimo ir koordinavimo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir bandomieji veiksmai, inovacijų ir platinimo rinkoje veiksmai, mokymo ir judumo veiksmai, informuotumo didinimo ir komunikacijos, sklaidos ir naudojimosi rezultatais veiksmai arba jų derinys, tiesiogiai įgyvendinami tų subjektų arba trečiųjų šalių, kurioms tie subjektai gali teikti atitinkamą finansinę paramą, tokią kaip dotacijos, apdovanojimai, viešieji pirkimai ir mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“ lėšų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

—

bendro programos finansavimo veiksmas – veiksmas, kuriuo siekiama bendrai finansuoti programą, kurią sudarė ir (arba) įgyvendina mokslinių tyrimų ir inovacijų programas valdantys ir (arba) finansuojantys subjektai, išskyrus Sąjungos finansavimo įstaigas. Pagal tokią programą gali būti remiami tinklų kūrimo ir koordinavimo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir bandomieji veiksmai, inovacijų ir platinimo rinkoje veiksmai, mokymo ir judumo veiksmai, informuotumo didinimo ir komunikacijos, sklaidos ir naudojimosi rezultatais veiksmai arba jų derinys, tiesiogiai įgyvendinami tų subjektų arba trečiųjų šalių, kurioms tie subjektai gali teikti atitinkamą finansinę paramą, tokią kaip dotacijos, apdovanojimai, viešieji pirkimai ir mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“ lėšų;

| — | bendro programos finansavimo veiksmas – veiksmas, kuriuo siekiama bendrai finansuoti programą, kurią sudarė ir (arba) įgyvendina mokslinių tyrimų ir inovacijų programas valdantys ir (arba) finansuojantys subjektai, išskyrus Sąjungos finansavimo įstaigas.
  Šios rūšies veiksmu bus galima remti regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų veiklos programas ir jų tarpusavio bendradarbiavimą.
  Pagal tokią programą gali būti remiami tinklų kūrimo ir koordinavimo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir bandomieji veiksmai, inovacijų ir platinimo rinkoje veiksmai, mokymo ir judumo veiksmai, informuotumo didinimo ir komunikacijos, sklaidos ir naudojimosi rezultatais veiksmai arba jų derinys, tiesiogiai įgyvendinami tų subjektų arba trečiųjų šalių, kurioms tie subjektai gali teikti atitinkamą finansinę paramą, tokią kaip dotacijos, apdovanojimai, viešieji pirkimai ir mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“ lėšų; |
| --- | --- |

—

bendro programos finansavimo veiksmas – veiksmas, kuriuo siekiama bendrai finansuoti programą, kurią sudarė ir (arba) įgyvendina mokslinių tyrimų ir inovacijų programas valdantys ir (arba) finansuojantys subjektai, išskyrus Sąjungos finansavimo įstaigas.
  Šios rūšies veiksmu bus galima remti regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų veiklos programas ir jų tarpusavio bendradarbiavimą.
  Pagal tokią programą gali būti remiami tinklų kūrimo ir koordinavimo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir bandomieji veiksmai, inovacijų ir platinimo rinkoje veiksmai, mokymo ir judumo veiksmai, informuotumo didinimo ir komunikacijos, sklaidos ir naudojimosi rezultatais veiksmai arba jų derinys, tiesiogiai įgyvendinami tų subjektų arba trečiųjų šalių, kurioms tie subjektai gali teikti atitinkamą finansinę paramą, tokią kaip dotacijos, apdovanojimai, viešieji pirkimai ir mišrus finansavimas iš programos „Europos horizontas“ lėšų;

Šios rūšies veiksmu bus galima remti regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų veiklos programas ir jų tarpusavio bendradarbiavimą.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Tai itin svarbu, kad būtų galima finansuoti tarpregioninius projektus.

25 pakeitimas

25 pakeitimas

III priedas „Partnerystės“, 1 dalis, a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | įrodymai, kad įgyvendinant Europos partnerystę būtų
  veiksmingiau
  pasiekti susiję Programos tikslai, ypač siekis padaryti akivaizdų poveikį ES ir jos piliečiams, visų pirma įgyvendinti su pasauliniais uždaviniais ir moksliniais tyrimais bei inovacijomis susijusius tikslus, užtikrinti ES konkurencingumą ir padėti stiprinti Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvę bei tarptautinius įsipareigojimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

a)

įrodymai, kad įgyvendinant Europos partnerystę būtų
  veiksmingiau
  pasiekti susiję Programos tikslai, ypač siekis padaryti akivaizdų poveikį ES ir jos piliečiams, visų pirma įgyvendinti su pasauliniais uždaviniais ir moksliniais tyrimais bei inovacijomis susijusius tikslus, užtikrinti ES konkurencingumą ir padėti stiprinti Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvę bei tarptautinius įsipareigojimus.

veiksmingiau

| a) | įrodymai, kad įgyvendinant Europos partnerystę būtų
  visų pirma veiksmingai
  pasiekti susiję Programos tikslai, ypač siekis padaryti akivaizdų poveikį ES ir jos piliečiams, visų pirma įgyvendinti su pasauliniais uždaviniais ir moksliniais tyrimais bei inovacijomis susijusius tikslus, užtikrinti ES konkurencingumą ir padėti stiprinti Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvę bei tarptautinius įsipareigojimus. |
| --- | --- |

a)

įrodymai, kad įgyvendinant Europos partnerystę būtų
  visų pirma veiksmingai
  pasiekti susiję Programos tikslai, ypač siekis padaryti akivaizdų poveikį ES ir jos piliečiams, visų pirma įgyvendinti su pasauliniais uždaviniais ir moksliniais tyrimais bei inovacijomis susijusius tikslus, užtikrinti ES konkurencingumą ir padėti stiprinti Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvę bei tarptautinius įsipareigojimus.

visų pirma veiksmingai

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Dabartinė formuluotė yra labai apribojanti ir gali smarkiai apriboti Europos partnerystės aprėptį.

26 pakeitimas

26 pakeitimas

IV priedas „Sąveika su kitomis programomis“, 4 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | Sąveika su „Europos socialiniu fondu +“ (ESF+) padės užtikrinti, kad:






  a) | ESF+ padėtų, įgyvendinant nacionalines ir regionines programas, plačiu mastu integruoti ir išplėtoti iš Programos lėšų remiamas naujoviškas mokymo programas, kad žmonės galėtų įgyti ateities profesijoms reikalingų įgūdžių ir gebėjimų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

4.

Sąveika su „Europos socialiniu fondu +“ (ESF+) padės užtikrinti, kad:

a)

ESF+ padėtų, įgyvendinant nacionalines ir regionines programas, plačiu mastu integruoti ir išplėtoti iš Programos lėšų remiamas naujoviškas mokymo programas, kad žmonės galėtų įgyti ateities profesijoms reikalingų įgūdžių ir gebėjimų;

| 4. | Sąveika su „Europos socialiniu fondu +“ (ESF+) padės užtikrinti, kad:






  a) | ESF+ padėtų, įgyvendinant nacionalines, regionines
  arba tarpregionines
  programas, plačiu mastu integruoti ir išplėtoti iš Programos lėšų remiamas naujoviškas mokymo programas, kad žmonės galėtų įgyti ateities profesijoms reikalingų įgūdžių ir gebėjimų; |
| --- | --- | --- |

4.

Sąveika su „Europos socialiniu fondu +“ (ESF+) padės užtikrinti, kad:

a)

ESF+ padėtų, įgyvendinant nacionalines, regionines
  arba tarpregionines
  programas, plačiu mastu integruoti ir išplėtoti iš Programos lėšų remiamas naujoviškas mokymo programas, kad žmonės galėtų įgyti ateities profesijoms reikalingų įgūdžių ir gebėjimų;

arba tarpregionines

27 pakeitimas

27 pakeitimas

IV priedas „Sąveika su kitomis programomis“, 6 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 6. | Sąveika su Skaitmeninės Europos programa (SEP) padės užtikrinti, kad: |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

6.

Sąveika su Skaitmeninės Europos programa (SEP) padės užtikrinti, kad:

| 6. | Sąveika su Skaitmeninės Europos programa (SEP) padės užtikrinti, kad: |
| --- | --- |

6.

Sąveika su Skaitmeninės Europos programa (SEP) padės užtikrinti, kad:

| | a) | atsižvelgiant į tai, kad kelios Programoje ir SEP nustatytos teminės sritys yra panašios, remiamų veiksmų rūšys, numatomas jų rezultatas ir jų intervencinė logika būtų skirtingi ir papildytų vieni kitus; |
| --- | --- | --- |

a)

atsižvelgiant į tai, kad kelios Programoje ir SEP nustatytos teminės sritys yra panašios, remiamų veiksmų rūšys, numatomas jų rezultatas ir jų intervencinė logika būtų skirtingi ir papildytų vieni kitus;

| | a) | atsižvelgiant į tai, kad kelios Programoje ir SEP nustatytos teminės sritys yra panašios, remiamų veiksmų rūšys, numatomas jų rezultatas ir jų intervencinė logika būtų skirtingi ir papildytų vieni kitus; |
| --- | --- | --- |

a)

atsižvelgiant į tai, kad kelios Programoje ir SEP nustatytos teminės sritys yra panašios, remiamų veiksmų rūšys, numatomas jų rezultatas ir jų intervencinė logika būtų skirtingi ir papildytų vieni kitus;

| | b) | pagal Programą sudarant strateginius mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos planus, būtų nustatomi ir nurodomi su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susiję skaitmeninės srities poreikiai; į tai įeina: su itin našiu skaičiavimu, dirbtiniu intelektu ir kibernetiniu saugumu susiję moksliniai tyrimai ir inovacijos, skaitmeninių technologijų derinimas su kitomis didelio poveikio technologijomis ir netechnologinėmis inovacijomis; parama įmonių, kuriančių proveržio inovacijas (kurių daugeliu bus derinamos skaitmeninės ir fizinės technologijos), veiklos plėtrai; skaitmeninių aspektų įtraukimas į visą veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“; parama skaitmeninei mokslinių tyrimų infrastruktūrai; |
| --- | --- | --- |

b)

pagal Programą sudarant strateginius mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos planus, būtų nustatomi ir nurodomi su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susiję skaitmeninės srities poreikiai; į tai įeina: su itin našiu skaičiavimu, dirbtiniu intelektu ir kibernetiniu saugumu susiję moksliniai tyrimai ir inovacijos, skaitmeninių technologijų derinimas su kitomis didelio poveikio technologijomis ir netechnologinėmis inovacijomis; parama įmonių, kuriančių proveržio inovacijas (kurių daugeliu bus derinamos skaitmeninės ir fizinės technologijos), veiklos plėtrai; skaitmeninių aspektų įtraukimas į visą veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“; parama skaitmeninei mokslinių tyrimų infrastruktūrai;

| | b) | pagal Programą sudarant strateginius mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos planus, būtų nustatomi ir nurodomi su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susiję skaitmeninės srities poreikiai; į tai įeina: su itin našiu skaičiavimu, dirbtiniu intelektu ir kibernetiniu saugumu susiję moksliniai tyrimai ir inovacijos, skaitmeninių technologijų derinimas su kitomis didelio poveikio technologijomis ir netechnologinėmis inovacijomis; parama įmonių, kuriančių proveržio inovacijas (kurių daugeliu bus derinamos skaitmeninės ir fizinės technologijos), veiklos plėtrai; skaitmeninių aspektų įtraukimas į visą veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“;
  pagalba skaitmeninių inovacijų veiksmų grupėms
  ir parama skaitmeninei mokslinių tyrimų infrastruktūrai; |
| --- | --- | --- |

b)

pagal Programą sudarant strateginius mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos planus, būtų nustatomi ir nurodomi su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susiję skaitmeninės srities poreikiai; į tai įeina: su itin našiu skaičiavimu, dirbtiniu intelektu ir kibernetiniu saugumu susiję moksliniai tyrimai ir inovacijos, skaitmeninių technologijų derinimas su kitomis didelio poveikio technologijomis ir netechnologinėmis inovacijomis; parama įmonių, kuriančių proveržio inovacijas (kurių daugeliu bus derinamos skaitmeninės ir fizinės technologijos), veiklos plėtrai; skaitmeninių aspektų įtraukimas į visą veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“;
  pagalba skaitmeninių inovacijų veiksmų grupėms
  ir parama skaitmeninei mokslinių tyrimų infrastruktūrai;

pagalba skaitmeninių inovacijų veiksmų grupėms

28 pakeitimas

28 pakeitimas

Įrašyti naują punktą V priedo „Pagrindiniai poveikio trajektorijų rodikliai“ pabaigoje, p. 17

Įrašyti naują punktą V priedo „Pagrindiniai poveikio trajektorijų rodikliai“ pabaigoje, p. 17

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| | Teritorinio poveikio trajektorijų rodikliai




  Numatoma, kad Programa bus daromas poveikis vystymuisi ir ekonominiam pertvarkymui vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu prisidedant prie ES technologijų bazės ir jos konkurencingumo stiprinimo.


  (žr. lentelę, kuri pateikiama kartu su šiuo pakeitimu) |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Teritorinio poveikio trajektorijų rodikliai

Teritorinio poveikio trajektorijų rodikliai

Numatoma, kad Programa bus daromas poveikis vystymuisi ir ekonominiam pertvarkymui vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu prisidedant prie ES technologijų bazės ir jos konkurencingumo stiprinimo.

Numatoma, kad Programa bus daromas poveikis vystymuisi ir ekonominiam pertvarkymui vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu prisidedant prie ES technologijų bazės ir jos konkurencingumo stiprinimo.

(žr. lentelę, kuri pateikiama kartu su šiuo pakeitimu)

| Teritorinis poveikis | Trumpasis laikotarpis | Vidutinės trukmės laikotarpis | Ilgalaikis laikotarpis |
| --- | --- | --- | --- |
| Indėlis į ekonomikos augimą ir teritorijų ekonominę pertvarką | Finansavimo šaltinių sąveika





  Viešojo ir privačiojo sektorių bendro finansavimo sutelkimas atsižvelgiant į bendrosios programos (BP) projektus prieš, per jos įgyvendinimą ir po įgyvendinimo | Indėlis į strateginius prioritetus





  BP projektų, kuriais prisidedama prie pažangiosios specializacijos regionų ir nacionaliniu lygmeniu, dalis | Indėlis į ekonomikos augimą ir ekonominę pertvarką





  Įmonių kūrimas ir ekosistemų pažangiosios specializacijos sektorių rinkos dalies augimas |
| Piliečiams naudinga mokslinių tyrimų ir inovacijų sklaida ir panaudojimas teritorijose ir pačių teritorijų vykdomi su tuo susiję veiksmai | Naudojimasis





  Teritorijų suinteresuotųjų subjektų, visu pirma viešojo sektoriaus naudojimasis pagal BP vykdomų mokslinių tyrimų ir inovacijų dalimi | Diegimas





  Dalies inovacijų diegimas ir platinimas visiems susijusių teritorijų partneriams dalyvaujant viešajam sektoriui | Atkartojimas





  Inovacijų naudojimas ir sklaida kitose teritorijose |
| Parama kompetencijos tinklų ir inovacijų centrų vystymuisi ir investicijoms | Regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų ir kompetencijos centrų bendradarbiavimas visoje Sąjungoje





  Projektai arba dalis projektų finansuojamų pagal BP, paskatinę tolesnį įvairių teritorijų institucijų ir su nurodytomis kategorijomis susijusių subjektų bendradarbiavimą | Regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų vystymas





  Numatomas bendradarbiavimo, grindžiamo rezultatais, pasiektais BP lėšomis, poveikis regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų vystymui | Indėlis į atotrūkio inovacijų srityje mažinimą





  Numatomas kumuliacinis rezultatų, pasiektų BP lėšomis, poveikis mažinant inovacijų atotrūkį ES |

Teritorinis poveikis

Teritorinis poveikis

Trumpasis laikotarpis

Trumpasis laikotarpis

Vidutinės trukmės laikotarpis

Vidutinės trukmės laikotarpis

Ilgalaikis laikotarpis

Ilgalaikis laikotarpis

Indėlis į ekonomikos augimą ir teritorijų ekonominę pertvarką

Indėlis į ekonomikos augimą ir teritorijų ekonominę pertvarką

Finansavimo šaltinių sąveika

Finansavimo šaltinių sąveika

Viešojo ir privačiojo sektorių bendro finansavimo sutelkimas atsižvelgiant į bendrosios programos (BP) projektus prieš, per jos įgyvendinimą ir po įgyvendinimo

Viešojo ir privačiojo sektorių bendro finansavimo sutelkimas atsižvelgiant į bendrosios programos (BP) projektus prieš, per jos įgyvendinimą ir po įgyvendinimo

Indėlis į strateginius prioritetus

Indėlis į strateginius prioritetus

BP projektų, kuriais prisidedama prie pažangiosios specializacijos regionų ir nacionaliniu lygmeniu, dalis

BP projektų, kuriais prisidedama prie pažangiosios specializacijos regionų ir nacionaliniu lygmeniu, dalis

Indėlis į ekonomikos augimą ir ekonominę pertvarką

Indėlis į ekonomikos augimą ir ekonominę pertvarką

Įmonių kūrimas ir ekosistemų pažangiosios specializacijos sektorių rinkos dalies augimas

Įmonių kūrimas ir ekosistemų pažangiosios specializacijos sektorių rinkos dalies augimas

Piliečiams naudinga mokslinių tyrimų ir inovacijų sklaida ir panaudojimas teritorijose ir pačių teritorijų vykdomi su tuo susiję veiksmai

Piliečiams naudinga mokslinių tyrimų ir inovacijų sklaida ir panaudojimas teritorijose ir pačių teritorijų vykdomi su tuo susiję veiksmai

Naudojimasis

Naudojimasis

Teritorijų suinteresuotųjų subjektų, visu pirma viešojo sektoriaus naudojimasis pagal BP vykdomų mokslinių tyrimų ir inovacijų dalimi

Teritorijų suinteresuotųjų subjektų, visu pirma viešojo sektoriaus naudojimasis pagal BP vykdomų mokslinių tyrimų ir inovacijų dalimi

Diegimas

Diegimas

Dalies inovacijų diegimas ir platinimas visiems susijusių teritorijų partneriams dalyvaujant viešajam sektoriui

Dalies inovacijų diegimas ir platinimas visiems susijusių teritorijų partneriams dalyvaujant viešajam sektoriui

Atkartojimas

Atkartojimas

Inovacijų naudojimas ir sklaida kitose teritorijose

Inovacijų naudojimas ir sklaida kitose teritorijose

Parama kompetencijos tinklų ir inovacijų centrų vystymuisi ir investicijoms

Parama kompetencijos tinklų ir inovacijų centrų vystymuisi ir investicijoms

Regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų ir kompetencijos centrų bendradarbiavimas visoje Sąjungoje

Regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų ir kompetencijos centrų bendradarbiavimas visoje Sąjungoje

Projektai arba dalis projektų finansuojamų pagal BP, paskatinę tolesnį įvairių teritorijų institucijų ir su nurodytomis kategorijomis susijusių subjektų bendradarbiavimą

Projektai arba dalis projektų finansuojamų pagal BP, paskatinę tolesnį įvairių teritorijų institucijų ir su nurodytomis kategorijomis susijusių subjektų bendradarbiavimą

Regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų vystymas

Regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų vystymas

Numatomas bendradarbiavimo, grindžiamo rezultatais, pasiektais BP lėšomis, poveikis regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų vystymui

Numatomas bendradarbiavimo, grindžiamo rezultatais, pasiektais BP lėšomis, poveikis regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų vystymui

Indėlis į atotrūkio inovacijų srityje mažinimą

Indėlis į atotrūkio inovacijų srityje mažinimą

Numatomas kumuliacinis rezultatų, pasiektų BP lėšomis, poveikis mažinant inovacijų atotrūkį ES

Numatomas kumuliacinis rezultatų, pasiektų BP lėšomis, poveikis mažinant inovacijų atotrūkį ES

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Tarp kitų Komisijos pasiūlytų poveikio trajektorijų rodiklių aiškiai nurodomi teritorinio poveikio rodikliai. Šis pasiūlymas atitinka Komisijos parengto pasiūlymo V priedo tekstą (pavadinimas, paaiškinimai ir lentelė).

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“

(COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD))

final

29 pakeitimas

29 pakeitimas

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| atsižvelgiant į svarbų mokslinių tyrimų ir inovacijų indėlį sprendžiant maisto, žemės ūkio, kaimo plėtros ir bioekonomikos sričių uždavinius ir siekiant pasinaudoti atitinkamomis mokslinių tyrimų ir inovacijų galimybėmis, užtikrinant glaudžią sinergiją su bendra žemės ūkio politika, pagal specialiąją programą vykdomai veiklai paremti 2021–2027 m. laikotarpiu veiksmų grupei „Maistas ir gamtos ištekliai“ bus skirta 10 mlrd. EUR; | atsižvelgiant į svarbų mokslinių tyrimų ir inovacijų indėlį sprendžiant maisto, žemės ūkio, kaimo plėtros
  , jūrų, žuvininkystės
  ir bioekonomikos sričių uždavinius ir siekiant pasinaudoti atitinkamomis mokslinių tyrimų ir inovacijų galimybėmis, užtikrinant glaudžią sinergiją su bendra žemės ūkio politika
  , integruota jūrų politika ir bendra žuvininkystės politika
  pagal specialiąją programą vykdomai veiklai paremti 2021–2027 m. laikotarpiu veiksmų grupei „Maistas ir gamtos ištekliai“ bus skirta 10 mlrd. EUR; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

atsižvelgiant į svarbų mokslinių tyrimų ir inovacijų indėlį sprendžiant maisto, žemės ūkio, kaimo plėtros ir bioekonomikos sričių uždavinius ir siekiant pasinaudoti atitinkamomis mokslinių tyrimų ir inovacijų galimybėmis, užtikrinant glaudžią sinergiją su bendra žemės ūkio politika, pagal specialiąją programą vykdomai veiklai paremti 2021–2027 m. laikotarpiu veiksmų grupei „Maistas ir gamtos ištekliai“ bus skirta 10 mlrd. EUR;

atsižvelgiant į svarbų mokslinių tyrimų ir inovacijų indėlį sprendžiant maisto, žemės ūkio, kaimo plėtros
  , jūrų, žuvininkystės
  ir bioekonomikos sričių uždavinius ir siekiant pasinaudoti atitinkamomis mokslinių tyrimų ir inovacijų galimybėmis, užtikrinant glaudžią sinergiją su bendra žemės ūkio politika
  , integruota jūrų politika ir bendra žuvininkystės politika
  pagal specialiąją programą vykdomai veiklai paremti 2021–2027 m. laikotarpiu veiksmų grupei „Maistas ir gamtos ištekliai“ bus skirta 10 mlrd. EUR;

, jūrų, žuvininkystės

, integruota jūrų politika ir bendra žuvininkystės politika

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Jūrų reikalai ir žuvininkystė yra itin svarbūs ES, todėl labai svarbu nurodyti šiuos sektorius.

30 pakeitimas

30 pakeitimas

Nauja konstatuojamoji dalis (7a):

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | atsižvelgiant į didelius su jūrų klausimais susijusius uždavinius užimtumo (mėlynosios ekonomikos), aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita srityse, šie uždaviniai bus vienas iš kompleksinių Programos prioritetų; bus vykdoma speciali Programos stebėsena ir nustatytas konkretus tikslas vykdyti Programą pagal strateginį programavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

(7a)

(7a)

atsižvelgiant į didelius su jūrų klausimais susijusius uždavinius užimtumo (mėlynosios ekonomikos), aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita srityse, šie uždaviniai bus vienas iš kompleksinių Programos prioritetų; bus vykdoma speciali Programos stebėsena ir nustatytas konkretus tikslas vykdyti Programą pagal strateginį programavimą;

atsižvelgiant į didelius su jūrų klausimais susijusius uždavinius užimtumo (mėlynosios ekonomikos), aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita srityse, šie uždaviniai bus vienas iš kompleksinių Programos prioritetų; bus vykdoma speciali Programos stebėsena ir nustatytas konkretus tikslas vykdyti Programą pagal strateginį programavimą;

31 pakeitimas

31 pakeitimas

2 straipsnis

2 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Specialiosios programos veiklos tikslai yra šie: | Specialiosios programos veiklos tikslai yra šie: |
| a) | stiprinti ir skleisti kompetenciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Specialiosios programos veiklos tikslai yra šie:

Specialiosios programos veiklos tikslai yra šie:

a)

stiprinti ir skleisti kompetenciją;

| a) | stiprinti ir skleisti kompetenciją; |
| --- | --- |

a)

stiprinti ir skleisti kompetenciją;

| b) | didinti įvairių sektorių ir sričių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

b)

didinti įvairių sektorių ir sričių bendradarbiavimą;

| b) | didinti įvairių sektorių ir sričių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

b)

didinti įvairių sektorių ir sričių bendradarbiavimą;

| c) | visoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje sujungti ir plėtoti mokslinių tyrimų infrastruktūrą; |
| --- | --- |

c)

visoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje sujungti ir plėtoti mokslinių tyrimų infrastruktūrą;

| c) | visoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje sujungti ir plėtoti mokslinių tyrimų infrastruktūrą; |
| --- | --- |

c)

visoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje sujungti ir plėtoti mokslinių tyrimų infrastruktūrą;

| d) | stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

d)

stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą;

| d) | stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

d)

stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą;

| e) | mokslo darbuotojus ir naujovių kūrėjus pritraukti į Europos mokslinių tyrimų erdvę, mokyti ir išlaikyti joje, be kita ko, skatinant mokslo darbuotojų judumą; |
| --- | --- |

e)

mokslo darbuotojus ir naujovių kūrėjus pritraukti į Europos mokslinių tyrimų erdvę, mokyti ir išlaikyti joje, be kita ko, skatinant mokslo darbuotojų judumą;

| e) | mokslo darbuotojus ir naujovių kūrėjus pritraukti į Europos mokslinių tyrimų erdvę, mokyti ir išlaikyti joje, be kita ko, skatinant mokslo darbuotojų judumą; |
| --- | --- |

e)

mokslo darbuotojus ir naujovių kūrėjus pritraukti į Europos mokslinių tyrimų erdvę, mokyti ir išlaikyti joje, be kita ko, skatinant mokslo darbuotojų judumą;

| f) | skatinti atvirąjį mokslą ir užtikrinti jo matomumą visuomenėje ir atvirą prieigą prie rezultatų; |
| --- | --- |

f)

skatinti atvirąjį mokslą ir užtikrinti jo matomumą visuomenėje ir atvirą prieigą prie rezultatų;

| f) | skatinti atvirąjį mokslą ir užtikrinti jo matomumą visuomenėje ir atvirą prieigą prie rezultatų; |
| --- | --- |

f)

skatinti atvirąjį mokslą ir užtikrinti jo matomumą visuomenėje ir atvirą prieigą prie rezultatų;

| g) | aktyviai skleisti ir naudoti rezultatus, visų pirma politikos rengimui; |
| --- | --- |

g)

aktyviai skleisti ir naudoti rezultatus, visų pirma politikos rengimui;

| g) | aktyviai skleisti ir naudoti rezultatus, visų pirma politikos rengimui; |
| --- | --- |

g)

aktyviai skleisti ir naudoti rezultatus, visų pirma politikos rengimui;

| h) | padėti įgyvendinti Sąjungos politikos prioritetus; |
| --- | --- |

h)

padėti įgyvendinti Sąjungos politikos prioritetus;

| h) | padėti įgyvendinti Sąjungos politikos prioritetus; |
| --- | --- |

h)

padėti įgyvendinti Sąjungos politikos prioritetus;

| (ha) | išplėsti pažangiosios specializacijos strategijų įgyvendinimą ir stiprinti regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų konkurencingumą; |
| --- | --- |

(ha)

(h

)

išplėsti pažangiosios specializacijos strategijų įgyvendinimą ir stiprinti regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų konkurencingumą;

išplėsti pažangiosios specializacijos strategijų įgyvendinimą ir stiprinti regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų konkurencingumą;

| i) | stiprinti mokslinių tyrimų bei inovacijų ir kitų politikos krypčių, įskaitant darnaus vystymosi tikslus, sąsają; |
| --- | --- |

i)

stiprinti mokslinių tyrimų bei inovacijų ir kitų politikos krypčių, įskaitant darnaus vystymosi tikslus, sąsają;

| i) | stiprinti mokslinių tyrimų bei inovacijų ir kitų politikos krypčių, įskaitant darnaus vystymosi tikslus, sąsają; |
| --- | --- |

i)

stiprinti mokslinių tyrimų bei inovacijų ir kitų politikos krypčių, įskaitant darnaus vystymosi tikslus, sąsają;

| j) | vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų misijas per nustatytą laikotarpį pasiekti plataus užmojo tikslus; |
| --- | --- |

j)

vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų misijas per nustatytą laikotarpį pasiekti plataus užmojo tikslus;

| j) | vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų misijas per nustatytą laikotarpį pasiekti plataus užmojo tikslus; |
| --- | --- |

j)

vykdant mokslinių tyrimų ir inovacijų misijas per nustatytą laikotarpį pasiekti plataus užmojo tikslus;

| k) | įtraukti piliečius ir galutinius naudotojus į bendro projektavimo ir bendro kūrimo procesus; |
| --- | --- |

k)

įtraukti piliečius ir galutinius naudotojus į bendro projektavimo ir bendro kūrimo procesus;

| k) | įtraukti piliečius ir galutinius naudotojus į bendro projektavimo ir bendro kūrimo procesus; |
| --- | --- |

k)

įtraukti piliečius ir galutinius naudotojus į bendro projektavimo ir bendro kūrimo procesus;

| l) | gerinti mokslinę komunikaciją; |
| --- | --- |

l)

gerinti mokslinę komunikaciją;

| l) | gerinti mokslinę komunikaciją; |
| --- | --- |

l)

gerinti mokslinę komunikaciją;

| m) | spartinti pramonės pertvarką; |
| --- | --- |

m)

spartinti pramonės pertvarką;

| m) | spartinti pramonės pertvarką
  ir visų pirma perėjimą prie ekologiškos ir skaitmeninių technologijų pramonės, kartu kuriant tvarias ir kokybiškas darbo vietas
  ; |
| --- | --- |

m)

spartinti pramonės pertvarką
  ir visų pirma perėjimą prie ekologiškos ir skaitmeninių technologijų pramonės, kartu kuriant tvarias ir kokybiškas darbo vietas
  ;

ir visų pirma perėjimą prie ekologiškos ir skaitmeninių technologijų pramonės, kartu kuriant tvarias ir kokybiškas darbo vietas

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Bendrosios programos veiklos tikslai turėtų padėti įgyvendinti pažangiosios specializacijos strategijas ES valstybėse narėse ir jų regionuose; šios strategijos yra svarbiausia ES paramos moksliniams tyrimams ir inovacijoms dalis [COM (2018) 306 final].

final

32 pakeitimas

32 pakeitimas

5 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekvienai misijai gali būti sukurta misijos valdyba. Ją sudaro maždaug 15 aukšto lygio asmenų, įskaitant atitinkamų galutinių naudotojų atstovus. Misijos grupė pataria dėl: | Kiekvienai misijai gali būti sukurta misijos valdyba. Ją sudaro maždaug 15 aukšto lygio asmenų, įskaitant atitinkamų galutinių naudotojų atstovus
  ir viešojo ir privačiojo sektorių subjektu
  s. Misijos grupė pataria dėl: |
| b) | darbo programų turinio ir jų persvarstymo, kai to reikia misijos tikslams pasiekti, bendradarbiaujant su suinteresuotosiomis šalimis ir
  , prireikus,
  su visuomene; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Kiekvienai misijai gali būti sukurta misijos valdyba. Ją sudaro maždaug 15 aukšto lygio asmenų, įskaitant atitinkamų galutinių naudotojų atstovus. Misijos grupė pataria dėl:

Kiekvienai misijai gali būti sukurta misijos valdyba. Ją sudaro maždaug 15 aukšto lygio asmenų, įskaitant atitinkamų galutinių naudotojų atstovus
  ir viešojo ir privačiojo sektorių subjektu
  s. Misijos grupė pataria dėl:

ir viešojo ir privačiojo sektorių subjektu

b)

darbo programų turinio ir jų persvarstymo, kai to reikia misijos tikslams pasiekti, bendradarbiaujant su suinteresuotosiomis šalimis ir
  , prireikus,
  su visuomene;

, prireikus,

| b) | darbo programų turinio ir jų persvarstymo, kai to reikia misijos tikslams pasiekti, bendradarbiaujant su
  valstybių narių politikos formuotojais, vietos ir regionų valdžios institucijomis
  , suinteresuotosiomis šalimis ir su visuomene; |
| --- | --- |

b)

darbo programų turinio ir jų persvarstymo, kai to reikia misijos tikslams pasiekti, bendradarbiaujant su
  valstybių narių politikos formuotojais, vietos ir regionų valdžios institucijomis
  , suinteresuotosiomis šalimis ir su visuomene;

valstybių narių politikos formuotojais, vietos ir regionų valdžios institucijomis

33 pakeitimas

33 pakeitimas

10 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.Gavusi prašymą EIT valdyba gali teikti rekomendacijas Komisijai: | Gavusi prašymą EIT valdyba gali teikti rekomendacijas Komisijai: |
| a) | bet kokiu klausimu, kuris inovacijų požiūriu gali gerinti ir skatinti inovacijų ekosistemas visoje Europoje, padėti siekti EIT elemento tikslų bei didinti jo poveikį ir didinti novatoriškų įmonių gebėjimą diegti savo sprendimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

2.Gavusi prašymą EIT valdyba gali teikti rekomendacijas Komisijai:

Gavusi prašymą EIT valdyba gali teikti rekomendacijas Komisijai:

a)

bet kokiu klausimu, kuris inovacijų požiūriu gali gerinti ir skatinti inovacijų ekosistemas visoje Europoje, padėti siekti EIT elemento tikslų bei didinti jo poveikį ir didinti novatoriškų įmonių gebėjimą diegti savo sprendimus;

| a) | bet kokiu klausimu, kuris inovacijų požiūriu gali gerinti ir skatinti inovacijų ekosistemas visoje Europoje
  , visų pirma regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų bendradarbiavimą
  , padėti siekti EIT elemento tikslų bei didinti jo poveikį ir didinti novatoriškų įmonių gebėjimą diegti savo sprendimus; |
| --- | --- |

a)

bet kokiu klausimu, kuris inovacijų požiūriu gali gerinti ir skatinti inovacijų ekosistemas visoje Europoje
  , visų pirma regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų bendradarbiavimą
  , padėti siekti EIT elemento tikslų bei didinti jo poveikį ir didinti novatoriškų įmonių gebėjimą diegti savo sprendimus;

, visų pirma regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų bendradarbiavimą

34 pakeitimas

34 pakeitimas

10 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| EIT valdybą sudaro nuo 15 iki 20 aukšto lygio asmenų iš įvairių
  Europos
  inovacijų ekosistemos dalių, įskaitant verslininkus, įmonių vadovus, investuotojus ir mokslininkus. Ji prisideda prie informavimo veiklos, o EIT valdybos nariai siekia didinti EIT vardo prestižą. | 3.
     EIT valdybą sudaro nuo 15 iki 20 aukšto lygio asmenų iš įvairių
  vietos, regionų, nacionalinio ir
  Europos lygmens inovacijų ekosistemos dalių, įskaitant verslininkus, įmonių vadovus, investuotojus ir mokslininkus. Ji prisideda prie informavimo veiklos, o EIT valdybos nariai siekia didinti EIT vardo prestižą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

EIT valdybą sudaro nuo 15 iki 20 aukšto lygio asmenų iš įvairių
  Europos
  inovacijų ekosistemos dalių, įskaitant verslininkus, įmonių vadovus, investuotojus ir mokslininkus. Ji prisideda prie informavimo veiklos, o EIT valdybos nariai siekia didinti EIT vardo prestižą.

Europos

3.
     EIT valdybą sudaro nuo 15 iki 20 aukšto lygio asmenų iš įvairių
  vietos, regionų, nacionalinio ir
  Europos lygmens inovacijų ekosistemos dalių, įskaitant verslininkus, įmonių vadovus, investuotojus ir mokslininkus. Ji prisideda prie informavimo veiklos, o EIT valdybos nariai siekia didinti EIT vardo prestižą.

35 pakeitimas

35 pakeitimas

10 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| EIT valdyba turi pirmininką, kurį skiria Komisija po skaidrios atrankos procedūros. Pirmininkas yra su inovacijų pasauliu susijęs aukšto rango viešas asmuo. | EIT valdyba turi pirmininką, kurį skiria Komisija po skaidrios atrankos procedūros. Pirmininkas yra su inovacijų pasauliu susijęs aukšto rango viešas asmuo. |
| Pirmininkas skiriamas ne ilgesnei kaip ketverių metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta vieną kartą.
  Pirmininkas pirmininkauja EIT valdybai, rengia posėdžius, skiria nariams užduotis ir gali sukurti specialius pogrupius, visų pirma siekiant nustatyti atsirandančias EIT portfelio technologijų tendencijas. Jis viešina EIT, palaiko ryšius su Komisija ir atstovauja EIT inovacijų pasaulyje. Kad pirmininkas galėtų vykdyti savo pareigas, Komisija gali jam suteikti administracinę paramą. | Pirmininkas skiriamas ne ilgesnei kaip ketverių metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta vieną kartą.
  Pirmininkas pirmininkauja EIT valdybai, rengia posėdžius, skiria nariams užduotis ir gali sukurti specialius pogrupius, visų pirma siekiant nustatyti atsirandančias EIT portfelio technologijų tendencijas
  , ir glaudžiai bendradarbiauja su regioninėmis ir nacionalinėmis inovacijų agentūromis
  . Jis viešina EIT, palaiko ryšius su Komisija ir atstovauja EIT inovacijų pasaulyje. Kad pirmininkas galėtų vykdyti savo pareigas, Komisija gali jam suteikti administracinę paramą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

EIT valdyba turi pirmininką, kurį skiria Komisija po skaidrios atrankos procedūros. Pirmininkas yra su inovacijų pasauliu susijęs aukšto rango viešas asmuo.

EIT valdyba turi pirmininką, kurį skiria Komisija po skaidrios atrankos procedūros. Pirmininkas yra su inovacijų pasauliu susijęs aukšto rango viešas asmuo.

Pirmininkas skiriamas ne ilgesnei kaip ketverių metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta vieną kartą.

Pirmininkas pirmininkauja EIT valdybai, rengia posėdžius, skiria nariams užduotis ir gali sukurti specialius pogrupius, visų pirma siekiant nustatyti atsirandančias EIT portfelio technologijų tendencijas. Jis viešina EIT, palaiko ryšius su Komisija ir atstovauja EIT inovacijų pasaulyje. Kad pirmininkas galėtų vykdyti savo pareigas, Komisija gali jam suteikti administracinę paramą.

Pirmininkas skiriamas ne ilgesnei kaip ketverių metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta vieną kartą.

Pirmininkas pirmininkauja EIT valdybai, rengia posėdžius, skiria nariams užduotis ir gali sukurti specialius pogrupius, visų pirma siekiant nustatyti atsirandančias EIT portfelio technologijų tendencijas
  , ir glaudžiai bendradarbiauja su regioninėmis ir nacionalinėmis inovacijų agentūromis
  . Jis viešina EIT, palaiko ryšius su Komisija ir atstovauja EIT inovacijų pasaulyje. Kad pirmininkas galėtų vykdyti savo pareigas, Komisija gali jam suteikti administracinę paramą.

, ir glaudžiai bendradarbiauja su regioninėmis ir nacionalinėmis inovacijų agentūromis

36 pakeitimas

36 pakeitimas

Finansinė teisės akto pasiūlymo pažyma – 1.4.4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS | AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS |
| I dalies 1.4.4 punktas Finansinė teisės akto pasiūlymo pažyma (COM (2018) 436 final, 20 psl.)
  Įgyvendinant programą „Europos horizontas“ galima sąveika su kitomis Sąjungos finansavimo programomis, visų pirma, kai leidžia valdymo metodai, taikant papildomo finansavimo iš ES programų priemones: paeiliui, pakaitomis arba derinant lėšas, įskaitant bendram veiksmų finansavimui. | I dalies 1.4.4 punktas Finansinė teisės akto pasiūlymo pažyma (COM (2018) 436 final, 20 psl.)
  Įgyvendinant programą „Europos horizontas“ galima sąveika su kitomis Sąjungos finansavimo programomis, visų pirma, kai leidžia valdymo metodai, taikant papildomo finansavimo iš ES programų priemones: paeiliui, pakaitomis arba derinant lėšas, įskaitant bendram veiksmų finansavimui. |
| Nebaigtinis tokių priemonių ir finansavimo programų sąrašas apima sąveiką su šiomis programomis: | Nebaigtinis tokių priemonių ir finansavimo programų sąrašas apima sąveiką su šiomis programomis: |
| — | Bendra žemės ūkio politika (BŽŪP), |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

I dalies 1.4.4 punktas Finansinė teisės akto pasiūlymo pažyma (COM (2018) 436 final, 20 psl.)

Įgyvendinant programą „Europos horizontas“ galima sąveika su kitomis Sąjungos finansavimo programomis, visų pirma, kai leidžia valdymo metodai, taikant papildomo finansavimo iš ES programų priemones: paeiliui, pakaitomis arba derinant lėšas, įskaitant bendram veiksmų finansavimui.

I dalies 1.4.4 punktas Finansinė teisės akto pasiūlymo pažyma (COM (2018) 436 final, 20 psl.)

Įgyvendinant programą „Europos horizontas“ galima sąveika su kitomis Sąjungos finansavimo programomis, visų pirma, kai leidžia valdymo metodai, taikant papildomo finansavimo iš ES programų priemones: paeiliui, pakaitomis arba derinant lėšas, įskaitant bendram veiksmų finansavimui.

Nebaigtinis tokių priemonių ir finansavimo programų sąrašas apima sąveiką su šiomis programomis:

Nebaigtinis tokių priemonių ir finansavimo programų sąrašas apima sąveiką su šiomis programomis:

—

Bendra žemės ūkio politika (BŽŪP),

| — | Bendra žemės ūkio politika (BŽŪP), |
| --- | --- |

—

Bendra žemės ūkio politika (BŽŪP),

| — | Integruota jūrų politika, |
| --- | --- |

—

Integruota jūrų politika,

Integruota jūrų politika,

| — | Bendra žuvininkystės politika, |
| --- | --- |

—

Bendra žuvininkystės politika,

Bendra žuvininkystės politika,

| — | Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondu, |
| --- | --- |

—

Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondu,

Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondu,

| — | Europos regioninės plėtros fondu (ERPF), |
| --- | --- |

—

Europos regioninės plėtros fondu (ERPF),

| — | Europos regioninės plėtros fondu (ERPF), |
| --- | --- |

—

Europos regioninės plėtros fondu (ERPF),

| — | Europos socialiniu fondu (ESF), |
| --- | --- |

—

Europos socialiniu fondu (ESF),

| — | Europos socialiniu fondu (ESF), |
| --- | --- |

—

Europos socialiniu fondu (ESF),

| — | Bendrosios rinkos programa, |
| --- | --- |

—

Bendrosios rinkos programa,

| — | Bendrosios rinkos programa, |
| --- | --- |

—

Bendrosios rinkos programa,

| — | Europos kosmoso programa, |
| --- | --- |

—

Europos kosmoso programa,

| — | Europos kosmoso programa, |
| --- | --- |

—

Europos kosmoso programa,

| — | Europos infrastruktūros tinklų priemone (EITP), |
| --- | --- |

—

Europos infrastruktūros tinklų priemone (EITP),

| — | Europos infrastruktūros tinklų priemone (EITP), |
| --- | --- |

—

Europos infrastruktūros tinklų priemone (EITP),

| — | Skaitmeninės Europos programa, |
| --- | --- |

—

Skaitmeninės Europos programa,

| — | Skaitmeninės Europos programa, |
| --- | --- |

—

Skaitmeninės Europos programa,

| — | programa „Erasmus“, |
| --- | --- |

—

programa „Erasmus“,

| — | programa „Erasmus“, |
| --- | --- |

—

programa „Erasmus“,

| — | išorės priemone, |
| --- | --- |

—

išorės priemone,

| — | išorės priemone, |
| --- | --- |

—

išorės priemone,

| — | „InvestEU“ fondu. |
| --- | --- |

—

„InvestEU“ fondu.

| — | „InvestEU“ fondu. |
| --- | --- |

—

„InvestEU“ fondu.

Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programa.

Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programa.

37 pakeitimas

37 pakeitimas

I priedo „Programos veikla“ pirma dalis „Strateginis planavimas“, 3 ir 4 pastraipos (1 ir 2 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiame procese vyks intensyvios konsultacijos ir keitimasis informacija su valstybėmis narėmis ir, kai tikslinga, Europos Parlamentu, ir įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis dėl prioritetų, misijų pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ ir tinkamų rūšių veiksmų, kurių reikėtų imtis, ypač dėl Europos partnerystės organizacijų. | Šiame procese vyks intensyvios konsultacijos ir keitimasis informacija su valstybėmis narėmis
  ir jų regionais, visų pirma atokiausiais,
  ir, kai tikslinga, Europos Parlamentu, ir įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis dėl prioritetų, misijų pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ ir tinkamų rūšių veiksmų, kurių reikėtų imtis, ypač dėl Europos partnerystės organizacijų. |
| Remiantis tokiomis išsamiomis konsultacijomis, per strateginį planavimą bus nustatyti bendri tikslai ir bendros veiklos sritys, pvz., partnerystės sritys (siūlomu teisiniu pagrindu nustatomos tik bendro pobūdžio jų įgyvendinimo priemonės ir kriterijai) ir misijos sritys. | Remiantis tokiomis išsamiomis konsultacijomis, per strateginį planavimą bus nustatyti bendri tikslai ir bendros veiklos sritys, pvz., partnerystės sritys (siūlomu teisiniu pagrindu nustatomos tik bendro pobūdžio jų įgyvendinimo priemonės ir kriterijai) ir misijos sritys. |
| Strateginis planavimas padės formuoti atitinkamų apimamų sričių politiką ir ją įgyvendinti ES lygmeniu ir papildyti valstybių narių politiką ir politikos metodus. Siekiant, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos labiau padėtų įgyvendinti politiką, strateginio planavimo proceso metu bus atsižvelgta į ES politikos prioritetus. Taip pat bus atsižvelgta į prognozes, tyrimus, kitus mokslinius faktus ir svarbias esamas ES ir nacionalinio lygmens iniciatyvas. | Strateginis planavimas padės formuoti atitinkamų apimamų sričių politiką ir ją įgyvendinti ES lygmeniu ir papildyti valstybių narių
  ir jų regionų, visų pirma atokiausių,
  politiką ir politikos metodus. Siekiant, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos labiau padėtų įgyvendinti politiką, strateginio planavimo proceso metu bus atsižvelgta į ES politikos prioritetus. Taip pat bus atsižvelgta į prognozes, tyrimus, kitus mokslinius faktus ir svarbias esamas ES, nacionalinio
  ir regionų
  lygmens iniciatyvas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Šiame procese vyks intensyvios konsultacijos ir keitimasis informacija su valstybėmis narėmis ir, kai tikslinga, Europos Parlamentu, ir įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis dėl prioritetų, misijų pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ ir tinkamų rūšių veiksmų, kurių reikėtų imtis, ypač dėl Europos partnerystės organizacijų.

Šiame procese vyks intensyvios konsultacijos ir keitimasis informacija su valstybėmis narėmis
  ir jų regionais, visų pirma atokiausiais,
  ir, kai tikslinga, Europos Parlamentu, ir įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis dėl prioritetų, misijų pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ ir tinkamų rūšių veiksmų, kurių reikėtų imtis, ypač dėl Europos partnerystės organizacijų.

ir jų regionais, visų pirma atokiausiais,

Remiantis tokiomis išsamiomis konsultacijomis, per strateginį planavimą bus nustatyti bendri tikslai ir bendros veiklos sritys, pvz., partnerystės sritys (siūlomu teisiniu pagrindu nustatomos tik bendro pobūdžio jų įgyvendinimo priemonės ir kriterijai) ir misijos sritys.

Remiantis tokiomis išsamiomis konsultacijomis, per strateginį planavimą bus nustatyti bendri tikslai ir bendros veiklos sritys, pvz., partnerystės sritys (siūlomu teisiniu pagrindu nustatomos tik bendro pobūdžio jų įgyvendinimo priemonės ir kriterijai) ir misijos sritys.

Strateginis planavimas padės formuoti atitinkamų apimamų sričių politiką ir ją įgyvendinti ES lygmeniu ir papildyti valstybių narių politiką ir politikos metodus. Siekiant, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos labiau padėtų įgyvendinti politiką, strateginio planavimo proceso metu bus atsižvelgta į ES politikos prioritetus. Taip pat bus atsižvelgta į prognozes, tyrimus, kitus mokslinius faktus ir svarbias esamas ES ir nacionalinio lygmens iniciatyvas.

Strateginis planavimas padės formuoti atitinkamų apimamų sričių politiką ir ją įgyvendinti ES lygmeniu ir papildyti valstybių narių
  ir jų regionų, visų pirma atokiausių,
  politiką ir politikos metodus. Siekiant, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos labiau padėtų įgyvendinti politiką, strateginio planavimo proceso metu bus atsižvelgta į ES politikos prioritetus. Taip pat bus atsižvelgta į prognozes, tyrimus, kitus mokslinius faktus ir svarbias esamas ES, nacionalinio
  ir regionų
  lygmens iniciatyvas.

ir jų regionų, visų pirma atokiausių,

ir regionų

38 pakeitimas

38 pakeitimas

I priedo „Programos veikla“ pirma dalis „Strateginis planavimas“, 11 ir 12 pastraipos (2 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal šią programą ir toliau bus remiama pagal programą „Horizontas 2020“ programa remiama ateities ir besiformuojančių technologijų (ABT) pavyzdinė iniciatyva. Jei bus kitų ABT pavyzdinių iniciatyvų, jos, būdamos iš esmės analogiškos misijoms, bus pagal šią bendrąją programą remiamos kaip į ateities ir besiformuojančias technologijas orientuotos misijos. | Pagal šią programą ir toliau bus remiama pagal programą „Horizontas 2020“ programa remiama ateities ir besiformuojančių technologijų (ABT) pavyzdinė iniciatyva. Jei bus kitų ABT pavyzdinių iniciatyvų, jos, būdamos iš esmės analogiškos misijoms, bus pagal šią bendrąją programą remiamos kaip į ateities ir besiformuojančias technologijas orientuotos misijos. |
| | Nauja bendrąja programa bus siekiama geresnio kompetencijos pripažinimo ir sutelkimo, jos panaudojimo visose valstybėse narėse ir Europos regionuose, visų pirma bus skatinamos iniciatyvos, sudarančios galimybes plėtoti tarpvalstybinį ir tarpregioninį bendradarbiavimą tarp regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų. |
| Dialogai su ES tarptautiniais partneriais mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo srityje bei politikos dialogai su pagrindiniais pasaulio regionais labai padės sistemingai nustatyti bendradarbiavimo galimybes, o pagal šalis ir (arba) regionus diferencijuotas bendradarbiavimas padės nustatyti prioritetus. | Dialogai su ES tarptautiniais partneriais mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo srityje bei politikos dialogai su pagrindiniais pasaulio regionais labai padės sistemingai nustatyti bendradarbiavimo galimybes, o pagal šalis ir (arba) regionus diferencijuotas bendradarbiavimas padės nustatyti prioritetus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Pagal šią programą ir toliau bus remiama pagal programą „Horizontas 2020“ programa remiama ateities ir besiformuojančių technologijų (ABT) pavyzdinė iniciatyva. Jei bus kitų ABT pavyzdinių iniciatyvų, jos, būdamos iš esmės analogiškos misijoms, bus pagal šią bendrąją programą remiamos kaip į ateities ir besiformuojančias technologijas orientuotos misijos.

Pagal šią programą ir toliau bus remiama pagal programą „Horizontas 2020“ programa remiama ateities ir besiformuojančių technologijų (ABT) pavyzdinė iniciatyva. Jei bus kitų ABT pavyzdinių iniciatyvų, jos, būdamos iš esmės analogiškos misijoms, bus pagal šią bendrąją programą remiamos kaip į ateities ir besiformuojančias technologijas orientuotos misijos.

Nauja bendrąja programa bus siekiama geresnio kompetencijos pripažinimo ir sutelkimo, jos panaudojimo visose valstybėse narėse ir Europos regionuose, visų pirma bus skatinamos iniciatyvos, sudarančios galimybes plėtoti tarpvalstybinį ir tarpregioninį bendradarbiavimą tarp regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų.

Nauja bendrąja programa bus siekiama geresnio kompetencijos pripažinimo ir sutelkimo, jos panaudojimo visose valstybėse narėse ir Europos regionuose, visų pirma bus skatinamos iniciatyvos, sudarančios galimybes plėtoti tarpvalstybinį ir tarpregioninį bendradarbiavimą tarp regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų.

Dialogai su ES tarptautiniais partneriais mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo srityje bei politikos dialogai su pagrindiniais pasaulio regionais labai padės sistemingai nustatyti bendradarbiavimo galimybes, o pagal šalis ir (arba) regionus diferencijuotas bendradarbiavimas padės nustatyti prioritetus.

Dialogai su ES tarptautiniais partneriais mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo srityje bei politikos dialogai su pagrindiniais pasaulio regionais labai padės sistemingai nustatyti bendradarbiavimo galimybes, o pagal šalis ir (arba) regionus diferencijuotas bendradarbiavimas padės nustatyti prioritetus.

39 pakeitimas

39 pakeitimas

I priedo „Veiklos programos“ antroji dalis „Sklaida ir informavimas“, 1 ir 2 pastraipos (3 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal programą „Europos horizontas“ bus teikiama tikslinė parama atvirai prieigai prie mokslinių publikacijų, mokslo informacijos šaltinių ir kitų duomenų šaltinių. Sklaidos ir žinių skleidimo veikla taip pat bus remiama bendradarbiaujant su kitomis ES programomis, be kita ko, grupuojant rezultatus ir duomenis ir sudarant jų rinkinius pagal kalbas ir formatus tikslinėms auditorijoms ir piliečių, pramonės, viešojo administravimo institucijų, akademinės bendruomenės, pilietinės visuomenės organizacijų ir politikos formuotojų tinklams. Tuo tikslu įgyvendinant programą „Europos horizontas“ gali būti naudojamasi pažangiomis technologijomis ir duomenų analizės priemonėmis. | Pagal programą „Europos horizontas“ bus teikiama tikslinė parama atvirai prieigai prie mokslinių publikacijų, mokslo informacijos šaltinių ir kitų duomenų šaltinių. Sklaidos ir žinių skleidimo veikla taip pat bus remiama bendradarbiaujant su kitomis ES programomis, be kita ko, grupuojant rezultatus ir duomenis ir sudarant jų rinkinius pagal kalbas ir formatus tikslinėms auditorijoms ir piliečių, pramonės, viešojo administravimo institucijų, akademinės bendruomenės, pilietinės visuomenės organizacijų ir politikos formuotojų tinklams. Tuo tikslu įgyvendinant programą „Europos horizontas“ gali būti naudojamasi pažangiomis technologijomis ir duomenų analizės priemonėmis. |
| Tinkama parama bus teikiama mechanizmams, kurie apie programą informuoja potencialius pareiškėjus (pvz., nacionaliniai informacijos centrai). | Tinkama parama bus teikiama mechanizmams, kurie apie programą informuoja potencialius pareiškėjus (pvz., nacionaliniai
  ir regioniniai
  informacijos centrai)
  , visų pirma valstybes nares ir regionus, kurie mažiausiai dalyvavo programoje „Horizontas 2020“
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Pagal programą „Europos horizontas“ bus teikiama tikslinė parama atvirai prieigai prie mokslinių publikacijų, mokslo informacijos šaltinių ir kitų duomenų šaltinių. Sklaidos ir žinių skleidimo veikla taip pat bus remiama bendradarbiaujant su kitomis ES programomis, be kita ko, grupuojant rezultatus ir duomenis ir sudarant jų rinkinius pagal kalbas ir formatus tikslinėms auditorijoms ir piliečių, pramonės, viešojo administravimo institucijų, akademinės bendruomenės, pilietinės visuomenės organizacijų ir politikos formuotojų tinklams. Tuo tikslu įgyvendinant programą „Europos horizontas“ gali būti naudojamasi pažangiomis technologijomis ir duomenų analizės priemonėmis.

Pagal programą „Europos horizontas“ bus teikiama tikslinė parama atvirai prieigai prie mokslinių publikacijų, mokslo informacijos šaltinių ir kitų duomenų šaltinių. Sklaidos ir žinių skleidimo veikla taip pat bus remiama bendradarbiaujant su kitomis ES programomis, be kita ko, grupuojant rezultatus ir duomenis ir sudarant jų rinkinius pagal kalbas ir formatus tikslinėms auditorijoms ir piliečių, pramonės, viešojo administravimo institucijų, akademinės bendruomenės, pilietinės visuomenės organizacijų ir politikos formuotojų tinklams. Tuo tikslu įgyvendinant programą „Europos horizontas“ gali būti naudojamasi pažangiomis technologijomis ir duomenų analizės priemonėmis.

Tinkama parama bus teikiama mechanizmams, kurie apie programą informuoja potencialius pareiškėjus (pvz., nacionaliniai informacijos centrai).

Tinkama parama bus teikiama mechanizmams, kurie apie programą informuoja potencialius pareiškėjus (pvz., nacionaliniai
  ir regioniniai
  informacijos centrai)
  , visų pirma valstybes nares ir regionus, kurie mažiausiai dalyvavo programoje „Horizontas 2020“
  .

ir regioniniai

, visų pirma valstybes nares ir regionus, kurie mažiausiai dalyvavo programoje „Horizontas 2020“

40 pakeitimas

40 pakeitimas

I priedas

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| MOKSLINIŲ TYRIMŲ INFRASTRUKTŪRA | MOKSLINIŲ TYRIMŲ INFRASTRUKTŪRA |
| Paaiškinimas | Paaiškinimas |
| COM (2018) 436 final, 14 psl. (I priedas) | COM (2018) 436 final, 14 psl. (I priedas) |
| Ši veikla padės įgyvendinti įvairius darnaus vystymosi tikslus, pvz.: 3-ąjį DVT – gera žmonių sveikatos būklė ir gerovė; 7-ąjį DVT – netarši energija už prieinamą kainą; 9-ąjį DVT – pramonės inovacijos ir infrastruktūra; 13-ąjį DVT – klimato politika. | Ši veikla padės įgyvendinti įvairius darnaus vystymosi tikslus, pvz.: 3-ąjį DVT – gera žmonių sveikatos būklė ir gerovė; 7-ąjį DVT – netarši energija už prieinamą kainą; 9-ąjį DVT – pramonės inovacijos ir infrastruktūra; 13-ąjį DVT – klimato politika;
  14-ąjį DVT – „Gyvybė po vandeniu“; 17-ąjį DVT – Partnerystė siekiant tikslų
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

MOKSLINIŲ TYRIMŲ INFRASTRUKTŪRA

MOKSLINIŲ TYRIMŲ INFRASTRUKTŪRA

Paaiškinimas

Paaiškinimas

COM (2018) 436 final, 14 psl. (I priedas)

COM (2018) 436 final, 14 psl. (I priedas)

Ši veikla padės įgyvendinti įvairius darnaus vystymosi tikslus, pvz.: 3-ąjį DVT – gera žmonių sveikatos būklė ir gerovė; 7-ąjį DVT – netarši energija už prieinamą kainą; 9-ąjį DVT – pramonės inovacijos ir infrastruktūra; 13-ąjį DVT – klimato politika.

Ši veikla padės įgyvendinti įvairius darnaus vystymosi tikslus, pvz.: 3-ąjį DVT – gera žmonių sveikatos būklė ir gerovė; 7-ąjį DVT – netarši energija už prieinamą kainą; 9-ąjį DVT – pramonės inovacijos ir infrastruktūra; 13-ąjį DVT – klimato politika;
  14-ąjį DVT – „Gyvybė po vandeniu“; 17-ąjį DVT – Partnerystė siekiant tikslų
  .

14-ąjį DVT – „Gyvybė po vandeniu“; 17-ąjį DVT – Partnerystė siekiant tikslų

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros strateginis forumas turi keletą infrastruktūrų, susijusių su jūrų aplinka, todėl pagrįsta įtraukti 14-ąjį DVT. Pasiūlymas įtraukti 17-ąjį DVT išplaukia iš pačios sąvokos dėl bendrai visoje ES naudojamos infrastruktūros ir dėl partnerystės, kuri būtina siekiant tikslų.

41 pakeitimas

41 pakeitimas

I priedas, II veiklos sritis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendros kryptys | Bendros kryptys |
| — | reformos Europos ir kitų šalių visuomenės sveikatos sistemose ir politikoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Bendros kryptys

Bendros kryptys

—

reformos Europos ir kitų šalių visuomenės sveikatos sistemose ir politikoje;

| — | reformos Europos ir kitų šalių visuomenės sveikatos sistemose ir politikoje; |
| --- | --- |

—

reformos Europos ir kitų šalių visuomenės sveikatos sistemose ir politikoje;

| — | nauji sveikatos priežiūros ir slaugos modeliai ir metodai, kuriuos galima perduoti iš vienos šalies (regiono) kitai šaliai (regionui) ir pritaikyti; |
| --- | --- |

—

nauji sveikatos priežiūros ir slaugos modeliai ir metodai, kuriuos galima perduoti iš vienos šalies (regiono) kitai šaliai (regionui) ir pritaikyti;

| — | nauji sveikatos priežiūros ir slaugos modeliai ir metodai, kuriuos galima perduoti iš vienos šalies (regiono) kitai šaliai (regionui) ir pritaikyti
  , savanoriško ir nepelno sektoriaus indėlis
  ; |
| --- | --- |

—

nauji sveikatos priežiūros ir slaugos modeliai ir metodai, kuriuos galima perduoti iš vienos šalies (regiono) kitai šaliai (regionui) ir pritaikyti
  , savanoriško ir nepelno sektoriaus indėlis
  ;

, savanoriško ir nepelno sektoriaus indėlis

| — | sveikatos technologijų vertinimo tobulinimas; |
| --- | --- |

—

sveikatos technologijų vertinimo tobulinimas;

| — | sveikatos technologijų vertinimo tobulinimas; |
| --- | --- |

—

sveikatos technologijų vertinimo tobulinimas;

| — | sveikatos skirtumų raida ir efektyvus politinis atsakas; |
| --- | --- |

—

sveikatos skirtumų raida ir efektyvus politinis atsakas;

| — | sveikatos skirtumų raida ir efektyvus politinis atsakas; |
| --- | --- |

—

sveikatos skirtumų raida ir efektyvus politinis atsakas;

| — | būsima sveikatos priežiūros sektoriaus darbo jėga ir jos poreikiai; |
| --- | --- |

—

būsima sveikatos priežiūros sektoriaus darbo jėga ir jos poreikiai;

| — | būsima sveikatos priežiūros sektoriaus darbo jėga ir jos poreikiai; |
| --- | --- |

—

būsima sveikatos priežiūros sektoriaus darbo jėga ir jos poreikiai;

| — | laiku atliekamas informacijos apie sveikatą tobulinimas ir duomenų apie sveikatą naudojimas, įskaitant elektronines ligos istorijas, skiriant tinkamą dėmesį saugumui, privatumui, suderinamumui, standartams, palyginamumui ir vientisumui; |
| --- | --- |

—

laiku atliekamas informacijos apie sveikatą tobulinimas ir duomenų apie sveikatą naudojimas, įskaitant elektronines ligos istorijas, skiriant tinkamą dėmesį saugumui, privatumui, suderinamumui, standartams, palyginamumui ir vientisumui;

| — | laiku atliekamas informacijos apie sveikatą tobulinimas ir duomenų apie sveikatą naudojimas, įskaitant elektronines ligos istorijas, skiriant tinkamą dėmesį saugumui, privatumui, suderinamumui, standartams, palyginamumui ir vientisumui; |
| --- | --- |

—

laiku atliekamas informacijos apie sveikatą tobulinimas ir duomenų apie sveikatą naudojimas, įskaitant elektronines ligos istorijas, skiriant tinkamą dėmesį saugumui, privatumui, suderinamumui, standartams, palyginamumui ir vientisumui;

| — | sveikatos sistemų atsparumas mažinant krizių poveikį ir siekiant pritaikyti revoliucingąsias inovacijas; |
| --- | --- |

—

sveikatos sistemų atsparumas mažinant krizių poveikį ir siekiant pritaikyti revoliucingąsias inovacijas;

| — | sveikatos sistemų atsparumas mažinant krizių poveikį ir siekiant pritaikyti revoliucingąsias inovacijas; |
| --- | --- |

—

sveikatos sistemų atsparumas mažinant krizių poveikį ir siekiant pritaikyti revoliucingąsias inovacijas;

| — | sprendimai, skirti piliečių ir pacientų įgalinimui, savistabai ir ryšiams su sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų specialistais, siekiant labiau integruotos priežiūros ir į naudotoją orientuoto požiūrio; |
| --- | --- |

—

sprendimai, skirti piliečių ir pacientų įgalinimui, savistabai ir ryšiams su sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų specialistais, siekiant labiau integruotos priežiūros ir į naudotoją orientuoto požiūrio;

| — | sprendimai, skirti piliečių ir pacientų įgalinimui, savistabai ir ryšiams su sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų specialistais, siekiant labiau integruotos priežiūros ir į naudotoją orientuoto požiūrio; |
| --- | --- |

—

sprendimai, skirti piliečių ir pacientų įgalinimui, savistabai ir ryšiams su sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų specialistais, siekiant labiau integruotos priežiūros ir į naudotoją orientuoto požiūrio;

| — | duomenys, informacija, žinios ir geriausios patirties pavyzdžiai, gauti atlikus sveikatos sistemų tyrimus ES ir pasaulio mastu. |
| --- | --- |

—

duomenys, informacija, žinios ir geriausios patirties pavyzdžiai, gauti atlikus sveikatos sistemų tyrimus ES ir pasaulio mastu.

| — | duomenys, informacija, žinios ir geriausios patirties pavyzdžiai, gauti atlikus sveikatos sistemų tyrimus ES ir pasaulio mastu. |
| --- | --- |

—

duomenys, informacija, žinios ir geriausios patirties pavyzdžiai, gauti atlikus sveikatos sistemų tyrimus ES ir pasaulio mastu.

42 pakeitimas

42 pakeitimas

I priedas „Veiklos programa“, II veiklos sritis „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“, veiksmų grupės „Įtrauki ir saugi visuomenė“ 2.1 punkto 2 pastraipa (28 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| ES privalo skatinti integracinio ir tvaraus augimo modelį, kartu pasinaudodama technologinės pažangos teikiama nauda, didindama pasitikėjimą demokratiniu valdymu ir skatindama jo inovacijas, kovodama su nelygybe, nedarbu, atskirtimi, diskriminacija ir radikalėjimu,
  užtikrindama
  žmogaus teises,
  puoselėdama
  kultūrinę įvairovę ir Europos kultūros paveldą bei suteikdama piliečiams galių socialinių inovacijų priemonėmis. Migracijos valdymas ir migrantų integracija ir toliau išlieka prioritetiniais klausimais. Mokslinių tyrimų ir inovacijų vaidmuo socialinių ir humanitarinių mokslų srityje sprendžiat šiuos uždavinius ir įgyvendinant ES tikslus yra labai svarbus. | ES privalo skatinti integracinio ir tvaraus augimo modelį, kartu pasinaudodama technologinės pažangos teikiama nauda, didindama pasitikėjimą demokratiniu valdymu ir skatindama jo inovacijas, kovodama su nelygybe, nedarbu, atskirtimi, diskriminacija ir radikalėjimu,
  saugodama ir stiprindama
  žmogaus teises, kultūrinę įvairovę ir Europos kultūros paveldą
  , užtikrindama visiems galimybes susipažinti su kultūra ir mokytis
  bei suteikdama piliečiams galių socialinių inovacijų priemonėmis
  ir plėtojama socialine ir solidaria ekonomika
  . Migracijos valdymas
  ir migrantų priėmimas
  ir integracija ir toliau išlieka prioritetiniais klausimais. Moksliniai tyrimai ir inovacijos socialinių ir humanitarinių mokslų srityje labai svarbūs sprendžiat šiuos uždavinius ir įgyvendinant ES tikslus. |
| | Socialinės įtraukties tikslas visų pirma turi remtis tuo, kad skatinamas kultūros, materialusis ar nematerialusis paveldas, kuris dabartiniame globalizacijos kontekste tapo ypač svarbus žmonėms užtikrinant priklausymo jausmą, ypač regiono ir kalbos požiūriais. Europa, kuri pati buvo kuriama daugelį šimtmečių sugyvenant labai įvairioms bendruomenėms, palikusioms didžiulį paveldą, kartu su kitais regionais ir valstybėmis turi spręsti šį uždavinį ir remti paveldo išsaugojimą ir puoselėjimą. Šie veiksmai reikšmingi ir todėl, kad tai – svarbi eksperimentų ir daugelio technologinių inovacijų taikymo sritis. Jų taikymas paveldo srityje yra galingas ekonominis svertas, kuris turizmo įplaukų forma atneša pajamas regionams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

ES privalo skatinti integracinio ir tvaraus augimo modelį, kartu pasinaudodama technologinės pažangos teikiama nauda, didindama pasitikėjimą demokratiniu valdymu ir skatindama jo inovacijas, kovodama su nelygybe, nedarbu, atskirtimi, diskriminacija ir radikalėjimu,
  užtikrindama
  žmogaus teises,
  puoselėdama
  kultūrinę įvairovę ir Europos kultūros paveldą bei suteikdama piliečiams galių socialinių inovacijų priemonėmis. Migracijos valdymas ir migrantų integracija ir toliau išlieka prioritetiniais klausimais. Mokslinių tyrimų ir inovacijų vaidmuo socialinių ir humanitarinių mokslų srityje sprendžiat šiuos uždavinius ir įgyvendinant ES tikslus yra labai svarbus.

užtikrindama

puoselėdama

ES privalo skatinti integracinio ir tvaraus augimo modelį, kartu pasinaudodama technologinės pažangos teikiama nauda, didindama pasitikėjimą demokratiniu valdymu ir skatindama jo inovacijas, kovodama su nelygybe, nedarbu, atskirtimi, diskriminacija ir radikalėjimu,
  saugodama ir stiprindama
  žmogaus teises, kultūrinę įvairovę ir Europos kultūros paveldą
  , užtikrindama visiems galimybes susipažinti su kultūra ir mokytis
  bei suteikdama piliečiams galių socialinių inovacijų priemonėmis
  ir plėtojama socialine ir solidaria ekonomika
  . Migracijos valdymas
  ir migrantų priėmimas
  ir integracija ir toliau išlieka prioritetiniais klausimais. Moksliniai tyrimai ir inovacijos socialinių ir humanitarinių mokslų srityje labai svarbūs sprendžiat šiuos uždavinius ir įgyvendinant ES tikslus.

saugodama ir stiprindama

, užtikrindama visiems galimybes susipažinti su kultūra ir mokytis

ir plėtojama socialine ir solidaria ekonomika

ir migrantų priėmimas

Socialinės įtraukties tikslas visų pirma turi remtis tuo, kad skatinamas kultūros, materialusis ar nematerialusis paveldas, kuris dabartiniame globalizacijos kontekste tapo ypač svarbus žmonėms užtikrinant priklausymo jausmą, ypač regiono ir kalbos požiūriais. Europa, kuri pati buvo kuriama daugelį šimtmečių sugyvenant labai įvairioms bendruomenėms, palikusioms didžiulį paveldą, kartu su kitais regionais ir valstybėmis turi spręsti šį uždavinį ir remti paveldo išsaugojimą ir puoselėjimą. Šie veiksmai reikšmingi ir todėl, kad tai – svarbi eksperimentų ir daugelio technologinių inovacijų taikymo sritis. Jų taikymas paveldo srityje yra galingas ekonominis svertas, kuris turizmo įplaukų forma atneša pajamas regionams.

Socialinės įtraukties tikslas visų pirma turi remtis tuo, kad skatinamas kultūros, materialusis ar nematerialusis paveldas, kuris dabartiniame globalizacijos kontekste tapo ypač svarbus žmonėms užtikrinant priklausymo jausmą, ypač regiono ir kalbos požiūriais. Europa, kuri pati buvo kuriama daugelį šimtmečių sugyvenant labai įvairioms bendruomenėms, palikusioms didžiulį paveldą, kartu su kitais regionais ir valstybėmis turi spręsti šį uždavinį ir remti paveldo išsaugojimą ir puoselėjimą. Šie veiksmai reikšmingi ir todėl, kad tai – svarbi eksperimentų ir daugelio technologinių inovacijų taikymo sritis. Jų taikymas paveldo srityje yra galingas ekonominis svertas, kuris turizmo įplaukų forma atneša pajamas regionams.

43 pakeitimas

43 pakeitimas

I priedas „Veiklos programa“, II veiklos sritis „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“, veiksmų grupės „Įtrauki ir saugi visuomenė“ 2.1 punkto 6 pastraipa (29 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, vykdoma įgyvendinant šią visuotinę užduotį, bus derinama su Komisijos prioritetais: demokratinių pokyčių; darbo vietų kūrimas, ekonomikos augimas ir investicijos; teisingumas ir pagrindinės teisės; migracijos; glaudesnės ir teisingesnės ekonominės ir pinigų sąjungos; bendrosios skaitmeninės rinkos. Tai atitiks Romos darbotvarkėje nustatytą įsipareigojimą dirbti siekiant socialinės Europos ir Sąjungos, kuri saugo kultūros paveldą ir skatina kultūrinę įvairovę. Taip pat bus remiamas Europos socialinių teisių ramstis ir Pasaulinis susitarimas dėl saugios, tvarkingos ir teisėtos migracijos. | Mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, vykdoma įgyvendinant šią visuotinę užduotį, bus derinama su Komisijos prioritetais: demokratinių pokyčių; darbo vietų kūrimas, ekonomikos augimas ir investicijos;
  švietimas;
  teisingumas ir pagrindinės teisės; migracijos; glaudesnės ir teisingesnės ekonominės ir pinigų sąjungos; bendrosios skaitmeninės rinkos. Tai atitiks Romos darbotvarkėje nustatytą įsipareigojimą dirbti siekiant socialinės Europos ir Sąjungos, kuri saugo kultūros paveldą ir skatina kultūrinę įvairovę. Taip pat bus remiamas Europos socialinių teisių ramstis
  ir žinių visuomenės kūrimo tikslas
  ir Pasaulinis susitarimas dėl saugios, tvarkingos ir teisėtos migracijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, vykdoma įgyvendinant šią visuotinę užduotį, bus derinama su Komisijos prioritetais: demokratinių pokyčių; darbo vietų kūrimas, ekonomikos augimas ir investicijos; teisingumas ir pagrindinės teisės; migracijos; glaudesnės ir teisingesnės ekonominės ir pinigų sąjungos; bendrosios skaitmeninės rinkos. Tai atitiks Romos darbotvarkėje nustatytą įsipareigojimą dirbti siekiant socialinės Europos ir Sąjungos, kuri saugo kultūros paveldą ir skatina kultūrinę įvairovę. Taip pat bus remiamas Europos socialinių teisių ramstis ir Pasaulinis susitarimas dėl saugios, tvarkingos ir teisėtos migracijos.

Mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, vykdoma įgyvendinant šią visuotinę užduotį, bus derinama su Komisijos prioritetais: demokratinių pokyčių; darbo vietų kūrimas, ekonomikos augimas ir investicijos;
  švietimas;
  teisingumas ir pagrindinės teisės; migracijos; glaudesnės ir teisingesnės ekonominės ir pinigų sąjungos; bendrosios skaitmeninės rinkos. Tai atitiks Romos darbotvarkėje nustatytą įsipareigojimą dirbti siekiant socialinės Europos ir Sąjungos, kuri saugo kultūros paveldą ir skatina kultūrinę įvairovę. Taip pat bus remiamas Europos socialinių teisių ramstis
  ir žinių visuomenės kūrimo tikslas
  ir Pasaulinis susitarimas dėl saugios, tvarkingos ir teisėtos migracijos.

švietimas;

ir žinių visuomenės kūrimo tikslas

44 pakeitimas

44 pakeitimas

I priedas „Veiklos programa“, II veiklos sritis „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“, veiksmų grupės „Įtrauki ir saugi visuomenė“ 2.2.1 punktas (30 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendros kryptys | Bendros kryptys |
| — | Demokratijos istorija, raida ir veiksmingumas skirtingais lygmenimis ir įvairiomis formomis; skaitmeninimo aspektai ir komunikacijos socialiniuose tinkluose poveikis, švietimo ir jaunimo politikos kaip demokratinės pilietybės kertinio akmens vaidmuo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Bendros kryptys

Bendros kryptys

Bendros kryptys

Bendros kryptys

—

Demokratijos istorija, raida ir veiksmingumas skirtingais lygmenimis ir įvairiomis formomis; skaitmeninimo aspektai ir komunikacijos socialiniuose tinkluose poveikis, švietimo ir jaunimo politikos kaip demokratinės pilietybės kertinio akmens vaidmuo;

| — | Demokratijos istorija, raida ir veiksmingumas skirtingais lygmenimis ir įvairiomis formomis; skaitmeninimo aspektai ir komunikacijos socialiniuose tinkluose poveikis, švietimo ir jaunimo politikos kaip demokratinės pilietybės kertinio akmens vaidmuo; |
| --- | --- |

—

Demokratijos istorija, raida ir veiksmingumas skirtingais lygmenimis ir įvairiomis formomis; skaitmeninimo aspektai ir komunikacijos socialiniuose tinkluose poveikis, švietimo ir jaunimo politikos kaip demokratinės pilietybės kertinio akmens vaidmuo;

| — | novatoriški metodai, kuriais remiamas demokratinio valdymo skaidrumas, aktyvumas, atskaitingumas, efektyvumas ir teisėtumas pagrindinių teisių ir teisinės valstybės požiūriu; |
| --- | --- |

—

novatoriški metodai, kuriais remiamas demokratinio valdymo skaidrumas, aktyvumas, atskaitingumas, efektyvumas ir teisėtumas pagrindinių teisių ir teisinės valstybės požiūriu;

| — | novatoriški metodai, kuriais remiamas demokratinio valdymo skaidrumas, aktyvumas, atskaitingumas, efektyvumas ir teisėtumas pagrindinių teisių ir teisinės valstybės požiūriu; |
| --- | --- |

—

novatoriški metodai, kuriais remiamas demokratinio valdymo skaidrumas, aktyvumas, atskaitingumas, efektyvumas ir teisėtumas pagrindinių teisių ir teisinės valstybės požiūriu;

| — | strategijos, kuriomis siekiama spręsti populizmo, ekstremizmo, radikalėjimo, terorizmo problemas, įtraukiant ir pasitelkiant nusivylusius ir atskirtyje likusius piliečius; |
| --- | --- |

—

strategijos, kuriomis siekiama spręsti populizmo, ekstremizmo, radikalėjimo, terorizmo problemas, įtraukiant ir pasitelkiant nusivylusius ir atskirtyje likusius piliečius;

| — | strategijos, kuriomis siekiama spręsti populizmo, ekstremizmo, radikalėjimo, terorizmo problemas, įtraukiant ir pasitelkiant nusivylusius ir atskirtyje likusius piliečius; |
| --- | --- |

—

strategijos, kuriomis siekiama spręsti populizmo, ekstremizmo, radikalėjimo, terorizmo problemas, įtraukiant ir pasitelkiant nusivylusius ir atskirtyje likusius piliečius;

| — | geresnis žurnalistikos standartų ir naudotojų sukurto turinio vaidmens suvokimas itin susietoje visuomenėje ir kovos su dezinformacija kūrimas; |
| --- | --- |

—

geresnis žurnalistikos standartų ir naudotojų sukurto turinio vaidmens suvokimas itin susietoje visuomenėje ir kovos su dezinformacija kūrimas;

| — | geresnis žurnalistikos standartų ir naudotojų sukurto turinio vaidmens suvokimas itin susietoje visuomenėje ir kovos su dezinformacija kūrimas; |
| --- | --- |

—

geresnis žurnalistikos standartų ir naudotojų sukurto turinio vaidmens suvokimas itin susietoje visuomenėje ir kovos su dezinformacija kūrimas;

| — | daugiakultūrės pilietybės it tapatybių vaidmuo, susijęs su demokratine pilietybe ir politiniu aktyvumu; |
| --- | --- |

—

daugiakultūrės pilietybės it tapatybių vaidmuo, susijęs su demokratine pilietybe ir politiniu aktyvumu;

| — | daugiakultūrės pilietybės it tapatybių vaidmuo, susijęs su demokratine pilietybe ir politiniu aktyvumu; |
| --- | --- |

—

daugiakultūrės pilietybės it tapatybių vaidmuo, susijęs su demokratine pilietybe ir politiniu aktyvumu;

| — | technologinės ir mokslinės pažangos, įskaitant didelius duomenų kiekius, internetinius socialinius tinklus ir dirbtinį intelektą, poveikis demokratijai; |
| --- | --- |

—

technologinės ir mokslinės pažangos, įskaitant didelius duomenų kiekius, internetinius socialinius tinklus ir dirbtinį intelektą, poveikis demokratijai;

| — | technologinės ir mokslinės pažangos, įskaitant didelius duomenų kiekius, internetinius socialinius tinklus ir dirbtinį intelektą, poveikis demokratijai; |
| --- | --- |

—

technologinės ir mokslinės pažangos, įskaitant didelius duomenų kiekius, internetinius socialinius tinklus ir dirbtinį intelektą, poveikis demokratijai;

| — | patariamoji ir dalyvaujamoji demokratija bei aktyvi ir įtrauki pilietybė, įskaitant skaitmeninį aspektą; |
| --- | --- |

—

patariamoji ir dalyvaujamoji demokratija bei aktyvi ir įtrauki pilietybė, įskaitant skaitmeninį aspektą;

| — | patariamoji ir dalyvaujamoji demokratija bei aktyvi ir įtrauki pilietybė, įskaitant skaitmeninį aspektą; |
| --- | --- |

—

patariamoji ir dalyvaujamoji demokratija bei aktyvi ir įtrauki pilietybė, įskaitant skaitmeninį aspektą;

| — | miestų ir regionų, kaip teritorijų, kuriose plėtojamas solidarumas, užmezgami socialiniai ir kultūriniai ryšiai, vykdomas ekologinis ir energetinis perėjimas, vystoma ekonomika ir inovacijos, vaidmuo; jų indėlis į socialinių inovacijų ir demokratinės praktikos kūrimą, vietos, nacionalinio ir europinio pilietiškumo ugdymą; |
| --- | --- |

—

miestų ir regionų, kaip teritorijų, kuriose plėtojamas solidarumas, užmezgami socialiniai ir kultūriniai ryšiai, vykdomas ekologinis ir energetinis perėjimas, vystoma ekonomika ir inovacijos, vaidmuo; jų indėlis į socialinių inovacijų ir demokratinės praktikos kūrimą, vietos, nacionalinio ir europinio pilietiškumo ugdymą;

miestų ir regionų, kaip teritorijų, kuriose plėtojamas solidarumas, užmezgami socialiniai ir kultūriniai ryšiai, vykdomas ekologinis ir energetinis perėjimas, vystoma ekonomika ir inovacijos, vaidmuo; jų indėlis į socialinių inovacijų ir demokratinės praktikos kūrimą, vietos, nacionalinio ir europinio pilietiškumo ugdymą;

| — | Ekonominės ir socialinės nelygybės poveikis politiniam aktyvumui ir demokratijai parodant, kaip nelygybės mažinimas ir kova su visų rūšių diskriminacija, įskaitant diskriminaciją lyties pagrindu, gali stiprinti demokratiją. |
| --- | --- |

—

Ekonominės ir socialinės nelygybės poveikis politiniam aktyvumui ir demokratijai parodant, kaip nelygybės mažinimas ir kova su visų rūšių diskriminacija, įskaitant diskriminaciją lyties pagrindu, gali stiprinti demokratiją.

| — | Ekonominės ir socialinės nelygybės poveikis politiniam aktyvumui ir demokratijai parodant, kaip nelygybės mažinimas ir kova su visų rūšių diskriminacija, įskaitant diskriminaciją lyties pagrindu, gali stiprinti demokratiją. |
| --- | --- |

—

Ekonominės ir socialinės nelygybės poveikis politiniam aktyvumui ir demokratijai parodant, kaip nelygybės mažinimas ir kova su visų rūšių diskriminacija, įskaitant diskriminaciją lyties pagrindu, gali stiprinti demokratiją.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Miestai ir regionai taip pat gali padėti užtikrinti saugesnę ir įtraukią visuomenę, todėl turi būti atliekami moksliniai tyrimai jų vaidmeniui ištirti.

45 pakeitimas

45 pakeitimas

I priedas „Veiklos programa“, II veiklos sritis „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“, veiksmų grupės „Įtrauki ir saugi visuomenė“ 2.2.3 punktas (31 ir 32 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Socialiniai ir ekonominiai pokyčiai |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

2.2.3.

Socialiniai ir ekonominiai pokyčiai

| 2.2.3. | Švietimas, užimtumas,
  socialiniai ir ekonominiai pokyčiai |
| --- | --- |

2.2.3.

Švietimas, užimtumas,
  socialiniai ir ekonominiai pokyčiai

Švietimas, užimtumas,

Europos visuomenės išgyvena didelį socialinį ir ekonominį virsmą, ypač dėl globalizacijos ir technologinių inovacijų. Kartu daugumoje Europos šalių padidėjo pajamų skirtumai. Siekiant skatinti integracinį augimą ir panaikinti skirtumus, didinti našumą (be kita ko, tobulinant jo matavimą) ir žmogiškąjį kapitalą, spręsti migracijos ir integracijos problemas bei remti kartų solidarumą ir socialinį judumą, reikalinga į ateitį orientuota politika. Kad ateitis būtų teisingesnė ir klestinti, reikalingos švietimo ir mokymo sistemos.

Europos visuomenės išgyvena didelį socialinį ir ekonominį virsmą, ypač dėl globalizacijos ir technologinių inovacijų. Kartu daugumoje Europos šalių padidėjo pajamų skirtumai. Siekiant skatinti integracinį augimą ir panaikinti skirtumus, didinti našumą (be kita ko, tobulinant jo matavimą) ir žmogiškąjį kapitalą, spręsti migracijos ir integracijos problemas bei remti kartų solidarumą ir socialinį judumą, reikalinga į ateitį orientuota politika. Kad ateitis būtų teisingesnė ir klestinti, reikalingos švietimo ir mokymo sistemos.

Bendros kryptys

Bendros kryptys

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | Žinių bazė rekomendacijoms dėl investicijų ir politikos, ypač švietimo ir mokymo srityje, siekiant didelės pridėtinės vertės įgūdžių, našumo, socialinio judumo, ekonomikos augimo, socialinių inovacijų ir darbo vietų kūrimo.
  Švietimo ir mokymo vaidmuo mažinant skirtumus; |
| --- | --- |

—

Žinių bazė rekomendacijoms dėl investicijų ir politikos, ypač švietimo ir mokymo srityje, siekiant didelės pridėtinės vertės įgūdžių, našumo, socialinio judumo, ekonomikos augimo, socialinių inovacijų ir darbo vietų kūrimo.
  Švietimo ir mokymo vaidmuo mažinant skirtumus;

Žinių bazė rekomendacijoms dėl investicijų ir politikos, ypač švietimo ir mokymo srityje, siekiant didelės pridėtinės vertės įgūdžių, našumo, socialinio judumo, ekonomikos augimo, socialinių inovacijų ir darbo vietų kūrimo.

| — | Švietimo ir mokymo vaidmuo mažinant skirtumus;
  mokymo ir švietimo sistemos organizavimas; novatoriška pedagoginė praktika; veikla, skatinanti tobulėjimą, kūrybiškumą, savarankiškumą ir kritinį mąstymą; kiekvieno jaunuolio poreikiams pritaikyta pagalba, kad kiekvienas galėtų sėkmingai mokytis mokykloje ir dalyvauti mokymo programose; |
| --- | --- |

—

Švietimo ir mokymo vaidmuo mažinant skirtumus;
  mokymo ir švietimo sistemos organizavimas; novatoriška pedagoginė praktika; veikla, skatinanti tobulėjimą, kūrybiškumą, savarankiškumą ir kritinį mąstymą; kiekvieno jaunuolio poreikiams pritaikyta pagalba, kad kiekvienas galėtų sėkmingai mokytis mokykloje ir dalyvauti mokymo programose;

mokymo ir švietimo sistemos organizavimas; novatoriška pedagoginė praktika; veikla, skatinanti tobulėjimą, kūrybiškumą, savarankiškumą ir kritinį mąstymą; kiekvieno jaunuolio poreikiams pritaikyta pagalba, kad kiekvienas galėtų sėkmingai mokytis mokykloje ir dalyvauti mokymo programose;

| — | ne vien BVP rodikliais pagrįstas socialinis tvarumas, ypač į nauji ekonomikos ir verslo modeliai ir naujos finansinės technologijos; |
| --- | --- |

—

ne vien BVP rodikliais pagrįstas socialinis tvarumas, ypač į nauji ekonomikos ir verslo modeliai ir naujos finansinės technologijos;

| — | ne vien BVP rodikliais pagrįstas socialinis tvarumas, ypač į nauji ekonomikos ir verslo modeliai ir naujos finansinės technologijos;
  ekonominių, socialinių ir aplinkos apsaugos tikslų ir verslo modelių įvairovė; |
| --- | --- |

—

ne vien BVP rodikliais pagrįstas socialinis tvarumas, ypač į nauji ekonomikos ir verslo modeliai ir naujos finansinės technologijos;
  ekonominių, socialinių ir aplinkos apsaugos tikslų ir verslo modelių įvairovė;

ekonominių, socialinių ir aplinkos apsaugos tikslų ir verslo modelių įvairovė;

| — | statistinės ir kitos ekonominės priemonės, padedančios geriau suprasti ekonomikos augimą ir inovacijas, kai našumas didėja vangiai; |
| --- | --- |

—

statistinės ir kitos ekonominės priemonės, padedančios geriau suprasti ekonomikos augimą ir inovacijas, kai našumas didėja vangiai;

| — | statistinės ir kitos ekonominės priemonės, padedančios geriau suprasti ekonomikos augimą ir inovacijas, kai našumas didėja vangiai; |
| --- | --- |

—

statistinės ir kitos ekonominės priemonės, padedančios geriau suprasti ekonomikos augimą ir inovacijas, kai našumas didėja vangiai;

| — | nauji darbo tipai, darbo vaidmuo, darbo rinkos ir pajamų tendencijos ir pokyčiai šiuolaikinėse visuomenėse ir jų poveikis pajamų pasiskirstymui, nediskriminavimas, įskaitant lyčių lygybę ir socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

—

nauji darbo tipai, darbo vaidmuo, darbo rinkos ir pajamų tendencijos ir pokyčiai šiuolaikinėse visuomenėse ir jų poveikis pajamų pasiskirstymui, nediskriminavimas, įskaitant lyčių lygybę ir socialinę įtrauktį;

| — | nauji darbo tipai, darbo vaidmuo,
  darbuotojų vaidmuo įmonėje,
  darbo rinkos ir pajamų tendencijos ir pokyčiai šiuolaikinėse visuomenėse ir jų poveikis pajamų pasiskirstymui, nediskriminavimas, įskaitant lyčių lygybę ir socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

—

nauji darbo tipai, darbo vaidmuo,
  darbuotojų vaidmuo įmonėje,
  darbo rinkos ir pajamų tendencijos ir pokyčiai šiuolaikinėse visuomenėse ir jų poveikis pajamų pasiskirstymui, nediskriminavimas, įskaitant lyčių lygybę ir socialinę įtrauktį;

darbuotojų vaidmuo įmonėje,

| — | mokesčių ir išmokų sistemos kartu su socialinės apsaugos ir socialinių investicijų politika, siekiant panaikinti skirtumus ir spręsti neigiamo technologijų, demografijos ir įvairovės poveikio klausimus; |
| --- | --- |

—

mokesčių ir išmokų sistemos kartu su socialinės apsaugos ir socialinių investicijų politika, siekiant panaikinti skirtumus ir spręsti neigiamo technologijų, demografijos ir įvairovės poveikio klausimus;

| — | mokesčių ir išmokų sistemos kartu su socialinės apsaugos ir socialinių investicijų politika, siekiant panaikinti skirtumus ir spręsti neigiamo technologijų, demografijos ir įvairovės poveikio klausimus; |
| --- | --- |

—

mokesčių ir išmokų sistemos kartu su socialinės apsaugos ir socialinių investicijų politika, siekiant panaikinti skirtumus ir spręsti neigiamo technologijų, demografijos ir įvairovės poveikio klausimus;

| — | žmonių judumas pasaulio ir vietos mastu siekiant geresnio migracijos valdymo, migrantų, taip pat pabėgėlių integracijos; tarptautinių įsipareigojimų laikymasis ir pagarba žmogaus teisėms; didesnės ir geresnės galimybės įgyti kokybišką išsilavinimą, dalyvauti mokyme, gauti rėmimo paslaugas, aktyvi ir įtrauki pilietybė, ypač pažeidžiamiems asmenims; |
| --- | --- |

—

žmonių judumas pasaulio ir vietos mastu siekiant geresnio migracijos valdymo, migrantų, taip pat pabėgėlių integracijos; tarptautinių įsipareigojimų laikymasis ir pagarba žmogaus teisėms; didesnės ir geresnės galimybės įgyti kokybišką išsilavinimą, dalyvauti mokyme, gauti rėmimo paslaugas, aktyvi ir įtrauki pilietybė, ypač pažeidžiamiems asmenims;

| — | žmonių judumas pasaulio ir vietos mastu siekiant geresnio migracijos valdymo, migrantų, taip pat pabėgėlių integracijos; tarptautinių įsipareigojimų laikymasis ir pagarba žmogaus teisėms; didesnės ir geresnės galimybės įgyti kokybišką išsilavinimą, dalyvauti mokyme, gauti rėmimo paslaugas, aktyvi ir įtrauki pilietybė, ypač pažeidžiamiems asmenims; |
| --- | --- |

—

žmonių judumas pasaulio ir vietos mastu siekiant geresnio migracijos valdymo, migrantų, taip pat pabėgėlių integracijos; tarptautinių įsipareigojimų laikymasis ir pagarba žmogaus teisėms; didesnės ir geresnės galimybės įgyti kokybišką išsilavinimą, dalyvauti mokyme, gauti rėmimo paslaugas, aktyvi ir įtrauki pilietybė, ypač pažeidžiamiems asmenims;

| — | švietimo ir mokymo sistemos, skatinančios ir geriausiai išnaudojančios ES skaitmeninę transformaciją, taip pat valdančios riziką, kylančią dėl pasaulinių tarpusavio sąsajų ir technologinių inovacijų, ypač internete kylančią riziką, etinių klausimų, socialinių ir ekonominių skirtumų bei radikalių pokyčių rinkose; |
| --- | --- |

—

švietimo ir mokymo sistemos, skatinančios ir geriausiai išnaudojančios ES skaitmeninę transformaciją, taip pat valdančios riziką, kylančią dėl pasaulinių tarpusavio sąsajų ir technologinių inovacijų, ypač internete kylančią riziką, etinių klausimų, socialinių ir ekonominių skirtumų bei radikalių pokyčių rinkose;

| — | švietimo ir mokymo sistemos, skatinančios ir geriausiai išnaudojančios ES skaitmeninę transformaciją, taip pat valdančios riziką, kylančią dėl pasaulinių tarpusavio sąsajų ir technologinių inovacijų, ypač internete kylančią riziką, etinių klausimų, socialinių ir ekonominių skirtumų bei radikalių pokyčių rinkose; |
| --- | --- |

—

švietimo ir mokymo sistemos, skatinančios ir geriausiai išnaudojančios ES skaitmeninę transformaciją, taip pat valdančios riziką, kylančią dėl pasaulinių tarpusavio sąsajų ir technologinių inovacijų, ypač internete kylančią riziką, etinių klausimų, socialinių ir ekonominių skirtumų bei radikalių pokyčių rinkose;

| — | viešųjų institucijų modernizavimas tenkinant piliečių lūkesčius dėl paslaugų teikimo, skaidrumo, prieinamumo, atvirumo, atskaitomybės ir orientavimosi į naudotoją; |
| --- | --- |

—

viešųjų institucijų modernizavimas tenkinant piliečių lūkesčius dėl paslaugų teikimo, skaidrumo, prieinamumo, atvirumo, atskaitomybės ir orientavimosi į naudotoją;

| — | viešųjų institucijų modernizavimas tenkinant piliečių lūkesčius dėl paslaugų teikimo, skaidrumo, prieinamumo, atvirumo, atskaitomybės ir orientavimosi į naudotoją; |
| --- | --- |

—

viešųjų institucijų modernizavimas tenkinant piliečių lūkesčius dėl paslaugų teikimo, skaidrumo, prieinamumo, atvirumo, atskaitomybės ir orientavimosi į naudotoją;

| — | teisingumo sistemų efektyvumas ir geresnės galimybės įgyvendinti teisę kreiptis į teismą remiantis teismo nepriklausomumo ir teisinės valstybės principais ir taikant teisingus, veiksmingus ir skaidrius procesinius metodus civilinėse ir baudžiamosiose bylose. |
| --- | --- |

—

teisingumo sistemų efektyvumas ir geresnės galimybės įgyvendinti teisę kreiptis į teismą remiantis teismo nepriklausomumo ir teisinės valstybės principais ir taikant teisingus, veiksmingus ir skaidrius procesinius metodus civilinėse ir baudžiamosiose bylose.

| — | teisingumo sistemų efektyvumas ir geresnės galimybės įgyvendinti teisę kreiptis į teismą remiantis teismo nepriklausomumo ir teisinės valstybės principais ir taikant teisingus, veiksmingus ir skaidrius procesinius metodus civilinėse ir baudžiamosiose bylose. |
| --- | --- |

—

teisingumo sistemų efektyvumas ir geresnės galimybės įgyvendinti teisę kreiptis į teismą remiantis teismo nepriklausomumo ir teisinės valstybės principais ir taikant teisingus, veiksmingus ir skaidrius procesinius metodus civilinėse ir baudžiamosiose bylose.

46 pakeitimas

46 pakeitimas

I priedas, II veiklos sritis (31 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.2 | Intervencinės sritys |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

3.2

Intervencinės sritys

| 3.2 | Intervencinės sritys |
| --- | --- |

3.2

Intervencinės sritys

| 3.2.1 | Gamybos technologijos |
| --- | --- |

3.2.1

Gamybos technologijos

| 3.2.1 | Kompleksiniai pertvarkos ir veiklos rezultatų svertai |
| --- | --- |

3.2.1

Kompleksiniai pertvarkos ir veiklos rezultatų svertai

Gamyba yra pagrindinis ES užimtumo ir klestėjimo veiksnys, sukuriantis daugiau kaip tris ketvirtadalius ES eksporto pasaulio mastu ir daugiau kaip 100 mln. tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų. Pagrindinis ES gamybos iššūkis yra konkurencingo išsaugojimas pasaulio mastu, naudojant pažangesnius ir labiau pritaikytus didelės pridėtinės vertės produktus. Kūrybiniai ir kultūriniai ištekliai bus labai svarbūs kuriant pridėtinę vertę.

Pramonės ateitis priklauso nuo technologinių iššūkių, tačiau kartu ir nuo jos konkurencingumą lemiančių visuomenės ir organizacinių iššūkių, apie kuriuos dažniausiai mažai žinoma ir kurie skatina plėtoti žinias, sklaidos ir atsakomybės būdus.

Pramonės ateitis priklauso nuo technologinių iššūkių, tačiau kartu ir nuo jos konkurencingumą lemiančių visuomenės ir organizacinių iššūkių, apie kuriuos dažniausiai mažai žinoma ir kurie skatina plėtoti žinias, sklaidos ir atsakomybės būdus.

Bendros kryptys

Bendros kryptys

| — | vertės grandinių organizavimas ir bendradarbiavimas jose; pridėtinės vertės paskirstymas ir derybų bei kainų nustatymo mechanizmai; apsikeitimo informacija ir bendradarbiaujamojo darbo priemonės, bendro projektavimo iniciatyvos; virtualiosios ir papildytos realybės naudojimas projektavimui, paruošimui gamybai ir darbuotojų mokymui; |
| --- | --- |

—

vertės grandinių organizavimas ir bendradarbiavimas jose; pridėtinės vertės paskirstymas ir derybų bei kainų nustatymo mechanizmai; apsikeitimo informacija ir bendradarbiaujamojo darbo priemonės, bendro projektavimo iniciatyvos; virtualiosios ir papildytos realybės naudojimas projektavimui, paruošimui gamybai ir darbuotojų mokymui;

vertės grandinių organizavimas ir bendradarbiavimas jose; pridėtinės vertės paskirstymas ir derybų bei kainų nustatymo mechanizmai; apsikeitimo informacija ir bendradarbiaujamojo darbo priemonės, bendro projektavimo iniciatyvos; virtualiosios ir papildytos realybės naudojimas projektavimui, paruošimui gamybai ir darbuotojų mokymui;

| — | telkimas į grupes, vietos bendradarbiavimo tinklus, regioninių ekosistemų ir inovacijų centrų kūrimas; regionų teigiamo išorinio poveikio vystymas, didinant jų patrauklumą ir jų pramonės konkurencingumą; |
| --- | --- |

—

telkimas į grupes, vietos bendradarbiavimo tinklus, regioninių ekosistemų ir inovacijų centrų kūrimas; regionų teigiamo išorinio poveikio vystymas, didinant jų patrauklumą ir jų pramonės konkurencingumą;

telkimas į grupes, vietos bendradarbiavimo tinklus, regioninių ekosistemų ir inovacijų centrų kūrimas; regionų teigiamo išorinio poveikio vystymas, didinant jų patrauklumą ir jų pramonės konkurencingumą;

| — | ergonomika ir darbo sąlygų gerinimas; galimybė mokytis visą gyvenimą ir pritaikyti savo kompetencijas prie besikeičiančių darbo vietų; darbuotojų patirties ir kūrybingumo išnaudojimas; |
| --- | --- |

—

ergonomika ir darbo sąlygų gerinimas; galimybė mokytis visą gyvenimą ir pritaikyti savo kompetencijas prie besikeičiančių darbo vietų; darbuotojų patirties ir kūrybingumo išnaudojimas;

ergonomika ir darbo sąlygų gerinimas; galimybė mokytis visą gyvenimą ir pritaikyti savo kompetencijas prie besikeičiančių darbo vietų; darbuotojų patirties ir kūrybingumo išnaudojimas;

| — | kliūčių įmonių pertvarkai, visų pirma skaitmeninei pašalinimas: prieiga prie finansavimo, inovacijų ir kompetencijų; pertvarkos strategijų kūrimas ir valdymas, teikiant paramą perėjimui; požiūrio į pramonę ir jos šakas keitimas; |
| --- | --- |

—

kliūčių įmonių pertvarkai, visų pirma skaitmeninei pašalinimas: prieiga prie finansavimo, inovacijų ir kompetencijų; pertvarkos strategijų kūrimas ir valdymas, teikiant paramą perėjimui; požiūrio į pramonę ir jos šakas keitimas;

kliūčių įmonių pertvarkai, visų pirma skaitmeninei pašalinimas: prieiga prie finansavimo, inovacijų ir kompetencijų; pertvarkos strategijų kūrimas ir valdymas, teikiant paramą perėjimui; požiūrio į pramonę ir jos šakas keitimas;

| 3.2.2 | Gamybos technologijos |
| --- | --- |

3.2.2

3.2.2

Gamybos technologijos

Gamyba yra pagrindinis ES užimtumo ir klestėjimo veiksnys, sukuriantis daugiau kaip tris ketvirtadalius ES eksporto pasaulio mastu ir daugiau kaip 100 mln. tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų. Pagrindinis ES gamybos iššūkis yra konkurencingo išsaugojimas pasaulio mastu, naudojant pažangesnius ir labiau pritaikytus didelės pridėtinės vertės produktus. Kūrybiniai ir kultūriniai ištekliai bus labai svarbūs kuriant pridėtinę vertę.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Šiuo etapu programoje „Europos horizontas“ neskiriama dėmesio arba nepakankamai jo skiriama kompleksiniams ir organizaciniams aspektams, kurie vis dėlto daug prisideda prie pramonės pertvarkos ir konkurencingumo ir kurių atveju Europai reikia daugiau mokslinių žinių ir inovacijų.

47 pakeitimas

47 pakeitimas

I priedas, II veiklos sritis (39 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS | AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS |
| II dalis – I priedas | II dalis – I priedas |
| 4 punktas VEIKSMŲ GRUPĖ „KLIMATAS, ENERGETIKA IR JUDUMAS“ | 4 punktas VEIKSMŲ GRUPĖ „KLIMATAS, ENERGETIKA IR JUDUMAS“ |
| 4.1. | Paaiškinimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

II dalis – I priedas

II dalis – I priedas

4 punktas VEIKSMŲ GRUPĖ „KLIMATAS, ENERGETIKA IR JUDUMAS“

4 punktas VEIKSMŲ GRUPĖ „KLIMATAS, ENERGETIKA IR JUDUMAS“

4.1.

Paaiškinimas

| 4.1. | Paaiškinimas |
| --- | --- |

4.1.

Paaiškinimas

(...)

(...)

Šios veiksmų grupės veiksmai visų pirma prisideda prie Energetikos sąjungos tikslų, taip pat prie bendrosios skaitmeninės rinkos tikslų, darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų darbotvarkės, ES kaip pasaulinio masto dalyvės pozicijos stiprinimo, naujos ES pramonės politikos strategija, žiedinės ekonomikos, žaliavų iniciatyvos, saugumo sąjungos ir miestų darbotvarkės, taip pat prie ES bendrosios žemės ūkio politikos ir ES teisinių nuostatų dėl triukšmo ir oro taršos mažinimo.

Šios veiksmų grupės veiksmai visų pirma prisideda prie Energetikos sąjungos tikslų, taip pat prie bendrosios skaitmeninės rinkos tikslų, darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų darbotvarkės, ES kaip pasaulinio masto dalyvės pozicijos stiprinimo, naujos ES pramonės politikos strategija, žiedinės ekonomikos,
  mėlynosios ekonomikos,
  žaliavų iniciatyvos, saugumo sąjungos ir miestų darbotvarkės, ES bendrosios žemės ūkio politikos
  , integruotos jūrų politikos ir bendros žuvininkystės politikos, taip pat prie
  ES teisinių nuostatų dėl triukšmo ir oro taršos mažinimo.

mėlynosios ekonomikos,

, integruotos jūrų politikos ir bendros žuvininkystės politikos, taip pat prie

(...)

(...)

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Jūrų reikalai ir žuvininkystė yra itin svarbūs ES, todėl labai svarbu nurodyti šiuos sektorius.

48 pakeitimas

48 pakeitimas

I priedas, II veiklos sritis, 4.2.5 punktas „Bendruomenės ir miestai“ (42 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendros kryptys | Bendros kryptys |
| (...) | (...) |
| Piliečių gyvenimo kokybė, saugus susisiekimas, miesto socialinės inovacijos, miestų žiedinė ekonomika ir atsinaujinimo pajėgumai, mažesnis neigiamas poveikis aplinkai ir mažesnė tarša; | Piliečių gyvenimo kokybė, saugus susisiekimas, miesto socialinės inovacijos, miestų žiedinė ekonomika ir atsinaujinimo pajėgumai, mažesnis neigiamas poveikis aplinkai ir mažesnė tarša; |
| | Piliečių mobilizavimas miestuose ir regionuose, demokratiniai ekologinės ir energetikos pertvarkos iššūkiai; priimtinumas visuomenei ir parama su pertvarkos kryptimis susijusiems pokyčiams; nelygybės mažinimas, susijęs su prisitaikymu prie klimato kaitos ir ekologinės ir energetikos pertvarkos; |
| (...) | (...) |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Bendros kryptys

Bendros kryptys

(...)

(...)

Piliečių gyvenimo kokybė, saugus susisiekimas, miesto socialinės inovacijos, miestų žiedinė ekonomika ir atsinaujinimo pajėgumai, mažesnis neigiamas poveikis aplinkai ir mažesnė tarša;

Piliečių gyvenimo kokybė, saugus susisiekimas, miesto socialinės inovacijos, miestų žiedinė ekonomika ir atsinaujinimo pajėgumai, mažesnis neigiamas poveikis aplinkai ir mažesnė tarša;

Piliečių mobilizavimas miestuose ir regionuose, demokratiniai ekologinės ir energetikos pertvarkos iššūkiai; priimtinumas visuomenei ir parama su pertvarkos kryptimis susijusiems pokyčiams; nelygybės mažinimas, susijęs su prisitaikymu prie klimato kaitos ir ekologinės ir energetikos pertvarkos;

Piliečių mobilizavimas miestuose ir regionuose, demokratiniai ekologinės ir energetikos pertvarkos iššūkiai; priimtinumas visuomenei ir parama su pertvarkos kryptimis susijusiems pokyčiams; nelygybės mažinimas, susijęs su prisitaikymu prie klimato kaitos ir ekologinės ir energetikos pertvarkos;

(...)

(...)

49 pakeitimas

49 pakeitimas

I priedas, II veiklos sritis, 5.2.4 punktas „Jūra ir vandenynai“ (48 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendros kryptys | Bendros kryptys |
| (...) | (...) |
| mėlynosios vertės grandinės, jūrų erdvės daugkartinis naudojimas ir atsinaujinančiosios energijos sektoriaus didinimas jūrose ir vandenynuose, įskaitant tvarius mikrodumblius ir makrodumblius; | mėlynosios vertės grandinės, jūrų erdvės daugkartinis naudojimas
  ir jūrų pramonės, įskaitant
  atsinaujinančiosios energijos sektorių, didinimas jūrose ir vandenynuose, įskaitant tvarius mikrodumblius ir makrodumblius; |
| | žemės ir jūros sąsajų kūrimas palei pakrantės zonas, skirtingų mėlynosios ekonomikos sektorių, įskaitant žvejybą ir jūrų kultūrą, kūrimas ir pakrančių turizmas; sisteminės uostų ir pakrantės teritorijų darnaus vystymosi strategijos; urbanizacijos ir gyventojų senėjimo pakrantės vietovėse problema; |
| Gamta pagrįstus sprendimus, pagrįstus jūrų ir pakrančių ekosistemų dinamika, | gamtiniai sprendimai, pagrįsti jūrinės ir priekrantės ekosistemos dinamika, ... |
| [...] | [...] |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Bendros kryptys

Bendros kryptys

(...)

(...)

mėlynosios vertės grandinės, jūrų erdvės daugkartinis naudojimas ir atsinaujinančiosios energijos sektoriaus didinimas jūrose ir vandenynuose, įskaitant tvarius mikrodumblius ir makrodumblius;

mėlynosios vertės grandinės, jūrų erdvės daugkartinis naudojimas
  ir jūrų pramonės, įskaitant
  atsinaujinančiosios energijos sektorių, didinimas jūrose ir vandenynuose, įskaitant tvarius mikrodumblius ir makrodumblius;

ir jūrų pramonės, įskaitant

žemės ir jūros sąsajų kūrimas palei pakrantės zonas, skirtingų mėlynosios ekonomikos sektorių, įskaitant žvejybą ir jūrų kultūrą, kūrimas ir pakrančių turizmas; sisteminės uostų ir pakrantės teritorijų darnaus vystymosi strategijos; urbanizacijos ir gyventojų senėjimo pakrantės vietovėse problema;

žemės ir jūros sąsajų kūrimas palei pakrantės zonas, skirtingų mėlynosios ekonomikos sektorių, įskaitant žvejybą ir jūrų kultūrą, kūrimas ir pakrančių turizmas; sisteminės uostų ir pakrantės teritorijų darnaus vystymosi strategijos; urbanizacijos ir gyventojų senėjimo pakrantės vietovėse problema;

Gamta pagrįstus sprendimus, pagrįstus jūrų ir pakrančių ekosistemų dinamika,

gamtiniai sprendimai, pagrįsti jūrinės ir priekrantės ekosistemos dinamika, ...

[...]

[...]

50 pakeitimas

50 pakeitimas

I priedas, II veiklos sritis, 6.2.2 punktas „Pasauliniai uždaviniai“ (54 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Įtrauki ir saugi visuomenė |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

2.

Įtrauki ir saugi visuomenė

| 2. | Įtrauki ir saugi visuomenė |
| --- | --- |

2.

Įtrauki ir saugi visuomenė

| — | Nelygybės, skurdo ir atskirties, socialinio judumo, kultūrinės įvairovės ir įgūdžių moksliniai tyrimai; socialinių, demografinių ir technologinių pokyčių poveikio ekonomikai ir visuomenei vertinimas; |
| --- | --- |

—

Nelygybės, skurdo ir atskirties, socialinio judumo, kultūrinės įvairovės ir įgūdžių moksliniai tyrimai; socialinių, demografinių ir technologinių pokyčių poveikio ekonomikai ir visuomenei vertinimas;

| — | Nelygybės, skurdo ir atskirties, socialinio judumo, kultūrinės įvairovės ir įgūdžių moksliniai tyrimai; socialinių, demografinių ir technologinių pokyčių poveikio ekonomikai ir visuomenei vertinimas; |
| --- | --- |

—

Nelygybės, skurdo ir atskirties, socialinio judumo, kultūrinės įvairovės ir įgūdžių moksliniai tyrimai; socialinių, demografinių ir technologinių pokyčių poveikio ekonomikai ir visuomenei vertinimas;

| — | Nelygybės švietimo srityje priežasčių moksliniai tyrimai ir švietimo ir mokymo sistemos, kuri skatintų visų besimokančių visą jų gyvenimą trunkančią sėkmę ir asmeninį tobulėjimą, kūrimas; |
| --- | --- |

—

Nelygybės švietimo srityje priežasčių moksliniai tyrimai ir švietimo ir mokymo sistemos, kuri skatintų visų besimokančių visą jų gyvenimą trunkančią sėkmę ir asmeninį tobulėjimą, kūrimas;

Nelygybės švietimo srityje priežasčių moksliniai tyrimai ir švietimo ir mokymo sistemos, kuri skatintų visų besimokančių visą jų gyvenimą trunkančią sėkmę ir asmeninį tobulėjimą, kūrimas;

kultūros paveldo išsaugojimo parama;

kultūros paveldo išsaugojimo parama;

(...)

51 pakeitimas

51 pakeitimas

I priedas, II veiklos sritis (55 ir 56 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 5. | Maistas ir gamtos ištekliai |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

5.

Maistas ir gamtos ištekliai

| 5. | Maistas ir gamtos ištekliai |
| --- | --- |

5.

Maistas ir gamtos ištekliai

(...)

(...)

| — | ES etaloninės pašarų priedų, genetiškai modifikuotų organizmų ir maistinių medžiagų laboratorijos; |
| --- | --- |

—

ES etaloninės pašarų priedų, genetiškai modifikuotų organizmų ir maistinių medžiagų laboratorijos;

| — | ES etaloninės pašarų priedų, genetiškai modifikuotų organizmų ir maistinių medžiagų laboratorijos; |
| --- | --- |

—

ES etaloninės pašarų priedų, genetiškai modifikuotų organizmų ir maistinių medžiagų laboratorijos;

| — | vietos maisto sistemoms skirtas žinių centras; |
| --- | --- |

—

vietos maisto sistemoms skirtas žinių centras;

vietos maisto sistemoms skirtas žinių centras;

| — | maisto produktų sukčiavimo ir kokybės žinių centras; |
| --- | --- |

—

maisto produktų sukčiavimo ir kokybės žinių centras;

| — | maisto produktų sukčiavimo ir kokybės žinių centras; |
| --- | --- |

—

maisto produktų sukčiavimo ir kokybės žinių centras;

| — | bioekonomikos žinių centras. |
| --- | --- |

—

bioekonomikos žinių centras.

| — | bioekonomikos žinių centras. |
| --- | --- |

—

bioekonomikos žinių centras.

52 pakeitimas

52 pakeitimas

I priedas „Veiklos programa“ III veiklos sritis „Atvirosios inovacijos“, 7 pastraipa (70 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekdama būti šios naujos pažangių inovacijų bangos priešakyje, Europa turi išspręsti šiuos pagrindinius uždavinius: | Siekdama būti šios naujos pažangių inovacijų bangos priešakyje, Europa turi išspręsti šiuos pagrindinius uždavinius: |
| — | tobulinti mokslo transformaciją į inovacijas, siekiant pagreitinti idėjų, technologijų ir talentų perdavimą iš mokslinių tyrimų bazės į startuolius ir pramonės įmones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Siekdama būti šios naujos pažangių inovacijų bangos priešakyje, Europa turi išspręsti šiuos pagrindinius uždavinius:

Siekdama būti šios naujos pažangių inovacijų bangos priešakyje, Europa turi išspręsti šiuos pagrindinius uždavinius:

—

tobulinti mokslo transformaciją į inovacijas, siekiant pagreitinti idėjų, technologijų ir talentų perdavimą iš mokslinių tyrimų bazės į startuolius ir pramonės įmones;

| — | tobulinti mokslo transformaciją į inovacijas, siekiant pagreitinti idėjų, technologijų ir talentų perdavimą iš mokslinių tyrimų bazės į startuolius ir pramonės įmones; |
| --- | --- |

—

tobulinti mokslo transformaciją į inovacijas, siekiant pagreitinti idėjų, technologijų ir talentų perdavimą iš mokslinių tyrimų bazės į startuolius ir pramonės įmones;

| — | pagreitinti pramonės pertvarkymą: Europos pramonė atsilieka, įtraukdama ir plėsdama naujas technologijas: 77 % naujų ir didelių MTTP įmonių yra JAV ar Azijoje, o tik 16 % yra įsikūrusios Europoje; |
| --- | --- |

—

pagreitinti pramonės pertvarkymą: Europos pramonė atsilieka, įtraukdama ir plėsdama naujas technologijas: 77 % naujų ir didelių MTTP įmonių yra JAV ar Azijoje, o tik 16 % yra įsikūrusios Europoje;

| — | pagreitinti pramonės pertvarkymą: Europos pramonė atsilieka, įtraukdama ir plėsdama naujas technologijas: 77 % naujų ir didelių MTTP įmonių yra JAV ar Azijoje, o tik 16 % yra įsikūrusios Europoje; |
| --- | --- |

—

pagreitinti pramonės pertvarkymą: Europos pramonė atsilieka, įtraukdama ir plėsdama naujas technologijas: 77 % naujų ir didelių MTTP įmonių yra JAV ar Azijoje, o tik 16 % yra įsikūrusios Europoje;

| — | padidinti rizikos finansavimą, siekiant įveikti finansavimo spragas: Europos novatoriai kenčia dėl mažo rizikos finansavimo. Rizikos kapitalas yra labai svarbus siekiant, kad pažangios inovacijos būtų panaudotos pasaulyje pirmaujančių bendrovių, tačiau Europoje jis sudaro mažiau nei ketvirtadalį JAV ir Azijoje skirtinų sumų. Europa turi įveikti „mirties slėnius“, kuriuose idėjos ir inovacijos nepasiekia rinkos dėl atotrūkio tarp viešosios paramos ir privačių investicijų, ypač didelės rizikos pažangių inovacijų ir ilgalaikių investicijų atveju; |
| --- | --- |

—

padidinti rizikos finansavimą, siekiant įveikti finansavimo spragas: Europos novatoriai kenčia dėl mažo rizikos finansavimo. Rizikos kapitalas yra labai svarbus siekiant, kad pažangios inovacijos būtų panaudotos pasaulyje pirmaujančių bendrovių, tačiau Europoje jis sudaro mažiau nei ketvirtadalį JAV ir Azijoje skirtinų sumų. Europa turi įveikti „mirties slėnius“, kuriuose idėjos ir inovacijos nepasiekia rinkos dėl atotrūkio tarp viešosios paramos ir privačių investicijų, ypač didelės rizikos pažangių inovacijų ir ilgalaikių investicijų atveju;

| — | padidinti rizikos finansavimą, siekiant įveikti finansavimo spragas: Europos novatoriai kenčia dėl mažo rizikos finansavimo. Rizikos kapitalas yra labai svarbus siekiant, kad pažangios inovacijos būtų panaudotos pasaulyje pirmaujančių bendrovių, tačiau Europoje jis sudaro mažiau nei ketvirtadalį JAV ir Azijoje skirtinų sumų. Europa turi įveikti „mirties slėnius“, kuriuose idėjos ir inovacijos nepasiekia rinkos dėl atotrūkio tarp viešosios paramos ir privačių investicijų, ypač didelės rizikos pažangių inovacijų ir ilgalaikių investicijų atveju; |
| --- | --- |

—

padidinti rizikos finansavimą, siekiant įveikti finansavimo spragas: Europos novatoriai kenčia dėl mažo rizikos finansavimo. Rizikos kapitalas yra labai svarbus siekiant, kad pažangios inovacijos būtų panaudotos pasaulyje pirmaujančių bendrovių, tačiau Europoje jis sudaro mažiau nei ketvirtadalį JAV ir Azijoje skirtinų sumų. Europa turi įveikti „mirties slėnius“, kuriuose idėjos ir inovacijos nepasiekia rinkos dėl atotrūkio tarp viešosios paramos ir privačių investicijų, ypač didelės rizikos pažangių inovacijų ir ilgalaikių investicijų atveju;

| — | pagerinti ir supaprastinti Europos padėtį finansuojant ir remiant mokslinius tyrimus ir inovacijas:daugybė finansavimo šaltinių apsunkina novatorių padėtį. Įgyvendinant ES intervencines priemones turi būti bendradarbiaujama ir veikiama koordinuotai su kitomis Europos viešosiomis ir privačiomis iniciatyvomis nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, siekiant sustiprinti bei suderinti paramos pajėgumus ir sukurti lengvai orientuotiną bet kurio Europos novatoriaus padėtį; |
| --- | --- |

—

pagerinti ir supaprastinti Europos padėtį finansuojant ir remiant mokslinius tyrimus ir inovacijas:daugybė finansavimo šaltinių apsunkina novatorių padėtį. Įgyvendinant ES intervencines priemones turi būti bendradarbiaujama ir veikiama koordinuotai su kitomis Europos viešosiomis ir privačiomis iniciatyvomis nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, siekiant sustiprinti bei suderinti paramos pajėgumus ir sukurti lengvai orientuotiną bet kurio Europos novatoriaus padėtį;

| — | pagerinti ir supaprastinti Europos padėtį finansuojant ir remiant mokslinius tyrimus ir inovacijas:daugybė finansavimo šaltinių apsunkina novatorių padėtį. Įgyvendinant ES intervencines priemones turi būti bendradarbiaujama ir veikiama koordinuotai su kitomis Europos viešosiomis ir privačiomis iniciatyvomis nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, siekiant sustiprinti bei suderinti paramos pajėgumus ir sukurti lengvai orientuotiną bet kurio Europos novatoriaus padėtį; |
| --- | --- |

—

pagerinti ir supaprastinti Europos padėtį finansuojant ir remiant mokslinius tyrimus ir inovacijas:daugybė finansavimo šaltinių apsunkina novatorių padėtį. Įgyvendinant ES intervencines priemones turi būti bendradarbiaujama ir veikiama koordinuotai su kitomis Europos viešosiomis ir privačiomis iniciatyvomis nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, siekiant sustiprinti bei suderinti paramos pajėgumus ir sukurti lengvai orientuotiną bet kurio Europos novatoriaus padėtį;

| — | įveikti inovacijų ekosistemos susiskaidymą. Nors Europoje yra daugybė valdymo centrų, jie nėra gerai sujungti. Įmonės, turinčios tarptautinio augimo potencialą, privalo įveikti su nacionalinių rinkų susiskaidymą dėl kalbų, verslo kultūrų ir taisyklių įvairovės. |
| --- | --- |

—

įveikti inovacijų ekosistemos susiskaidymą. Nors Europoje yra daugybė valdymo centrų, jie nėra gerai sujungti. Įmonės, turinčios tarptautinio augimo potencialą, privalo įveikti su nacionalinių rinkų susiskaidymą dėl kalbų, verslo kultūrų ir taisyklių įvairovės.

| — | įveikti inovacijų ekosistemos susiskaidymą. Nors Europoje yra daugybė valdymo centrų, jie nėra gerai sujungti. Įmonės, turinčios tarptautinio augimo potencialą, privalo įveikti su nacionalinių rinkų susiskaidymą dėl kalbų, verslo kultūrų ir taisyklių įvairovės; |
| --- | --- |

—

įveikti inovacijų ekosistemos susiskaidymą. Nors Europoje yra daugybė valdymo centrų, jie nėra gerai sujungti. Įmonės, turinčios tarptautinio augimo potencialą, privalo įveikti su nacionalinių rinkų susiskaidymą dėl kalbų, verslo kultūrų ir taisyklių įvairovės;

| — | pripažinti, kad svarbu mokslą ir inovacijas orientuoti į teritorijas, taip pat didelį regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų indėlį, nes šie subjektai pajėgūs greitai reaguoti ir imtis esminių inovacijų, kad būtų galima užtikrinti Europos vertės grandinių permainų, veiksmų, skirtų įgūdžių ir žmogiškųjų išteklių vystymui, tęstinumą;
  siekiant šio tikslo reikia geriau atsižvelgti į pažangiąsias specializacijas ir jų tinklų kūrimą. |
| --- | --- |

—

pripažinti, kad svarbu mokslą ir inovacijas orientuoti į teritorijas, taip pat didelį regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų indėlį, nes šie subjektai pajėgūs greitai reaguoti ir imtis esminių inovacijų, kad būtų galima užtikrinti Europos vertės grandinių permainų, veiksmų, skirtų įgūdžių ir žmogiškųjų išteklių vystymui, tęstinumą;
  siekiant šio tikslo reikia geriau atsižvelgti į pažangiąsias specializacijas ir jų tinklų kūrimą.

pripažinti, kad svarbu mokslą ir inovacijas orientuoti į teritorijas, taip pat didelį regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų indėlį, nes šie subjektai pajėgūs greitai reaguoti ir imtis esminių inovacijų, kad būtų galima užtikrinti Europos vertės grandinių permainų, veiksmų, skirtų įgūdžių ir žmogiškųjų išteklių vystymui, tęstinumą;

53 pakeitimas

53 pakeitimas

I priedas „Veiklos programa“ III veiklos sritis „Atvirosios inovacijos“, 11 pastraipa (71 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Nors Europos inovacijų taryba tiesiogiai palaikys pažangias inovacijas, toliau reikia plėtoti ir tobulinti bendrą aplinką, kurioje ugdomos ir kuriamos Europos inovacijos: būtinos bendros Europos pastangos remti inovacijas visoje Europoje ir visais aspektais bei formomis, įskaitant, jei įmanoma, papildomą ES
  ir nacionalinę
  politiką bei išteklius. Šioje veiklos srityje numatoma: | Nors Europos inovacijų taryba tiesiogiai palaikys pažangias inovacijas, toliau reikia plėtoti ir tobulinti bendrą aplinką, kurioje ugdomos ir kuriamos Europos inovacijos: būtinos bendros Europos
  , valstybių narių ir jų regionų
  pastangos remti inovacijas visoje Europoje ir visais aspektais bei formomis, įskaitant, jei įmanoma, papildomą
  vietos, regioninę, nacionalinę ir
  ES politiką bei išteklius. Šioje veiklos srityje numatoma: |
| — | atnaujinti ir sustiprinti koordinavimo ir bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis, asocijuotosiomis šalimis ir privačiomis iniciatyvomis mechanizmus siekiant remti visų rūšių Europos inovacijų ekosistemas ir jų dalyvius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Nors Europos inovacijų taryba tiesiogiai palaikys pažangias inovacijas, toliau reikia plėtoti ir tobulinti bendrą aplinką, kurioje ugdomos ir kuriamos Europos inovacijos: būtinos bendros Europos pastangos remti inovacijas visoje Europoje ir visais aspektais bei formomis, įskaitant, jei įmanoma, papildomą ES
  ir nacionalinę
  politiką bei išteklius. Šioje veiklos srityje numatoma:

ir nacionalinę

Nors Europos inovacijų taryba tiesiogiai palaikys pažangias inovacijas, toliau reikia plėtoti ir tobulinti bendrą aplinką, kurioje ugdomos ir kuriamos Europos inovacijos: būtinos bendros Europos
  , valstybių narių ir jų regionų
  pastangos remti inovacijas visoje Europoje ir visais aspektais bei formomis, įskaitant, jei įmanoma, papildomą
  vietos, regioninę, nacionalinę ir
  ES politiką bei išteklius. Šioje veiklos srityje numatoma:

, valstybių narių ir jų regionų

vietos, regioninę, nacionalinę ir

—

atnaujinti ir sustiprinti koordinavimo ir bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis, asocijuotosiomis šalimis ir privačiomis iniciatyvomis mechanizmus siekiant remti visų rūšių Europos inovacijų ekosistemas ir jų dalyvius;

| — | atnaujinti ir sustiprinti koordinavimo ir bendradarbiavimo
  su vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  valstybėmis narėmis, asocijuotosiomis šalimis ir privačiomis iniciatyvomis mechanizmus siekiant remti visų rūšių Europos inovacijų ekosistemas ir jų dalyvius; |
| --- | --- |

—

atnaujinti ir sustiprinti koordinavimo ir bendradarbiavimo
  su vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  valstybėmis narėmis, asocijuotosiomis šalimis ir privačiomis iniciatyvomis mechanizmus siekiant remti visų rūšių Europos inovacijų ekosistemas ir jų dalyvius;

su vietos ir regionų valdžios institucijomis,

| — | remti Europos inovacijos ir technologijos institutą (EITI) ir žinių ir inovacijos bendrijas (ŽIB). |
| --- | --- |

—

remti Europos inovacijos ir technologijos institutą (EITI) ir žinių ir inovacijos bendrijas (ŽIB).

| — | remti Europos inovacijos ir technologijos institutą (EITI) ir žinių ir inovacijos bendrijas (ŽIB). |
| --- | --- |

—

remti Europos inovacijos ir technologijos institutą (EITI) ir žinių ir inovacijos bendrijas (ŽIB).

54 pakeitimas

54 pakeitimas

I priedas „Veiklos programa“, III veiklos sritis „Atvirosios inovacijos“, 1 dalis „Europos inovacijų taryba“, 1.1 punktas (73 puslapis)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Ypatingas dėmesys bus skiriamas tinkamam ir veiksmingam atskirų ar jungtinių valstybių narių iniciatyvų papildomumui užtikrinti, įskaitant Europos partnerystės formą. | Ypatingas dėmesys bus skiriamas tinkamam ir veiksmingam atskirų ar jungtinių valstybių narių
  ir regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų
  iniciatyvų papildomumui užtikrinti, įskaitant Europos partnerystės formą.
  Jei tai būtina remiamo projekto įgyvendinimui, „Pathfinder“ ir „Accelerator“ priemonėmis bus užtikrinta, kad pagal jas teikiamos dotacijos papildys tęstinę projektų paramos sistemą. Europos inovacijų taryba palaikys nuolatinį dialogą su už inovacijas atsakingomis nacionalinėmis, regionų ir vietos valdžios institucijomis siekiant užtikrinti tinkamą paramos veiksmų papildomumą ir kiek įmanoma padidinti sąveiką ir bendradarbiavimą, įskaitant bendrai finansuojamų programų vykdymą. Šis dialogas yra būtina Europos inovacijų tarybos suteikiamų pažangumo ženklų skyrimo sąlyga. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Ypatingas dėmesys bus skiriamas tinkamam ir veiksmingam atskirų ar jungtinių valstybių narių iniciatyvų papildomumui užtikrinti, įskaitant Europos partnerystės formą.

Ypatingas dėmesys bus skiriamas tinkamam ir veiksmingam atskirų ar jungtinių valstybių narių
  ir regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų
  iniciatyvų papildomumui užtikrinti, įskaitant Europos partnerystės formą.
  Jei tai būtina remiamo projekto įgyvendinimui, „Pathfinder“ ir „Accelerator“ priemonėmis bus užtikrinta, kad pagal jas teikiamos dotacijos papildys tęstinę projektų paramos sistemą. Europos inovacijų taryba palaikys nuolatinį dialogą su už inovacijas atsakingomis nacionalinėmis, regionų ir vietos valdžios institucijomis siekiant užtikrinti tinkamą paramos veiksmų papildomumą ir kiek įmanoma padidinti sąveiką ir bendradarbiavimą, įskaitant bendrai finansuojamų programų vykdymą. Šis dialogas yra būtina Europos inovacijų tarybos suteikiamų pažangumo ženklų skyrimo sąlyga.

ir regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų

Jei tai būtina remiamo projekto įgyvendinimui, „Pathfinder“ ir „Accelerator“ priemonėmis bus užtikrinta, kad pagal jas teikiamos dotacijos papildys tęstinę projektų paramos sistemą. Europos inovacijų taryba palaikys nuolatinį dialogą su už inovacijas atsakingomis nacionalinėmis, regionų ir vietos valdžios institucijomis siekiant užtikrinti tinkamą paramos veiksmų papildomumą ir kiek įmanoma padidinti sąveiką ir bendradarbiavimą, įskaitant bendrai finansuojamų programų vykdymą. Šis dialogas yra būtina Europos inovacijų tarybos suteikiamų pažangumo ženklų skyrimo sąlyga.

55 pakeitimas

55 pakeitimas

I priedas, III veiklos sritis (64 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.1.3 | Papildomos Europos inovacijų tarybos veiklos |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

1.1.3

Papildomos Europos inovacijų tarybos veiklos

| 1.1.3 | Papildomos Europos inovacijų tarybos veiklos |
| --- | --- |

1.1.3

Papildomos Europos inovacijų tarybos veiklos

Be to, Europos inovacijų taryba taip pat įgyvendins:

Be to, Europos inovacijų taryba taip pat įgyvendins:

| — | Europos inovacijų tarybos verslo spartinimo paslaugos, remiant programų „Pathfinder“ ir „Accelerator“ veiksmus ir veiklas. Tikslas – sujungti Europos inovacijų tarybos remiamų novatorių bendruomenę, įskaitant finansuojamą pažangumo ženklą, su investuotojais, partneriais ir viešaisiais pirkėjais. Bus teikiamos įvairios instruktavimo ir konsultavimo paslaugos apie Europos inovacijų tarybos veiklą. Taip novatoriams bus suteikta galimybė susipažinti su tarptautiniais potencialių partnerių tinklais, įskaitant pramonės įmones, siekiant papildyti vertės grandinę arba sukurti rinkos galimybes ir rasti investuotojų bei kitų privačių ar įmonių finansavimo šaltinių. Veikla apima tiesioginius renginius (pvz., tarpininkavimo renginius, suvienodinimo sesijas), taip pat suderinamų platformų kūrimą arba esamų priemonių naudojimą glaudžiai bendradarbiaujant su finansiniais tarpininkais, kuriuos remia fondas „InvestEU“ ir EIB grupė. Ši veikla taip pat paskatins tarpusavio mainus, kaip novatoriškos ekosistemos mokymosi šaltinį, ypač naudodama Europos inovacijų tarybos aukšto lygio patariamosios valdybos narių ir Europos inovacijų tarybos narių kompetenciją; |
| --- | --- |

—

Europos inovacijų tarybos verslo spartinimo paslaugos, remiant programų „Pathfinder“ ir „Accelerator“ veiksmus ir veiklas. Tikslas – sujungti Europos inovacijų tarybos remiamų novatorių bendruomenę, įskaitant finansuojamą pažangumo ženklą, su investuotojais, partneriais ir viešaisiais pirkėjais. Bus teikiamos įvairios instruktavimo ir konsultavimo paslaugos apie Europos inovacijų tarybos veiklą. Taip novatoriams bus suteikta galimybė susipažinti su tarptautiniais potencialių partnerių tinklais, įskaitant pramonės įmones, siekiant papildyti vertės grandinę arba sukurti rinkos galimybes ir rasti investuotojų bei kitų privačių ar įmonių finansavimo šaltinių. Veikla apima tiesioginius renginius (pvz., tarpininkavimo renginius, suvienodinimo sesijas), taip pat suderinamų platformų kūrimą arba esamų priemonių naudojimą glaudžiai bendradarbiaujant su finansiniais tarpininkais, kuriuos remia fondas „InvestEU“ ir EIB grupė. Ši veikla taip pat paskatins tarpusavio mainus, kaip novatoriškos ekosistemos mokymosi šaltinį, ypač naudodama Europos inovacijų tarybos aukšto lygio patariamosios valdybos narių ir Europos inovacijų tarybos narių kompetenciją;

| — | Europos inovacijų tarybos verslo spartinimo paslaugos, remiant programų „Pathfinder“ ir „Accelerator“ veiksmus ir veiklas. Tikslas – sujungti Europos inovacijų tarybos remiamų novatorių bendruomenę, įskaitant finansuojamą pažangumo ženklą, su investuotojais, partneriais ir viešaisiais pirkėjai
  s, tačiau taip pat su nacionaliniais ir vietos subjektais, skatinančiais inovacijas ir galinčiais papildyti Europos inovacijų tarybos paramą ir teikti ilgalaikę paramą novatoriams
  . Bus teikiamos įvairios instruktavimo ir konsultavimo paslaugos apie Europos inovacijų tarybos veiklą. Taip novatoriams bus suteikta galimybė susipažinti su tarptautiniais potencialių partnerių tinklais, įskaitant pramonės įmones, siekiant papildyti vertės grandinę arba sukurti rinkos galimybes ir rasti investuotojų bei kitų privačių ar įmonių finansavimo šaltinių. Veikla apima tiesioginius renginius (pvz., tarpininkavimo renginius, suvienodinimo sesijas), taip pat suderinamų platformų kūrimą arba esamų priemonių naudojimą glaudžiai bendradarbiaujant su finansiniais tarpininkais, kuriuos remia fondas „InvestEU“ ir EIB grupė. Ši veikla taip pat paskatins tarpusavio mainus, kaip novatoriškos ekosistemos mokymosi šaltinį, ypač naudodama Europos inovacijų tarybos aukšto lygio patariamosios valdybos narių ir Europos inovacijų tarybos narių kompetenciją; |
| --- | --- |

—

Europos inovacijų tarybos verslo spartinimo paslaugos, remiant programų „Pathfinder“ ir „Accelerator“ veiksmus ir veiklas. Tikslas – sujungti Europos inovacijų tarybos remiamų novatorių bendruomenę, įskaitant finansuojamą pažangumo ženklą, su investuotojais, partneriais ir viešaisiais pirkėjai
  s, tačiau taip pat su nacionaliniais ir vietos subjektais, skatinančiais inovacijas ir galinčiais papildyti Europos inovacijų tarybos paramą ir teikti ilgalaikę paramą novatoriams
  . Bus teikiamos įvairios instruktavimo ir konsultavimo paslaugos apie Europos inovacijų tarybos veiklą. Taip novatoriams bus suteikta galimybė susipažinti su tarptautiniais potencialių partnerių tinklais, įskaitant pramonės įmones, siekiant papildyti vertės grandinę arba sukurti rinkos galimybes ir rasti investuotojų bei kitų privačių ar įmonių finansavimo šaltinių. Veikla apima tiesioginius renginius (pvz., tarpininkavimo renginius, suvienodinimo sesijas), taip pat suderinamų platformų kūrimą arba esamų priemonių naudojimą glaudžiai bendradarbiaujant su finansiniais tarpininkais, kuriuos remia fondas „InvestEU“ ir EIB grupė. Ši veikla taip pat paskatins tarpusavio mainus, kaip novatoriškos ekosistemos mokymosi šaltinį, ypač naudodama Europos inovacijų tarybos aukšto lygio patariamosios valdybos narių ir Europos inovacijų tarybos narių kompetenciją;

s, tačiau taip pat su nacionaliniais ir vietos subjektais, skatinančiais inovacijas ir galinčiais papildyti Europos inovacijų tarybos paramą ir teikti ilgalaikę paramą novatoriams

56 pakeitimas

56 pakeitimas

I priedas „Veiklos programa“, III veiklos sritis „Atvirosios inovacijos“, 1 dalis „Europos inovacijų taryba“, 1.2.2 punktas (77 puslapis)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.2.2. | Europos inovacijų tarybos valdytojai |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

1.2.2.

Europos inovacijų tarybos valdytojai

Komisija laikysis iniciatyvaus požiūrio į rizikingų projektų administravimą ir pasitelks reikalingą ekspertų pagalbą.

| 1.2.2. | Europos inovacijų tarybos valdytojai |
| --- | --- |

1.2.2.

Europos inovacijų tarybos valdytojai

Komisija laikysis iniciatyvaus požiūrio į rizikingų projektų administravimą ir pasitelks reikalingą ekspertų pagalbą.

Komisija paskirs keletą laikinųjų Europos inovacijų tarybos vadovų, kurie padėtų savo technologiniu išmanymu ir duotų rekomendacijų dėl veiklos.

Komisija paskirs keletą laikinųjų Europos inovacijų tarybos vadovų, kurie padėtų savo technologiniu išmanymu ir duotų rekomendacijų dėl veiklos.

Programų vadovai bus skiriami iš įvairių sričių, įskaitant įmones, universitetus, nacionalines laboratorijas ir mokslinių tyrimų centrus. Jie atsineš žinių bagažą iš asmeninės patirties ir darbinės patirties atitinkamoje srityje. Jie bus pripažinti lyderiai, valdę daugiadalykes mokslinių tyrimų grupes arba vadovavę didelėms institucinėms programoms, ir žinos, kaip svarbu nedelsiant, kūrybingai ir plačiai perteikti savo vizijas. Galiausiai jie turės svarbių biudžetų priežiūros patirties, kur reikalingas atsakomybės jausmas.

Programų vadovai bus skiriami iš įvairių sričių, įskaitant
  viešojo sektoriaus inovacijų srities subjektus:
  įmones, universitetus, nacionalines laboratorijas ir mokslinių tyrimų centrus. Jie atsineš žinių bagažą iš asmeninės patirties ir darbinės patirties atitinkamoje srityje. Jie bus pripažinti lyderiai, valdę daugiadalykes mokslinių tyrimų grupes arba vadovavę didelėms institucinėms programoms, ir žinos, kaip svarbu nedelsiant, kūrybingai ir plačiai perteikti savo vizijas. Galiausiai jie turės svarbių biudžetų priežiūros patirties, kur reikalingas atsakomybės jausmas.

viešojo sektoriaus inovacijų srities subjektus:

57 pakeitimas

57 pakeitimas

I priedas „Veiklos programa“, III veiklos sritis „Atvirosios inovacijos“, 1 dalis „Europos inovacijų ekosistemos“, 2.1 punktas (80 puslapis)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.1. | Pagrindimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

2.1.

2.1.

Pagrindimas

| 2.1. | Pagrindimas |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

Pagrindimas

Siekdama visapusiškai panaudoti inovacijų potencialą, įskaitant mokslininkus, verslininkus, pramonės atstovus ir plačiąją visuomenę, ES turi pagerinti aplinką, kurioje inovacijos gali klestėti visais lygmenimis. Tai reiškia, kad ES lygmeniu bus kuriamos veiksmingos inovacijų ekosistemos ir skatinamas nacionalinių ir vietos inovacijų ekosistemų bendradarbiavimas, tinklų kūrimas ir keitimasis idėjomis, finansavimu ir įgūdžiais.

Siekdama visapusiškai panaudoti inovacijų potencialą, įskaitant mokslininkus, verslininkus, pramonės atstovus ir plačiąją visuomenę, ES turi pagerinti aplinką, kurioje inovacijos gali klestėti visais lygmenimis. Tai reiškia, kad ES lygmeniu bus kuriamos veiksmingos inovacijų ekosistemos ir skatinamas nacionalinių ir vietos inovacijų ekosistemų bendradarbiavimas, tinklų kūrimas ir keitimasis idėjomis, finansavimu ir įgūdžiais.

Be privačiose įmonėse taikomų inovacijų, ES taip pat turi siekti plėtoti ekosistemas, palaikančias socialines inovacijas ir viešojo sektoriaus inovacijas. Iš tikrųjų,
  Vyriausybės sektoriui
  reikia inovacijų ir atsinaujinimo, kad būtų galima palaikyti reglamentavimo ir valdymo pokyčius, kurių reikia norint remti didelio masto naujų technologijų diegimą ir didėjančią visuomenės paklausą siekiant veiksmingesnio ir efektyvesnio paslaugų teikimo. Socialinės inovacijos yra labai svarbios siekiant pagerinti mūsų visuomenės gerovę.

Vyriausybės sektoriui

Be privačiose įmonėse taikomų inovacijų, ES taip pat turi siekti plėtoti ekosistemas, palaikančias socialines inovacijas
  ir asociacijų, nepelno ir viešojo sektorių inovacijas
  . Iš tikrųjų,
  šiems sektoriams
  reikia inovacijų ir atsinaujinimo, kad būtų galima palaikyti reglamentavimo ir valdymo pokyčius, kurių reikia norint remti didelio masto naujų technologijų diegimą ir didėjančią visuomenės paklausą siekiant veiksmingesnio ir efektyvesnio paslaugų teikimo. Socialinės inovacijos yra labai svarbios siekiant pagerinti mūsų visuomenės gerovę.

ir asociacijų, nepelno ir viešojo sektorių inovacijas

šiems sektoriams

58 pakeitimas

58 pakeitimas

I priedas „Veiklos programa“, III veiklos sritis „Atvirosios inovacijos“, 1 dalis „Europos inovacijų ekosistemos“, 2.2 punktas (80 ir 81 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.2. | Intervencinių priemonių sritys |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

2.2.

2.2.

Intervencinių priemonių sritys

| 2.2. | Intervencinių priemonių sritys |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

Intervencinių priemonių sritys

Pirmiausia Komisija organizuos valstybių narių ir asocijuotų šalių valdžios institucijų ir institucijų, atsakingų už nacionalines inovacijų politikos kryptis ir programas, Europos inovacijų tarybos forumą, siekdama skatinti koordinavimą ir dialogą dėl ES inovacijų ekosistemų vystymo. Šiame Europos inovacijų tarybos forume Komisija:

Pirmiausia Komisija organizuos valstybių narių
  , miestų ir regionų
  ir asocijuotų šalių valdžios institucijų ir institucijų, atsakingų už nacionalines inovacijų politikos kryptis ir programas, Europos inovacijų tarybos forumą, siekdama skatinti koordinavimą ir dialogą dėl ES inovacijų ekosistemų vystymo. Šiame Europos inovacijų tarybos forume Komisija:

, miestų ir regionų

| — | aptars inovacijoms palankią reglamentavimo plėtrą nuolat taikant inovacijų principą ir kuriant novatoriškus viešųjų pirkimų metodus, įskaitant inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų skatinimo ir tobulinimo priemonę, kuri palaikytų inovacijas. Viešojo sektoriaus inovacijų stebėjimo tarnyba taip pat toliau rems Vyriausybės vidaus inovacijų pastangas, panaudodama atnaujintą politikos paramos priemonę; |
| --- | --- |

—

aptars inovacijoms palankią reglamentavimo plėtrą nuolat taikant inovacijų principą ir kuriant novatoriškus viešųjų pirkimų metodus, įskaitant inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų skatinimo ir tobulinimo priemonę, kuri palaikytų inovacijas. Viešojo sektoriaus inovacijų stebėjimo tarnyba taip pat toliau rems Vyriausybės vidaus inovacijų pastangas, panaudodama atnaujintą politikos paramos priemonę;

| — | aptars inovacijoms palankią reglamentavimo plėtrą nuolat taikant inovacijų principą ir kuriant novatoriškus viešųjų pirkimų metodus, įskaitant inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų skatinimo ir tobulinimo priemonę, kuri palaikytų inovacijas. Viešojo sektoriaus inovacijų stebėjimo tarnyba taip pat toliau rems Vyriausybės vidaus inovacijų pastangas, panaudodama atnaujintą politikos paramos priemonę; |
| --- | --- |

—

aptars inovacijoms palankią reglamentavimo plėtrą nuolat taikant inovacijų principą ir kuriant novatoriškus viešųjų pirkimų metodus, įskaitant inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų skatinimo ir tobulinimo priemonę, kuri palaikytų inovacijas. Viešojo sektoriaus inovacijų stebėjimo tarnyba taip pat toliau rems Vyriausybės vidaus inovacijų pastangas, panaudodama atnaujintą politikos paramos priemonę;

| — | skatins mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių suderinimą su ES pastangomis įtvirtinti atvirą kapitalo srautų ir investicijų rinką, pvz., paramos sąlygų sistemos, skatinančios inovacijas pagal kapitalo rinkų sąjungą, sukūrimą; |
| --- | --- |

—

skatins mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių suderinimą su ES pastangomis įtvirtinti atvirą kapitalo srautų ir investicijų rinką, pvz., paramos sąlygų sistemos, skatinančios inovacijas pagal kapitalo rinkų sąjungą, sukūrimą;

| — | skatins mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių suderinimą su ES pastangomis įtvirtinti atvirą kapitalo srautų ir investicijų rinką, pvz., paramos sąlygų sistemos, skatinančios inovacijas pagal kapitalo rinkų sąjungą, sukūrimą; |
| --- | --- |

—

skatins mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkių suderinimą su ES pastangomis įtvirtinti atvirą kapitalo srautų ir investicijų rinką, pvz., paramos sąlygų sistemos, skatinančios inovacijas pagal kapitalo rinkų sąjungą, sukūrimą;

| — | tobulins nacionalinių inovacijų programų ir Europos inovacijų tarybos koordinavimą, siekdama skatinti veiklos sąveiką ir išvengti dubliavimo dalijantis duomenimis apie programas ir jų įgyvendinimą, išteklius ir patirtį, technologijų ir inovacijų tendencijų analizę ir stebėseną bei sujungiant atitinkamų novatorių bendruomenes; |
| --- | --- |

—

tobulins nacionalinių inovacijų programų ir Europos inovacijų tarybos koordinavimą, siekdama skatinti veiklos sąveiką ir išvengti dubliavimo dalijantis duomenimis apie programas ir jų įgyvendinimą, išteklius ir patirtį, technologijų ir inovacijų tendencijų analizę ir stebėseną bei sujungiant atitinkamų novatorių bendruomenes;

| — | tobulins nacionalinių
  , regioninių ir vietos
  inovacijų programų ir Europos inovacijų tarybos koordinavimą, siekdama skatinti veiklos sąveiką ir išvengti dubliavimo dalijantis duomenimis apie programas ir jų įgyvendinimą, išteklius ir patirtį, technologijų ir inovacijų tendencijų analizę ir stebėseną bei sujungiant atitinkamų novatorių bendruomenes; |
| --- | --- |

—

tobulins nacionalinių
  , regioninių ir vietos
  inovacijų programų ir Europos inovacijų tarybos koordinavimą, siekdama skatinti veiklos sąveiką ir išvengti dubliavimo dalijantis duomenimis apie programas ir jų įgyvendinimą, išteklius ir patirtį, technologijų ir inovacijų tendencijų analizę ir stebėseną bei sujungiant atitinkamų novatorių bendruomenes;

, regioninių ir vietos

| — | skatins regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų nustatymą, pripažinimą ir rėmimą, jų sąsajas su pažangiąja specializacija ir jungimąsi į konsorciumus, kurie galėtų svariai prisidėti prie Programos, visų pirma veiklos srities „Atvirosios inovacijos“ tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

—

skatins regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų nustatymą, pripažinimą ir rėmimą, jų sąsajas su pažangiąja specializacija ir jungimąsi į konsorciumus, kurie galėtų svariai prisidėti prie Programos, visų pirma veiklos srities „Atvirosios inovacijos“ tikslų įgyvendinimo;

skatins regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų nustatymą, pripažinimą ir rėmimą, jų sąsajas su pažangiąja specializacija ir jungimąsi į konsorciumus, kurie galėtų svariai prisidėti prie Programos, visų pirma veiklos srities „Atvirosios inovacijos“ tikslų įgyvendinimo;

| — | sukurs bendrą komunikacijos strategiją dėl inovacijų ES. Ja bus siekiama skatinti ES talentingiausius novatorius, verslininkus, ypač jaunus dalyvius, MVĮ ir startuolius, taip pat dalyvius iš naujųjų ES vietovių. Ji pabrėš ES pridėtinę vertę, kurią ES piliečiams gali suteikti techniniai, netechniniai ir socialiniai novatoriai, išplėtodami savo idėją/viziją į klestintį verslą (socialinė vertė/poveikis, užimtumas ir ekonomikos augimas, socialinė pažanga). |
| --- | --- |

—

sukurs bendrą komunikacijos strategiją dėl inovacijų ES. Ja bus siekiama skatinti ES talentingiausius novatorius, verslininkus, ypač jaunus dalyvius, MVĮ ir startuolius, taip pat dalyvius iš naujųjų ES vietovių. Ji pabrėš ES pridėtinę vertę, kurią ES piliečiams gali suteikti techniniai, netechniniai ir socialiniai novatoriai, išplėtodami savo idėją/viziją į klestintį verslą (socialinė vertė/poveikis, užimtumas ir ekonomikos augimas, socialinė pažanga).

| — | sukurs bendrą komunikacijos strategiją dėl inovacijų ES. Ja bus siekiama skatinti ES talentingiausius novatorius, verslininkus, ypač jaunus dalyvius, MVĮ ir startuolius, taip pat dalyvius iš naujųjų ES vietovių. Ji pabrėš ES pridėtinę vertę, kurią ES piliečiams gali suteikti techniniai, netechniniai ir socialiniai novatoriai, išplėtodami savo idėją/viziją į klestintį verslą (socialinė vertė/poveikis, užimtumas ir ekonomikos augimas, socialinė pažanga). |
| --- | --- |

—

sukurs bendrą komunikacijos strategiją dėl inovacijų ES. Ja bus siekiama skatinti ES talentingiausius novatorius, verslininkus, ypač jaunus dalyvius, MVĮ ir startuolius, taip pat dalyvius iš naujųjų ES vietovių. Ji pabrėš ES pridėtinę vertę, kurią ES piliečiams gali suteikti techniniai, netechniniai ir socialiniai novatoriai, išplėtodami savo idėją/viziją į klestintį verslą (socialinė vertė/poveikis, užimtumas ir ekonomikos augimas, socialinė pažanga).

Bus įgyvendintos veiklos, siekiant užtikrinti veiksmingą Europos inovacijų tarybos veiklos rūšių papildomumą ir ypatingą dėmesį skiriant pažangių inovacijų diegimui, kartu su valstybių narių ir asocijuotų šalių vykdomomis veiklomis, taip pat privačiomis iniciatyvomis, siekiant remti visų rūšių inovacijas, pasiekti visus novatorius visoje ES, ir suteikti jiems didesnę ir tinkamą paramą.

Bus įgyvendintos veiklos, siekiant užtikrinti veiksmingą Europos inovacijų tarybos veiklos rūšių papildomumą ir ypatingą dėmesį skiriant pažangių inovacijų diegimui, kartu su valstybių narių
  , regionų ir miestų
  ir asocijuotų šalių vykdomomis veiklomis, taip pat privačiomis iniciatyvomis, siekiant remti visų rūšių inovacijas, pasiekti visus novatorius visoje ES, ir suteikti jiems didesnę ir tinkamą paramą.

, regionų ir miestų

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Miestai, regionai ir jų inovacijų ekosistemos turėtų būti vieni svarbiausių Europos inovacijų tarybos klausimų.

59 pakeitimas

59 pakeitimas

I priedas „Veiklos programa“, III veiklos sritis „Atvirosios inovacijos“, „Europos inovacijų ekosistemos“, 2.2 punktas (81 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Todėl ES turi: | Todėl ES turi: |
| — | skatinti ir bendrai finansuoti bendras inovacijų programas, kurias valdo institucijos, atsakingos už viešąją nacionalinę, regioninę ar vietos inovacijų politiką ir programas, su kuriomis gali būti siejami privatūs subjektai, remiantys inovacijas ir novatorius. Tokios į paklausą orientuotos bendros programos gali būti skirtos, be kita ko, ankstyvojo etapo ir galimybių studijoms, akademinės bendruomenės ir įmonių bendradarbiavimui, MVĮ aukštųjų technologijų bendradarbiaujamiesiems moksliniams tyrimams, technologijų ir žinių perdavimui, MVĮ išėjimui į tarptautinius vandenis, rinkos analizei ir plėtrai, menkai suskaitmenintų MVĮ skaitmeninimui, finansinėms priemonėms, skirtoms rinkos etapui artimai novatoriškai veiklai ar pateikimui į rinką, ir socialinėms inovacijoms remti. Jos taip pat gali apimti bendras viešųjų pirkimų iniciatyvas, suteikiančias galimybę viešojo sektoriaus verslui pritaikyti inovacijas, visų pirma remiant naujos politikos kūrimą. Tai galėtų būti ypač veiksminga skatinant inovacijas viešųjų paslaugų srityse ir suteikti rinkos galimybes Europos novatoriams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Todėl ES turi:

Todėl ES turi:

—

skatinti ir bendrai finansuoti bendras inovacijų programas, kurias valdo institucijos, atsakingos už viešąją nacionalinę, regioninę ar vietos inovacijų politiką ir programas, su kuriomis gali būti siejami privatūs subjektai, remiantys inovacijas ir novatorius. Tokios į paklausą orientuotos bendros programos gali būti skirtos, be kita ko, ankstyvojo etapo ir galimybių studijoms, akademinės bendruomenės ir įmonių bendradarbiavimui, MVĮ aukštųjų technologijų bendradarbiaujamiesiems moksliniams tyrimams, technologijų ir žinių perdavimui, MVĮ išėjimui į tarptautinius vandenis, rinkos analizei ir plėtrai, menkai suskaitmenintų MVĮ skaitmeninimui, finansinėms priemonėms, skirtoms rinkos etapui artimai novatoriškai veiklai ar pateikimui į rinką, ir socialinėms inovacijoms remti. Jos taip pat gali apimti bendras viešųjų pirkimų iniciatyvas, suteikiančias galimybę viešojo sektoriaus verslui pritaikyti inovacijas, visų pirma remiant naujos politikos kūrimą. Tai galėtų būti ypač veiksminga skatinant inovacijas viešųjų paslaugų srityse ir suteikti rinkos galimybes Europos novatoriams.

| — | skatinti ir bendrai finansuoti bendras inovacijų programas, kurias valdo institucijos, atsakingos už viešąją nacionalinę, regioninę ar vietos inovacijų politiką ir programas, su kuriomis gali būti siejami privatūs subjektai, remiantys inovacijas ir novatorius.
  Pagal šias bendras programas gali būti sudaromi konsorciumai, apjungiantys regionines inovacijų ekosistemas ir inovacijų centrus.
  Tokios į paklausą orientuotos bendros programos gali būti skirtos, be kita ko, ankstyvojo etapo ir galimybių studijoms
  (įskaitant papildomą mokslinių tyrimų veiklą, susijusią su koncepcijos patvirtinimu, parodomaisiais pavyzdžiais ir badomosiomis gamybos linijomis)
  , akademinės bendruomenės ir įmonių bendradarbiavimui, MVĮ aukštųjų technologijų bendradarbiaujamiesiems moksliniams tyrimams, technologijų ir žinių perdavimui, MVĮ išėjimui į tarptautinius vandenis, rinkos analizei ir plėtrai, menkai suskaitmenintų MVĮ skaitmeninimui, finansinėms priemonėms, skirtoms rinkos etapui artimai novatoriškai veiklai ar pateikimui į rinką, ir socialinėms inovacijoms remti. Jos taip pat gali apimti bendras viešųjų pirkimų iniciatyvas, suteikiančias galimybę viešojo sektoriaus verslui pritaikyti inovacijas, visų pirma remiant naujos politikos kūrimą. Tai galėtų būti ypač veiksminga skatinant inovacijas viešųjų paslaugų srityse ir suteikti rinkos galimybes Europos novatoriams. |
| --- | --- |

—

skatinti ir bendrai finansuoti bendras inovacijų programas, kurias valdo institucijos, atsakingos už viešąją nacionalinę, regioninę ar vietos inovacijų politiką ir programas, su kuriomis gali būti siejami privatūs subjektai, remiantys inovacijas ir novatorius.
  Pagal šias bendras programas gali būti sudaromi konsorciumai, apjungiantys regionines inovacijų ekosistemas ir inovacijų centrus.
  Tokios į paklausą orientuotos bendros programos gali būti skirtos, be kita ko, ankstyvojo etapo ir galimybių studijoms
  (įskaitant papildomą mokslinių tyrimų veiklą, susijusią su koncepcijos patvirtinimu, parodomaisiais pavyzdžiais ir badomosiomis gamybos linijomis)
  , akademinės bendruomenės ir įmonių bendradarbiavimui, MVĮ aukštųjų technologijų bendradarbiaujamiesiems moksliniams tyrimams, technologijų ir žinių perdavimui, MVĮ išėjimui į tarptautinius vandenis, rinkos analizei ir plėtrai, menkai suskaitmenintų MVĮ skaitmeninimui, finansinėms priemonėms, skirtoms rinkos etapui artimai novatoriškai veiklai ar pateikimui į rinką, ir socialinėms inovacijoms remti. Jos taip pat gali apimti bendras viešųjų pirkimų iniciatyvas, suteikiančias galimybę viešojo sektoriaus verslui pritaikyti inovacijas, visų pirma remiant naujos politikos kūrimą. Tai galėtų būti ypač veiksminga skatinant inovacijas viešųjų paslaugų srityse ir suteikti rinkos galimybes Europos novatoriams.

Pagal šias bendras programas gali būti sudaromi konsorciumai, apjungiantys regionines inovacijų ekosistemas ir inovacijų centrus.

(įskaitant papildomą mokslinių tyrimų veiklą, susijusią su koncepcijos patvirtinimu, parodomaisiais pavyzdžiais ir badomosiomis gamybos linijomis)

| — | taip pat remiamos bendros instruktavimo, techninės pagalbos ir kitų paslaugų iniciatyvos, kurias novatoriams teikia netoli įsikūrę tinklai, tokie kaip Europos įmonių tinklas (angl. santrumpa – EEN), veiksmų grupės, visos Europos platformos, tokios kaip „Startup Europe“, vietos viešieji ir privatūs inovacijų diegimo subjektai, ypač inkubatoriai ir inovacijų centrai, kurie net galėtų būti tarpusavyje susiję, siekiant palankesnės novatorių partnerystės. Parama taip pat gali būti skiriama silpniems inovacijų įgūdžiams skatinti, įskaitant profesinių įstaigų tinklus ir glaudžiai bendradarbiaujant su Europos inovacijos ir technologijos institutu; |
| --- | --- |

—

taip pat remiamos bendros instruktavimo, techninės pagalbos ir kitų paslaugų iniciatyvos, kurias novatoriams teikia netoli įsikūrę tinklai, tokie kaip Europos įmonių tinklas (angl. santrumpa – EEN), veiksmų grupės, visos Europos platformos, tokios kaip „Startup Europe“, vietos viešieji ir privatūs inovacijų diegimo subjektai, ypač inkubatoriai ir inovacijų centrai, kurie net galėtų būti tarpusavyje susiję, siekiant palankesnės novatorių partnerystės. Parama taip pat gali būti skiriama silpniems inovacijų įgūdžiams skatinti, įskaitant profesinių įstaigų tinklus ir glaudžiai bendradarbiaujant su Europos inovacijos ir technologijos institutu;

| — | - taip pat remiamos bendros instruktavimo, techninės pagalbos ir kitų paslaugų iniciatyvos, kurias novatoriams teikia netoli įsikūrę tinklai, tokie kaip Europos įmonių tinklas (angl. santrumpa – EEN), veiksmų grupės, visos Europos platformos, tokios kaip „Startup Europe“,
  regionų ir
  vietos viešieji ir privatūs inovacijų diegimo subjektai, ypač inkubatoriai ir inovacijų centrai, kurie net galėtų būti tarpusavyje susiję, siekiant palankesnės novatorių partnerystės. Parama taip pat gali būti skiriama silpniems inovacijų įgūdžiams skatinti, įskaitant profesinių įstaigų tinklus ir glaudžiai bendradarbiaujant su Europos inovacijos ir technologijos institutu; |
| --- | --- |

—

- taip pat remiamos bendros instruktavimo, techninės pagalbos ir kitų paslaugų iniciatyvos, kurias novatoriams teikia netoli įsikūrę tinklai, tokie kaip Europos įmonių tinklas (angl. santrumpa – EEN), veiksmų grupės, visos Europos platformos, tokios kaip „Startup Europe“,
  regionų ir
  vietos viešieji ir privatūs inovacijų diegimo subjektai, ypač inkubatoriai ir inovacijų centrai, kurie net galėtų būti tarpusavyje susiję, siekiant palankesnės novatorių partnerystės. Parama taip pat gali būti skiriama silpniems inovacijų įgūdžiams skatinti, įskaitant profesinių įstaigų tinklus ir glaudžiai bendradarbiaujant su Europos inovacijos ir technologijos institutu;

regionų ir

60 pakeitimas

60 pakeitimas

I priedas „Veiklos programa“, III veiklos sritis „Atvirosios inovacijos“, „Europos inovacijų ekosistemos“, 2.2 punktas (81 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| ES taip pat inicijuos veiksmus, reikalingus toliau stebėti ir skatinti bendrą inovacijų padėtį ir inovacijų valdymo pajėgumus Europoje. | ES taip pat inicijuos veiksmus, reikalingus toliau stebėti ir skatinti bendrą inovacijų padėtį ir inovacijų valdymo pajėgumus Europoje. |
| | Komisija kartu su miestais ir regionais organizuos regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų forumus siekiant geriau informuoti apie jų kūrimosi sąlygas ir sėkmingą veiklą, indėlį į Europos mokslinę kompetenciją ir inovacijų dinamiką ir sudaryti palankesnes sąlygas didinti jų įnašą į Programos ir jos tikslų įgyvendinimą. |
| Ekosistemos rėmimo veiklą įgyvendins Komisija, kuriai padės vykdomoji įstaiga, vykdant vertinimo procesą. | Ekosistemos rėmimo veiklą įgyvendins Komisija, kuriai padės vykdomoji įstaiga, vykdant vertinimo procesą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

ES taip pat inicijuos veiksmus, reikalingus toliau stebėti ir skatinti bendrą inovacijų padėtį ir inovacijų valdymo pajėgumus Europoje.

ES taip pat inicijuos veiksmus, reikalingus toliau stebėti ir skatinti bendrą inovacijų padėtį ir inovacijų valdymo pajėgumus Europoje.

Komisija kartu su miestais ir regionais organizuos regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų forumus siekiant geriau informuoti apie jų kūrimosi sąlygas ir sėkmingą veiklą, indėlį į Europos mokslinę kompetenciją ir inovacijų dinamiką ir sudaryti palankesnes sąlygas didinti jų įnašą į Programos ir jos tikslų įgyvendinimą.

Komisija kartu su miestais ir regionais organizuos regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų forumus siekiant geriau informuoti apie jų kūrimosi sąlygas ir sėkmingą veiklą, indėlį į Europos mokslinę kompetenciją ir inovacijų dinamiką ir sudaryti palankesnes sąlygas didinti jų įnašą į Programos ir jos tikslų įgyvendinimą.

Ekosistemos rėmimo veiklą įgyvendins Komisija, kuriai padės vykdomoji įstaiga, vykdant vertinimo procesą.

Ekosistemos rėmimo veiklą įgyvendins Komisija, kuriai padės vykdomoji įstaiga, vykdant vertinimo procesą.

61 pakeitimas

61 pakeitimas

I priedas „Veiklos programa“, III veiklos sritis „Atvirosios inovacijos“, „Europos inovacijos ir technologijos institutas“, 3.1 punkto antra pastraipa (83 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Vis dar reikia stengtis kurti ekosistemas, kuriose galėtų lengvai bendrauti mokslininkai, novatoriai, pramonės įmonės ir Vyriausybės. | Vis dar reikia stengtis kurti ekosistemas, kuriose galėtų lengvai bendrauti mokslininkai, novatoriai, pramonės įmonės,
  vietos ir regionų valdžios institucijos ir
  Vyriausybės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Vis dar reikia stengtis kurti ekosistemas, kuriose galėtų lengvai bendrauti mokslininkai, novatoriai, pramonės įmonės ir Vyriausybės.

Vis dar reikia stengtis kurti ekosistemas, kuriose galėtų lengvai bendrauti mokslininkai, novatoriai, pramonės įmonės,
  vietos ir regionų valdžios institucijos ir
  Vyriausybės.

vietos ir regionų valdžios institucijos ir

62 pakeitimas

62 pakeitimas

I priedas „Veiklos programa“, III veiklos sritis „Atvirosios inovacijos“, „Europos inovacijos ir technologijos institutas“, 3.1 punkto ketvirtos pastraipos pirmas sakinys (83 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Dėl inovacijų uždavinių pobūdžio ir masto reikia palaikyti ryšius ir mobilizuoti veikėjus bei išteklius Europos mastu, skatinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą. | Dėl inovacijų uždavinių pobūdžio ir masto reikia palaikyti ryšius ir mobilizuoti veikėjus bei išteklius Europos mastu, skatinant
  tarpregioninį ir
  tarpvalstybinį bendradarbiavimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Dėl inovacijų uždavinių pobūdžio ir masto reikia palaikyti ryšius ir mobilizuoti veikėjus bei išteklius Europos mastu, skatinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą.

Dėl inovacijų uždavinių pobūdžio ir masto reikia palaikyti ryšius ir mobilizuoti veikėjus bei išteklius Europos mastu, skatinant
  tarpregioninį ir
  tarpvalstybinį bendradarbiavimą.

tarpregioninį ir

63 pakeitimas

63 pakeitimas

I priedas „Veiklos programa“, III veiklos sritis „Atvirosios inovacijos“, „Europos inovacijos ir technologijos institutas“, 3.2.1 punktas (84 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.2. | Intervencinių priemonių sritys |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

3.2.

3.2.

Intervencinių priemonių sritys

| 3.2. | Intervencinių priemonių sritys |
| --- | --- |

3.2.

3.2.

Intervencinių priemonių sritys

| 3.2.1. | Europos tvarių inovacijų ekosistemos |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

Europos tvarių inovacijų ekosistemos

EIT vaidins reikšmingą vaidmenį stiprinant tvarias inovacijų ekosistemas visoje Europoje. Visų pirma EIT toliau veiks pirmiausia per savo žinių ir inovacijų bendrijas (ŽIB), plačios apimties Europos partnerystes, skirtas konkretiems visuomenės uždaviniams spręsti. Jis ir toliau stiprins aplink esančias inovacijų ekosistemas, skatindamas mokslinių tyrimų, inovacijų ir švietimo integraciją. Be to, EIT prisidės šalinant esamus inovacijų našumo trūkumus visoje Europoje, plėsdamas savo regioninė inovacijų sistemą (EIT RIS). EIT dirbs su inovacijų ekosistemomis, turinčiomis didelį inovacijų potencialą, pagrįstą strategija, teminiu suderinimu ir poveikiu, glaudžiai bendradarbiaudama su pažangiosios specializacijos strategijomis ir platformomis.

| 3.2.1. | Europos tvarių inovacijų ekosistemos |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

Europos tvarių inovacijų ekosistemos

EIT vaidins reikšmingą vaidmenį stiprinant tvarias inovacijų ekosistemas visoje Europoje. Visų pirma EIT toliau veiks pirmiausia per savo žinių ir inovacijų bendrijas (ŽIB), plačios apimties Europos partnerystes, skirtas konkretiems visuomenės uždaviniams spręsti. Jis ir toliau stiprins aplink esančias inovacijų ekosistemas, skatindamas mokslinių tyrimų, inovacijų ir švietimo integraciją. Be to, EIT prisidės šalinant esamus inovacijų našumo trūkumus visoje Europoje, plėsdamas savo regioninė inovacijų sistemą (EIT RIS). EIT dirbs su inovacijų ekosistemomis
  , visų pirma su regioninėmis inovacijų ekosistemomis ir inovacijų centrais
  , turinčiais didelį inovacijų potencialą, pagrįstą strategija, teminiu suderinimu ir poveikiu, glaudžiai bendradarbiaudama su pažangiosios specializacijos strategijomis ir platformomis.

, visų pirma su regioninėmis inovacijų ekosistemomis ir inovacijų centrais

64 pakeitimas

64 pakeitimas

I priedas „Veiklos programa“, III veiklos sritis „Atvirosios inovacijos“, „Europos inovacijos ir technologijos institutas“, 3.2.4 punktas (85 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendros kryptys | Bendros kryptys |
| — | Bendradarbiavimas su Europos inovacijų taryba, siekiant supaprastinti paramą (t. y. finansavimą ir paslaugas), skirtą inovatyvioms iniciatyvoms, pradiniame ir plėtojimo etapuose, visų pirma per ŽIB; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Bendros kryptys

Bendros kryptys

Bendros kryptys

Bendros kryptys

—

Bendradarbiavimas su Europos inovacijų taryba, siekiant supaprastinti paramą (t. y. finansavimą ir paslaugas), skirtą inovatyvioms iniciatyvoms, pradiniame ir plėtojimo etapuose, visų pirma per ŽIB;

| — | Bendradarbiavimas su Europos inovacijų taryba, siekiant supaprastinti paramą (t. y. finansavimą ir paslaugas), skirtą inovatyvioms iniciatyvoms, pradiniame ir plėtojimo etapuose, visų pirma per ŽIB; |
| --- | --- |

—

Bendradarbiavimas su Europos inovacijų taryba, siekiant supaprastinti paramą (t. y. finansavimą ir paslaugas), skirtą inovatyvioms iniciatyvoms, pradiniame ir plėtojimo etapuose, visų pirma per ŽIB;

| — | Europos inovacijų tarybos veiklos planavimas ir įgyvendinimas siekiant sinergijos su veiksmais, vykdomai pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ ir tarpusavio papildymo; |
| --- | --- |

—

Europos inovacijų tarybos veiklos planavimas ir įgyvendinimas siekiant sinergijos su veiksmais, vykdomai pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ ir tarpusavio papildymo;

| — | Europos inovacijų tarybos veiklos planavimas ir įgyvendinimas siekiant sinergijos su veiksmais, vykdomai pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ ir tarpusavio papildymo; |
| --- | --- |

—

Europos inovacijų tarybos veiklos planavimas ir įgyvendinimas siekiant sinergijos su veiksmais, vykdomai pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ ir tarpusavio papildymo;

| — | bendradarbiavimas su ES valstybėmis narėmis tiek nacionaliniu, tiek regioniniu lygmenimis, steigiant struktūrinį dialogą ir koordinuojant pastangas, kad būtų įmanoma sąveika su esamomis nacionalinėmis iniciatyvomis, siekiant nustatyti, dalytis ir skleisti gerąją praktiką ir mokymąsi; |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimas su ES valstybėmis narėmis tiek nacionaliniu, tiek regioniniu lygmenimis, steigiant struktūrinį dialogą ir koordinuojant pastangas, kad būtų įmanoma sąveika su esamomis nacionalinėmis iniciatyvomis, siekiant nustatyti, dalytis ir skleisti gerąją praktiką ir mokymąsi;

| — | bendradarbiavimas su ES valstybėmis narėmis tiek nacionaliniu, tiek regioniniu lygmenimis,
  ir su vietos ir regionų valdžios institucijomis
  steigiant struktūrinį dialogą ir koordinuojant pastangas, kad būtų įmanoma sąveika su esamomis nacionalinėmis
  , regioninėmis ir vietos
  iniciatyvomis, siekiant nustatyti, dalytis ir skleisti gerąją praktiką ir mokymąsi; |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimas su ES valstybėmis narėmis tiek nacionaliniu, tiek regioniniu lygmenimis,
  ir su vietos ir regionų valdžios institucijomis
  steigiant struktūrinį dialogą ir koordinuojant pastangas, kad būtų įmanoma sąveika su esamomis nacionalinėmis
  , regioninėmis ir vietos
  iniciatyvomis, siekiant nustatyti, dalytis ir skleisti gerąją praktiką ir mokymąsi;

ir su vietos ir regionų valdžios institucijomis

, regioninėmis ir vietos

65 pakeitimas

65 pakeitimas

I priedas „Veiklos programa“, „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“ 4 pastraipa (87 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Be to,
  moksliniai tyrimai ir inovacijos yra laikomi tolimais ir elitiniais, neturinčiais aiškios naudos piliečiams, tad taip ugdomas požiūrius, trukdantis kurti ir panaudoti inovatyvius sprendimus, ir skeptiškas požiūris į įrodymais grindžiamą viešąją politiką. Siekiant pokyčių, reikia tiek geresnių ryšių tarp mokslininkų, piliečių ir politikos formuotojų, tiek tvirtesnių metodų, susijusių su pačių mokslinių duomenų sutelkimu. | Galimybių naudotis moksliniais tyrimais ir inovacijomis skirtumai ir nevienodos sąlygos galėjo paskatinti piliečių nepasitikėjimą, tačiau
  kartais moksliniai tyrimai ir inovacijos yra laikomi tolimais ir elitiniais, neturinčiais aiškios naudos piliečiams, tad taip ugdomas požiūrius, trukdantis kurti ir panaudoti inovatyvius sprendimus, ir skeptiškas požiūris į įrodymais grindžiamą viešąją politiką. Siekiant pokyčių
  , reikia mažinti minėtus skirtumus
  , geresnių ryšių tarp mokslininkų, piliečių ir politikos formuotojų ir tvirtesnių metodų, susijusių su pačių mokslinių duomenų sutelkimu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Be to,
  moksliniai tyrimai ir inovacijos yra laikomi tolimais ir elitiniais, neturinčiais aiškios naudos piliečiams, tad taip ugdomas požiūrius, trukdantis kurti ir panaudoti inovatyvius sprendimus, ir skeptiškas požiūris į įrodymais grindžiamą viešąją politiką. Siekiant pokyčių, reikia tiek geresnių ryšių tarp mokslininkų, piliečių ir politikos formuotojų, tiek tvirtesnių metodų, susijusių su pačių mokslinių duomenų sutelkimu.

Be to,

Galimybių naudotis moksliniais tyrimais ir inovacijomis skirtumai ir nevienodos sąlygos galėjo paskatinti piliečių nepasitikėjimą, tačiau
  kartais moksliniai tyrimai ir inovacijos yra laikomi tolimais ir elitiniais, neturinčiais aiškios naudos piliečiams, tad taip ugdomas požiūrius, trukdantis kurti ir panaudoti inovatyvius sprendimus, ir skeptiškas požiūris į įrodymais grindžiamą viešąją politiką. Siekiant pokyčių
  , reikia mažinti minėtus skirtumus
  , geresnių ryšių tarp mokslininkų, piliečių ir politikos formuotojų ir tvirtesnių metodų, susijusių su pačių mokslinių duomenų sutelkimu.

Galimybių naudotis moksliniais tyrimais ir inovacijomis skirtumai ir nevienodos sąlygos galėjo paskatinti piliečių nepasitikėjimą, tačiau

, reikia mažinti minėtus skirtumus

66 pakeitimas

66 pakeitimas

I priedas „Veiklos programa“, „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“ 5 pastraipa (87 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| ES dabar turi pakelti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos kokybės ir poveikio kartelę, o tam reikia naujos gyvybės per ES mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrąją programą remiamai Europos mokslinių tyrimų erdvei. Konkrečiai, reikia gerai integruoto ES priemonių komplekso, suderinto su nacionalinio lygmens reformomis ir veikimą stiprinančiomis priemonėmis (kurias gali papildyti pažangiosios specializacijos strategijos, remiamos Europos regioninės plėtros fondo lėšomis), ir, savo ruožtu, instituciniais mokslinius tyrimus finansuojančių ir įgyvendinančių organizacijų, įskaitant universitetus, pokyčiais. Sujungus pastangas ES lygmeniu, galima pasinaudoti sąveika ir rasti reikiamą mastą, kad būtų galima veiksmingiau ir efektyviau remti nacionalinių politikos reformų įgyvendinimą. | ES dabar turi pakelti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos kokybės ir poveikio kartelę, o tam reikia naujos gyvybės per ES mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrąją programą remiamai Europos mokslinių tyrimų erdvei. Konkrečiai, reikia gerai integruoto ES priemonių komplekso, suderinto su nacionalinio
  , regionų ir vietos
  lygmens reformomis ir veikimą stiprinančiomis priemonėmis (kurias gali papildyti pažangiosios specializacijos strategijos, remiamos Europos regioninės plėtros fondo lėšomis), ir, savo ruožtu, instituciniais mokslinius tyrimus finansuojančių ir įgyvendinančių organizacijų, įskaitant universitetus, pokyčiais. Sujungus pastangas ES lygmeniu, galima pasinaudoti sąveika ir rasti reikiamą mastą, kad būtų galima veiksmingiau ir efektyviau remti nacionalinių
  , regionų ir vietos
  politikos reformų įgyvendinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

ES dabar turi pakelti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos kokybės ir poveikio kartelę, o tam reikia naujos gyvybės per ES mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrąją programą remiamai Europos mokslinių tyrimų erdvei. Konkrečiai, reikia gerai integruoto ES priemonių komplekso, suderinto su nacionalinio lygmens reformomis ir veikimą stiprinančiomis priemonėmis (kurias gali papildyti pažangiosios specializacijos strategijos, remiamos Europos regioninės plėtros fondo lėšomis), ir, savo ruožtu, instituciniais mokslinius tyrimus finansuojančių ir įgyvendinančių organizacijų, įskaitant universitetus, pokyčiais. Sujungus pastangas ES lygmeniu, galima pasinaudoti sąveika ir rasti reikiamą mastą, kad būtų galima veiksmingiau ir efektyviau remti nacionalinių politikos reformų įgyvendinimą.

ES dabar turi pakelti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos kokybės ir poveikio kartelę, o tam reikia naujos gyvybės per ES mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrąją programą remiamai Europos mokslinių tyrimų erdvei. Konkrečiai, reikia gerai integruoto ES priemonių komplekso, suderinto su nacionalinio
  , regionų ir vietos
  lygmens reformomis ir veikimą stiprinančiomis priemonėmis (kurias gali papildyti pažangiosios specializacijos strategijos, remiamos Europos regioninės plėtros fondo lėšomis), ir, savo ruožtu, instituciniais mokslinius tyrimus finansuojančių ir įgyvendinančių organizacijų, įskaitant universitetus, pokyčiais. Sujungus pastangas ES lygmeniu, galima pasinaudoti sąveika ir rasti reikiamą mastą, kad būtų galima veiksmingiau ir efektyviau remti nacionalinių
  , regionų ir vietos
  politikos reformų įgyvendinimą.

, regionų ir vietos

, regionų ir vietos

67 pakeitimas

67 pakeitimas

I priedas „Veiklos programa“, „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“ 6 pastraipa (87 ir 88 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Remiantis šia dalimi, remiamos veiklos rūšys skirtos EMTE politikos prioritetams, kartu apskritai paremia visas pagrindines programos „Europos horizontas“ dalis. Veikla taip pat gali būti sukurta skatinant protų apykaitą visoje EMTE, skatinant mokslininkų ir novatorių judumą. | Remiantis šia dalimi, remiamos veiklos rūšys skirtos EMTE politikos prioritetams, kartu apskritai paremia visas pagrindines programos „Europos horizontas“ dalis. Veikla taip pat gali būti sukurta skatinant protų apykaitą visoje EMTE, skatinant mokslininkų ir novatorių judumą.
  Kita veikla galima remti naujų regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų formavimą, struktūravimą ir kompetenciją valstybėse narėse ir regionuose, kuriuose pasiekta mažesnė mokslinių tyrimų ir inovacijų pažanga. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Remiantis šia dalimi, remiamos veiklos rūšys skirtos EMTE politikos prioritetams, kartu apskritai paremia visas pagrindines programos „Europos horizontas“ dalis. Veikla taip pat gali būti sukurta skatinant protų apykaitą visoje EMTE, skatinant mokslininkų ir novatorių judumą.

Remiantis šia dalimi, remiamos veiklos rūšys skirtos EMTE politikos prioritetams, kartu apskritai paremia visas pagrindines programos „Europos horizontas“ dalis. Veikla taip pat gali būti sukurta skatinant protų apykaitą visoje EMTE, skatinant mokslininkų ir novatorių judumą.
  Kita veikla galima remti naujų regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų formavimą, struktūravimą ir kompetenciją valstybėse narėse ir regionuose, kuriuose pasiekta mažesnė mokslinių tyrimų ir inovacijų pažanga.

Kita veikla galima remti naujų regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų formavimą, struktūravimą ir kompetenciją valstybėse narėse ir regionuose, kuriuose pasiekta mažesnė mokslinių tyrimų ir inovacijų pažanga.

68 pakeitimas

68 pakeitimas

I priedas „Veiklos programa“, „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“, „Dalijimasis kompetencija“ (89 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendros kryptys | Bendros kryptys |
| — | susiejimas, siekiant kurti naujus arba tobulinti esamus kompetencijos centrus reikalavimus atitinkančiose valstybėse, remiantis pagrindinių mokslinių institucijų ir partnerių institucijų partnerystėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Bendros kryptys

Bendros kryptys

Bendros kryptys

Bendros kryptys

—

susiejimas, siekiant kurti naujus arba tobulinti esamus kompetencijos centrus reikalavimus atitinkančiose valstybėse, remiantis pagrindinių mokslinių institucijų ir partnerių institucijų partnerystėmis;

| — | susiejimas, siekiant kurti
  naujas regionines inovacijų ekosistemas ir inovacijų centrus,
  naujus arba tobulinti esamus kompetencijos centrus reikalavimus atitinkančiose valstybėse, remiantis pagrindinių mokslinių institucijų ir partnerių institucijų partnerystėmis; |
| --- | --- |

—

susiejimas, siekiant kurti
  naujas regionines inovacijų ekosistemas ir inovacijų centrus,
  naujus arba tobulinti esamus kompetencijos centrus reikalavimus atitinkančiose valstybėse, remiantis pagrindinių mokslinių institucijų ir partnerių institucijų partnerystėmis;

naujas regionines inovacijų ekosistemas ir inovacijų centrus,

| — | porinimas, siekiant reikšmingai sustiprinti reikalavimus atitinkančios valstybės universitetą ar mokslinių tyrimų organizaciją apibrėžtoje srityje, susiejant ją su tarptautiniu mastu veikiančiomis kitų valstybių narių ar asocijuotų šalių mokslinių tyrimų institucijomis. |
| --- | --- |

—

porinimas, siekiant reikšmingai sustiprinti reikalavimus atitinkančios valstybės universitetą ar mokslinių tyrimų organizaciją apibrėžtoje srityje, susiejant ją su tarptautiniu mastu veikiančiomis kitų valstybių narių ar asocijuotų šalių mokslinių tyrimų institucijomis.

| — | porinimas, siekiant reikšmingai sustiprinti reikalavimus atitinkančios valstybės universitetą ar mokslinių tyrimų organizaciją apibrėžtoje srityje, susiejant ją su tarptautiniu mastu veikiančiomis kitų valstybių narių ar asocijuotų šalių mokslinių tyrimų institucijomis. |
| --- | --- |

—

porinimas, siekiant reikšmingai sustiprinti reikalavimus atitinkančios valstybės universitetą ar mokslinių tyrimų organizaciją apibrėžtoje srityje, susiejant ją su tarptautiniu mastu veikiančiomis kitų valstybių narių ar asocijuotų šalių mokslinių tyrimų institucijomis.

| — | EMTE pirmininkai, siekiant padėti universitetams ar mokslinių tyrimų organizacijoms, pritraukiant ir išsaugant aukštos kokybės žmogiškuosius išteklius, vadovaujant profesionaliam mokslininkui ir tyrimų vadovui (EMTE pirmininkui), ir įgyvendinant struktūrinius pokyčius, siekiant tvarios kompetencijos. |
| --- | --- |

—

EMTE pirmininkai, siekiant padėti universitetams ar mokslinių tyrimų organizacijoms, pritraukiant ir išsaugant aukštos kokybės žmogiškuosius išteklius, vadovaujant profesionaliam mokslininkui ir tyrimų vadovui (EMTE pirmininkui), ir įgyvendinant struktūrinius pokyčius, siekiant tvarios kompetencijos.

| — | EMTE pirmininkai, siekiant padėti universitetams ar mokslinių tyrimų organizacijoms, pritraukiant ir išsaugant aukštos kokybės žmogiškuosius išteklius, vadovaujant profesionaliam mokslininkui ir tyrimų vadovui (EMTE pirmininkui), ir įgyvendinant struktūrinius pokyčius, siekiant tvarios kompetencijos. |
| --- | --- |

—

EMTE pirmininkai, siekiant padėti universitetams ar mokslinių tyrimų organizacijoms, pritraukiant ir išsaugant aukštos kokybės žmogiškuosius išteklius, vadovaujant profesionaliam mokslininkui ir tyrimų vadovui (EMTE pirmininkui), ir įgyvendinant struktūrinius pokyčius, siekiant tvarios kompetencijos.

| — | Europos bendradarbiavimas mokslo ir technologijos srityje (angl. santrumpa – COST), apimantis plataus užmojo reikalavimus atitinkančių valstybių įtraukimą ir kitas priemones, skirtas šių tikslinių valstybių mokslininkų moksliniams tinklams kurti, gebėjimams stiprinti ir karjeros plėtrai remti. 80 % viso Europos bendradarbiavimas mokslo ir technologijos srityje biudžeto bus skirta veiksmams, visiškai suderintiems su šios intervencinės priemonės srities tikslais. |
| --- | --- |

—

Europos bendradarbiavimas mokslo ir technologijos srityje (angl. santrumpa – COST), apimantis plataus užmojo reikalavimus atitinkančių valstybių įtraukimą ir kitas priemones, skirtas šių tikslinių valstybių mokslininkų moksliniams tinklams kurti, gebėjimams stiprinti ir karjeros plėtrai remti. 80 % viso Europos bendradarbiavimas mokslo ir technologijos srityje biudžeto bus skirta veiksmams, visiškai suderintiems su šios intervencinės priemonės srities tikslais.

| — | Europos bendradarbiavimas mokslo ir technologijos srityje (angl. santrumpa – COST), apimantis plataus užmojo reikalavimus atitinkančių valstybių įtraukimą ir kitas priemones, skirtas šių tikslinių valstybių mokslininkų moksliniams tinklams kurti, gebėjimams stiprinti ir karjeros plėtrai remti. 80 % viso Europos bendradarbiavimas mokslo ir technologijos srityje biudžeto bus skirta veiksmams, visiškai suderintiems su šios intervencinės priemonės srities tikslais. |
| --- | --- |

—

Europos bendradarbiavimas mokslo ir technologijos srityje (angl. santrumpa – COST), apimantis plataus užmojo reikalavimus atitinkančių valstybių įtraukimą ir kitas priemones, skirtas šių tikslinių valstybių mokslininkų moksliniams tinklams kurti, gebėjimams stiprinti ir karjeros plėtrai remti. 80 % viso Europos bendradarbiavimas mokslo ir technologijos srityje biudžeto bus skirta veiksmams, visiškai suderintiems su šios intervencinės priemonės srities tikslais.

| — | tarpregioninis bendradarbiavimas bendrų pažangiųjų specializacijų srityje, taip pat regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų bendradarbiavimas, pagalba ir palankios sąlygos dalyvauti besiformuojančioms ir besivystančioms inovacijų ekosistemoms. |
| --- | --- |

—

tarpregioninis bendradarbiavimas bendrų pažangiųjų specializacijų srityje, taip pat regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų bendradarbiavimas, pagalba ir palankios sąlygos dalyvauti besiformuojančioms ir besivystančioms inovacijų ekosistemoms.

tarpregioninis bendradarbiavimas bendrų pažangiųjų specializacijų srityje, taip pat regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų bendradarbiavimas, pagalba ir palankios sąlygos dalyvauti besiformuojančioms ir besivystančioms inovacijų ekosistemoms.

69 pakeitimas

69 pakeitimas

I priedas „Veiklos programa“, „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“, „ES mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos reformavimas ir gerinimas“ (91 psl.)

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Politikos reformos nacionaliniu lygmeniu bus sustiprintos, plėtojant ES lygmens politikos iniciatyvas, mokslinius tyrimus, tinklų kūrimą, partnerystę, koordinavimą, duomenų rinkimą, stebėseną ir vertinimą. | Politikos reformos nacionaliniu
  , regionų ir vietos
  lygmeniu bus sustiprintos, plėtojant ES lygmens politikos iniciatyvas, mokslinius tyrimus, tinklų kūrimą, partnerystę, koordinavimą, duomenų rinkimą, stebėseną ir vertinimą. |
| Bendros kryptys | Bendros kryptys |
| — | Mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos įrodymų bazės stiprinimas siekiant geriau suprasti skirtingus nacionalinių mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų aspektus ir sudedamąsias dalis, įskaitant pagrindinius veiksnius, poveikį ir susijusias politikos kryptis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Politikos reformos nacionaliniu lygmeniu bus sustiprintos, plėtojant ES lygmens politikos iniciatyvas, mokslinius tyrimus, tinklų kūrimą, partnerystę, koordinavimą, duomenų rinkimą, stebėseną ir vertinimą.

Politikos reformos nacionaliniu
  , regionų ir vietos
  lygmeniu bus sustiprintos, plėtojant ES lygmens politikos iniciatyvas, mokslinius tyrimus, tinklų kūrimą, partnerystę, koordinavimą, duomenų rinkimą, stebėseną ir vertinimą.

, regionų ir vietos

Bendros kryptys

Bendros kryptys

Bendros kryptys

Bendros kryptys

—

Mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos įrodymų bazės stiprinimas siekiant geriau suprasti skirtingus nacionalinių mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų aspektus ir sudedamąsias dalis, įskaitant pagrindinius veiksnius, poveikį ir susijusias politikos kryptis;

| — | Mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos įrodymų bazės stiprinimas siekiant geriau suprasti skirtingus nacionalinių
  , regioninių ir vietos
  mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų aspektus ir sudedamąsias dalis, įskaitant pagrindinius veiksnius, poveikį ir susijusias politikos kryptis; |
| --- | --- |

—

Mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos įrodymų bazės stiprinimas siekiant geriau suprasti skirtingus nacionalinių
  , regioninių ir vietos
  mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų aspektus ir sudedamąsias dalis, įskaitant pagrindinius veiksnius, poveikį ir susijusias politikos kryptis;

, regioninių ir vietos

| — | numatoma veikla, siekiant numatyti kylančius poreikius, aktyviai koordinuojant ir derinant projektus su nacionalinėmis agentūromis ir pažangiomis suinteresuotomis šalimis, remiantis prognozių metodikos pažanga, kad rezultatai būtų aktualesni politikai, kartu panaudojant visos programos sąsajas ir už jos ribų; |
| --- | --- |

—

numatoma veikla, siekiant numatyti kylančius poreikius, aktyviai koordinuojant ir derinant projektus su nacionalinėmis agentūromis ir pažangiomis suinteresuotomis šalimis, remiantis prognozių metodikos pažanga, kad rezultatai būtų aktualesni politikai, kartu panaudojant visos programos sąsajas ir už jos ribų;

| — | numatoma veikla, siekiant numatyti kylančius poreikius, aktyviai koordinuojant ir derinant projektus su nacionalinėmis agentūromis
  , regionų ir vietos valdžios institucijomis
  ir pažangiomis suinteresuotomis šalimis, remiantis prognozių metodikos pažanga, kad rezultatai būtų aktualesni politikai, kartu panaudojant visos programos sąsajas ir už jos ribų; |
| --- | --- |

—

numatoma veikla, siekiant numatyti kylančius poreikius, aktyviai koordinuojant ir derinant projektus su nacionalinėmis agentūromis
  , regionų ir vietos valdžios institucijomis
  ir pažangiomis suinteresuotomis šalimis, remiantis prognozių metodikos pažanga, kad rezultatai būtų aktualesni politikai, kartu panaudojant visos programos sąsajas ir už jos ribų;

, regionų ir vietos valdžios institucijomis

| — | Perėjimo prie atvirojo mokslo spartinimas stebint, analizuojant ir remiant plėtrą ir atvirojo mokslo politikos priemonių ir pavyzdžių taikymą valstybių narių, regionų, institucijų ir tyrėjų lygmeniu taip, kad būtų pasiekta optimali sinergija ir derėjimas ES lygmeniu; |
| --- | --- |

—

Perėjimo prie atvirojo mokslo spartinimas stebint, analizuojant ir remiant plėtrą ir atvirojo mokslo politikos priemonių ir pavyzdžių taikymą valstybių narių, regionų, institucijų ir tyrėjų lygmeniu taip, kad būtų pasiekta optimali sinergija ir derėjimas ES lygmeniu;

| — | Perėjimo prie atvirojo mokslo spartinimas stebint, analizuojant ir remiant plėtrą ir atvirojo mokslo politikos priemonių ir pavyzdžių taikymą valstybių narių, regionų
  , miestų
  , institucijų ir tyrėjų lygmeniu taip, kad būtų pasiekta optimali sinergija ir derėjimas ES lygmeniu; |
| --- | --- |

—

Perėjimo prie atvirojo mokslo spartinimas stebint, analizuojant ir remiant plėtrą ir atvirojo mokslo politikos priemonių ir pavyzdžių taikymą valstybių narių, regionų
  , miestų
  , institucijų ir tyrėjų lygmeniu taip, kad būtų pasiekta optimali sinergija ir derėjimas ES lygmeniu;

, miestų

| — | parama nacionalinei mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos reformai, be kita ko, papildžius valstybėms narėms ir asocijuotosioms šalims skirtą Politikos rėmimo priemonės paslaugų paketą (t. y. tarpusavio peržiūros, specifiniai paramos veiksmai, abipusio mokymosi veiksmai ir žinių centras), kuris būtų naudojamas darnoje su Europos regioninės plėtros fondu, Paramos struktūrinėms reformoms tarnyba ir Reformų įgyvendinimo priemone; |
| --- | --- |

—

parama nacionalinei mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos reformai, be kita ko, papildžius valstybėms narėms ir asocijuotosioms šalims skirtą Politikos rėmimo priemonės paslaugų paketą (t. y. tarpusavio peržiūros, specifiniai paramos veiksmai, abipusio mokymosi veiksmai ir žinių centras), kuris būtų naudojamas darnoje su Europos regioninės plėtros fondu, Paramos struktūrinėms reformoms tarnyba ir Reformų įgyvendinimo priemone;

| — | parama nacionalinei
  , regionų ir vietos lygmens
  mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos reformai, be kita ko, papildžius valstybėms narėms
  , regionams ir miestams
  ir asocijuotosioms šalims skirtą Politikos rėmimo priemonės paslaugų paketą (t. y. tarpusavio peržiūros, specifiniai paramos veiksmai, abipusio mokymosi veiksmai ir žinių centras), kuris būtų naudojamas darnoje su Europos regioninės plėtros fondu, Paramos struktūrinėms reformoms tarnyba ir Reformų įgyvendinimo priemone; |
| --- | --- |

—

parama nacionalinei
  , regionų ir vietos lygmens
  mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos reformai, be kita ko, papildžius valstybėms narėms
  , regionams ir miestams
  ir asocijuotosioms šalims skirtą Politikos rėmimo priemonės paslaugų paketą (t. y. tarpusavio peržiūros, specifiniai paramos veiksmai, abipusio mokymosi veiksmai ir žinių centras), kuris būtų naudojamas darnoje su Europos regioninės plėtros fondu, Paramos struktūrinėms reformoms tarnyba ir Reformų įgyvendinimo priemone;

, regionų ir vietos lygmens

, regionams ir miestams

| — | parama regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų kūrimui, struktūravimui ir vystymui. Jei pateikiama bendra valstybės narės ir vietos ir regionų valdžios institucijų paraiška, gali būti pradėtas konkretus Komisijos ir nacionalinių, regionų ir vietos lygmens subjektų bendradarbiavimas siekiant geriau užtikrinti tinkamą ERPF ir ESF+ lėšų panaudojimą moksliniams tyrimams ir inovacijoms, sudaryti palankesnes sąlygas gauti programos „Europos horizontas“ paramą ir stiprinti sąveiką tarp įvairių fondų ir bendrosios programos, pavyzdžiui, plėtojant naujas Europos partnerystes ir bendrai finansuojamas programas. Komisijos tarnybos ir agentūros, atsakingos už programos „Europos horizontas“ įgyvendinimą, tiesiogiai dalyvaus šioje veikloje; |
| --- | --- |

—

parama regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų kūrimui, struktūravimui ir vystymui. Jei pateikiama bendra valstybės narės ir vietos ir regionų valdžios institucijų paraiška, gali būti pradėtas konkretus Komisijos ir nacionalinių, regionų ir vietos lygmens subjektų bendradarbiavimas siekiant geriau užtikrinti tinkamą ERPF ir ESF+ lėšų panaudojimą moksliniams tyrimams ir inovacijoms, sudaryti palankesnes sąlygas gauti programos „Europos horizontas“ paramą ir stiprinti sąveiką tarp įvairių fondų ir bendrosios programos, pavyzdžiui, plėtojant naujas Europos partnerystes ir bendrai finansuojamas programas. Komisijos tarnybos ir agentūros, atsakingos už programos „Europos horizontas“ įgyvendinimą, tiesiogiai dalyvaus šioje veikloje;

parama regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų kūrimui, struktūravimui ir vystymui. Jei pateikiama bendra valstybės narės ir vietos ir regionų valdžios institucijų paraiška, gali būti pradėtas konkretus Komisijos ir nacionalinių, regionų ir vietos lygmens subjektų bendradarbiavimas siekiant geriau užtikrinti tinkamą ERPF ir ESF+ lėšų panaudojimą moksliniams tyrimams ir inovacijoms, sudaryti palankesnes sąlygas gauti programos „Europos horizontas“ paramą ir stiprinti sąveiką tarp įvairių fondų ir bendrosios programos, pavyzdžiui, plėtojant naujas Europos partnerystes ir bendrai finansuojamas programas. Komisijos tarnybos ir agentūros, atsakingos už programos „Europos horizontas“ įgyvendinimą, tiesiogiai dalyvaus šioje veikloje;

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pakartoja savo raginimą finansuojant ES mokslinius tyrimus, mokymą ir inovacijas laikytis visapusiško požiūrio, kurio šiuo metu pasigendama biudžeto rengimo darbuose; |
| --- | --- |

1.

pakartoja savo raginimą finansuojant ES mokslinius tyrimus, mokymą ir inovacijas laikytis visapusiško požiūrio, kurio šiuo metu pasigendama biudžeto rengimo darbuose;

| 2. | mano, kad „Europos horizontas“ programai skiriami ištekliai yra patenkinami atsižvelgiant į dabartinę biudžeto padėtį, ir kad tik tuo atveju, jei būtų gerokai padidintas ES biudžetas, būtų galima pagrįsti pakartotinį skirtų išteklių įvertinimą, kuriuos tokiu atveju reikėtų sutelkti į Programos III veiklos sritį ir į jos dalį „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“; |
| --- | --- |

2.

mano, kad „Europos horizontas“ programai skiriami ištekliai yra patenkinami atsižvelgiant į dabartinę biudžeto padėtį, ir kad tik tuo atveju, jei būtų gerokai padidintas ES biudžetas, būtų galima pagrįsti pakartotinį skirtų išteklių įvertinimą, kuriuos tokiu atveju reikėtų sutelkti į Programos III veiklos sritį ir į jos dalį „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“;

| 3. | reiškia susirūpinimą, kad gali sustiprėti nelygybė tarp miestų ir regionų, gaunančių didelį bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos finansavimą, kurių biudžetas dar labiau padidės, ir kitų miestų ir regionų, kurie pajus sumažėjusio sanglaudos politikos biudžeto pasekmes; pakartoja, kad pagal SESV 174 straipsnį Sąjunga plėtoja ir vykdo savo veiklą, padedančią stiprinti jos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą; įspėja, kad imamasi nepakankamai veiksmų skirtumams tarp regionų mažinti, iššūkiams įveikti, įskaitant demografines problemas, ir sudaryti galimybes visiems pasinaudoti programa „Europos horizontas“; |
| --- | --- |

3.

reiškia susirūpinimą, kad gali sustiprėti nelygybė tarp miestų ir regionų, gaunančių didelį bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos finansavimą, kurių biudžetas dar labiau padidės, ir kitų miestų ir regionų, kurie pajus sumažėjusio sanglaudos politikos biudžeto pasekmes; pakartoja, kad pagal SESV 174 straipsnį Sąjunga plėtoja ir vykdo savo veiklą, padedančią stiprinti jos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą; įspėja, kad imamasi nepakankamai veiksmų skirtumams tarp regionų mažinti, iššūkiams įveikti, įskaitant demografines problemas, ir sudaryti galimybes visiems pasinaudoti programa „Europos horizontas“;

| 4. | prašo skirti daugiau dėmesio kompetencijos sklaidai visose Sąjungos valstybėse narėse ir regionuose siekiant pagerinti visos Europos, o ne tik keleto didžiųjų regionų ir miestų mokslinės kompetencijos lygį; |
| --- | --- |

4.

prašo skirti daugiau dėmesio kompetencijos sklaidai visose Sąjungos valstybėse narėse ir regionuose siekiant pagerinti visos Europos, o ne tik keleto didžiųjų regionų ir miestų mokslinės kompetencijos lygį;

| 5. | pabrėžia, kad programoje „Europos horizontas“ jau skiriama daugiau dėmesio tikrajai inovacijų padėčiai vietos ir regionų lygmeniu, tačiau labai apgailestauja, kad nuolat atsisakoma pripažinti mokslinės kompetencijos orientavimo į teritorijas svarbą, regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų indėlį į Sąjungos vystymosi raidą ir vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį rengiant ir įgyvendinant mokslinių tyrimų ir inovacijų programas; mano, kad į regionines inovacijų ekosistemas ir inovacijų centrus būtų tinkamai atsižvelgiama, jei būtų pateikta oficiali jų apibrėžtis; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad programoje „Europos horizontas“ jau skiriama daugiau dėmesio tikrajai inovacijų padėčiai vietos ir regionų lygmeniu, tačiau labai apgailestauja, kad nuolat atsisakoma pripažinti mokslinės kompetencijos orientavimo į teritorijas svarbą, regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų indėlį į Sąjungos vystymosi raidą ir vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį rengiant ir įgyvendinant mokslinių tyrimų ir inovacijų programas; mano, kad į regionines inovacijų ekosistemas ir inovacijų centrus būtų tinkamai atsižvelgiama, jei būtų pateikta oficiali jų apibrėžtis;

| 6. | primygtinai ragina visapusiškai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į programos „Europos horizontas“ įgyvendinimo strateginio planavimo veiklą ir ją vykdant atsižvelgti į pažangiosios specializacijos strategijas; |
| --- | --- |

6.

primygtinai ragina visapusiškai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į programos „Europos horizontas“ įgyvendinimo strateginio planavimo veiklą ir ją vykdant atsižvelgti į pažangiosios specializacijos strategijas;

| 7. | mano, kad, siekiant įvertinti Programą ir jos projektus, teritorinį poveikį būtina pripažinti kaip vieną svarbiausių sąvokos „poveikis“ elementų; |
| --- | --- |

7.

mano, kad, siekiant įvertinti Programą ir jos projektus, teritorinį poveikį būtina pripažinti kaip vieną svarbiausių sąvokos „poveikis“ elementų;

| 8. | mano, kad reikia aiškiai nurodyti būtinybę susieti Europos, nacionalinę, regionų ir vietos lygmens inovacijų politiką ir kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi dalyvauti Europos inovacijų tarybos diskusijose; |
| --- | --- |

8.

mano, kad reikia aiškiai nurodyti būtinybę susieti Europos, nacionalinę, regionų ir vietos lygmens inovacijų politiką ir kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi dalyvauti Europos inovacijų tarybos diskusijose;

| 9. | visapusiškai pritaria naujoms Europos partnerystėms ir bendrai finansuojamiems veiksmams, kurie gali tapti prioritetinėmis priemonėmis finansuoti tarpregioninį bendradarbiavimą ir regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų konsorciumų (teritorijų susiejimo metodas) įgyvendinamas programas; prašo didelę dalį programos „Europos horizontas“, visų pirma II ir III veiklos sričių veiksmus įgyvendinti taikant šią sistemą; |
| --- | --- |

9.

visapusiškai pritaria naujoms Europos partnerystėms ir bendrai finansuojamiems veiksmams, kurie gali tapti prioritetinėmis priemonėmis finansuoti tarpregioninį bendradarbiavimą ir regioninių inovacijų ekosistemų ir inovacijų centrų konsorciumų (teritorijų susiejimo metodas) įgyvendinamas programas; prašo didelę dalį programos „Europos horizontas“, visų pirma II ir III veiklos sričių veiksmus įgyvendinti taikant šią sistemą;

| 10. | tikisi, kad visoms sutelktoms lėšoms, skirtoms bendrai finansuoti veiksmą ar veiksmų programą pagal „Europos horizontas“ programą, bus taikomos šiai programai nustatytos teisės normos, t. y. ES valstybės pagalbos taisyklės; |
| --- | --- |

10.

tikisi, kad visoms sutelktoms lėšoms, skirtoms bendrai finansuoti veiksmą ar veiksmų programą pagal „Europos horizontas“ programą, bus taikomos šiai programai nustatytos teisės normos, t. y. ES valstybės pagalbos taisyklės;

| 11. | mano, kad būtina nustatyti aiškų įvairių fondų ir bendrosios programos sąveikos pagrindą remiantis 5 principais: nuoseklumas, papildomumas, suderinamumas, bendras kūrimas ir vietos suinteresuotųjų subjektų grupių pripažinimas; pabrėžia lemiamą veiksmingo bendro kūrimo svarbą, visų pirma siekiant pažangumo ženklo; |
| --- | --- |

11.

mano, kad būtina nustatyti aiškų įvairių fondų ir bendrosios programos sąveikos pagrindą remiantis 5 principais: nuoseklumas, papildomumas, suderinamumas, bendras kūrimas ir vietos suinteresuotųjų subjektų grupių pripažinimas; pabrėžia lemiamą veiksmingo bendro kūrimo svarbą, visų pirma siekiant pažangumo ženklo;

| 12. | griežtai nepritaria, kad sprendimą dėl galimybės dalį sanglaudos politikos fondo lėšų perkelti programai „Europos horizontas“ sistemingai priimtų valstybės narės; primygtinai pabrėžia, kad tokį sprendimą turi priimti atitinkama valdymo institucija, o sprendimą dėl šių lėšų panaudojimo bendru sutarimu turi priimti ši institucija ir Komisija ir užtikrinti, kad šios lėšos bus grąžintos susijusiai geografinei teritorijai; |
| --- | --- |

12.

griežtai nepritaria, kad sprendimą dėl galimybės dalį sanglaudos politikos fondo lėšų perkelti programai „Europos horizontas“ sistemingai priimtų valstybės narės; primygtinai pabrėžia, kad tokį sprendimą turi priimti atitinkama valdymo institucija, o sprendimą dėl šių lėšų panaudojimo bendru sutarimu turi priimti ši institucija ir Komisija ir užtikrinti, kad šios lėšos bus grąžintos susijusiai geografinei teritorijai;

| 13. | pabrėžia paramos veiksmų, skirtų III veiklos srityje numatytoms „Europos inovacijų ekosistemos“, svarbą ir naudą ir prašo gerokai padidinti atitinkamą biudžetą ir į šią sritį įtraukti regionines inovacijų ekosistemas ir inovacijų centrus; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia paramos veiksmų, skirtų III veiklos srityje numatytoms „Europos inovacijų ekosistemos“, svarbą ir naudą ir prašo gerokai padidinti atitinkamą biudžetą ir į šią sritį įtraukti regionines inovacijų ekosistemas ir inovacijų centrus;

| 14. | nuogąstauja, kad II veiklos srityje numatytos „misijos“ gali būti pernelyg paprastai suprantamos, ir prašo sugrįžti prie operatyvinio ir bendro kūrimo principu grindžiamo požiūrio, kuris buvo pasiūlytas Lamy ataskaitoje; taip pat nerimauja dėl mažo dėmesio humanitariniams ir socialiniams mokslams; prašo įtraukti daugiau temų į veiksmų grupę „Įtrauki ir saugi visuomenė“. |
| --- | --- |

14.

nuogąstauja, kad II veiklos srityje numatytos „misijos“ gali būti pernelyg paprastai suprantamos, ir prašo sugrįžti prie operatyvinio ir bendro kūrimo principu grindžiamo požiūrio, kuris buvo pasiūlytas Lamy ataskaitoje; taip pat nerimauja dėl mažo dėmesio humanitariniams ir socialiniams mokslams; prašo įtraukti daugiau temų į veiksmų grupę „Įtrauki ir saugi visuomenė“.

| 15. | ragina, atsižvelgiant į „Maisto ir gamtos išteklių“ veiksmų grupę, vykdant mokslinius tyrimus žemės ūkio srityje prioritetą teikti agroekologinės gamybos ir agromiškininkystės būdams, taip pat vietos žemės ūkio maisto produktų sistemų kūrimui; |
| --- | --- |

15.

ragina, atsižvelgiant į „Maisto ir gamtos išteklių“ veiksmų grupę, vykdant mokslinius tyrimus žemės ūkio srityje prioritetą teikti agroekologinės gamybos ir agromiškininkystės būdams, taip pat vietos žemės ūkio maisto produktų sistemų kūrimui;

| 16. | pažymi, kad Komisijos pasiūlymai atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus; pabrėžia, jog svarbu atsižvelgti į pasiūlymus, kurie įtraukti į šį pranešimą, kad būtų galima praktiškai įgyvendinti subsidiarumo darbo grupės veiklos išvadas; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad Komisijos pasiūlymai atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus; pabrėžia, jog svarbu atsižvelgti į pasiūlymus, kurie įtraukti į šį pranešimą, kad būtų galima praktiškai įgyvendinti subsidiarumo darbo grupės veiklos išvadas;

2018 m. spalio 9 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 461/125 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 461/125

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Pasiūlymas dėl reglamento dėl Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondo“

(2018/C 461/12)

| Pagrindinė pranešėja: | Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PES), Finistero departamento tarybos pirmininkė |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo, kuriuo panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014
  COM(2018) 390 final |

Pagrindinė pranešėja:

Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PES), Finistero departamento tarybos pirmininkė

Pamatinis dokumentas:

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo, kuriuo panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014

COM(2018) 390 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| daugiametėje finansinėje programoje pagal Reglamentą (ES) xx/xx [6] numatoma, kad žuvininkystės ir jūrų politika turi būti ir toliau remiama Sąjungos biudžeto lėšomis. EJRŽF biudžetas dabartinėmis kainomis turėtų siekti 6 140 000 000  EUR. EJRŽF ištekliai turėtų būti pasidalijamojo, tiesioginio ir netiesioginio valdymo. 5 311 000 000  EUR turėtų būti skiriama pasidalijamojo valdymo paramai, o 
  829 000 000
   EUR – tiesiogiai ir netiesiogiai valdomai paramai. Siekiant užtikrinti stabilumą, visų pirma įgyvendinant BŽP tikslus, per 2021–2027 m. programavimo laikotarpį valstybėms narėms pagal pasidalijamojo valdymo principą skiriamas sumas reikėtų nustatyti remiantis 2014–2020 m. EJRŽF dalimis. Konkrečias sumas reikėtų skirti atokiausiems regionams, kontrolei ir vykdymo užtikrinimui bei žvejybos valdymo ir mokslo reikmėms naudojamų duomenų rinkimui ir tvarkymui, o sumas, skiriamas žvejybos veiklos nutraukimui visam laikui ir neeiliniam žvejybos veiklos nutraukimui, reikėtų riboti. | daugiametėje finansinėje programoje pagal Reglamentą (ES) xx/xx [6] numatoma, kad žuvininkystės ir jūrų politika turi būti ir toliau remiama Sąjungos biudžeto lėšomis. EJRŽF biudžetas
  turėtų būti tokio paties lygio, kaip 2014–2020 m. laikotarpiu. Jis
  turėtų siekti dabartinėmis kainomis 6 400 000 000  EUR. EJRŽF ištekliai turėtų būti pasidalijamojo, tiesioginio ir netiesioginio valdymo.
  90 % bendro EJRF biudžeto
  (5 760 000 000  EUR) turėtų būti skiriama pasidalijamojo valdymo paramai, o 
  10 %
  (
  640 000 000
   EUR) – tiesiogiai ir netiesiogiai valdomai paramai. Siekiant užtikrinti stabilumą, visų pirma įgyvendinant BŽP tikslus, per 2021–2027 m. programavimo laikotarpį valstybėms narėms pagal pasidalijamojo valdymo principą skiriamas sumas reikėtų nustatyti remiantis 2014–2020 m. EJRŽF dalimis. Konkrečias sumas reikėtų skirti atokiausiems regionams, kontrolei ir vykdymo užtikrinimui bei žvejybos valdymo ir mokslo reikmėms naudojamų duomenų rinkimui ir tvarkymui, o sumas, skiriamas žvejybos veiklos nutraukimui visam laikui ir neeiliniam žvejybos veiklos nutraukimui, reikėtų riboti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

daugiametėje finansinėje programoje pagal Reglamentą (ES) xx/xx [6] numatoma, kad žuvininkystės ir jūrų politika turi būti ir toliau remiama Sąjungos biudžeto lėšomis. EJRŽF biudžetas dabartinėmis kainomis turėtų siekti 6 140 000 000  EUR. EJRŽF ištekliai turėtų būti pasidalijamojo, tiesioginio ir netiesioginio valdymo. 5 311 000 000  EUR turėtų būti skiriama pasidalijamojo valdymo paramai, o 
  829 000 000
   EUR – tiesiogiai ir netiesiogiai valdomai paramai. Siekiant užtikrinti stabilumą, visų pirma įgyvendinant BŽP tikslus, per 2021–2027 m. programavimo laikotarpį valstybėms narėms pagal pasidalijamojo valdymo principą skiriamas sumas reikėtų nustatyti remiantis 2014–2020 m. EJRŽF dalimis. Konkrečias sumas reikėtų skirti atokiausiems regionams, kontrolei ir vykdymo užtikrinimui bei žvejybos valdymo ir mokslo reikmėms naudojamų duomenų rinkimui ir tvarkymui, o sumas, skiriamas žvejybos veiklos nutraukimui visam laikui ir neeiliniam žvejybos veiklos nutraukimui, reikėtų riboti.

daugiametėje finansinėje programoje pagal Reglamentą (ES) xx/xx [6] numatoma, kad žuvininkystės ir jūrų politika turi būti ir toliau remiama Sąjungos biudžeto lėšomis. EJRŽF biudžetas
  turėtų būti tokio paties lygio, kaip 2014–2020 m. laikotarpiu. Jis
  turėtų siekti dabartinėmis kainomis 6 400 000 000  EUR. EJRŽF ištekliai turėtų būti pasidalijamojo, tiesioginio ir netiesioginio valdymo.
  90 % bendro EJRF biudžeto
  (5 760 000 000  EUR) turėtų būti skiriama pasidalijamojo valdymo paramai, o 
  10 %
  (
  640 000 000
   EUR) – tiesiogiai ir netiesiogiai valdomai paramai. Siekiant užtikrinti stabilumą, visų pirma įgyvendinant BŽP tikslus, per 2021–2027 m. programavimo laikotarpį valstybėms narėms pagal pasidalijamojo valdymo principą skiriamas sumas reikėtų nustatyti remiantis 2014–2020 m. EJRŽF dalimis. Konkrečias sumas reikėtų skirti atokiausiems regionams, kontrolei ir vykdymo užtikrinimui bei žvejybos valdymo ir mokslo reikmėms naudojamų duomenų rinkimui ir tvarkymui, o sumas, skiriamas žvejybos veiklos nutraukimui visam laikui ir neeiliniam žvejybos veiklos nutraukimui, reikėtų riboti.

Paaiškinimas

Biudžeto asignavimai turėtų būti tokio pat dydžio kaip ir anksčiau. Turėtų būti sugrąžintas 90/10 išteklių paskirstymas tarp pasidalijamojo, tiesioginio ir netiesioginio valdymo (vietoj siūlomų 86 % pasidalijamajam valdymui).

2 pakeitimas

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | EJRŽF turėtų būti grindžiamas keturiais prioritetais: darnios žuvininkystės skatinimas ir jūrų biologinių išteklių išsaugojimas; indėlis į aprūpinimą maistu Sąjungoje konkurencingos ir tvarios akvakultūros ir rinkų priemonėmis; sąlygų mėlynajai ekonomikai augti ir pakrančių bendruomenėms klestėti sudarymas; tarptautinio vandenynų valdymo stiprinimas ir jūrų bei vandenynų saugos, saugumo, švaros ir tvaraus valdymo galimybių užtikrinimas. Šiuos prioritetus reikėtų įgyvendinti taikant pasidalijamojo, tiesioginio ir netiesioginio valdymo priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

(10)

EJRŽF turėtų būti grindžiamas keturiais prioritetais: darnios žuvininkystės skatinimas ir jūrų biologinių išteklių išsaugojimas; indėlis į aprūpinimą maistu Sąjungoje konkurencingos ir tvarios akvakultūros ir rinkų priemonėmis; sąlygų mėlynajai ekonomikai augti ir pakrančių bendruomenėms klestėti sudarymas; tarptautinio vandenynų valdymo stiprinimas ir jūrų bei vandenynų saugos, saugumo, švaros ir tvaraus valdymo galimybių užtikrinimas. Šiuos prioritetus reikėtų įgyvendinti taikant pasidalijamojo, tiesioginio ir netiesioginio valdymo priemones;

| (10) | EJRŽF turėtų būti grindžiamas keturiais prioritetais: darnios žuvininkystės skatinimas ir jūrų biologinių išteklių išsaugojimas; indėlis į aprūpinimą maistu Sąjungoje konkurencingos ir tvarios akvakultūros ir rinkų priemonėmis; sąlygų mėlynajai ekonomikai augti ir pakrančių bendruomenėms klestėti sudarymas; tarptautinio vandenynų valdymo stiprinimas ir jūrų bei vandenynų saugos, saugumo, švaros ir tvaraus valdymo galimybių užtikrinimas. Šiuos prioritetus reikėtų įgyvendinti taikant pasidalijamojo, tiesioginio ir netiesioginio valdymo priemones;
  Atsižvelgiant į dabartinius uždavinius, kuriuos turi spręsti žuvininkystės ir jūrų politika, ypač svarbu, kad naujasis EJRŽF užtikrintų, jog lėšos būtų lengvai prieinamos paramos gavėjams; |
| --- | --- |

(10)

EJRŽF turėtų būti grindžiamas keturiais prioritetais: darnios žuvininkystės skatinimas ir jūrų biologinių išteklių išsaugojimas; indėlis į aprūpinimą maistu Sąjungoje konkurencingos ir tvarios akvakultūros ir rinkų priemonėmis; sąlygų mėlynajai ekonomikai augti ir pakrančių bendruomenėms klestėti sudarymas; tarptautinio vandenynų valdymo stiprinimas ir jūrų bei vandenynų saugos, saugumo, švaros ir tvaraus valdymo galimybių užtikrinimas. Šiuos prioritetus reikėtų įgyvendinti taikant pasidalijamojo, tiesioginio ir netiesioginio valdymo priemones;
  Atsižvelgiant į dabartinius uždavinius, kuriuos turi spręsti žuvininkystės ir jūrų politika, ypač svarbu, kad naujasis EJRŽF užtikrintų, jog lėšos būtų lengvai prieinamos paramos gavėjams;

Paaiškinimas

Keturi prioritetai turėtų būti vertinami palankiai, tačiau reikia labiau pabrėžti būtinumą skirti daugiau dėmesio paramos gavėjų interesams.

3 pakeitimas

12a (nauja) konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| | EJRŽF taip pat turėtų prisidėti prie kitų Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimo. Visų pirma šiame reglamente skiriamas dėmesys šiems tikslams:




  1-asis DVT – skurdo panaikinimas. Kartu su EŽŪFKP, EJRŽF padeda gerinti labiausiai pažeidžiamų pakrančių bendruomenių gyvenimo sąlygas, visų pirma priklausomų tik nuo žuvų išteklių, kuriems grėsmę kelia pereikvojimas, klimato kaita ir aplinkos problemoms.




  3-iasis DVT – gera sveikata ir gerovė. Kartu su EŽŪFKP, EJRŽF padeda kovoti su pakrančių vandens telkinių tarša, kuri sukelia endemines ligas, ir užtikrinti aukštą žuvininkystės ir akvakultūros maisto produktų kokybę.




  7-asis DVT – švari energija. Finansuodamas mėlynąją ekonomiką EJRŽF, kartu su kitais, į programą „Horizontas 2020“ orientuotais fondais, skatina atsinaujinančiųjų jūros išteklių energijos diegimą ir užtikrina, kad šios energijos vystymasis būtų suderinamas su jūrų aplinkos apsauga ir žuvų išteklių išsaugojimu.




  8-asis DVT – deramas darbas ir ekonomikos augimas. Kartu su ESF, EJRŽF prisideda prie mėlynosios ekonomikos, kuri yra ekonomikos augimo veiksnys, vystymosi. Jis, be kita ko, užtikrina, kad ekonomikos augimas skatintų deramų darbo vietų kūrimą pakrantės bendruomenėse. EJRŽF taip pat prisideda prie žvejų darbo sąlygų gerinimo.




  12-asis DVT – atsakingas vartojimas ir gamyba. EJRŽF prisideda prie efektyvaus gamtos išteklių vartojimo siekio įgyvendinimo ir gamtos ir energijos išteklių švaistymo mažinimo.




  13-asis DVT – kova su klimato kaita. EJRŽF dalį savo biudžeto skiria kovai su klimato kaita. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

EJRŽF taip pat turėtų prisidėti prie kitų Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimo. Visų pirma šiame reglamente skiriamas dėmesys šiems tikslams:

1-asis DVT – skurdo panaikinimas. Kartu su EŽŪFKP, EJRŽF padeda gerinti labiausiai pažeidžiamų pakrančių bendruomenių gyvenimo sąlygas, visų pirma priklausomų tik nuo žuvų išteklių, kuriems grėsmę kelia pereikvojimas, klimato kaita ir aplinkos problemoms.

3-iasis DVT – gera sveikata ir gerovė. Kartu su EŽŪFKP, EJRŽF padeda kovoti su pakrančių vandens telkinių tarša, kuri sukelia endemines ligas, ir užtikrinti aukštą žuvininkystės ir akvakultūros maisto produktų kokybę.

7-asis DVT – švari energija. Finansuodamas mėlynąją ekonomiką EJRŽF, kartu su kitais, į programą „Horizontas 2020“ orientuotais fondais, skatina atsinaujinančiųjų jūros išteklių energijos diegimą ir užtikrina, kad šios energijos vystymasis būtų suderinamas su jūrų aplinkos apsauga ir žuvų išteklių išsaugojimu.

8-asis DVT – deramas darbas ir ekonomikos augimas. Kartu su ESF, EJRŽF prisideda prie mėlynosios ekonomikos, kuri yra ekonomikos augimo veiksnys, vystymosi. Jis, be kita ko, užtikrina, kad ekonomikos augimas skatintų deramų darbo vietų kūrimą pakrantės bendruomenėse. EJRŽF taip pat prisideda prie žvejų darbo sąlygų gerinimo.

12-asis DVT – atsakingas vartojimas ir gamyba. EJRŽF prisideda prie efektyvaus gamtos išteklių vartojimo siekio įgyvendinimo ir gamtos ir energijos išteklių švaistymo mažinimo.

13-asis DVT – kova su klimato kaita. EJRŽF dalį savo biudžeto skiria kovai su klimato kaita.

Paaiškinimas

Europos Sąjunga atliko svarbų vaidmenį formuojant 2030 m. darbotvarkę ir įsipareigojo visapusiškai padėti siekti 17 darbotvarkės tikslų (Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, 2016 m. lapkričio 22 d., COM(2016) 739 final).

4 pakeitimas

26 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| (26) | atsižvelgiant į sunkumus siekiant įgyvendinti BŽP išsaugojimo tikslus, EJRŽF lėšomis turėtų būti galima remti žvejybos valdymo ir žvejybos laivynų valdymo veiksmus. Taigi kartais parama laivynų pritaikymui yra ir toliau būtina tam tikrų laivyno segmentų ir jūrų baseinų atveju. Tokia parama turėtų būti aiškiai skiriama būtent jūrų biologinių išteklių išsaugojimui ir tausiam naudojimui, ja turėtų būti siekiama užtikrinti žvejybos pajėgumų ir turimų žvejybos galimybių pusiausvyrą. Todėl EJRŽF lėšomis turėtų būti galima finansuoti žvejybos veiklos nutraukimą visam laikui tuose laivyno segmentuose, kurių žvejybos pajėgumai neatitinka turimų žvejybos galimybių. Tokia parama turėtų būti kaip priemonė įtraukta į veiksmų planus, skirtus struktūrinį perteklinį pajėgumą turintiems laivyno segmentams pritaikyti, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 4 dalyje, ir turėtų būti įgyvendinama atiduodant žvejybos laivą į metalo laužą arba nutraukiant jo eksploataciją ir modifikuojant jį kitai veiklai. Jeigu modifikavus laivą padidėtų neigiamas mėgėjų žvejybos poveikis jūrų ekosistemai, parama turėtų būti skiriama tik jeigu laikomasi BŽP ir atitinkamų daugiamečių planų tikslų. Siekiant užtikrinti struktūrinio laivyno pritaikymo išsaugojimo tikslams nuoseklumą parama žvejybos veiklos nutraukimui visam laikui turėtų būti skiriama tik pagal pasiektus rezultatus ir su jais siejama. Todėl siūloma tokią paramą skirti tik suteikiant su sąnaudomis nesusijusį finansavimą, kaip numatyta Reglamente (ES) xx/xx (reglamente, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos). Pagal tą mechanizmą Komisija turėtų atlyginti valstybėms narėms su žvejybos veiklos nutraukimu visam laikui susijusias išlaidas remdamasi ne realiosiomis išlaidomis, o sąlygų laikymusi ir rezultatų pasiekimu. Šiuo tikslu tas sąlygas Komisija turėtų nustatyti deleguotuoju aktu ir jos turėtų būti susietos su BŽP išsaugojimo tikslų įgyvendinimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

(26)

atsižvelgiant į sunkumus siekiant įgyvendinti BŽP išsaugojimo tikslus, EJRŽF lėšomis turėtų būti galima remti žvejybos valdymo ir žvejybos laivynų valdymo veiksmus. Taigi kartais parama laivynų pritaikymui yra ir toliau būtina tam tikrų laivyno segmentų ir jūrų baseinų atveju. Tokia parama turėtų būti aiškiai skiriama būtent jūrų biologinių išteklių išsaugojimui ir tausiam naudojimui, ja turėtų būti siekiama užtikrinti žvejybos pajėgumų ir turimų žvejybos galimybių pusiausvyrą. Todėl EJRŽF lėšomis turėtų būti galima finansuoti žvejybos veiklos nutraukimą visam laikui tuose laivyno segmentuose, kurių žvejybos pajėgumai neatitinka turimų žvejybos galimybių. Tokia parama turėtų būti kaip priemonė įtraukta į veiksmų planus, skirtus struktūrinį perteklinį pajėgumą turintiems laivyno segmentams pritaikyti, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 4 dalyje, ir turėtų būti įgyvendinama atiduodant žvejybos laivą į metalo laužą arba nutraukiant jo eksploataciją ir modifikuojant jį kitai veiklai. Jeigu modifikavus laivą padidėtų neigiamas mėgėjų žvejybos poveikis jūrų ekosistemai, parama turėtų būti skiriama tik jeigu laikomasi BŽP ir atitinkamų daugiamečių planų tikslų. Siekiant užtikrinti struktūrinio laivyno pritaikymo išsaugojimo tikslams nuoseklumą parama žvejybos veiklos nutraukimui visam laikui turėtų būti skiriama tik pagal pasiektus rezultatus ir su jais siejama. Todėl siūloma tokią paramą skirti tik suteikiant su sąnaudomis nesusijusį finansavimą, kaip numatyta Reglamente (ES) xx/xx (reglamente, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos). Pagal tą mechanizmą Komisija turėtų atlyginti valstybėms narėms su žvejybos veiklos nutraukimu visam laikui susijusias išlaidas remdamasi ne realiosiomis išlaidomis, o sąlygų laikymusi ir rezultatų pasiekimu. Šiuo tikslu tas sąlygas Komisija turėtų nustatyti deleguotuoju aktu ir jos turėtų būti susietos su BŽP išsaugojimo tikslų įgyvendinimu;

| (26) | atsižvelgiant į sunkumus siekiant įgyvendinti BŽP išsaugojimo tikslus, EJRŽF lėšomis turėtų būti galima remti žvejybos valdymo ir žvejybos laivynų valdymo veiksmus,
  kaip nurodyta Europos Parlamento priimtame pranešime dėl atokiausių regionų žvejybos laivynų valdymo
  . Taigi kartais parama laivynų pritaikymui yra ir toliau būtina tam tikrų laivyno segmentų ir jūrų baseinų atveju. Tokia parama turėtų būti aiškiai skiriama būtent jūrų biologinių išteklių išsaugojimui ir tausiam naudojimui, ja turėtų būti siekiama užtikrinti žvejybos pajėgumų ir turimų žvejybos galimybių pusiausvyrą. Todėl EJRŽF lėšomis turėtų būti galima finansuoti žvejybos veiklos nutraukimą visam laikui tuose laivyno segmentuose, kurių žvejybos pajėgumai neatitinka turimų žvejybos galimybių. Tokia parama turėtų būti kaip priemonė įtraukta į veiksmų planus, skirtus struktūrinį perteklinį pajėgumą turintiems laivyno segmentams pritaikyti, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 4 dalyje, ir turėtų būti įgyvendinama atiduodant žvejybos laivą į metalo laužą arba nutraukiant jo eksploataciją ir modifikuojant jį kitai veiklai. Jeigu modifikavus laivą padidėtų neigiamas mėgėjų žvejybos poveikis jūrų ekosistemai, parama turėtų būti skiriama tik jeigu laikomasi BŽP ir atitinkamų daugiamečių planų tikslų. Siekiant užtikrinti struktūrinio laivyno pritaikymo išsaugojimo tikslams nuoseklumą parama žvejybos veiklos nutraukimui visam laikui turėtų būti skiriama tik pagal pasiektus rezultatus ir su jais siejama. Todėl siūloma tokią paramą skirti tik suteikiant su sąnaudomis nesusijusį finansavimą, kaip numatyta Reglamente (ES) xx/xx (reglamente, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos). Pagal tą mechanizmą Komisija turėtų atlyginti valstybėms narėms su žvejybos veiklos nutraukimu visam laikui susijusias išlaidas remdamasi ne realiosiomis išlaidomis, o sąlygų laikymusi ir rezultatų pasiekimu. Šiuo tikslu tas sąlygas Komisija turėtų nustatyti deleguotuoju aktu ir jos turėtų būti susietos su BŽP išsaugojimo tikslų įgyvendinimu; |
| --- | --- |

(26)

atsižvelgiant į sunkumus siekiant įgyvendinti BŽP išsaugojimo tikslus, EJRŽF lėšomis turėtų būti galima remti žvejybos valdymo ir žvejybos laivynų valdymo veiksmus,
  kaip nurodyta Europos Parlamento priimtame pranešime dėl atokiausių regionų žvejybos laivynų valdymo
  . Taigi kartais parama laivynų pritaikymui yra ir toliau būtina tam tikrų laivyno segmentų ir jūrų baseinų atveju. Tokia parama turėtų būti aiškiai skiriama būtent jūrų biologinių išteklių išsaugojimui ir tausiam naudojimui, ja turėtų būti siekiama užtikrinti žvejybos pajėgumų ir turimų žvejybos galimybių pusiausvyrą. Todėl EJRŽF lėšomis turėtų būti galima finansuoti žvejybos veiklos nutraukimą visam laikui tuose laivyno segmentuose, kurių žvejybos pajėgumai neatitinka turimų žvejybos galimybių. Tokia parama turėtų būti kaip priemonė įtraukta į veiksmų planus, skirtus struktūrinį perteklinį pajėgumą turintiems laivyno segmentams pritaikyti, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 4 dalyje, ir turėtų būti įgyvendinama atiduodant žvejybos laivą į metalo laužą arba nutraukiant jo eksploataciją ir modifikuojant jį kitai veiklai. Jeigu modifikavus laivą padidėtų neigiamas mėgėjų žvejybos poveikis jūrų ekosistemai, parama turėtų būti skiriama tik jeigu laikomasi BŽP ir atitinkamų daugiamečių planų tikslų. Siekiant užtikrinti struktūrinio laivyno pritaikymo išsaugojimo tikslams nuoseklumą parama žvejybos veiklos nutraukimui visam laikui turėtų būti skiriama tik pagal pasiektus rezultatus ir su jais siejama. Todėl siūloma tokią paramą skirti tik suteikiant su sąnaudomis nesusijusį finansavimą, kaip numatyta Reglamente (ES) xx/xx (reglamente, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos). Pagal tą mechanizmą Komisija turėtų atlyginti valstybėms narėms su žvejybos veiklos nutraukimu visam laikui susijusias išlaidas remdamasi ne realiosiomis išlaidomis, o sąlygų laikymusi ir rezultatų pasiekimu. Šiuo tikslu tas sąlygas Komisija turėtų nustatyti deleguotuoju aktu ir jos turėtų būti susietos su BŽP išsaugojimo tikslų įgyvendinimu;

Paaiškinimas

U. Rodust pranešime Europos Parlamentas (A8-0138/2017) siūlo leisti skirti viešąjį finansavimą žvejybos laivynų atnaujinimui atokiausiuose regionuose.

5 pakeitimas

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Mažos apimties priekrantės žvejybą vykdo mažiau nei 12 metrų ilgio žvejybos laivai, nenaudojantys velkamieji žvejybos įrankiai. Tam sektoriui tenka beveik 75 % visų Sąjungoje įregistruotų žvejybos laivų ir beveik pusė visų žuvininkystės sektoriaus darbo vietų. Mažos apimties priekrantės žvejybos veiklos vykdytojai ypač priklauso nuo sveikų žuvų išteklių, kaip pagrindinio pajamų šaltinio. Todėl EJRŽF jiems turėtų taikyti lengvatinį režimą skirdamas 100 % intensyvumo lygio pagalbą, be kita ko, su kontrole ir jos vykdymo užtikrinimu susijusiems veiksmams, siekiant paskatinti tausią žvejybos praktiką. Be to, tam tikros paramos sritys, t. y. parama norint įsigyti naudotą laivą
  ar pakeisti arba modernizuoti laivo variklį
  , turėtų būti siejamos tik su mažos apimties žvejyba tuose laivyno segmentuose, kuriuose žvejybos pajėgumai atitinka turimas žvejybos galimybes. Be to, valstybės narės į savo programą turėtų įtraukti veiksmų planą mažos apimties priekrantės žvejybai, kurią reikėtų stebėti remiantis rodikliais, kuriems turėtų būti nustatyti orientyrai ir tikslai; | Mažos apimties priekrantės žvejybą vykdo mažiau nei 12 metrų ilgio žvejybos laivai, nenaudojantys velkamieji žvejybos įrankiai
  , ji apima ir žvejybą bei jūrinių bestuburių gaudymą įbridus į vandenį
  . Tam sektoriui tenka beveik 75 % visų Sąjungoje įregistruotų žvejybos laivų ir beveik pusė visų žuvininkystės sektoriaus darbo vietų. Mažos apimties priekrantės žvejybos veiklos vykdytojai ypač priklauso nuo sveikų žuvų išteklių, kaip pagrindinio pajamų šaltinio. Todėl EJRŽF jiems turėtų taikyti lengvatinį režimą skirdamas 100 % intensyvumo lygio pagalbą, be kita ko, su kontrole ir jos vykdymo užtikrinimu susijusiems veiksmams, siekiant paskatinti tausią žvejybos praktiką. Be to, tam tikros paramos sritys, t. y. parama norint įsigyti naudotą laivą
  arba pastatyti naują nedidinant žvejybos pajėgumų
  , turėtų būti siejamos tik su mažos apimties žvejyba tuose laivyno segmentuose, kuriuose žvejybos pajėgumai atitinka turimas žvejybos galimybes. Be to, valstybės narės į savo programą turėtų įtraukti veiksmų planą mažos apimties priekrantės žvejybai, kurią reikėtų stebėti remiantis rodikliais, kuriems turėtų būti nustatyti orientyrai ir tikslai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Mažos apimties priekrantės žvejybą vykdo mažiau nei 12 metrų ilgio žvejybos laivai, nenaudojantys velkamieji žvejybos įrankiai. Tam sektoriui tenka beveik 75 % visų Sąjungoje įregistruotų žvejybos laivų ir beveik pusė visų žuvininkystės sektoriaus darbo vietų. Mažos apimties priekrantės žvejybos veiklos vykdytojai ypač priklauso nuo sveikų žuvų išteklių, kaip pagrindinio pajamų šaltinio. Todėl EJRŽF jiems turėtų taikyti lengvatinį režimą skirdamas 100 % intensyvumo lygio pagalbą, be kita ko, su kontrole ir jos vykdymo užtikrinimu susijusiems veiksmams, siekiant paskatinti tausią žvejybos praktiką. Be to, tam tikros paramos sritys, t. y. parama norint įsigyti naudotą laivą
  ar pakeisti arba modernizuoti laivo variklį
  , turėtų būti siejamos tik su mažos apimties žvejyba tuose laivyno segmentuose, kuriuose žvejybos pajėgumai atitinka turimas žvejybos galimybes. Be to, valstybės narės į savo programą turėtų įtraukti veiksmų planą mažos apimties priekrantės žvejybai, kurią reikėtų stebėti remiantis rodikliais, kuriems turėtų būti nustatyti orientyrai ir tikslai;

Mažos apimties priekrantės žvejybą vykdo mažiau nei 12 metrų ilgio žvejybos laivai, nenaudojantys velkamieji žvejybos įrankiai
  , ji apima ir žvejybą bei jūrinių bestuburių gaudymą įbridus į vandenį
  . Tam sektoriui tenka beveik 75 % visų Sąjungoje įregistruotų žvejybos laivų ir beveik pusė visų žuvininkystės sektoriaus darbo vietų. Mažos apimties priekrantės žvejybos veiklos vykdytojai ypač priklauso nuo sveikų žuvų išteklių, kaip pagrindinio pajamų šaltinio. Todėl EJRŽF jiems turėtų taikyti lengvatinį režimą skirdamas 100 % intensyvumo lygio pagalbą, be kita ko, su kontrole ir jos vykdymo užtikrinimu susijusiems veiksmams, siekiant paskatinti tausią žvejybos praktiką. Be to, tam tikros paramos sritys, t. y. parama norint įsigyti naudotą laivą
  arba pastatyti naują nedidinant žvejybos pajėgumų
  , turėtų būti siejamos tik su mažos apimties žvejyba tuose laivyno segmentuose, kuriuose žvejybos pajėgumai atitinka turimas žvejybos galimybes. Be to, valstybės narės į savo programą turėtų įtraukti veiksmų planą mažos apimties priekrantės žvejybai, kurią reikėtų stebėti remiantis rodikliais, kuriems turėtų būti nustatyti orientyrai ir tikslai;

Paaiškinimas

EJRŽF reglamento tikslas yra dalyvauti ES kovos su visuotiniu atšilimu politikoje (13 konstatuojamoji dalis). Varomųjų ir antrinių laivų variklių keitimas, visų pirma naujų technologijų naudojimas, yra viena iš nedaugelio priemonių, kuria padedama siekti nurodyto tikslo, todėl neturėtų būti taikoma tik mažos apimties priekrantės žvejybai. Žvejyba nuo kranto turi būti laikomi mažos apimties priekrantės žvejyba, o nauji laivai padeda paspartinti Europos žvejybos laivyno atnaujinimą.

6 pakeitimas

29 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| (29) | atokiausiuose regionuose, kaip aprašyta 2017 m. spalio 24 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ 10, susiduriama su konkrečiais sunkumais dėl jų atokumo, topografijos ir klimato, kaip nurodyta Sutarties 349 straipsnyje, ir kuriuose esama tam tikro turto, kurį galima panaudoti plėtojant tvarią mėlynąją ekonomiką. Taigi kiekvieno atokiausio regiono veiksmų planas dėl tvarios mėlynosios ekonomikos sektorių vystymosi, įskaitant tausų žvejybos ir akvakultūros naudojimą, turėtų būti įtrauktas į atitinkamų valstybių narių programą ir tų veiksmų planų įgyvendinimui turėtų būti skiriama finansinė parama. EJRŽF lėšomis taip pat turėtų būti galima remti papildomų išlaidų, patiriamų atokiausiuose regionuose dėl jų vietos ir izoliuotumo, kompensavimą. Turėtų būti nustatyta, kokią didžiausią bendros finansinės paramos sumos procentinę dalį, tokia parama gali sudaryti. Be to, atokiausiems regionams turėtų būti taikoma didesnė pagalbos intensyvumo norma nei kitiems veiksmams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

(29)

atokiausiuose regionuose, kaip aprašyta 2017 m. spalio 24 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ 10, susiduriama su konkrečiais sunkumais dėl jų atokumo, topografijos ir klimato, kaip nurodyta Sutarties 349 straipsnyje, ir kuriuose esama tam tikro turto, kurį galima panaudoti plėtojant tvarią mėlynąją ekonomiką. Taigi kiekvieno atokiausio regiono veiksmų planas dėl tvarios mėlynosios ekonomikos sektorių vystymosi, įskaitant tausų žvejybos ir akvakultūros naudojimą, turėtų būti įtrauktas į atitinkamų valstybių narių programą ir tų veiksmų planų įgyvendinimui turėtų būti skiriama finansinė parama. EJRŽF lėšomis taip pat turėtų būti galima remti papildomų išlaidų, patiriamų atokiausiuose regionuose dėl jų vietos ir izoliuotumo, kompensavimą. Turėtų būti nustatyta, kokią didžiausią bendros finansinės paramos sumos procentinę dalį, tokia parama gali sudaryti. Be to, atokiausiems regionams turėtų būti taikoma didesnė pagalbos intensyvumo norma nei kitiems veiksmams;

| (29) | atokiausiuose regionuose, kaip aprašyta 2017 m. spalio 24 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ 10, susiduriama su konkrečiais sunkumais dėl jų atokumo, topografijos ir klimato, kaip nurodyta Sutarties 349 straipsnyje, ir kuriuose esama tam tikro turto, kurį galima panaudoti plėtojant tvarią mėlynąją ekonomiką. Taigi kiekvieno atokiausio regiono veiksmų planas dėl tvarios mėlynosios ekonomikos sektorių vystymosi, įskaitant tausų žvejybos ir akvakultūros naudojimą, turėtų būti įtrauktas į atitinkamų valstybių narių programą ir tų veiksmų planų įgyvendinimui turėtų būti skiriama finansinė parama. EJRŽF lėšomis taip pat turėtų būti galima remti papildomų išlaidų, patiriamų atokiausiuose regionuose dėl jų vietos ir izoliuotumo, kompensavimą. Turėtų būti nustatyta, kokią didžiausią bendros finansinės paramos sumos procentinę dalį, tokia parama gali sudaryti.
  Be to, reikėtų numatyti konkrečias priemones, kurios leistų teikti EJRŽF paramą veiksmams šiuose regionuose, kuriais siekiama apsaugoti ir (arba) atkurti jūros ir pakrančių biologinę įvairovę ir ekosistemas, investicijoms į žvejybos laivyną ir produktyvioms investicijoms į akvakultūrą ir perdirbimo pramonę. Kalbant apie investicijas į žvejybos laivyną, EJRŽF turėtų remti konkrečias šiems regionams skirtas priemones, atsižvelgiant į jų specifiką ir geografines sąlygas ir užtikrinant tvarią žvejybos pajėgumo ir žvejybos galimybių pusiausvyrą, laikantis Europos Parlamento rezoliucijos dėl atokiausių regionų žvejybos laivynų valdymo nuostatų.
  Be to, atokiausiems regionams turėtų būti taikoma didesnė pagalbos intensyvumo norma nei kitiems veiksmams; |
| --- | --- |

(29)

atokiausiuose regionuose, kaip aprašyta 2017 m. spalio 24 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ 10, susiduriama su konkrečiais sunkumais dėl jų atokumo, topografijos ir klimato, kaip nurodyta Sutarties 349 straipsnyje, ir kuriuose esama tam tikro turto, kurį galima panaudoti plėtojant tvarią mėlynąją ekonomiką. Taigi kiekvieno atokiausio regiono veiksmų planas dėl tvarios mėlynosios ekonomikos sektorių vystymosi, įskaitant tausų žvejybos ir akvakultūros naudojimą, turėtų būti įtrauktas į atitinkamų valstybių narių programą ir tų veiksmų planų įgyvendinimui turėtų būti skiriama finansinė parama. EJRŽF lėšomis taip pat turėtų būti galima remti papildomų išlaidų, patiriamų atokiausiuose regionuose dėl jų vietos ir izoliuotumo, kompensavimą. Turėtų būti nustatyta, kokią didžiausią bendros finansinės paramos sumos procentinę dalį, tokia parama gali sudaryti.
  Be to, reikėtų numatyti konkrečias priemones, kurios leistų teikti EJRŽF paramą veiksmams šiuose regionuose, kuriais siekiama apsaugoti ir (arba) atkurti jūros ir pakrančių biologinę įvairovę ir ekosistemas, investicijoms į žvejybos laivyną ir produktyvioms investicijoms į akvakultūrą ir perdirbimo pramonę. Kalbant apie investicijas į žvejybos laivyną, EJRŽF turėtų remti konkrečias šiems regionams skirtas priemones, atsižvelgiant į jų specifiką ir geografines sąlygas ir užtikrinant tvarią žvejybos pajėgumo ir žvejybos galimybių pusiausvyrą, laikantis Europos Parlamento rezoliucijos dėl atokiausių regionų žvejybos laivynų valdymo nuostatų.
  Be to, atokiausiems regionams turėtų būti taikoma didesnė pagalbos intensyvumo norma nei kitiems veiksmams;

Paaiškinimas

Pagalbos procentinė dalis, skiriama papildomų išlaidų kompensavimui atokiausiuose regionuose, ir toliau turi būti ribojama. Antra vertus, atokiausiuose regionuose struktūrinė socialinė ir ekonominė situacija yra trapi, o tikslas skatinti šių regionų vystymąsi bei užtikrinti pusiausvyrą ir lygias galimybes visuose ES regionuose pateisina konkrečių priemonių naudojimą.

7 pakeitimas

32 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| (32) | EJRŽF lėšomis turėtų būti galima remti akvakultūros, įskaitant gėlavandenę akvakultūrą, skatinimą ir darnų vystymąsi siekiant auginti vandens gyvūnus ir augalus maistui ir kitoms žaliavoms gaminti. Kai kuriose valstybėse narėse vis dar taikomos sudėtingos administracinės procedūros: pavyzdžiui, sunku patekti į šį sektorių, taikomos apsunkinančios licencijų išdavimo procedūros, dėl kurių sektoriui sunku gerinti savo įvaizdį ir didinti gaminamų produktų konkurencingumą. Parama turėtų būti skiriama laikantis pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 parengtų daugiamečių nacionalinių strateginių planų akvakultūros srityje. Visų pirma paramą turėtų būti galima skirti aplinkos tvarumo didinimui, gamybinėms investicijoms, inovacijoms, profesinių gebėjimų įgijimui, darbo sąlygų gerinimui ir kompensacinėms priemonėms, skirtoms svarbiausioms žemės ir gamtos valdymo paslaugoms remti. Kiti reikalavimus atitinkantys veiksmai turėtų būti visuomenės sveikatos veiksmai, akvakultūros išteklių draudimo sistemos ir gyvūnų sveikatos bei gerovės veiksmai. Tačiau gamybinių investicijų atveju parama turėtų būti teikiama tik finansinėmis priemonėmis ir pagal „InvestEU“ programą, kurios daro didesnę įtaką rinkoms, todėl veiksmingiau už dotacijas padeda spręsti sektoriaus finansines problemas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

(32)

EJRŽF lėšomis turėtų būti galima remti akvakultūros, įskaitant gėlavandenę akvakultūrą, skatinimą ir darnų vystymąsi siekiant auginti vandens gyvūnus ir augalus maistui ir kitoms žaliavoms gaminti. Kai kuriose valstybėse narėse vis dar taikomos sudėtingos administracinės procedūros: pavyzdžiui, sunku patekti į šį sektorių, taikomos apsunkinančios licencijų išdavimo procedūros, dėl kurių sektoriui sunku gerinti savo įvaizdį ir didinti gaminamų produktų konkurencingumą. Parama turėtų būti skiriama laikantis pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 parengtų daugiamečių nacionalinių strateginių planų akvakultūros srityje. Visų pirma paramą turėtų būti galima skirti aplinkos tvarumo didinimui, gamybinėms investicijoms, inovacijoms, profesinių gebėjimų įgijimui, darbo sąlygų gerinimui ir kompensacinėms priemonėms, skirtoms svarbiausioms žemės ir gamtos valdymo paslaugoms remti. Kiti reikalavimus atitinkantys veiksmai turėtų būti visuomenės sveikatos veiksmai, akvakultūros išteklių draudimo sistemos ir gyvūnų sveikatos bei gerovės veiksmai. Tačiau gamybinių investicijų atveju parama turėtų būti teikiama tik finansinėmis priemonėmis ir pagal „InvestEU“ programą, kurios daro didesnę įtaką rinkoms, todėl veiksmingiau už dotacijas padeda spręsti sektoriaus finansines problemas;

| (32) | EJRŽF lėšomis turėtų būti galima remti akvakultūros, įskaitant gėlavandenę akvakultūrą, skatinimą ir darnų vystymąsi siekiant auginti vandens gyvūnus ir augalus maistui ir kitoms žaliavoms gaminti. Kai kuriose valstybėse narėse vis dar taikomos sudėtingos administracinės procedūros: pavyzdžiui, sunku patekti į šį sektorių, taikomos apsunkinančios licencijų išdavimo procedūros, dėl kurių sektoriui sunku gerinti savo įvaizdį ir didinti gaminamų produktų konkurencingumą. Parama turėtų būti skiriama laikantis pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 parengtų daugiamečių nacionalinių strateginių planų akvakultūros srityje. Visų pirma paramą turėtų būti galima skirti aplinkos tvarumo didinimui, gamybinėms investicijoms, inovacijoms, profesinių gebėjimų įgijimui, darbo sąlygų gerinimui ir kompensacinėms priemonėms, skirtoms svarbiausioms žemės ir gamtos valdymo paslaugoms remti. Kiti reikalavimus atitinkantys veiksmai turėtų būti visuomenės sveikatos veiksmai, akvakultūros išteklių draudimo sistemos ir gyvūnų sveikatos bei gerovės veiksmai. Tačiau gamybinių investicijų atveju,
  išskyrus investicijas atokiausiuose regionuose
  , parama turėtų būti teikiama tik finansinėmis priemonėmis ir pagal „InvestEU“ programą, kurios daro didesnę įtaką rinkoms, todėl veiksmingiau už dotacijas padeda spręsti sektoriaus finansines problemas; |
| --- | --- |

(32)

EJRŽF lėšomis turėtų būti galima remti akvakultūros, įskaitant gėlavandenę akvakultūrą, skatinimą ir darnų vystymąsi siekiant auginti vandens gyvūnus ir augalus maistui ir kitoms žaliavoms gaminti. Kai kuriose valstybėse narėse vis dar taikomos sudėtingos administracinės procedūros: pavyzdžiui, sunku patekti į šį sektorių, taikomos apsunkinančios licencijų išdavimo procedūros, dėl kurių sektoriui sunku gerinti savo įvaizdį ir didinti gaminamų produktų konkurencingumą. Parama turėtų būti skiriama laikantis pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 parengtų daugiamečių nacionalinių strateginių planų akvakultūros srityje. Visų pirma paramą turėtų būti galima skirti aplinkos tvarumo didinimui, gamybinėms investicijoms, inovacijoms, profesinių gebėjimų įgijimui, darbo sąlygų gerinimui ir kompensacinėms priemonėms, skirtoms svarbiausioms žemės ir gamtos valdymo paslaugoms remti. Kiti reikalavimus atitinkantys veiksmai turėtų būti visuomenės sveikatos veiksmai, akvakultūros išteklių draudimo sistemos ir gyvūnų sveikatos bei gerovės veiksmai. Tačiau gamybinių investicijų atveju,
  išskyrus investicijas atokiausiuose regionuose
  , parama turėtų būti teikiama tik finansinėmis priemonėmis ir pagal „InvestEU“ programą, kurios daro didesnę įtaką rinkoms, todėl veiksmingiau už dotacijas padeda spręsti sektoriaus finansines problemas;

Paaiškinimas

SESV 349 straipsnis leidžia priimti konkrečias priemones atokiausiems regionams. Kadangi atokiausiuose regionuose esančių įmonių veiklos rezultatai yra nestabilūs, svarbu, kad išliktų visos verslo rėmimo formos, siekiant skatinti produktyvias investicijas minėtuose regionuose.

8 pakeitimas

34 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| (34) | perdirbimo pramonė atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant žvejybos ir akvakultūros produktų pasiūlą ir kokybę. EJRŽF lėšomis turėtų būti galima remti tikslines investicijas į tą pramonę, jeigu jos padeda siekti bendro rinkos organizavimo tikslų.
  Tokia
  parama turėtų būti suteikiama tik pasitelkiant finansines priemones ir „InvestEU“, bet ne skiriant dotacijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

(34)

perdirbimo pramonė atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant žvejybos ir akvakultūros produktų pasiūlą ir kokybę. EJRŽF lėšomis turėtų būti galima remti tikslines investicijas į tą pramonę, jeigu jos padeda siekti bendro rinkos organizavimo tikslų.
  Tokia
  parama turėtų būti suteikiama tik pasitelkiant finansines priemones ir „InvestEU“, bet ne skiriant dotacijas;

| (34) | perdirbimo pramonė atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant žvejybos ir akvakultūros produktų pasiūlą ir kokybę. EJRŽF lėšomis turėtų būti galima remti tikslines investicijas į tą pramonę, jeigu jos padeda siekti bendro rinkos organizavimo tikslų.
  Išskyrus investicijas atokiausiuose regionuose
  , parama turėtų būti suteikiama tik pasitelkiant finansines priemones ir „InvestEU“, bet ne skiriant dotacijas; |
| --- | --- |

(34)

perdirbimo pramonė atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant žvejybos ir akvakultūros produktų pasiūlą ir kokybę. EJRŽF lėšomis turėtų būti galima remti tikslines investicijas į tą pramonę, jeigu jos padeda siekti bendro rinkos organizavimo tikslų.
  Išskyrus investicijas atokiausiuose regionuose
  , parama turėtų būti suteikiama tik pasitelkiant finansines priemones ir „InvestEU“, bet ne skiriant dotacijas;

Paaiškinimas

SESV 349 straipsnis leidžia priimti konkrečias priemones atokiausiems regionams. Kadangi atokiausiuose regionuose esančių įmonių veiklos rezultatai yra nestabilūs, svarbu, kad išliktų visos verslo rėmimo formos, siekiant skatinti produktyvias investicijas minėtuose regionuose.

9 pakeitimas

3 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   ... | 2.   ... |
| | 16) | ekologinis įvykis – nenumatytas gamtos ar žmogaus sukeltas aplinkai žalą darantis reiškinys; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

2.   ...

2.   ...

16)

16)

ekologinis įvykis – nenumatytas gamtos ar žmogaus sukeltas aplinkai žalą darantis reiškinys;

| 17) | akvakultūros veiklos vykdytojas – bet kuris asmuo, vykdantis profesionalią, valstybės narės pripažintą akvakultūros veiklą akvakultūros laive arba profesionalią akvakultūros auginimo veiklą be laivo; |
| --- | --- |

17)

17)

akvakultūros veiklos vykdytojas – bet kuris asmuo, vykdantis profesionalią, valstybės narės pripažintą akvakultūros veiklą akvakultūros laive arba profesionalią akvakultūros auginimo veiklą be laivo;

| 18) | mažos apimties priekrantės žvejyba – profesionali žvejybos veikla, vykdoma teritoriniuose vandenyse esančiuose trumpesniuose nei 24 m ilgio žvejybos laivuose, kurių reisai yra trumpesni nei 24 val. |
| --- | --- |

18)

18)

mažos apimties priekrantės žvejyba – profesionali žvejybos veikla, vykdoma teritoriniuose vandenyse esančiuose trumpesniuose nei 24 m ilgio žvejybos laivuose, kurių reisai yra trumpesni nei 24 val.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Nėra 18 straipsnio 1 dalies d punkte vartojamos ekologinio įvykio sąvokos apibrėžties. Ją vertėtų pateikti, kad ši sąvoka nebūtų interpretuojama ir nuolat prašoma Komisijos ją paaiškinti.

Į 3 straipsnį reikia įtraukti „akvakultūros veiklos vykdytojo“ apibrėžtį siekiant apibrėžti šių specialistų veiklos sritį. Be to, reikia apibrėžti „mažos apimties priekrantės žvejybą“, kuri vyrauja Viduržemio jūros regione ir kurios reisai trunka tik vieną dieną.

10 pakeitimas

10 pakeitimas

4 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Prioritetai | Prioritetai |
| EJRŽF prisideda prie BŽP ir jūrų politikos įgyvendinimo. Jo veiklos prioritetai yra šie: | EJRŽF prisideda prie BŽP ir jūrų politikos įgyvendinimo. Jo veiklos prioritetai yra šie: |
| (1) | darnios žuvininkystės skatinimas ir jūrų biologinių išteklių išsaugojimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Prioritetai

Prioritetai

EJRŽF prisideda prie BŽP ir jūrų politikos įgyvendinimo. Jo veiklos prioritetai yra šie:

EJRŽF prisideda prie BŽP ir jūrų politikos įgyvendinimo. Jo veiklos prioritetai yra šie:

(1)

darnios žuvininkystės skatinimas ir jūrų biologinių išteklių išsaugojimas;

| (1) | darnios žuvininkystės skatinimas ir jūrų biologinių išteklių išsaugojimas; |
| --- | --- |

(1)

darnios žuvininkystės skatinimas ir jūrų biologinių išteklių išsaugojimas;

| (2) | indėlis į aprūpinimą maistu Sąjungoje konkurencingos ir darnios akvakultūros ir rinkų priemonėmis; |
| --- | --- |

(2)

indėlis į aprūpinimą maistu Sąjungoje konkurencingos ir darnios akvakultūros ir rinkų priemonėmis;

| (2) | indėlis į aprūpinimą maistu Sąjungoje konkurencingos ir darnios akvakultūros ir rinkų priemonėmis; |
| --- | --- |

(2)

indėlis į aprūpinimą maistu Sąjungoje konkurencingos ir darnios akvakultūros ir rinkų priemonėmis;

| (3) | sąlygų tvariai mėlynajai ekonomikai augti ir pakrantės bendruomenėms klestėti sudarymas; |
| --- | --- |

(3)

sąlygų tvariai mėlynajai ekonomikai augti ir pakrantės bendruomenėms klestėti sudarymas;

| (3) | sąlygų tvariai mėlynajai ekonomikai augti ir pakrantės bendruomenėms klestėti sudarymas; |
| --- | --- |

(3)

sąlygų tvariai mėlynajai ekonomikai augti ir pakrantės bendruomenėms klestėti sudarymas;

| (4) | tarptautinio vandenynų valdymo stiprinimas ir jūrų bei vandenynų saugos, saugumo, švaros ir tvaraus valdymo galimybių užtikrinimas. |
| --- | --- |

(4)

tarptautinio vandenynų valdymo stiprinimas ir jūrų bei vandenynų saugos, saugumo, švaros ir tvaraus valdymo galimybių užtikrinimas.

| (4) | tarptautinio vandenynų valdymo stiprinimas ir jūrų bei vandenynų saugos, saugumo, švaros ir tvaraus valdymo galimybių užtikrinimas. |
| --- | --- |

(4)

tarptautinio vandenynų valdymo stiprinimas ir jūrų bei vandenynų saugos, saugumo, švaros ir tvaraus valdymo galimybių užtikrinimas.

Suteikiant paramą EJRŽF lėšomis prisidedama prie Sąjungos aplinkos apsaugos ir klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos tikslų įgyvendinimo. Tas indėlis stebimas taikant IV priede nustatytą metodiką.

Suteikiant paramą EJRŽF lėšomis prisidedama prie Sąjungos aplinkos apsaugos ir klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos tikslų įgyvendinimo.
  Tai apima ir paramą projektų, skirtų gerinti mailiaus galimybes užaugti, įgyvendinimui remiantis Vandens pagrindų direktyva 2000/60/EB.
  Tas indėlis stebimas taikant IV priede nustatytą metodiką.

Tai apima ir paramą projektų, skirtų gerinti mailiaus galimybes užaugti, įgyvendinimui remiantis Vandens pagrindų direktyva 2000/60/EB.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Fondo tikslas ir toliau turėtų būti suteikti galimybę užtikrinti žalinimą glaudžiai derinant su ekologiniu tvarumu, įskaitant vandentakių, kuriuose neršia ir auga žuvys, gerinimą.

11 pakeitimas

11 pakeitimas

9 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Be Reglamento (ES) xx/xx (reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos) 17 straipsnyje nurodytų sudedamųjų dalių, į programą įtraukiama: | 3.   Be Reglamento (ES) xx/xx (reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos) 17 straipsnyje nurodytų sudedamųjų dalių, į programą įtraukiama: |
| a) | padėties analizė stiprybių, silpnybių, galimybių ir grėsmių požiūriu ir nustatyti poreikiai, kurie turi būti patenkinti geografinėje teritorijoje, kurioje taikoma programa, įskaitant, atitinkamais atvejais, jūrų baseinus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

3.   Be Reglamento (ES) xx/xx (reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos) 17 straipsnyje nurodytų sudedamųjų dalių, į programą įtraukiama:

3.   Be Reglamento (ES) xx/xx (reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos) 17 straipsnyje nurodytų sudedamųjų dalių, į programą įtraukiama:

a)

padėties analizė stiprybių, silpnybių, galimybių ir grėsmių požiūriu ir nustatyti poreikiai, kurie turi būti patenkinti geografinėje teritorijoje, kurioje taikoma programa, įskaitant, atitinkamais atvejais, jūrų baseinus.

| a) | padėties analizė stiprybių, silpnybių, galimybių ir grėsmių požiūriu ir nustatyti poreikiai, kurie turi būti patenkinti geografinėje teritorijoje, kurioje taikoma programa, įskaitant, atitinkamais atvejais, jūrų baseinus. |
| --- | --- |

a)

padėties analizė stiprybių, silpnybių, galimybių ir grėsmių požiūriu ir nustatyti poreikiai, kurie turi būti patenkinti geografinėje teritorijoje, kurioje taikoma programa, įskaitant, atitinkamais atvejais, jūrų baseinus.

| b) | 15 straipsnyje nurodytas mažos apimties priekrantės žvejybos veiksmų planas; |
| --- | --- |

b)

15 straipsnyje nurodytas mažos apimties priekrantės žvejybos veiksmų planas;

| b) | 15 straipsnyje nurodytas mažos apimties priekrantės žvejybos veiksmų planas; |
| --- | --- |

b)

15 straipsnyje nurodytas mažos apimties priekrantės žvejybos veiksmų planas;

| c) | jei taikytina, 4 dalyje nurodyti atokiausių regionų veiksmų planai. |
| --- | --- |

c)

jei taikytina, 4 dalyje nurodyti atokiausių regionų veiksmų planai.

| c) | jei taikytina, 4 dalyje nurodyti atokiausių regionų veiksmų planai; |
| --- | --- |

c)

jei taikytina, 4 dalyje nurodyti atokiausių regionų veiksmų planai;

| d) | jei taikytina, veiksmų planas arba regioninė veiksmų programa subnacionalinio lygmens valdžios institucijoms, atsakingoms už žuvininkystės ir jūrų reikalus. |
| --- | --- |

d)

d)

jei taikytina, veiksmų planas arba regioninė veiksmų programa subnacionalinio lygmens valdžios institucijoms, atsakingoms už žuvininkystės ir jūrų reikalus.

jei taikytina, veiksmų planas arba regioninė veiksmų programa subnacionalinio lygmens valdžios institucijoms, atsakingoms už žuvininkystės ir jūrų reikalus.

...

...

6.   Komisija vertina programą pagal Reglamento (ES) xx/xx (reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos) 18 straipsnį. Atlikdama vertinimą ji, visų pirma, atsižvelgia į:

6.   Komisija vertina programą pagal Reglamento (ES) xx/xx (reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos) 18 straipsnį. Atlikdama vertinimą ji, visų pirma, atsižvelgia į:

| a) | kuo didesnio programos indėlio užtikrinimą 4 straipsnyje išvardytus prioritetus; |
| --- | --- |

a)

kuo didesnio programos indėlio užtikrinimą 4 straipsnyje išvardytus prioritetus;

| a) | kuo didesnio programos indėlio užtikrinimą 4 straipsnyje išvardytus prioritetus; |
| --- | --- |

a)

kuo didesnio programos indėlio užtikrinimą 4 straipsnyje išvardytus prioritetus;

| b) | laivynų žvejybos pajėgumų ir turimų žvejybos galimybių, apie kurias valstybės narės kasmet praneša pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 2 dalį, pusiausvyrą; |
| --- | --- |

b)

laivynų žvejybos pajėgumų ir turimų žvejybos galimybių, apie kurias valstybės narės kasmet praneša pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 2 dalį, pusiausvyrą;

| b) | laivynų žvejybos pajėgumų ir turimų žvejybos galimybių, apie kurias valstybės narės kasmet praneša pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 2 dalį, pusiausvyrą; |
| --- | --- |

b)

laivynų žvejybos pajėgumų ir turimų žvejybos galimybių, apie kurias valstybės narės kasmet praneša pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 2 dalį, pusiausvyrą;

| c) | jei taikytina, daugiamečius valdymo planus, priimtus pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 ir 10 straipsnius, valdymo planus, priimtus pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1967/2006 19 straipsnį, ir regioninių žvejybos valdymo organizacijų rekomendacijas, jeigu jos taikytinos Sąjungai; |
| --- | --- |

c)

jei taikytina, daugiamečius valdymo planus, priimtus pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 ir 10 straipsnius, valdymo planus, priimtus pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1967/2006 19 straipsnį, ir regioninių žvejybos valdymo organizacijų rekomendacijas, jeigu jos taikytinos Sąjungai;

| c) | jei taikytina, daugiamečius valdymo planus, priimtus pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 ir 10 straipsnius, valdymo planus, priimtus pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1967/2006 19 straipsnį, ir regioninių žvejybos valdymo organizacijų rekomendacijas, jeigu jos taikytinos Sąjungai; |
| --- | --- |

c)

jei taikytina, daugiamečius valdymo planus, priimtus pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 ir 10 straipsnius, valdymo planus, priimtus pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1967/2006 19 straipsnį, ir regioninių žvejybos valdymo organizacijų rekomendacijas, jeigu jos taikytinos Sąjungai;

| d) | įpareigojimo iškrauti laimikį, nustatyto Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

d)

įpareigojimo iškrauti laimikį, nustatyto Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje, įgyvendinimą;

| d) | įpareigojimo iškrauti laimikį, nustatyto Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

d)

įpareigojimo iškrauti laimikį, nustatyto Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje, įgyvendinimą;

| e) | naujausius duomenis apie
  tvarios mėlynosios ekonomikos socialinius ekonominius
  veiklos rezultatus
  , visų pirma žvejybos ir akvakultūros sektoriuje; |
| --- | --- |

e)

naujausius duomenis apie
  tvarios mėlynosios ekonomikos socialinius ekonominius
  veiklos rezultatus
  , visų pirma žvejybos ir akvakultūros sektoriuje;

naujausius duomenis apie

veiklos rezultatus

| e) | numatomą
  socialinį ekonominį
  programos indėlį
  į tvarią mėlynąją ekonomiką, visų pirma žvejybos ir akvakultūros sektoriuje; |
| --- | --- |

e)

numatomą
  socialinį ekonominį
  programos indėlį
  į tvarią mėlynąją ekonomiką, visų pirma žvejybos ir akvakultūros sektoriuje;

numatomą

programos indėlį

| f) | jei taikytina, 5 dalyje nurodytas analizes; |
| --- | --- |

f)

jei taikytina, 5 dalyje nurodytas analizes;

| f) | jei taikytina, 5 dalyje nurodytas analizes; |
| --- | --- |

f)

jei taikytina, 5 dalyje nurodytas analizes;

| g) | programos indėlį išsaugant ir atkuriant jūrų ekosistemas, atsižvelgiant į tai, kad su „Natura 2000“ teritorijomis susijusi parama turi atitikti prioritetines veiksmų programas, sukurtas pagal Direktyvos 92/43/EEB 8 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

g)

programos indėlį išsaugant ir atkuriant jūrų ekosistemas, atsižvelgiant į tai, kad su „Natura 2000“ teritorijomis susijusi parama turi atitikti prioritetines veiksmų programas, sukurtas pagal Direktyvos 92/43/EEB 8 straipsnio 4 dalį;

| g) | programos indėlį išsaugant ir atkuriant jūrų ekosistemas, atsižvelgiant į tai, kad su „Natura 2000“ teritorijomis susijusi parama turi atitikti prioritetines veiksmų programas, sukurtas pagal Direktyvos 92/43/EEB 8 straipsnio 4 dalį; |
| --- | --- |

g)

programos indėlį išsaugant ir atkuriant jūrų ekosistemas, atsižvelgiant į tai, kad su „Natura 2000“ teritorijomis susijusi parama turi atitikti prioritetines veiksmų programas, sukurtas pagal Direktyvos 92/43/EEB 8 straipsnio 4 dalį;

| h) | programos indėlį mažinant jūras teršiančių šiukšlių kiekį pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą xx/xx (Direktyvą dėl tam tikrų plastikinių gaminių poveikio aplinkai mažinimo); |
| --- | --- |

h)

programos indėlį mažinant jūras teršiančių šiukšlių kiekį pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą xx/xx (Direktyvą dėl tam tikrų plastikinių gaminių poveikio aplinkai mažinimo);

| h) | programos indėlį mažinant jūras teršiančių šiukšlių kiekį pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą xx/xx (Direktyvą dėl tam tikrų plastikinių gaminių poveikio aplinkai mažinimo); |
| --- | --- |

h)

programos indėlį mažinant jūras teršiančių šiukšlių kiekį pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą xx/xx (Direktyvą dėl tam tikrų plastikinių gaminių poveikio aplinkai mažinimo);

| i) | programos indėlį švelninant klimato kaitą ir prie jos prisitaikant. |
| --- | --- |

i)

programos indėlį švelninant klimato kaitą ir prie jos prisitaikant.

| i) | programos indėlį švelninant klimato kaitą ir prie jos prisitaikant. |
| --- | --- |

i)

programos indėlį švelninant klimato kaitą ir prie jos prisitaikant.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

| 3 (d) | Suteikiant galimybę valstybėms narėms, jei jos to pageidauja, į savo nacionalines regionų, kompetentingų atitinkamoje srityje, programas įtraukti regionines veiklos programas, būtų galima racionaliau planuoti išlaidas ir plėtoti regionines pažangiosios specializacijos strategijas atsižvelgiant į EJRŽF finansinį paketą. |
| --- | --- |

3 (d)

Suteikiant galimybę valstybėms narėms, jei jos to pageidauja, į savo nacionalines regionų, kompetentingų atitinkamoje srityje, programas įtraukti regionines veiklos programas, būtų galima racionaliau planuoti išlaidas ir plėtoti regionines pažangiosios specializacijos strategijas atsižvelgiant į EJRŽF finansinį paketą.

| 6 (e) | Atlikdama valstybių narių programų vertinimą Komisija turėtų ne tik atsižvelgti į duomenis, bet taip pat įvertinti siūlomų priemonių socialinę ir ekonominę naudą. |
| --- | --- |

6 (e)

Atlikdama valstybių narių programų vertinimą Komisija turėtų ne tik atsižvelgti į duomenis, bet taip pat įvertinti siūlomų priemonių socialinę ir ekonominę naudą.

12 pakeitimas

12 pakeitimas

12 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Paramos gavėjo pateikta paraiška dėl EJRŽF paramos laikoma nepriimtina nurodytu laikotarpiu, kuris nustatytas pagal 4 dalį, jei kompetentinga institucija nustatė, kad atitinkamas paramos gavėjas: | Paramos gavėjo pateikta paraiška dėl EJRŽF paramos laikoma nepriimtina nurodytu laikotarpiu, kuris nustatytas pagal 4 dalį, jei kompetentinga institucija nustatė, kad atitinkamas paramos gavėjas: |
| a) | padarė Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje, Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnyje
  arba kituose Europos Parlamento ir Tarybos priimtuose teisės aktuose
  nurodytus sunkius pažeidimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Paramos gavėjo pateikta paraiška dėl EJRŽF paramos laikoma nepriimtina nurodytu laikotarpiu, kuris nustatytas pagal 4 dalį, jei kompetentinga institucija nustatė, kad atitinkamas paramos gavėjas:

Paramos gavėjo pateikta paraiška dėl EJRŽF paramos laikoma nepriimtina nurodytu laikotarpiu, kuris nustatytas pagal 4 dalį, jei kompetentinga institucija nustatė, kad atitinkamas paramos gavėjas:

a)

padarė Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje, Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnyje
  arba kituose Europos Parlamento ir Tarybos priimtuose teisės aktuose
  nurodytus sunkius pažeidimus;

arba kituose Europos Parlamento ir Tarybos priimtuose teisės aktuose

| a) | padarė Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje, Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnyje nurodytus sunkius pažeidimus; |
| --- | --- |

a)

padarė Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje, Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnyje nurodytus sunkius pažeidimus;

| b) | yra susijęs su Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 40 straipsnio 3 dalyje nustatytame Sąjungos NNN žvejybą vykdančių laivų sąraše nurodytų žvejybos laivų arba laivų, plaukiojančių su nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis pripažintų šalių, kaip išdėstyta to reglamento 33 straipsnyje, vėliavomis, eksploatavimu, valdymu arba nuosavybe; |
| --- | --- |

b)

yra susijęs su Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 40 straipsnio 3 dalyje nustatytame Sąjungos NNN žvejybą vykdančių laivų sąraše nurodytų žvejybos laivų arba laivų, plaukiojančių su nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis pripažintų šalių, kaip išdėstyta to reglamento 33 straipsnyje, vėliavomis, eksploatavimu, valdymu arba nuosavybe;

| b) | yra susijęs su Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 40 straipsnio 3 dalyje nustatytame Sąjungos NNN žvejybą vykdančių laivų sąraše nurodytų žvejybos laivų arba laivų, plaukiojančių su nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis pripažintų šalių, kaip išdėstyta to reglamento 33 straipsnyje, vėliavomis, eksploatavimu, valdymu arba nuosavybe; |
| --- | --- |

b)

yra susijęs su Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 40 straipsnio 3 dalyje nustatytame Sąjungos NNN žvejybą vykdančių laivų sąraše nurodytų žvejybos laivų arba laivų, plaukiojančių su nebendradarbiaujančiomis trečiosiomis šalimis pripažintų šalių, kaip išdėstyta to reglamento 33 straipsnyje, vėliavomis, eksploatavimu, valdymu arba nuosavybe;

| c) | padarė bet kurį iš Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/99/EB 3 ir 4 straipsniuose nurodytų nusikaltimų aplinkai
  , jei teikiama paraiška paramai pagal 23 straipsnį
  . |
| --- | --- |

c)

padarė bet kurį iš Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/99/EB 3 ir 4 straipsniuose nurodytų nusikaltimų aplinkai
  , jei teikiama paraiška paramai pagal 23 straipsnį
  .

, jei teikiama paraiška paramai pagal 23 straipsnį

| c) | padarė bet kurį iš Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/99/EB 3 ir 4 straipsniuose nurodytų nusikaltimų aplinkai. |
| --- | --- |

c)

padarė bet kurį iš Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/99/EB 3 ir 4 straipsniuose nurodytų nusikaltimų aplinkai.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

| a) | Reglamentuose (EB) Nr. 1005/2008 ir (EB) Nr. 1224/2009 pateikiamas išsamus sunkių pažeidimų sąrašas. Todėl nėra būtina jį papildyti. |
| --- | --- |

a)

Reglamentuose (EB) Nr. 1005/2008 ir (EB) Nr. 1224/2009 pateikiamas išsamus sunkių pažeidimų sąrašas. Todėl nėra būtina jį papildyti.

| c) | EJRŽF lėšos gali būti naudojamos akvakultūros, žuvininkystės ir mėlynosios ekonomikos finansavimui. Joks subjektas, šiurkščiai pažeidęs ES aplinkos apsaugos teisės nuostatas, neturėtų gauti EJRŽF paramos. Akvakultūra neturėtų būti vienintelė veiklos sritis, kuriai taikoma ši taisyklė. |
| --- | --- |

c)

EJRŽF lėšos gali būti naudojamos akvakultūros, žuvininkystės ir mėlynosios ekonomikos finansavimui. Joks subjektas, šiurkščiai pažeidęs ES aplinkos apsaugos teisės nuostatas, neturėtų gauti EJRŽF paramos. Akvakultūra neturėtų būti vienintelė veiklos sritis, kuriai taikoma ši taisyklė.

Pakeitimas 13

Pakeitimas 13

13 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Netinkami EJRŽF lėšomis finansuoti veiksmai yra: | Netinkami EJRŽF lėšomis finansuoti veiksmai yra: |
| a) | veiksmai, kuriais didinamas žvejybos laivo žvejybos pajėgumas arba remiamas įrangos, kuria didinamas žvejybos laivo gebėjimas rasti žuvis, įsigijimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Netinkami EJRŽF lėšomis finansuoti veiksmai yra:

Netinkami EJRŽF lėšomis finansuoti veiksmai yra:

a)

veiksmai, kuriais didinamas žvejybos laivo žvejybos pajėgumas arba remiamas įrangos, kuria didinamas žvejybos laivo gebėjimas rasti žuvis, įsigijimas;

| a) | veiksmai, kuriais didinamas žvejybos laivo žvejybos pajėgumas arba remiamas įrangos, kuria didinamas žvejybos laivo gebėjimas rasti žuvis, įsigijimas; |
| --- | --- |

a)

veiksmai, kuriais didinamas žvejybos laivo žvejybos pajėgumas arba remiamas įrangos, kuria didinamas žvejybos laivo gebėjimas rasti žuvis, įsigijimas;

| b) | žvejybos laivų statyba ir įsigijimas arba žvejybos laivų importas, nebent šiame reglamente numatyta kitaip; |
| --- | --- |

b)

žvejybos laivų statyba ir įsigijimas arba žvejybos laivų importas, nebent šiame reglamente numatyta kitaip;

| b) | žvejybos laivų statyba ir įsigijimas arba žvejybos laivų importas, nebent šiame reglamente numatyta kitaip; |
| --- | --- |

b)

žvejybos laivų statyba ir įsigijimas arba žvejybos laivų importas, nebent šiame reglamente numatyta kitaip;

| c) | žvejybos laivų perleidimas trečiosioms šalims arba jų vėliavų pakeitimas į trečiųjų šalių vėliavas su partneriais iš tų šalių sukuriant bendrąsias įmones; |
| --- | --- |

c)

žvejybos laivų perleidimas trečiosioms šalims arba jų vėliavų pakeitimas į trečiųjų šalių vėliavas su partneriais iš tų šalių sukuriant bendrąsias įmones;

| c) | žvejybos laivų perleidimas trečiosioms šalims arba jų vėliavų pakeitimas į trečiųjų šalių vėliavas su partneriais iš tų šalių sukuriant bendrąsias įmones; |
| --- | --- |

c)

žvejybos laivų perleidimas trečiosioms šalims arba jų vėliavų pakeitimas į trečiųjų šalių vėliavas su partneriais iš tų šalių sukuriant bendrąsias įmones;

| d) | žvejybos veiklos nutraukimas laikinai arba visam laikui, nebent šiame reglamente numatyta kitaip; |
| --- | --- |

d)

žvejybos veiklos nutraukimas laikinai arba visam laikui, nebent šiame reglamente numatyta kitaip;

| d) | žvejybos veiklos nutraukimas laikinai arba visam laikui, nebent šiame reglamente numatyta kitaip; |
| --- | --- |

d)

žvejybos veiklos nutraukimas laikinai arba visam laikui, nebent šiame reglamente numatyta kitaip;

| e) | žvalgomoji žvejyba; |
| --- | --- |

e)

žvalgomoji žvejyba;

| e) | žvalgomoji žvejyba; |
| --- | --- |

e)

žvalgomoji žvejyba;

| f) | įmonės nuosavybės teisių perleidimas; |
| --- | --- |

f)

įmonės nuosavybės teisių perleidimas;

| f) | įmonės nuosavybės teisių perleidimas; |
| --- | --- |

f)

įmonės nuosavybės teisių perleidimas;

| g) | tiesioginis išteklių atkūrimas, išskyrus atvejus, kai tai Sąjungos teisės akte aiškiai numatyta kaip išsaugojimo priemonė arba kai tai daroma eksperimentinio išteklių atkūrimo tikslais. |
| --- | --- |

g)

tiesioginis išteklių atkūrimas, išskyrus atvejus, kai tai Sąjungos teisės akte aiškiai numatyta kaip išsaugojimo priemonė arba kai tai daroma eksperimentinio išteklių atkūrimo tikslais.

| g) | tiesioginis išteklių atkūrimas, išskyrus atvejus, kai tai Sąjungos teisės akte aiškiai numatyta kaip išsaugojimo priemonė arba kai tai daroma eksperimentinio išteklių atkūrimo tikslais. |
| --- | --- |

g)

tiesioginis išteklių atkūrimas, išskyrus atvejus, kai tai Sąjungos teisės akte aiškiai numatyta kaip išsaugojimo priemonė arba kai tai daroma eksperimentinio išteklių atkūrimo tikslais.

| h) | naujų uostų, naujų iškrovimo vietų arba naujų aukcionams skirtų patalpų statyba; |
| --- | --- |

h)

naujų uostų, naujų iškrovimo vietų arba naujų aukcionams skirtų patalpų statyba;

| h) | išskyrus atokiausius regionus
  , naujų uostų, naujų iškrovimo vietų arba naujų aukcionams skirtų patalpų statyba; |
| --- | --- |

h)

išskyrus atokiausius regionus
  , naujų uostų, naujų iškrovimo vietų arba naujų aukcionams skirtų patalpų statyba;

išskyrus atokiausius regionus

| i) | rinkos intervencijos mechanizmai, kuriais siekiama laikinai arba visam laikui pašalinti žvejybos ar akvakultūros produktus iš rinkos, siekiant sumažinti pasiūlą ir taip užkirsti kelią kainų mažėjimui arba paskatinti kainų didėjimą; kartu ir sandėliavimo veiksmai logistikos grandinėje, dėl kurių tyčia ar netyčia pasireiškia toks pat poveikis; |
| --- | --- |

i)

rinkos intervencijos mechanizmai, kuriais siekiama laikinai arba visam laikui pašalinti žvejybos ar akvakultūros produktus iš rinkos, siekiant sumažinti pasiūlą ir taip užkirsti kelią kainų mažėjimui arba paskatinti kainų didėjimą; kartu ir sandėliavimo veiksmai logistikos grandinėje, dėl kurių tyčia ar netyčia pasireiškia toks pat poveikis;

| i) | rinkos intervencijos mechanizmai, kuriais siekiama laikinai arba visam laikui pašalinti žvejybos ar akvakultūros produktus iš rinkos, siekiant sumažinti pasiūlą ir taip užkirsti kelią kainų mažėjimui arba paskatinti kainų didėjimą; kartu ir sandėliavimo veiksmai logistikos grandinėje, dėl kurių tyčia ar netyčia pasireiškia toks pat poveikis; |
| --- | --- |

i)

rinkos intervencijos mechanizmai, kuriais siekiama laikinai arba visam laikui pašalinti žvejybos ar akvakultūros produktus iš rinkos, siekiant sumažinti pasiūlą ir taip užkirsti kelią kainų mažėjimui arba paskatinti kainų didėjimą; kartu ir sandėliavimo veiksmai logistikos grandinėje, dėl kurių tyčia ar netyčia pasireiškia toks pat poveikis;

| j) | investicijos į žvejybos laivų įrengimą, būtini siekiant įvykdyti Sąjungos arba nacionalinės teisės reikalavimus, įskaitant reikalavimus, susijusius su Sąjungos įsipareigojimais, prisiimtais regioninėse žvejybos valdymo organizacijose; |
| --- | --- |

j)

investicijos į žvejybos laivų įrengimą, būtini siekiant įvykdyti Sąjungos arba nacionalinės teisės reikalavimus, įskaitant reikalavimus, susijusius su Sąjungos įsipareigojimais, prisiimtais regioninėse žvejybos valdymo organizacijose;

| j) | investicijos į žvejybos laivų įrengimą, būtini siekiant įvykdyti Sąjungos arba nacionalinės teisės reikalavimus, įskaitant reikalavimus, susijusius su Sąjungos įsipareigojimais, prisiimtais regioninėse žvejybos valdymo organizacijose; |
| --- | --- |

j)

investicijos į žvejybos laivų įrengimą, būtini siekiant įvykdyti Sąjungos arba nacionalinės teisės reikalavimus, įskaitant reikalavimus, susijusius su Sąjungos įsipareigojimais, prisiimtais regioninėse žvejybos valdymo organizacijose;

| k) | investicijos į žvejybos laivų įrengimą, kurie paskutinius dvejus kalendorinius metus, einančius prieš metus, kuriais pateikta paraiška gauti paramą, ne mažiau kaip 60 dienų per metus vykdė žvejybos veiklą jūroje. |
| --- | --- |

k)

investicijos į žvejybos laivų įrengimą, kurie paskutinius dvejus kalendorinius metus, einančius prieš metus, kuriais pateikta paraiška gauti paramą, ne mažiau kaip 60 dienų per metus vykdė žvejybos veiklą jūroje.

| k) | investicijos į žvejybos laivų įrengimą, kurie paskutinius dvejus kalendorinius metus, einančius prieš metus, kuriais pateikta paraiška gauti paramą, ne mažiau kaip 60 dienų per metus vykdė žvejybos veiklą jūroje; |
| --- | --- |

k)

investicijos į žvejybos laivų įrengimą, kurie paskutinius dvejus kalendorinius metus, einančius prieš metus, kuriais pateikta paraiška gauti paramą, ne mažiau kaip 60 dienų per metus vykdė žvejybos veiklą jūroje;

| l) | pagrindinio arba pagalbinio laivo variklio keitimas arba modernizavimas, jei tai padidina variklio galią kilovatais; |
| --- | --- |

l)

l)

pagrindinio arba pagalbinio laivo variklio keitimas arba modernizavimas, jei tai padidina variklio galią kilovatais;

pagrindinio arba pagalbinio laivo variklio keitimas arba modernizavimas, jei tai padidina variklio galią kilovatais;

| m) | genetiškai modifikuotų organizmų gamyba. |
| --- | --- |

m)

m)

genetiškai modifikuotų organizmų gamyba.

genetiškai modifikuotų organizmų gamyba.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

| h) | Atokiausiuose regionuose vis dar labai trūksta infrastruktūros žvejybos produktų iškrovimui ir pardavimui tinkamomis higienos ir saugumo sąlygomis. |
| --- | --- |

h)

Atokiausiuose regionuose vis dar labai trūksta infrastruktūros žvejybos produktų iškrovimui ir pardavimui tinkamomis higienos ir saugumo sąlygomis.

| l) | Dėl varomųjų ir antrinių laivų variklių keitimo negali padidėti laivo galia ir žvejybos pastangos. |
| --- | --- |

l)

Dėl varomųjų ir antrinių laivų variklių keitimo negali padidėti laivo galia ir žvejybos pastangos.

| m) | Jūrų aplinka yra atvira, todėl dėl genetiškai modifikuotų organizmų gamybos kyla išplitimo rizika. |
| --- | --- |

m)

Jūrų aplinka yra atvira, todėl dėl genetiškai modifikuotų organizmų gamybos kyla išplitimo rizika.

14 pakeitimas

14 pakeitimas

15 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Siekiant palengvinti administracinę naštą paramos prašantiems jūrų ir žuvininkystės sektoriaus atstovams į veiksmų planus turėtų būti įtraukta supaprastinta bendra prašymo pasinaudoti EJRŽF priemonėmis forma. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

4.
     
  Siekiant palengvinti administracinę naštą paramos prašantiems jūrų ir žuvininkystės sektoriaus atstovams į veiksmų planus turėtų būti įtraukta supaprastinta bendra prašymo pasinaudoti EJRŽF priemonėmis forma.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Priešingai nei žvejybos įmonės, nedidelio masto pakrantės žvejyba dažniausiai verčiasi fiziniai asmenys, kurie neturi administracinių pajėgumų užpildyti sudėtingas prašymų formas. Supaprastinta bendra prašymo forma labai padidintų jų galimybes gauti finansavimą.

15 pakeitimas

15 pakeitimas

16 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   EJRŽF lėšomis gali būti remiamos toliau išvardytos investicijos į mažos apimties priekrantės žvejybos laivus, kurie priklauso laivyno segmentui, kurio atveju paskutinėje Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 2 dalyje nurodytoje ataskaitoje apie žvejybos pajėgumus nurodyta, kad to segmento pajėgumai subalansuoti su jo turimomis žvejybos galimybėmis: | 1.   EJRŽF lėšomis gali būti remiamos toliau išvardytos investicijos į mažos apimties priekrantės žvejybos laivus, kurie priklauso laivyno segmentui, kurio atveju paskutinėje Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 2 dalyje nurodytoje ataskaitoje apie žvejybos pajėgumus nurodyta, kad to segmento pajėgumai subalansuoti su jo turimomis žvejybos galimybėmis: |
| a) | pirmasis
  jauno
  žvejo, kuris teikdamas paraišką
  yra jaunesnis nei 40 metų ir
  dirba žveju bent penkerius metus arba yra įgijęs tinkamą profesinę kvalifikaciją, žvejybos laivo įsigijimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

1.   EJRŽF lėšomis gali būti remiamos toliau išvardytos investicijos į mažos apimties priekrantės žvejybos laivus, kurie priklauso laivyno segmentui, kurio atveju paskutinėje Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 2 dalyje nurodytoje ataskaitoje apie žvejybos pajėgumus nurodyta, kad to segmento pajėgumai subalansuoti su jo turimomis žvejybos galimybėmis:

1.   EJRŽF lėšomis gali būti remiamos toliau išvardytos investicijos į mažos apimties priekrantės žvejybos laivus, kurie priklauso laivyno segmentui, kurio atveju paskutinėje Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 2 dalyje nurodytoje ataskaitoje apie žvejybos pajėgumus nurodyta, kad to segmento pajėgumai subalansuoti su jo turimomis žvejybos galimybėmis:

a)

pirmasis
  jauno
  žvejo, kuris teikdamas paraišką
  yra jaunesnis nei 40 metų ir
  dirba žveju bent penkerius metus arba yra įgijęs tinkamą profesinę kvalifikaciją, žvejybos laivo įsigijimas;

jauno

yra jaunesnis nei 40 metų ir

| a) | pirmasis žvejo, kuris teikdamas paraišką dirba žveju bent penkerius metus arba yra įgijęs tinkamą profesinę kvalifikaciją, žvejybos laivo įsigijimas; |
| --- | --- |

a)

pirmasis žvejo, kuris teikdamas paraišką dirba žveju bent penkerius metus arba yra įgijęs tinkamą profesinę kvalifikaciją, žvejybos laivo įsigijimas;

| b) | pagrindinio arba pagalbinio variklio keitimas arba modernizavimas. |
| --- | --- |

b)

pagrindinio arba pagalbinio variklio keitimas arba modernizavimas.

| b) | pagrindinio arba pagalbinio variklio keitimas arba modernizavimas
  naujomis technologijomis, kurios mažina anglies dioksido pėdsaką
  . |
| --- | --- |

b)

pagrindinio arba pagalbinio variklio keitimas arba modernizavimas
  naujomis technologijomis, kurios mažina anglies dioksido pėdsaką
  .

naujomis technologijomis, kurios mažina anglies dioksido pėdsaką

2.   1 dalyje nurodytuose laivuose turi būti žvejybos jūroje įranga ir jie turi būti
  5–30
   metų senumo.

2.   1 dalies
  a punkte
  nurodytuose laivuose turi būti žvejybos jūroje įranga ir jie turi būti
  mažiau kaip 20
  metų senumo.

3.   1 dalies b punkte minima parama gali būti suteikiama tik tokiomis sąlygomis:

naujo ar modernizuoto variklio galia kilovatais nėra didesnė nei dabartinio variklio;

kilovatų skaičius, kuriuo dėl pagrindinio arba pagalbinio variklio keitimo arba modernizavimo sumažėjo žvejybos pajėgumai, visam laikui išbraukiamas iš Sąjungos laivyno registro;

valstybė narė fiziškai patikrino žvejybos laivo variklio galią siekdama užtikrinti, kad ji neviršytų žvejybos licencijoje nurodytos variklio galios.

3.   
  1 dalies b punkte nurodytuose laivuose turi būti žvejybos jūroje įranga ir jie turi būti 5–30 metų senumo.

4.   Parama pagal šį straipsnį neteikiama, jeigu laivyno segmento, kuriam priklauso atitinkami laivai, žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyros vertinimas, pateiktas paskutinėje ataskaitoje, nurodytoje Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 2 dalyje, buvo parengtas ne pagal tame reglamente nurodytose bendrosiose gairėse nustatytus biologinius, ekonominius ir laivo naudojimo rodiklius.

4.   1 dalies b punkte minima parama gali būti suteikiama tik tokiomis sąlygomis:

| a) | naujo ar modernizuoto variklio galia kilovatais nėra didesnė nei dabartinio variklio; |
| --- | --- |

a)

naujo ar modernizuoto variklio galia kilovatais nėra didesnė nei dabartinio variklio;

| b) | kilovatų skaičius, kuriuo dėl pagrindinio arba pagalbinio variklio keitimo arba modernizavimo sumažėjo žvejybos pajėgumai, visam laikui išbraukiamas iš Sąjungos laivyno registro; |
| --- | --- |

b)

kilovatų skaičius, kuriuo dėl pagrindinio arba pagalbinio variklio keitimo arba modernizavimo sumažėjo žvejybos pajėgumai, visam laikui išbraukiamas iš Sąjungos laivyno registro;

| c) | valstybė narė fiziškai patikrino žvejybos laivo variklio galią siekdama užtikrinti, kad ji neviršytų žvejybos licencijoje nurodytos variklio galios. |
| --- | --- |

c)

valstybė narė fiziškai patikrino žvejybos laivo variklio galią siekdama užtikrinti, kad ji neviršytų žvejybos licencijoje nurodytos variklio galios.

5.
     Parama pagal šį straipsnį neteikiama, jeigu laivyno segmento, kuriam priklauso atitinkami laivai, žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyros vertinimas, pateiktas paskutinėje ataskaitoje, nurodytoje Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 2 dalyje, buvo parengtas ne pagal tame reglamente nurodytose bendrosiose gairėse nustatytus biologinius, ekonominius ir laivo naudojimo rodiklius.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

| a) | Europa gali didžiuotis savo socialine įtrauktimi, todėl negali būti jokios diskriminacijos dėl amžiaus kalbant apie galimybę įgyti bet kokią profesinę kvalifikaciją. |
| --- | --- |

a)

Europa gali didžiuotis savo socialine įtrauktimi, todėl negali būti jokios diskriminacijos dėl amžiaus kalbant apie galimybę įgyti bet kokią profesinę kvalifikaciją.

| 2. | Pagalba naujiems laivams įsigyti turi būti skirta atnaujinti laivyną ergonomiškesniais, saugesniais ir mažiau kuro naudojančiais laivais nedidinant žvejybos pastangų. Tačiau atrodo netinkama finansuoti naujesnių kaip penkerių metų laivų variklių keitimą arba senesnių kaip 20 metų laivų pirkimą. |
| --- | --- |

2.

Pagalba naujiems laivams įsigyti turi būti skirta atnaujinti laivyną ergonomiškesniais, saugesniais ir mažiau kuro naudojančiais laivais nedidinant žvejybos pastangų. Tačiau atrodo netinkama finansuoti naujesnių kaip penkerių metų laivų variklių keitimą arba senesnių kaip 20 metų laivų pirkimą.

16 pakeitimas

16 pakeitimas

17 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   EJRŽF lėšomis gali būti remiami žvejybos ir žvejybos laivynų valdymo veiksmai. | 1.   EJRŽF lėšomis gali būti remiami žvejybos ir žvejybos laivynų valdymo veiksmai. |
| 2.   Jeigu 1 dalyje nurodyta parama suteikiama kaip kompensacija, kai žvejybos veikla nutraukiama visam laikui, laikomasi šių sąlygų: | 2.   Jeigu 1 dalyje nurodyta parama suteikiama kaip kompensacija, kai žvejybos veikla nutraukiama visam laikui, laikomasi šių sąlygų: |
| a) | veiklos nutraukimas numatomas kaip Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 4 dalyje nurodyto veiksmų plano priemonė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

1.   EJRŽF lėšomis gali būti remiami žvejybos ir žvejybos laivynų valdymo veiksmai.

1.   EJRŽF lėšomis gali būti remiami žvejybos ir žvejybos laivynų valdymo veiksmai.

2.   Jeigu 1 dalyje nurodyta parama suteikiama kaip kompensacija, kai žvejybos veikla nutraukiama visam laikui, laikomasi šių sąlygų:

2.   Jeigu 1 dalyje nurodyta parama suteikiama kaip kompensacija, kai žvejybos veikla nutraukiama visam laikui, laikomasi šių sąlygų:

a)

veiklos nutraukimas numatomas kaip Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 4 dalyje nurodyto veiksmų plano priemonė;

| a) | veiklos nutraukimas numatomas kaip Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 4 dalyje nurodyto veiksmų plano priemonė; |
| --- | --- |

a)

veiklos nutraukimas numatomas kaip Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 4 dalyje nurodyto veiksmų plano priemonė;

| b) | veikla nutraukiama atiduodant žvejybos laivą į metalo laužą arba nutraukiant jo eksploatavimą ir modifikuojant taip, kad jį būtų galima naudoti kitais su versline žvejyba nesusijusiais tikslais, laikantis BŽP ir daugiamečių planų tikslų; |
| --- | --- |

b)

veikla nutraukiama atiduodant žvejybos laivą į metalo laužą arba nutraukiant jo eksploatavimą ir modifikuojant taip, kad jį būtų galima naudoti kitais su versline žvejyba nesusijusiais tikslais, laikantis BŽP ir daugiamečių planų tikslų;

| b) | veikla nutraukiama atiduodant žvejybos laivą į metalo laužą arba nutraukiant jo eksploatavimą ir modifikuojant taip, kad jį būtų galima naudoti kitais su versline žvejyba nesusijusiais tikslais, laikantis BŽP ir daugiamečių planų tikslų; |
| --- | --- |

b)

veikla nutraukiama atiduodant žvejybos laivą į metalo laužą arba nutraukiant jo eksploatavimą ir modifikuojant taip, kad jį būtų galima naudoti kitais su versline žvejyba nesusijusiais tikslais, laikantis BŽP ir daugiamečių planų tikslų;

| c) | žvejybos laivas yra įregistruotas kaip naudojamas ir paskutinius
  trejus
  kalendorinius metus, einančius prieš metus, kuriais pateikta paraiška gauti paramą, ne mažiau kaip
  120
   dienų per metus jis vykdė žvejybos veiklą jūroje; |
| --- | --- |

c)

žvejybos laivas yra įregistruotas kaip naudojamas ir paskutinius
  trejus
  kalendorinius metus, einančius prieš metus, kuriais pateikta paraiška gauti paramą, ne mažiau kaip
  120
   dienų per metus jis vykdė žvejybos veiklą jūroje;

trejus

120

| c) | žvejybos laivas yra įregistruotas kaip naudojamas ir paskutinius
  dvejus
  kalendorinius metus, einančius prieš metus, kuriais pateikta paraiška gauti paramą, ne mažiau kaip
  iš viso 180
   dienų per metus jis vykdė žvejybos veiklą jūroje; |
| --- | --- |

c)

žvejybos laivas yra įregistruotas kaip naudojamas ir paskutinius
  dvejus
  kalendorinius metus, einančius prieš metus, kuriais pateikta paraiška gauti paramą, ne mažiau kaip
  iš viso 180
   dienų per metus jis vykdė žvejybos veiklą jūroje;

dvejus

iš viso 180

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Daugelis žvejybos laivynų vykdo sezoninę vienos rūšies žvejybą, kuri trunka ne daugiau kaip 120 dienų per metus. Be to, šie pažeidžiami laivynai labai priklauso nuo aplinkos sąlygų. Ištekliams, kuriuos jie žvejoja, kartais tenka didelis krūvis, todėl reikia taikyti žvejybos pajėgumų valdymo priemones.

17 pakeitimas

17 pakeitimas

18 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| EJRŽF lėšomis gali būti remiama kompensacija už neeilinį žvejybos veiklos nutraukimą dėl: | EJRŽF lėšomis gali būti remiama kompensacija už neeilinį žvejybos veiklos nutraukimą dėl: |
| a) | išsaugojimo priemonių, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 7 straipsnio 1 dalies a, b, c ir j punktuose, arba lygiaverčių regioninių žvejybos valdymo organizacijų priimtų išsaugojimo priemonių, jie jos taikomos Sąjungai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

EJRŽF lėšomis gali būti remiama kompensacija už neeilinį žvejybos veiklos nutraukimą dėl:

EJRŽF lėšomis gali būti remiama kompensacija už neeilinį žvejybos veiklos nutraukimą dėl:

a)

išsaugojimo priemonių, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 7 straipsnio 1 dalies a, b, c ir j punktuose, arba lygiaverčių regioninių žvejybos valdymo organizacijų priimtų išsaugojimo priemonių, jie jos taikomos Sąjungai;

| a) | išsaugojimo priemonių, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 7 straipsnio 1 dalies a, b, c ir j punktuose, arba lygiaverčių regioninių žvejybos valdymo organizacijų priimtų išsaugojimo priemonių, jie jos taikomos Sąjungai; |
| --- | --- |

a)

išsaugojimo priemonių, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 7 straipsnio 1 dalies a, b, c ir j punktuose, arba lygiaverčių regioninių žvejybos valdymo organizacijų priimtų išsaugojimo priemonių, jie jos taikomos Sąjungai;

| b) | Komisijos priemones, taikomas, kai kyla didelė grėsmė jūrų biologiniams ištekliams, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 12 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

Komisijos priemones, taikomas, kai kyla didelė grėsmė jūrų biologiniams ištekliams, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 12 straipsnį;

| b) | Komisijos priemones, taikomas, kai kyla didelė grėsmė jūrų biologiniams ištekliams, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 12 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

Komisijos priemones, taikomas, kai kyla didelė grėsmė jūrų biologiniams ištekliams, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 12 straipsnį;

| c) | nenugalimos jėgos aplinkybių sąlygotos tausios žvejybos partnerystės susitarimo arba jo protokolo taikymo pertraukos; arba |
| --- | --- |

c)

nenugalimos jėgos aplinkybių sąlygotos tausios žvejybos partnerystės susitarimo arba jo protokolo taikymo pertraukos; arba

| c) | nenugalimos jėgos aplinkybių sąlygotos tausios žvejybos partnerystės susitarimo arba jo protokolo taikymo pertraukos; arba |
| --- | --- |

c)

nenugalimos jėgos aplinkybių sąlygotos tausios žvejybos partnerystės susitarimo arba jo protokolo taikymo pertraukos; arba

| d) | gaivalinių nelaimių ar ekologinių įvykių, kuriuos oficialiai pripažino atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos. |
| --- | --- |

d)

gaivalinių nelaimių ar ekologinių įvykių, kuriuos oficialiai pripažino atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos.

| d) | gaivalinių nelaimių ar ekologinių įvykių, kuriuos oficialiai pripažino atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos. |
| --- | --- |

d)

gaivalinių nelaimių ar ekologinių įvykių, kuriuos oficialiai pripažino atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos.

2.   1 dalyje nurodyta parama gali būti teikiama tik jei:

2.   1 dalyje nurodyta parama gali būti teikiama tik jei:

| a) | atitinkamo laivo komercinė veikla yra sustabdyta bent
  90
   dienų iš eilės
  ir |
| --- | --- |

a)

atitinkamo laivo komercinė veikla yra sustabdyta bent
  90
   dienų iš eilės
  ir

90

ir

| a) | atitinkamo laivo komercinė veikla yra sustabdyta bent
  45
   dienas iš eilės. |
| --- | --- |

a)

atitinkamo laivo komercinė veikla yra sustabdyta bent
  45
   dienas iš eilės.

45

| b) | ekonominiai nuostoliai dėl veiklos nutraukimo siekia daugiau kaip 30 % atitinkamos įmonės metinės apyvartos, apskaičiuotos remiantis vidutine tos įmonės apyvarta per pastaruosius trejus kalendorinius metus. |
| --- | --- |

b)

b)

ekonominiai nuostoliai dėl veiklos nutraukimo siekia daugiau kaip 30 % atitinkamos įmonės metinės apyvartos, apskaičiuotos remiantis vidutine tos įmonės apyvarta per pastaruosius trejus kalendorinius metus.

ekonominiai nuostoliai dėl veiklos nutraukimo siekia daugiau kaip 30 % atitinkamos įmonės metinės apyvartos, apskaičiuotos remiantis vidutine tos įmonės apyvarta per pastaruosius trejus kalendorinius metus.

3.
     
  1 dalyje nurodyta parama skiriama tik:

| a) | žvejybos laivų, kurie įregistruoti kaip naudojami ir kurie per paskutinius trejus kalendorinius metus, einančius prieš metus, kuriais pateikta paraiška gauti paramą, ne mažiau kaip 120 dienų per metus vykdė žvejybos veiklą jūroje, savininkams arba |
| --- | --- |

a)

žvejybos laivų, kurie įregistruoti kaip naudojami ir kurie per paskutinius trejus kalendorinius metus, einančius prieš metus, kuriais pateikta paraiška gauti paramą, ne mažiau kaip 120 dienų per metus vykdė žvejybos veiklą jūroje, savininkams arba

| b) | žvejams, kurie per paskutinius trejus kalendorinius metus, einančius prieš metus, kuriais pateikta paraiška gauti paramą, ne mažiau kaip 120 dienų per metus dirbo jūroje Sąjungos žvejybos laive, kurio veikla nutraukiama neeilinėmis aplinkybėmis. Šioje dalyje nurodytas dienų jūroje skaičius netaikomas ungurių žvejybos atveju. |
| --- | --- |

b)

žvejams, kurie per paskutinius trejus kalendorinius metus, einančius prieš metus, kuriais pateikta paraiška gauti paramą, ne mažiau kaip 120 dienų per metus dirbo jūroje Sąjungos žvejybos laive, kurio veikla nutraukiama neeilinėmis aplinkybėmis. Šioje dalyje nurodytas dienų jūroje skaičius netaikomas ungurių žvejybos atveju.

3
  .   1 dalyje nurodyta parama gali būti skiriama ne ilgesnį kaip šešių mėnesių laikotarpį vienam laivui 2021–202
  7 m.
  laikotarpiu.

4
  .   1 dalyje nurodyta parama gali būti skiriama ne ilgesnį kaip šešių mėnesių laikotarpį vienam laivui 2021–202
  7 m.
  laikotarpiu.

4.
     Visa atitinkamų laivų ir žvejų vykdoma žvejybos veikla faktiškai sustabdoma per atitinkamą veiklos nutraukimo laikotarpį. Kompetentinga institucija įsitikina, kad atitinkamas laivas nutraukė visą žvejybos veiklą per atitinkamą neeilinio veiklos nutraukimo laikotarpį ir kad nėra skiriama pernelyg didelė kompensacija, jeigu laivas naudojamas kitais tikslais.

5
  .   Visa atitinkamų laivų ir žvejų vykdoma žvejybos veikla faktiškai sustabdoma per atitinkamą veiklos nutraukimo laikotarpį. Kompetentinga institucija įsitikina, kad atitinkamas laivas nutraukė visą žvejybos veiklą per atitinkamą neeilinio veiklos nutraukimo laikotarpį ir kad nėra skiriama pernelyg didelė kompensacija, jeigu laivas naudojamas kitais tikslais.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Reglamento projekto tikslas – paskatinti plačiai taikyti neeilinį žvejybos veiklos nutraukimą. Ši praktika taikoma EJRŽF dabartiniu vėžiagyvių žvejybos programavimo laikotarpiu. Nesutinkame su 90 dienų iš eilės veiklos sustabdymo nuostata atsižvelgiant į tai, kad pakanka 45 kalendorinių dienų, nes jos sudaro beveik 20 % laivo žvejybos veiklos. Be to, nepritariame 2 dalies b punktui ir siūlome jį išbraukti, nes pajamų praradimo negalima tiesiogiai pateisinti veiklos praradimu.

18 pakeitimas

18 pakeitimas

23 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Akvakultūra | Akvakultūra |
| 1.   EJRŽF lėšomis gali būti remiamas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 34 straipsnio 1 dalyje numatytas darnios akvakultūros skatinimas. Jomis taip pat turėtų būti galima skatinti gyvūnų sveikatą ir gerovę akvakultūros sektoriuje, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/429 32 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 652/2014 33; | 1.   EJRŽF lėšomis gali būti remiamas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 34 straipsnio 1 dalyje numatytas darnios akvakultūros skatinimas. Jomis taip pat turėtų būti galima skatinti gyvūnų sveikatą ir gerovę akvakultūros sektoriuje, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/429 32 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 652/2014 33; |
| 2.   1 dalyje nurodyta parama turi būti suderinama su akvakultūros veiklos plėtojimo daugiamečiais nacionaliniais strateginiais planais, nurodytais Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 34 straipsnio 2 dalyje. | 2.   1 dalyje nurodyta parama turi būti suderinama su akvakultūros veiklos plėtojimo daugiamečiais nacionaliniais strateginiais planais, nurodytais Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 34 straipsnio 2 dalyje. |
| 3.   Parama pagal šį straipsnį teikiama tik Reglamento (ES) xx/xx (reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos) 52 straipsnyje numatytomis finansinėmis priemonėmis ir pagal „InvestEU“ programą, kaip numatyta to reglamento 10 straipsnyje. | 3.   Parama pagal šį straipsnį teikiama tik Reglamento (ES) xx/xx (reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos) 52 straipsnyje numatytomis finansinėmis priemonėmis ir pagal „InvestEU“ programą, kaip numatyta to reglamento 10 straipsnyje. |
| | 4.
     
  Nukrypstant nuo 3 dalies, atokiausiuose regionuose galimos visos Reglamento (ES) xx/xx (Bendrųjų nuostatų reglamento) 47 straipsnyje numatytos paramos formos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Akvakultūra

Akvakultūra

1.   EJRŽF lėšomis gali būti remiamas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 34 straipsnio 1 dalyje numatytas darnios akvakultūros skatinimas. Jomis taip pat turėtų būti galima skatinti gyvūnų sveikatą ir gerovę akvakultūros sektoriuje, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/429 32 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 652/2014 33;

1.   EJRŽF lėšomis gali būti remiamas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 34 straipsnio 1 dalyje numatytas darnios akvakultūros skatinimas. Jomis taip pat turėtų būti galima skatinti gyvūnų sveikatą ir gerovę akvakultūros sektoriuje, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/429 32 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 652/2014 33;

2.   1 dalyje nurodyta parama turi būti suderinama su akvakultūros veiklos plėtojimo daugiamečiais nacionaliniais strateginiais planais, nurodytais Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 34 straipsnio 2 dalyje.

2.   1 dalyje nurodyta parama turi būti suderinama su akvakultūros veiklos plėtojimo daugiamečiais nacionaliniais strateginiais planais, nurodytais Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 34 straipsnio 2 dalyje.

3.   Parama pagal šį straipsnį teikiama tik Reglamento (ES) xx/xx (reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos) 52 straipsnyje numatytomis finansinėmis priemonėmis ir pagal „InvestEU“ programą, kaip numatyta to reglamento 10 straipsnyje.

3.   Parama pagal šį straipsnį teikiama tik Reglamento (ES) xx/xx (reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos) 52 straipsnyje numatytomis finansinėmis priemonėmis ir pagal „InvestEU“ programą, kaip numatyta to reglamento 10 straipsnyje.

4.
     
  Nukrypstant nuo 3 dalies, atokiausiuose regionuose galimos visos Reglamento (ES) xx/xx (Bendrųjų nuostatų reglamento) 47 straipsnyje numatytos paramos formos.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

SESV 349 straipsnis leidžia priimti konkrečias priemones atokiausiems regionams. Kadangi atokiausiuose regionuose esančių įmonių veiklos rezultatai yra nestabilūs, svarbu, kad išliktų visos verslo rėmimo formos, siekiant skatinti produktyvias investicijas minėtuose regionuose.

19 pakeitimas

19 pakeitimas

25 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Žvejybos ir akvakultūros produktų perdirbimas | Žvejybos ir akvakultūros produktų perdirbimas |
| 1.   EJRŽF lėšomis gali būti remiamos investicijos į žvejybos ir akvakultūros produktų perdirbimą. Tokia parama teikiama siekiant padėti įgyvendinti bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo tikslus, numatytus Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 35 straipsnyje ir konkrečiau nurodytus Reglamente (ES) Nr. 1379/2013. | 1.   EJRŽF lėšomis gali būti remiamos investicijos į žvejybos ir akvakultūros produktų perdirbimą. Tokia parama teikiama siekiant padėti įgyvendinti bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo tikslus, numatytus Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 35 straipsnyje ir konkrečiau nurodytus Reglamente (ES) Nr. 1379/2013. |
| 2.   Parama pagal šį straipsnį teikiama tik Reglamento (ES) xx/xx (reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos) 52 straipsnyje numatytomis finansinėmis priemonėmis ir pagal „InvestEU“ programą, kaip numatyta to reglamento 10 straipsnyje. | 2.   Parama pagal šį straipsnį teikiama tik Reglamento (ES) xx/xx (reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos) 52 straipsnyje numatytomis finansinėmis priemonėmis ir pagal „InvestEU“ programą, kaip numatyta to reglamento 10 straipsnyje. |
| | 3.
     
  Nukrypstant nuo 2 dalies, atokiausiuose regionuose galimos visos Reglamento (ES) xx/xx (Bendrųjų nuostatų reglamento) 47 straipsnyje numatytos paramos formos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Žvejybos ir akvakultūros produktų perdirbimas

Žvejybos ir akvakultūros produktų perdirbimas

1.   EJRŽF lėšomis gali būti remiamos investicijos į žvejybos ir akvakultūros produktų perdirbimą. Tokia parama teikiama siekiant padėti įgyvendinti bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo tikslus, numatytus Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 35 straipsnyje ir konkrečiau nurodytus Reglamente (ES) Nr. 1379/2013.

1.   EJRŽF lėšomis gali būti remiamos investicijos į žvejybos ir akvakultūros produktų perdirbimą. Tokia parama teikiama siekiant padėti įgyvendinti bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo tikslus, numatytus Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 35 straipsnyje ir konkrečiau nurodytus Reglamente (ES) Nr. 1379/2013.

2.   Parama pagal šį straipsnį teikiama tik Reglamento (ES) xx/xx (reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos) 52 straipsnyje numatytomis finansinėmis priemonėmis ir pagal „InvestEU“ programą, kaip numatyta to reglamento 10 straipsnyje.

2.   Parama pagal šį straipsnį teikiama tik Reglamento (ES) xx/xx (reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos) 52 straipsnyje numatytomis finansinėmis priemonėmis ir pagal „InvestEU“ programą, kaip numatyta to reglamento 10 straipsnyje.

3.
     
  Nukrypstant nuo 2 dalies, atokiausiuose regionuose galimos visos Reglamento (ES) xx/xx (Bendrųjų nuostatų reglamento) 47 straipsnyje numatytos paramos formos.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

SESV 349 straipsnis leidžia priimti konkrečias priemones atokiausiems regionams. Kadangi atokiausiuose regionuose esančių įmonių veiklos rezultatai yra nestabilūs, svarbu, kad išliktų visos verslo rėmimo formos, siekiant skatinti produktyvias investicijas minėtuose regionuose.

20 pakeitimas

20 pakeitimas

31 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendro finansavimo normų nustatymas | Bendro finansavimo normų nustatymas |
| Kiekvienos paramos srities didžiausia EJRŽF bendro finansavimo norma nustatoma II priede. | 1.
     Kiekvienos paramos srities didžiausia EJRŽF bendro finansavimo norma nustatoma II priede. |
| | 2.
     
  Kai veiksmai vykdomi atokiausiuose regionuose, didžiausia II priede nustatyta bendro finansavimo norma padidinama 10 %, neviršijant 100 % ribos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Bendro finansavimo normų nustatymas

Bendro finansavimo normų nustatymas

Kiekvienos paramos srities didžiausia EJRŽF bendro finansavimo norma nustatoma II priede.

1.
     Kiekvienos paramos srities didžiausia EJRŽF bendro finansavimo norma nustatoma II priede.

2.
     
  Kai veiksmai vykdomi atokiausiuose regionuose, didžiausia II priede nustatyta bendro finansavimo norma padidinama 10 %, neviršijant 100 % ribos.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Atokiausiuose regionuose struktūrinė socialinė ir ekonominė situacija yra trapi, o tikslas – skatinti šių regionų vystymąsi bei užtikrinti pusiausvyrą ir lygias galimybes visuose ES regionuose.

21 pakeitimas

21 pakeitimas

32a straipsnis

Jūrų politika ir tvarios mėlynosios ekonomikos plėtra

Jūrų politika ir tvarios mėlynosios ekonomikos plėtra

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| | EJRŽF remia integruotos jūrų politikos įgyvendinimą ir mėlynosios ekonomikos augimą šiuo tikslu kuriant regionines platformas, skirtas inovatyvių projektų finansavimui. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

EJRŽF remia integruotos jūrų politikos įgyvendinimą ir mėlynosios ekonomikos augimą šiuo tikslu kuriant regionines platformas, skirtas inovatyvių projektų finansavimui.

EJRŽF remia integruotos jūrų politikos įgyvendinimą ir mėlynosios ekonomikos augimą šiuo tikslu kuriant regionines platformas, skirtas inovatyvių projektų finansavimui.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Mėlynosios ekonomikos plėtrai buvo naudingas išteklių sutelkimas regioniniu lygmeniu. Lėšų skirstymas regionams leidžia veiksmingai spręsti teritorinius uždavinius.

22 pakeitimas

22 pakeitimas

55 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas perėjimui nuo Reglamentu (ES) Nr. 508/2014 nustatytos paramos sistemos prie šiuo reglamentu nustatomos sistemos, Komisijai pagal 52 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos sąlygos, kuriomis pagal Reglamentą (ES) Nr. 508/2014 Komisijos patvirtinta parama gali būti integruota į paramą, teikiamą pagal šį reglamentą. | 1.   Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas perėjimui nuo Reglamentu (ES) Nr. 508/2014 nustatytos paramos sistemos prie šiuo reglamentu nustatomos sistemos, Komisijai pagal 52 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos sąlygos, kuriomis pagal Reglamentą (ES) Nr. 508/2014 Komisijos patvirtinta parama gali būti integruota į paramą, teikiamą pagal šį reglamentą. |
| 2.   Šis reglamentas neturi poveikio susijusių veiksmų tęsimui ar keitimui iki jų užbaigimo pagal Reglamentą (ES) Nr. 508/2014, kuris toliau taikomas tiems veiksmams tol, kol jie užbaigiami. | 2.   Šis reglamentas neturi poveikio susijusių veiksmų tęsimui ar keitimui iki jų užbaigimo pagal Reglamentą (ES) Nr. 508/2014, kuris toliau taikomas tiems veiksmams tol, kol jie užbaigiami.


  Tikslinga užtikrinti nepertraukiamą perėjimą nuo atokiausiems regionams skirtų 2014–2020 m. laikotarpio kompensavimo planų prie 2021–2027 m. laikotarpio kompensavimo planų |
| 3.   Pagal Reglamentą (ES) Nr. 508/2014 pateiktos paraiškos lieka galioti. | 3.   Pagal Reglamentą (ES) Nr. 508/2014 pateiktos paraiškos lieka galioti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

1.   Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas perėjimui nuo Reglamentu (ES) Nr. 508/2014 nustatytos paramos sistemos prie šiuo reglamentu nustatomos sistemos, Komisijai pagal 52 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos sąlygos, kuriomis pagal Reglamentą (ES) Nr. 508/2014 Komisijos patvirtinta parama gali būti integruota į paramą, teikiamą pagal šį reglamentą.

1.   Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas perėjimui nuo Reglamentu (ES) Nr. 508/2014 nustatytos paramos sistemos prie šiuo reglamentu nustatomos sistemos, Komisijai pagal 52 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos sąlygos, kuriomis pagal Reglamentą (ES) Nr. 508/2014 Komisijos patvirtinta parama gali būti integruota į paramą, teikiamą pagal šį reglamentą.

2.   Šis reglamentas neturi poveikio susijusių veiksmų tęsimui ar keitimui iki jų užbaigimo pagal Reglamentą (ES) Nr. 508/2014, kuris toliau taikomas tiems veiksmams tol, kol jie užbaigiami.

2.   Šis reglamentas neturi poveikio susijusių veiksmų tęsimui ar keitimui iki jų užbaigimo pagal Reglamentą (ES) Nr. 508/2014, kuris toliau taikomas tiems veiksmams tol, kol jie užbaigiami.

Tikslinga užtikrinti nepertraukiamą perėjimą nuo atokiausiems regionams skirtų 2014–2020 m. laikotarpio kompensavimo planų prie 2021–2027 m. laikotarpio kompensavimo planų

3.   Pagal Reglamentą (ES) Nr. 508/2014 pateiktos paraiškos lieka galioti.

3.   Pagal Reglamentą (ES) Nr. 508/2014 pateiktos paraiškos lieka galioti.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Pereinant nuo 2007–2013 m. laikotarpiu taikytos prie dabartinės kompensavimo planų tvarkos nebuvo numatyta jokių pereinamojo laikotarpio nuostatų. Dėl šios priežasties, 2014 m. ir 2015 m. numatyta parama buvo išmokėta tik 2016 m. ir 2017 m., todėl kilo pavojus daugelio veiklos vykdytojų veiklos tęstinumui. Pageidautina, kad panaši situacija nepasikartotų.

23 pakeitimas

23 pakeitimas

1 priedas, pakeisti 3 rodiklį

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| „Natura 2000“ teritorijų, kitų pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą saugomų jūrų teritorijų, kurioms taikomos apsaugos, priežiūros ir atkūrimo priemonės, plotas (ha) | Aplinkos apsaugos tikslų, nustatytų jūrų aplinkos veiksmų plane pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą, įgyvendinimo lygis arba „Natura 2000“ teritorijų, kitų pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą saugomų jūrų teritorijų, kurioms taikomos apsaugos, priežiūros ir atkūrimo priemonės, lotas (ha) |
| ... | ... |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

„Natura 2000“ teritorijų, kitų pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą saugomų jūrų teritorijų, kurioms taikomos apsaugos, priežiūros ir atkūrimo priemonės, plotas (ha)

„Natura 2000“ teritorijų, kitų pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą saugomų jūrų teritorijų, kurioms taikomos apsaugos, priežiūros ir atkūrimo priemonės, plotas (ha)

Aplinkos apsaugos tikslų, nustatytų jūrų aplinkos veiksmų plane pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą, įgyvendinimo lygis arba „Natura 2000“ teritorijų, kitų pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą saugomų jūrų teritorijų, kurioms taikomos apsaugos, priežiūros ir atkūrimo priemonės, lotas (ha)

Aplinkos apsaugos tikslų, nustatytų jūrų aplinkos veiksmų plane pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą, įgyvendinimo lygis arba „Natura 2000“ teritorijų, kitų pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą saugomų jūrų teritorijų, kurioms taikomos apsaugos, priežiūros ir atkūrimo priemonės, lotas (ha)

...

...

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Norint supaprastinti ir suvienodinti tikslus ir kriterijus, vienodumo sumetimais reikėtų priimti pirmą EK pasiūlymą.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina tai, kad išsaugomas Europos fondas, skirtas remti žuvininkystę, akvakultūrą, jūrų aplinkos apsaugą ir mėlynąją ekonomiką jūrų ir pakrančių regionuose, visų pirma stiprinant tarptautinį vandenynų valdymą; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina tai, kad išsaugomas Europos fondas, skirtas remti žuvininkystę, akvakultūrą, jūrų aplinkos apsaugą ir mėlynąją ekonomiką jūrų ir pakrančių regionuose, visų pirma stiprinant tarptautinį vandenynų valdymą;

| 2. | pripažįsta pastangas siekti supaprastinimo ir visų pirma atsisakyti Europos lygmeniu iš anksto nustatytų priemonių, tokiu būdu suteikiant valstybėms narėms galimybę įtraukti į veiksmų programas priemones, kurias jos nori taikyti, kad pasiektų bendros žuvininkystės politikos ir integruotos jūrų politikos tikslus; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta pastangas siekti supaprastinimo ir visų pirma atsisakyti Europos lygmeniu iš anksto nustatytų priemonių, tokiu būdu suteikiant valstybėms narėms galimybę įtraukti į veiksmų programas priemones, kurias jos nori taikyti, kad pasiektų bendros žuvininkystės politikos ir integruotos jūrų politikos tikslus;

| 3. | pripažįsta, kad svarbu sukurti bendrą finansavimo pagal įvairius Europos fondus sistemą parengiant Bendrųjų nuostatų reglamentą, apimantį septynis fondus, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, įskaitant EJRŽF; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, kad svarbu sukurti bendrą finansavimo pagal įvairius Europos fondus sistemą parengiant Bendrųjų nuostatų reglamentą, apimantį septynis fondus, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, įskaitant EJRŽF;

| 4. | primena, kad jūros yra Europos gyvybės šaltinis. Europos jūrinės ir pakrančių teritorijos labai svarbios jos gerovei ir klestėjimui; šios teritorijos – tai prekybos keliai, klimato reguliuotojai, aprūpinimo maisto produktais, energija ir ištekliais šaltinis (1); |
| --- | --- |

4.

primena, kad jūros yra Europos gyvybės šaltinis. Europos jūrinės ir pakrančių teritorijos labai svarbios jos gerovei ir klestėjimui; šios teritorijos – tai prekybos keliai, klimato reguliuotojai, aprūpinimo maisto produktais, energija ir ištekliais šaltinis (1

| 5. | mano, kad, atsižvelgiant į būtinybę finansuoti besiformuojančią mėlynąją ekonomiką, jūrų stebėjimą ir daug jūrų aplinkos apsaugos projektų, taip pat žuvininkystę ir akvakultūrą, bendras EJRŽF biudžetas turi būti padidintas arba papildytas kitais fondais, kad pasiektų bent 1 % daugiametės finansinės programos po 2020 m. ribą, prie šiuo metu žuvininkystei ir akvakultūrai skiriamų 0,53 % pridedant papildomą 0,47 % sumą integruotai jūrų politikai. Iš tiesų, jeigu pagal ankstesnį reglamentą tvariai žuvininkystei ir akvakultūrai remti buvo skirta 4,4 mlrd. EUR, tai EJRŽF 2021–2024 m. biudžetas visoms priemonėms, išskyrus paramą atokiausiems regionams, žuvininkystės kontrolę ir duomenų rinkimą, yra 4,2 mlrd. EUR, įskaitant žuvininkystę, akvakultūrą, paramą mėlynajai ekonomikai, jūrų stebėjimą ir pasienio apsaugos tarnybų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

5.

mano, kad, atsižvelgiant į būtinybę finansuoti besiformuojančią mėlynąją ekonomiką, jūrų stebėjimą ir daug jūrų aplinkos apsaugos projektų, taip pat žuvininkystę ir akvakultūrą, bendras EJRŽF biudžetas turi būti padidintas arba papildytas kitais fondais, kad pasiektų bent 1 % daugiametės finansinės programos po 2020 m. ribą, prie šiuo metu žuvininkystei ir akvakultūrai skiriamų 0,53 % pridedant papildomą 0,47 % sumą integruotai jūrų politikai. Iš tiesų, jeigu pagal ankstesnį reglamentą tvariai žuvininkystei ir akvakultūrai remti buvo skirta 4,4 mlrd. EUR, tai EJRŽF 2021–2024 m. biudžetas visoms priemonėms, išskyrus paramą atokiausiems regionams, žuvininkystės kontrolę ir duomenų rinkimą, yra 4,2 mlrd. EUR, įskaitant žuvininkystę, akvakultūrą, paramą mėlynajai ekonomikai, jūrų stebėjimą ir pasienio apsaugos tarnybų bendradarbiavimą;

| 6. | apgailestauja, kad šio biudžeto lėšas paskirstant pasidalijamajam valdymui ir tiesioginiam ir netiesioginiam valdymui pirmenybė teikiama pastarajam. Iš tiesų, pasidalijamojo valdymo biudžeto dalis mažėja, o tiesioginio ir netiesioginio valdymo dalis labai išauga. 2014–2021 m. laikotarpiu pasidalijamojo valdymo biudžeto dalis sudarė 90 % viso biudžeto. Šiuo metu pasidalijamojo valdymo biudžeto dalis sudaro tik 86 % bendro biudžeto, o tiesioginio arba netiesioginio valdymo dalis padidėja nuo 10 iki 13 % viso biudžeto; |
| --- | --- |

6.

apgailestauja, kad šio biudžeto lėšas paskirstant pasidalijamajam valdymui ir tiesioginiam ir netiesioginiam valdymui pirmenybė teikiama pastarajam. Iš tiesų, pasidalijamojo valdymo biudžeto dalis mažėja, o tiesioginio ir netiesioginio valdymo dalis labai išauga. 2014–2021 m. laikotarpiu pasidalijamojo valdymo biudžeto dalis sudarė 90 % viso biudžeto. Šiuo metu pasidalijamojo valdymo biudžeto dalis sudaro tik 86 % bendro biudžeto, o tiesioginio arba netiesioginio valdymo dalis padidėja nuo 10 iki 13 % viso biudžeto;

| 7. | teigiamai vertina tai, kad naujame reglamente nebėra apribojimų skirstyti biudžetą iš anksto nustatytoms priemonių grupėms ir todėl suteikiama daugiau laisvės valstybėms narėms paskirstyti biudžeto lėšas priemonėms, kuriomis sprendžiami realūs teritorijoms kylantys uždaviniai; |
| --- | --- |

7.

teigiamai vertina tai, kad naujame reglamente nebėra apribojimų skirstyti biudžetą iš anksto nustatytoms priemonių grupėms ir todėl suteikiama daugiau laisvės valstybėms narėms paskirstyti biudžeto lėšas priemonėms, kuriomis sprendžiami realūs teritorijoms kylantys uždaviniai;

| 8. | pritaria tam, kad būtų labiau taikomas supaprastintas išlaidų apmokėjimas: naudoti vienkartines sumas, fiksuotąsias normas ir standartinius vieneto įkainius, t. y. priemones, kurios supaprastina paramos gavėjams tenkančią administracinę naštą; |
| --- | --- |

8.

pritaria tam, kad būtų labiau taikomas supaprastintas išlaidų apmokėjimas: naudoti vienkartines sumas, fiksuotąsias normas ir standartinius vieneto įkainius, t. y. priemones, kurios supaprastina paramos gavėjams tenkančią administracinę naštą;

| 9. | pritaria, kad turi būti stiprinama fondo teritorinė kryptis įgyvendinant jūrų baseino strategijas, kad sprendimai būtų pritaikyti prie įvairių Europos regionų aplinkybių ir problemų; |
| --- | --- |

9.

pritaria, kad turi būti stiprinama fondo teritorinė kryptis įgyvendinant jūrų baseino strategijas, kad sprendimai būtų pritaikyti prie įvairių Europos regionų aplinkybių ir problemų;

| 10. | mano, kad būtina leisti valstybėms narėms, jeigu jos to nori, rengti regionines veiklos programas pagal nacionalines programas, visų pirma regionuose, turinčiuose įgaliojimų jūrų srityje. Tokia programų rengimo kryptis skatins kurti regionines strategijas ir leis geriau paskirstyti EJRŽF lėšas vietos problemoms spręsti; |
| --- | --- |

10.

mano, kad būtina leisti valstybėms narėms, jeigu jos to nori, rengti regionines veiklos programas pagal nacionalines programas, visų pirma regionuose, turinčiuose įgaliojimų jūrų srityje. Tokia programų rengimo kryptis skatins kurti regionines strategijas ir leis geriau paskirstyti EJRŽF lėšas vietos problemoms spręsti;

| 11. | primena, kad vienas iš BŽP tikslų yra pasiekti naudos ekosistemoje, ekonomikos, socialinėje ir užimtumo srityse (2) ir todėl mano, kad šiame reglamente turėtų būti daugiau dėmesio sutelkiama į žvejams ir akvakultūros sektoriui skirtas priemones, visų pirma saugos ir ergonomikos gerinimą laivuose, žvejų ir akvakultūros sektoriaus profesijų populiarinimui arba atitinkamai profesiniam mokymui šiuo tikslu pasiūlant specialius paramos lygius ir nustatant atitinkamus rodiklius; |
| --- | --- |

11.

primena, kad vienas iš BŽP tikslų yra pasiekti naudos ekosistemoje, ekonomikos, socialinėje ir užimtumo srityse (2

| 12. | tikisi, kad Komisija vertins programas atsižvelgdama į socialinę valstybių narių siūlomų priemonių naudą; |
| --- | --- |

12.

tikisi, kad Komisija vertins programas atsižvelgdama į socialinę valstybių narių siūlomų priemonių naudą;

| 13. | pritaria Komisijos pasiūlymui reikalauti parengti veiksmų planą kiekvienam atokiausiam regionui. Veiksmų planas leis geriau paskirstyti paramą, kuri iki šiol nepadėjo išspręsti šiems regionams kylančių problemų. Bendras planas, apimantis investicinę pagalbą, paramą mokymui, paprastų naudoti finansinių priemonių (pvz., mikrokreditai) kūrimą, žinių apie turimus išteklius įgijimą skatinančias kampanijas ir kontrolės stiprinimą, turėtų padėti šiuose regionuose pasiekti esminių pokyčių žuvininkystės, akvakultūros ir mėlynosios ekonomikos srityse; |
| --- | --- |

13.

pritaria Komisijos pasiūlymui reikalauti parengti veiksmų planą kiekvienam atokiausiam regionui. Veiksmų planas leis geriau paskirstyti paramą, kuri iki šiol nepadėjo išspręsti šiems regionams kylančių problemų. Bendras planas, apimantis investicinę pagalbą, paramą mokymui, paprastų naudoti finansinių priemonių (pvz., mikrokreditai) kūrimą, žinių apie turimus išteklius įgijimą skatinančias kampanijas ir kontrolės stiprinimą, turėtų padėti šiuose regionuose pasiekti esminių pokyčių žuvininkystės, akvakultūros ir mėlynosios ekonomikos srityse;

| 14. | laikosi nuomonės, kad žuvininkystės pramonė turi taip pat prisidėti prie kovos su klimato atšilimu ir aplinkos tarša. Taigi EJRŽF turėtų padėti plėtoti mokslinius tyrimus ir inovacijas siekiant efektyvaus energijos vartojimo ir išmetamo CO2 kiekio mažinimo; |
| --- | --- |

14.

laikosi nuomonės, kad žuvininkystės pramonė turi taip pat prisidėti prie kovos su klimato atšilimu ir aplinkos tarša. Taigi EJRŽF turėtų padėti plėtoti mokslinius tyrimus ir inovacijas siekiant efektyvaus energijos vartojimo ir išmetamo CO2

| 15. | pritaria galimybei finansuoti žvejybos laivų variklių keitimą, visų pirma naujų technologijų diegimą, pavyzdžiui, elektra varomus, hibridinius variklius, vandenilio arba gamtinių dujų naudojimą ir bet kokią kitą sistemą, kuri padėtų sumažinti laivų anglies pėdsaką neatsižvelgiant į jų dydį; |
| --- | --- |

15.

pritaria galimybei finansuoti žvejybos laivų variklių keitimą, visų pirma naujų technologijų diegimą, pavyzdžiui, elektra varomus, hibridinius variklius, vandenilio arba gamtinių dujų naudojimą ir bet kokią kitą sistemą, kuri padėtų sumažinti laivų anglies pėdsaką neatsižvelgiant į jų dydį;

| 16. | siūlo numatyti paramą naujiems laivams įsigyti, kad būtų galima paspartinti senstančio žvejybos laivyno atnaujinimą. Ši priemonė suteiktų daugiau patrauklumo jūrininko profesijai, nes seni laivai būtų pakeisti ergonomiškesniais, mažiau taršiais ir saugesniais nedidinant žvejybos pastangų; |
| --- | --- |

16.

siūlo numatyti paramą naujiems laivams įsigyti, kad būtų galima paspartinti senstančio žvejybos laivyno atnaujinimą. Ši priemonė suteiktų daugiau patrauklumo jūrininko profesijai, nes seni laivai būtų pakeisti ergonomiškesniais, mažiau taršiais ir saugesniais nedidinant žvejybos pastangų;

| 17. | palankiai vertina tvirtą paramą akvakultūrai, kuri leidžia sumažinti spaudimą laukinės gamtos ištekliams, teikti ES vartotojams sveikus produktus ir mažinti ES priklausomybę nuo žuvininkystės produktų importo; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina tvirtą paramą akvakultūrai, kuri leidžia sumažinti spaudimą laukinės gamtos ištekliams, teikti ES vartotojams sveikus produktus ir mažinti ES priklausomybę nuo žuvininkystės produktų importo;

| 18. | pritaria paramai perdirbimo įmonėms, kuria sukuriama pirminių produktų pridėtinė vertė ir kuri sudaro sąlygas kurti kokybiškas darbo vietas pakrančių bendruomenėse; |
| --- | --- |

18.

pritaria paramai perdirbimo įmonėms, kuria sukuriama pirminių produktų pridėtinė vertė ir kuri sudaro sąlygas kurti kokybiškas darbo vietas pakrančių bendruomenėse;

| 19. | mano, kad logiška pasiūlyti perdirbimo ir akvakultūros įmonėms paramą gamybinėms investicijoms taikant leidžiančias greitai reaguoti, paprastas ir mažiausioms įmonėms prieinamas finansines priemones; |
| --- | --- |

19.

mano, kad logiška pasiūlyti perdirbimo ir akvakultūros įmonėms paramą gamybinėms investicijoms taikant leidžiančias greitai reaguoti, paprastas ir mažiausioms įmonėms prieinamas finansines priemones;

| 20. | ragina akvakultūros srityje nustatyti griežtesnius aplinkosaugos, veisimo sąnaudų apskaitos žinių ir poveikio aplinkai vertinimo reikalavimus. Visų pirma neturėtų būti teikiama pagalba įmonėms, kurių veikla labai keičia saugomos jūrų teritorijos aplinką. Be to, neturėtų būti teikiama parama genetiškai modifikuotų organizmų auginimo veiklai dėl jų paplitimo gamtinėje aplinkoje pavojaus; |
| --- | --- |

20.

ragina akvakultūros srityje nustatyti griežtesnius aplinkosaugos, veisimo sąnaudų apskaitos žinių ir poveikio aplinkai vertinimo reikalavimus. Visų pirma neturėtų būti teikiama pagalba įmonėms, kurių veikla labai keičia saugomos jūrų teritorijos aplinką. Be to, neturėtų būti teikiama parama genetiškai modifikuotų organizmų auginimo veiklai dėl jų paplitimo gamtinėje aplinkoje pavojaus;

| 21. | laikosi nuomonės, kad akvakultūra turėtų užsiimti tik maisto požiūriu saugių žuvienos baltymų, kurie yra pridėtinės vertės, ekonominės naudos ir užimtumo šaltinis, gamyba, suderinama su jūrų žuvininkystės veikla ir atsakingu kitų gamtinių išteklių naudojimu jos plėtrai; vis dėlto akvakultūroje reikėtų vengti pernelyg intensyvios rūšių, naudojamų žuvininkystės ūkiuose veisiamų žuvų maistui, žvejybos, galinčios pažeisti maistinės grandinės pusiausvyrą ir daryti neigiamą poveikį biologinei įvairovei; |
| --- | --- |

21.

laikosi nuomonės, kad akvakultūra turėtų užsiimti tik maisto požiūriu saugių žuvienos baltymų, kurie yra pridėtinės vertės, ekonominės naudos ir užimtumo šaltinis, gamyba, suderinama su jūrų žuvininkystės veikla ir atsakingu kitų gamtinių išteklių naudojimu jos plėtrai; vis dėlto akvakultūroje reikėtų vengti pernelyg intensyvios rūšių, naudojamų žuvininkystės ūkiuose veisiamų žuvų maistui, žvejybos, galinčios pažeisti maistinės grandinės pusiausvyrą ir daryti neigiamą poveikį biologinei įvairovei;

| 22. | atkreipia dėmesį į tai, kad panaikinama parama sandėliavimui, kuri tam tikrais atvejais leidžia pašalinti jūros gėrybių tiekimo vienkartinius sutrikimus; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į tai, kad panaikinama parama sandėliavimui, kuri tam tikrais atvejais leidžia pašalinti jūros gėrybių tiekimo vienkartinius sutrikimus;

| 23. | laikosi nuomonės, kad visuose atokiausiuose regionuose sąlygos yra blogesnės nei likusioje Europos dalyje esančiose teritorijose. Todėl reikia skirti pagalbą naujų laivų įsigijimui arba uosto infrastruktūros kūrimui ir žuvų aukcionų organizavimui. Šiose teritorijose pagalba naujiems laivams įsigyti galėtų padėti perkelti žvejybos pastangas iš pereikvotų ir kartais dėl taršos ar invazinių rūšių skverbimosi nuniokotų pakrančių teritorijų į mažai eksploatuojamas ir nepažeistas teritorijas, visų pirma į kontinentinio šelfo priekrantės vandenis; |
| --- | --- |

23.

laikosi nuomonės, kad visuose atokiausiuose regionuose sąlygos yra blogesnės nei likusioje Europos dalyje esančiose teritorijose. Todėl reikia skirti pagalbą naujų laivų įsigijimui arba uosto infrastruktūros kūrimui ir žuvų aukcionų organizavimui. Šiose teritorijose pagalba naujiems laivams įsigyti galėtų padėti perkelti žvejybos pastangas iš pereikvotų ir kartais dėl taršos ar invazinių rūšių skverbimosi nuniokotų pakrančių teritorijų į mažai eksploatuojamas ir nepažeistas teritorijas, visų pirma į kontinentinio šelfo priekrantės vandenis;

| 24. | pritaria, kad būtų grąžinta kompensacija už visam laikui nutrauktą žvejybos veiklą, nes tai leidžia finansuoti pažeidžiamiausių jūrų išteklių žvejybos pastangų mažinimą; |
| --- | --- |

24.

pritaria, kad būtų grąžinta kompensacija už visam laikui nutrauktą žvejybos veiklą, nes tai leidžia finansuoti pažeidžiamiausių jūrų išteklių žvejybos pastangų mažinimą;

| 25. | pažymi, kad dėl tvarkaraščio dabartiniame reglamento projekte nėra pasiūlytos papildomosios priemonės, susijusios su Jungtinės Karalystės išstojimu iš ES. Priklausomai nuo derybų rezultatų, gali prireikti konkrečių pagalbos priemonių paremti žvejybos įmones, kurios gali nukentėti dėl šio įvykio ir todėl joms turės būti taikomas specialus finansavimas, kuris šiuo metu nėra numatytas pasiūlyme dėl reglamento, nustatančio 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą. |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad dėl tvarkaraščio dabartiniame reglamento projekte nėra pasiūlytos papildomosios priemonės, susijusios su Jungtinės Karalystės išstojimu iš ES. Priklausomai nuo derybų rezultatų, gali prireikti konkrečių pagalbos priemonių paremti žvejybos įmones, kurios gali nukentėti dėl šio įvykio ir todėl joms turės būti taikomas specialus finansavimas, kuris šiuo metu nėra numatytas pasiūlyme dėl reglamento, nustatančio 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą.

| 26. | pripažįsta, kad Europos Komisijos pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. |
| --- | --- |

26.

pripažįsta, kad Europos Komisijos pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus.

Briuselis, 2018 m. spalio 9 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  „Baltoji knyga“, komunikatas dėl Integruotos jūrų politikos Europos Sąjungai.

1

(2)  Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos 2 straipsnis.

2

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 461/147 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 461/147

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Prieglobsčio ir migracijos fondas

(2018/C 461/13)

| Pagrindinis pranešėjas: | Peter BOSSMAN (SL/PES), Pirano savivaldybės meras |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Pasiūlymas. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl Prieglobsčio ir migracijos fondo steigimo
  COM(2018) 471 final |

Pagrindinis pranešėjas:

Peter BOSSMAN (SL/PES), Pirano savivaldybės meras

Pamatinis dokumentas:

Pasiūlymas. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl Prieglobsčio ir migracijos fondo steigimo

COM(2018) 471 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

COM(2018) 471 final, konstatuojamosios dalies 42 punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| siekiant sustiprinti Sąjungos pajėgumus nedelsiant spręsti nenumatyto arba neproporcingai didelio migracijos spaudimo vienoje ar daugiau valstybių narių problemą, kai į jas atvyksta didelis arba neproporcingai didelis skaičius trečiųjų šalių piliečių ir dėl to kyla didelių ir skubių poreikių, susijusių su jų priėmimo ir sulaikymo infrastruktūra, prieglobsčio ir migracijos valdymo sistemomis ir procedūromis, taip pat reaguoti į didelius migracijos sunkumus trečiosiose šalyse, kilusius dėl politinių įvykių arba konfliktų, turėtų būti įmanoma teikti pagalbą pagal šiame reglamente nustatytą sistemą; | siekiant sustiprinti Sąjungos pajėgumus nedelsiant spręsti nenumatyto arba neproporcingai didelio migracijos spaudimo vienoje ar daugiau valstybių narių problemą, kai į jas atvyksta didelis arba neproporcingai didelis skaičius trečiųjų šalių piliečių,
  visų pirma pažeidžiamų asmenų, pavyzdžiui, nelydymų nepilnamečių,
  ir dėl to kyla didelių ir skubių poreikių, susijusių su jų priėmimo ir sulaikymo infrastruktūra, prieglobsčio ir migracijos valdymo sistemomis ir procedūromis, taip pat reaguoti į didelius migracijos sunkumus trečiosiose šalyse, kilusius dėl politinių įvykių arba konfliktų, turėtų būti įmanoma teikti pagalbą ir
  sukurti infrastruktūrą
  pagal šiame reglamente nustatytą sistemą; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

siekiant sustiprinti Sąjungos pajėgumus nedelsiant spręsti nenumatyto arba neproporcingai didelio migracijos spaudimo vienoje ar daugiau valstybių narių problemą, kai į jas atvyksta didelis arba neproporcingai didelis skaičius trečiųjų šalių piliečių ir dėl to kyla didelių ir skubių poreikių, susijusių su jų priėmimo ir sulaikymo infrastruktūra, prieglobsčio ir migracijos valdymo sistemomis ir procedūromis, taip pat reaguoti į didelius migracijos sunkumus trečiosiose šalyse, kilusius dėl politinių įvykių arba konfliktų, turėtų būti įmanoma teikti pagalbą pagal šiame reglamente nustatytą sistemą;

siekiant sustiprinti Sąjungos pajėgumus nedelsiant spręsti nenumatyto arba neproporcingai didelio migracijos spaudimo vienoje ar daugiau valstybių narių problemą, kai į jas atvyksta didelis arba neproporcingai didelis skaičius trečiųjų šalių piliečių,
  visų pirma pažeidžiamų asmenų, pavyzdžiui, nelydymų nepilnamečių,
  ir dėl to kyla didelių ir skubių poreikių, susijusių su jų priėmimo ir sulaikymo infrastruktūra, prieglobsčio ir migracijos valdymo sistemomis ir procedūromis, taip pat reaguoti į didelius migracijos sunkumus trečiosiose šalyse, kilusius dėl politinių įvykių arba konfliktų, turėtų būti įmanoma teikti pagalbą ir
  sukurti infrastruktūrą
  pagal šiame reglamente nustatytą sistemą;

Paaiškinimas

Reikėtų numatyti skubiai reikalingo finansavimo eilutę, skirtą tiems atvejams, kai valstybės narės nebesusidoroja su pažeidžiamų asmenų, visų pirma nelydymų nepilnamečių, iš trečiųjų šalių atvykimo iššūkiu, kuriam atremti reikia konkrečių priemonių.

2 pakeitimas

COM(2018) 471 final, 3.2 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Atsižvelgiant į 1 dalyje nurodytą politikos tikslą šis fondas prisideda prie šių konkrečių tikslų: | Atsižvelgiant į 1 dalyje nurodytą politikos tikslą šis fondas prisideda prie šių konkrečių tikslų: |
| a) | stiprinti ir plėtoti visus bendros Europos prieglobsčio sistemos aspektus, įskaitant jos išorės aspektą; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Atsižvelgiant į 1 dalyje nurodytą politikos tikslą šis fondas prisideda prie šių konkrečių tikslų:

Atsižvelgiant į 1 dalyje nurodytą politikos tikslą šis fondas prisideda prie šių konkrečių tikslų:

a)

stiprinti ir plėtoti visus bendros Europos prieglobsčio sistemos aspektus, įskaitant jos išorės aspektą;

| a) | stiprinti ir plėtoti visus bendros Europos prieglobsčio sistemos aspektus, įskaitant jos išorės aspektą; |
| --- | --- |

a)

stiprinti ir plėtoti visus bendros Europos prieglobsčio sistemos aspektus, įskaitant jos išorės aspektą;

| b) | remti teisėtą migraciją į valstybes nares, taip pat prisidėti prie trečiųjų šalių piliečių integracijos; |
| --- | --- |

b)

remti teisėtą migraciją į valstybes nares, taip pat prisidėti prie trečiųjų šalių piliečių integracijos;

| b) | remti teisėtą migraciją į valstybes nares, taip pat prisidėti prie trečiųjų šalių piliečių integracijos
  ir kurti kanalus, kuriais pasinaudojant tokia integracija vyktų tvarkingai ir saugiai; |
| --- | --- |

b)

remti teisėtą migraciją į valstybes nares, taip pat prisidėti prie trečiųjų šalių piliečių integracijos
  ir kurti kanalus, kuriais pasinaudojant tokia integracija vyktų tvarkingai ir saugiai;

| c) | prisidėti kovojant su neteisėta migracija ir užtikrinti veiksmingą grąžinimą ir readmisiją į trečiąsias šalis. |
| --- | --- |

c)

prisidėti kovojant su neteisėta migracija ir užtikrinti veiksmingą grąžinimą ir readmisiją į trečiąsias šalis.

| c) | prisidėti kovojant su neteisėta migracija ir užtikrinti veiksmingą grąžinimą ir readmisiją į trečiąsias šalis užtikrinant pagarbą žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

c)

prisidėti kovojant su neteisėta migracija ir užtikrinti veiksmingą grąžinimą ir readmisiją į trečiąsias šalis užtikrinant pagarbą žmogaus teisėms;

| d) | stiprinti valstybių narių solidarumą ir dalijimąsi atsakomybe, visų pirma kiek tai susiję su valstybėmis narėmis, kurioms migrantų ir prieglobsčio prašytojų srautai daro didžiausią poveikį, įskaitant per praktinį bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

d)

stiprinti valstybių narių solidarumą ir dalijimąsi atsakomybe, visų pirma kiek tai susiję su valstybėmis narėmis, kurioms migrantų ir prieglobsčio prašytojų srautai daro didžiausią poveikį, įskaitant per praktinį bendradarbiavimą.

Paaiškinimas

Šis konkretus tikslas yra dabartiniame PMIF reglamente ir turėtų būti aiškiai nurodytas kaip konkretus būsimo PMIF reglamento tikslas.

3 pakeitimas

COM(2018) 471 final, 8 straipsnis

| Nuomonės projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos Komisijos siūlomas tekstas | |
| Biudžetas | Biudžetas |
| 1.   Fondo veiklos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas –
  10 415 000 000
  EUR dabartinėmis kainomis. | 1.   Fondo veiklos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas –
  16 188 000 000
  EUR dabartinėmis kainomis. |
| 2.   Finansiniai ištekliai naudojami taip: | 2.   Finansiniai ištekliai naudojami taip: |
| a) | 6 249 000 000
  EUR skiriama programoms, įgyvendinamoms taikant pasidalijamąjį valdymą; |

Nuomonės projektas

Pakeitimas

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Biudžetas

Biudžetas

1.   Fondo veiklos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas –
  10 415 000 000
  EUR dabartinėmis kainomis.

1.   Fondo veiklos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas –
  16 188 000 000
  EUR dabartinėmis kainomis.

2.   Finansiniai ištekliai naudojami taip:

2.   Finansiniai ištekliai naudojami taip:

a)

6 249 000 000
  EUR skiriama programoms, įgyvendinamoms taikant pasidalijamąjį valdymą;

6 249 000 000

| a) | 10 790 000 000
  EUR skiriama programoms, įgyvendinamoms taikant pasidalijamąjį valdymą; |
| --- | --- |

a)

10 790 000 000
  EUR skiriama programoms, įgyvendinamoms taikant pasidalijamąjį valdymą;

10 790 000 000

| b) | 4 166 000 000
  EUR skiriama teminei priemonei. |
| --- | --- |

b)

4 166 000 000
  EUR skiriama teminei priemonei.

4 166 000 000

| b) | 5 398 000 000
  EUR skiriama teminei priemonei. |
| --- | --- |

b)

5 398 000 000
  EUR skiriama teminei priemonei.

5 398 000 000

3.   Iki 0. Komisijos iniciatyva iki 42 % finansinio paketo lėšų skiriama techninei paramai, kaip nurodyta Reglamento (ES) xx/xx [Bendrų nuostatų reglamentas] 29 straipsnyje. [Bendrųjų nuostatų reglamentas].

3.   Komisijos iniciatyva iki 0,42  % finansinio paketo lėšų skiriama techninei paramai, kaip nurodyta Reglamento (ES) xx/xx [Bendrų nuostatų reglamentas] 29 straipsnyje. [Bendrųjų nuostatų reglamentas].

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Siūlomas migracijai ir prieglobsčiui skirto finansavimo padidinimas atspindėtų 2,4 karto finansavimo padidinimą, skirtą išorės sienų kontrolei, ir reikštų tai, kad naujai užduočiai – ilgalaikei integracijai pagal ESF+ finansavimo padidinimas nenumatytas.

4 pakeitimas

4 pakeitimas

COM(2018) 471 final, 9.1 straipsnis

final

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (...) Pagal teminę priemonę skiriamas finansavimas naudojamas jos sudedamosioms dalims: | (...) Pagal teminę priemonę skiriamas finansavimas naudojamas jos sudedamosioms dalims: |
| a) | konkretiems veiksmams, |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(...) Pagal teminę priemonę skiriamas finansavimas naudojamas jos sudedamosioms dalims:

(...) Pagal teminę priemonę skiriamas finansavimas naudojamas jos sudedamosioms dalims:

a)

konkretiems veiksmams,

| a) | konkretiems veiksmams, |
| --- | --- |

a)

konkretiems veiksmams,

| b) | Sąjungos veiksmams, |
| --- | --- |

b)

Sąjungos veiksmams,

| b) | Sąjungos veiksmams, |
| --- | --- |

b)

Sąjungos veiksmams,

| c) | pagalbai ekstremaliosios situacijos atveju, |
| --- | --- |

c)

pagalbai ekstremaliosios situacijos atveju,

| c) | pagalbai ekstremaliosios situacijos atveju, |
| --- | --- |

c)

pagalbai ekstremaliosios situacijos atveju,

| d) | perkėlimui į ES, |
| --- | --- |

d)

perkėlimui į ES,

| d) | perkėlimui į ES, |
| --- | --- |

d)

perkėlimui į ES,

| e) | valstybėms narėms, kurios padeda siekti solidarumo ir užtikrinti atsakomybę, remti,
  ir |
| --- | --- |

e)

valstybėms narėms, kurios padeda siekti solidarumo ir užtikrinti atsakomybę, remti,

ir

| e) | valstybėms narėms, kurios padeda siekti solidarumo ir užtikrinti atsakomybę, remti,
  ir |
| --- | --- |

e)

valstybėms narėms, kurios padeda siekti solidarumo ir užtikrinti atsakomybę, remti,

ir

| f) | Europos migracijos tinklui. |
| --- | --- |

f)

Europos migracijos tinklui.

| f) | Europos migracijos tinklui. |
| --- | --- |

f)

Europos migracijos tinklui.

| g) | vietos ir regionų valdžios institucijų Europos integracijos tinklams. |
| --- | --- |

g)

g)

vietos ir regionų valdžios institucijų Europos integracijos tinklams.

vietos ir regionų valdžios institucijų Europos integracijos tinklams.

(...)

(...)

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Migracijos politikos pagrindinė sudedamoji dalis yra migrantų integracija, o vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbiausią vaidmenį juos integruojant.

5 pakeitimas

5 pakeitimas

COM(2018) 471 final, 9.6 straipsnis

final

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal teminę priemonę visų pirma remiami veiksmai, kuriems taikoma II priedo 2 dalies b punkte nurodyta įgyvendinimo priemonė ir kuriuos įgyvendina vietos ir regioninės valdžios institucijos arba pilietinės visuomenės organizacijos. | Pagal teminę priemonę visų pirma remiami veiksmai, kuriems taikoma II priedo 2 dalies b punkte nurodyta įgyvendinimo priemonė ir kuriuos įgyvendina vietos ir regioninės valdžios institucijos arba pilietinės visuomenės organizacijos.
  Šiam tikslui pagal teminę priemonę skiriama bent 30 % finansavimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pagal teminę priemonę visų pirma remiami veiksmai, kuriems taikoma II priedo 2 dalies b punkte nurodyta įgyvendinimo priemonė ir kuriuos įgyvendina vietos ir regioninės valdžios institucijos arba pilietinės visuomenės organizacijos.

Pagal teminę priemonę visų pirma remiami veiksmai, kuriems taikoma II priedo 2 dalies b punkte nurodyta įgyvendinimo priemonė ir kuriuos įgyvendina vietos ir regioninės valdžios institucijos arba pilietinės visuomenės organizacijos.
  Šiam tikslui pagal teminę priemonę skiriama bent 30 % finansavimo.

Šiam tikslui pagal teminę priemonę skiriama bent 30 % finansavimo.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Migracijos politikos pagrindinė sudedamoji dalis yra migrantų integracija, o vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbiausią vaidmenį juos integruojant.

6 pakeitimas

6 pakeitimas

COM(2018) 471 final, 13.1 straipsnis

final

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos programoje nustatyti prioritetai derėtų su Sąjungos prioritetais migracijos valdymo srityje ir jais būtų reaguojama į toje srityje kylančius uždavinius ir kad jie visiškai atitiktų susijusį Sąjungos acquis ir sutartus Sąjungos prioritetus. Apibrėždamos savo programų prioritetus valstybės narės užtikrina, kad būtų tinkamai atsižvelgta į II priede išdėstytas įgyvendinimo priemones. | Kiekviena valstybė narė bent 20 % savo programoje numatytų išteklių skiria 3 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytam konkrečiam tikslui ir bent 20 % – 3 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytam konkrečiam tikslui. Valstybės narės šių minimalių procentinių dydžių gali nesilaikyti tik tais atvejais, kai nacionalinėje programoje pateikiamas išsamus paaiškinimas, kodėl skiriant mažiau lėšų nekyla grėsmė, kad tikslas nebus pasiektas. Kalbant apie 3 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytą konkretų tikslą, valstybės narės, kurios susiduria su struktūriniu apgyvendinimo, infrastruktūros ir paslaugų trūkumu, išteklių neturi skirti mažiau nei šiame reglamente nustatytas minimalus procentinis dydis. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos programoje nustatyti prioritetai derėtų su Sąjungos prioritetais migracijos valdymo srityje ir jais būtų reaguojama į toje srityje kylančius uždavinius ir kad jie visiškai atitiktų susijusį Sąjungos acquis ir sutartus Sąjungos prioritetus. Apibrėždamos savo programų prioritetus valstybės narės užtikrina, kad būtų tinkamai atsižvelgta į II priede išdėstytas įgyvendinimo priemones.

Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos programoje nustatyti prioritetai derėtų su Sąjungos prioritetais migracijos valdymo srityje ir jais būtų reaguojama į toje srityje kylančius uždavinius ir kad jie visiškai atitiktų susijusį Sąjungos acquis ir sutartus Sąjungos prioritetus. Apibrėždamos savo programų prioritetus valstybės narės užtikrina, kad būtų tinkamai atsižvelgta į II priede išdėstytas įgyvendinimo priemones.

Kiekviena valstybė narė bent 20 % savo programoje numatytų išteklių skiria 3 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytam konkrečiam tikslui ir bent 20 % – 3 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytam konkrečiam tikslui. Valstybės narės šių minimalių procentinių dydžių gali nesilaikyti tik tais atvejais, kai nacionalinėje programoje pateikiamas išsamus paaiškinimas, kodėl skiriant mažiau lėšų nekyla grėsmė, kad tikslas nebus pasiektas. Kalbant apie 3 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytą konkretų tikslą, valstybės narės, kurios susiduria su struktūriniu apgyvendinimo, infrastruktūros ir paslaugų trūkumu, išteklių neturi skirti mažiau nei šiame reglamente nustatytas minimalus procentinis dydis.

Kiekviena valstybė narė bent 20 % savo programoje numatytų išteklių skiria 3 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytam konkrečiam tikslui ir bent 20 % – 3 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytam konkrečiam tikslui. Valstybės narės šių minimalių procentinių dydžių gali nesilaikyti tik tais atvejais, kai nacionalinėje programoje pateikiamas išsamus paaiškinimas, kodėl skiriant mažiau lėšų nekyla grėsmė, kad tikslas nebus pasiektas. Kalbant apie 3 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytą konkretų tikslą, valstybės narės, kurios susiduria su struktūriniu apgyvendinimo, infrastruktūros ir paslaugų trūkumu, išteklių neturi skirti mažiau nei šiame reglamente nustatytas minimalus procentinis dydis.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

PMF turėtų remti tvarius migracijos sprendimus ir užtikrinti nuoseklumą su prioritetais, dėl kurių susitarė valstybės narės ES lygmeniu. Minimalių asignavimų skyrimo veikiančios prieglobsčio sistemos sukūrimui (3 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punktas) ir teisėtų migracijos kelių plėtojimui ir paramai integracijai (3 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punktas) užtikrinimas padės pasiekti šio fondo politikos tikslą (veiksmingas migracijos srautų valdymas).

Siūloma formuluotė atitinka dabartinio PMIF reglamento formuluotę.

7 pakeitimas

7 pakeitimas

COM(2018) 471 final, 13.7 straipsnis

final

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės visų pirma vykdo IV priede išvardytus veiksmus, kuriems gali būti taikoma didesnė bendro finansavimo norma. Nenumatytų arba naujai atsiradusių aplinkybių atveju arba siekiant užtikrinti veiksmingą finansavimo panaudojimą, pagal 32 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas IV priede pateiktas veiksmų, kuriems gali būti taikoma didesnė bendro finansavimo norma, sąrašas. | Valstybės narės visų pirma vykdo IV priede išvardytus veiksmus, kuriems gali būti taikoma didesnė bendro finansavimo norma.
  Valstybės narės, kurios nesiima šių veiksmų, nacionalinėse programose turi pateikti išsamų paaiškinimą, kaip jos ketina užtikrinti, kad toks pasirinkimas nekeltų grėsmės konkretiems PMF tikslams pasiekti
  . Nenumatytų arba naujai atsiradusių aplinkybių atveju arba siekiant užtikrinti veiksmingą finansavimo panaudojimą, pagal 32 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas IV priede pateiktas veiksmų, kuriems gali būti taikoma didesnė bendro finansavimo norma, sąrašas. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės visų pirma vykdo IV priede išvardytus veiksmus, kuriems gali būti taikoma didesnė bendro finansavimo norma. Nenumatytų arba naujai atsiradusių aplinkybių atveju arba siekiant užtikrinti veiksmingą finansavimo panaudojimą, pagal 32 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas IV priede pateiktas veiksmų, kuriems gali būti taikoma didesnė bendro finansavimo norma, sąrašas.

Valstybės narės visų pirma vykdo IV priede išvardytus veiksmus, kuriems gali būti taikoma didesnė bendro finansavimo norma.
  Valstybės narės, kurios nesiima šių veiksmų, nacionalinėse programose turi pateikti išsamų paaiškinimą, kaip jos ketina užtikrinti, kad toks pasirinkimas nekeltų grėsmės konkretiems PMF tikslams pasiekti
  . Nenumatytų arba naujai atsiradusių aplinkybių atveju arba siekiant užtikrinti veiksmingą finansavimo panaudojimą, pagal 32 straipsnį Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas IV priede pateiktas veiksmų, kuriems gali būti taikoma didesnė bendro finansavimo norma, sąrašas.

Valstybės narės, kurios nesiima šių veiksmų, nacionalinėse programose turi pateikti išsamų paaiškinimą, kaip jos ketina užtikrinti, kad toks pasirinkimas nekeltų grėsmės konkretiems PMF tikslams pasiekti

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Ta pati pozicija, kaip ir dėl 6 pakeitimo.

8 pakeitimas

8 pakeitimas

COM(2018) 471 final, 21 straipsnis

final

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Fondo lėšomis remiamas Europos migracijos tinklas ir teikiama jo veiklai bei būsimam jo plėtojimui būtina finansinė parama. | 1.   Fondo lėšomis remiamas Europos migracijos tinklas ir teikiama jo veiklai bei būsimam jo plėtojimui būtina finansinė parama. |
| 2.   Sumą, skiriamą Europos migracijos tinklui pagal metinius fondo asignavimus ir darbo programą, kurioje nustatomi tinklo veiklos prioritetai, patvirtina Komisija pritarus Valdybai, kaip numatyta Sprendimo 2008/381/EB (su pakeitimais) 4 straipsnio 5 dalies a punkte. Komisijos sprendimas yra finansavimo sprendimas, kaip numatyta pagal Finansinio reglamento [110] straipsnį. Siekdama užtikrinti, kad ištekliai būtų skirti laiku, Komisija atskiru finansavimo sprendimu gali priimti Europos migracijos tinklo darbo programą. | 2.   Sumą, skiriamą Europos migracijos tinklui pagal metinius fondo asignavimus ir darbo programą, kurioje nustatomi tinklo veiklos prioritetai, patvirtina Komisija pritarus Valdybai, kaip numatyta Sprendimo 2008/381/EB (su pakeitimais) 4 straipsnio 5 dalies a punkte. Komisijos sprendimas yra finansavimo sprendimas, kaip numatyta pagal Finansinio reglamento [110] straipsnį. Siekdama užtikrinti, kad ištekliai būtų skirti laiku, Komisija atskiru finansavimo sprendimu gali priimti Europos migracijos tinklo darbo programą. |
| 3.   Finansinė parama Europos migracijos tinklo veiklai teikiama kaip dotacijos, skirtos nacionaliniams informacijos centrams, nurodytiems Sprendimo 2008/381/EB 3 straipsnyje, ir, kai tinkama, vykdant viešuosius pirkimus, kaip nustatyta Finansiniame reglamente. | 3.   Finansinė parama Europos migracijos tinklo veiklai teikiama kaip dotacijos, skirtos nacionaliniams informacijos centrams, nurodytiems Sprendimo 2008/381/EB 3 straipsnyje, ir, kai tinkama, vykdant viešuosius pirkimus, kaip nustatyta Finansiniame reglamente. |
| | 4.
     
  Fondas turi remti vietos ir regionų valdžios institucijų Europos integracijos tinklus. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Fondo lėšomis remiamas Europos migracijos tinklas ir teikiama jo veiklai bei būsimam jo plėtojimui būtina finansinė parama.

1.   Fondo lėšomis remiamas Europos migracijos tinklas ir teikiama jo veiklai bei būsimam jo plėtojimui būtina finansinė parama.

2.   Sumą, skiriamą Europos migracijos tinklui pagal metinius fondo asignavimus ir darbo programą, kurioje nustatomi tinklo veiklos prioritetai, patvirtina Komisija pritarus Valdybai, kaip numatyta Sprendimo 2008/381/EB (su pakeitimais) 4 straipsnio 5 dalies a punkte. Komisijos sprendimas yra finansavimo sprendimas, kaip numatyta pagal Finansinio reglamento [110] straipsnį. Siekdama užtikrinti, kad ištekliai būtų skirti laiku, Komisija atskiru finansavimo sprendimu gali priimti Europos migracijos tinklo darbo programą.

2.   Sumą, skiriamą Europos migracijos tinklui pagal metinius fondo asignavimus ir darbo programą, kurioje nustatomi tinklo veiklos prioritetai, patvirtina Komisija pritarus Valdybai, kaip numatyta Sprendimo 2008/381/EB (su pakeitimais) 4 straipsnio 5 dalies a punkte. Komisijos sprendimas yra finansavimo sprendimas, kaip numatyta pagal Finansinio reglamento [110] straipsnį. Siekdama užtikrinti, kad ištekliai būtų skirti laiku, Komisija atskiru finansavimo sprendimu gali priimti Europos migracijos tinklo darbo programą.

3.   Finansinė parama Europos migracijos tinklo veiklai teikiama kaip dotacijos, skirtos nacionaliniams informacijos centrams, nurodytiems Sprendimo 2008/381/EB 3 straipsnyje, ir, kai tinkama, vykdant viešuosius pirkimus, kaip nustatyta Finansiniame reglamente.

3.   Finansinė parama Europos migracijos tinklo veiklai teikiama kaip dotacijos, skirtos nacionaliniams informacijos centrams, nurodytiems Sprendimo 2008/381/EB 3 straipsnyje, ir, kai tinkama, vykdant viešuosius pirkimus, kaip nustatyta Finansiniame reglamente.

4.
     
  Fondas turi remti vietos ir regionų valdžios institucijų Europos integracijos tinklus.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Ta pati pozicija, kaip ir dėl 4 pakeitimo.

9 pakeitimas

9 pakeitimas

COM(2018) 471 final, 26.1 straipsnis

final

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Fondo lėšomis teikiama finansinė parama siekiant tenkinti skubius ir konkrečius poreikius susiklosčius ekstremaliajai situacijai dėl vienos ar kelių toliau nurodytų priežasčių: | Fondo lėšomis teikiama finansinė parama siekiant tenkinti skubius ir konkrečius poreikius
  ir infrastruktūrai kurti
  susiklosčius ekstremaliajai situacijai dėl vienos ar kelių toliau nurodytų priežasčių: |
| a) | didelio migracijos spaudimo vienoje arba keliose valstybėse narėse, kai dėl didelio ar neproporcingo trečiųjų šalių piliečių antplūdžio atsiranda didelių ir skubių poreikių, susijusių priėmimo ir sulaikymo infrastruktūra, prieglobsčio ir migracijos valdymo sistemų ir procedūrų; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Fondo lėšomis teikiama finansinė parama siekiant tenkinti skubius ir konkrečius poreikius susiklosčius ekstremaliajai situacijai dėl vienos ar kelių toliau nurodytų priežasčių:

Fondo lėšomis teikiama finansinė parama siekiant tenkinti skubius ir konkrečius poreikius
  ir infrastruktūrai kurti
  susiklosčius ekstremaliajai situacijai dėl vienos ar kelių toliau nurodytų priežasčių:

ir infrastruktūrai kurti

a)

didelio migracijos spaudimo vienoje arba keliose valstybėse narėse, kai dėl didelio ar neproporcingo trečiųjų šalių piliečių antplūdžio atsiranda didelių ir skubių poreikių, susijusių priėmimo ir sulaikymo infrastruktūra, prieglobsčio ir migracijos valdymo sistemų ir procedūrų;

| a) | didelio migracijos spaudimo vienoje arba keliose valstybėse narėse, kurioms būdingas didelis arba neproporcingas trečiųjų šalių piliečių,
  visų pirma pažeidžiamų asmenų, pavyzdžiui, nelydymų nepilnamečių,
  antplūdis, dėl kurio atsiranda didelių ir skubių poreikių, susijusių su jų priėmimo ir sulaikymo infrastruktūra, prieglobsčio ir migracijos valdymo sistemomis ir procedūromis; |
| --- | --- |

a)

didelio migracijos spaudimo vienoje arba keliose valstybėse narėse, kurioms būdingas didelis arba neproporcingas trečiųjų šalių piliečių,
  visų pirma pažeidžiamų asmenų, pavyzdžiui, nelydymų nepilnamečių,
  antplūdis, dėl kurio atsiranda didelių ir skubių poreikių, susijusių su jų priėmimo ir sulaikymo infrastruktūra, prieglobsčio ir migracijos valdymo sistemomis ir procedūromis;

visų pirma pažeidžiamų asmenų, pavyzdžiui, nelydymų nepilnamečių,

| (b) | laikinos apsaugos mechanizmų įgyvendinimo, kaip apibrėžta Direktyvoje 2001/55/EB; |
| --- | --- |

(b)

laikinos apsaugos mechanizmų įgyvendinimo, kaip apibrėžta Direktyvoje 2001/55/EB;

| b) | laikinos apsaugos mechanizmų įgyvendinimo, kaip apibrėžta Direktyvoje 2001/55/EB; |
| --- | --- |

b)

laikinos apsaugos mechanizmų įgyvendinimo, kaip apibrėžta Direktyvoje 2001/55/EB;

| c) | didelio migracijos spaudimo trečiosiose šalyse, be kita ko, tose, iš kurių asmenys, kuriems reikia apsaugos, gali negalėti išvykti dėl politinių įvykių arba konfliktų, visų pirma, kai toks migracijos spaudimas gali daryti poveikį migracijos srautams į ES. |
| --- | --- |

c)

didelio migracijos spaudimo trečiosiose šalyse, be kita ko, tose, iš kurių asmenys, kuriems reikia apsaugos, gali negalėti išvykti dėl politinių įvykių arba konfliktų, visų pirma, kai toks migracijos spaudimas gali daryti poveikį migracijos srautams į ES.

| c) | didelio migracijos spaudimo trečiosiose šalyse, be kita ko, tose, iš kurių asmenys, kuriems reikia apsaugos, gali negalėti išvykti dėl politinių įvykių arba konfliktų, visų pirma, kai toks migracijos spaudimas gali daryti poveikį migracijos srautams į ES.
  Trečiosiose šalyse pagal šį straipsnį įgyvendinamos priemonės turi derėti su Sąjungos humanitarinės pagalbos politika ir, kur tinkama, ją papildyti ir paisyti pagrindinių žmogaus teisių ir tarptautinių teisinių įsipareigojimų. |
| --- | --- |

c)

didelio migracijos spaudimo trečiosiose šalyse, be kita ko, tose, iš kurių asmenys, kuriems reikia apsaugos, gali negalėti išvykti dėl politinių įvykių arba konfliktų, visų pirma, kai toks migracijos spaudimas gali daryti poveikį migracijos srautams į ES.
  Trečiosiose šalyse pagal šį straipsnį įgyvendinamos priemonės turi derėti su Sąjungos humanitarinės pagalbos politika ir, kur tinkama, ją papildyti ir paisyti pagrindinių žmogaus teisių ir tarptautinių teisinių įsipareigojimų.

Trečiosiose šalyse pagal šį straipsnį įgyvendinamos priemonės turi derėti su Sąjungos humanitarinės pagalbos politika ir, kur tinkama, ją papildyti ir paisyti pagrindinių žmogaus teisių ir tarptautinių teisinių įsipareigojimų.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Užtikrinti derėjimą su kitų sričių ES politika ir pagrindinių teisių laikymąsi.

10 pakeitimas

10 pakeitimas

COM(2018) 471 final, 26.2 straipsnis

final

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagalba ekstremaliosios situacijos atveju gali būti teikiama kaip tiesiogiai decentralizuotoms agentūroms skiriamos dotacijos. | Pagalba ekstremaliosios situacijos atveju gali būti teikiama kaip tiesiogiai decentralizuotoms agentūroms
  taip pat vietos ir regionų valdžios institucijoms, patiriančioms didelį migracijos spaudimą, visų pirma toms, kurios yra atsakingos už nelydymų nepilnamečių priėmimą ir integraciją
  skiriamos dotacijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pagalba ekstremaliosios situacijos atveju gali būti teikiama kaip tiesiogiai decentralizuotoms agentūroms skiriamos dotacijos.

Pagalba ekstremaliosios situacijos atveju gali būti teikiama kaip tiesiogiai decentralizuotoms agentūroms
  taip pat vietos ir regionų valdžios institucijoms, patiriančioms didelį migracijos spaudimą, visų pirma toms, kurios yra atsakingos už nelydymų nepilnamečių priėmimą ir integraciją
  skiriamos dotacijos.

taip pat vietos ir regionų valdžios institucijoms, patiriančioms didelį migracijos spaudimą, visų pirma toms, kurios yra atsakingos už nelydymų nepilnamečių priėmimą ir integraciją

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Vietos ir regionų valdžios institucijos dažnai yra atsakingos už nelydymų nepilnamečių priėmimą ir integraciją, tačiau daugeliu atvejų jos nėra pajėgios tai padaryti.

11 pakeitimas

11 pakeitimas

COM(2018) 471 final, I priedas (Finansavimo skyrimo programoms, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, kriterijai)

final

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | 11 straipsnyje nurodyti skiriami ištekliai valstybėms narėms paskirstomi taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.

11 straipsnyje nurodyti skiriami ištekliai valstybėms narėms paskirstomi taip:

| 1. | 11 straipsnyje nurodyti skiriami ištekliai valstybėms narėms paskirstomi taip: |
| --- | --- |

1.

11 straipsnyje nurodyti skiriami ištekliai valstybėms narėms paskirstomi taip:

| a) | Kiekviena valstybė narė tik programavimo laikotarpio pradžioje iš fondo gauna fiksuotą 5 000 000 EUR sumą; |
| --- | --- |

a)

Kiekviena valstybė narė tik programavimo laikotarpio pradžioje iš fondo gauna fiksuotą 5 000 000 EUR sumą;

| a) | Kiekviena valstybė narė tik programavimo laikotarpio pradžioje iš fondo gauna fiksuotą 5 000 000 EUR sumą; |
| --- | --- |

a)

Kiekviena valstybė narė tik programavimo laikotarpio pradžioje iš fondo gauna fiksuotą 5 000 000 EUR sumą;

| b) | kiti 11 straipsnyje nurodyti ištekliai paskirstomi pagal tokius kriterijus:






  — | 30 %
  prieglobsčiui; |
| --- | --- | --- |

b)

kiti 11 straipsnyje nurodyti ištekliai paskirstomi pagal tokius kriterijus:

—

30 %
  prieglobsčiui;

30 %

| — | 30 %
  teisėtai migracijai ir integracijai; |
| --- | --- |

—

30 %
  teisėtai migracijai ir integracijai;

30 %

| — | 40 %
  kovai su neteisėta migracija, įskaitant grąžinimą. |
| --- | --- |

—

40 %
  kovai su neteisėta migracija, įskaitant grąžinimą.

40 %

| b) | kiti 11 straipsnyje nurodyti ištekliai paskirstomi pagal tokius kriterijus:






  — | 33,3  %
  prieglobsčiui; |
| --- | --- | --- |

b)

kiti 11 straipsnyje nurodyti ištekliai paskirstomi pagal tokius kriterijus:

—

33,3  %
  prieglobsčiui;

33,3  %

| — | 33,3  %
  teisėtai migracijai ir integracijai; |
| --- | --- |

—

33,3  %
  teisėtai migracijai ir integracijai;

33,3  %

| — | 33,3  %
  kovai su neteisėta migracija, įskaitant grąžinimą. |
| --- | --- |

—

33,3  %
  kovai su neteisėta migracija, įskaitant grąžinimą.

33,3  %

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Veiksmingam migracijos srautų valdymui užtikrinti prieglobstis, teisėta migracija ir integracija yra vienodai svarbūs (jei ne svarbesni) kaip neteisėta migracija ar grąžinimai.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | sutinka, kad, atsižvelgiant į kintančius migracijos uždavinius, investavimas į efektyvų ir koordinuotą migracijos valdymą ES teikiant paramą valstybėms narėms ir jų vietos ir regionų valdžios institucijoms yra itin svarbus, siekiant įgyvendinti Sąjungos tikslą – sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę; šiomis aplinkybėmis palankiai vertina tai, kad ES biudžete migracijai skiriamas didesnis dėmesys ir finansavimas, tačiau yra susirūpinęs, kad sienų apsaugos priemonėms finansavimas didinamas kur kas daugiau nei PMF. Todėl siūlo PMF finansavimą padidinti tiek pat, kiek jis padidintas išorės sienų valdymui, t. y. 2,4 karto. |
| --- | --- |

1.

sutinka, kad, atsižvelgiant į kintančius migracijos uždavinius, investavimas į efektyvų ir koordinuotą migracijos valdymą ES teikiant paramą valstybėms narėms ir jų vietos ir regionų valdžios institucijoms yra itin svarbus, siekiant įgyvendinti Sąjungos tikslą – sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę; šiomis aplinkybėmis palankiai vertina tai, kad ES biudžete migracijai skiriamas didesnis dėmesys ir finansavimas, tačiau yra susirūpinęs, kad sienų apsaugos priemonėms finansavimas didinamas kur kas daugiau nei PMF. Todėl siūlo PMF finansavimą padidinti tiek pat, kiek jis padidintas išorės sienų valdymui, t. y. 2,4 karto.

| 2. | pakartoja, jog norint parengti bendrą prieglobsčio ir migracijos politiką, pagrįstą solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo principais, būtina, kad ES ir valstybės narės laikytųsi koordinuoto požiūrio; |
| --- | --- |

2.

pakartoja, jog norint parengti bendrą prieglobsčio ir migracijos politiką, pagrįstą solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo principais, būtina, kad ES ir valstybės narės laikytųsi koordinuoto požiūrio;

| 3. | palankiai vertina PMF įsteigimą ir kitas naujas ar peržiūrėtas priemones (ISVF, ESF+, ERPF, NDCI, IPAIII), kuriomis finansiškai sprendžiami migracijos tiek vidaus, tiek išorės aspektai; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina PMF įsteigimą ir kitas naujas ar peržiūrėtas priemones (ISVF, ESF+, ERPF, NDCI, IPAIII), kuriomis finansiškai sprendžiami migracijos tiek vidaus, tiek išorės aspektai;

| 4. | sutinka, kad būtinas veiksmingas ES išorės sienų valdymas, tačiau laikosi nuomonės, kad skiriant pagrindinį dėmesį sienų kontrolei ir mažiau dėmesio kitiems esminiams išsamios ES migracijos politikos aspektams, įskaitant reformuotą ES prieglobsčio sistemą, nuoseklią ir ambicingą politiką, skirtą palengvinti teisėtą migraciją ir paremti integraciją, ryžtingos kovos su prekyba žmonėmis priemonės ir ryžtingi veiksmai pagrindinėms migracijos priežastims šalinti bus neveiksmingi ir neatspindės pagrindinių ES vertybių. |
| --- | --- |

4.

sutinka, kad būtinas veiksmingas ES išorės sienų valdymas, tačiau laikosi nuomonės, kad skiriant pagrindinį dėmesį sienų kontrolei ir mažiau dėmesio kitiems esminiams išsamios ES migracijos politikos aspektams, įskaitant reformuotą ES prieglobsčio sistemą, nuoseklią ir ambicingą politiką, skirtą palengvinti teisėtą migraciją ir paremti integraciją, ryžtingos kovos su prekyba žmonėmis priemonės ir ryžtingi veiksmai pagrindinėms migracijos priežastims šalinti bus neveiksmingi ir neatspindės pagrindinių ES vertybių.

| 5. | pabrėžia, kad itin svarbu užtikrinti PMF sinergiją, nuoseklumą ir veiksmingumą su kitais ES fondais ir politika, ypač su pagrindinių teisių apsauga, socialinės sanglaudos skatinimu ir išorės bei vystymosi politika. |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad itin svarbu užtikrinti PMF sinergiją, nuoseklumą ir veiksmingumą su kitais ES fondais ir politika, ypač su pagrindinių teisių apsauga, socialinės sanglaudos skatinimu ir išorės bei vystymosi politika.

| 6. | pabrėžia, kad reikia reformuoti bendrą Europos prieglobsčio sistemą, kad veiksmingos prieglobsčio procedūros užtikrintų apsaugos prašytojų teises, užkirstų kelią antriniam judėjimui, sukurtų vienodas ir tinkamas priėmimo sąlygas ir nustatytų vienodus tarptautinės apsaugos suteikimo standartus; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad reikia reformuoti bendrą Europos prieglobsčio sistemą, kad veiksmingos prieglobsčio procedūros užtikrintų apsaugos prašytojų teises, užkirstų kelią antriniam judėjimui, sukurtų vienodas ir tinkamas priėmimo sąlygas ir nustatytų vienodus tarptautinės apsaugos suteikimo standartus;

| 7. | mano, jog partnerystės ir bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis yra esminis ES migracijos politikos komponentas ir pagrindinių migracijos priežasčių šalinimo būdas, todėl fondas turėtų finansiškai skatinti tokį bendradarbiavimą ir perkėlimo į ES sistemą įgyvendinimą. Tačiau išorės vystymosi finansavimas neturėtų būti skiriamas vien tik siekiant užkirsti kelią migracijai; |
| --- | --- |

7.

mano, jog partnerystės ir bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis yra esminis ES migracijos politikos komponentas ir pagrindinių migracijos priežasčių šalinimo būdas, todėl fondas turėtų finansiškai skatinti tokį bendradarbiavimą ir perkėlimo į ES sistemą įgyvendinimą. Tačiau išorės vystymosi finansavimas neturėtų būti skiriamas vien tik siekiant užkirsti kelią migracijai;

| 8. | atkreipia dėmesį į naują požiūrį, pagal kurį daromas skirtumas tarp trumpalaikių ir ilgalaikių priemonių, pastarosios dabartiniu metu yra finansuojamos ESF+ lėšomis; pažymi, kad ši nauja ESF+ užduotis privalo visiškai atsispindėti jam skirtose finansinėse nuostatose; tačiau apgailestauja, kad iš PMF pavadinimo dingo žodis „integracija“, ypač turint omenyje, kad už daugumą trumpalaikių integracijos priemonių yra atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į naują požiūrį, pagal kurį daromas skirtumas tarp trumpalaikių ir ilgalaikių priemonių, pastarosios dabartiniu metu yra finansuojamos ESF+ lėšomis; pažymi, kad ši nauja ESF+ užduotis privalo visiškai atsispindėti jam skirtose finansinėse nuostatose; tačiau apgailestauja, kad iš PMF pavadinimo dingo žodis „integracija“, ypač turint omenyje, kad už daugumą trumpalaikių integracijos priemonių yra atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos;

| 9. | palankiai vertina tai, kad naujasis fondas nustato didesnę bendro finansavimo normą (iki 90 %), nes tai gali būti ypač naudinga sunkumų patiriančioms vietos ir regionų valdžios institucijoms, visų pirma prie išorės sienų, tačiau apgailestauja, kad jo pakartotiniai raginimai padaryti vietos ir regionų valdžios institucijas iš dalies atsakingas už PMF valdymą lieka be atsako; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina tai, kad naujasis fondas nustato didesnę bendro finansavimo normą (iki 90 %), nes tai gali būti ypač naudinga sunkumų patiriančioms vietos ir regionų valdžios institucijoms, visų pirma prie išorės sienų, tačiau apgailestauja, kad jo pakartotiniai raginimai padaryti vietos ir regionų valdžios institucijas iš dalies atsakingas už PMF valdymą lieka be atsako;

| 10. | teigiamai vertina tai, kad pirmą kartą PMF bus valdomas pagal Bendrųjų nuostatų reglamentą. Tai turėtų padidinti vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą planuojant ir įgyvendinant nacionalinę politiką, tačiau, kad poveikis būtų teigiamas, reikia visapusiškai taikyti partnerystės ir daugiapakopio valdymo principus; |
| --- | --- |

10.

teigiamai vertina tai, kad pirmą kartą PMF bus valdomas pagal Bendrųjų nuostatų reglamentą. Tai turėtų padidinti vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą planuojant ir įgyvendinant nacionalinę politiką, tačiau, kad poveikis būtų teigiamas, reikia visapusiškai taikyti partnerystės ir daugiapakopio valdymo principus;

| 11. | pabrėžia, kad fondas turėtų teikti paramą valstybėms narėms kuriant koordinuotas strategijas visiems migracijos aspektams, informacijos ir geriausios praktikos mainams, taip pat bendradarbiavimui tarp skirtingų administracijų ir valdymo lygmenų ir tarp valstybių narių; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad fondas turėtų teikti paramą valstybėms narėms kuriant koordinuotas strategijas visiems migracijos aspektams, informacijos ir geriausios praktikos mainams, taip pat bendradarbiavimui tarp skirtingų administracijų ir valdymo lygmenų ir tarp valstybių narių;

| 12. | šiuo požiūriu pažymi, kad, kalbant apie lėšų skyrimą valstybėms narėms, pasiūlyme nustatyta paskirstymo formulė, atitinkanti įvairių valstybių narių poreikius ir sunkumus trijose pagrindinėse srityse: prieglobsčio (30 %), teisėtos migracijos ir integracijos (30 %) kovos su neteisėta migracija, įskaitant grąžinimą (40 %); tačiau neaišku, kodėl šiems trims elementams siūlomas būtent toks lyginamasis svoris, todėl siūlo visoms sritims suteikti vienodą lyginamąjį svorį; |
| --- | --- |

12.

šiuo požiūriu pažymi, kad, kalbant apie lėšų skyrimą valstybėms narėms, pasiūlyme nustatyta paskirstymo formulė, atitinkanti įvairių valstybių narių poreikius ir sunkumus trijose pagrindinėse srityse: prieglobsčio (30 %), teisėtos migracijos ir integracijos (30 %) kovos su neteisėta migracija, įskaitant grąžinimą (40 %); tačiau neaišku, kodėl šiems trims elementams siūlomas būtent toks lyginamasis svoris, todėl siūlo visoms sritims suteikti vienodą lyginamąjį svorį;

| 13. | pripažįsta, kad veiksminga grąžinimo politika yra vienas svarbiausių visapusiško migracijos požiūrio elementų, todėl fondas turėtų remti bendrų grąžinimo standartų plėtojimą ir koordinuotą grąžinimo valdymą, visapusiškai laikantis ES teisės ir tarptautinių žmogaus teisių bei gerbiant susijusių asmenų orumą; taip pat turėtų būti remiamos priemonės trečiosiose šalyse, skirtos grąžinamų asmenų reintegracijai; |
| --- | --- |

13.

pripažįsta, kad veiksminga grąžinimo politika yra vienas svarbiausių visapusiško migracijos požiūrio elementų, todėl fondas turėtų remti bendrų grąžinimo standartų plėtojimą ir koordinuotą grąžinimo valdymą, visapusiškai laikantis ES teisės ir tarptautinių žmogaus teisių bei gerbiant susijusių asmenų orumą; taip pat turėtų būti remiamos priemonės trečiosiose šalyse, skirtos grąžinamų asmenų reintegracijai;

| 14. | šiomis aplinkybėmis, ragina valstybes nares teikti pirmenybę savanoriškam grįžimui, kuris yra naudingas tiek grąžinamiems asmenims, tiek išsiunčiančių ir priimančių šalių valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

14.

šiomis aplinkybėmis, ragina valstybes nares teikti pirmenybę savanoriškam grįžimui, kuris yra naudingas tiek grąžinamiems asmenims, tiek išsiunčiančių ir priimančių šalių valdžios institucijoms;

| 15. | pritaria, kad fondas turėtų padėti valstybėms narėms įgyvendinti Direktyvą 2009/52/EB, kuria draudžiamas neteisėtai esančių trečiųjų šalių piliečių įdarbinimas ir numatyta sankcijų šio draudimo nesilaikantiems darbdaviams, ir Direktyvą 2011/36/ES, kuria nustatomos pagalbos ir paramos prekybos žmonėmis aukoms bei jų apsaugos nuostatos; |
| --- | --- |

15.

pritaria, kad fondas turėtų padėti valstybėms narėms įgyvendinti Direktyvą 2009/52/EB, kuria draudžiamas neteisėtai esančių trečiųjų šalių piliečių įdarbinimas ir numatyta sankcijų šio draudimo nesilaikantiems darbdaviams, ir Direktyvą 2011/36/ES, kuria nustatomos pagalbos ir paramos prekybos žmonėmis aukoms bei jų apsaugos nuostatos;

| 16. | apgailestauja, kad nuo šiol panaikinamas reikalavimas valstybėms narėms skirti 20 % turimų lėšų prieglobsčio veiksmams ir 20 % integracijos veiksmams, todėl kyla pavojus, kad prioritetas bus teikiamas kovai su neteisėta migracija, o ne kitoms sritims; todėl ragina sugrąžinti šiuos būtiniausius asignavimų ir išlaidų reikalavimus; |
| --- | --- |

16.

apgailestauja, kad nuo šiol panaikinamas reikalavimas valstybėms narėms skirti 20 % turimų lėšų prieglobsčio veiksmams ir 20 % integracijos veiksmams, todėl kyla pavojus, kad prioritetas bus teikiamas kovai su neteisėta migracija, o ne kitoms sritims; todėl ragina sugrąžinti šiuos būtiniausius asignavimų ir išlaidų reikalavimus;

| 17. | mano, jog decentralizuotas bendradarbiavimas gali atlikti svarbų vaidmenį stiprinant gerą valdymą kilmės ir tranzito šalyse ir taip sumažinti migracijos srautus. Tokios priemonės kaip Nikosijos iniciatyva gebėjimams stiprinti Libijos savivaldybėse rodo, kaip vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimas gali skatinti stabilumą ir klestėjimą mūsų kaimynystėje; |
| --- | --- |

17.

mano, jog decentralizuotas bendradarbiavimas gali atlikti svarbų vaidmenį stiprinant gerą valdymą kilmės ir tranzito šalyse ir taip sumažinti migracijos srautus. Tokios priemonės kaip Nikosijos iniciatyva gebėjimams stiprinti Libijos savivaldybėse rodo, kaip vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimas gali skatinti stabilumą ir klestėjimą mūsų kaimynystėje;

| 18. | pakartoja savo vaidmenį sudarant palankesnes sąlygas vietos ir regionų valdžios institucijų dialogui ir bendradarbiavimui su migrantų kilmės ir tranzito šalimis, pavyzdžiui, per esamus organus ir platformas (ARLEM, CORLEAP, jungtinius konsultacinius komitetus ir darbo grupes), kad būtų pasiekti AMF tikslai. |
| --- | --- |

18.

pakartoja savo vaidmenį sudarant palankesnes sąlygas vietos ir regionų valdžios institucijų dialogui ir bendradarbiavimui su migrantų kilmės ir tranzito šalimis, pavyzdžiui, per esamus organus ir platformas (ARLEM, CORLEAP, jungtinius konsultacinius komitetus ir darbo grupes), kad būtų pasiekti AMF tikslai.

| 19. | yra įsitikinęs, kad valstybės narės turėtų būti raginamos dalį savo programos asignavimo skirti visų pirma:–






  — | vietos ir regionų valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės įgyvendinamoms integracijos priemonėms, |
| --- | --- | --- |

19.

yra įsitikinęs, kad valstybės narės turėtų būti raginamos dalį savo programos asignavimo skirti visų pirma:–

—

vietos ir regionų valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės įgyvendinamoms integracijos priemonėms,

| — | veiksmams, kuriais siekiama sukurti veiksmingas pakaitines sulaikymo priemones, |
| --- | --- |

—

veiksmams, kuriais siekiama sukurti veiksmingas pakaitines sulaikymo priemones,

| — | remiamo savanoriško grįžimo ir reintegracijos programoms ir susijusiai veiklai, |
| --- | --- |

—

remiamo savanoriško grįžimo ir reintegracijos programoms ir susijusiai veiklai,

| — | priemonėms, skirtoms specialių priėmimo ir (arba) procedūrinių poreikių turintiems pažeidžiamiems tarptautinės apsaugos prašytojams, ypač vaikams, visų pirma nelydimiems, |
| --- | --- |

—

priemonėms, skirtoms specialių priėmimo ir (arba) procedūrinių poreikių turintiems pažeidžiamiems tarptautinės apsaugos prašytojams, ypač vaikams, visų pirma nelydimiems,

| 20. | palankiai vertina siūlomą pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju sistemą, kuri sudaro galimybę valstybėms narėms atremti iššūkius, susijusius su dideliais arba neproporcingais atvykstančių trečiųjų šalių piliečių srautais, visų pirma, jei tai susiję su pažeidžiamais asmenimis, pavyzdžiui, nelydymais nepilnamečiais. |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina siūlomą pagalbos ekstremaliosios situacijos atveju sistemą, kuri sudaro galimybę valstybėms narėms atremti iššūkius, susijusius su dideliais arba neproporcingais atvykstančių trečiųjų šalių piliečių srautais, visų pirma, jei tai susiję su pažeidžiamais asmenimis, pavyzdžiui, nelydymais nepilnamečiais.

| 21. | mano, jog siūlomas teisės aktas turi aiškią Europos pridėtinę vertę, taigi pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. |
| --- | --- |

21.

mano, jog siūlomas teisės aktas turi aiškią Europos pridėtinę vertę, taigi pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus.

2018 m. spalio 9 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 461/156 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 461/156

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl reglamento dėl Aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE), kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013

(2018/C 461/14)

| Pranešėjas: | Marco DUS (IT/PES), Vittorio Veneto (Trevizo provincija) savivaldybės tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Pasiūlymas dėl reglamento dėl Aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE), kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013
  COM(2018) 385 final – 2018/0209(COD) |

Pranešėjas:

Marco DUS (IT/PES), Vittorio Veneto (Trevizo provincija) savivaldybės tarybos narys

Pamatinis dokumentas:

Pasiūlymas dėl reglamento dėl Aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE), kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013

COM(2018) 385 final – 2018/0209(COD)

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | kad būtų pasiekti bendrieji tikslai, labai svarbu įgyvendinti žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinį (1), 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją (2), (3), (4), Sąjungos gamtos teisės aktus (5) ir su tuo susijusią politiką (6)

  ,

   (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10). |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(6)

kad būtų pasiekti bendrieji tikslai, labai svarbu įgyvendinti žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinį (1), 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją (2), (3), (4), Sąjungos gamtos teisės aktus (5) ir su tuo susijusią politiką (6)

  ,

   (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10).

| (6) | kad būtų pasiekti bendrieji tikslai, labai svarbu įgyvendinti žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinį (1), 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją (2), (3), (4),
  Sąjungos septintąją aplinkos apsaugos veiksmų programą iki 2020 m. ir galimai ją pakeisiančią programą

   (5), Sąjungos gamtos teisės aktus (6) ir su tuo susijusią politiką (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10)

  ],

   (11)

  ,

   (12)

  ,

   (13)

  ,

   (14)

  ,

   (15); |
| --- | --- |

(6)

kad būtų pasiekti bendrieji tikslai, labai svarbu įgyvendinti žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinį (1), 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją (2), (3), (4),
  Sąjungos septintąją aplinkos apsaugos veiksmų programą iki 2020 m. ir galimai ją pakeisiančią programą

   (5), Sąjungos gamtos teisės aktus (6) ir su tuo susijusią politiką (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10)

  ],

   (11)

  ,

   (12)

  ,

   (13)

  ,

   (14)

  ,

   (15);

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

2 pakeitimas

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | siekdama laikytis pagal Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos prisiimtų įsipareigojimų Sąjunga turi tapti energiją efektyviai vartojančia, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimato kaitos poveikiui atsparia visuomene. Tam reikia imtis specialiai sektoriams, labiausiai prisidedantiems prie dabartinio išskiriamo CO2 lygio ir taršos, skirtų veiksmų, kuriais būtų padedama įgyvendinti 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją ir valstybių narių integruotus nacionalinius energetikos ir klimato sričių veiksmų planus, taip pat pasirengti Sąjungos ilgalaikei klimato ir energetikos strategijai, galiosiančiai iki amžiaus vidurio. Taip pat, siekiant mažinti pažeidžiamumą dėl neigiamo klimato kaitos poveikio, į Programą turėtų būti įtrauktos priemonės, kuriomis padedama įgyvendinti Sąjungos prisitaikymo prie klimato kaitos politiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(7)

siekdama laikytis pagal Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos prisiimtų įsipareigojimų Sąjunga turi tapti energiją efektyviai vartojančia, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimato kaitos poveikiui atsparia visuomene. Tam reikia imtis specialiai sektoriams, labiausiai prisidedantiems prie dabartinio išskiriamo CO2 lygio ir taršos, skirtų veiksmų, kuriais būtų padedama įgyvendinti 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją ir valstybių narių integruotus nacionalinius energetikos ir klimato sričių veiksmų planus, taip pat pasirengti Sąjungos ilgalaikei klimato ir energetikos strategijai, galiosiančiai iki amžiaus vidurio. Taip pat, siekiant mažinti pažeidžiamumą dėl neigiamo klimato kaitos poveikio, į Programą turėtų būti įtrauktos priemonės, kuriomis padedama įgyvendinti Sąjungos prisitaikymo prie klimato kaitos politiką;

| (7) | siekdama laikytis pagal Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos prisiimtų įsipareigojimų Sąjunga turi tapti energiją efektyviai vartojančia, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimato kaitos poveikiui atsparia visuomene. Tam reikia imtis specialiai sektoriams, labiausiai prisidedantiems prie dabartinio išskiriamo CO2 lygio ir taršos, skirtų veiksmų, kuriais būtų padedama įgyvendinti 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją ir valstybių narių integruotus nacionalinius energetikos ir klimato sričių veiksmų planus, taip pat pasirengti Sąjungos ilgalaikei klimato ir energetikos strategijai, galiosiančiai iki amžiaus vidurio. Taip pat, siekiant mažinti pažeidžiamumą dėl neigiamo klimato kaitos poveikio, į Programą turėtų būti įtrauktos priemonės, kuriomis padedama įgyvendinti Sąjungos prisitaikymo prie klimato kaitos politiką; |
| --- | --- |

(7)

siekdama laikytis pagal Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos prisiimtų įsipareigojimų Sąjunga turi tapti energiją efektyviai vartojančia, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimato kaitos poveikiui atsparia visuomene. Tam reikia imtis specialiai sektoriams, labiausiai prisidedantiems prie dabartinio išskiriamo CO2 lygio ir taršos, skirtų veiksmų, kuriais būtų padedama įgyvendinti 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją ir valstybių narių integruotus nacionalinius energetikos ir klimato sričių veiksmų planus, taip pat pasirengti Sąjungos ilgalaikei klimato ir energetikos strategijai, galiosiančiai iki amžiaus vidurio. Taip pat, siekiant mažinti pažeidžiamumą dėl neigiamo klimato kaitos poveikio, į Programą turėtų būti įtrauktos priemonės, kuriomis padedama įgyvendinti Sąjungos prisitaikymo prie klimato kaitos politiką;

Paaiškinimas

Žodis „atspari“ šiame kontekste yra tinkamesnis, nes kalbama apie prisitaikymą. Vertėjo pastaba. Šis pakeitimas teksto redakcijai lietuvių kalba, kur jau vartojamas žodis „atspari“, netaikomas.

3 pakeitimas

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | perėjimas prie švarios energijos yra svarbus indėlis švelninant klimato kaitą ir juo teikiama papildomos naudos aplinkai. Į Programą turėtų būti integruoti gebėjimų stiprinimo veiksmai, kuriais remiamas perėjimas prie švarios energijos, iki 2020 m. finansuojamas pagal iniciatyvą „Horizontas 2020“, nes tų veiksmų tikslas yra ne finansuoti kompetencijos didinimą ir kurti inovacijas, bet palengvinti jau esamų technologijų, kuriomis galima padėti švelninti klimato kaitą, naudojimą. Šią gebėjimų stiprinimo veiklą įtraukus į Programą, atsirastų paprogramių sinergijos potencialas ir apskritai padidėtų ES finansavimo nuoseklumas. Todėl turėtų būti renkami ir skleidžiami duomenys apie LIFE projektų, įskaitant programą „Europos horizontas“ ir prieš jas buvusias programas, esamų mokslinių tyrimų ir inovacinių sprendimų naudojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(8)

perėjimas prie švarios energijos yra svarbus indėlis švelninant klimato kaitą ir juo teikiama papildomos naudos aplinkai. Į Programą turėtų būti integruoti gebėjimų stiprinimo veiksmai, kuriais remiamas perėjimas prie švarios energijos, iki 2020 m. finansuojamas pagal iniciatyvą „Horizontas 2020“, nes tų veiksmų tikslas yra ne finansuoti kompetencijos didinimą ir kurti inovacijas, bet palengvinti jau esamų technologijų, kuriomis galima padėti švelninti klimato kaitą, naudojimą. Šią gebėjimų stiprinimo veiklą įtraukus į Programą, atsirastų paprogramių sinergijos potencialas ir apskritai padidėtų ES finansavimo nuoseklumas. Todėl turėtų būti renkami ir skleidžiami duomenys apie LIFE projektų, įskaitant programą „Europos horizontas“ ir prieš jas buvusias programas, esamų mokslinių tyrimų ir inovacinių sprendimų naudojimą;

| (8) | perėjimas prie švarios energijos yra svarbus indėlis švelninant klimato kaitą ir juo teikiama papildomos naudos aplinkai. Į Programą,
  paliekant tą patį bendro finansavimo koeficientą
  , turėtų būti integruoti gebėjimų stiprinimo veiksmai, kuriais remiamas perėjimas prie švarios energijos, iki 2020 m. finansuojamas pagal iniciatyvą „Horizontas 2020“, nes tų veiksmų tikslas yra ne finansuoti kompetencijos didinimą ir kurti inovacijas, bet palengvinti jau esamų technologijų, kuriomis galima padėti švelninti klimato kaitą, naudojimą. Šią gebėjimų stiprinimo veiklą įtraukus į Programą, atsirastų paprogramių sinergijos potencialas ir apskritai padidėtų ES finansavimo nuoseklumas. Todėl turėtų būti renkami ir skleidžiami duomenys apie LIFE projektų, įskaitant programą „Europos horizontas“ ir prieš jas buvusias programas, esamų mokslinių tyrimų ir inovacinių sprendimų naudojimą; |
| --- | --- |

(8)

perėjimas prie švarios energijos yra svarbus indėlis švelninant klimato kaitą ir juo teikiama papildomos naudos aplinkai. Į Programą,
  paliekant tą patį bendro finansavimo koeficientą
  , turėtų būti integruoti gebėjimų stiprinimo veiksmai, kuriais remiamas perėjimas prie švarios energijos, iki 2020 m. finansuojamas pagal iniciatyvą „Horizontas 2020“, nes tų veiksmų tikslas yra ne finansuoti kompetencijos didinimą ir kurti inovacijas, bet palengvinti jau esamų technologijų, kuriomis galima padėti švelninti klimato kaitą, naudojimą. Šią gebėjimų stiprinimo veiklą įtraukus į Programą, atsirastų paprogramių sinergijos potencialas ir apskritai padidėtų ES finansavimo nuoseklumas. Todėl turėtų būti renkami ir skleidžiami duomenys apie LIFE projektų, įskaitant programą „Europos horizontas“ ir prieš jas buvusias programas, esamų mokslinių tyrimų ir inovacinių sprendimų naudojimą;

Paaiškinimas

Pagal programą „Horizontas 2020“ regionams ir miestams tenkančio bendro finansavimo dalis sudaro 100 %

4 pakeitimas

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | švarios energijos teisės aktų poveikio vertinimuose nustatyta, kad Sąjungos energetikos tikslams iki 2030 m. pasiekti 2021–2030 m. kasmet reikės papildomai investuoti 177 mlrd. EUR. Didžiausi atotrūkiai yra susiję su investicijomis į pastatų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą (efektyvus energijos vartojimas ir
  nedidelio masto
  atsinaujinantieji energijos ištekliai), kai kapitalą reikia nukreipti labai įvairiose srityse įgyvendinamiems projektams. Vienas iš perėjimo prie švarios energijos paprogramės tikslų yra stiprinti projektų plėtojimo ir telkimo gebėjimus, ir tuo taip pat padėti panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas bei skatinti investicijas į švarią energiją, taip pat ir taikant fondo „InvestEU“ finansines priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(9)

švarios energijos teisės aktų poveikio vertinimuose nustatyta, kad Sąjungos energetikos tikslams iki 2030 m. pasiekti 2021–2030 m. kasmet reikės papildomai investuoti 177 mlrd. EUR. Didžiausi atotrūkiai yra susiję su investicijomis į pastatų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą (efektyvus energijos vartojimas ir
  nedidelio masto
  atsinaujinantieji energijos ištekliai), kai kapitalą reikia nukreipti labai įvairiose srityse įgyvendinamiems projektams. Vienas iš perėjimo prie švarios energijos paprogramės tikslų yra stiprinti projektų plėtojimo ir telkimo gebėjimus, ir tuo taip pat padėti panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas bei skatinti investicijas į švarią energiją, taip pat ir taikant fondo „InvestEU“ finansines priemones;

| (9) | švarios energijos teisės aktų poveikio vertinimuose nustatyta, kad Sąjungos energetikos tikslams iki 2030 m. pasiekti 2021–2030 m. kasmet reikės papildomai investuoti 177 mlrd. EUR. Didžiausi atotrūkiai yra susiję su investicijomis į pastatų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą (efektyvus energijos vartojimas ir
  decentralizuoti
  atsinaujinantieji energijos ištekliai
  , bet kokio tipo energijos vartojimui, visų pirma skirti energijai, naudojamai šildymui ir oro kondicionavimui
  ), kai kapitalą reikia nukreipti labai įvairiose srityse įgyvendinamiems projektams,
  pavyzdžiui, skatinant bandomuosius projektus nedidelėse miestų aglomeracijose ir gyvenvietėse bei atskiruose gyvenamuosiuose namuose kaimo vietovėse.
  Vienas iš perėjimo prie švarios energijos paprogramės tikslų yra stiprinti projektų plėtojimo ir telkimo gebėjimus, ir tuo taip pat padėti panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas bei skatinti investicijas į švarią energiją, taip pat ir taikant fondo „InvestEU“ finansines priemones; |
| --- | --- |

(9)

švarios energijos teisės aktų poveikio vertinimuose nustatyta, kad Sąjungos energetikos tikslams iki 2030 m. pasiekti 2021–2030 m. kasmet reikės papildomai investuoti 177 mlrd. EUR. Didžiausi atotrūkiai yra susiję su investicijomis į pastatų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą (efektyvus energijos vartojimas ir
  decentralizuoti
  atsinaujinantieji energijos ištekliai
  , bet kokio tipo energijos vartojimui, visų pirma skirti energijai, naudojamai šildymui ir oro kondicionavimui
  ), kai kapitalą reikia nukreipti labai įvairiose srityse įgyvendinamiems projektams,
  pavyzdžiui, skatinant bandomuosius projektus nedidelėse miestų aglomeracijose ir gyvenvietėse bei atskiruose gyvenamuosiuose namuose kaimo vietovėse.
  Vienas iš perėjimo prie švarios energijos paprogramės tikslų yra stiprinti projektų plėtojimo ir telkimo gebėjimus, ir tuo taip pat padėti panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas bei skatinti investicijas į švarią energiją, taip pat ir taikant fondo „InvestEU“ finansines priemones;

Paaiškinimas

Statybų sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas yra itin svarbus žingsnis siekiant ES klimato ir energetikos tikslų ir, kartu, siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų. Vis dėlto manoma, kad svarbu daugiau dėmesio skirti energijai, vartojamai šildymui ir oro kondicionavimui, kadangi ji sudaro didelę Europoje suvartojamos energijos dalį.

5 pakeitimas

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | Sąjungos naujausiame aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros dokumentų rinkinyje (1) nurodyta, kad reikia didžiulės pažangos, siekiant paspartinti Sąjungos aplinkos acquis įgyvendinimą ir padidinti aplinkos ir klimato tikslų integravimą į kitų sričių politiką. Todėl Programa turėtų paskatinti reikiamą pažangą plėtojant, bandant ir pakartojant naujus metodus; remiant politikos plėtojimą, stebėseną ir peržiūrą; didinant suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą; telkiant investicijas iš įvairių Sąjungos investicinių programų arba kitų finansinių šaltinių, taip pat remiant veiksmus, kuriais siekiama įveikti įvairias pagrindinių planų, reikalaujamų aplinkos teisės aktais, veiksmingo įgyvendinimo kliūtis; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(12)

Sąjungos naujausiame aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros dokumentų rinkinyje (1) nurodyta, kad reikia didžiulės pažangos, siekiant paspartinti Sąjungos aplinkos acquis įgyvendinimą ir padidinti aplinkos ir klimato tikslų integravimą į kitų sričių politiką. Todėl Programa turėtų paskatinti reikiamą pažangą plėtojant, bandant ir pakartojant naujus metodus; remiant politikos plėtojimą, stebėseną ir peržiūrą; didinant suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą; telkiant investicijas iš įvairių Sąjungos investicinių programų arba kitų finansinių šaltinių, taip pat remiant veiksmus, kuriais siekiama įveikti įvairias pagrindinių planų, reikalaujamų aplinkos teisės aktais, veiksmingo įgyvendinimo kliūtis;

| (12) | Sąjungos naujausiame aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros dokumentų rinkinyje (1) nurodyta, kad reikia didžiulės pažangos, siekiant paspartinti Sąjungos aplinkos acquis įgyvendinimą ir padidinti aplinkos ir klimato tikslų integravimą į kitų sričių politiką. Todėl Programa turėtų paskatinti reikiamą pažangą plėtojant, bandant ir pakartojant naujus metodus; remiant politikos plėtojimą,
  vertinimą,
  stebėseną ir peržiūrą;
  skatinant didesnį informuotumą ir komunikaciją; plėtojant gerą valdymą;
  didinant suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą
  siekiant padidinti atsparumą pasauliniams pokyčiams
  ; telkiant investicijas iš įvairių Sąjungos investicinių programų arba kitų finansinių šaltinių, taip pat remiant veiksmus, kuriais siekiama įveikti įvairias pagrindinių planų, reikalaujamų aplinkos teisės aktais, veiksmingo įgyvendinimo kliūtis; |
| --- | --- |

(12)

Sąjungos naujausiame aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros dokumentų rinkinyje (1) nurodyta, kad reikia didžiulės pažangos, siekiant paspartinti Sąjungos aplinkos acquis įgyvendinimą ir padidinti aplinkos ir klimato tikslų integravimą į kitų sričių politiką. Todėl Programa turėtų paskatinti reikiamą pažangą plėtojant, bandant ir pakartojant naujus metodus; remiant politikos plėtojimą,
  vertinimą,
  stebėseną ir peržiūrą;
  skatinant didesnį informuotumą ir komunikaciją; plėtojant gerą valdymą;
  didinant suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą
  siekiant padidinti atsparumą pasauliniams pokyčiams
  ; telkiant investicijas iš įvairių Sąjungos investicinių programų arba kitų finansinių šaltinių, taip pat remiant veiksmus, kuriais siekiama įveikti įvairias pagrindinių planų, reikalaujamų aplinkos teisės aktais, veiksmingo įgyvendinimo kliūtis;

Paaiškinimas

Geresnis valdymas, visų pirma didinant informuotumą ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, labai svarbus norint pasiekti aplinkos tikslus. Šie prioritetai yra aiškiai nurodyti ankstesnėje LIFE programoje ir, Regionų komiteto nuomone, jų turėtų būti laikomasi ir toliau.

6 pakeitimas

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | savanoriška biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų Europos užjūrio teritorijų (BEST) schema skatinama biologinės įvairovės, įskaitant jūrų biologinę įvairovę, išsaugojimas ir tausus ekosisteminių paslaugų, įskaitant ekosistemomis grindžiamą požiūrį į prisitaikymą prie klimato kaitos poveikio ir klimato kaitos švelninimą, naudojimas Sąjungos atokiausiuose regionuose ir užjūrio šalyse bei teritorijose. BEST padėjo geriau suvokti atokiausių regionų ir užjūrio šalių bei teritorijų svarbą siekiant biologinę įvairovę išsaugoti visame pasaulyje. Savo 2017 ir 2018 m. ministrų deklaracijose užsienio šalys ir teritorijos pareiškė esančios dėkingos už šią mažų dotacijų, skirtų biologinei įvairovei, schemą. Tinkama leisti, kad pagal Programą toliau būtų finansuojamos mažos dotacijos biologinei įvairovei ir atokiausiuose regionuose, ir užjūrio šalyse bei teritorijose; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(15)

savanoriška biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų Europos užjūrio teritorijų (BEST) schema skatinama biologinės įvairovės, įskaitant jūrų biologinę įvairovę, išsaugojimas ir tausus ekosisteminių paslaugų, įskaitant ekosistemomis grindžiamą požiūrį į prisitaikymą prie klimato kaitos poveikio ir klimato kaitos švelninimą, naudojimas Sąjungos atokiausiuose regionuose ir užjūrio šalyse bei teritorijose. BEST padėjo geriau suvokti atokiausių regionų ir užjūrio šalių bei teritorijų svarbą siekiant biologinę įvairovę išsaugoti visame pasaulyje. Savo 2017 ir 2018 m. ministrų deklaracijose užsienio šalys ir teritorijos pareiškė esančios dėkingos už šią mažų dotacijų, skirtų biologinei įvairovei, schemą. Tinkama leisti, kad pagal Programą toliau būtų finansuojamos mažos dotacijos biologinei įvairovei ir atokiausiuose regionuose, ir užjūrio šalyse bei teritorijose;

| (15) | savanoriška biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų Europos užjūrio teritorijų (BEST) schema skatinama biologinės įvairovės, įskaitant jūrų biologinę įvairovę, išsaugojimas ir tausus ekosisteminių paslaugų, įskaitant ekosistemomis grindžiamą požiūrį į prisitaikymą prie klimato kaitos poveikio ir klimato kaitos švelninimą, naudojimas Sąjungos atokiausiuose regionuose ir užjūrio šalyse bei teritorijose. BEST padėjo geriau suvokti atokiausių regionų ir užjūrio šalių bei teritorijų svarbą siekiant biologinę įvairovę išsaugoti visame pasaulyje. Savo 2017 ir 2018 m. ministrų deklaracijose užsienio šalys ir teritorijos pareiškė esančios dėkingos už šią mažų dotacijų, skirtų biologinei įvairovei, schemą. Tinkama, kad pagal Programą toliau būtų finansuojamos dotacijos biologinei įvairovei ir atokiausiuose regionuose, ir užjūrio šalyse bei teritorijose
  , atsižvelgiant į sustiprintos ir atnaujintos strateginės partnerystės su ES atokiausiais regionais tikslus ir priemones

   (1); |
| --- | --- |

(15)

savanoriška biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų Europos užjūrio teritorijų (BEST) schema skatinama biologinės įvairovės, įskaitant jūrų biologinę įvairovę, išsaugojimas ir tausus ekosisteminių paslaugų, įskaitant ekosistemomis grindžiamą požiūrį į prisitaikymą prie klimato kaitos poveikio ir klimato kaitos švelninimą, naudojimas Sąjungos atokiausiuose regionuose ir užjūrio šalyse bei teritorijose. BEST padėjo geriau suvokti atokiausių regionų ir užjūrio šalių bei teritorijų svarbą siekiant biologinę įvairovę išsaugoti visame pasaulyje. Savo 2017 ir 2018 m. ministrų deklaracijose užsienio šalys ir teritorijos pareiškė esančios dėkingos už šią mažų dotacijų, skirtų biologinei įvairovei, schemą. Tinkama, kad pagal Programą toliau būtų finansuojamos dotacijos biologinei įvairovei ir atokiausiuose regionuose, ir užjūrio šalyse bei teritorijose
  , atsižvelgiant į sustiprintos ir atnaujintos strateginės partnerystės su ES atokiausiais regionais tikslus ir priemones

   (1);

Paaiškinimas

Tekstas išdėstomas aiškiau.

7 pakeitimas

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | Sąjungos ilgalaikis oro politikos tikslas yra pasiekti tokį oro kokybės lygį, kuriam esant nebūtų daromas neigiamas poveikis ir nekiltų rizika žmonių sveikatai. Visuomenė labai gerai žino apie didžiulę oro taršą, ir piliečiai tikisi valdžios institucijų veiksmų. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/2284 pabrėžiama Sąjungos teikiamo finansavimo svarba siekiant švaraus oro tikslų. Todėl pagal Programą turėtų būti remiami projektai, įskaitant strateginius integruotuosius projektus, teikiantys galimybių papildyti viešąjį ir privatųjį finansavimą, kad jie būtų gerosios patirties pavyzdžiai ir oro kokybės planų bei teisės aktų įgyvendinimo skatinamoji priemonė vietos, regioniniu, kelių regionų, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(17)

Sąjungos ilgalaikis oro politikos tikslas yra pasiekti tokį oro kokybės lygį, kuriam esant nebūtų daromas neigiamas poveikis ir nekiltų rizika žmonių sveikatai. Visuomenė labai gerai žino apie didžiulę oro taršą, ir piliečiai tikisi valdžios institucijų veiksmų. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/2284 pabrėžiama Sąjungos teikiamo finansavimo svarba siekiant švaraus oro tikslų. Todėl pagal Programą turėtų būti remiami projektai, įskaitant strateginius integruotuosius projektus, teikiantys galimybių papildyti viešąjį ir privatųjį finansavimą, kad jie būtų gerosios patirties pavyzdžiai ir oro kokybės planų bei teisės aktų įgyvendinimo skatinamoji priemonė vietos, regioniniu, kelių regionų, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis;

| (17) | Sąjungos ilgalaikis oro politikos tikslas yra pasiekti tokį oro kokybės lygį, kuriam esant nebūtų daromas neigiamas poveikis ir nekiltų rizika žmonių sveikatai. Visuomenė labai gerai žino apie didžiulę oro taršą, ir piliečiai tikisi valdžios institucijų veiksmų. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/2284 pabrėžiama Sąjungos teikiamo finansavimo svarba siekiant švaraus oro tikslų. Todėl pagal Programą turėtų būti remiami projektai, įskaitant strateginius integruotuosius projektus, teikiantys galimybių papildyti viešąjį ir privatųjį finansavimą, kad jie būtų gerosios patirties pavyzdžiai ir oro kokybės planų bei teisės aktų įgyvendinimo skatinamoji priemonė vietos, regioniniu, kelių regionų, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis;
  Šios pastangos, skirtos pagerinti oro kokybę, turėtų derėti su reikalavimais sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir su ilgalaike būtinybe mažinti visos Europos ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, iškastiniu kuru grindžiamą energijos infrastruktūrą palaipsniui keičiant atsinaujinančiaisiais ištekliais grindžiama infrastruktūra, jeigu tai techniškai ir ekonomiškai įmanoma. |
| --- | --- |

(17)

Sąjungos ilgalaikis oro politikos tikslas yra pasiekti tokį oro kokybės lygį, kuriam esant nebūtų daromas neigiamas poveikis ir nekiltų rizika žmonių sveikatai. Visuomenė labai gerai žino apie didžiulę oro taršą, ir piliečiai tikisi valdžios institucijų veiksmų. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/2284 pabrėžiama Sąjungos teikiamo finansavimo svarba siekiant švaraus oro tikslų. Todėl pagal Programą turėtų būti remiami projektai, įskaitant strateginius integruotuosius projektus, teikiantys galimybių papildyti viešąjį ir privatųjį finansavimą, kad jie būtų gerosios patirties pavyzdžiai ir oro kokybės planų bei teisės aktų įgyvendinimo skatinamoji priemonė vietos, regioniniu, kelių regionų, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis;
  Šios pastangos, skirtos pagerinti oro kokybę, turėtų derėti su reikalavimais sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir su ilgalaike būtinybe mažinti visos Europos ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, iškastiniu kuru grindžiamą energijos infrastruktūrą palaipsniui keičiant atsinaujinančiaisiais ištekliais grindžiama infrastruktūra, jeigu tai techniškai ir ekonomiškai įmanoma.

Paaiškinimas

Oro kokybė yra tiesiogiai susijusi su iškastinio kuro deginimu transportui, šildymui ir oro kondicionavimui ir apskritai elektros energijos gamybai. Todėl šių sektorių priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas turi tiesioginį poveikį oro kokybei ir piliečių sveikatai. Programa LIFE turėtų apsvarstyti galimybes sumažinti išmetamųjų dujinių teršalų kiekį tokiuose projektuose. Tais atvejais, kai yra atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais grindžiama alternatyva, programa LIFE turėtų skatinti šią iniciatyvą, o ne keisti daug šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetančią įrangą efektyvesne, tačiau vis tiek iškastinį kurą naudojančia įranga, jeigu investicija yra ir ekonomiškai efektyvi.

8 pakeitimas

Nauja 17a konstatuojamoji dalis, po 17 konstatuojamosios dalies

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17a) | ypatingą dėmesį reikėtų skirti skatinimui atsisakyti oro taršos šaltinių, visų pirma labiausiai teršiantį iškastinį kurą naudojančių įrenginių namų šildymui ir elektrinių. Siekiant spręsti oro taršos problemą reikėtų sutelkti pastangas perėjimui prie atsinaujinančiųjų ir kitų švarių energijos išteklių, pirmenybę teikiant vidutinės trukmės ir (arba) ilgalaikei perspektyvai; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(17a)

ypatingą dėmesį reikėtų skirti skatinimui atsisakyti oro taršos šaltinių, visų pirma labiausiai teršiantį iškastinį kurą naudojančių įrenginių namų šildymui ir elektrinių. Siekiant spręsti oro taršos problemą reikėtų sutelkti pastangas perėjimui prie atsinaujinančiųjų ir kitų švarių energijos išteklių, pirmenybę teikiant vidutinės trukmės ir (arba) ilgalaikei perspektyvai;

Paaiškinimas

ES gyvenamųjų namų šildymas anglimis yra svarbus oro taršos šaltinis ir turi neigiamą poveikį piliečių sveikatai. Kai techniškai ir finansiškai įmanoma, reikėtų skatinti perėjimą prie atsinaujinančiųjų ir kitų švarių energijos išteklių, atsižvelgiant į statybos sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus, kaip numatyta Direktyvoje dėl pastatų energinio naudingumo.

9 pakeitimas

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | siekiant geriau valdyti aplinkos, klimato kaitos ir atitinkamus perėjimo prie švarios energijos klausimus, reikia įtraukti pilietinę visuomenę, o tam reikia geriau informuoti visuomenę, įtraukti vartotojus ir plėsti suinteresuotųjų subjektų, įskaitant nevyriausybines organizacijas, dalyvavimą vykstant konsultacijoms dėl atitinkamos politikos ir įgyvendinant tą politiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(20)

siekiant geriau valdyti aplinkos, klimato kaitos ir atitinkamus perėjimo prie švarios energijos klausimus, reikia įtraukti pilietinę visuomenę, o tam reikia geriau informuoti visuomenę, įtraukti vartotojus ir plėsti suinteresuotųjų subjektų, įskaitant nevyriausybines organizacijas, dalyvavimą vykstant konsultacijoms dėl atitinkamos politikos ir įgyvendinant tą politiką;

| (20) | siekiant geriau valdyti aplinkos, klimato kaitos ir atitinkamus perėjimo prie švarios energijos klausimus, reikia įtraukti pilietinę visuomenę, o tam reikia geriau informuoti visuomenę,
  taip pat vykdant komunikacijos strategiją, kuri apimtų naujas medijas ir socialinius tinklus ir kuri skatintų vartotojų angažuotumą,
  ir plėsti suinteresuotųjų subjektų, įskaitant nevyriausybines organizacijas, dalyvavimą vykstant konsultacijoms dėl atitinkamos politikos ir įgyvendinant tą politiką
  . Be to, vietos ir regionų valdžios institucijų – pagal subsidiarumo principą arčiausiai piliečių esančio valdymo lygmens – dalyvavimas ir bendra atsakomybė, atsižvelgiant į šalių konferencijos Paryžiuje (Paryžiaus susitarime) miestams, regionų ir vietos valdžios institucijoms suteiktą pripažinimą, gali padėti pasiekti gerų rezultatų aplinkosaugos, energetikos ir klimato srityse, kaip rodo auganti „Merų pakto“ iniciatyvos ir kitų savivaldybių klimato ir aplinkos apsaugos tinklų sėkmė
  ; |
| --- | --- |

(20)

siekiant geriau valdyti aplinkos, klimato kaitos ir atitinkamus perėjimo prie švarios energijos klausimus, reikia įtraukti pilietinę visuomenę, o tam reikia geriau informuoti visuomenę,
  taip pat vykdant komunikacijos strategiją, kuri apimtų naujas medijas ir socialinius tinklus ir kuri skatintų vartotojų angažuotumą,
  ir plėsti suinteresuotųjų subjektų, įskaitant nevyriausybines organizacijas, dalyvavimą vykstant konsultacijoms dėl atitinkamos politikos ir įgyvendinant tą politiką
  . Be to, vietos ir regionų valdžios institucijų – pagal subsidiarumo principą arčiausiai piliečių esančio valdymo lygmens – dalyvavimas ir bendra atsakomybė, atsižvelgiant į šalių konferencijos Paryžiuje (Paryžiaus susitarime) miestams, regionų ir vietos valdžios institucijoms suteiktą pripažinimą, gali padėti pasiekti gerų rezultatų aplinkosaugos, energetikos ir klimato srityse, kaip rodo auganti „Merų pakto“ iniciatyvos ir kitų savivaldybių klimato ir aplinkos apsaugos tinklų sėkmė
  ;

Paaiškinimas

Svarbu aiškiai nurodyti, kad reikia modernios komunikacijos ir paminėti Merų pakto iniciatyvą, kuri jau yra pasaulinė ir labai sėkminga siekiant įtraukti tuos valdžios lygmenis, kurie yra arčiausiai piliečių, ir jiems suteikti daugiau galių.

10 pakeitimas

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | įgyvendinant Programą turėtų būti rengiami ir remiami rinkos dalyviai, gebantys pereiti prie švarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimatui atsparios ekonomikos, – tam reikėtų bandyti naujas verslo galimybes, atnaujinti profesinius įgūdžius, suteikti vartotojams galimybių gauti tvarius produktus ir paslaugas, įtraukti ir įgalinti įtaką darančius asmenis ir bandyti naujus metodus, kuriais būtų galima pritaikyti esamus procesus ir verslo aplinką. Siekiant remti platesnį tvarių sprendimų taikymą rinkoje, reikėtų skatinti plačiosios visuomenės pritarimą ir vartotojų įtraukimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(22)

įgyvendinant Programą turėtų būti rengiami ir remiami rinkos dalyviai, gebantys pereiti prie švarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimatui atsparios ekonomikos, – tam reikėtų bandyti naujas verslo galimybes, atnaujinti profesinius įgūdžius, suteikti vartotojams galimybių gauti tvarius produktus ir paslaugas, įtraukti ir įgalinti įtaką darančius asmenis ir bandyti naujus metodus, kuriais būtų galima pritaikyti esamus procesus ir verslo aplinką. Siekiant remti platesnį tvarių sprendimų taikymą rinkoje, reikėtų skatinti plačiosios visuomenės pritarimą ir vartotojų įtraukimą;

| (22) | įgyvendinant Programą turėtų būti rengiami ir remiami rinkos dalyviai, gebantys pereiti prie švarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimatui atsparios ekonomikos, – tam reikėtų bandyti naujas verslo galimybes, atnaujinti profesinius įgūdžius, suteikti vartotojams galimybių gauti tvarius produktus ir paslaugas, įtraukti ir įgalinti įtaką darančius asmenis ir bandyti naujus metodus, kuriais būtų galima pritaikyti esamus procesus ir verslo aplinką. Siekiant remti platesnį tvarių sprendimų taikymą rinkoje,
  ypač novatoriškų, tvarių ir atsinaujinančiosios energijos technologijų panaudojimą,
  reikėtų
  didinti bendrą informuotumą ir skleisti informaciją apie šias technologijas,
  siekiant skatinti plačiosios visuomenės pritarimą ir vartotojų įtraukimą; |
| --- | --- |

(22)

įgyvendinant Programą turėtų būti rengiami ir remiami rinkos dalyviai, gebantys pereiti prie švarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimatui atsparios ekonomikos, – tam reikėtų bandyti naujas verslo galimybes, atnaujinti profesinius įgūdžius, suteikti vartotojams galimybių gauti tvarius produktus ir paslaugas, įtraukti ir įgalinti įtaką darančius asmenis ir bandyti naujus metodus, kuriais būtų galima pritaikyti esamus procesus ir verslo aplinką. Siekiant remti platesnį tvarių sprendimų taikymą rinkoje,
  ypač novatoriškų, tvarių ir atsinaujinančiosios energijos technologijų panaudojimą,
  reikėtų
  didinti bendrą informuotumą ir skleisti informaciją apie šias technologijas,
  siekiant skatinti plačiosios visuomenės pritarimą ir vartotojų įtraukimą;

Paaiškinimas

Vystantis technologijoms, plečiantis rinkai ir (taip pat) didėjant visuomenės paramai, per pastaruosius 10 metų atsinaujinančiosios energijos sistemų įrengimo išlaidos labai sumažėjo. Turime toliau eiti šiuo keliu, kad iki galo būtų išplėtotas Europos energijos potencialas, eksploatuojami alternatyvūs energijos šaltiniai, kurie šiuo metu naudojami vis dar mažai (pavyzdžiui, jūrų arba geoterminė energija) ir didinama ES energetinė nepriklausomybė nuo trečiųjų šalių.

11 pakeitimas

Nauja 24a konstatuojamoji dalis, po 24 konstatuojamosios dalies

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | (24a) | atsižvelgiant į padidėjusį klimato kaitos sukeltų gaivalinių nelaimių skaičių ir nepakankamas jų prevencijos priemones, programa LIFE rems iniciatyvas, skirtas stiprinti atsparumo klimato kaitai strategijas siekiant reaguoti į su tuo susijusias nelaimes; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(24a)

atsižvelgiant į padidėjusį klimato kaitos sukeltų gaivalinių nelaimių skaičių ir nepakankamas jų prevencijos priemones, programa LIFE rems iniciatyvas, skirtas stiprinti atsparumo klimato kaitai strategijas siekiant reaguoti į su tuo susijusias nelaimes;

Paaiškinimas

Padaugėjo gaivalinių nelaimių ir nepakanka prevencijos priemonių, todėl labai svarbus programos LIFE indėlis siekiant remti iniciatyvas, skirtas stiprinti atsparumo klimato kaitai strategijas, kuriomis reaguojama į nelaimes.

12 pakeitimas

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | įgyvendinant Programą deramą dėmesį reikėtų skirti atokiausių regionų strategijai, atsižvelgiant į SESV 349 straipsnį ir specifinius tų regionų poreikius bei pažeidžiamumą. Taip pat reikėtų atsižvelgti ne tik į aplinkos, klimato ir atitinkamą perėjimo prie švarios energijos, bet į kitų sričių Sąjungos politiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(25)

įgyvendinant Programą deramą dėmesį reikėtų skirti atokiausių regionų strategijai, atsižvelgiant į SESV 349 straipsnį ir specifinius tų regionų poreikius bei pažeidžiamumą. Taip pat reikėtų atsižvelgti ne tik į aplinkos, klimato ir atitinkamą perėjimo prie švarios energijos, bet į kitų sričių Sąjungos politiką;

| (25) | įgyvendinant Programą deramą dėmesį reikėtų skirti atokiausių regionų strategijai, atsižvelgiant į SESV 349 straipsnį ir specifinius tų regionų poreikius bei pažeidžiamumą. Taip pat reikėtų atsižvelgti ne tik į aplinkos, klimato,
  žiedinės ekonomikos
  ir atitinkamą perėjimo prie švarios energijos, bet į kitų sričių Sąjungos politiką;


  Šios strategijos finansavimas turėtų būti konkrečiai ir atskirai įtrauktas į programą; |
| --- | --- |

(25)

įgyvendinant Programą deramą dėmesį reikėtų skirti atokiausių regionų strategijai, atsižvelgiant į SESV 349 straipsnį ir specifinius tų regionų poreikius bei pažeidžiamumą. Taip pat reikėtų atsižvelgti ne tik į aplinkos, klimato,
  žiedinės ekonomikos
  ir atitinkamą perėjimo prie švarios energijos, bet į kitų sričių Sąjungos politiką;

Šios strategijos finansavimas turėtų būti konkrečiai ir atskirai įtrauktas į programą;

Paaiškinimas

Manoma, kad ši konkreti nuoroda reikalinga dėl atokiausių regionų patiriamos didesnės rizikos, susijusios su pasauliniais pokyčiais ir klimato kaita, ir dėl jų ypatingo pažeidžiamumo bei priklausomybės nuo Europos žemyninių teritorijų.

13 pakeitimas

Nauja 26a konstatuojamoji dalis, po 26 konstatuojamosios dalies

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | (26a) | Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atitinka reikalavimus ir gali būti teisinė priemonė LIFE programai įgyvendinti. ETBG struktūra panaši į konsorciumų struktūrą ir dauguma jų veikia tarpvalstybiniu pagrindu. Dėl šios savybės ETBG gali centralizuotai valdyti projektų įgyvendinimą veiklos ir finansiniu požiūriu; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(26a)

Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atitinka reikalavimus ir gali būti teisinė priemonė LIFE programai įgyvendinti. ETBG struktūra panaši į konsorciumų struktūrą ir dauguma jų veikia tarpvalstybiniu pagrindu. Dėl šios savybės ETBG gali centralizuotai valdyti projektų įgyvendinimą veiklos ir finansiniu požiūriu;

Paaiškinimas

Būtina skatinti naudotis ETBG ir užtikrinti jų kaip konsorciumų tinkamumą.

14 pakeitimas

31 konstatuojamoji dalis

| Komisijos tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir duoti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir interesų konflikto riziką. Kai skiriamos dotacijos, turėtų būti numatoma galimybė taikyti vienkartines išmokas, nustatyto dydžio išmokas ir standartinius vieneto įkainius. | finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir duoti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir interesų konflikto riziką. Kai skiriamos dotacijos, turėtų būti numatoma galimybė taikyti vienkartines išmokas, nustatyto dydžio išmokas ir standartinius vieneto įkainius
  , siekiant, be kitų dalykų, padengti personalo išlaidas, norint paremti administracinės veiklos, susijusios su dalyvavimu projektuose, supaprastinimą; |

Komisijos tekstas

RK pakeitimas

finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir duoti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir interesų konflikto riziką. Kai skiriamos dotacijos, turėtų būti numatoma galimybė taikyti vienkartines išmokas, nustatyto dydžio išmokas ir standartinius vieneto įkainius.

finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir duoti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir interesų konflikto riziką. Kai skiriamos dotacijos, turėtų būti numatoma galimybė taikyti vienkartines išmokas, nustatyto dydžio išmokas ir standartinius vieneto įkainius
  , siekiant, be kitų dalykų, padengti personalo išlaidas, norint paremti administracinės veiklos, susijusios su dalyvavimu projektuose, supaprastinimą;

Paaiškinimas

Šiuo pakeitimu pabrėžiama, jog svarbu teikti paramą su darbuotojais, kaip vienu iš svarbių sėkmingo dalyvavimo projektuose elementų, susijusioms išlaidoms, ypač mažesnėms organizacijoms.

15 pakeitimas

3 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (1)   Bendrasis Programos tikslas – padėti pereiti prie švarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimato kaitos poveikiui atsparios ekonomikos, be kita ko, pereinant prie švarios energijos, saugoti aplinką ir gerinti jos kokybę, stabdyti biologinės įvairovės nykimą ir ją didinti ir taip prisidėti prie darnaus vystymosi. | (1)   Bendrasis Programos tikslas – padėti pereiti prie švarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimato kaitos poveikiui atsparios ekonomikos, be kita ko, pereinant prie švarios energijos, saugoti aplinką ir gerinti jos kokybę, stabdyti biologinės įvairovės nykimą ir ją didinti ir taip prisidėti prie darnaus vystymosi. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(1)   Bendrasis Programos tikslas – padėti pereiti prie švarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimato kaitos poveikiui atsparios ekonomikos, be kita ko, pereinant prie švarios energijos, saugoti aplinką ir gerinti jos kokybę, stabdyti biologinės įvairovės nykimą ir ją didinti ir taip prisidėti prie darnaus vystymosi.

(1)   Bendrasis Programos tikslas – padėti pereiti prie švarios, žiedinės, energiją efektyviai vartojančios, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimato kaitos poveikiui atsparios ekonomikos, be kita ko, pereinant prie švarios energijos, saugoti aplinką ir gerinti jos kokybę, stabdyti biologinės įvairovės nykimą ir ją didinti ir taip prisidėti prie darnaus vystymosi.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Žodis „atspari“ šiame kontekste yra tinkamesnis, nes kalbama apie prisitaikymą. Vertėjo pastaba. Šis pakeitimas teksto redakcijai lietuvių kalba, kur jau vartojamas žodis „atspari“, netaikomas.

Vertėjo pastaba

16 pakeitimas

16 pakeitimas

3 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Konkretūs Programos tikslai: | 2.   Konkretūs Programos tikslai: |
| a) | plėtoti, demonstruoti ir skatinti naujoviškus būdus ir metodus Sąjungos aplinkos ir klimato politikos ir teisės aktų tikslams siekti, įskaitant perėjimą prie švarios energijos, ir padėti taikyti su gamta ir biologine įvairove susijusią geriausią patirtį; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.   Konkretūs Programos tikslai:

2.   Konkretūs Programos tikslai:

a)

plėtoti, demonstruoti ir skatinti naujoviškus būdus ir metodus Sąjungos aplinkos ir klimato politikos ir teisės aktų tikslams siekti, įskaitant perėjimą prie švarios energijos, ir padėti taikyti su gamta ir biologine įvairove susijusią geriausią patirtį;

| a) | plėtoti, demonstruoti ir skatinti naujoviškus būdus ir metodus Sąjungos aplinkos ir klimato politikos ir teisės aktų tikslams siekti, įskaitant perėjimą prie švarios energijos, ir padėti taikyti su gamta ir biologine įvairove susijusią geriausią patirtį; |
| --- | --- |

a)

plėtoti, demonstruoti ir skatinti naujoviškus būdus ir metodus Sąjungos aplinkos ir klimato politikos ir teisės aktų tikslams siekti, įskaitant perėjimą prie švarios energijos, ir padėti taikyti su gamta ir biologine įvairove susijusią geriausią patirtį;

| b) | padėti plėtoti, įgyvendinti, stebėti atitinkamus Sąjungos teisės aktus bei politiką ir užtikrinti jų vykdymą, be kita ko, gerinant valdymą didinant viešųjų ir privačiųjų subjektų gebėjimus ir įtraukiant pilietinę visuomenę; |
| --- | --- |

b)

padėti plėtoti, įgyvendinti, stebėti atitinkamus Sąjungos teisės aktus bei politiką ir užtikrinti jų vykdymą, be kita ko, gerinant valdymą didinant viešųjų ir privačiųjų subjektų gebėjimus ir įtraukiant pilietinę visuomenę;

| b) | padėti plėtoti, įgyvendinti, stebėti atitinkamus Sąjungos teisės aktus bei politiką ir užtikrinti jų vykdymą, be kita ko, gerinant valdymą didinant viešųjų ir privačiųjų subjektų gebėjimus ir įtraukiant pilietinę visuomenę; |
| --- | --- |

b)

padėti plėtoti, įgyvendinti, stebėti atitinkamus Sąjungos teisės aktus bei politiką ir užtikrinti jų vykdymą, be kita ko, gerinant valdymą didinant viešųjų ir privačiųjų subjektų gebėjimus ir įtraukiant pilietinę visuomenę;

| c) | skatinti sėkmingų techninių ir su politika susijusių sprendimų, kaip įgyvendinti atitinkamus Sąjungos teisės aktus ir politiką, didelio masto taikymą, atkartojant rezultatus, susijusius tikslus integruojant į kitų sričių politiką ir viešojo bei privačiojo sektorių praktiką, telkiant investicijas ir gerinat galimybes gauti finansavimą. |
| --- | --- |

c)

skatinti sėkmingų techninių ir su politika susijusių sprendimų, kaip įgyvendinti atitinkamus Sąjungos teisės aktus ir politiką, didelio masto taikymą, atkartojant rezultatus, susijusius tikslus integruojant į kitų sričių politiką ir viešojo bei privačiojo sektorių praktiką, telkiant investicijas ir gerinat galimybes gauti finansavimą.

| c) | skatinti sėkmingų techninių ir su politika susijusių sprendimų, kaip įgyvendinti atitinkamus Sąjungos teisės aktus ir politiką, didelio masto taikymą, atkartojant rezultatus, susijusius tikslus integruojant į kitų sričių politiką ir viešojo bei privačiojo sektorių praktiką, telkiant investicijas ir gerinat galimybes gauti finansavimą. |
| --- | --- |

c)

skatinti sėkmingų techninių ir su politika susijusių sprendimų, kaip įgyvendinti atitinkamus Sąjungos teisės aktus ir politiką, didelio masto taikymą, atkartojant rezultatus, susijusius tikslus integruojant į kitų sričių politiką ir viešojo bei privačiojo sektorių praktiką, telkiant investicijas ir gerinat galimybes gauti finansavimą.

| d) | stiprinti atsparumo klimato kaitai strategijų ir su klimato kaita susijusių gaivalinių nelaimių rizikos mažinimo sąveiką priimant techninius sprendimus, pavyzdžiui, unikalus gaivalinių nelaimių rizikos analizės metodas. |
| --- | --- |

d)

d)

stiprinti atsparumo klimato kaitai strategijų ir su klimato kaita susijusių gaivalinių nelaimių rizikos mažinimo sąveiką priimant techninius sprendimus, pavyzdžiui, unikalus gaivalinių nelaimių rizikos analizės metodas.

stiprinti atsparumo klimato kaitai strategijų ir su klimato kaita susijusių gaivalinių nelaimių rizikos mažinimo sąveiką priimant techninius sprendimus, pavyzdžiui, unikalus gaivalinių nelaimių rizikos analizės metodas.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Padaugėjo gaivalinių nelaimių ir nepakanka prevencijos priemonių, todėl labai svarbus programos LIFE indėlis siekiant remti iniciatyvas, skirtas stiprinti atsparumo klimato kaitai strategijas, kuriomis reaguojama į nelaimes.

17 pakeitimas

17 pakeitimas

5 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (1)   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra
  5 450 000 000
  EUR dabartinėmis kainomis. | (1)   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra
  6 780 000 000
  EUR dabartinėmis kainomis. |
| (2)   1 dalyje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip: | (2)   1 dalyje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip: |
| | 3 500 000 000
  EUR aplinkos sričiai; iš šios sumos |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(1)   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra
  5 450 000 000
  EUR dabartinėmis kainomis.

(1)   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra
  6 780 000 000
  EUR dabartinėmis kainomis.

(2)   1 dalyje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip:

(2)   1 dalyje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip:

3 500 000 000
  EUR aplinkos sričiai; iš šios sumos

3 500 000 000

| a) | 4 165 000 000
  EUR aplinkos sričiai; iš šios sumos |
| --- | --- |

a)

a)

4 165 000 000
  EUR aplinkos sričiai; iš šios sumos

4 165 000 000

| | 2 150 000 000 EUR skiriama paprogramei „Gamta ir biologinė įvairovė“, |
| --- | --- |

2 150 000 000 EUR skiriama paprogramei „Gamta ir biologinė įvairovė“,

| | (1) | 2 315 000 000 EUR skiriama paprogramei „Gamta ir biologinė įvairovė“, |
| --- | --- | --- |

(1)

(1)

2 315 000 000 EUR skiriama paprogramei „Gamta ir biologinė įvairovė“,

| | 1 350 000 000 EUR – paprogramei „Žiedinė ekonomika ir gyvenimo kokybė“; |
| --- | --- |

1 350 000 000 EUR – paprogramei „Žiedinė ekonomika ir gyvenimo kokybė“;

| | (2) | 1 850 000 000 EUR – paprogramei „Žiedinė ekonomika ir gyvenimo kokybė“; |
| --- | --- | --- |

(2)

(2)

1 850 000 000 EUR – paprogramei „Žiedinė ekonomika ir gyvenimo kokybė“;

| | 1 950 000 000
  klimato sričiai; iš šios sumos |
| --- | --- |

1 950 000 000
  klimato sričiai; iš šios sumos

1 950 000 000

| b) | 2 615 000 000
  klimato sričiai; iš šios sumos |
| --- | --- |

b)

b)

2 615 000 000
  klimato sričiai; iš šios sumos

2 615 000 000

| | 950 000 000
  EUR skiriama paprogramei „Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos“, |
| --- | --- |

950 000 000
  EUR skiriama paprogramei „Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos“,

950 000 000

| | (1) | 1 450 000 000
  EUR skiriama paprogramei „Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos“, |
| --- | --- | --- |

(1)

(1)

1 450 000 000
  EUR skiriama paprogramei „Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos“,

1 450 000 000

| | 1 000 000 EUR – paprogramei „Perėjimas prie švarios energijos“. |
| --- | --- |

1 000 000 EUR – paprogramei „Perėjimas prie švarios energijos“.

| | (2) | 1 165 000 EUR – paprogramei „Perėjimas prie švarios energijos“. |
| --- | --- | --- |

(2)

(2)

1 165 000 EUR – paprogramei „Perėjimas prie švarios energijos“.

(3)   1 ir 2 dalyse nurodytos sumos nedaro poveikio Europos Parlamento Reglamente (ES) xx/xx nustatytoms lankstumo nuostatoms.

(3)   1 ir 2 dalyse nurodytos sumos nedaro poveikio Europos Parlamento Reglamente (ES) xx/xx nustatytoms lankstumo nuostatoms.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Nauja LIFE programos bendra suma didinama 1,7 karto, kaip paskelbė Europos Komisija, tačiau neperkeliant anksčiau pagal programą „Horizontas 2020“ finansuojamos priemonės, skirtos energetikos pertvarkai, kurioje ypač daug dėmesio skiriama paprogramei „Klimato kaitos švelninimas ir žiedinė ekonomika“

18 pakeitimas

18 pakeitimas

5 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (3)   1 ir 2 dalyse nurodytos sumos nedaro poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) xx/xx [naujasis daugiametės finansinės programos reglamentas] ir Finansiniame reglamente nustatytoms lankstumo nuostatoms. | (3)   1 ir 2 dalyse nurodytos sumos nedaro poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) xx/xx [naujasis daugiametės finansinės programos reglamentas] ir Finansiniame reglamente nustatytoms lankstumo nuostatoms. |
| | (3a)
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 21 straipsnį, kad būtų galima daugiausia 10 % padidinti šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytą procentinę dalį, su sąlyga, kad visos lėšos, kurių dvejus metus iš eilės prašyta teikiant pasiūlymus, patenkančius į gamtos ir biologinės įvairovės prioritetinę sritį ir atitinkančius būtiniausius kokybės reikalavimus, daugiau kaip 20 % viršija sumą, atitinkančią dvejiems ankstesniems metams apskaičiuotą sumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(3)   1 ir 2 dalyse nurodytos sumos nedaro poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) xx/xx [naujasis daugiametės finansinės programos reglamentas] ir Finansiniame reglamente nustatytoms lankstumo nuostatoms.

(3)   1 ir 2 dalyse nurodytos sumos nedaro poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) xx/xx [naujasis daugiametės finansinės programos reglamentas] ir Finansiniame reglamente nustatytoms lankstumo nuostatoms.

(3a)
     
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 21 straipsnį, kad būtų galima daugiausia 10 % padidinti šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytą procentinę dalį, su sąlyga, kad visos lėšos, kurių dvejus metus iš eilės prašyta teikiant pasiūlymus, patenkančius į gamtos ir biologinės įvairovės prioritetinę sritį ir atitinkančius būtiniausius kokybės reikalavimus, daugiau kaip 20 % viršija sumą, atitinkančią dvejiems ankstesniems metams apskaičiuotą sumą.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Savaime suprantama. Pakartojama lankstumo sąlyga dėl paprogramės „Gamta ir biologinė įvairovė“, kaip šiuo metu numatyta 2014–2020 m. programoje LIFE.

19 pakeitimas

19 pakeitimas

5 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (5)   Pagal Programą gali būti finansuojama veikla, kurią Komisija įgyvendina remdama Sąjungos aplinkos, klimato arba atitinkamos švarios energijos teisės aktų bei politikos rengimą, įgyvendinimą ir integravimą, siekiant, kad būtų įgyvendinti 3 straipsnyje nustatyti tikslai. Tokia veikla gali būti: | (5)   Pagal Programą gali būti finansuojama veikla, kurią Komisija įgyvendina remdama Sąjungos aplinkos, klimato arba atitinkamos švarios energijos teisės aktų bei politikos rengimą, įgyvendinimą ir integravimą, siekiant, kad būtų įgyvendinti 3 straipsnyje nustatyti tikslai. Tokia veikla gali būti: |
| a) | informavimas ir ryšių palaikymas, įskaitant informuotumo didinimo kampanijas. Ryšių palaikymo veiklai pagal šį reglamentą skiriami finansiniai ištekliai apima ir institucinį informavimą apie Sąjungos politinius prioritetus, taip pat apie Sąjungos aplinkos, klimato arba susijusių švarios energijos teisės aktų įgyvendinimo bei perkėlimo į nacionalinę teisę padėtį; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(5)   Pagal Programą gali būti finansuojama veikla, kurią Komisija įgyvendina remdama Sąjungos aplinkos, klimato arba atitinkamos švarios energijos teisės aktų bei politikos rengimą, įgyvendinimą ir integravimą, siekiant, kad būtų įgyvendinti 3 straipsnyje nustatyti tikslai. Tokia veikla gali būti:

(5)   Pagal Programą gali būti finansuojama veikla, kurią Komisija įgyvendina remdama Sąjungos aplinkos, klimato arba atitinkamos švarios energijos teisės aktų bei politikos rengimą, įgyvendinimą ir integravimą, siekiant, kad būtų įgyvendinti 3 straipsnyje nustatyti tikslai. Tokia veikla gali būti:

a)

informavimas ir ryšių palaikymas, įskaitant informuotumo didinimo kampanijas. Ryšių palaikymo veiklai pagal šį reglamentą skiriami finansiniai ištekliai apima ir institucinį informavimą apie Sąjungos politinius prioritetus, taip pat apie Sąjungos aplinkos, klimato arba susijusių švarios energijos teisės aktų įgyvendinimo bei perkėlimo į nacionalinę teisę padėtį;

| a) | informavimas ir ryšių palaikymas, įskaitant informuotumo didinimo kampanijas. Ryšių palaikymo veiklai pagal šį reglamentą skiriami finansiniai ištekliai apima ir institucinį informavimą apie Sąjungos politinius prioritetus, taip pat apie Sąjungos aplinkos, klimato arba susijusių švarios energijos teisės aktų įgyvendinimo bei perkėlimo į nacionalinę teisę padėtį; |
| --- | --- |

a)

informavimas ir ryšių palaikymas, įskaitant informuotumo didinimo kampanijas. Ryšių palaikymo veiklai pagal šį reglamentą skiriami finansiniai ištekliai apima ir institucinį informavimą apie Sąjungos politinius prioritetus, taip pat apie Sąjungos aplinkos, klimato arba susijusių švarios energijos teisės aktų įgyvendinimo bei perkėlimo į nacionalinę teisę padėtį;

| b) | tyrimai, apklausos, modeliavimas ir scenarijų kūrimas; |
| --- | --- |

b)

tyrimai, apklausos, modeliavimas ir scenarijų kūrimas;

| b) | tyrimai, apklausos, modeliavimas ir scenarijų kūrimas; |
| --- | --- |

b)

tyrimai, apklausos, modeliavimas ir scenarijų kūrimas;

| c) | pagal Programą nefinansuojamų projektų, politikos, programų ir teisės aktų rengimas, įgyvendinimas, stebėsena, patikra ir vertinimas; |
| --- | --- |

c)

pagal Programą nefinansuojamų projektų, politikos, programų ir teisės aktų rengimas, įgyvendinimas, stebėsena, patikra ir vertinimas;

| c) | pagal Programą nefinansuojamų projektų,
  įgyvendinimo veiksmų ir valdymo gerinimo veiksmų,
  politikos, programų ir teisės aktų rengimas, įgyvendinimas, stebėsena, patikra ir vertinimas; |
| --- | --- |

c)

pagal Programą nefinansuojamų projektų,
  įgyvendinimo veiksmų ir valdymo gerinimo veiksmų,
  politikos, programų ir teisės aktų rengimas, įgyvendinimas, stebėsena, patikra ir vertinimas;

įgyvendinimo veiksmų ir valdymo gerinimo veiksmų,

| d) | praktiniai seminarai, konferencijos ir susitikimai; |
| --- | --- |

d)

praktiniai seminarai, konferencijos ir susitikimai;

| d) | praktiniai seminarai, konferencijos ir susitikimai; |
| --- | --- |

d)

praktiniai seminarai, konferencijos ir susitikimai;

| e) | tinklų ir geriausios patirties platformų kūrimas; |
| --- | --- |

e)

tinklų ir geriausios patirties platformų kūrimas;

| e) | tinklų ir geriausios patirties platformų kūrimas; |
| --- | --- |

e)

tinklų ir geriausios patirties platformų kūrimas;

| f) | Kitos veiklos rūšys. |
| --- | --- |

f)

Kitos veiklos rūšys.

| f) | Kitos veiklos rūšys. |
| --- | --- |

f)

Kitos veiklos rūšys.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

20 pakeitimas

20 pakeitimas

11 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (5)   Reikalavimus atitinka teisės subjektai, dalyvaujantys kaip konsorciumai, kuriuos sudaro mažiausiai trys nepriklausomi subjektai, įsisteigę skirtingose valstybėse narėse arba su tomis valstybėmis susijusiose užjūrio šalyse ar teritorijose, arba Programos asocijuotosiose trečiosiose valstybėse, arba kitose trečiosiose valstybėse. | (5)   Reikalavimus atitinka teisės subjektai, dalyvaujantys kaip konsorciumai, kuriuos sudaro mažiausiai trys nepriklausomi subjektai, įsisteigę skirtingose valstybėse narėse arba su tomis valstybėmis susijusiose užjūrio šalyse ar teritorijose, arba Programos asocijuotosiose trečiosiose valstybėse, arba kitose trečiosiose valstybėse. |
| | (5a)
     
  Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) prilyginamos konsorciumams, įsisteigusiems įvairiose valstybėse narėse arba su jomis susijusiose užjūrio šalyse ir teritorijose. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(5)   Reikalavimus atitinka teisės subjektai, dalyvaujantys kaip konsorciumai, kuriuos sudaro mažiausiai trys nepriklausomi subjektai, įsisteigę skirtingose valstybėse narėse arba su tomis valstybėmis susijusiose užjūrio šalyse ar teritorijose, arba Programos asocijuotosiose trečiosiose valstybėse, arba kitose trečiosiose valstybėse.

(5)   Reikalavimus atitinka teisės subjektai, dalyvaujantys kaip konsorciumai, kuriuos sudaro mažiausiai trys nepriklausomi subjektai, įsisteigę skirtingose valstybėse narėse arba su tomis valstybėmis susijusiose užjūrio šalyse ar teritorijose, arba Programos asocijuotosiose trečiosiose valstybėse, arba kitose trečiosiose valstybėse.

(5a)
     
  Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) prilyginamos konsorciumams, įsisteigusiems įvairiose valstybėse narėse arba su jomis susijusiose užjūrio šalyse ir teritorijose.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Būtina skatinti naudotis ETBG ir užtikrinti jų kaip konsorciumų tinkamumą.

21 pakeitimas

21 pakeitimas

13 straipsnio a dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | pagal Programą finansuojami projektai turi
  nekelti pavojaus
  Programos aplinkos, klimato politikos ar
  atitinkamiems švarios
  energijos tikslams, ir, kai įmanoma, jais turi būti skatinamas žaliasis viešasis pirkimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

a)

pagal Programą finansuojami projektai turi
  nekelti pavojaus
  Programos aplinkos, klimato politikos ar
  atitinkamiems švarios
  energijos tikslams, ir, kai įmanoma, jais turi būti skatinamas žaliasis viešasis pirkimas;

nekelti pavojaus

atitinkamiems švarios

| a) | pagal Programą finansuojami projektai turi
  padėti siekti bent jau vieno iš
  Programos aplinkos, klimato politikos
  , perėjimo prie žiedinės ekonomikos modelio
  ar
  tvarios
  energijos tikslų,
  nekeliant pavojaus kitiems tikslams
  ir, kai įmanoma, jais turi būti skatinamas žaliasis viešasis pirkimas; |
| --- | --- |

a)

pagal Programą finansuojami projektai turi
  padėti siekti bent jau vieno iš
  Programos aplinkos, klimato politikos
  , perėjimo prie žiedinės ekonomikos modelio
  ar
  tvarios
  energijos tikslų,
  nekeliant pavojaus kitiems tikslams
  ir, kai įmanoma, jais turi būti skatinamas žaliasis viešasis pirkimas;

padėti siekti bent jau vieno iš

, perėjimo prie žiedinės ekonomikos modelio

tvarios

nekeliant pavojaus kitiems tikslams

Paaiškinimas

Paaiškinimas

LIFE programa neturėtų tik „nekelti pavojaus“ ES aplinkos, klimato politikos ir energetikos tikslams, bet turėtų aktyviai prisidėti prie jų įgyvendinimo. Be to, formuluotė dėl „atitinkamų švarios energijos“ tikslų yra labai neaiški.

22 pakeitimas

22 pakeitimas

13 straipsnio f dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | tam tikrais atvejais ypatingas dėmesys turi būti skiriamas projektams geografinėse teritorijose, kuriose esama specifinių poreikių arba kurios yra pažeidžiamos, pavyzdžiui, teritorijose, kuriose kyla specifinių aplinkos uždavinių arba esama gamtinių kliūčių,
  tarpvalstybinėse
  teritorijose arba atokiausiuose regionuose. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

f)

tam tikrais atvejais ypatingas dėmesys turi būti skiriamas projektams geografinėse teritorijose, kuriose esama specifinių poreikių arba kurios yra pažeidžiamos, pavyzdžiui, teritorijose, kuriose kyla specifinių aplinkos uždavinių arba esama gamtinių kliūčių,
  tarpvalstybinėse
  teritorijose arba atokiausiuose regionuose.

tarpvalstybinėse

| f) | tam tikrais atvejais ypatingas dėmesys turi būti skiriamas projektams geografinėse teritorijose, kuriose esama specifinių poreikių arba kurios yra pažeidžiamos, pavyzdžiui, teritorijose, kuriose kyla specifinių aplinkos uždavinių
  (pvz., teritorijose, kurioms būdingos patvirtintos oro kokybės problemos, arba tose, kurioms poveikį padarė klimato kaita)
  arba esama gamtinių kliūčių,
  tarpvalstybinėse
  teritorijose
  (projektai, pagal kuriuos tarpvalstybinis bendradarbiavimas turi lemiamos reikšmės siekiant užtikrinti aplinkos apsaugą ir įgyvendinti klimato politikos tikslus)
  arba
  regionuose, kurie dėl pasaulinės ir klimato kaitos patiria didžiulę riziką, pavyzdžiui,
  atokiausiuose regionuose. |
| --- | --- |

f)

tam tikrais atvejais ypatingas dėmesys turi būti skiriamas projektams geografinėse teritorijose, kuriose esama specifinių poreikių arba kurios yra pažeidžiamos, pavyzdžiui, teritorijose, kuriose kyla specifinių aplinkos uždavinių
  (pvz., teritorijose, kurioms būdingos patvirtintos oro kokybės problemos, arba tose, kurioms poveikį padarė klimato kaita)
  arba esama gamtinių kliūčių,
  tarpvalstybinėse
  teritorijose
  (projektai, pagal kuriuos tarpvalstybinis bendradarbiavimas turi lemiamos reikšmės siekiant užtikrinti aplinkos apsaugą ir įgyvendinti klimato politikos tikslus)
  arba
  regionuose, kurie dėl pasaulinės ir klimato kaitos patiria didžiulę riziką, pavyzdžiui,
  atokiausiuose regionuose.

(pvz., teritorijose, kurioms būdingos patvirtintos oro kokybės problemos, arba tose, kurioms poveikį padarė klimato kaita)

tarpvalstybinėse

(projektai, pagal kuriuos tarpvalstybinis bendradarbiavimas turi lemiamos reikšmės siekiant užtikrinti aplinkos apsaugą ir įgyvendinti klimato politikos tikslus)

regionuose, kurie dėl pasaulinės ir klimato kaitos patiria didžiulę riziką, pavyzdžiui,

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Manoma, kad naudinga labiau pabrėžti tarptautinį bendradarbiavimą, oro kokybės problemą, pasaulinių pokyčių ir klimato kaitos keliamą pavojų ir itin didelį atokiausių regionų pažeidžiamumą. Su klimato kaita susijusios problemos dažnai būna būdingos geografinėms teritorijoms, turinčioms specialiųjų poreikių ar trūkumų, pvz., saloms, pakrančių miestams ir kalnuotoms vietovėms.

[Vertėjo pastaba. „trans-border“ paikeitimas „cross-border“ taikomas tik versijai anglų kalba]

[Vertėjo pastaba. „trans-border“ paikeitimas „cross-border“ taikomas tik versijai anglų kalba]

23 pakeitimas

23 pakeitimas

Naujas straipsnis po 13 straipsnio

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Su PVM ir personalu susijusių projekto išlaidų tinkamumas finansuoti





  1.
     
  Išlaidų tinkamumo finansuoti sąlygos nustatytos Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 126 straipsnyje. Šios išlaidos apima PVM ir personalo išlaidas.




  Komisija programos LIFE laikotarpio vidurio ir ex post vertinimuose pateikia PVM kompensacijų kiekvienoje valstybėje narėje, dėl kurių galutiniu mokėjimo etapu yra kreipęsi programos LIFE projekto paramos gavėjai, apžvalgą.






  2.
     
  Grąžintinas PVM nėra laikomas tinkamomis finansuoti išlaidomis nepriklausomai nuo pareiškėjo sprendimo, ar jį susigrąžinti, ar ne. PVM nėra tinkamos finansuoti išlaidos, išskyrus atvejus, kai jį faktiškai sumoka galutiniai paramos gavėjai. Kai PVM yra grąžintinas, nepaisant grąžinimo būdų, jis negali būti laikomas tinkamomis finansuoti išlaidomis net ir tuo atveju, kai galutinis paramos gavėjas arba konkretus gavėjas jo faktiškai nesusigrąžina. Į galutinio paramos gavėjo ar konkretaus gavėjo viešąjį ar privatų statusą neatsižvelgiama nustatant, ar PVM yra tinkamos finansuoti išlaidos taikant šios taisyklės nuostatas.






  3.
     
  Galima kreiptis dėl negrąžintino PVM pripažinimo tinkamomis finansuoti išlaidomis tuo atveju, jei organizacijos auditoriai ar finansininkai pateikia tinkamų įrodymų. PVM, kurio galutiniam paramos gavėjui arba atskiram gavėjui grąžinti nereikia dėl taikomų konkrečių nacionalinių taisyklių, sudaro tinkamas išlaidas tik tuo atveju, jeigu tokios taisyklės visapusiškai atitinka Direktyvą 2006/112/EB dėl PVM. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Su PVM ir personalu susijusių projekto išlaidų tinkamumas finansuoti

1.
     
  Išlaidų tinkamumo finansuoti sąlygos nustatytos Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 126 straipsnyje. Šios išlaidos apima PVM ir personalo išlaidas.

Komisija programos LIFE laikotarpio vidurio ir ex post vertinimuose pateikia PVM kompensacijų kiekvienoje valstybėje narėje, dėl kurių galutiniu mokėjimo etapu yra kreipęsi programos LIFE projekto paramos gavėjai, apžvalgą.

2.
     
  Grąžintinas PVM nėra laikomas tinkamomis finansuoti išlaidomis nepriklausomai nuo pareiškėjo sprendimo, ar jį susigrąžinti, ar ne. PVM nėra tinkamos finansuoti išlaidos, išskyrus atvejus, kai jį faktiškai sumoka galutiniai paramos gavėjai. Kai PVM yra grąžintinas, nepaisant grąžinimo būdų, jis negali būti laikomas tinkamomis finansuoti išlaidomis net ir tuo atveju, kai galutinis paramos gavėjas arba konkretus gavėjas jo faktiškai nesusigrąžina. Į galutinio paramos gavėjo ar konkretaus gavėjo viešąjį ar privatų statusą neatsižvelgiama nustatant, ar PVM yra tinkamos finansuoti išlaidos taikant šios taisyklės nuostatas.

3.
     
  Galima kreiptis dėl negrąžintino PVM pripažinimo tinkamomis finansuoti išlaidomis tuo atveju, jei organizacijos auditoriai ar finansininkai pateikia tinkamų įrodymų. PVM, kurio galutiniam paramos gavėjui arba atskiram gavėjui grąžinti nereikia dėl taikomų konkrečių nacionalinių taisyklių, sudaro tinkamas išlaidas tik tuo atveju, jeigu tokios taisyklės visapusiškai atitinka Direktyvą 2006/112/EB dėl PVM.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Šiame pakeitime perimamas ankstesnės RK nuomonės tekstas (pranešėja K. Twitchen, ENVE V-018). PVM buvo laikomas nuo dalyvavimo ankstesnėse LIFE programose atgrasančiu veiksniu.

24 pakeitimas

24 pakeitimas

21 straipsnis 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (4)   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. | (4)   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais
  ir, prireikus, tiesiogiai konsultuojasi su vietos ir regionų valdžios institucijomis bei pradeda viešas konsultacijas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(4)   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

(4)   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais
  ir, prireikus, tiesiogiai konsultuojasi su vietos ir regionų valdžios institucijomis bei pradeda viešas konsultacijas
  .

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Manoma, kad būtų naudinga konkrečiai paminėti vietos ir regionų valdžios institucijas.

25 pakeitimas

25 pakeitimas

Naujas straipsnis po 21 straipsnio

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Komiteto procedūra





  (1)
     
  Komisijai padeda aplinkos ir klimato politikos programos LIFE komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.






  (2)
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.




  Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Komiteto procedūra

(1)
     
  Komisijai padeda aplinkos ir klimato politikos programos LIFE komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

(2)
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Šiame pakeitime perimamas dabartinio Reglamento dėl programos LIFE (ES) Nr 1293/2013 30 straipsnis siekiant užtikrinti didesnį dalyvavimą įgyvendinant programą LIFE ir įgyvendinimo kontrolę.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą, kuriame dar kartą ryžtingai patvirtinant LIFE programą kitai DFP aiškiai pripažįstama jos ligšiolinė sėkmė ir sukurta Europos pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą, kuriame dar kartą ryžtingai patvirtinant LIFE programą kitai DFP aiškiai pripažįstama jos ligšiolinė sėkmė ir sukurta Europos pridėtinė vertė;

| 2. | palankiai vertina tai, kad pasiūlyme dėl reglamento konkrečiai minimi Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslai ir kad juo padedama užtikrinti, kad klimato tikslams būtų skirta 25 % viso DFP biudžeto. Regionų komitetas ragina visus Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus aiškiai pripažinti ir remti Sąjungos biudžeto lėšomis; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina tai, kad pasiūlyme dėl reglamento konkrečiai minimi Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslai ir kad juo padedama užtikrinti, kad klimato tikslams būtų skirta 25 % viso DFP biudžeto. Regionų komitetas ragina visus Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus aiškiai pripažinti ir remti Sąjungos biudžeto lėšomis;

| 3. | pabrėžia didelį tiesioginį poveikį vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurį LIFE programa jau įrodė saugodama biologinę įvairovę, gerindama aplinkos kokybę ir tokiu būdu padėdama sumažinti ir sušvelninti pragaištingus klimato kaitos padarinius, kuriuos vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka šalinti pirmosioms; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia didelį tiesioginį poveikį vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurį LIFE programa jau įrodė saugodama biologinę įvairovę, gerindama aplinkos kokybę ir tokiu būdu padėdama sumažinti ir sušvelninti pragaištingus klimato kaitos padarinius, kuriuos vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka šalinti pirmosioms;

| 4. | pritaria pasiūlymui 60 % padidinti programai LIFE DFP numatytą biudžetą; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad biudžeto lėšos iš dalies padidintos todėl, kad išplėstos sritys, kurios galės būti finansuojamos pagal būsimą LIFE programą (pvz., nauja paprogramė „Perėjimas prie švarios energijos“, pagal kurią bus finansuojami projektai, kurie pagal dabartinę DFP patenka į programos „Horizontas 2020“ sritį); todėl Komitetas privalo atkreipti dėmesį į tai, kad realiai Europos Komisijos pasiūlytas biudžeto padidinimas toli gražu nesiekia Europos Komisijos paskelbto padidinimo 60 %, ir tikisi, kad bus svarstomas papildomas padidinimas, atitinkantis bendrą pasiūlymą dėl DFP; |
| --- | --- |

4.

pritaria pasiūlymui 60 % padidinti programai LIFE DFP numatytą biudžetą; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad biudžeto lėšos iš dalies padidintos todėl, kad išplėstos sritys, kurios galės būti finansuojamos pagal būsimą LIFE programą (pvz., nauja paprogramė „Perėjimas prie švarios energijos“, pagal kurią bus finansuojami projektai, kurie pagal dabartinę DFP patenka į programos „Horizontas 2020“ sritį); todėl Komitetas privalo atkreipti dėmesį į tai, kad realiai Europos Komisijos pasiūlytas biudžeto padidinimas toli gražu nesiekia Europos Komisijos paskelbto padidinimo 60 %, ir tikisi, kad bus svarstomas papildomas padidinimas, atitinkantis bendrą pasiūlymą dėl DFP;

| 5. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad lėšos, skiriamos su klimato politika ir energetikos pertvarka susijusiems vietos ir regionų valdžios institucijų projektams, gali būti sumažintos kitoje 2021–2027 m. DFP, atsižvelgiant į tai, kad siūloma sumažinti ERPF ir EŽŪFKP biudžetus; |
| --- | --- |

5.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad lėšos, skiriamos su klimato politika ir energetikos pertvarka susijusiems vietos ir regionų valdžios institucijų projektams, gali būti sumažintos kitoje 2021–2027 m. DFP, atsižvelgiant į tai, kad siūloma sumažinti ERPF ir EŽŪFKP biudžetus;

| 6. | apgailestauja, kad Europos Komisijos pasiūlyme visiškai nepaminėtas LIFE komitetą; iš tiesų mano, kad LIFE komitetas neturėtų būti panaikintas ir kad jis turėtų skatinti veiksmingesnį vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą programoje; |
| --- | --- |

6.

apgailestauja, kad Europos Komisijos pasiūlyme visiškai nepaminėtas LIFE komitetą; iš tiesų mano, kad LIFE komitetas neturėtų būti panaikintas ir kad jis turėtų skatinti veiksmingesnį vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą programoje;

| 7. | palankiai vertina sprendimą sutelkti dėmesį į projektų kokybę, vengiant privalomų išankstinių paskirstymų geografiniu pagrindu (kartu skatinant sąžiningą ir subalansuotą projektų paskirstymą) ir palankiai vertina pastangas supaprastinti programos reglamentą; tačiau įspėja, jog esama rizikos, kad pernelyg daug aspektų bus perkelta į antrojo lygio deleguotuosius aktus ir, atsižvelgdamas į tai, prašo, kad vietos ir regionų valdžios institucijų bendro finansavimo dydis nebūtų mažinamas būsimuose kvietimuose teikti pasiūlymus; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina sprendimą sutelkti dėmesį į projektų kokybę, vengiant privalomų išankstinių paskirstymų geografiniu pagrindu (kartu skatinant sąžiningą ir subalansuotą projektų paskirstymą) ir palankiai vertina pastangas supaprastinti programos reglamentą; tačiau įspėja, jog esama rizikos, kad pernelyg daug aspektų bus perkelta į antrojo lygio deleguotuosius aktus ir, atsižvelgdamas į tai, prašo, kad vietos ir regionų valdžios institucijų bendro finansavimo dydis nebūtų mažinamas būsimuose kvietimuose teikti pasiūlymus;

| 8. | mano, kad nepaprastai svarbu didinti LIFE programos vertę skatinant kartoti sėkmingus projektus ir ja taip pat pasinaudoti kaip katalizatoriumi siekiant pritraukti papildomų lėšų (privačių ir viešųjų, pradedant Europos regioninės plėtros fondu); ragina Komisiją taikyti visas tinkamas informacijos, sklaidos ir techninės pagalbos priemones siekiant paskatinti vietos ir regionų valdžios institucijas dalyvauti programoje ir joms padėti; šiuo tikslu taip pat rekomenduoja skatinti kurti nacionalinių informacijos centrų tinklų projektus, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir tarptautiniam bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

8.

mano, kad nepaprastai svarbu didinti LIFE programos vertę skatinant kartoti sėkmingus projektus ir ja taip pat pasinaudoti kaip katalizatoriumi siekiant pritraukti papildomų lėšų (privačių ir viešųjų, pradedant Europos regioninės plėtros fondu); ragina Komisiją taikyti visas tinkamas informacijos, sklaidos ir techninės pagalbos priemones siekiant paskatinti vietos ir regionų valdžios institucijas dalyvauti programoje ir joms padėti; šiuo tikslu taip pat rekomenduoja skatinti kurti nacionalinių informacijos centrų tinklų projektus, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir tarptautiniam bendradarbiavimui;

| 9. | pabrėžia „Natura 2000“ tinklo dėmesį programai LIFE ir jai teikiamą svarbą ir mano, kad parama šiam tinklui turi išlikti svarbiausia paprogramėje „Gamta ir biologinė įvairovė“; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia „Natura 2000“ tinklo dėmesį programai LIFE ir jai teikiamą svarbą ir mano, kad parama šiam tinklui turi išlikti svarbiausia paprogramėje „Gamta ir biologinė įvairovė“;

| 10. | supranta ir pritaria, kad reikia skatinti privataus kapitalo telkimą, taip pat investicijas į aplinkos apsaugą, tačiau ragina Komisiją pateikti daugiau informacijos apie „derinimo operacijas“ ir apie bandomųjų projektų, finansuojamų taikant finansines priemones pagal 2014–2020 m. programą LIFE, rezultatus. |
| --- | --- |

10.

supranta ir pritaria, kad reikia skatinti privataus kapitalo telkimą, taip pat investicijas į aplinkos apsaugą, tačiau ragina Komisiją pateikti daugiau informacijos apie „derinimo operacijas“ ir apie bandomųjų projektų, finansuojamų taikant finansines priemones pagal 2014–2020 m. programą LIFE, rezultatus.

2018 m. spalio 9 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2015) 614 final, 2015 12 2.

1

(2)  2020–2030 m. klimato ir energetikos politikos strategija, COM(2014)15, 2014 1 22.

2

(3)  ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija, COM(2013)216, 2013 4 16.

3

(4)  Dokumentų rinkinys „Švari energija visiems europiečiams“, COM(2016) 860, 2016 11 30.

4

(5)  Veiksmų planas gamtai, žmonėms ir ekonomikai, COM(2017) 198, 2017 4 27.

5

(6)  Europos švaraus oro programa, COM(2013)918.

6

(7)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

7

(8)  Dirvožemio apsaugos teminė strategija, COM(2006)231.

8

(9)  Europos mažataršio judumo strategija, COM(2016) 501 final.

9

(10)  Pagal Direktyvos 2014/94/ES 10 straipsnio 6 dalį priimtas alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo veiksmų planas, 2017 11 8.

10

(1)  COM(2015) 614 final, 2015 12 2.

1

(2)  2020–2030 m. klimato ir energetikos politikos strategija, COM(2014)15, 2014 1 22.

2

(3)  ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija, COM(2013)216, 2013 4 16.

3

(4)  Dokumentų rinkinys „Švari energija visiems europiečiams“, COM(2016) 860, 2016 11 30.

4

(5)  
  Sprendimas Nr. 1386/2013/ES.

5

Sprendimas Nr. 1386/2013/ES.

(6)  Veiksmų planas gamtai, žmonėms ir ekonomikai, COM(2017) 198, 2017 4 27.

6

(7)  Europos švaraus oro programa, COM(2013) 918.

7

(8)  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

8

(9)  Dirvožemio apsaugos teminė strategija, COM(2006)231.

9

(10)  Europos mažataršio judumo strategija, COM(2016) 501 final.

10

(11)  Pagal Direktyvos 2014/94/ES 10 straipsnio 6 dalį priimtas alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo veiksmų planas, 2017 11 8.

11

(12)  
  Direktyva 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo.

12

Direktyva 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo.

(13)  
  Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija, COM(2018) 28 final.

13

Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija, COM(2018) 28 final.

(14)  
  Direktyva 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo.

14

Direktyva 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo.

(15)  
  Komunikatas „Žalioji infrastruktūra. Europos gamtinio kapitalo puoselėjimas“, COM(2013) 249 final.

15

Komunikatas „Žalioji infrastruktūra. Europos gamtinio kapitalo puoselėjimas“, COM(2013) 249 final.

(1)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra. Bendri uždaviniai ir kaip bendrai siekti geresnių rezultatų“ (COM(2017) 63 final, 2017 m. vasario 3 d.).

1

(1)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra. Bendri uždaviniai ir kaip bendrai siekti geresnių rezultatų“ (COM(2017) 63 final, 2017 m. vasario 3 d.).

1

(1)  
  Kaip nustatyta COM(2017) 623 final, „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“.

1

Kaip nustatyta COM(2017) 623 final, „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“.

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 461/173 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 461/173

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Europos infrastruktūros tinklų priemonė

(2018/C 461/15)

| Pagrindinė pranešėja: | Isabelle Boudineau (FR/PES), Naujosios Akvitanijos regiono tarybos pirmininko pavaduotoja |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos infrastruktūros tinklų priemonės, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) Nr. 283/2014
  COM(2018) 438 final
  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1316/2013
  COM(2018) 568 final |

Pagrindinė pranešėja:

Isabelle Boudineau (FR/PES), Naujosios Akvitanijos regiono tarybos pirmininko pavaduotoja

Pamatinis dokumentas:

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos infrastruktūros tinklų priemonės, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) Nr. 283/2014

COM(2018) 438 final

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1316/2013

COM(2018) 568 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos infrastruktūros tinklų priemonės, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) Nr. 283/2014

(COM(2018) 438 final) 1 dalis

1 pakeitimas

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komunikate „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ (1) Komisija išryškino specialias atokiausių regionų transporto reikmes ir būtinybę teikti Sąjungos finansavimą joms patenkinti, taip pat pagal programą; | Komunikate „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ (1) Komisija išryškino specialias atokiausių regionų transporto
  , taip pat energetikos
  ir
  skaitmenines
  reikmes.
  Transporto klausimu ji pabrėžia
  būtinybę teikti Sąjungos finansavimą joms patenkinti, taip pat pagal programą; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Komunikate „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ (1) Komisija išryškino specialias atokiausių regionų transporto reikmes ir būtinybę teikti Sąjungos finansavimą joms patenkinti, taip pat pagal programą;

Komunikate „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ (1) Komisija išryškino specialias atokiausių regionų transporto
  , taip pat energetikos
  ir
  skaitmenines
  reikmes.
  Transporto klausimu ji pabrėžia
  būtinybę teikti Sąjungos finansavimą joms patenkinti, taip pat pagal programą;

Paaiškinimas

Komisija savo komunikate dėl atokiausių regionų (AR) pripažįsta, kad energetikos ir skaitmeninėje srityje šie regionai taip pat turi potencialą, tačiau patiria tam tikrų kliūčių, kurioms įveikti būtina parama.

2 pakeitimas

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komunikate „Junglumas – bendrosios skaitmeninės rinkos pagrindas. Kelias į Europos gigabitinę visuomenę“ (1)(Gigabitinės visuomenės strategija) išdėstyti 2025 m. strateginiai tikslai, kuriais siekiama optimizuoti investicijas į skaitmeninio ryšio infrastruktūrą.
  Direktyva (ES) 2018/XXX (Europos elektroninių ryšių kodeksu) siekiama, inter alia, sukurti reglamentavimo aplinką, kurioje būtų skatinamos privačiosios investicijos į skaitmeninio ryšio tinklus. Vis dėlto yra aišku, kad dėl įvairių veiksnių, kaip antai atokumo ir teritorinių ar geografinių ypatumų, mažo gyventojų tankumo, įvairių socialinių ir ekonominių veiksnių tinklų diegimas komerciniu požiūriu nebus komerciniu požiūriu perspektyvus daugelyje Sąjungos sričių. Todėl programa turėtų būti pritaikyta taip, kad padėtų įgyvendinti šiuos Gigabitinės visuomenės strategijoje nustatytus strateginius tikslus, papildytų paramą, teikiamą diegiant itin didelio pralaidumo tinklus pagal kitas programas, visų pirma finansuojamas iš Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo ir „InvestEU“ fondo; | Komunikate „Junglumas – bendrosios skaitmeninės rinkos pagrindas. Kelias į Europos gigabitinę visuomenę“ (1)(Gigabitinės visuomenės strategija) išdėstyti 2025 m. strateginiai tikslai, kuriais siekiama optimizuoti investicijas į skaitmeninio ryšio infrastruktūrą.
  Direktyva (ES) 2018/XXX (Europos elektroninių ryšių kodeksu) siekiama, inter alia, sukurti reglamentavimo aplinką, kurioje būtų skatinamos privačiosios investicijos į skaitmeninio ryšio tinklus. Vis dėlto yra aišku, kad dėl įvairių veiksnių, kaip antai atokumo ir teritorinių ar geografinių ypatumų
  , pavyzdžiui, atokiausiuose regionuose
  , mažo gyventojų tankumo, įvairių socialinių ir ekonominių veiksnių tinklų diegimas komerciniu požiūriu nebus komerciniu požiūriu perspektyvus daugelyje Sąjungos sričių. Todėl programa turėtų būti pritaikyta taip, kad padėtų įgyvendinti šiuos Gigabitinės visuomenės strategijoje nustatytus strateginius tikslus, papildytų paramą, teikiamą diegiant itin didelio pralaidumo tinklus pagal kitas programas, visų pirma finansuojamas iš Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo ir „InvestEU“ fondo; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Komunikate „Junglumas – bendrosios skaitmeninės rinkos pagrindas. Kelias į Europos gigabitinę visuomenę“ (1)(Gigabitinės visuomenės strategija) išdėstyti 2025 m. strateginiai tikslai, kuriais siekiama optimizuoti investicijas į skaitmeninio ryšio infrastruktūrą.

Direktyva (ES) 2018/XXX (Europos elektroninių ryšių kodeksu) siekiama, inter alia, sukurti reglamentavimo aplinką, kurioje būtų skatinamos privačiosios investicijos į skaitmeninio ryšio tinklus. Vis dėlto yra aišku, kad dėl įvairių veiksnių, kaip antai atokumo ir teritorinių ar geografinių ypatumų, mažo gyventojų tankumo, įvairių socialinių ir ekonominių veiksnių tinklų diegimas komerciniu požiūriu nebus komerciniu požiūriu perspektyvus daugelyje Sąjungos sričių. Todėl programa turėtų būti pritaikyta taip, kad padėtų įgyvendinti šiuos Gigabitinės visuomenės strategijoje nustatytus strateginius tikslus, papildytų paramą, teikiamą diegiant itin didelio pralaidumo tinklus pagal kitas programas, visų pirma finansuojamas iš Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo ir „InvestEU“ fondo;

Komunikate „Junglumas – bendrosios skaitmeninės rinkos pagrindas. Kelias į Europos gigabitinę visuomenę“ (1)(Gigabitinės visuomenės strategija) išdėstyti 2025 m. strateginiai tikslai, kuriais siekiama optimizuoti investicijas į skaitmeninio ryšio infrastruktūrą.

Direktyva (ES) 2018/XXX (Europos elektroninių ryšių kodeksu) siekiama, inter alia, sukurti reglamentavimo aplinką, kurioje būtų skatinamos privačiosios investicijos į skaitmeninio ryšio tinklus. Vis dėlto yra aišku, kad dėl įvairių veiksnių, kaip antai atokumo ir teritorinių ar geografinių ypatumų
  , pavyzdžiui, atokiausiuose regionuose
  , mažo gyventojų tankumo, įvairių socialinių ir ekonominių veiksnių tinklų diegimas komerciniu požiūriu nebus komerciniu požiūriu perspektyvus daugelyje Sąjungos sričių. Todėl programa turėtų būti pritaikyta taip, kad padėtų įgyvendinti šiuos Gigabitinės visuomenės strategijoje nustatytus strateginius tikslus, papildytų paramą, teikiamą diegiant itin didelio pralaidumo tinklus pagal kitas programas, visų pirma finansuojamas iš Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo ir „InvestEU“ fondo;

Paaiškinimas

Atokiausi regionai yra tipinis tokios padėties pavyzdys, tai pripažįstama SESV 349 straipsnyje; šie regionai susiduria su daugeliu kliūčių (didelis atokumas, izoliuotumas, mažumas, sunkios topografinės ir klimato sąlygos), kurios trukdo jų vystymuisi, nes yra nuolatinio ir kumuliacinio pobūdžio.

3 pakeitimas

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| siekiant užtikrinti būtiną perteklių tokiai svarbiai infrastruktūrai ir padidinti Sąjungos skaitmeninių tinklų pajėgumą ir atsparumą, reikia įdiegti magistralinius elektroninių ryšių tinklus, taip pat naudojant jūrinius kabelius, jungiančius Europos teritorijas su trečiosiomis valstybėmis kituose žemynuose arba Europos salas ar
  užjūrio teritorijas
  su žemynu. Vis dėlto tokie projektai be viešosios paramos dažnai yra komerciniu požiūriu neperspektyvūs; | siekiant užtikrinti būtiną perteklių tokiai svarbiai infrastruktūrai ir padidinti Sąjungos skaitmeninių tinklų pajėgumą ir atsparumą, reikia įdiegti magistralinius elektroninių ryšių tinklus, taip pat naudojant jūrinius kabelius, jungiančius Europos teritorijas su trečiosiomis valstybėmis kituose žemynuose arba Europos salas ar
  atokiausius regionus
  su žemynu. Vis dėlto tokie projektai be viešosios paramos dažnai yra komerciniu požiūriu neperspektyvūs; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

siekiant užtikrinti būtiną perteklių tokiai svarbiai infrastruktūrai ir padidinti Sąjungos skaitmeninių tinklų pajėgumą ir atsparumą, reikia įdiegti magistralinius elektroninių ryšių tinklus, taip pat naudojant jūrinius kabelius, jungiančius Europos teritorijas su trečiosiomis valstybėmis kituose žemynuose arba Europos salas ar
  užjūrio teritorijas
  su žemynu. Vis dėlto tokie projektai be viešosios paramos dažnai yra komerciniu požiūriu neperspektyvūs;

siekiant užtikrinti būtiną perteklių tokiai svarbiai infrastruktūrai ir padidinti Sąjungos skaitmeninių tinklų pajėgumą ir atsparumą, reikia įdiegti magistralinius elektroninių ryšių tinklus, taip pat naudojant jūrinius kabelius, jungiančius Europos teritorijas su trečiosiomis valstybėmis kituose žemynuose arba Europos salas ar
  atokiausius regionus
  su žemynu. Vis dėlto tokie projektai be viešosios paramos dažnai yra komerciniu požiūriu neperspektyvūs;

Paaiškinimas

Dėl ypatingos atokiausių regionų padėties, kurie yra nutolę nuo Europos žemyno, tačiau netoli kitų žemynų, ši problema yra dar opesnė.

4 pakeitimas

2 straipsnio h punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| h) | tarpvalstybinis atsinaujinančiosios energijos srities projektas – atrinktas projektas arba projektas, kuris atitinka reikalavimus, kad būtų atrinktas pagal bendradarbiavimo susitarimą ar bet kurį kitą valstybių narių tarpusavio arba valstybių narių ir trečiųjų valstybių susitarimą, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/82/EB 6, 7, 9 ar 11 straipsniuose, planuojant arba diegiant atsinaujinančiuosius energijos išteklius pagal šio reglamento priedo IV dalyje nustatytus kriterijus; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

h)

tarpvalstybinis atsinaujinančiosios energijos srities projektas – atrinktas projektas arba projektas, kuris atitinka reikalavimus, kad būtų atrinktas pagal bendradarbiavimo susitarimą ar bet kurį kitą valstybių narių tarpusavio arba valstybių narių ir trečiųjų valstybių susitarimą, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/82/EB 6, 7, 9 ar 11 straipsniuose, planuojant arba diegiant atsinaujinančiuosius energijos išteklius pagal šio reglamento priedo IV dalyje nustatytus kriterijus;

| h) | tarpvalstybinis atsinaujinančiosios energijos srities projektas – atrinktas projektas arba projektas, kuris atitinka reikalavimus, kad būtų atrinktas pagal
  ETBG,
  bendradarbiavimo susitarimą ar bet kurį kitą valstybių narių tarpusavio
  , vietos ir regionų valdžios institucijų
  arba valstybių narių ir trečiųjų valstybių susitarimą, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/82/EB 6, 7, 9 ar 11 straipsniuose, planuojant arba diegiant atsinaujinančiuosius energijos išteklius pagal šio reglamento priedo IV dalyje nustatytus kriterijus; |
| --- | --- |

h)

tarpvalstybinis atsinaujinančiosios energijos srities projektas – atrinktas projektas arba projektas, kuris atitinka reikalavimus, kad būtų atrinktas pagal
  ETBG,
  bendradarbiavimo susitarimą ar bet kurį kitą valstybių narių tarpusavio
  , vietos ir regionų valdžios institucijų
  arba valstybių narių ir trečiųjų valstybių susitarimą, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/82/EB 6, 7, 9 ar 11 straipsniuose, planuojant arba diegiant atsinaujinančiuosius energijos išteklius pagal šio reglamento priedo IV dalyje nustatytus kriterijus;

Paaiškinimas

Reikia skatinti kuriant tarpvalstybinius projektus naudotis ETBG. Be to, tam tikriems projektams skiriamas tik vietos ir regionų valdžios institucijų finansavimas. Taigi jos taip pat turi išmanyti, kaip pateikti prašymus dėl ES finansavimo.

5 pakeitimas

3 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | padėti plėtoti bendro intereso projektus, susijusius su veiksmingais ir sujungtais tinklais ir infrastruktūra pažangiam, tvariam, integraciniam, saugiam ir patikimam susisiekimui užtikrinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

i)

padėti plėtoti bendro intereso projektus, susijusius su veiksmingais ir sujungtais tinklais ir infrastruktūra pažangiam, tvariam, integraciniam, saugiam ir patikimam susisiekimui užtikrinti;

| i) | padėti plėtoti
  strateginius
  bendro intereso projektus, susijusius su veiksmingais ir sujungtais tinklais ir infrastruktūra pažangiam, tvariam, integraciniam, saugiam ir patikimam susisiekimui užtikrinti
  ir Sąjungos ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai stiprinti. Visų pirma, pirmenybę reikia teikti reglamento priede nurodytų pagrindinių koridorių ir magistralių tiesimo projektų ir darbų įgyvendinimui ir užbaigimui; |
| --- | --- |

i)

padėti plėtoti
  strateginius
  bendro intereso projektus, susijusius su veiksmingais ir sujungtais tinklais ir infrastruktūra pažangiam, tvariam, integraciniam, saugiam ir patikimam susisiekimui užtikrinti
  ir Sąjungos ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai stiprinti. Visų pirma, pirmenybę reikia teikti reglamento priede nurodytų pagrindinių koridorių ir magistralių tiesimo projektų ir darbų įgyvendinimui ir užbaigimui;

6 pakeitimas

3 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktai

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Konkretūs Programos tikslai: | Konkretūs Programos tikslai: |
| a) | transporto sektoriuje: |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Konkretūs Programos tikslai:

Konkretūs Programos tikslai:

a)

transporto sektoriuje:

| a) | transporto sektoriuje: |
| --- | --- |

a)

transporto sektoriuje:

| | i) | padėti plėtoti bendro intereso projektus, susijusius su veiksmingais ir sujungtais tinklais ir infrastruktūra pažangiam, tvariam, integraciniam, saugiam ir patikimam susisiekimui užtikrinti; |
| --- | --- | --- |

i)

padėti plėtoti bendro intereso projektus, susijusius su veiksmingais ir sujungtais tinklais ir infrastruktūra pažangiam, tvariam, integraciniam, saugiam ir patikimam susisiekimui užtikrinti;

| | i) | padėti plėtoti bendro intereso projektus, susijusius su veiksmingais ir sujungtais tinklais ir infrastruktūra pažangiam, tvariam, integraciniam, saugiam ir patikimam susisiekimui užtikrinti; |
| --- | --- | --- |

i)

padėti plėtoti bendro intereso projektus, susijusius su veiksmingais ir sujungtais tinklais ir infrastruktūra pažangiam, tvariam, integraciniam, saugiam ir patikimam susisiekimui užtikrinti;

| | ii) | pritaikyti TEN-T tinklus prie karinio mobilumo reikalavimų; |
| --- | --- | --- |

ii)

pritaikyti TEN-T tinklus prie karinio mobilumo reikalavimų;

| | ii) | pritaikyti TEN-T tinklus prie karinio mobilumo reikalavimų
  siekiant užtikrinti dvejopą civilinę ir karinę tam tikros strateginės transporto infrastruktūros paskirtį, kuriant ir baigiant tobulinti sąveikias jungtis pasienyje, diegiant sprendimus, kurie sudarytų sąlygas ir palengvintų perėjimą prie kitų rūšių transporto vežant prekes ir keleivius, siekiant užtikrinti didesnę tinklų ir koridorių sąveiką; |
| --- | --- | --- |

ii)

pritaikyti TEN-T tinklus prie karinio mobilumo reikalavimų
  siekiant užtikrinti dvejopą civilinę ir karinę tam tikros strateginės transporto infrastruktūros paskirtį, kuriant ir baigiant tobulinti sąveikias jungtis pasienyje, diegiant sprendimus, kurie sudarytų sąlygas ir palengvintų perėjimą prie kitų rūšių transporto vežant prekes ir keleivius, siekiant užtikrinti didesnę tinklų ir koridorių sąveiką;

| | iii) | užtikrinti didesnį atokiausių regionų prieinamumą, gerinti jų gyventojų judumą ir prekių vežimą; |
| --- | --- | --- |

iii)

užtikrinti didesnį atokiausių regionų prieinamumą, gerinti jų gyventojų judumą ir prekių vežimą;

| b) | energetikos sektoriuje padėti plėtoti bendro intereso projektus, susijusius su tolesne vidaus energetikos rinkos integracija, tinklų sąveikumu tarp valstybių ir sektorių, palankesnėmis sąlygomis mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro ir užtikrinant tiekimo saugumą, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam bendradarbiavimui atsinaujinančiosios energijos klausimais; |
| --- | --- |

b)

energetikos sektoriuje padėti plėtoti bendro intereso projektus, susijusius su tolesne vidaus energetikos rinkos integracija, tinklų sąveikumu tarp valstybių ir sektorių, palankesnėmis sąlygomis mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro ir užtikrinant tiekimo saugumą, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam bendradarbiavimui atsinaujinančiosios energijos klausimais;

| b) | energetikos sektoriuje padėti plėtoti bendro intereso projektus, susijusius su tolesne vidaus energetikos rinkos integracija, tinklų sąveikumu tarp valstybių ir sektorių, palankesnėmis sąlygomis mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro ir užtikrinant tiekimo saugumą, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam
  ir tarpregioniniam, visų pirma atokiausių regionų,
  bendradarbiavimui atsinaujinančiosios energijos klausimais; |
| --- | --- |

b)

energetikos sektoriuje padėti plėtoti bendro intereso projektus, susijusius su tolesne vidaus energetikos rinkos integracija, tinklų sąveikumu tarp valstybių ir sektorių, palankesnėmis sąlygomis mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro ir užtikrinant tiekimo saugumą, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam
  ir tarpregioniniam, visų pirma atokiausių regionų,
  bendradarbiavimui atsinaujinančiosios energijos klausimais;

| c) | skaitmeninės ekonomikos sektoriuje padėti diegti itin didelio pralaidumo skaitmeninius tinklus ir 5G sistemas, užtikrinti didesnį skaitmeninių magistralinių tinklų atsparumą ir pajėgumą ES teritorijose, juos sujungiant su kaimyninėmis teritorijomis, ir transporto ir energetikos tinklų skaitmeninimą. |
| --- | --- |

c)

skaitmeninės ekonomikos sektoriuje padėti diegti itin didelio pralaidumo skaitmeninius tinklus ir 5G sistemas, užtikrinti didesnį skaitmeninių magistralinių tinklų atsparumą ir pajėgumą ES teritorijose, juos sujungiant su kaimyninėmis teritorijomis, ir transporto ir energetikos tinklų skaitmeninimą.

| c) | skaitmeninės ekonomikos sektoriuje padėti diegti itin didelio pralaidumo skaitmeninius tinklus ir 5G sistemas, užtikrinti didesnį skaitmeninių magistralinių tinklų atsparumą ir pajėgumą ES teritorijose, juos sujungiant su kaimyninėmis teritorijomis
  ir atokiausiais regionais, taip pat stiprinti plačiajuosčio ryšio sistemas atokiausiuose regionuose ir užtikrinti
  transporto ir energetikos tinklų skaitmeninimą. |
| --- | --- |

c)

skaitmeninės ekonomikos sektoriuje padėti diegti itin didelio pralaidumo skaitmeninius tinklus ir 5G sistemas, užtikrinti didesnį skaitmeninių magistralinių tinklų atsparumą ir pajėgumą ES teritorijose, juos sujungiant su kaimyninėmis teritorijomis
  ir atokiausiais regionais, taip pat stiprinti plačiajuosčio ryšio sistemas atokiausiuose regionuose ir užtikrinti
  transporto ir energetikos tinklų skaitmeninimą.

Paaiškinimas

3 straipsnio 2 dalyje turi būti nurodytas ypatingas atokiausių regionų atvejis, kaip tai numatyta šiuo metu galiojančio 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių 10 straipsnyje (Bendrieji prioritetai).

7 pakeitimas

4 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   
  30 %
  iš Sanglaudos fondo pervedamų sumų
  taps nedelsiant prieinamos visoms valstybėms narėms, atitinkančioms finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, transporto infrastruktūros projektams finansuoti pagal šį reglamentą, pirmenybę teikiant tarpvalstybinėms ir trūkstamoms jungtims.
  Iki 2023 m. gruodžio 31 d., vykdant finansavimo reikalavimus atitinkančių projektų atranką, laikomasi nacionalinių asignavimų pagal Sanglaudos fondą
  , atsižvelgiant į 70 % pervestų išteklių
  . Nuo 2024 m. sausio 1 d. programai pervestos lėšos, kurios nebuvo skirtos transporto infrastruktūros projektui, yra prieinamos visoms valstybėms narėms, atitinkančioms finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, transporto infrastruktūros projektams finansuoti pagal šį reglamentą. | 8.   
  Dėl
  iš Sanglaudos fondo pervedamų sumų
  : iki
  2023 m. gruodžio 31 d., vykdant finansavimo reikalavimus atitinkančių projektų atranką, laikomasi nacionalinių asignavimų pagal Sanglaudos fondą. Nuo 2024 m. sausio 1 d. programai pervestos lėšos, kurios nebuvo skirtos transporto infrastruktūros projektui, yra prieinamos visoms valstybėms narėms, atitinkančioms finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, transporto infrastruktūros projektams finansuoti pagal šį reglamentą,
  pirmenybę teikiant tarpvalstybinėms jungtims, trūkstamoms jungtims ir atokiausiuose regionuose vykdomiems projektams
  .
  Iš Sanglaudos fondo lėšos pervedamos valstybių narių naudojimui atsižvelgiant į nacionalines kvotas. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

8.   
  30 %
  iš Sanglaudos fondo pervedamų sumų
  taps nedelsiant prieinamos visoms valstybėms narėms, atitinkančioms finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, transporto infrastruktūros projektams finansuoti pagal šį reglamentą, pirmenybę teikiant tarpvalstybinėms ir trūkstamoms jungtims.
  Iki 2023 m. gruodžio 31 d., vykdant finansavimo reikalavimus atitinkančių projektų atranką, laikomasi nacionalinių asignavimų pagal Sanglaudos fondą
  , atsižvelgiant į 70 % pervestų išteklių
  . Nuo 2024 m. sausio 1 d. programai pervestos lėšos, kurios nebuvo skirtos transporto infrastruktūros projektui, yra prieinamos visoms valstybėms narėms, atitinkančioms finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, transporto infrastruktūros projektams finansuoti pagal šį reglamentą.

8.   
  Dėl
  iš Sanglaudos fondo pervedamų sumų
  : iki
  2023 m. gruodžio 31 d., vykdant finansavimo reikalavimus atitinkančių projektų atranką, laikomasi nacionalinių asignavimų pagal Sanglaudos fondą. Nuo 2024 m. sausio 1 d. programai pervestos lėšos, kurios nebuvo skirtos transporto infrastruktūros projektui, yra prieinamos visoms valstybėms narėms, atitinkančioms finansavimo iš Sanglaudos fondo reikalavimus, transporto infrastruktūros projektams finansuoti pagal šį reglamentą,
  pirmenybę teikiant tarpvalstybinėms jungtims, trūkstamoms jungtims ir atokiausiuose regionuose vykdomiems projektams
  .
  Iš Sanglaudos fondo lėšos pervedamos valstybių narių naudojimui atsižvelgiant į nacionalines kvotas.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Iš Sanglaudos fondo pervedami ištekliai yra vienas iš svarbiausių EITP aspektų. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad labai sumažinti bendri Sanglaudos fondo asignavimai, valstybių narių paramos gavėjų miestai ir regionai negalės rizikuoti patirti papildomų biudžeto nuostolių. Tačiau būtina, kad visas biudžetas būtų išnaudotas iki programavimo laikotarpio pabaigos.

8 pakeitimas

8 pakeitimas

4 straipsnio 9 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai
  valstybių narių
  prašymu gali būti perskirti programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento [62 straipsnio 1 dalies a punktą] arba netiesiogiai pagal to paties straipsnio c punktą.
  Kai įmanoma,
  tie ištekliai panaudojami atitinkamos valstybės narės
  labui
  . | Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai
  , kuriuos galima perskirti pagal Reglamento (ES) XX (Bendrųjų nuostatų reglamento) 21 straipsnį, valdymo institucijos
  prašymu
  ir pasikonsultavus su vietos ir (arba) regionų valdžios institucijomis,
  gali būti perskirti programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento [62 straipsnio 1 dalies a punktą] arba netiesiogiai pagal to paties straipsnio
  1 dalies
  c punktą.
  Šie
  ištekliai panaudojami atitinkamos
  valdymo institucijos geografinėje vietovėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai
  valstybių narių
  prašymu gali būti perskirti programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento [62 straipsnio 1 dalies a punktą] arba netiesiogiai pagal to paties straipsnio c punktą.
  Kai įmanoma,
  tie ištekliai panaudojami atitinkamos valstybės narės
  labui
  .

valstybių narių

Kai įmanoma,

labui

Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai
  , kuriuos galima perskirti pagal Reglamento (ES) XX (Bendrųjų nuostatų reglamento) 21 straipsnį, valdymo institucijos
  prašymu
  ir pasikonsultavus su vietos ir (arba) regionų valdžios institucijomis,
  gali būti perskirti programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento [62 straipsnio 1 dalies a punktą] arba netiesiogiai pagal to paties straipsnio
  1 dalies
  c punktą.
  Šie
  ištekliai panaudojami atitinkamos
  valdymo institucijos geografinėje vietovėje.

, kuriuos galima perskirti pagal Reglamento (ES) XX (Bendrųjų nuostatų reglamento) 21 straipsnį, valdymo institucijos

ir pasikonsultavus su vietos ir (arba) regionų valdžios institucijomis,

1 dalies

Šie

valdymo institucijos geografinėje vietovėje.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Programai perskirtus išteklius turėtų naudoti valdymo institucija, kuri nusprendė išteklius perkelti. Toks požiūris leis išsaugoti išteklių skyrimą atskiroms teritorijoms ir tikslingesnį išteklių naudojimą atsižvelgiant į dabartinius regionų ir valstybių narių poreikius.

9 pakeitimas

9 pakeitimas

Naujas straipsnis po 5 straipsnio

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | TEN-T tinklų pritaikymas kariniam mobilumui





  1.
     
  Europos infrastruktūros tinklų priemonė turi padėti kurti dvejopos paskirties civiliniam ir kariniam naudojimui pritaikytą prioritetinį transporto infrastruktūros tinklą.






  2.
     
  Pagal šį tikslą remiami projektai yra įgyvendinami visame TEN-T tinkle.






  3.
     
  Dvejopos paskirties civilinė ir karinė infrastruktūra turi atitikti technines TEN-T ir karines specifikacijas ir reaguoti į realų – esamą ar galimą – poreikį.






  4.
     
  Pagal šį tikslą finansuota infrastruktūra negalės būti naudojama tik kariniams tikslams, išskyrus išimtines aplinkybes ir ribotą laikotarpį ir visuomet garantuojant žmonių, paslaugų, prekių ir pačios infrastruktūros saugumą.






  5.
     
  Veiksmai, susiję su infrastruktūros pritaikymu dvejopam civiliniam ir kariniam naudojimui remiami tik pagal šį tikslą.






  6.
     
  Iki 2019 m. gruodžio 31 d. Komisija priima deleguotuosius aktus, išsamiai išdėstydama Tarybos nustatytas technines specifikacijas, būtinas dvejopos paskirties civiliniam ir kariniam naudojimui, prioritetinių projektų, kuriuos būtų galima finansuoti pagal šį tikslą, sąrašą ir tinkamumo finansuoti bei atrankos taisykles. Komisija užtikrina nuoseklų ir subalansuotą geografinį šios infrastruktūros paskirstymą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

TEN-T tinklų pritaikymas kariniam mobilumui

TEN-T tinklų pritaikymas kariniam mobilumui

1.
     
  Europos infrastruktūros tinklų priemonė turi padėti kurti dvejopos paskirties civiliniam ir kariniam naudojimui pritaikytą prioritetinį transporto infrastruktūros tinklą.

2.
     
  Pagal šį tikslą remiami projektai yra įgyvendinami visame TEN-T tinkle.

3.
     
  Dvejopos paskirties civilinė ir karinė infrastruktūra turi atitikti technines TEN-T ir karines specifikacijas ir reaguoti į realų – esamą ar galimą – poreikį.

4.
     
  Pagal šį tikslą finansuota infrastruktūra negalės būti naudojama tik kariniams tikslams, išskyrus išimtines aplinkybes ir ribotą laikotarpį ir visuomet garantuojant žmonių, paslaugų, prekių ir pačios infrastruktūros saugumą.

5.
     
  Veiksmai, susiję su infrastruktūros pritaikymu dvejopam civiliniam ir kariniam naudojimui remiami tik pagal šį tikslą.

6.
     
  Iki 2019 m. gruodžio 31 d. Komisija priima deleguotuosius aktus, išsamiai išdėstydama Tarybos nustatytas technines specifikacijas, būtinas dvejopos paskirties civiliniam ir kariniam naudojimui, prioritetinių projektų, kuriuos būtų galima finansuoti pagal šį tikslą, sąrašą ir tinkamumo finansuoti bei atrankos taisykles. Komisija užtikrina nuoseklų ir subalansuotą geografinį šios infrastruktūros paskirstymą.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Atsižvelgiant į šiam tikslui skirtą biudžetą, turi būti išsamiai aprašytos taisyklės.

10 pakeitimas

10 pakeitimas

7 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Tarpvalstybiniuose atsinaujinančiosios energijos srities projektuose dalyvauja bent dvi valstybės narės ir jie yra įtraukti į bendradarbiavimo susitarimą arba bet kokį kitą susitarimą tarp valstybių narių ir (arba) valstybių narių ir trečiųjų valstybių, kaip nurodyta Direktyvos 2009/28/EB 6, 7, 9 arba 11 straipsniuose. Tie projektai nustatomi laikantis šio reglamento priedo IV dalyje išdėstytų kriterijų ir tvarkos. | Tarpvalstybiniuose atsinaujinančiosios energijos srities projektuose dalyvauja bent dvi valstybės narės
  , ETBG arba du atokiausi regionai
  ir jie yra įtraukti į bendradarbiavimo susitarimą arba bet kokį kitą susitarimą tarp valstybių narių
  , vietos ar regionų valdžios institucijų ir atokiausių regionų
  ir (arba) valstybių narių ir trečiųjų valstybių, kaip nurodyta Direktyvos 2009/28/EB 6, 7, 9 arba 11 straipsniuose. Tie projektai nustatomi laikantis šio reglamento priedo IV dalyje išdėstytų kriterijų ir tvarkos. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Tarpvalstybiniuose atsinaujinančiosios energijos srities projektuose dalyvauja bent dvi valstybės narės ir jie yra įtraukti į bendradarbiavimo susitarimą arba bet kokį kitą susitarimą tarp valstybių narių ir (arba) valstybių narių ir trečiųjų valstybių, kaip nurodyta Direktyvos 2009/28/EB 6, 7, 9 arba 11 straipsniuose. Tie projektai nustatomi laikantis šio reglamento priedo IV dalyje išdėstytų kriterijų ir tvarkos.

Tarpvalstybiniuose atsinaujinančiosios energijos srities projektuose dalyvauja bent dvi valstybės narės
  , ETBG arba du atokiausi regionai
  ir jie yra įtraukti į bendradarbiavimo susitarimą arba bet kokį kitą susitarimą tarp valstybių narių
  , vietos ar regionų valdžios institucijų ir atokiausių regionų
  ir (arba) valstybių narių ir trečiųjų valstybių, kaip nurodyta Direktyvos 2009/28/EB 6, 7, 9 arba 11 straipsniuose. Tie projektai nustatomi laikantis šio reglamento priedo IV dalyje išdėstytų kriterijų ir tvarkos.

, ETBG arba du atokiausi regionai

, vietos ar regionų valdžios institucijų ir atokiausių regionų

11 pakeitimas

11 pakeitimas

8 straipsnio 3 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Nepažeidžiant 13 straipsnyje nustatytų skyrimo kriterijų, pirmenybė skiriant finansavimą nustatoma atsižvelgiant į šiuos kriterijus: | 3.   Nepažeidžiant 13 straipsnyje nustatytų skyrimo kriterijų, pirmenybė skiriant finansavimą nustatoma atsižvelgiant į šiuos kriterijus: |
| (...) | (...) |
| d) | projektai, kuriais siekiama diegti tarpvalstybinius magistralinius tinklus, siejančius Sąjungą su trečiosiomis valstybėmis ir stiprinančius jungtis Sąjungos teritorijoje, įskaitant jūriniais kabeliais, laikomi prioritetiniais, jeigu jais iš esmės prisidedama prie elektroninių ryšių tinklų atsparumo ir pralaidumo didinimo Sąjungos teritorijoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3.   Nepažeidžiant 13 straipsnyje nustatytų skyrimo kriterijų, pirmenybė skiriant finansavimą nustatoma atsižvelgiant į šiuos kriterijus:

3.   Nepažeidžiant 13 straipsnyje nustatytų skyrimo kriterijų, pirmenybė skiriant finansavimą nustatoma atsižvelgiant į šiuos kriterijus:

(...)

(...)

d)

projektai, kuriais siekiama diegti tarpvalstybinius magistralinius tinklus, siejančius Sąjungą su trečiosiomis valstybėmis ir stiprinančius jungtis Sąjungos teritorijoje, įskaitant jūriniais kabeliais, laikomi prioritetiniais, jeigu jais iš esmės prisidedama prie elektroninių ryšių tinklų atsparumo ir pralaidumo didinimo Sąjungos teritorijoje;

| d) | projektai, kuriais siekiama diegti tarpvalstybinius magistralinius tinklus, siejančius Sąjungą su trečiosiomis valstybėmis ir stiprinančius jungtis Sąjungos teritorijoje,
  visų pirma tarp Europos žemyno ir atokiausių regionų,
  įskaitant jūriniais kabeliais, laikomi prioritetiniais, jeigu jais iš esmės prisidedama prie elektroninių ryšių tinklų atsparumo ir pralaidumo didinimo Sąjungos teritorijoje; |
| --- | --- |

d)

projektai, kuriais siekiama diegti tarpvalstybinius magistralinius tinklus, siejančius Sąjungą su trečiosiomis valstybėmis ir stiprinančius jungtis Sąjungos teritorijoje,
  visų pirma tarp Europos žemyno ir atokiausių regionų,
  įskaitant jūriniais kabeliais, laikomi prioritetiniais, jeigu jais iš esmės prisidedama prie elektroninių ryšių tinklų atsparumo ir pralaidumo didinimo Sąjungos teritorijoje;

visų pirma tarp Europos žemyno ir atokiausių regionų,

(...)

(...)

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Tarp atokiausių regionų ir žemyninės Europos yra didelis atstumas, tačiau jie yra netoli kaimyninių trečiųjų šalių, todėl būtina kurti tinklus, įskaitant jūriniais kabeliais, siekiant sumažinti jų izoliuotumą.

12 pakeitimas

12 pakeitimas

9 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | veiksmai, kuriais įgyvendinamas pagrindinis tinklas, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 III skyriuje, įskaitant veiksmus, susijusius su pagrindiniam tinklui priklausančiais miestų transporto mazgais, jūrų uostais, vidaus vandenų uostais bei kelių ir geležinkelių terminalais, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priede. Kai būtina optimizuoti investicijas, veiksmai, kuriais įgyvendinamas pagrindinis tinklas, gali apimti susijusius visuotinio tinklo elementus šio reglamento 19 straipsnyje nurodytose darbo programose nurodytomis sąlygomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

i)

veiksmai, kuriais įgyvendinamas pagrindinis tinklas, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 III skyriuje, įskaitant veiksmus, susijusius su pagrindiniam tinklui priklausančiais miestų transporto mazgais, jūrų uostais, vidaus vandenų uostais bei kelių ir geležinkelių terminalais, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priede. Kai būtina optimizuoti investicijas, veiksmai, kuriais įgyvendinamas pagrindinis tinklas, gali apimti susijusius visuotinio tinklo elementus šio reglamento 19 straipsnyje nurodytose darbo programose nurodytomis sąlygomis;

| i) | veiksmai, kuriais įgyvendinamas
  ir užbaigiamas kurti
  pagrindinis tinklas, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 III skyriuje, įskaitant veiksmus, susijusius su pagrindiniam tinklui priklausančiais miestų transporto mazgais, jūrų uostais, vidaus vandenų uostais
  , oro uostais
  bei
  intermodaliais
  kelių ir geležinkelių terminalais,
  taip pat skirtus šalinti spūstis ir trūkstamas jungtis,
  kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priede. Kai būtina optimizuoti investicijas, veiksmai, kuriais įgyvendinamas pagrindinis tinklas, gali apimti susijusius visuotinio tinklo elementus šio reglamento 19 straipsnyje nurodytose darbo programose nurodytomis sąlygomis
  , skatinant transporto daugiarūšiškumą
  ; |
| --- | --- |

i)

veiksmai, kuriais įgyvendinamas
  ir užbaigiamas kurti
  pagrindinis tinklas, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 III skyriuje, įskaitant veiksmus, susijusius su pagrindiniam tinklui priklausančiais miestų transporto mazgais, jūrų uostais, vidaus vandenų uostais
  , oro uostais
  bei
  intermodaliais
  kelių ir geležinkelių terminalais,
  taip pat skirtus šalinti spūstis ir trūkstamas jungtis,
  kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priede. Kai būtina optimizuoti investicijas, veiksmai, kuriais įgyvendinamas pagrindinis tinklas, gali apimti susijusius visuotinio tinklo elementus šio reglamento 19 straipsnyje nurodytose darbo programose nurodytomis sąlygomis
  , skatinant transporto daugiarūšiškumą
  ;

ir užbaigiamas kurti

, oro uostais

intermodaliais

taip pat skirtus šalinti spūstis ir trūkstamas jungtis,

, skatinant transporto daugiarūšiškumą

13 pakeitimas

13 pakeitimas

9 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | veiksmai, kuriais pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II skyrių
  įgyvendinamos
  visuotinio tinklo tarpvalstybinės jungtys, visų pirma šio reglamento priedo III dalyje išvardytos atkarpos; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

ii)

veiksmai, kuriais pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II skyrių
  įgyvendinamos
  visuotinio tinklo tarpvalstybinės jungtys, visų pirma šio reglamento priedo III dalyje išvardytos atkarpos;

įgyvendinamos

| ii) | veiksmai, kuriais pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II skyrių
  plėtojamos ir gerinamos
  visuotinio tinklo tarpvalstybinės jungtys, visų pirma šio reglamento priedo III dalyje išvardytos atkarpos; |
| --- | --- |

ii)

veiksmai, kuriais pagal Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II skyrių
  plėtojamos ir gerinamos
  visuotinio tinklo tarpvalstybinės jungtys, visų pirma šio reglamento priedo III dalyje išvardytos atkarpos;

plėtojamos ir gerinamos

14 pakeitimas

14 pakeitimas

9 straipsnio 2 dalies a punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | veiksmai, kuriais įgyvendinamos visuotinio tinklo atkarpos
  atokiausiuose
  regionuose, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II skyriuje, įskaitant veiksmus, susijusius su visuotiniam tinklui priklausančiais atitinkamais miestų transporto mazgais, jūrų uostais, vidaus vandenų uostais bei kelių ir geležinkelių terminalais, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priede; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

iii)

veiksmai, kuriais įgyvendinamos visuotinio tinklo atkarpos
  atokiausiuose
  regionuose, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II skyriuje, įskaitant veiksmus, susijusius su visuotiniam tinklui priklausančiais atitinkamais miestų transporto mazgais, jūrų uostais, vidaus vandenų uostais bei kelių ir geležinkelių terminalais, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priede;

atokiausiuose

| iii) | veiksmai, kuriais įgyvendinamos visuotinio tinklo atkarpos
  atokiuose
  regionuose, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II skyriuje, įskaitant veiksmus, susijusius su visuotiniam tinklui priklausančiais atitinkamais miestų transporto mazgais, jūrų uostais, vidaus vandenų uostais
  , oro uostais
  bei kelių ir geležinkelių terminalais, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priede; |
| --- | --- |

iii)

veiksmai, kuriais įgyvendinamos visuotinio tinklo atkarpos
  atokiuose
  regionuose, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II skyriuje, įskaitant veiksmus, susijusius su visuotiniam tinklui priklausančiais atitinkamais miestų transporto mazgais, jūrų uostais, vidaus vandenų uostais
  , oro uostais
  bei kelių ir geležinkelių terminalais, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priede;

atokiuose

, oro uostais

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Manome, kad salų problemoms spręsti ES institucijos turėtų taikyti diferencijuotą požiūrį, panašų į taikomą atokiausiems regionams, nes pagrindinė problema kyla ne dėl atstumo, o dėl teritorinio atskyrimo.

Oro uostai – labai svarbi priemonė atokiausių regionų vystymuisi ir kartais veiksmingiausias būdas integruoti juos į Sąjungos transporto tinklus.

15 pakeitimas

15 pakeitimas

9 straipsnio 2 ir 4 dalys

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Toliau nurodyti transporto sektoriaus veiksmai atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei pagalbai gauti pagal šį reglamentą: | 2.   Toliau nurodyti transporto sektoriaus veiksmai atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei pagalbai gauti pagal šį reglamentą: |
| a) | su veiksmingais ir sujungtais tinklais susiję veiksmai: |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.   Toliau nurodyti transporto sektoriaus veiksmai atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei pagalbai gauti pagal šį reglamentą:

2.   Toliau nurodyti transporto sektoriaus veiksmai atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei pagalbai gauti pagal šį reglamentą:

a)

su veiksmingais ir sujungtais tinklais susiję veiksmai:

| a) | su veiksmingais ir sujungtais tinklais susiję veiksmai: |
| --- | --- |

a)

su veiksmingais ir sujungtais tinklais susiję veiksmai:

(...)

(...)

| | iii) | veiksmai, kuriais įgyvendinamos visuotinio tinklo atkarpos atokiausiuose regionuose, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II skyriuje, įskaitant veiksmus, susijusius su visuotiniam tinklui priklausančiais atitinkamais miestų transporto mazgais, jūrų uostais, vidaus vandenų uostais bei
  kelių ir
  geležinkelių terminalais, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priede; |
| --- | --- | --- |

iii)

veiksmai, kuriais įgyvendinamos visuotinio tinklo atkarpos atokiausiuose regionuose, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II skyriuje, įskaitant veiksmus, susijusius su visuotiniam tinklui priklausančiais atitinkamais miestų transporto mazgais, jūrų uostais, vidaus vandenų uostais bei
  kelių ir
  geležinkelių terminalais, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priede;

kelių ir

| | iii) | veiksmai, kuriais įgyvendinamos visuotinio tinklo atkarpos atokiausiuose regionuose, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II skyriuje, įskaitant veiksmus, susijusius su visuotiniam tinklui priklausančiais atitinkamais miestų transporto mazgais
  , oro uostais
  , jūrų uostais, vidaus vandenų uostais bei
  geležinkelių
  terminalais, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priede
  , ir veiksmai tam tikrame atokiausiame regione
  ; |
| --- | --- | --- |

iii)

veiksmai, kuriais įgyvendinamos visuotinio tinklo atkarpos atokiausiuose regionuose, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II skyriuje, įskaitant veiksmus, susijusius su visuotiniam tinklui priklausančiais atitinkamais miestų transporto mazgais
  , oro uostais
  , jūrų uostais, vidaus vandenų uostais bei
  geležinkelių
  terminalais, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priede
  , ir veiksmai tam tikrame atokiausiame regione
  ;

, oro uostais

geležinkelių

, ir veiksmai tam tikrame atokiausiame regione

(...)

(...)

| b) | su pažangiu, tvariu, integraciniu, saugiu ir patikimu susisiekimu susiję veiksmai: |
| --- | --- |

b)

su pažangiu, tvariu, integraciniu, saugiu ir patikimu susisiekimu susiję veiksmai:

| b) | su pažangiu, tvariu, integraciniu, saugiu ir patikimu susisiekimu susiję veiksmai: |
| --- | --- |

b)

su pažangiu, tvariu, integraciniu, saugiu ir patikimu susisiekimu susiję veiksmai:

(...)

(...)

| | ix) | veiksmai, kuriais didinamas transporto infrastruktūros prieinamumas ir tinkamumas saugumo ir civilinės saugos paskirčiai. |
| --- | --- | --- |

ix)

veiksmai, kuriais didinamas transporto infrastruktūros prieinamumas ir tinkamumas saugumo ir civilinės saugos paskirčiai.

| | ix) | veiksmai, kuriais didinamas transporto infrastruktūros prieinamumas ir tinkamumas saugumo ir civilinės saugos paskirčiai. |
| --- | --- | --- |

ix)

veiksmai, kuriais didinamas transporto infrastruktūros prieinamumas ir tinkamumas saugumo ir civilinės saugos paskirčiai.

| | x) | veiksmai, kuriais gerinamas atokiausių regionų prieinamumas, jų gyventojų judumas ir prekių vežimas
  . |
| --- | --- | --- |

x)

x)

veiksmai, kuriais gerinamas atokiausių regionų prieinamumas, jų gyventojų judumas ir prekių vežimas
  .

veiksmai, kuriais gerinamas atokiausių regionų prieinamumas, jų gyventojų judumas ir prekių vežimas

(...)

(...)

4.   Toliau nurodyti skaitmeninės ekonomikos sektoriaus veiksmai atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei pagalbai gauti pagal šį reglamentą:

4.   Toliau nurodyti skaitmeninės ekonomikos sektoriaus veiksmai atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei pagalbai gauti pagal šį reglamentą:

(...)

(...)

| d) | veiksmai, kuriais remiamas magistralinių tinklų diegimas, taip pat naudojant jūrinius kabelius,
  visose
  valstybėse narėse ir tarp Sąjungos ir trečiųjų valstybių; |
| --- | --- |

d)

veiksmai, kuriais remiamas magistralinių tinklų diegimas, taip pat naudojant jūrinius kabelius,
  visose
  valstybėse narėse ir tarp Sąjungos ir trečiųjų valstybių;

visose

| d) | veiksmai, kuriais remiamas magistralinių tinklų diegimas, taip pat naudojant jūrinius kabelius,
  tarp valstybių narių, tarp
  valstybių narių
  ir atokiausių regionų
  ir tarp Sąjungos ir trečiųjų valstybių; |
| --- | --- |

d)

veiksmai, kuriais remiamas magistralinių tinklų diegimas, taip pat naudojant jūrinius kabelius,
  tarp valstybių narių, tarp
  valstybių narių
  ir atokiausių regionų
  ir tarp Sąjungos ir trečiųjų valstybių;

tarp valstybių narių, tarp

ir atokiausių regionų

(...)

(...)

16 pakeitimas

16 pakeitimas

9 straipsnio 4 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Toliau nurodyti skaitmeninės ekonomikos sektoriaus veiksmai atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei pagalbai gauti pagal šį reglamentą: | 4.   Toliau nurodyti skaitmeninės ekonomikos sektoriaus veiksmai atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei pagalbai gauti pagal šį reglamentą: |
| a) | veiksmai, kuriais remiamas socialinę ir ekonominę pažangą skatinančių subjektų gigabitinis ryšys; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

4.   Toliau nurodyti skaitmeninės ekonomikos sektoriaus veiksmai atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei pagalbai gauti pagal šį reglamentą:

4.   Toliau nurodyti skaitmeninės ekonomikos sektoriaus veiksmai atitinka reikalavimus Sąjungos finansinei pagalbai gauti pagal šį reglamentą:

a)

veiksmai, kuriais remiamas socialinę ir ekonominę pažangą skatinančių subjektų gigabitinis ryšys;

| a) | veiksmai, kuriais remiamas socialinę ir ekonominę pažangą skatinančių subjektų gigabitinis ryšys; |
| --- | --- |

a)

veiksmai, kuriais remiamas socialinę ir ekonominę pažangą skatinančių subjektų gigabitinis ryšys;

| b) | veiksmai, kuriais remiamas nemokamo itin aukštos kokybės vietos belaidžio ryšio teikimas vietos bendruomenėse nediskriminacinėmis sąlygomis; |
| --- | --- |

b)

veiksmai, kuriais remiamas nemokamo itin aukštos kokybės vietos belaidžio ryšio teikimas vietos bendruomenėse nediskriminacinėmis sąlygomis;

| b) | veiksmai, kuriais remiamas nemokamo itin aukštos kokybės vietos belaidžio ryšio teikimas vietos bendruomenėse nediskriminacinėmis sąlygomis
  , ypač kaimo vietovėse (pažangiųjų kaimų koncepcija)
  ; |
| --- | --- |

b)

veiksmai, kuriais remiamas nemokamo itin aukštos kokybės vietos belaidžio ryšio teikimas vietos bendruomenėse nediskriminacinėmis sąlygomis
  , ypač kaimo vietovėse (pažangiųjų kaimų koncepcija)
  ;

, ypač kaimo vietovėse (pažangiųjų kaimų koncepcija)

| c) | veiksmai, kuriais užtikrinama nepertraukiama visų pagrindinių sausumos transporto kelių, įskaitant transeuropinius transporto tinklus, aprėptis 5G sistemomis; |
| --- | --- |

c)

veiksmai, kuriais užtikrinama nepertraukiama visų pagrindinių sausumos transporto kelių, įskaitant transeuropinius transporto tinklus, aprėptis 5G sistemomis;

| c) | veiksmai, kuriais užtikrinama nepertraukiama visų pagrindinių sausumos transporto kelių, įskaitant transeuropinius transporto tinklus, aprėptis 5G sistemomis; |
| --- | --- |

c)

veiksmai, kuriais užtikrinama nepertraukiama visų pagrindinių sausumos transporto kelių, įskaitant transeuropinius transporto tinklus, aprėptis 5G sistemomis;

| d) | veiksmai, kuriais remiamas magistralinių tinklų diegimas, taip pat naudojant jūrinius kabelius, visose valstybėse narėse ir tarp Sąjungos ir trečiųjų valstybių; |
| --- | --- |

d)

veiksmai, kuriais remiamas magistralinių tinklų diegimas, taip pat naudojant jūrinius kabelius, visose valstybėse narėse ir tarp Sąjungos ir trečiųjų valstybių;

| d) | veiksmai, kuriais remiamas magistralinių tinklų diegimas, taip pat naudojant jūrinius kabelius, visose valstybėse narėse ir tarp Sąjungos ir trečiųjų valstybių; |
| --- | --- |

d)

veiksmai, kuriais remiamas magistralinių tinklų diegimas, taip pat naudojant jūrinius kabelius, visose valstybėse narėse ir tarp Sąjungos ir trečiųjų valstybių;

| e) | veiksmai, kuriais remiama Europos namų ūkių prieiga prie itin didelio pralaidumo tinklų; |
| --- | --- |

e)

veiksmai, kuriais remiama Europos namų ūkių prieiga prie itin didelio pralaidumo tinklų;

| e) | veiksmai, kuriais remiama Europos namų ūkių prieiga prie itin didelio pralaidumo tinklų; |
| --- | --- |

e)

veiksmai, kuriais remiama Europos namų ūkių prieiga prie itin didelio pralaidumo tinklų;

| f) | veiksmai, kuriais įgyvendinami skaitmeninio ryšio infrastruktūros reikalavimai, susiję su tarpvalstybiniais transporto arba energetikos srities projektais, kuriais gali būti remiamos skaitmeninės veiklos platformos, tiesiogiai susijusios su transporto arba energetikos infrastruktūromis. |
| --- | --- |

f)

veiksmai, kuriais įgyvendinami skaitmeninio ryšio infrastruktūros reikalavimai, susiję su tarpvalstybiniais transporto arba energetikos srities projektais, kuriais gali būti remiamos skaitmeninės veiklos platformos, tiesiogiai susijusios su transporto arba energetikos infrastruktūromis.

| f) | veiksmai, kuriais įgyvendinami skaitmeninio ryšio infrastruktūros reikalavimai, susiję su tarpvalstybiniais transporto arba energetikos srities projektais, kuriais gali būti remiamos skaitmeninės veiklos platformos, tiesiogiai susijusios su transporto arba energetikos infrastruktūromis. |
| --- | --- |

f)

veiksmai, kuriais įgyvendinami skaitmeninio ryšio infrastruktūros reikalavimai, susiję su tarpvalstybiniais transporto arba energetikos srities projektais, kuriais gali būti remiamos skaitmeninės veiklos platformos, tiesiogiai susijusios su transporto arba energetikos infrastruktūromis.

Priedo V dalyje pateiktas preliminarus reikalavimus atitinkančių skaitmeninės ekonomikos sektoriaus projektų sąrašas.

Priedo V dalyje pateiktas preliminarus reikalavimus atitinkančių skaitmeninės ekonomikos sektoriaus projektų sąrašas.

17 pakeitimas

17 pakeitimas

10 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekvieno – transporto, energetikos ar skaitmeninės ekonomikos – sektoriaus veiksmai, atitinkantys 9 straipsnio reikalavimus, gali apimti pagalbinius elementus, kurie gali būti nesusiję su reikalavimus atitinkančiais veiksmais, kaip numatyta atitinkamai 9 straipsnio 2, 3 arba 4 dalyje, jeigu jie atitinka visus šiuos reikalavimus: | Kiekvieno – transporto, energetikos ar skaitmeninės ekonomikos – sektoriaus veiksmai, atitinkantys 9 straipsnio reikalavimus, gali apimti pagalbinius elementus, kurie gali būti
  susiję arba
  nesusiję su reikalavimus atitinkančiais veiksmais, kaip numatyta atitinkamai 9 straipsnio 2, 3 arba 4 dalyje, jeigu jie atitinka visus šiuos reikalavimus: |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kiekvieno – transporto, energetikos ar skaitmeninės ekonomikos – sektoriaus veiksmai, atitinkantys 9 straipsnio reikalavimus, gali apimti pagalbinius elementus, kurie gali būti nesusiję su reikalavimus atitinkančiais veiksmais, kaip numatyta atitinkamai 9 straipsnio 2, 3 arba 4 dalyje, jeigu jie atitinka visus šiuos reikalavimus:

Kiekvieno – transporto, energetikos ar skaitmeninės ekonomikos – sektoriaus veiksmai, atitinkantys 9 straipsnio reikalavimus, gali apimti pagalbinius elementus, kurie gali būti
  susiję arba
  nesusiję su reikalavimus atitinkančiais veiksmais, kaip numatyta atitinkamai 9 straipsnio 2, 3 arba 4 dalyje, jeigu jie atitinka visus šiuos reikalavimus:

susiję arba

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos sinergijai. Be to, 2 dalyje siūlomas mechanizmas turi sudaryti galimybę įtraukti kito EITP sektoriaus reikalavimus atitinkančius veiksmus į konkretaus sektoriaus kvietimą teikti pasiūlymus. Kvietimuose teikti konkrečius pasiūlymus dėl mišrių projektų bus remiami projektai, kurių sektorių derinys būtų didesnis nei 20–80 %

18 pakeitimas

18 pakeitimas

11 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | trečiojoje valstybėje, kuri yra asocijuotoji programos valstybė, įsisteigę teisės subjektai; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

b)

trečiojoje valstybėje, kuri yra asocijuotoji programos valstybė, įsisteigę teisės subjektai;

| b) | trečiojoje valstybėje, kuri yra asocijuotoji programos valstybė, įsisteigę teisės subjektai
  , kai vykdomi su šia trečiąja valstybe susijusio projekto veiksmai
  ; |
| --- | --- |

b)

trečiojoje valstybėje, kuri yra asocijuotoji programos valstybė, įsisteigę teisės subjektai
  , kai vykdomi su šia trečiąja valstybe susijusio projekto veiksmai
  ;

, kai vykdomi su šia trečiąja valstybe susijusio projekto veiksmai

Paaiškinimas

Paaiškinimas

EITP neturėtų naudotis ne Europos įmonės, vykdančios veiklą Sąjungos teritorijoje.

19 pakeitimas

19 pakeitimas

11 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.
     
  19 straipsnyje nurodytose darbo programose gali būti numatyta, kad reikalavimus atitinka tik tie pasiūlymai, kuriuos pateikė viena ar kelios valstybės narės arba, jei atitinkamos valstybės narės sutinka, tarptautinės organizacijos, bendrosios įmonės arba valstybinės arba privačios įmonės arba įstaigos. | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

5.
     
  19 straipsnyje nurodytose darbo programose gali būti numatyta, kad reikalavimus atitinka tik tie pasiūlymai, kuriuos pateikė viena ar kelios valstybės narės arba, jei atitinkamos valstybės narės sutinka, tarptautinės organizacijos, bendrosios įmonės arba valstybinės arba privačios įmonės arba įstaigos.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Tvirtinimo procedūrą paliekant valstybių narių žiniai nebūtų prisidedama prie administracinio supaprastinimo, kurį remia Europos regionų komitetas.

20 pakeitimas

20 pakeitimas

12 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento [VIII] antraštinę dalį. | Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento [VIII] antraštinę dalį. |
| | 1.
     
  Projektų atrankos procesą sudaro du etapai:










  a) | projekto tinkamumo vertinimas pagal supaprastintą paraiškų teikimo procedūrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento [VIII] antraštinę dalį.

Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento [VIII] antraštinę dalį.

1.
     
  Projektų atrankos procesą sudaro du etapai:

a)

projekto tinkamumo vertinimas pagal supaprastintą paraiškų teikimo procedūrą;

| b) | projekto teikimas, vertinimas ir atranka. |
| --- | --- |

b)

projekto teikimas, vertinimas ir atranka.

2.
     
  Komisija paskelbia kvietimus teikti pasiūlymus likus ne mažiau kaip vienam mėnesiui iki konkurso pradžios. Projektų rengėjai turi ne mažiau kaip vieną mėnesį pirmajam dokumentų rinkiniui pateikti. Europos Komisija per vieną mėnesį įvertina dokumentų tinkamumą. Tada projektų rengėjai turi ne mažiau kaip tris mėnesius visam dokumentų rinkiniui pateikti.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Reikėtų supaprastinti EITP įgyvendinimą stengiantis projektų rengėjų neapkrauti brangiai kainuojančių ir daug laiko atimančių išsamių dokumentų rinkinių rengimu, jei jie neatitinka kvietimų teikti pasiūlymus sąlygų. Be to, projektų rengėjai turi turėti laiko išnagrinėti kvietimą teikti pasiūlymus ir parengti visą dokumentų rinkinį.

21 pakeitimas

21 pakeitimas

13 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Skyrimo kriterijai nustatomi 19 straipsnyje nurodytose darbo programose ir kvietimuose teikti pasiūlymus, kiek įmanoma atsižvelgiant į šiuos elementus: | Skyrimo kriterijai nustatomi 19 straipsnyje nurodytose darbo programose ir kvietimuose teikti pasiūlymus, kiek įmanoma atsižvelgiant į šiuos elementus: |
| a) | ekonominį ir socialinį poveikį ir poveikį aplinkai (nauda ir išlaidos); |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Skyrimo kriterijai nustatomi 19 straipsnyje nurodytose darbo programose ir kvietimuose teikti pasiūlymus, kiek įmanoma atsižvelgiant į šiuos elementus:

Skyrimo kriterijai nustatomi 19 straipsnyje nurodytose darbo programose ir kvietimuose teikti pasiūlymus, kiek įmanoma atsižvelgiant į šiuos elementus:

a)

ekonominį ir socialinį poveikį ir poveikį aplinkai (nauda ir išlaidos);

| a) | ekonominį ir socialinį poveikį ir poveikį aplinkai (nauda ir išlaidos); |
| --- | --- |

a)

ekonominį ir socialinį poveikį ir poveikį aplinkai (nauda ir išlaidos);

| b) | inovacijų, saugos, sąveikumo ir prieinamumo aspektus; |
| --- | --- |

b)

inovacijų, saugos, sąveikumo ir prieinamumo aspektus;

| b) | inovacijų, saugos, sąveikumo
  , daugiarūšiškumo
  ir prieinamumo aspektus; |
| --- | --- |

b)

inovacijų, saugos, sąveikumo
  , daugiarūšiškumo
  ir prieinamumo aspektus;

, daugiarūšiškumo

| c) | tarpvalstybinį aspektą; |
| --- | --- |

c)

tarpvalstybinį aspektą;

| c) | tarpvalstybinį aspektą
  arba salų ir atokiausių regionų prieinamumo gerinimą
  ; |
| --- | --- |

c)

tarpvalstybinį aspektą
  arba salų ir atokiausių regionų prieinamumo gerinimą
  ;

arba salų ir atokiausių regionų prieinamumo gerinimą

| d) | transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos sektorių sinergiją; |
| --- | --- |

d)

transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos sektorių sinergiją;

| d) | Europos pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

d)

d)

Europos pridėtinę vertę;

Europos pridėtinę vertę;

| e) | veiksmų parengtumo lygį rengiant projektą; |
| --- | --- |

e)

veiksmų parengtumo lygį rengiant projektą;

| e) | indėlį šalinant spūstis ir baigimą tiesti trūkstamas atkarpas; |
| --- | --- |

e)

e)

indėlį šalinant spūstis ir baigimą tiesti trūkstamas atkarpas;

indėlį šalinant spūstis ir baigimą tiesti trūkstamas atkarpas;

| f) | siūlomo įgyvendinimo plano patikimumą; |
| --- | --- |

f)

siūlomo įgyvendinimo plano patikimumą;

| f) | transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos sektorių sinergiją; |
| --- | --- |

f)

transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos sektorių sinergiją;

| g) | Sąjungos finansinės pagalbos skatinamąjį poveikį investicijoms; |
| --- | --- |

g)

Sąjungos finansinės pagalbos skatinamąjį poveikį investicijoms;

| g) | veiksmų parengtumo lygį rengiant projektą
  ir įsipareigojimo lygį jį įgyvendinti
  ; |
| --- | --- |

g)

veiksmų parengtumo lygį rengiant projektą
  ir įsipareigojimo lygį jį įgyvendinti
  ;

ir įsipareigojimo lygį jį įgyvendinti

| h) | poreikį įveikti finansines kliūtis, pavyzdžiui, nepakankamą komercinį perspektyvumą arba rinkos finansavimo trūkumą; |
| --- | --- |

h)

poreikį įveikti finansines kliūtis, pavyzdžiui, nepakankamą komercinį perspektyvumą arba rinkos finansavimo trūkumą;

| h) | socialinį poveikį; |
| --- | --- |

h)

h)

socialinį poveikį;

socialinį poveikį;

| i) | suderinamumą su Sąjungos ir nacionaliniais energetikos ir klimato planais. |
| --- | --- |

i)

suderinamumą su Sąjungos ir nacionaliniais energetikos ir klimato planais.

| i) | siūlomo įgyvendinimo plano patikimumą; |
| --- | --- |

i)

siūlomo įgyvendinimo plano patikimumą;

| j) | Sąjungos finansinės pagalbos skatinamąjį poveikį investicijoms; |
| --- | --- |

j)

Sąjungos finansinės pagalbos skatinamąjį poveikį investicijoms;

| k) | poreikį įveikti finansines kliūtis, pavyzdžiui, nepakankamą komercinį perspektyvumą arba rinkos finansavimo trūkumą; |
| --- | --- |

k)

poreikį įveikti finansines kliūtis, pavyzdžiui, nepakankamą komercinį perspektyvumą arba rinkos finansavimo trūkumą;

| l) | suderinamumą su Sąjungos ir nacionaliniais energetikos ir klimato planais. |
| --- | --- |

l)

suderinamumą su Sąjungos ir nacionaliniais energetikos ir klimato planais.

22 pakeitimas

22 pakeitimas

14 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| vykdant darbus, susijusius su 3 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytais konkrečiais tikslais, Sąjungos finansinės pagalbos suma neviršija 30 % visų tinkamų finansuoti išlaidų. Bendro finansavimo normas galima padidinti ne daugiau kaip iki 50 % su tarpvalstybinėmis jungtimis susijusiems veiksmams šios dalies c punkte nustatytomis sąlygomis, telematikos priemonių sistemų rėmimo veiksmams, naujųjų technologijų ir inovacijų rėmimo veiksmams, infrastruktūros saugumo didinimo rėmimo veiksmams pagal taikytinus Sąjungos teisės aktus ir veiksmams atokiausiuose regionuose; | vykdant darbus, susijusius su 3 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytais konkrečiais tikslais, Sąjungos finansinės pagalbos suma neviršija 30 % visų tinkamų finansuoti išlaidų. Bendro finansavimo normas galima padidinti ne daugiau kaip iki 50 % su tarpvalstybinėmis jungtimis susijusiems veiksmams šios dalies c punkte nustatytomis sąlygomis,
  veiksmams, susijusiems su kliūtimis ir trūkstamomis pagrindinio tinklo jungtimis, veiksmams, kuriais remiami jūrų greitkeliai, veiksmams, kuriais remiama pagrindinio ir visuotinio tinklo jūrų ir upių laivyba, įskaitant veiksmus uostuose ir susisiekimą su toliau nuo pakrantės esančiomis teritorijomis, miestų transporto mazgams, platformoms, daugiarūšio transporto jungtims ir galutinės paskirties atkarpoms,
  telematikos priemonių sistemų rėmimo veiksmams, naujųjų technologijų ir inovacijų rėmimo veiksmams, infrastruktūros saugumo didinimo rėmimo veiksmams pagal taikytinus Sąjungos teisės aktus ir veiksmams
  salų ir
  atokiausiuose regionuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

vykdant darbus, susijusius su 3 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytais konkrečiais tikslais, Sąjungos finansinės pagalbos suma neviršija 30 % visų tinkamų finansuoti išlaidų. Bendro finansavimo normas galima padidinti ne daugiau kaip iki 50 % su tarpvalstybinėmis jungtimis susijusiems veiksmams šios dalies c punkte nustatytomis sąlygomis, telematikos priemonių sistemų rėmimo veiksmams, naujųjų technologijų ir inovacijų rėmimo veiksmams, infrastruktūros saugumo didinimo rėmimo veiksmams pagal taikytinus Sąjungos teisės aktus ir veiksmams atokiausiuose regionuose;

vykdant darbus, susijusius su 3 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytais konkrečiais tikslais, Sąjungos finansinės pagalbos suma neviršija 30 % visų tinkamų finansuoti išlaidų. Bendro finansavimo normas galima padidinti ne daugiau kaip iki 50 % su tarpvalstybinėmis jungtimis susijusiems veiksmams šios dalies c punkte nustatytomis sąlygomis,
  veiksmams, susijusiems su kliūtimis ir trūkstamomis pagrindinio tinklo jungtimis, veiksmams, kuriais remiami jūrų greitkeliai, veiksmams, kuriais remiama pagrindinio ir visuotinio tinklo jūrų ir upių laivyba, įskaitant veiksmus uostuose ir susisiekimą su toliau nuo pakrantės esančiomis teritorijomis, miestų transporto mazgams, platformoms, daugiarūšio transporto jungtims ir galutinės paskirties atkarpoms,
  telematikos priemonių sistemų rėmimo veiksmams, naujųjų technologijų ir inovacijų rėmimo veiksmams, infrastruktūros saugumo didinimo rėmimo veiksmams pagal taikytinus Sąjungos teisės aktus ir veiksmams
  salų ir
  atokiausiuose regionuose;

veiksmams, susijusiems su kliūtimis ir trūkstamomis pagrindinio tinklo jungtimis, veiksmams, kuriais remiami jūrų greitkeliai, veiksmams, kuriais remiama pagrindinio ir visuotinio tinklo jūrų ir upių laivyba, įskaitant veiksmus uostuose ir susisiekimą su toliau nuo pakrantės esančiomis teritorijomis, miestų transporto mazgams, platformoms, daugiarūšio transporto jungtims ir galutinės paskirties atkarpoms,

salų ir

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Šis pakeitimas dera su Komisijos pasiūlymu įterpti jūrų jungtis į pagrindinio tinklo koridorius. Be to, norint pasiekti ES tikslus aplinkos ir klimato politikos srityse, jūrų transportą reikėtų paremti iš esmės.

23 pakeitimas

23 pakeitimas

14 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Didžiausia bendro finansavimo norma, taikytina pagal 10 straipsnyje nurodytas tarpsektorines darbo programas atrinktiems veiksmams, atitinka didžiausią maksimalią bendro finansavimo normą, taikytiną atitinkamiems sektoriams. | Didžiausia bendro finansavimo norma, taikytina pagal 10 straipsnyje nurodytas tarpsektorines darbo programas atrinktiems veiksmams, atitinka didžiausią maksimalią bendro finansavimo normą, taikytiną atitinkamiems sektoriams
  , padidintą 10 % Pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą mechanizmą remiami veiksmai finansuojami nustatant bendro finansavimo normą, atitinkančią pagrindinį sektorių, įskaitant papildomas išlaidas. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Didžiausia bendro finansavimo norma, taikytina pagal 10 straipsnyje nurodytas tarpsektorines darbo programas atrinktiems veiksmams, atitinka didžiausią maksimalią bendro finansavimo normą, taikytiną atitinkamiems sektoriams.

Didžiausia bendro finansavimo norma, taikytina pagal 10 straipsnyje nurodytas tarpsektorines darbo programas atrinktiems veiksmams, atitinka didžiausią maksimalią bendro finansavimo normą, taikytiną atitinkamiems sektoriams
  , padidintą 10 % Pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą mechanizmą remiami veiksmai finansuojami nustatant bendro finansavimo normą, atitinkančią pagrindinį sektorių, įskaitant papildomas išlaidas.

, padidintą 10 % Pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą mechanizmą remiami veiksmai finansuojami nustatant bendro finansavimo normą, atitinkančią pagrindinį sektorių, įskaitant papildomas išlaidas.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Reikėtų skatinti sinergiją, taip pat finansiškai. Siekiant supaprastinimo, 10 straipsnio 2 dalyje numatytam mechanizmui turėtų būti taikoma viena bendro finansavimo norma.

24 pakeitimas

24 pakeitimas

15 straipsnio a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Be Finansinio reglamento [186] straipsnyje nustatytų kriterijų, taikomi šie tinkamų finansuoti išlaidų kriterijai: | Be Finansinio reglamento [186] straipsnyje nustatytų kriterijų, taikomi šie tinkamų finansuoti išlaidų kriterijai: |
| a) | tinkamos finansuoti gali būti tik valstybėse narėse patirtos išlaidos, išskyrus atvejus, kai bendro intereso projektas arba tarpvalstybiniai atsinaujinančiosios energijos srities projektai apima vienos ar kelių trečiųjų valstybių teritorijas, kaip nurodyta šio reglamento 5 straipsnyje arba 11 straipsnio 4 dalyje, arba tarptautinius vandenis, jeigu veiksmai yra būtini atitinkamo projekto tikslams pasiekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Be Finansinio reglamento [186] straipsnyje nustatytų kriterijų, taikomi šie tinkamų finansuoti išlaidų kriterijai:

Be Finansinio reglamento [186] straipsnyje nustatytų kriterijų, taikomi šie tinkamų finansuoti išlaidų kriterijai:

a)

tinkamos finansuoti gali būti tik valstybėse narėse patirtos išlaidos, išskyrus atvejus, kai bendro intereso projektas arba tarpvalstybiniai atsinaujinančiosios energijos srities projektai apima vienos ar kelių trečiųjų valstybių teritorijas, kaip nurodyta šio reglamento 5 straipsnyje arba 11 straipsnio 4 dalyje, arba tarptautinius vandenis, jeigu veiksmai yra būtini atitinkamo projekto tikslams pasiekti;

| a) | tinkamos finansuoti gali būti tik valstybėse narėse patirtos išlaidos, išskyrus atvejus, kai bendro intereso projektas arba tarpvalstybiniai atsinaujinančiosios energijos srities projektai apima vienos ar kelių trečiųjų valstybių teritorijas, kaip nurodyta šio reglamento 5 straipsnyje arba 11 straipsnio 4 dalyje,
  vieną ar keletą atokiausių regionų
  arba tarptautinius vandenis, jeigu veiksmai yra būtini atitinkamo projekto tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

a)

tinkamos finansuoti gali būti tik valstybėse narėse patirtos išlaidos, išskyrus atvejus, kai bendro intereso projektas arba tarpvalstybiniai atsinaujinančiosios energijos srities projektai apima vienos ar kelių trečiųjų valstybių teritorijas, kaip nurodyta šio reglamento 5 straipsnyje arba 11 straipsnio 4 dalyje,
  vieną ar keletą atokiausių regionų
  arba tarptautinius vandenis, jeigu veiksmai yra būtini atitinkamo projekto tikslams pasiekti;

vieną ar keletą atokiausių regionų

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Siūloma 15 straipsnio a punkte pateikti konkrečią nuorodą į specifinę atokiausių regionų padėtį.

25 pakeitimas

25 pakeitimas

16 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalyje nurodytų dotacijų naudojimas
  gali būti
  įgyvendinamas skelbiant specialiuosius kvietimus teikti pasiūlymus. | 2.   1 dalyje nurodytų dotacijų naudojimas
  yra
  įgyvendinamas
  visuose kvietimuose teikti pasiūlymus ir
  skelbiant specialiuosius kvietimus teikti pasiūlymus
  ir neturi viršyti 10 % bendro EITP finansinio paketo
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.   1 dalyje nurodytų dotacijų naudojimas
  gali būti
  įgyvendinamas skelbiant specialiuosius kvietimus teikti pasiūlymus.

2.   1 dalyje nurodytų dotacijų naudojimas
  yra
  įgyvendinamas
  visuose kvietimuose teikti pasiūlymus ir
  skelbiant specialiuosius kvietimus teikti pasiūlymus
  ir neturi viršyti 10 % bendro EITP finansinio paketo
  .

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Turi būti skatinamos mišraus finansavimo derinimo operacijos, kai projekto rengėjas nori jomis pasinaudoti. Tačiau dotacijos turi likti pagrindine EITP finansavimo priemone.

26 pakeitimas

26 pakeitimas

17 straipsnio 2 dalis ir nauja 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3.
     
  Pagal šį straipsnį susigrąžintos lėšos turi būti pakartotinai naudojamos kitose EITP darbo programose; šios lėšos bus paskirstytos atsižvelgiant į sutartą nacionalinį finansinį paketą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3.
     
  Pagal šį straipsnį susigrąžintos lėšos turi būti pakartotinai naudojamos kitose EITP darbo programose; šios lėšos bus paskirstytos atsižvelgiant į sutartą nacionalinį finansinį paketą.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Pagal DFP Europos infrastruktūros tinklų priemonei skirtos lėšos turi būti paliktos EITP. Šių lėšų paskirstymas atsižvelgiant į sutartą nacionalinį paketą yra paskata valstybėms narėms ir kiekvieno projekto pagrindiniams rangovams be reikalo netrukdyti priimti sprendimą dėl būsimo projekto baiminantis prarasti finansinę paramą. Be to, tokia priemonė leistų labiau subalansuoti geografinį lėšų paskirstymą tarp ES valstybių narių.

27 pakeitimas

27 pakeitimas

19 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Programa įgyvendinama vykdant Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytas darbo programas. Kai taikoma, darbo programose nustatoma bendra derinimo operacijoms rezervuota suma. | 1.   Programa įgyvendinama vykdant Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytas darbo programas. Kai taikoma, darbo programose nustatoma bendra derinimo operacijoms rezervuota suma. |
| 2.   Komisija darbo programas priima įgyvendinimo aktu. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis šio reglamento 22 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. | 2.   
  Europos Komisija pateikia preliminarų darbo programų tvarkaraštį, kuriame nurodomas šių programų biudžetas ir prioritetai visu programavimo laikotarpiu. |
| | 3.
     Komisija darbo programas priima įgyvendinimo aktu. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis šio reglamento 22 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Programa įgyvendinama vykdant Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytas darbo programas. Kai taikoma, darbo programose nustatoma bendra derinimo operacijoms rezervuota suma.

1.   Programa įgyvendinama vykdant Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytas darbo programas. Kai taikoma, darbo programose nustatoma bendra derinimo operacijoms rezervuota suma.

2.   Komisija darbo programas priima įgyvendinimo aktu. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis šio reglamento 22 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

2.   
  Europos Komisija pateikia preliminarų darbo programų tvarkaraštį, kuriame nurodomas šių programų biudžetas ir prioritetai visu programavimo laikotarpiu.

3.
     Komisija darbo programas priima įgyvendinimo aktu. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis šio reglamento 22 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Pagal DFP Europos infrastruktūros tinklų priemonei skirtos lėšos turi būti paliktos EITP.

28 pakeitimas

28 pakeitimas

23 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijai pagal šio reglamento 24 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais: | Komisijai pagal šio reglamento 24 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais: |
| a) | iš dalies keičiama priedo I dalis dėl rodiklių ir nustatoma stebėsenos ir vertinimo sistema; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Komisijai pagal šio reglamento 24 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais:

Komisijai pagal šio reglamento 24 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais:

a)

iš dalies keičiama priedo I dalis dėl rodiklių ir nustatoma stebėsenos ir vertinimo sistema;

| a) | iš dalies keičiama priedo I dalis dėl rodiklių ir nustatoma stebėsenos ir vertinimo sistema; |
| --- | --- |

a)

iš dalies keičiama priedo I dalis dėl rodiklių ir nustatoma stebėsenos ir vertinimo sistema;

| b) | iš dalies keičiama priedo II dalis dėl orientacinių biudžeto išteklių procentinių dalių, skiriamų 3 straipsnio a punkto i papunktyje nurodytam konkrečiam tikslui; |
| --- | --- |

b)

iš dalies keičiama priedo II dalis dėl orientacinių biudžeto išteklių procentinių dalių, skiriamų 3 straipsnio a punkto i papunktyje nurodytam konkrečiam tikslui;

| b) | iš dalies keičiama priedo II dalis dėl orientacinių biudžeto išteklių procentinių dalių, skiriamų 3 straipsnio a punkto i papunktyje nurodytam konkrečiam tikslui; |
| --- | --- |

b)

iš dalies keičiama priedo II dalis dėl orientacinių biudžeto išteklių procentinių dalių, skiriamų 3 straipsnio a punkto i papunktyje nurodytam konkrečiam tikslui;

| c) | iš dalies keičiama priedo III dalis dėl nustatomų transporto pagrindinio tinklo koridorių ir iš anksto nustatytų atkarpų bei iš anksto nustatytų visuotinio tinklo atkarpų; |
| --- | --- |

c)

iš dalies keičiama priedo III dalis dėl nustatomų transporto pagrindinio tinklo koridorių ir iš anksto nustatytų atkarpų bei iš anksto nustatytų visuotinio tinklo atkarpų;

| c) | iš dalies keičiama priedo III dalis dėl nustatomų transporto pagrindinio tinklo koridorių ir iš anksto nustatytų atkarpų bei iš anksto nustatytų visuotinio tinklo atkarpų; |
| --- | --- |

c)

iš dalies keičiama priedo III dalis dėl nustatomų transporto pagrindinio tinklo koridorių ir iš anksto nustatytų atkarpų bei iš anksto nustatytų visuotinio tinklo atkarpų;

| d) | iš dalies keičiama priedo IV dalis dėl tarpvalstybinių atsinaujinančiosios energijos srities projektų nustatymo; |
| --- | --- |

d)

iš dalies keičiama priedo IV dalis dėl tarpvalstybinių atsinaujinančiosios energijos srities projektų nustatymo;

| d) | iš dalies keičiama priedo IV dalis dėl tarpvalstybinių atsinaujinančiosios energijos srities projektų nustatymo; |
| --- | --- |

d)

iš dalies keičiama priedo IV dalis dėl tarpvalstybinių atsinaujinančiosios energijos srities projektų nustatymo;

| e) | iš dalies keičiama priedo V dalis dėl bendro intereso skaitmeninio ryšio projektų nustatymo. |
| --- | --- |

e)

iš dalies keičiama priedo V dalis dėl bendro intereso skaitmeninio ryšio projektų nustatymo.

| e) | iš dalies keičiamos Tarybos nustatytos techninės specifikacijos, susijusios su dvejopos paskirties civilinio ir karinio naudojimo infrastruktūra, ir nustatomas ar iš dalies keičiamas prioritetinių pritaikymo dvejopam civiliniam ir kariniam naudojimui projektų sąrašas; |
| --- | --- |

e)

iš dalies keičiamos Tarybos nustatytos techninės specifikacijos, susijusios su dvejopos paskirties civilinio ir karinio naudojimo infrastruktūra, ir nustatomas ar iš dalies keičiamas prioritetinių pritaikymo dvejopam civiliniam ir kariniam naudojimui projektų sąrašas;

iš dalies keičiamos Tarybos nustatytos techninės specifikacijos, susijusios su dvejopos paskirties civilinio ir karinio naudojimo infrastruktūra, ir nustatomas ar iš dalies keičiamas prioritetinių pritaikymo dvejopam civiliniam ir kariniam naudojimui projektų sąrašas;

| f) | iš dalies keičiama priedo V dalis dėl bendro intereso skaitmeninio ryšio projektų nustatymo. |
| --- | --- |

f)

f)

iš dalies keičiama priedo V dalis dėl bendro intereso skaitmeninio ryšio projektų nustatymo.

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos infrastruktūros tinklų priemonės, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) Nr. 283/2014,

(COM(2018) 438 final) 2 dalis

29 pakeitimas

29 pakeitimas

Priedas, III dalis, 1 lentelė

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagrindinio tinklo koridorius „Atlanto vandenynas“
  Išdėstymas | Pagrindinio tinklo koridorius „Atlanto vandenynas“
  Išdėstymas |
| Gijón – León – Valladolid | Gijón – León –
  Palencia –
  Valladolid |
| A Coruña – Vigo – Orense – León | A Coruña – Vigo – Orense –
  Ponferrada – Astorga –
  León
  – Palencia-Venta de Baños |
| Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao | Zaragoza–Pamplona/Logroño–Bilbao
  (Y vasca) |
| | Bordeaux – Dax – Vitoria/Gasteiz




  Bordeaux
   –
  Toulouse |
| Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba | Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba |
| Algeciras – Bobadilla – Madrid | Algeciras – Bobadilla – Madrid |
| Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid | Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid |
| Lisboa – Aveiro – Leixões/Porto – Douro | Lisboa – Aveiro – Leixões/Porto – Douro |
| Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg | Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux– Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg |
| | Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre– Rouen – Paris |
| Saint Nazaire – Nantes – Tours | Dublin – Cork –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pagrindinio tinklo koridorius „Atlanto vandenynas“

Išdėstymas

Pagrindinio tinklo koridorius „Atlanto vandenynas“

Išdėstymas

Gijón – León – Valladolid

Gijón – León –
  Palencia –
  Valladolid

Palencia –

A Coruña – Vigo – Orense – León

A Coruña – Vigo – Orense –
  Ponferrada – Astorga –
  León
  – Palencia-Venta de Baños

Ponferrada

Astorga –

– Palencia-Venta de Baños

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao

Zaragoza–Pamplona/Logroño–Bilbao
  (Y vasca)

(Y vasca)

Bordeaux – Dax – Vitoria/Gasteiz

Bordeaux – Dax – Vitoria/Gasteiz

Bordeaux
   –
  Toulouse

Bordeaux

Toulouse

Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid

Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid

Lisboa – Aveiro – Leixões/Porto – Douro

Lisboa – Aveiro – Leixões/Porto – Douro

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux– Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg

Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre– Rouen – Paris

Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre– Rouen – Paris

Saint Nazaire – Nantes – Tours

Dublin – Cork –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours

Dublin – Cork –

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Jungtinės Karalystės išstojimas iš ES turės daug pasekmių, įskaitant didelį poveikį Airijos integracijai į TEN-T pagrindinio tinklo koridorių tinklą, nes Airija yra priklausoma tik nuo jungčių per Jungtinę Karalystę. Be to, jūrų jungtys į Atlanto koridoriaus pagrindinio tinklo uostus ir kai kuriuos visuotinio tinklo uostus turėtų būti įtrauktos į koridorių žemėlapį. Į pagrindinio tinklo prioritetinius koridorius integravus jungtį tarp Viduržemio jūros koridoriaus ir Atlanto vandenyno koridoriaus gali pagerėti šių dviejų koridorių socialiniai ir ekonominiai rezultatai sudarydami sąlygas infrastruktūros plėtrai ir jų naudojimui. Tai taip pat suteiktų galimybę sujungti Viduržemio jūros ir Atlanto vandenyno uostus ašyje Bordo–Tulūza–Narbonas. Be to, šis pasiūlymas yra didžiojo pietvakarių projekto dalis. Pagal šį projektą tiesiamos dvi greitųjų geležinkelių linijos, turinčios bendrą atkarpą nuo Bordo iki Tulūzos ir nuo Bordo iki Ispanijos.

Zaragoza-Pamplona-Y vasca linija būtų taip pat tikslinga, nes ji sujungtų Atlanto vandenyno ir Viduržemio jūros koridorius, sudarant prieigą prie Bilbao uosto. Prancūzija turėtų atnaujinti Bordeaux-Dax-Vitoria jungtį tiek keleiviams, tiek siekiant pašalinti kliūtis krovinių vežimui (Irun-Hendaia, Bordo variantas).

Galiausiai, reikia įtraukti šias galimas didelės strateginės svarbos ar didelio būsimo potencialo vietoves ir logistikos platformas, esančias periferiniuose regionuose, kuriuose vis dar reikia sukurti didelę dalį pagrindinės infrastruktūros siekiant pagerinti jų prieinamumą ir jungtis, visų pirma su uostais.

30 pakeitimas

30 pakeitimas

Priedas, III dalis, 3 lentelė

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagrindinio tinklo koridorius „Viduržemio jūra“
  Išdėstymas | Pagrindinio tinklo koridorius „Viduržemio jūra“
  Išdėstymas |
| Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona | Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza –
  Sagunto/
  Tarragona |
| | Madrid – Albacete – Valencia |
| Sevilla – Bobadilla – Murcia | Sevilla – Bobadilla –
  Almería
   – Murcia |
| Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona | Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona |
| Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest | Tarragona
  /Palma de Mallorca
   – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest |
| | Alcúdia — Ciudadela — Toulon — Ajaccio— Bastia — Porto Torres — Cagliari — Palerme




  Toulouse
   –
  Narbonne |
| Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – Frontière UA | Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – Frontière UA |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pagrindinio tinklo koridorius „Viduržemio jūra“

Išdėstymas

Pagrindinio tinklo koridorius „Viduržemio jūra“

Išdėstymas

Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona

Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza –
  Sagunto/
  Tarragona

Sagunto/

Madrid – Albacete – Valencia

Madrid – Albacete – Valencia

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Sevilla – Bobadilla –
  Almería
   – Murcia

Almería

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona

Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest

Tarragona
  /Palma de Mallorca
   – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest

/Palma de Mallorca

Alcúdia — Ciudadela — Toulon — Ajaccio— Bastia — Porto Torres — Cagliari — Palerme

Alcúdia — Ciudadela — Toulon — Ajaccio— Bastia — Porto Torres — Cagliari — Palerme

Toulouse
   –
  Narbonne

Toulouse

Narbonne

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – Frontière UA

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – Frontière UA

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Į pagrindinio tinklo prioritetinius koridorius integravus jungtį tarp Viduržemio jūros koridoriaus ir Atlanto vandenyno koridoriaus gali pagerėti šių dviejų koridorių socialiniai ir ekonominiai rezultatai sudarydami sąlygas infrastruktūros plėtrai ir jų naudojimui. Tai taip pat suteiktų galimybę sujungti Viduržemio jūros ir Atlanto vandenyno uostus ašyje Bordo–Tulūza–Narbonas.

31 pakeitimas

31 pakeitimas

Priedas, III dalis, 4 lentelė

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagrindinio tinklo koridorius „Šiaurės jūra – Viduržemio jūra“ | Pagrindinio tinklo koridorius „Šiaurės jūra – Viduržemio jūra“ |
| Išdėstymas | Išdėstymas |
| Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork | Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork |
| | Dublin – Cork – Calais – Zeebruge – Antwerpen – Rotterdam




  Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris |
| Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham | Glasgow/Edinburgh–Liverpool/Manchester–Birmingham |
| Birmingham – Felixstowe/London/Southampton | Birmingham – Felixstowe/London/Southampton |
| London – Lille – Brussel/Bruxelles | London – Lille – Brussel/Bruxelles |
| Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brussel/Bruxelles – Luxembourg | Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brussel/Bruxelles – Luxembourg |
| Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille | Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille |
| Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel | Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel |
| Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paris | Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paris |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pagrindinio tinklo koridorius „Šiaurės jūra – Viduržemio jūra“

Pagrindinio tinklo koridorius „Šiaurės jūra – Viduržemio jūra“

Išdėstymas

Išdėstymas

Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork

Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork

Dublin – Cork – Calais – Zeebruge – Antwerpen – Rotterdam

Dublin – Cork – Calais – Zeebruge – Antwerpen – Rotterdam

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris

Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham

Glasgow/Edinburgh–Liverpool/Manchester–Birmingham

Birmingham – Felixstowe/London/Southampton

Birmingham – Felixstowe/London/Southampton

London – Lille – Brussel/Bruxelles

London – Lille – Brussel/Bruxelles

Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brussel/Bruxelles – Luxembourg

Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brussel/Bruxelles – Luxembourg

Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel

Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paris

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paris

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Šiame pakeitime atsižvelgiama į Europos Komisijos pasiūlymą iš dalies pakeisti EITP reglamentą, jei Jungtinė Karalystė pasitrauktų be susitarimo; pakeitimu taip pat siekiama įtraukti visuotinio ir pagrindinio tinklo uostus.

32 pakeitimas

32 pakeitimas

Priedas, III dalis, 9 lentelė

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagrindinio tinklo koridorius „Skandinavija – Viduržemio jūra“ | Pagrindinio tinklo koridorius „Skandinavija – Viduržemio jūra“ |
| Išdėstymas | Išdėstymas |
| Rusijos siena–Hamina/Kotka–Helsinki–Turku/Naantali–Stockholm–Örebro–Malmö | Rusijos siena–Hamina/Kotka–Helsinki–Turku/Naantali–Stockholm–Örebro–Malmö |
| Narvik/Oulu–Luleå–Umeå–Stockholm | Narvik/Oulu – Luleå – Umeå
  – Gävle –
  Stockholm – Örebro |
| | Stockholm – Örebro – Oslo |
| Oslas–Geteborgas–Malmė–Treleborgas | Oslas–Geteborgas–Malmė–Treleborgas |
| Malmö–København–Fredericia–Aarhus–Aalborg–Hirtshals/Frederikshavn | Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn |
| København–Kolding/Lübeck–Hamburg–Hannover | København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover |
| Bremerhaven–Bremen–Hannover–Nürnberg | Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg |
| Rostock–Berlin–Leipzig–München | Rostock – Berlin – Leipzig – München |
| Nürnberg–München–Innsbruck–Verona–Bologna–Ancona/Firenze | Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze |
| Livorno/La Spezia–Firenze–Roma–Napoli–Bari–Taranto–Valletta | Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pagrindinio tinklo koridorius „Skandinavija – Viduržemio jūra“

Pagrindinio tinklo koridorius „Skandinavija – Viduržemio jūra“

Išdėstymas

Išdėstymas

Rusijos siena–Hamina/Kotka–Helsinki–Turku/Naantali–Stockholm–Örebro–Malmö

Rusijos siena–Hamina/Kotka–Helsinki–Turku/Naantali–Stockholm–Örebro–Malmö

Narvik/Oulu–Luleå–Umeå–Stockholm

Narvik/Oulu – Luleå – Umeå
  – Gävle –
  Stockholm – Örebro

– Gävle –

– Örebro

Stockholm – Örebro – Oslo

Stockholm – Örebro – Oslo

Oslas–Geteborgas–Malmė–Treleborgas

Oslas–Geteborgas–Malmė–Treleborgas

Malmö–København–Fredericia–Aarhus–Aalborg–Hirtshals/Frederikshavn

Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

København–Kolding/Lübeck–Hamburg–Hannover

København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover

Bremerhaven–Bremen–Hannover–Nürnberg

Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg

Rostock–Berlin–Leipzig–München

Rostock – Berlin – Leipzig – München

Nürnberg–München–Innsbruck–Verona–Bologna–Ancona/Firenze

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia–Firenze–Roma–Napoli–Bari–Taranto–Valletta

Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta

33 pakeitimas

33 pakeitimas

Priedas, III dalis, 2 punktas Iš anksto nustatytos visuotinio tinklo atkarpos

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Tarpvalstybinės visuotinio tinklo atkarpos, nurodytos šio reglamento 9 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje, visų pirma yra šios atkarpos: | Tarpvalstybinės visuotinio tinklo atkarpos, nurodytos šio reglamento 9 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje
  , ir esamos tarpvalstybinės geležinkelių transporto jungtys bei trūkstamos jungtys prie ES vidaus sienų
  , visų pirma yra šios atkarpos: |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Tarpvalstybinės visuotinio tinklo atkarpos, nurodytos šio reglamento 9 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje, visų pirma yra šios atkarpos:

Tarpvalstybinės visuotinio tinklo atkarpos, nurodytos šio reglamento 9 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktyje
  , ir esamos tarpvalstybinės geležinkelių transporto jungtys bei trūkstamos jungtys prie ES vidaus sienų
  , visų pirma yra šios atkarpos:

, ir esamos tarpvalstybinės geležinkelių transporto jungtys bei trūkstamos jungtys prie ES vidaus sienų

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Šiuo papildymu norima užtikrinti jungtis tarp TEN koridorių, nors oficialiai tai nepatenka į visuotinį tinklą (pvz., trūkstamos jungtys).

34 pakeitimas

34 pakeitimas

Priedo V dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Gigabitinis ryšys socialinę ir ekonominę pažangą skatinantiems subjektams |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.

Gigabitinis ryšys socialinę ir ekonominę pažangą skatinantiems subjektams

| 1. | Gigabitinis ryšys socialinę ir ekonominę pažangą skatinantiems subjektams |
| --- | --- |

1.

Gigabitinis ryšys socialinę ir ekonominę pažangą skatinantiems subjektams

(...)

(...)

| — | gigabitinio ryšio tiekimo švietimo ir mokslinių tyrimų centrams siekiant panaikinti skaitmeninę atskirtį ir švietimo sistemose diegti naujoves, gerinti mokymosi rezultatus, padidinti teisingumą ir veiksmingumą. |
| --- | --- |

—

gigabitinio ryšio tiekimo švietimo ir mokslinių tyrimų centrams siekiant panaikinti skaitmeninę atskirtį ir švietimo sistemose diegti naujoves, gerinti mokymosi rezultatus, padidinti teisingumą ir veiksmingumą.

| — | gigabitinio ryšio tiekimo švietimo ir mokslinių tyrimų centrams siekiant panaikinti skaitmeninę atskirtį ir švietimo sistemose diegti naujoves, gerinti mokymosi rezultatus, padidinti teisingumą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

—

gigabitinio ryšio tiekimo švietimo ir mokslinių tyrimų centrams siekiant panaikinti skaitmeninę atskirtį ir švietimo sistemose diegti naujoves, gerinti mokymosi rezultatus, padidinti teisingumą ir veiksmingumą;

| — | gigabitinio ryšio tiekimo užtikrinant plačiajuosčio ryšio sistemas atokiausiuose regionuose, tarp jų ir atitinkamos jų valstybės narės, visų pirma nutiesiant papildomus jūrinius kabelius. |
| --- | --- |

—

gigabitinio ryšio tiekimo užtikrinant plačiajuosčio ryšio sistemas atokiausiuose regionuose, tarp jų ir atitinkamos jų valstybės narės, visų pirma nutiesiant papildomus jūrinius kabelius.

gigabitinio ryšio tiekimo užtikrinant plačiajuosčio ryšio sistemas atokiausiuose regionuose, tarp jų ir atitinkamos jų valstybės narės, visų pirma nutiesiant papildomus jūrinius kabelius.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Svarbu užtikrinti, kad skaitmeninių ryšių infrastruktūros plėtros veiksmai atokiausiuose regionuose būtų laikomi prioritetiniais.

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1316/2013

COM(2018) 568 final, 1 dalis

35 pakeitimas

35 pakeitimas

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| siekiant išvengti koridoriaus „Šiaurės jūra – Viduržemio jūra“ padalijimo į dvi atskiras, tarpusavyje nesujungtas dalis ir užtikrinti Airijos sujungiamumą su žemynine Europos dalimi, į pagrindinio tinklo koridorių „Šiaurės jūra – Viduržemio jūra“ reikėtų įtraukti jūrų jungtis tarp pagrindinių Airijos uostų ir pagrindinių Belgijos bei Nyderlandų uostų; | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

siekiant išvengti koridoriaus „Šiaurės jūra – Viduržemio jūra“ padalijimo į dvi atskiras, tarpusavyje nesujungtas dalis ir užtikrinti Airijos sujungiamumą su žemynine Europos dalimi, į pagrindinio tinklo koridorių „Šiaurės jūra – Viduržemio jūra“ reikėtų įtraukti jūrų jungtis tarp pagrindinių Airijos uostų ir pagrindinių Belgijos bei Nyderlandų uostų;

siekiant išvengti koridoriaus „Šiaurės jūra – Viduržemio jūra“ padalijimo į dvi atskiras, tarpusavyje nesujungtas dalis ir užtikrinti Airijos sujungiamumą su žemynine Europos dalimi, į pagrindinio tinklo koridorių „Šiaurės jūra – Viduržemio jūra“ reikėtų įtraukti jūrų jungtis tarp pagrindinių Airijos uostų ir pagrindinių Belgijos bei Nyderlandų uostų;

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Keletas Prancūzijos uostų (Havro, Diunkerko, Kalė) yra pagrindinio tinklo uostai, įtraukti į Atlanto vandenyno ir Šiaurės jūros – Viduržemio jūros koridorius. Nėra priežasties į juos neatsižvelgti.

36 pakeitimas

36 pakeitimas

Priedas

Priedas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| I priedo I dalies 2 punkto „Pagrindinio tinklo koridoriai“ skirsnyje „Šiaurės jūra – Viduržemio jūra“ po eilutės „Belfast–Baile Átha Cliath/Dublin–Corcaigh/Cork“
  įterpiama ši eilutė
  : | I priedo I dalies 2 punkto „Pagrindinio tinklo koridoriai“ skirsnyje „Šiaurės jūra – Viduržemio jūra“ po eilutės „Belfast–Baile Átha Cliath/Dublin–Corcaigh/Cork“
  įterpiamos šios eilutė
  s: |
| „Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork–Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam“. | „Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork–
  Calais/Dunkerque–
  Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam“. |
| | „
  Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris
  “.


  I priedo I dalies 2 punkto „Pagrindinio tinklo koridoriai“ skirsnyje „Atlanto vandenynas“ po eilutės „Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg“ įterpiama ši eilutė:





  „Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le havre – Rouen – Paris“





  I priedo I dalies 2 punkto („Pagrindinio tinklo koridoriai“ skirsnyje „Atlanto vandenynas“, eilutė „Saint Nazaire – Nantes – Tours“ iš dalies keičiama taip:





  „Dublin – Cork – Saint Nazaire – Nantes – Tours“ |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

I priedo I dalies 2 punkto „Pagrindinio tinklo koridoriai“ skirsnyje „Šiaurės jūra – Viduržemio jūra“ po eilutės „Belfast–Baile Átha Cliath/Dublin–Corcaigh/Cork“
  įterpiama ši eilutė
  :

įterpiama ši eilutė

I priedo I dalies 2 punkto „Pagrindinio tinklo koridoriai“ skirsnyje „Šiaurės jūra – Viduržemio jūra“ po eilutės „Belfast–Baile Átha Cliath/Dublin–Corcaigh/Cork“
  įterpiamos šios eilutė
  s:

įterpiamos šios eilutė

„Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork–Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam“.

„Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork–
  Calais/Dunkerque–
  Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam“.

Calais/Dunkerque–

„
  Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris
  “.

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris

I priedo I dalies 2 punkto „Pagrindinio tinklo koridoriai“ skirsnyje „Atlanto vandenynas“ po eilutės „Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg“ įterpiama ši eilutė:

I priedo I dalies 2 punkto „Pagrindinio tinklo koridoriai“ skirsnyje „Atlanto vandenynas“ po eilutės „Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg“ įterpiama ši eilutė:

„Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le havre – Rouen – Paris“

I priedo I dalies 2 punkto („Pagrindinio tinklo koridoriai“ skirsnyje „Atlanto vandenynas“, eilutė „Saint Nazaire – Nantes – Tours“ iš dalies keičiama taip:

I priedo I dalies 2 punkto („Pagrindinio tinklo koridoriai“ skirsnyje „Atlanto vandenynas“, eilutė „Saint Nazaire – Nantes – Tours“ iš dalies keičiama taip:

„Dublin – Cork – Saint Nazaire – Nantes – Tours“

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Jungtinės Karalystės išstojimas iš ES turės daug pasekmių, įskaitant didelį poveikį Airijos integracijai į TEN-T pagrindinio tinklo koridorių tinklą. Jūrų jungtys į pagrindinio tinklo uostus turėtų būti įtrauktos į koridorių žemėlapį.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios rekomendacijos

Bendrosios rekomendacijos

| 1. | primena, kad patikimos, šiuolaikiškos, tvarios ir veiksmingos transporto, energetikos ir telekomunikacijų infrastruktūros Europos politika, kurią padeda įgyvendinti transeuropiniai tinklai (TEN), yra ypač svarbi siekiant stiprinti visų Sąjungos regionų, įskaitant atokius ir salų regionus bei regionus, kurie susiduria su demografiniais iššūkiais, ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir prisideda prie tinkamo vidaus rinkos veikimo ir yra būtina siekiant daugelio kitų ES politikos sričių tikslų, pavyzdžiui, klimato ir aplinkos apsaugos; |
| --- | --- |

1.

primena, kad patikimos, šiuolaikiškos, tvarios ir veiksmingos transporto, energetikos ir telekomunikacijų infrastruktūros Europos politika, kurią padeda įgyvendinti transeuropiniai tinklai (TEN), yra ypač svarbi siekiant stiprinti visų Sąjungos regionų, įskaitant atokius ir salų regionus bei regionus, kurie susiduria su demografiniais iššūkiais, ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir prisideda prie tinkamo vidaus rinkos veikimo ir yra būtina siekiant daugelio kitų ES politikos sričių tikslų, pavyzdžiui, klimato ir aplinkos apsaugos;

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurios RK pastabos dėl 2013 m. sukurtos Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP), ypač pateiktos nuomonėje 1531/2017 „EITP ateitis transporto sektoriuje“, priimtoje 2017 m. spalio 10 d., vis dar yra aktualios; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurios RK pastabos dėl 2013 m. sukurtos Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP), ypač pateiktos nuomonėje 1531/2017 „EITP ateitis transporto sektoriuje“, priimtoje 2017 m. spalio 10 d., vis dar yra aktualios;

| 3. | mano, kad miestų ir regionų, atsakingų už judumo plėtros ir valdymo bei viešojo transporto politiką jų teritorijoje, nuomonė turi būti atidžiai išklausyta; |
| --- | --- |

3.

mano, kad miestų ir regionų, atsakingų už judumo plėtros ir valdymo bei viešojo transporto politiką jų teritorijoje, nuomonė turi būti atidžiai išklausyta;

| 4. | pripažįsta, kad Komisijos pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. Pagrindinis pasiūlymo tikslas – sukurti transeuropinį transporto tinklą. Todėl Europos Sąjungos lygmuo yra tinkamiausias šiam tikslui įgyvendinti; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta, kad Komisijos pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. Pagrindinis pasiūlymo tikslas – sukurti transeuropinį transporto tinklą. Todėl Europos Sąjungos lygmuo yra tinkamiausias šiam tikslui įgyvendinti;

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2017 m. 72 % Europos gyventojų gyveno miestuose. Užtikrinti šiems žmonėms galimybę naudotis saugiu, efektyviu ir tvariu miesto transportu yra vienas pagrindinių uždavinių. EITP gali padėti pereinamuoju laikotarpiu ir sumažinti spūstis, taršą ir kelių eismo įvykių skaičių. Geriau sujungti įvairias transporto rūšis ir užtikrinti sklandų judėjimą miestų zonose yra labai svarbu siekiant iki 2030 m. sukurti pagrindinį tinklą, o ne vėliau kaip 2050 m. – visuotinį tinklą. Pirmenybė turėtų būti teikiama pastangoms užtikrinti daugiarūšį miesto transportą; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į tai, kad 2017 m. 72 % Europos gyventojų gyveno miestuose. Užtikrinti šiems žmonėms galimybę naudotis saugiu, efektyviu ir tvariu miesto transportu yra vienas pagrindinių uždavinių. EITP gali padėti pereinamuoju laikotarpiu ir sumažinti spūstis, taršą ir kelių eismo įvykių skaičių. Geriau sujungti įvairias transporto rūšis ir užtikrinti sklandų judėjimą miestų zonose yra labai svarbu siekiant iki 2030 m. sukurti pagrindinį tinklą, o ne vėliau kaip 2050 m. – visuotinį tinklą. Pirmenybė turėtų būti teikiama pastangoms užtikrinti daugiarūšį miesto transportą;

| 6. | primena, kad Europos Sąjungoje yra daug senos jūrų bei upių kelių infrastruktūros, kurią reikia modernizuoti ir plėtoti. Šios dvi transporto rūšys yra vienas iš kelių perkrovos mažinimo sprendimų, būtinas siekiant mažinti sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro; |
| --- | --- |

6.

primena, kad Europos Sąjungoje yra daug senos jūrų bei upių kelių infrastruktūros, kurią reikia modernizuoti ir plėtoti. Šios dvi transporto rūšys yra vienas iš kelių perkrovos mažinimo sprendimų, būtinas siekiant mažinti sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro;

| 7. | pripažįsta, kad transporto sektorius sukuria beveik pusę viso Europoje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Tai vienintelis sektorius, nuo 1990 m. nepajėgęs sumažinti išmetamų teršalų kiekio. Miestai ir regionai patiria tiesioginį klimato kaitos, oro taršos ir spūsčių poveikį. Be to, būtina neatidėliojant imtis plataus užmojo veiksmų ir sumažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro; |
| --- | --- |

7.

pripažįsta, kad transporto sektorius sukuria beveik pusę viso Europoje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Tai vienintelis sektorius, nuo 1990 m. nepajėgęs sumažinti išmetamų teršalų kiekio. Miestai ir regionai patiria tiesioginį klimato kaitos, oro taršos ir spūsčių poveikį. Be to, būtina neatidėliojant imtis plataus užmojo veiksmų ir sumažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro;

| 8. | primena, kad EITP turi būti pritaikyta plataus užmojo Sąjungos tikslams, susijusiems su transporto infrastruktūros sukūrimu. Visų pirma, TEN-T reglamente nustatyta, kad pagrindinis tinklas bus baigtas kurti iki 2030 m.; atkreipia dėmesį į tai, kad visų regionų poreikiai turi būti atidžiai stebimi ir kad turi būti imamasi priemonių siekiat užtikrinti, kad regionai sugebės prisitaikyti prie infrastruktūros inovacijų; |
| --- | --- |

8.

primena, kad EITP turi būti pritaikyta plataus užmojo Sąjungos tikslams, susijusiems su transporto infrastruktūros sukūrimu. Visų pirma, TEN-T reglamente nustatyta, kad pagrindinis tinklas bus baigtas kurti iki 2030 m.; atkreipia dėmesį į tai, kad visų regionų poreikiai turi būti atidžiai stebimi ir kad turi būti imamasi priemonių siekiat užtikrinti, kad regionai sugebės prisitaikyti prie infrastruktūros inovacijų;

| 9. | siūlo skatinti tarpvalstybinius projektus, visų pirma sudarant palankesnes sąlygas dalyvauti ETBG arba taikyti 2021–2027 m. laikotarpiui Europos Komisijos pasiūlytą mechanizmą pašalinti teisines ir administracines kliūtis tarpvalstybiniu mastu. Visų pirma, ETBG turėtų būti visų kvietimų teikti paraiškas dėl EITP projektų reikalavimus atitinkantys subjektai, nedarant poveikio joms suteiktiems įgaliojimams; |
| --- | --- |

9.

siūlo skatinti tarpvalstybinius projektus, visų pirma sudarant palankesnes sąlygas dalyvauti ETBG arba taikyti 2021–2027 m. laikotarpiui Europos Komisijos pasiūlytą mechanizmą pašalinti teisines ir administracines kliūtis tarpvalstybiniu mastu. Visų pirma, ETBG turėtų būti visų kvietimų teikti paraiškas dėl EITP projektų reikalavimus atitinkantys subjektai, nedarant poveikio joms suteiktiems įgaliojimams;

| 10. | palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą atnaujinti ir iš dalies pakeisti Europos infrastruktūros tinklų priemonę; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą atnaujinti ir iš dalies pakeisti Europos infrastruktūros tinklų priemonę;

| 11. | palankiai vertina tai, kad pasiūlyme atsižvelgiama į atokiausių regionų ypatumus ir į poreikį numatyti finansavimą transportui pasitelkiant EITP, kurią taip pat reikėtų išplėsti, kad ji apimtų energetiką ir skaitmeninimą; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina tai, kad pasiūlyme atsižvelgiama į atokiausių regionų ypatumus ir į poreikį numatyti finansavimą transportui pasitelkiant EITP, kurią taip pat reikėtų išplėsti, kad ji apimtų energetiką ir skaitmeninimą;

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad pakankamas EITP finansavimas galėtų padėti kurti naujas darbo vietas, remti ekonomikos augimą ir siekti, kad ES taptų pasauline lydere mokslinių tyrimų ir inovacijų bei ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo srityse; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į tai, kad pakankamas EITP finansavimas galėtų padėti kurti naujas darbo vietas, remti ekonomikos augimą ir siekti, kad ES taptų pasauline lydere mokslinių tyrimų ir inovacijų bei ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo srityse;

| 13. | palankiai vertina pastangas supaprastinti taisykles ir procedūras. Nei vienam projektų rengėjui neturėtų kilti abejonių dėl paraiškos gauti finansavimą teikimo; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina pastangas supaprastinti taisykles ir procedūras. Nei vienam projektų rengėjui neturėtų kilti abejonių dėl paraiškos gauti finansavimą teikimo;

| 14. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą nustatyti tikslą TEN-T infrastruktūrą pritaikyti dvejopos paskirties civiliniam ir kariniam naudojimui, bet apgailestauja, kad pasiūlymas nėra pakankamai išplėtotas ir siūlo patikslinti šio tikslo taisykles; |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą nustatyti tikslą TEN-T infrastruktūrą pritaikyti dvejopos paskirties civiliniam ir kariniam naudojimui, bet apgailestauja, kad pasiūlymas nėra pakankamai išplėtotas ir siūlo patikslinti šio tikslo taisykles;

| 15. | ragina įgyvendinant EITP daugiau dėmesio skirti socialinei, ekonominei ir teritorinei sanglaudai. |
| --- | --- |

15.

ragina įgyvendinant EITP daugiau dėmesio skirti socialinei, ekonominei ir teritorinei sanglaudai.

2018 m. spalio 10 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2017) 623

1

(1)  COM(2017) 623

1

(1)  COM(2016) 587

1

(1)  COM(2016) 587

1

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 461/196 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 461/196

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Teisės ir vertybės“

(2018/C 461/16)

| Pagrindinis pranešėjas: | François DECOSTER (FR/ALDE), Aukštutinės Prancūzijos regiono tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | COM(2018) 383 final |

Pagrindinis pranešėjas:

François DECOSTER (FR/ALDE), Aukštutinės Prancūzijos regiono tarybos narys

Pamatinis dokumentas:

COM(2018) 383 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

Pavadinimas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Teisių
  ir
  vertybių programos | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Teisių, vertybių
  ir pilietiškumo
  programos |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Teisių
  ir
  vertybių programos

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Teisių, vertybių
  ir pilietiškumo
  programos

Paaiškinimas

Programos pavadinimas turėtų derėti su nustatytais tikslais ir veiksmais. „Pilietiškumui“ skirta dalis yra itin svarbi šioje Programoje, todėl jos pavadinimas turėtų būti papildytas šiuo žodžiu.

2 pakeitimas

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Teisių
  ir
  vertybių programa (toliau – Programa) turėtų padėti plėtoti sąveiką, kad būtų sprendžiamos bendros vertybių skatinimo ir apsaugos problemos ir pasiekiama kritinių matmenų, užtikrinančių konkrečius šios srities rezultatus. To turėtų būti pasiekta remiantis teigiama ankstesnių programų patirtimi. Taip būtų sudarytos sąlygos visapusiškai išnaudoti sąveikos potencialą, veiksmingiau remti susijusias politikos sritis ir didinti jų galimybes įtraukti žmones. Kad Programa būtų veiksminga, joje turėtų būti atsižvelgiama į skirtingų politikos sričių konkretų pobūdį, jų skirtingas tikslines grupes ir konkrečius poreikius, laikantis konkrečiai pritaikyto požiūrio; | Teisių, vertybių
  ir pilietiškumo
  programa (toliau – Programa) turėtų padėti plėtoti sąveiką, kad būtų sprendžiamos bendros vertybių skatinimo ir apsaugos problemos ir pasiekiama kritinių matmenų, užtikrinančių konkrečius šios srities rezultatus. To turėtų būti pasiekta remiantis teigiama ankstesnių programų patirtimi,
  taip pat plėtojant naujus novatoriškus veiksmus
  . Taip būtų sudarytos sąlygos visapusiškai išnaudoti sąveikos potencialą, veiksmingiau remti susijusias politikos sritis ir didinti jų galimybes įtraukti žmones. Kad Programa būtų veiksminga, joje turėtų būti atsižvelgiama į skirtingų politikos sričių konkretų pobūdį, jų skirtingas tikslines grupes ir konkrečius poreikius, laikantis konkrečiai pritaikyto požiūrio; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Teisių
  ir
  vertybių programa (toliau – Programa) turėtų padėti plėtoti sąveiką, kad būtų sprendžiamos bendros vertybių skatinimo ir apsaugos problemos ir pasiekiama kritinių matmenų, užtikrinančių konkrečius šios srities rezultatus. To turėtų būti pasiekta remiantis teigiama ankstesnių programų patirtimi. Taip būtų sudarytos sąlygos visapusiškai išnaudoti sąveikos potencialą, veiksmingiau remti susijusias politikos sritis ir didinti jų galimybes įtraukti žmones. Kad Programa būtų veiksminga, joje turėtų būti atsižvelgiama į skirtingų politikos sričių konkretų pobūdį, jų skirtingas tikslines grupes ir konkrečius poreikius, laikantis konkrečiai pritaikyto požiūrio;

Teisių, vertybių
  ir pilietiškumo
  programa (toliau – Programa) turėtų padėti plėtoti sąveiką, kad būtų sprendžiamos bendros vertybių skatinimo ir apsaugos problemos ir pasiekiama kritinių matmenų, užtikrinančių konkrečius šios srities rezultatus. To turėtų būti pasiekta remiantis teigiama ankstesnių programų patirtimi,
  taip pat plėtojant naujus novatoriškus veiksmus
  . Taip būtų sudarytos sąlygos visapusiškai išnaudoti sąveikos potencialą, veiksmingiau remti susijusias politikos sritis ir didinti jų galimybes įtraukti žmones. Kad Programa būtų veiksminga, joje turėtų būti atsižvelgiama į skirtingų politikos sričių konkretų pobūdį, jų skirtingas tikslines grupes ir konkrečius poreikius, laikantis konkrečiai pritaikyto požiūrio;

Paaiškinimas

Reikėtų remtis ne tik esamais veiksmais, bet ir plėtoti naujus, skatinančius keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais ir informacija, taip pat galimą sinergiją. Tai būtų galima padaryti, pavyzdžiui, sukuriant mainų ir judumo programą, skirtą vietos ir regionų valdžios atstovams arba kurti Europos korespondentų tinklo centrus visose Europos vietos ir regionų valdžios institucijose.

3 pakeitimas

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| siekiant priartinti Europos Sąjungą prie jos piliečių reikia įvairių veiksmų ir suderintų pastangų. Suburiant piliečius miestų partnerystės projektais ar miestų tinklais ir remiant pilietinės visuomenės organizacijas Programos aprėpties teritorijose lengviau skatinti piliečių aktyvų dalyvavimą visuomenėje ir pagaliau jų dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime. Tuo pačiu metu parama veiklai, kuria skatinamas tarpusavio supratimas, įvairovė, dialogas ir pagarba kitiems skatina priklausymo Europai ir Europos tapatybės jausmą, paremtą bendru Europos vertybių, kultūros, istorijos ir paveldo supratimu. Ypač svarbu skatinti stipresnį atokiausiuose ES regionuose gyvenančių piliečių priklausymo Sąjungai jausmą ir Sąjungos vertybes dėl to, kad jie gyvena nuošaliai ir toli nuo žemyninės Europos dalies; | siekiant priartinti Europos Sąjungą prie jos piliečių reikia įvairių veiksmų ir suderintų pastangų. Suburiant piliečius miestų partnerystės projektais, miestų tinklais
  ar tarpvalstybiniais projektais
  ir remiant pilietinės visuomenės organizacijas
  ir vietos ir regionų valdžios institucijas
  Programos aprėpties teritorijose,
  taip pat rengiant ir informuojant vietos ir regionų lygmeniu išrinktus atstovus, kurie veikia kaip tarpininkai,
  lengviau skatinti piliečių aktyvų dalyvavimą visuomenėje ir pagaliau jų dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime. Tuo pačiu metu parama veiklai, kuria skatinamas tarpusavio supratimas, įvairovė, dialogas ir pagarba kitiems skatina priklausymo Europai ir Europos tapatybės jausmą, paremtą bendru Europos vertybių, kultūros, istorijos ir paveldo supratimu. Ypač svarbu skatinti stipresnį atokiausiuose ES regionuose gyvenančių piliečių priklausymo Sąjungai jausmą ir Sąjungos vertybes dėl to, kad jie gyvena nuošaliai ir toli nuo žemyninės Europos dalies; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

siekiant priartinti Europos Sąjungą prie jos piliečių reikia įvairių veiksmų ir suderintų pastangų. Suburiant piliečius miestų partnerystės projektais ar miestų tinklais ir remiant pilietinės visuomenės organizacijas Programos aprėpties teritorijose lengviau skatinti piliečių aktyvų dalyvavimą visuomenėje ir pagaliau jų dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime. Tuo pačiu metu parama veiklai, kuria skatinamas tarpusavio supratimas, įvairovė, dialogas ir pagarba kitiems skatina priklausymo Europai ir Europos tapatybės jausmą, paremtą bendru Europos vertybių, kultūros, istorijos ir paveldo supratimu. Ypač svarbu skatinti stipresnį atokiausiuose ES regionuose gyvenančių piliečių priklausymo Sąjungai jausmą ir Sąjungos vertybes dėl to, kad jie gyvena nuošaliai ir toli nuo žemyninės Europos dalies;

siekiant priartinti Europos Sąjungą prie jos piliečių reikia įvairių veiksmų ir suderintų pastangų. Suburiant piliečius miestų partnerystės projektais, miestų tinklais
  ar tarpvalstybiniais projektais
  ir remiant pilietinės visuomenės organizacijas
  ir vietos ir regionų valdžios institucijas
  Programos aprėpties teritorijose,
  taip pat rengiant ir informuojant vietos ir regionų lygmeniu išrinktus atstovus, kurie veikia kaip tarpininkai,
  lengviau skatinti piliečių aktyvų dalyvavimą visuomenėje ir pagaliau jų dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime. Tuo pačiu metu parama veiklai, kuria skatinamas tarpusavio supratimas, įvairovė, dialogas ir pagarba kitiems skatina priklausymo Europai ir Europos tapatybės jausmą, paremtą bendru Europos vertybių, kultūros, istorijos ir paveldo supratimu. Ypač svarbu skatinti stipresnį atokiausiuose ES regionuose gyvenančių piliečių priklausymo Sąjungai jausmą ir Sąjungos vertybes dėl to, kad jie gyvena nuošaliai ir toli nuo žemyninės Europos dalies;

Paaiškinimas

Tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektai taip pat turėtų būti įtraukti į Teisių ir vertybių programą, nes jie padeda ugdyti tarpusavio priklausomumo jausmą, ES europietišką tapatybę ir įveikti nacionalinius skirtumus. Vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat atlieka svarbų vaidmenį didinant piliečių aktyvumą ir joms turėtų būti skiriamos lėšos, visų pirma veiklai piliečių teisių ir piliečių dalyvavimo srityse. Programa, skirta mokyti ir informuoti vietos ir regionų lygmeniu išrinktus atstovus, būtų puiki priemonė padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms prisidėti prie šios veiklos.

4 pakeitimas

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| atminimo veikla ir
  kritiškas
  Europos istorinės atminties
  apmąstymas
  būtini tam, kad piliečiai geriau suvoktų bendrą istoriją kaip bendros ateities, moralinio tikslo ir bendrų vertybių pagrindą. Taip pat reikėtų atsižvelgti į istorinių, kultūrinių bei tarpkultūrinių aspektų svarbą ir atminimo sąsajas su europinės tapatybės formavimu ir bendro priklausymo jausmo ugdymu; | atminimo veikla,
  kritiškas
  Europos istorinės atminties ir
  bendrų vertybių apmąstymas ir pagerbimas
  būtini tam, kad piliečiai geriau suvoktų bendrą istoriją
  ir vertybes
  kaip bendros ateities,
  tarpusavio pasitikėjimo,
  moralinio tikslo ir bendrų vertybių pagrindą. Taip pat reikėtų atsižvelgti į istorinių, kultūrinių bei tarpkultūrinių aspektų
  bei vietos ir nacionalinio lygmens įvykių
  svarbą ir atminimo sąsajas su europinės tapatybės formavimu ir bendro priklausymo jausmo ugdymu; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

atminimo veikla ir
  kritiškas
  Europos istorinės atminties
  apmąstymas
  būtini tam, kad piliečiai geriau suvoktų bendrą istoriją kaip bendros ateities, moralinio tikslo ir bendrų vertybių pagrindą. Taip pat reikėtų atsižvelgti į istorinių, kultūrinių bei tarpkultūrinių aspektų svarbą ir atminimo sąsajas su europinės tapatybės formavimu ir bendro priklausymo jausmo ugdymu;

atminimo veikla,
  kritiškas
  Europos istorinės atminties ir
  bendrų vertybių apmąstymas ir pagerbimas
  būtini tam, kad piliečiai geriau suvoktų bendrą istoriją
  ir vertybes
  kaip bendros ateities,
  tarpusavio pasitikėjimo,
  moralinio tikslo ir bendrų vertybių pagrindą. Taip pat reikėtų atsižvelgti į istorinių, kultūrinių bei tarpkultūrinių aspektų
  bei vietos ir nacionalinio lygmens įvykių
  svarbą ir atminimo sąsajas su europinės tapatybės formavimu ir bendro priklausymo jausmo ugdymu;

Paaiškinimas

Pagerbimui skirtais renginiais, kaip ir atminimo projektais, prisidedama prie bendros ateities ir Europos tapatybės, kuri turi būti pagrįsta tarpusavio pasitikėjimu, kūrimo. Tai galėtų būti, pavyzdžiui, tarptautinių dienų minėjimas ar labiau vietos lygmens renginiai, kuriais galima stiprinti priklausymo Europai jausmą.

5 pakeitimas

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| piliečiai taip pat turėtų geriau žinoti pilietybės Sąjungoje jiems užtikrinamas teises ir laisvai jaustis gyvendami, keliaudami, mokydamiesi, dirbdami ir užsiimdami savanoriška veikla kitoje valstybėje narėje, ir turėtų turėti galimybę pasitikėti, kad jie gali vienodai naudotis teisėmis ir tos teisės bus visapusiškai užtikrintos bei apsaugotos nepatiriant jokios diskriminacijos, kad ir kurioje Sąjungos vietoje jie atsidurtų. Pilietinė visuomenė turi būti remiama siekiant skatinti ir saugoti ES bendras vertybes bei didinti informuotumą apie jas pagal SESV 2 straipsnį ir prisidedant prie veiksmingo naudojimosi Sąjungos teise užtikrinamomis teisėmis; | piliečiai taip pat turėtų geriau žinoti pilietybės Sąjungoje jiems užtikrinamas teises ir laisvai jaustis gyvendami, keliaudami, mokydamiesi, dirbdami ir užsiimdami savanoriška veikla kitoje valstybėje narėje, ir turėtų turėti galimybę pasitikėti, kad jie gali vienodai naudotis teisėmis ir tos teisės bus visapusiškai užtikrintos bei apsaugotos nepatiriant jokios diskriminacijos, kad ir kurioje Sąjungos vietoje jie atsidurtų. Pilietinė visuomenė turi būti remiama siekiant skatinti ir saugoti ES bendras vertybes bei didinti informuotumą apie jas pagal SESV 2 straipsnį ir prisidedant prie veiksmingo naudojimosi Sąjungos teise užtikrinamomis teisėmis;
  vietos ir regionų valdžios institucijos bei jų atstovaujamosios asociacijos, kurios įgyvendina priemones pagal Teisių ir vertybių programą, turi gauti paramą, visų pirma veiksmams, kuriais stiprinamos piliečių teisės ir piliečių dalyvavimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

piliečiai taip pat turėtų geriau žinoti pilietybės Sąjungoje jiems užtikrinamas teises ir laisvai jaustis gyvendami, keliaudami, mokydamiesi, dirbdami ir užsiimdami savanoriška veikla kitoje valstybėje narėje, ir turėtų turėti galimybę pasitikėti, kad jie gali vienodai naudotis teisėmis ir tos teisės bus visapusiškai užtikrintos bei apsaugotos nepatiriant jokios diskriminacijos, kad ir kurioje Sąjungos vietoje jie atsidurtų. Pilietinė visuomenė turi būti remiama siekiant skatinti ir saugoti ES bendras vertybes bei didinti informuotumą apie jas pagal SESV 2 straipsnį ir prisidedant prie veiksmingo naudojimosi Sąjungos teise užtikrinamomis teisėmis;

piliečiai taip pat turėtų geriau žinoti pilietybės Sąjungoje jiems užtikrinamas teises ir laisvai jaustis gyvendami, keliaudami, mokydamiesi, dirbdami ir užsiimdami savanoriška veikla kitoje valstybėje narėje, ir turėtų turėti galimybę pasitikėti, kad jie gali vienodai naudotis teisėmis ir tos teisės bus visapusiškai užtikrintos bei apsaugotos nepatiriant jokios diskriminacijos, kad ir kurioje Sąjungos vietoje jie atsidurtų. Pilietinė visuomenė turi būti remiama siekiant skatinti ir saugoti ES bendras vertybes bei didinti informuotumą apie jas pagal SESV 2 straipsnį ir prisidedant prie veiksmingo naudojimosi Sąjungos teise užtikrinamomis teisėmis;
  vietos ir regionų valdžios institucijos bei jų atstovaujamosios asociacijos, kurios įgyvendina priemones pagal Teisių ir vertybių programą, turi gauti paramą, visų pirma veiksmams, kuriais stiprinamos piliečių teisės ir piliečių dalyvavimas.

Paaiškinimas

Vietos ir regionų valdžios institucijos yra šios Programos lėšų gavėjos ir turi atlikti svarbų vaidmenį, visų pirma skatinti piliečių dalyvavimą ir ginti ES piliečių teises. Vietos ir regionų valdžios asociacijoms teko didelis vaidmuo skleidžiant informaciją apie programą ir jos vis dar yra jos dalis.

6 pakeitimas

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| pagal SESV 8 ir 10 straipsnius, visa pagal Programą vykdoma veikla turėtų būti remiamas lyčių aspekto integravimas ir nediskriminavimo tikslų integravimas; | pagal SESV 8 ir 10 straipsnius, visa pagal Programą vykdoma veikla turėtų būti remiamas lyčių aspekto integravimas ir nediskriminavimo tikslų integravimas.
  Programos nuostatose turės būti nustatytos sąlygos ir konkretūs veiksmai, kad būtų užtikrintas lyčių pusiausvyros taisyklių laikymasis ir jų taikymas siekiant kovoti su visų formų diskriminacija. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

pagal SESV 8 ir 10 straipsnius, visa pagal Programą vykdoma veikla turėtų būti remiamas lyčių aspekto integravimas ir nediskriminavimo tikslų integravimas;

pagal SESV 8 ir 10 straipsnius, visa pagal Programą vykdoma veikla turėtų būti remiamas lyčių aspekto integravimas ir nediskriminavimo tikslų integravimas.
  Programos nuostatose turės būti nustatytos sąlygos ir konkretūs veiksmai, kad būtų užtikrintas lyčių pusiausvyros taisyklių laikymasis ir jų taikymas siekiant kovoti su visų formų diskriminacija.

Paaiškinimas

Konkrečios nuostatos turėtų būti apibrėžtos Programoje ir veiksmų plane siekiant lyčių lygybės ir kovos su diskriminacija tikslų. Pavyzdžiui, tai gali būti daroma vykdant informuotumo didinimo kampanijas, kuriose būtų laikomasi moterų ir vyrų pusiausvyros ir kuriose taip pat dalyvautų pažeidžiamų mažumų atstovai.

7 pakeitimas

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| nepriklausomos žmogaus teisių įstaigos ir pilietinės visuomenės organizacijos atlieka esminį vaidmenį skatinant ir saugant Sąjungos bendras vertybes ir didinant informuotumą apie jas pagal SESV 2 straipsnį, ir prisideda prie veiksmingo naudojimosi teisėmis pagal Sąjungos teisę, įskaitant ES pagrindinių teisių chartiją. 2018 m. balandžio 18 d. Europos Parlamento rezoliucijoje nustatyta, kad
  tinkama
  finansinė parama yra svarbiausias dalykas kuriant palankią ir tvarią aplinką pilietinės visuomenės organizacijoms, kad jos stiprintų savo vaidmenį ir nepriklausomai bei veiksmingai atliktų savo pareigas. Todėl ES finansavimas, papildydamas nacionalinio lygmens pastangas, turėtų prisidėti remiant aktyviai žmogaus teises skatinančias nepriklausomas pilietinės visuomenės organizacijas, suteikiant joms galių ir stiprinant jų pajėgumus, kai šių organizacijų veikla padeda strategiškai įgyvendinti ES teise ir ES pagrindinių teisių chartija užtikrinamas teises, įskaitant pilietinio dalyvavimo ir atstovavimo bei priežiūros veiklą, taip pat skatinti ir saugoti Sąjungos bendras vertybes nacionaliniu lygmeniu ir didinti informuotumą apie jas; | nepriklausomos žmogaus teisių įstaigos ir pilietinės visuomenės organizacijos atlieka esminį vaidmenį skatinant ir saugant Sąjungos bendras vertybes ir didinant informuotumą apie jas pagal SESV 2 straipsnį, ir prisideda prie veiksmingo naudojimosi teisėmis pagal Sąjungos teisę, įskaitant ES pagrindinių teisių chartiją. 2018 m. balandžio 18 d. Europos Parlamento rezoliucijoje nustatyta, kad
  tinkama ir pakankama
  finansinė parama yra svarbiausias dalykas kuriant palankią ir tvarią aplinką pilietinės visuomenės organizacijoms, kad jos stiprintų savo vaidmenį ir nepriklausomai bei veiksmingai atliktų savo pareigas. Todėl ES finansavimas, papildydamas nacionalinio lygmens pastangas, turėtų prisidėti remiant aktyviai žmogaus teises skatinančias nepriklausomas pilietinės visuomenės organizacijas, suteikiant joms galių ir stiprinant jų pajėgumus, kai šių organizacijų veikla padeda strategiškai įgyvendinti ES teise ir ES pagrindinių teisių chartija užtikrinamas teises, įskaitant pilietinio dalyvavimo ir atstovavimo bei priežiūros veiklą, taip pat skatinti ir saugoti Sąjungos bendras vertybes nacionaliniu lygmeniu ir didinti informuotumą apie jas; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

nepriklausomos žmogaus teisių įstaigos ir pilietinės visuomenės organizacijos atlieka esminį vaidmenį skatinant ir saugant Sąjungos bendras vertybes ir didinant informuotumą apie jas pagal SESV 2 straipsnį, ir prisideda prie veiksmingo naudojimosi teisėmis pagal Sąjungos teisę, įskaitant ES pagrindinių teisių chartiją. 2018 m. balandžio 18 d. Europos Parlamento rezoliucijoje nustatyta, kad
  tinkama
  finansinė parama yra svarbiausias dalykas kuriant palankią ir tvarią aplinką pilietinės visuomenės organizacijoms, kad jos stiprintų savo vaidmenį ir nepriklausomai bei veiksmingai atliktų savo pareigas. Todėl ES finansavimas, papildydamas nacionalinio lygmens pastangas, turėtų prisidėti remiant aktyviai žmogaus teises skatinančias nepriklausomas pilietinės visuomenės organizacijas, suteikiant joms galių ir stiprinant jų pajėgumus, kai šių organizacijų veikla padeda strategiškai įgyvendinti ES teise ir ES pagrindinių teisių chartija užtikrinamas teises, įskaitant pilietinio dalyvavimo ir atstovavimo bei priežiūros veiklą, taip pat skatinti ir saugoti Sąjungos bendras vertybes nacionaliniu lygmeniu ir didinti informuotumą apie jas;

nepriklausomos žmogaus teisių įstaigos ir pilietinės visuomenės organizacijos atlieka esminį vaidmenį skatinant ir saugant Sąjungos bendras vertybes ir didinant informuotumą apie jas pagal SESV 2 straipsnį, ir prisideda prie veiksmingo naudojimosi teisėmis pagal Sąjungos teisę, įskaitant ES pagrindinių teisių chartiją. 2018 m. balandžio 18 d. Europos Parlamento rezoliucijoje nustatyta, kad
  tinkama ir pakankama
  finansinė parama yra svarbiausias dalykas kuriant palankią ir tvarią aplinką pilietinės visuomenės organizacijoms, kad jos stiprintų savo vaidmenį ir nepriklausomai bei veiksmingai atliktų savo pareigas. Todėl ES finansavimas, papildydamas nacionalinio lygmens pastangas, turėtų prisidėti remiant aktyviai žmogaus teises skatinančias nepriklausomas pilietinės visuomenės organizacijas, suteikiant joms galių ir stiprinant jų pajėgumus, kai šių organizacijų veikla padeda strategiškai įgyvendinti ES teise ir ES pagrindinių teisių chartija užtikrinamas teises, įskaitant pilietinio dalyvavimo ir atstovavimo bei priežiūros veiklą, taip pat skatinti ir saugoti Sąjungos bendras vertybes nacionaliniu lygmeniu ir didinti informuotumą apie jas;

Paaiškinimas

Svarbu numatyti biudžetą, kuris leistų remti kuo daugiau pateiktų projektų, siekiant išvengti nusivylimo ir skatinti suinteresuotųjų šalių iniciatyvas.

8 pakeitimas

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| siekiant užtikrinti veiksmingą lėšų paskirstymą iš bendrojo Sąjungos biudžeto, būtina užtikrinti visų pagal Programą vykdomų veiksmų ir veiklos pridėtinę Europos vertę, jų papildomumą valstybių narių vykdomiems veiksmams; tuo pačiu metu reikėtų siekti finansavimo programų, kuriomis remiamos glaudžiai tarpusavyje susijusios politikos sritys, visų pirma Teisingumo, teisių ir vertybių fondo – taigi ir Teisingumo programos – aprėptyje, taip pat programos „Kūrybiška Europa“ ir „Erasmus+“ aprėptyje, siekiant įgyvendinti kultūrinių sankirtų kultūros, žiniasklaidos, menų, švietimo ir kūrybos srityse potencialą, nuoseklumo, papildomumo ir sąveikos; būtina kurti sąveiką su kitomis Europos finansavimo programomis, visų pirma užimtumo, vidaus rinkos, įmonių, jaunimo, sveikatos, pilietiškumo, teisingumo, migracijos, saugumo, mokslinių tyrimų, inovacijų, technologijų, pramonės, sanglaudos, turizmo, išorės santykių, prekybos ir plėtros srityse; | siekiant užtikrinti veiksmingą lėšų paskirstymą iš bendrojo Sąjungos biudžeto, būtina užtikrinti visų pagal Programą vykdomų veiksmų ir veiklos pridėtinę Europos vertę, jų papildomumą valstybių narių ir vietos
  ir regionų valdžios institucijų pagal aktyviojo subsidarumo principą
  vykdomiems veiksmams; tuo pačiu metu reikėtų siekti finansavimo programų, kuriomis remiamos glaudžiai tarpusavyje susijusios politikos sritys, visų pirma Teisingumo, teisių ir vertybių fondo – taigi ir Teisingumo programos – aprėptyje, taip pat programos „Kūrybiška Europa“ ir „Erasmus+“ aprėptyje, siekiant įgyvendinti kultūrinių sankirtų kultūros, žiniasklaidos, menų, švietimo ir kūrybos srityse potencialą, nuoseklumo, papildomumo ir sąveikos; būtina kurti sąveiką su kitomis Europos finansavimo programomis, visų pirma užimtumo, vidaus rinkos, įmonių, jaunimo, sveikatos, pilietiškumo, teisingumo, migracijos, saugumo, mokslinių tyrimų, inovacijų, technologijų, pramonės, sanglaudos, turizmo, išorės santykių, prekybos ir plėtros srityse
  ir sudaryti galimybes naujai sąveikai plėtojant novatoriškus, įvairias sritis apimančius veiksmus
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

siekiant užtikrinti veiksmingą lėšų paskirstymą iš bendrojo Sąjungos biudžeto, būtina užtikrinti visų pagal Programą vykdomų veiksmų ir veiklos pridėtinę Europos vertę, jų papildomumą valstybių narių vykdomiems veiksmams; tuo pačiu metu reikėtų siekti finansavimo programų, kuriomis remiamos glaudžiai tarpusavyje susijusios politikos sritys, visų pirma Teisingumo, teisių ir vertybių fondo – taigi ir Teisingumo programos – aprėptyje, taip pat programos „Kūrybiška Europa“ ir „Erasmus+“ aprėptyje, siekiant įgyvendinti kultūrinių sankirtų kultūros, žiniasklaidos, menų, švietimo ir kūrybos srityse potencialą, nuoseklumo, papildomumo ir sąveikos; būtina kurti sąveiką su kitomis Europos finansavimo programomis, visų pirma užimtumo, vidaus rinkos, įmonių, jaunimo, sveikatos, pilietiškumo, teisingumo, migracijos, saugumo, mokslinių tyrimų, inovacijų, technologijų, pramonės, sanglaudos, turizmo, išorės santykių, prekybos ir plėtros srityse;

siekiant užtikrinti veiksmingą lėšų paskirstymą iš bendrojo Sąjungos biudžeto, būtina užtikrinti visų pagal Programą vykdomų veiksmų ir veiklos pridėtinę Europos vertę, jų papildomumą valstybių narių ir vietos
  ir regionų valdžios institucijų pagal aktyviojo subsidarumo principą
  vykdomiems veiksmams; tuo pačiu metu reikėtų siekti finansavimo programų, kuriomis remiamos glaudžiai tarpusavyje susijusios politikos sritys, visų pirma Teisingumo, teisių ir vertybių fondo – taigi ir Teisingumo programos – aprėptyje, taip pat programos „Kūrybiška Europa“ ir „Erasmus+“ aprėptyje, siekiant įgyvendinti kultūrinių sankirtų kultūros, žiniasklaidos, menų, švietimo ir kūrybos srityse potencialą, nuoseklumo, papildomumo ir sąveikos; būtina kurti sąveiką su kitomis Europos finansavimo programomis, visų pirma užimtumo, vidaus rinkos, įmonių, jaunimo, sveikatos, pilietiškumo, teisingumo, migracijos, saugumo, mokslinių tyrimų, inovacijų, technologijų, pramonės, sanglaudos, turizmo, išorės santykių, prekybos ir plėtros srityse
  ir sudaryti galimybes naujai sąveikai plėtojant novatoriškus, įvairias sritis apimančius veiksmus
  ;

Paaiškinimas

Vietos ir regionų valdžios institucijos taip pat yra aktyvios dalyvės ir į jų veiksmus turi atsižvelgti valstybės narės ir Europos Sąjunga siekiant užtikrinti bendrą nuoseklumą, papildomumą ir sąveiką.

Subsidiarumo, proporcingumo ir veikimo mažiau, bet efektyviau darbo grupė liepos 10 d. pateikė išvadas, kuriose ji siūlo naują aktyviojo subsidiarumo metodą, kuriuo bus užtikrinama piliečiams naudinga ES teisės aktų pridėtinė vertė ir didesnė valstybių narių atsakomybė už ES sprendimus.

Svarbu pabrėžti naujų novatoriškų veiksmų kūrimo svarbą siekiant stiprinti piliečių Europos tapatybės jausmą ir dalyvavimą, visų pirma sukuriant programą „Erasmus vietos ir regionų valdžios atstovams“ arba kurti Europos korespondentų tinklo centrus sekant Austrijoje taikomu modeliu.

9 pakeitimas

24 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir gauti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Be kita ko, reikėtų apsvarstyti galimybę naudoti vienkartines išmokas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius, taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje. | finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir gauti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Be kita ko, reikėtų apsvarstyti galimybę naudoti vienkartines išmokas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius, taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje. |
| | Šiomis priemonėmis turėtų būti kuo labiau sumažinta pareiškėjams tenkanti administracinė našta ir užtikrinta prieiga visoms organizacijoms, potencialioms Programos dalyvėms. Turėtų būti nustatyta dviejų etapų paraiškų pateikimo tvarka: parengiamas trumpas projekto aprašas siekiant nustatyti, ar projektas atitinka tinkamumo kriterijus, ir išsami paraiška – jeigu numatoma reali finansavimo perspektyva. Kai įmanoma, turi būti priimamos elektroninės paraiškos. Pareiškėjams turi būti sudarytos sąlygos kreiptis į nacionalinį informacinį centrą, kuriame jiems bus suteikta pagalba, atsakyta į jų klausimus apie paraiškų teikimo tvarką ir patikrinta, ar jų paraiška yra išsami, prieš ją išsiunčiant. ES geriau informuos visus potencialius paramos gavėjus apie finansavimo galimybes siekiant užtikrinti įvairiose valstybėse narėse ir valstybėse partnerėse veikiančių įvairių organizacijų dalyvavimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir gauti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Be kita ko, reikėtų apsvarstyti galimybę naudoti vienkartines išmokas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius, taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje.

finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir gauti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Be kita ko, reikėtų apsvarstyti galimybę naudoti vienkartines išmokas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius, taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje.

Šiomis priemonėmis turėtų būti kuo labiau sumažinta pareiškėjams tenkanti administracinė našta ir užtikrinta prieiga visoms organizacijoms, potencialioms Programos dalyvėms. Turėtų būti nustatyta dviejų etapų paraiškų pateikimo tvarka: parengiamas trumpas projekto aprašas siekiant nustatyti, ar projektas atitinka tinkamumo kriterijus, ir išsami paraiška – jeigu numatoma reali finansavimo perspektyva. Kai įmanoma, turi būti priimamos elektroninės paraiškos. Pareiškėjams turi būti sudarytos sąlygos kreiptis į nacionalinį informacinį centrą, kuriame jiems bus suteikta pagalba, atsakyta į jų klausimus apie paraiškų teikimo tvarką ir patikrinta, ar jų paraiška yra išsami, prieš ją išsiunčiant. ES geriau informuos visus potencialius paramos gavėjus apie finansavimo galimybes siekiant užtikrinti įvairiose valstybėse narėse ir valstybėse partnerėse veikiančių įvairių organizacijų dalyvavimą.

Paaiškinimas

Labai svarbu supaprastinti paraiškų teikimo tvarką, visų pirma pirmą kartą tai darantiems pareiškėjams, mažesnėms bendruomenėms ir ne pelno organizacijoms. Svarbu kuo geriau ir išsamiau informuoti visas susidomėti Programa galinčias vietos ir regionų valdžios institucijas ir visus kitus suinteresuotuosius subjektus apie jų galimybes, kad būtų išvengta privilegijuotų ES partnerių ar atvejų, kai Programa pasinaudoja geriausiai informuotos organizacijos. Labai svarbu Europos Komisijos tekste paminėti Europos korespondentų tinklą.

10 pakeitimas

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| atsižvelgiant į tai, kaip svarbu kovoti su klimato kaita, vadovaujantis Sąjungos įsipareigojimu įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir pasiekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, Programa padės integruoti klimato srities veiksmus į Sąjungos politiką ir prisidės prie siekio 25 % ES biudžeto išlaidų veiklai, kuria siekiama su klimatu susijusių tikslų. Rengiant ir įgyvendinant Programą bus nustatyti atitinkami veiksmai, kurie bus dar kartą vertinami atliekant laikotarpio vidurio vertinimą; | atsižvelgiant į tai, kaip svarbu kovoti su klimato kaita, vadovaujantis Sąjungos įsipareigojimu įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir pasiekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus ir
  į tai, kad bendri veiksmai šiose srityse įvairiais lygmenimis gali padėti ugdyti pilietiškumą ir priklausymo jausmą
  , Programa padės integruoti klimato srities veiksmus į Sąjungos politiką ir prisidės prie siekio 25 % ES biudžeto išlaidų veiklai, kuria siekiama su klimatu susijusių tikslų. Rengiant ir įgyvendinant Programą bus nustatyti atitinkami veiksmai, kurie bus dar kartą vertinami atliekant laikotarpio vidurio vertinimą,
  ir bus remiamos vietos lygmeniu jau įgyvendinamos vietos iniciatyvos
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

atsižvelgiant į tai, kaip svarbu kovoti su klimato kaita, vadovaujantis Sąjungos įsipareigojimu įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir pasiekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, Programa padės integruoti klimato srities veiksmus į Sąjungos politiką ir prisidės prie siekio 25 % ES biudžeto išlaidų veiklai, kuria siekiama su klimatu susijusių tikslų. Rengiant ir įgyvendinant Programą bus nustatyti atitinkami veiksmai, kurie bus dar kartą vertinami atliekant laikotarpio vidurio vertinimą;

atsižvelgiant į tai, kaip svarbu kovoti su klimato kaita, vadovaujantis Sąjungos įsipareigojimu įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir pasiekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus ir
  į tai, kad bendri veiksmai šiose srityse įvairiais lygmenimis gali padėti ugdyti pilietiškumą ir priklausymo jausmą
  , Programa padės integruoti klimato srities veiksmus į Sąjungos politiką ir prisidės prie siekio 25 % ES biudžeto išlaidų veiklai, kuria siekiama su klimatu susijusių tikslų. Rengiant ir įgyvendinant Programą bus nustatyti atitinkami veiksmai, kurie bus dar kartą vertinami atliekant laikotarpio vidurio vertinimą,
  ir bus remiamos vietos lygmeniu jau įgyvendinamos vietos iniciatyvos
  ;

Paaiškinimas

Kovos su klimato kaita veiksmai ir veiksmai, nukreipti į platesnių JT DVT įgyvendinimą, yra tiesiogiai susiję su įtraukios visuomenės kūrimu bei pilietiškumo ir priklausymo jausmo stiprinimu. Būtina informuoti gyventojus apie tarptautinius kovos su klimato kaita uždavinius, bet taip pat aktyviau juos įtraukti į bendrus veiksmus. Tai gali būti pabrėžta teisės aktuose, ypač atsižvelgiant į tai, kad nepakankamai paaiškinta Teisės ir vertybės programos ir kovos su klimato kaita sąveika.

ES turėtų remti esamus veiksmus, o ne kurti naujus; informavimo ir sąmoningumo ugdymo kampanijos dažnai įgyvendinamos vietos lygmeniu.

11 pakeitimas

29 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti šią Programą remiantis informacija, surinkta laikantis specialių stebėsenos reikalavimų, tačiau drauge vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma valstybėms narėms. Šie reikalavimai, prireikus, kaip Programos poveikio vietoje vertinimo pagrindą gali apimti išmatuojamus rodiklius; | vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti šią Programą remiantis informacija, surinkta laikantis specialių stebėsenos reikalavimų, tačiau drauge vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma valstybėms narėms. Šie reikalavimai, prireikus, kaip Programos poveikio vietoje vertinimo
  , atliekamo bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis pagal aktyviojo subsidiarumo principą
  , pagrindą gali apimti išmatuojamus rodiklius; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti šią Programą remiantis informacija, surinkta laikantis specialių stebėsenos reikalavimų, tačiau drauge vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma valstybėms narėms. Šie reikalavimai, prireikus, kaip Programos poveikio vietoje vertinimo pagrindą gali apimti išmatuojamus rodiklius;

vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti šią Programą remiantis informacija, surinkta laikantis specialių stebėsenos reikalavimų, tačiau drauge vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma valstybėms narėms. Šie reikalavimai, prireikus, kaip Programos poveikio vietoje vertinimo
  , atliekamo bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis pagal aktyviojo subsidiarumo principą
  , pagrindą gali apimti išmatuojamus rodiklius;

Paaiškinimas

Subsidiarumo, proporcingumo ir veikimo mažiau, bet efektyviau darbo grupė liepos 10 d. pateikė išvadas, kuriose ji siūlo naują aktyviojo subsidiarumo metodą, kuriuo bus užtikrinama piliečiams naudinga ES teisės aktų pridėtinė vertė ir didesnė valstybių narių atsakomybė už ES sprendimus.

12 pakeitimas

I skyriaus 1 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiuo reglamentu nustatoma Teisių
  ir
  vertybių programa (toliau – Programa). | Šiuo reglamentu nustatoma Teisių, vertybių
  ir pilietiškumo
  programa (toliau – Programa). |
| Jame nustatomi Programos tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės. | Jame nustatomi Programos tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Šiuo reglamentu nustatoma Teisių
  ir
  vertybių programa (toliau – Programa).

Šiuo reglamentu nustatoma Teisių, vertybių
  ir pilietiškumo
  programa (toliau – Programa).

Jame nustatomi Programos tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

Jame nustatomi Programos tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

Paaiškinimas

Programos pavadinimas turėtų derėti su nustatytais tikslais ir veiksmais. „Pilietiškumui“ skirta dalis yra itin svarbi šioje Programoje, todėl jos pavadinimas turėtų būti papildytas šiuo žodžiu.

13 pakeitimas

I skyriaus 2 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bendrasis Programos tikslas yra „apsaugoti ir skatinti ES sutartyse įtvirtintas teises ir vertybes, įskaitant paramą pilietinės visuomenės organizacijoms, kad būtų palaikoma atvira, demokratinė ir įtrauki visuomenė“. | 1.   Bendrasis Programos tikslas yra „apsaugoti ir skatinti ES sutartyse įtvirtintas teises ir vertybes, įskaitant paramą pilietinės visuomenės organizacijoms, vietos ir regionų valdžios institucijoms
  ir jų atstovaujamosioms asociacijoms
  , kad būtų palaikoma atvira, demokratinė ir įtrauki visuomenė“. |
| 2.   Atsižvelgiant į 1 dalyje išdėstytą bendrą tikslą, Programa siekia šių konkrečių tikslų, kurie atitinka kryptis: | 2.   Atsižvelgiant į 1 dalyje išdėstytą bendrą tikslą, Programa siekia šių konkrečių tikslų, kurie atitinka kryptis: |
| a) | skatinti lygybę ir teises (Lygybės ir teisių paprogramė); |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Bendrasis Programos tikslas yra „apsaugoti ir skatinti ES sutartyse įtvirtintas teises ir vertybes, įskaitant paramą pilietinės visuomenės organizacijoms, kad būtų palaikoma atvira, demokratinė ir įtrauki visuomenė“.

1.   Bendrasis Programos tikslas yra „apsaugoti ir skatinti ES sutartyse įtvirtintas teises ir vertybes, įskaitant paramą pilietinės visuomenės organizacijoms, vietos ir regionų valdžios institucijoms
  ir jų atstovaujamosioms asociacijoms
  , kad būtų palaikoma atvira, demokratinė ir įtrauki visuomenė“.

2.   Atsižvelgiant į 1 dalyje išdėstytą bendrą tikslą, Programa siekia šių konkrečių tikslų, kurie atitinka kryptis:

2.   Atsižvelgiant į 1 dalyje išdėstytą bendrą tikslą, Programa siekia šių konkrečių tikslų, kurie atitinka kryptis:

a)

skatinti lygybę ir teises (Lygybės ir teisių paprogramė);

| a) | skatinti lygybę ir teises (Lygybės ir teisių paprogramė); |
| --- | --- |

a)

skatinti lygybę ir teises (Lygybės ir teisių paprogramė);

| b) | skatinti piliečių aktyvumą ir dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime (Piliečių aktyvumo ir dalyvavimo paprogramė); |
| --- | --- |

b)

skatinti piliečių aktyvumą ir dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime (Piliečių aktyvumo ir dalyvavimo paprogramė);

| b) | skatinti piliečių aktyvumą ir dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime (Piliečių aktyvumo ir dalyvavimo paprogramė); |
| --- | --- |

b)

skatinti piliečių aktyvumą ir dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime (Piliečių aktyvumo ir dalyvavimo paprogramė);

| c) | kovoti su smurtu (paprogramė „Daphne“). |
| --- | --- |

c)

kovoti su smurtu (paprogramė „Daphne“).

| c) | kovoti su smurtu (paprogramė „Daphne“). |
| --- | --- |

c)

kovoti su smurtu (paprogramė „Daphne“).

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Vietos ir regionų valdžios institucijos yra šios Programos lėšų gavėjos ir turi atlikti svarbų vaidmenį, visų pirma skatinti piliečių dalyvavimą ir ginti ES piliečių teises. Vietos ir regionų valdžios asociacijoms teko didelis vaidmuo skleidžiant informaciją apie Programą ir jos vis dar yra jos dalis.

14 pakeitimas

14 pakeitimas

I skyriaus 4 straipsnio b punktas ir naujas c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | piliečių pilietiniam ir demokratiniam dalyvavimui, kuriuo piliečiams ir atstovaujamosioms asociacijoms suteikiama galimybė skelbti nuomones apie visas Sąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis, skatinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

b)

piliečių pilietiniam ir demokratiniam dalyvavimui, kuriuo piliečiams ir atstovaujamosioms asociacijoms suteikiama galimybė skelbti nuomones apie visas Sąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis, skatinti;

| b) | [...] piliečių pilietiniam ir demokratiniam dalyvavimui
  , nacionaliniu ir Europos lygmeniu
  , kuriuo piliečiams ir atstovaujamosioms asociacijoms suteikiama galimybė skelbti nuomones apie visas
  subnacionalinės, nacionalinės ir
  Sąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis, skatinti; |
| --- | --- |

b)

[...] piliečių pilietiniam ir demokratiniam dalyvavimui
  , nacionaliniu ir Europos lygmeniu
  , kuriuo piliečiams ir atstovaujamosioms asociacijoms suteikiama galimybė skelbti nuomones apie visas
  subnacionalinės, nacionalinės ir
  Sąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis, skatinti;

, nacionaliniu ir Europos lygmeniu

subnacionalinės, nacionalinės ir

| c) | numatyti naujus novatoriškus veiksmus, specialiai skirtus vietos ir regionų valdžios atstovams, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijų pareigūnams ir kitiems darbuotojams, pavyzdžiui, sukurti vietos ir regionų valdžios atstovų judumo, mokymo ir mainų programą ir pagal Austrijos modelį kurti Europos korespondentų tinklo centrus, kurie teiktų informaciją apie Europos aktualijas ir būtų tarpininkais tarp piliečių ir Europos Sąjungos. |
| --- | --- |

c)

c)

numatyti naujus novatoriškus veiksmus, specialiai skirtus vietos ir regionų valdžios atstovams, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijų pareigūnams ir kitiems darbuotojams, pavyzdžiui, sukurti vietos ir regionų valdžios atstovų judumo, mokymo ir mainų programą ir pagal Austrijos modelį kurti Europos korespondentų tinklo centrus, kurie teiktų informaciją apie Europos aktualijas ir būtų tarpininkais tarp piliečių ir Europos Sąjungos.

numatyti naujus novatoriškus veiksmus, specialiai skirtus vietos ir regionų valdžios atstovams, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijų pareigūnams ir kitiems darbuotojams, pavyzdžiui, sukurti vietos ir regionų valdžios atstovų judumo, mokymo ir mainų programą ir pagal Austrijos modelį kurti Europos korespondentų tinklo centrus, kurie teiktų informaciją apie Europos aktualijas ir būtų tarpininkais tarp piliečių ir Europos Sąjungos.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Piliečių dalyvavimas dažnai prasideda nuo vietos lygmens, kai tai susiję su piliečių kasdieniu gyvenimu, jų vaikų švietimu arba jų judumu. Programa turi būti remiamas piliečių dalyvavimas vietos lygmeniu, nes tai yra pirmas žingsnis pereinant į dalyvavimą aukštesniu lygmeniu – nacionaliniu arba Europos. Vietos lygmens informuotumo didinimo kampanijos galėtų būti susijusios su piliečių dalyvavimu Europos lygmeniu.

Šiuo metu galimybės piliečiams dalyvauti sprendžiant Europos klausimus išlieka ribotos ir nėra optimaliai išnaudojamos. Siekiant išvengti nusivylimo ar nesėkmių, reikia sudaryti galimybes kalbėti visais, įskaitant vietos, lygmenimis.

Todėl ES uždavinius ir politiką išmanantys ir gerai su Europos aktualijomis supažindinti vietos ir regionų valdžios atstovai, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijų pareigūnai ir kiti darbuotojai, yra labai svarbūs siekiant skatinti piliečių dalyvavimą. Jie gali būti tarpininkais tarp piliečių ir ES ir teikti informaciją piliečiams ir atsakyti į jų klausimus. Tai padėtų vėl susieti ES ir jos piliečius, žadinti piliečių domėjimąsi Europa ir atsakyti į piliečių klausimus, stiprinti jų dalyvavimą ir priklausymo jausmą.

15 pakeitimas

15 pakeitimas

I skyriaus 6 straipsnio 1 dalis ir 6 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra [
  641 705 000
  ] EUR dabartinėmis kainomis. | 1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra [
  1 100 000 000
  ] EUR dabartinėmis kainomis. |
| 2.   Iš 1 dalyje nurodytos sumos šiems tikslams skiriamos šios orientacinės sumos: | 2.   Iš 1 dalyje nurodytos sumos šiems tikslams skiriamos šios orientacinės sumos: |
| a) | [
  408 705 000
  ] EUR 2 straipsnio 2 dalies a ir c punktuose nurodytiems konkretiems tikslams; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra [
  641 705 000
  ] EUR dabartinėmis kainomis.

1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra [
  1 100 000 000
  ] EUR dabartinėmis kainomis.

2.   Iš 1 dalyje nurodytos sumos šiems tikslams skiriamos šios orientacinės sumos:

2.   Iš 1 dalyje nurodytos sumos šiems tikslams skiriamos šios orientacinės sumos:

a)

[
  408 705 000
  ] EUR 2 straipsnio 2 dalies a ir c punktuose nurodytiems konkretiems tikslams;

408 705 000

| a) | [
  450 000 000
  ] EUR 2 straipsnio 2 dalies a ir c punktuose nurodytiems konkretiems tikslams; |
| --- | --- |

a)

[
  450 000 000
  ] EUR 2 straipsnio 2 dalies a ir c punktuose nurodytiems konkretiems tikslams;

450 000 000

| b) | [
  233 000 000
  ] EUR 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytam konkrečiam tikslui. |
| --- | --- |

b)

[
  233 000 000
  ] EUR 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytam konkrečiam tikslui.

233 000 000

| b) | [
  650 000 000
  ] EUR 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytam konkrečiam tikslui. |
| --- | --- |

b)

[
  650 000 000
  ] EUR 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytam konkrečiam tikslui.

650 000 000

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Būtina padidinti bendrą biudžetą, skirtą Teisių ir vertybių priemonei, atsižvelgiant į didžiulius iššūkius, su kuriais susiduria ES kaip vertybių bendruomenė, pagrįsta teisėmis.

16 pakeitimas

16 pakeitimas

III skyriaus 16 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. | 5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
  Pagal susitarimą dėl geresnės teisėkūros, piliečiai ir kiti suinteresuotieji subjektai gali pareikšti savo nuomonę dėl pasiūlymo dėl deleguotojo akto teksto per 4 savaites. Dėl pasiūlymo dėl teisės akto turi būti konsultuojamasi su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu ir Regionų komitetu, atsižvelgiant į NVO ir vietos ir regionų valdžios institucijų patirtį įgyvendinant Programą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
  Pagal susitarimą dėl geresnės teisėkūros, piliečiai ir kiti suinteresuotieji subjektai gali pareikšti savo nuomonę dėl pasiūlymo dėl deleguotojo akto teksto per 4 savaites. Dėl pasiūlymo dėl teisės akto turi būti konsultuojamasi su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu ir Regionų komitetu, atsižvelgiant į NVO ir vietos ir regionų valdžios institucijų patirtį įgyvendinant Programą.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Atsižvelgiant į kompetenciją ir pilietinės visuomenės ir vietos ir regionų valdžios institucijų darbinius ryšius, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto nuomonė yra labai svarbi rengiant su Programa susijusius deleguotuosius aktus. Turi būti atsižvelgta į NVO ir vietos ir regionų valdžios institucijų patirtį įgyvendinant veiksmus, kuri pateikiama EESRK ir RK nuomonėse.

17 pakeitimas

17 pakeitimas

IV skyrius, 18 straipsnio 2 dalis ir nauja 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija vykdo su Programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 2 straipsnyje nurodytais tikslais. | 2.   Komisija vykdo su Programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus
  visų pirma per „Europe Direct“ informacijos centrų tinklą.
  Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 2 straipsnyje nurodytais tikslais. |
| | 3.   
  ES geriau informuos visus potencialius paramos gavėjus apie finansavimo galimybes siekiant užtikrinti įvairiose valstybėse narėse ir valstybėse partnerėse veikiančių įvairių organizacijų dalyvavimą. Pareiškėjai turės prieigą prie informacinio punkto, kuriame jiems bus suteikta pagalba, atsakyta į jų klausimus apie paraiškų teikimo tvarką ir patikrinta, ar jų paraiška yra išsami prieš ją išsiunčiant. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.   Komisija vykdo su Programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 2 straipsnyje nurodytais tikslais.

2.   Komisija vykdo su Programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus
  visų pirma per „Europe Direct“ informacijos centrų tinklą.
  Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 2 straipsnyje nurodytais tikslais.

3.   
  ES geriau informuos visus potencialius paramos gavėjus apie finansavimo galimybes siekiant užtikrinti įvairiose valstybėse narėse ir valstybėse partnerėse veikiančių įvairių organizacijų dalyvavimą. Pareiškėjai turės prieigą prie informacinio punkto, kuriame jiems bus suteikta pagalba, atsakyta į jų klausimus apie paraiškų teikimo tvarką ir patikrinta, ar jų paraiška yra išsami prieš ją išsiunčiant.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Svarbu kiek įmanoma geriau ir išsamiau informuoti visas susidomėti Programa galinčias vietos ir regionų valdžios institucijas ir visus kitus suinteresuotuosius subjektus apie jų galimybes, kad būtų išvengta privilegijuotų ES partnerių ar atvejų, kai Programa pasinaudoja geriausiai informuotos organizacijos. Labai svarbu Europos Komisijos tekste paminėti Europos korespondentų tinklą. Europe Direct informacijos centrų tinklas yra veiksmingas ir yra užmezgęs ryšius vietos lygmeniu. Įgyvendinant informavimo ir komunikacinius veiksmus per Europe Direct informacijos centrus, galima pasiekti rezultatų nedidinant išlaidų.

Europe Direct

Europe Direct

18 pakeitimas

18 pakeitimas

I priedo g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | įvairių tautybių ir kultūrų europiečių subūrimą, suteikiant jiems galimybių dalyvauti miestų giminiavimosi veikloje; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

g)

įvairių tautybių ir kultūrų europiečių subūrimą, suteikiant jiems galimybių dalyvauti miestų giminiavimosi veikloje;

| g) | įvairių tautybių ir kultūrų europiečių subūrimą, suteikiant jiems galimybių dalyvauti miestų
  ir kaimų
  giminiavimosi veikloje
  ir projektuose, susijusiuose su tarpvalstybiniu bendradarbiavimu
  ; |
| --- | --- |

g)

įvairių tautybių ir kultūrų europiečių subūrimą, suteikiant jiems galimybių dalyvauti miestų
  ir kaimų
  giminiavimosi veikloje
  ir projektuose, susijusiuose su tarpvalstybiniu bendradarbiavimu
  ;

ir kaimų

ir projektuose, susijusiuose su tarpvalstybiniu bendradarbiavimu

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektai taip pat turėtų būti įtraukti į Teisių ir vertybių programą, nes jie padeda ugdyti tarpusavio priklausomumo jausmą, ES europietišką tapatybę ir įveikti nacionalinius skirtumus.

19 pakeitimas

19 pakeitimas

I priedo h punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| h) | aktyvaus dalyvavimo kuriant demokratiškesnę Sąjungą skatinimą ir sąlygų jam sudarymą, informuotumo apie teises ir vertybes didinimą remiant pilietinės visuomenės organizacijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

h)

aktyvaus dalyvavimo kuriant demokratiškesnę Sąjungą skatinimą ir sąlygų jam sudarymą, informuotumo apie teises ir vertybes didinimą remiant pilietinės visuomenės organizacijas;

| h) | aktyvaus dalyvavimo kuriant demokratiškesnę Sąjungą skatinimą ir sąlygų jam sudarymą, informuotumo apie teises ir vertybes didinimą remiant pilietinės visuomenės organizacijas, vietos ir regionų valdžios institucijas
  ir jų atstovaujamąsias asociacijas
  ; |
| --- | --- |

h)

aktyvaus dalyvavimo kuriant demokratiškesnę Sąjungą skatinimą ir sąlygų jam sudarymą, informuotumo apie teises ir vertybes didinimą remiant pilietinės visuomenės organizacijas, vietos ir regionų valdžios institucijas
  ir jų atstovaujamąsias asociacijas
  ;

ir jų atstovaujamąsias asociacijas

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Vietos ir regionų valdžios institucijos yra šios Programos lėšų gavėjos ir turi atlikti svarbų vaidmenį, visų pirma skatinti piliečių dalyvavimą ir ginti ES piliečių teises. Vietos ir regionų valdžios asociacijoms teko didelis vaidmuo skleidžiant informaciją apie Programą ir jos vis dar yra jos dalis.

20 pakeitimas

20 pakeitimas

I priedo j punktas

| Komisijos tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| j) | Europos tinklų gebėjimų skatinti ir toliau plėtoti Sąjungos teisę, politikos tikslus ir strategijas plėtrą, taip pat pilietinės visuomenės organizacijų, veikiančių Programos aprėpties srityse, rėmimą; |

Komisijos tekstas

Pakeitimas

j)

Europos tinklų gebėjimų skatinti ir toliau plėtoti Sąjungos teisę, politikos tikslus ir strategijas plėtrą, taip pat pilietinės visuomenės organizacijų, veikiančių Programos aprėpties srityse, rėmimą;

| j) | Europos tinklų gebėjimų
  per daugiametes dotacijas veiklai
  skatinti ir toliau plėtoti Sąjungos teisę,
  stiprinti pagal principą „iš apačios į viršų“ vykstančius labai svarbius debatus dėl
  politikos tikslų ir strategijų plėtros, taip pat pilietinės visuomenės organizacijų
  , vietos ir regionų valdžios institucijų ir jų atstovaujamųjų asociacijų
  , veikiančių Programos aprėpties srityse, rėmimą; |
| --- | --- |

j)

Europos tinklų gebėjimų
  per daugiametes dotacijas veiklai
  skatinti ir toliau plėtoti Sąjungos teisę,
  stiprinti pagal principą „iš apačios į viršų“ vykstančius labai svarbius debatus dėl
  politikos tikslų ir strategijų plėtros, taip pat pilietinės visuomenės organizacijų
  , vietos ir regionų valdžios institucijų ir jų atstovaujamųjų asociacijų
  , veikiančių Programos aprėpties srityse, rėmimą;

per daugiametes dotacijas veiklai

stiprinti pagal principą „iš apačios į viršų“ vykstančius labai svarbius debatus dėl

, vietos ir regionų valdžios institucijų ir jų atstovaujamųjų asociacijų

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Pilietinė visuomenė yra labai svarbi, tačiau vietos ir regionų valdžios institucijoms ir jų atstovaujamosioms asociacijoms vietos ir regionų lygmeniu tenka labai svarbus vaidmuo siekiant Programos bendrųjų tikslų, visų pirma pagal konkrečius tikslus, numatytus 2 straipsnio 2 dalyje.

21 pakeitimas

21 pakeitimas

I priedo l punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | l) | numatyti naujus novatoriškus veiksmus, specialiai skirtus vietos ir regionų valdžios atstovams, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijų pareigūnams ir kitiems darbuotojams, pavyzdžiui, sukurti vietos ir regionų valdžios atstovų judumo, mokymo ir mainų programą ir pagal Austrijos modelį kurti Europos korespondentų tinklo centrus, kurie teiktų informaciją apie Europos aktualijas ir būtų tarpininkais tarp piliečių ir Europos Sąjungos. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

l)

l)

numatyti naujus novatoriškus veiksmus, specialiai skirtus vietos ir regionų valdžios atstovams, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijų pareigūnams ir kitiems darbuotojams, pavyzdžiui, sukurti vietos ir regionų valdžios atstovų judumo, mokymo ir mainų programą ir pagal Austrijos modelį kurti Europos korespondentų tinklo centrus, kurie teiktų informaciją apie Europos aktualijas ir būtų tarpininkais tarp piliečių ir Europos Sąjungos.

numatyti naujus novatoriškus veiksmus, specialiai skirtus vietos ir regionų valdžios atstovams, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijų pareigūnams ir kitiems darbuotojams, pavyzdžiui, sukurti vietos ir regionų valdžios atstovų judumo, mokymo ir mainų programą ir pagal Austrijos modelį kurti Europos korespondentų tinklo centrus, kurie teiktų informaciją apie Europos aktualijas ir būtų tarpininkais tarp piliečių ir Europos Sąjungos.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

ES uždavinius ir politiką išmanantys ir gerai su Europos aktualijomis supažindinti vietos ir regionų valdžios atstovai, taip pat vietos ir regionų valdžios institucijų pareigūnai ir kiti darbuotojai, yra labai svarbūs siekiant skatinti piliečių dalyvavimą. Jie gali būti tarpininkais tarp piliečių ir ES ir teikti informaciją piliečiams ir atsakyti į jų klausimus. Tai padėtų vėl susieti ES ir jos piliečius, žadinti piliečių domėjimąsi Europos klausimais ir atsakyti į piliečių klausimus, stiprinti jų dalyvavimą ir priklausymo jausmą.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | teigiamai vertina Europos Komisijos pasiūlymą dėl daugiametės finansinės programos, kurios II antraštinėje dalyje numatyta investuoti į žmogiškąjį kapitalą, socialinę sanglaudą ir vertybes; primena, kad šią idėją RK jau yra siūlęs nuomonėje dėl „Erasmus“ vietos ir regionų valdžios atstovams; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina Europos Komisijos pasiūlymą dėl daugiametės finansinės programos, kurios II antraštinėje dalyje numatyta investuoti į žmogiškąjį kapitalą, socialinę sanglaudą ir vertybes; primena, kad šią idėją RK jau yra siūlęs nuomonėje dėl „Erasmus“ vietos ir regionų valdžios atstovams;

| 2. | palankiai vertina pasiūlymą dėl reglamento dėl Teisių ir vertybių programos. Visi trys Programos tikslai yra labai svarbūs visiems valdžios lygmenimis ir atitinka RK nuomonę, kurią jis jau yra pateikęs įvairiose nuomonėse ir savo darbo programoje; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina pasiūlymą dėl reglamento dėl Teisių ir vertybių programos. Visi trys Programos tikslai yra labai svarbūs visiems valdžios lygmenimis ir atitinka RK nuomonę, kurią jis jau yra pateikęs įvairiose nuomonėse ir savo darbo programoje;

| 3. | vis dėlto apgailestauja, kad fondo pavadinime nėra žodžio „pilietiškumas“, nors tai viena svarbiausių sąvokų, pagrindžiančių veiksmus, kurių turi imtis suinteresuotosios šalys, visų pirma, kaip pabrėžė Komisija, trūkstant pasitikėjimo, valstybėse narėse ir tarp jų, taip pat Europa, ir stiprėjant ekstremizmui; |
| --- | --- |

3.

vis dėlto apgailestauja, kad fondo pavadinime nėra žodžio „pilietiškumas“, nors tai viena svarbiausių sąvokų, pagrindžiančių veiksmus, kurių turi imtis suinteresuotosios šalys, visų pirma, kaip pabrėžė Komisija, trūkstant pasitikėjimo, valstybėse narėse ir tarp jų, taip pat Europa, ir stiprėjant ekstremizmui;

| 4. | visiškai palaiko ir remia Komisijos tikslus kovoti su smurtu, propaguoti Europos teises nediskriminuojant neįgalių asmenų, skatinant lyčių lygybę ir teisę į privatumą. RK norėtų, kad būtų imamasi konkrečių veiksmų lyčių lygybės ir kovos su diskriminacija bei smurtu dėl lyties srityse; |
| --- | --- |

4.

visiškai palaiko ir remia Komisijos tikslus kovoti su smurtu, propaguoti Europos teises nediskriminuojant neįgalių asmenų, skatinant lyčių lygybę ir teisę į privatumą. RK norėtų, kad būtų imamasi konkrečių veiksmų lyčių lygybės ir kovos su diskriminacija bei smurtu dėl lyties srityse;

| 5. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą į bendrą fondą sujungti „Teisių ir vertybių“ ir „Teisingumo“ programas, nes tai leidžia supaprastinti procedūras ir padidinti jų matomumą ir biudžeto lankstumą tarp programų; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą į bendrą fondą sujungti „Teisių ir vertybių“ ir „Teisingumo“ programas, nes tai leidžia supaprastinti procedūras ir padidinti jų matomumą ir biudžeto lankstumą tarp programų;

| 6. | pritaria Komisijos pasirinktam naujam teisiniam pagrindui ir pabrėžia, kad būtina taikyti aktyviojo subsidiarumo principą, kaip nustatyta Subsidiarumo, proporcingumo ir veikimo mažiau, bet efektyviau darbo grupės galutinėje ataskaitoje; |
| --- | --- |

6.

pritaria Komisijos pasirinktam naujam teisiniam pagrindui ir pabrėžia, kad būtina taikyti aktyviojo subsidiarumo principą, kaip nustatyta Subsidiarumo, proporcingumo ir veikimo mažiau, bet efektyviau darbo grupės galutinėje ataskaitoje;

| 7. | pripažįsta, kad Komisijos pasiūlymai atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus; |
| --- | --- |

7.

pripažįsta, kad Komisijos pasiūlymai atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus;

| 8. | apgailestauja, kad šio fondo biudžetas nėra didinamas atsižvelgiant į paraiškų skaičių ir būtinybę dėti daugiau pastangų; todėl prašo padidinti bendrą Teisių ir vertybių programos finansinį paketą iki 1,1 mlrd. EUR, iš kurių 513 mln. EUR, t. y. po vieną eurą kiekvienam ES piliečiui, turėtų būti skirta partnerystės veiklai ir tinklaveikai tarp piliečių ir jų vietos ir regionų valdžios institucijų, ir sukurti naujus vietos ir regionų atstovams skirtus veiksmus; |
| --- | --- |

8.

apgailestauja, kad šio fondo biudžetas nėra didinamas atsižvelgiant į paraiškų skaičių ir būtinybę dėti daugiau pastangų; todėl prašo padidinti bendrą Teisių ir vertybių programos finansinį paketą iki 1,1 mlrd. EUR, iš kurių 513 mln. EUR, t. y. po vieną eurą kiekvienam ES piliečiui, turėtų būti skirta partnerystės veiklai ir tinklaveikai tarp piliečių ir jų vietos ir regionų valdžios institucijų, ir sukurti naujus vietos ir regionų atstovams skirtus veiksmus;

| 9. | tikisi, kad bus vykdoma veiksminga komunikacija siekiant užtikrinti, kad visi potencialūs pareiškėjai būtų informuoti apie finansavimo galimybes. Vietos ir regionų valdžios institucijos turi būti tiesiogiai informuojamos apie veiklą, kurioje jos gali dalyvauti, visų pirma susijusioje su piliečių dalyvavimu; šiuo požiūriu gali būti naudingas Europos Komisijos tinklui priklausančių centrų Europe Direct šioje srityje jau atliekamas darbas; |
| --- | --- |

9.

tikisi, kad bus vykdoma veiksminga komunikacija siekiant užtikrinti, kad visi potencialūs pareiškėjai būtų informuoti apie finansavimo galimybes. Vietos ir regionų valdžios institucijos turi būti tiesiogiai informuojamos apie veiklą, kurioje jos gali dalyvauti, visų pirma susijusioje su piliečių dalyvavimu; šiuo požiūriu gali būti naudingas Europos Komisijos tinklui priklausančių centrų Europe Direct

| 10. | primena, kad šiuo metu, kai ES institucijos laikomos nutolusiomis ir technokratiškomis, vietos ir regionų valdžios institucijos, taigi ir vietos ir regionų valdžios atstovai yra arti piliečių ir todėl užtikrina tiesioginį ir veiksmingą ryšį tarp ES ir jos piliečių; |
| --- | --- |

10.

primena, kad šiuo metu, kai ES institucijos laikomos nutolusiomis ir technokratiškomis, vietos ir regionų valdžios institucijos, taigi ir vietos ir regionų valdžios atstovai yra arti piliečių ir todėl užtikrina tiesioginį ir veiksmingą ryšį tarp ES ir jos piliečių;

| 11. | pabrėžia, kad svarbu patikslinti, kas valdo ES, ir ragina ES stiprinti Europos Komisijos kaip Sąjungos viršnacionalinės vykdomosios valdžios vaidmenį, vykdant griežtesnę demokratinę priežiūrą ir kontrolę; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad svarbu patikslinti, kas valdo ES, ir ragina ES stiprinti Europos Komisijos kaip Sąjungos viršnacionalinės vykdomosios valdžios vaidmenį, vykdant griežtesnę demokratinę priežiūrą ir kontrolę;

| 12. | mano, kad naujų novatoriškų priemonių sąveika ir kūrimas bus svarbus veiksnys siekiant didinti šių programų matomumą, veiksmingumą ir stebėseną; vietos ir regionų valdžios atstovų mokymas ir informavimas taip pat gali atlikti svarbų vaidmenį; |
| --- | --- |

12.

mano, kad naujų novatoriškų priemonių sąveika ir kūrimas bus svarbus veiksnys siekiant didinti šių programų matomumą, veiksmingumą ir stebėseną; vietos ir regionų valdžios atstovų mokymas ir informavimas taip pat gali atlikti svarbų vaidmenį;

| 13. | ragina į Programą įtraukti ir tarpvalstybinius bendradarbiavimo projektus, kadangi jais skatinamas skirtingų valstybių narių regionų ir organizacijų bendradarbiavimas ir stiprinamas bendros europinės tapatybės jausmas; |
| --- | --- |

13.

ragina į Programą įtraukti ir tarpvalstybinius bendradarbiavimo projektus, kadangi jais skatinamas skirtingų valstybių narių regionų ir organizacijų bendradarbiavimas ir stiprinamas bendros europinės tapatybės jausmas;

| 14. | prašo į Piliečių aktyvumo ir dalyvavimo paprogramę įtraukti naujas novatoriškas veiklos formas, visų pirma skirtas vietos ir regionų valdžios atstovams, pavyzdžiui, sukurti vietos ir regionų valdžios atstovų mokymo ir judumo programą, kaip siūloma RK 2018 m. vasario mėn. priimtoje nuomonėje; |
| --- | --- |

14.

prašo į Piliečių aktyvumo ir dalyvavimo paprogramę įtraukti naujas novatoriškas veiklos formas, visų pirma skirtas vietos ir regionų valdžios atstovams, pavyzdžiui, sukurti vietos ir regionų valdžios atstovų mokymo ir judumo programą, kaip siūloma RK 2018 m. vasario mėn. priimtoje nuomonėje;

| 15. | siūlo, sekant Austrijos modeliu, sukurti Europos korespondentų tinklą, kurį remtų Europos institucijos bendradarbiaudamos su valstybėmis narėmis, šių asmenų tikslas būtų informuoti vietos valdžios atstovus apie Europos aktualijas ir jiems padėti rasti būdus, kaip geriau patenkinti piliečių lūkesčius; tai padėtų spręsti piliečių nesidomėjimo Europos klausimais problemą; |
| --- | --- |

15.

siūlo, sekant Austrijos modeliu, sukurti Europos korespondentų tinklą, kurį remtų Europos institucijos bendradarbiaudamos su valstybėmis narėmis, šių asmenų tikslas būtų informuoti vietos valdžios atstovus apie Europos aktualijas ir jiems padėti rasti būdus, kaip geriau patenkinti piliečių lūkesčius; tai padėtų spręsti piliečių nesidomėjimo Europos klausimais problemą;

| 16. | mano, kad skirtingų subjektų įtraukimas yra labai svarbus sėkmingo Programos tikslų įgyvendinimo veiksnys. RK norėtų, kad pirmenybė būtų teikiama daugiapakopiam principui, nes daugelis Programoje numatytų veiksmų apibrėžiami ir įgyvendinami vietos ir regionų lygmeniu, o vietos ir regionų valdžios institucijos gali būti Programos paramos gavėjomis; |
| --- | --- |

16.

mano, kad skirtingų subjektų įtraukimas yra labai svarbus sėkmingo Programos tikslų įgyvendinimo veiksnys. RK norėtų, kad pirmenybė būtų teikiama daugiapakopiam principui, nes daugelis Programoje numatytų veiksmų apibrėžiami ir įgyvendinami vietos ir regionų lygmeniu, o vietos ir regionų valdžios institucijos gali būti Programos paramos gavėjomis;

| 17. | pabrėžia, kad nors informavimo ir sąmoningumo ugdymo kampanijos yra labai svarbios, jų nepakanka piliečių dalyvavimui užtikrinti. Turi būti kuriamos veiksmingos piliečių dalyvavimą stiprinančios priemonės; šiuo požiūriu geras pavyzdys yra Europos piliečių iniciatyvos ir RK 2018 m. kovo mėn. priimtoje nuomonėje yra pateikęs keletą pasiūlymų, kaip Europos lygmeniu patobulinti šią piliečių dalyvavimo priemonę; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad nors informavimo ir sąmoningumo ugdymo kampanijos yra labai svarbios, jų nepakanka piliečių dalyvavimui užtikrinti. Turi būti kuriamos veiksmingos piliečių dalyvavimą stiprinančios priemonės; šiuo požiūriu geras pavyzdys yra Europos piliečių iniciatyvos ir RK 2018 m. kovo mėn. priimtoje nuomonėje yra pateikęs keletą pasiūlymų, kaip Europos lygmeniu patobulinti šią piliečių dalyvavimo priemonę;

| 18. | taip pat mano, kad tokiose informavimo kampanijose dėmesys turėtų būti sutelktas į galimybes vietos lygmeniu. Būtent šiuo lygmeniu piliečiai gali pradėti dalyvauti sprendžiant klausimus, kurie tiesiogiai susiję su jų kasdieniu gyvenimu; |
| --- | --- |

18.

taip pat mano, kad tokiose informavimo kampanijose dėmesys turėtų būti sutelktas į galimybes vietos lygmeniu. Būtent šiuo lygmeniu piliečiai gali pradėti dalyvauti sprendžiant klausimus, kurie tiesiogiai susiję su jų kasdieniu gyvenimu;

| 19. | kartu su visomis vietos ir regionų valdžios institucijomis dalyvaus stiprinant piliečių teises, jų įsitraukimą ir dalyvavimą, didins informuotumą Europos klausimais ir stiprins priklausymo Europai jausmą. RK jau ėmėsi veiksmų ir parėmė Programos tikslus surengdamas daugiau kaip 180 debatų visoje Europoje pagal programą „Svarstymai apie Europą“. Ši veikla patvirtina daugelio piliečių norą išreikšti nuomonę Europos klausimais ir dalyvauti juos sprendžiant. |
| --- | --- |

19.

kartu su visomis vietos ir regionų valdžios institucijomis dalyvaus stiprinant piliečių teises, jų įsitraukimą ir dalyvavimą, didins informuotumą Europos klausimais ir stiprins priklausymo Europai jausmą. RK jau ėmėsi veiksmų ir parėmė Programos tikslus surengdamas daugiau kaip 180 debatų visoje Europoje pagal programą „Svarstymai apie Europą“. Ši veikla patvirtina daugelio piliečių norą išreikšti nuomonę Europos klausimais ir dalyvauti juos sprendžiant.

Briuselis, 2018 m. spalio 10 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 461/210 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 461/210

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl direktyvos dėl vienkartinių plastikinių gaminių

(2018/C 461/17)

| Pagrindinė pranešėja: | Sirpa HERTELL (FI/EPP), Espo miesto tarybos narė |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų plastikinių gaminių poveikio aplinkai mažinimo
  COM(2018) 340 final – 2018/0172 (COD) |

Pagrindinė pranešėja:

Sirpa HERTELL (FI/EPP), Espo miesto tarybos narė

Pamatinis dokumentas:

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų plastikinių gaminių poveikio aplinkai mažinimo

COM(2018) 340 final – 2018/0172 (COD)

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

1 nurodomoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį, | atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį
  ir 114 straipsnį pakuočių atžvilgiu, kaip apibrėžta Direktyvos 94/62/EB 3 straipsnio 1 dalyje
  , |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį
  ir 114 straipsnį pakuočių atžvilgiu, kaip apibrėžta Direktyvos 94/62/EB 3 straipsnio 1 dalyje
  ,

Paaiškinimas

Šis pakeitimas yra skirtas pirmajam preambulės sakiniui. Juo siekiama išaiškinti vienkartinio naudojimo plastikinių gaminių, kurie šioje siūlomoje direktyvoje laikomi pakuotėmis, teisinį statusą, atsižvelgiant į priimtą Pakuočių ir pakuočių atliekų direktyvą.

2 pakeitimas

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | tam tikrų vienkartinių plastikinių gaminių, tinkami tvaresni pakaitalai dar nėra lengvai prieinami ir manoma, kad daugumos vienkartinių plastikinių gaminių naudojimas augs. Siekiant pakeisti šią tendenciją ir skatinti pastangas ieškoti tvaresnių sprendimų, turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi reikiamų priemonių, kad smarkiai sumažintų tokių gaminių naudojimą nepažeisdamos ES su maistu susijusiuose teisės aktuose nustatytų maisto higienos ir maisto saugos reikalavimų, geros higienos praktikos, geros gamybos praktikos ar atsekamumo reikalavimų; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(11)

tam tikrų vienkartinių plastikinių gaminių, tinkami tvaresni pakaitalai dar nėra lengvai prieinami ir manoma, kad daugumos vienkartinių plastikinių gaminių naudojimas augs. Siekiant pakeisti šią tendenciją ir skatinti pastangas ieškoti tvaresnių sprendimų, turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi reikiamų priemonių, kad smarkiai sumažintų tokių gaminių naudojimą nepažeisdamos ES su maistu susijusiuose teisės aktuose nustatytų maisto higienos ir maisto saugos reikalavimų, geros higienos praktikos, geros gamybos praktikos ar atsekamumo reikalavimų;

| (11) | tam tikrų vienkartinių plastikinių gaminių, tinkami tvaresni pakaitalai dar nėra lengvai prieinami ir manoma, kad daugumos vienkartinių plastikinių gaminių naudojimas augs. Siekiant pakeisti šią tendenciją ir skatinti pastangas ieškoti tvaresnių sprendimų, turėtų būti reikalaujama, kad,
  nepažeisdamos Direktyvos 94/62/EB 18 straipsnio nuostatų
  , valstybės narės imtųsi reikiamų priemonių, kad smarkiai sumažintų tokių gaminių naudojimą nepažeisdamos ES su maistu susijusiuose teisės aktuose nustatytų maisto higienos ir maisto saugos reikalavimų, geros higienos praktikos, geros gamybos praktikos ar atsekamumo reikalavimų.
  Prieš priimdamos tokias priemones, valstybės narės turėtų būti įpareigotos įvertinti socialinį, ekonominį ir aplinkosauginį poveikį, siekiant užtikrinti, kad priemonės būtų proporcingos ir nediskriminacinės; |
| --- | --- |

(11)

tam tikrų vienkartinių plastikinių gaminių, tinkami tvaresni pakaitalai dar nėra lengvai prieinami ir manoma, kad daugumos vienkartinių plastikinių gaminių naudojimas augs. Siekiant pakeisti šią tendenciją ir skatinti pastangas ieškoti tvaresnių sprendimų, turėtų būti reikalaujama, kad,
  nepažeisdamos Direktyvos 94/62/EB 18 straipsnio nuostatų
  , valstybės narės imtųsi reikiamų priemonių, kad smarkiai sumažintų tokių gaminių naudojimą nepažeisdamos ES su maistu susijusiuose teisės aktuose nustatytų maisto higienos ir maisto saugos reikalavimų, geros higienos praktikos, geros gamybos praktikos ar atsekamumo reikalavimų.
  Prieš priimdamos tokias priemones, valstybės narės turėtų būti įpareigotos įvertinti socialinį, ekonominį ir aplinkosauginį poveikį, siekiant užtikrinti, kad priemonės būtų proporcingos ir nediskriminacinės;

Paaiškinimas

Šiuo pakeitimu siekiama užtikrinti, kad priemonės, įgyvendinamos nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, būtų proporcingos, nediskriminacinės ir atitinkančios galiojančius ES teisės aktus, įskaitant Direktyvą 2008/98/EB ir Direktyvą 94/62/EB.

3 pakeitimas

1 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Šios direktyvos tikslas – užkirsti kelią tam tikrų vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, poveikiui aplinkai, visų pirma vandens aplinkai, bei žmonių sveikatai ir jį sumažinti, taip pat kuriant naujus verslo modelius, gaminius ir medžiagas skatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos ir sykiu prisidėti prie veiksmingo vidaus rinkos veikimo. | Šios direktyvos tikslas – užkirsti kelią tam tikrų plastikinių gaminių poveikiui
  apskritai
  aplinkai, visų pirma
  plastiko šiukšlių transportavimui į bet kurią
  vandens aplinką,
  įskaitant gėlo vandens telkinius ir šelfines jūras
  , bei žmonių sveikatai
  ar jūrų augmenijai ir gyvūnijai
  ir jį sumažinti, taip pat kuriant naujus verslo modelius, gaminius ir medžiagas skatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos ir sykiu prisidėti prie veiksmingo vidaus rinkos veikimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Šios direktyvos tikslas – užkirsti kelią tam tikrų vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, poveikiui aplinkai, visų pirma vandens aplinkai, bei žmonių sveikatai ir jį sumažinti, taip pat kuriant naujus verslo modelius, gaminius ir medžiagas skatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos ir sykiu prisidėti prie veiksmingo vidaus rinkos veikimo.

Šios direktyvos tikslas – užkirsti kelią tam tikrų plastikinių gaminių poveikiui
  apskritai
  aplinkai, visų pirma
  plastiko šiukšlių transportavimui į bet kurią
  vandens aplinką,
  įskaitant gėlo vandens telkinius ir šelfines jūras
  , bei žmonių sveikatai
  ar jūrų augmenijai ir gyvūnijai
  ir jį sumažinti, taip pat kuriant naujus verslo modelius, gaminius ir medžiagas skatinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos ir sykiu prisidėti prie veiksmingo vidaus rinkos veikimo.

Paaiškinimas

Remiantis pastarojo meto pranešimais, plastiko šiukšlių aptinkama ne tik jūrų aplinkoje, bet ir gėlo vandens telkiniuose, įskaitant upes ir ežerus. Plastiko randama visų rūšių aplinkoje, nuo viršukalnėse esančių ledynų iki šaltinių ar upių. Tai akivaizdžiai rodo, kad plastiko šiukšlės į gamtą patenka įvairiausiais būdais – daugelis jų nėra iki galo aiškūs.

Nepakankamai atsižvelgta į vandens nuotėkį miestuose, lietaus ar polaidžio vandenį. Vandens nuotėkis miestuose kelia vis daugiau problemų, nes klimatui šylant sulaukiama stiprių liūčių. Šiaurės Europos teritorijose sniego vertimas į jūras ir ežerus taip pat yra viena iš priežasčių, kodėl plastikas patenka į vandens sistemą.

Europoje yra ne viena pažeidžiama vandens ekosistema, pavyzdžiui, upės ir ežerai, ir visų pirma dvi labai pažeidžiamos jūrų ekosistemos, būtent Baltijos ir Viduržemio jūros.

4 pakeitimas

2 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Ši direktyva taikoma priede nurodytiems vienkartiniams plastikiniams gaminiams ir žvejybos įrankiams, kurių sudėtyje yra plastiko. | Ši direktyva taikoma vienkartiniams plastikiniams gaminiams
  , visų pirma
  nurodytiems priede
  , arba apskritai bet kokiems vienkartiniams neskaidiems plastikiniams gaminiams, dėl įvairių priežasčių patenkantiems į aplinką,
  ir žvejybos įrankiams, kurių sudėtyje yra plastiko. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Ši direktyva taikoma priede nurodytiems vienkartiniams plastikiniams gaminiams ir žvejybos įrankiams, kurių sudėtyje yra plastiko.

Ši direktyva taikoma vienkartiniams plastikiniams gaminiams
  , visų pirma
  nurodytiems priede
  , arba apskritai bet kokiems vienkartiniams neskaidiems plastikiniams gaminiams, dėl įvairių priežasčių patenkantiems į aplinką,
  ir žvejybos įrankiams, kurių sudėtyje yra plastiko.

Paaiškinimas

Itin svarbu suprasti, kad greta neskaidžių iškastinių polimerų esama iškasenų pagrindu pagaminto biologiškai skaidaus plastiko ir neskaidaus bioplastiko. Šiukšlės susidaro, kai dėl įvairių priežasčių į aplinką patenka neskaidžios medžiagos. Tinkamiausias sprendimas būtų visų vienkartinių medžiagų surinkimas ir jų perdirbimas naudojant mechanines, chemines priemones arba taikant biotechnologijas. Gaminiai turi būti projektuojami taip, kad tai padaryti būtų įmanoma. Į surinkimo sistemą nepatekęs vienkartinis plastikas bet kuriuo metu gali tapti atlieka vandens ekosistemose.

Žvejybos įrankiai iš esmės naudojami vandens aplinkoje, tačiau netgi ir tinkamai juos naudojant juos galima netyčia pamesti.

Šiuo pasiūlymu jūros taršos plastiko šiukšlėmis problema sprendžiama tik iš dalies. Žvejyboje jos regeneruojamos, tačiau laivybą ir buriavimą Europos jūrų teritorijose reikėtų nuodugniai tikrinti ir reguliuoti, kad atliekų nebūtų atsikratoma jūroje ir jos būtų tinkamai tvarkomos krante. Atsižvelgiant į turizmą tai ypač aktualu Viduržemio ir Baltijos jūroms ir joms turėtų būti taikoma speciali apsauga.

5 pakeitimas

3 straipsnio 3 dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3)
     
  vienkartinio naudojimo plastikiniai gaminiai, taip pat dažnai vadinami vienkartiniais plastikiniais gaminiais, yra gaminiai, kurie sukurti naudoti vieną kartą ir kurių gyvavimo ciklas yra ribotas, kurie gali skilti į daug atskirų ir išsisklaidančių komponentų ir apima gaminius, kuriuos numatyta naudoti vieną kartą ir po to išmesti arba perdirbti; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(3)
     
  vienkartinio naudojimo plastikiniai gaminiai, taip pat dažnai vadinami vienkartiniais plastikiniais gaminiais, yra gaminiai, kurie sukurti naudoti vieną kartą ir kurių gyvavimo ciklas yra ribotas, kurie gali skilti į daug atskirų ir išsisklaidančių komponentų ir apima gaminius, kuriuos numatyta naudoti vieną kartą ir po to išmesti arba perdirbti;

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Daug medžiagų, kurių sudėtyje yra plastiko, naudojamos ilgą laiką, pavyzdžiui, medicinos prietaisai ar šiluminė pastatų izoliacija, todėl rekomenduotina vartoti terminą „vienkartinis plastikas“ ir kartu apibrėžti numatomą gaminio naudojimo trukmę; tai taip pat yra gaminiai, kurie gali skilti į atskiras dalis, pavyzdžiui, žaislai, aptvarai ir pan.

6 pakeitimas

6 pakeitimas

3 straipsnio 15 dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15)
     
  vandens aplinkoje suyrantis plastikas, biologiškai skaidūs modifikuoti gamtiniai polimerai ir sintetiniai polimerai nėra apibrėžiami kaip plastikas. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(15)
     
  vandens aplinkoje suyrantis plastikas, biologiškai skaidūs modifikuoti gamtiniai polimerai ir sintetiniai polimerai nėra apibrėžiami kaip plastikas.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Medžiagų, kurių sudėtyje yra plastiko, poveikis aplinkai labai skiriasi. Natūralūs polimerai be išimties yra biologiškai skaidūs, tam tikri sintetiniai polimerai taip pat yra biologiškai skaidūs. Remiantis ASTM D6002, biologiškai skaidus plastikas yra plastikas, galintis biologinio skaidymosi metu kompostavimo vietoje suirti taip, kad ši medžiaga tampa vizualiai neatpažįstama ir suyra į anglies dioksidą, vandenį, neorganinius junginius ir biomasę per laikotarpį, atitinkantį žinomų kompostuojamų medžiagų irimo laikotarpį.

7 pakeitimas

7 pakeitimas

4 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad iki ... [šešeri metai nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaigos] smarkiai sumažintų priedo A dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių sunaudojimą savo teritorijoje. | 1.   1.
  Nepažeisdamos Direktyvos 94/62/EC 18 straipsnio nuostatų,
  valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad iki ... [šešeri metai nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaigos] smarkiai sumažintų priedo A dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių sunaudojimą savo teritorijoje. |
| Tos priemonės gali apimti nacionalinius naudojimo mažinimo tikslus, priemones, kuriomis užtikrinama, kad galutiniams vartotojams prekybos vietose būtų prieinami alternatyvūs daugkartinio naudojimo gaminiai, ekonomines priemones, pvz., užtikrinimą, kad prekybos vietose vienkartiniai plastikiniai gaminiai galutiniam vartotojui nebūtų suteikiami nemokamai. Tos priemonės gali būti skirtingos, atsižvelgiant į pirmoje pastraipoje nurodytų gaminių poveikį aplinkai. | Tos
  proporcingos ir nediskriminacinės
  priemonės gali apimti nacionalinius naudojimo mažinimo tikslus, priemones, kuriomis užtikrinama, kad galutiniams vartotojams prekybos vietose būtų prieinami alternatyvūs daugkartinio naudojimo gaminiai, ekonomines priemones, pvz., užtikrinimą, kad prekybos vietose vienkartiniai plastikiniai gaminiai galutiniam vartotojui nebūtų suteikiami nemokamai. Tos priemonės gali būti skirtingos, atsižvelgiant į pirmoje pastraipoje nurodytų gaminių poveikį aplinkai. |
| | Valstybės narės ar jų vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų galėti riboti ir kitų, priedo A dalyje neišvardytų vienkartinių plastikinių gaminių naudojimą dėl konkrečių priežasčių savo teritorijoje gerai apibrėžtose ribotose vietose siekiant apsaugoti pažeidžiamiausias ekosistemas, konkrečius biotipus, pavyzdžiui, gamtos rezervatus, archipelagus, upių deltas ar Arkties gamtinę aplinką. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad iki ... [šešeri metai nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaigos] smarkiai sumažintų priedo A dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių sunaudojimą savo teritorijoje.

1.   1.
  Nepažeisdamos Direktyvos 94/62/EC 18 straipsnio nuostatų,
  valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad iki ... [šešeri metai nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaigos] smarkiai sumažintų priedo A dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių sunaudojimą savo teritorijoje.

Tos priemonės gali apimti nacionalinius naudojimo mažinimo tikslus, priemones, kuriomis užtikrinama, kad galutiniams vartotojams prekybos vietose būtų prieinami alternatyvūs daugkartinio naudojimo gaminiai, ekonomines priemones, pvz., užtikrinimą, kad prekybos vietose vienkartiniai plastikiniai gaminiai galutiniam vartotojui nebūtų suteikiami nemokamai. Tos priemonės gali būti skirtingos, atsižvelgiant į pirmoje pastraipoje nurodytų gaminių poveikį aplinkai.

Tos
  proporcingos ir nediskriminacinės
  priemonės gali apimti nacionalinius naudojimo mažinimo tikslus, priemones, kuriomis užtikrinama, kad galutiniams vartotojams prekybos vietose būtų prieinami alternatyvūs daugkartinio naudojimo gaminiai, ekonomines priemones, pvz., užtikrinimą, kad prekybos vietose vienkartiniai plastikiniai gaminiai galutiniam vartotojui nebūtų suteikiami nemokamai. Tos priemonės gali būti skirtingos, atsižvelgiant į pirmoje pastraipoje nurodytų gaminių poveikį aplinkai.

proporcingos ir nediskriminacinės

Valstybės narės ar jų vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų galėti riboti ir kitų, priedo A dalyje neišvardytų vienkartinių plastikinių gaminių naudojimą dėl konkrečių priežasčių savo teritorijoje gerai apibrėžtose ribotose vietose siekiant apsaugoti pažeidžiamiausias ekosistemas, konkrečius biotipus, pavyzdžiui, gamtos rezervatus, archipelagus, upių deltas ar Arkties gamtinę aplinką.

Valstybės narės ar jų vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų galėti riboti ir kitų, priedo A dalyje neišvardytų vienkartinių plastikinių gaminių naudojimą dėl konkrečių priežasčių savo teritorijoje gerai apibrėžtose ribotose vietose siekiant apsaugoti pažeidžiamiausias ekosistemas, konkrečius biotipus, pavyzdžiui, gamtos rezervatus, archipelagus, upių deltas ar Arkties gamtinę aplinką.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Pirmasis 7-osios aplinkos veiksmų programos iki 2020 m. prioritetinis tikslas – „saugoti, tausoti ir puoselėti Sąjungos gamtinį kapitalą“. Tai yra labai svarbu daugumai pažeidžiamiausių ekosistemų, įskaitant konkrečius biotipus ir susijusias ekosistemas, šlapynes ir seklius vandenis, kalnuotas vietoves ir Šiaurės Europos gamtinę aplinką, visų pirma Arkties aplinką.

Nuoroda į Pakuočių ir pakuočių atliekų direktyvos 94/62/EB 18 straipsnį turėtų užtikrinti šio pasiūlymo nuoseklumą su jau priimta direktyva. Valstybių narių vykdomos priemonės turėtų būti proporcingos ir nediskriminacinės.

8 pakeitimas

8 pakeitimas

4 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad iki ... [šešeri metai nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaigos] smarkiai sumažintų priedo A dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių sunaudojimą savo teritorijoje. | 1.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad iki ... [šešeri metai nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaigos] smarkiai sumažintų priedo A dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių sunaudojimą savo teritorijoje. |
| Tos priemonės gali apimti nacionalinius naudojimo mažinimo tikslus, priemones, kuriomis užtikrinama, kad galutiniams vartotojams prekybos vietose būtų prieinami alternatyvūs daugkartinio naudojimo gaminiai, ekonomines priemones, pvz., užtikrinimą, kad prekybos vietose vienkartiniai plastikiniai gaminiai galutiniam vartotojui nebūtų suteikiami nemokamai. Tos priemonės gali būti skirtingos, atsižvelgiant į pirmoje pastraipoje nurodytų gaminių poveikį aplinkai. | Tos priemonės gali apimti nacionalinius naudojimo mažinimo tikslus, priemones, kuriomis užtikrinama, kad galutiniams vartotojams prekybos vietose būtų prieinami alternatyvūs daugkartinio naudojimo gaminiai, ekonomines priemones, pvz., užtikrinimą, kad prekybos vietose vienkartiniai plastikiniai gaminiai galutiniam vartotojui nebūtų suteikiami nemokamai. Tos priemonės gali būti skirtingos, atsižvelgiant į pirmoje pastraipoje nurodytų gaminių poveikį aplinkai. |
| | Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti inovacijas ir investicijas ieškant žiedinės ekonomikos sprendimų turizmo augimo potencialui ir mėlynajai ekonomikai remti. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad iki ... [šešeri metai nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaigos] smarkiai sumažintų priedo A dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių sunaudojimą savo teritorijoje.

1.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad iki ... [šešeri metai nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpio pabaigos] smarkiai sumažintų priedo A dalyje nurodytų vienkartinių plastikinių gaminių sunaudojimą savo teritorijoje.

Tos priemonės gali apimti nacionalinius naudojimo mažinimo tikslus, priemones, kuriomis užtikrinama, kad galutiniams vartotojams prekybos vietose būtų prieinami alternatyvūs daugkartinio naudojimo gaminiai, ekonomines priemones, pvz., užtikrinimą, kad prekybos vietose vienkartiniai plastikiniai gaminiai galutiniam vartotojui nebūtų suteikiami nemokamai. Tos priemonės gali būti skirtingos, atsižvelgiant į pirmoje pastraipoje nurodytų gaminių poveikį aplinkai.

Tos priemonės gali apimti nacionalinius naudojimo mažinimo tikslus, priemones, kuriomis užtikrinama, kad galutiniams vartotojams prekybos vietose būtų prieinami alternatyvūs daugkartinio naudojimo gaminiai, ekonomines priemones, pvz., užtikrinimą, kad prekybos vietose vienkartiniai plastikiniai gaminiai galutiniam vartotojui nebūtų suteikiami nemokamai. Tos priemonės gali būti skirtingos, atsižvelgiant į pirmoje pastraipoje nurodytų gaminių poveikį aplinkai.

Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti inovacijas ir investicijas ieškant žiedinės ekonomikos sprendimų turizmo augimo potencialui ir mėlynajai ekonomikai remti.

Valstybės narės turėtų aktyviai skatinti inovacijas ir investicijas ieškant žiedinės ekonomikos sprendimų turizmo augimo potencialui ir mėlynajai ekonomikai remti.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Vienkartinio plastiko atliekų problemos sprendimas ir apskritai plastiko perdirbimas yra dalis Plastikų strategijos, kuria skatinamos inovacijos ir investicijos į žiedinės ekonomikos sprendimus, kaip antai ES mokslinių tyrimų finansavimas programos „Horizontas 2020“ ir Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis. Vis dėlto mokslinių tyrimų ir plėtros nepakanka, taip pat skubiai reikia finansavimo bandomiesiems ir parodomiesiems projektams.

2017 m. Atokiausių regionų strategijoje pripažįstamos jų augimo galimybės turizmo, mėlynosios ekonomikos ir žiedinės ekonomikos srityse. Tai taikytina visiems Europos jūrų regionams, be to, tai turėtų apimti ir didžiąsias ežerų teritorijas.

9 pakeitimas

9 pakeitimas

9 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad iki 2025 m. atskirai surenkamų priedo F dalyje išvardytų vienkartinių plastikinių gaminių atliekų kiekis sudarytų 90 % atitinkamais metais rinkai pateiktų tokių vienkartinių plastikinių gaminių kiekio pagal masę. Siekdamos įgyvendinti šiuos tikslus valstybės narės, inter alia, gali: | Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad iki 2025 m. atskirai surenkamų priedo F dalyje išvardytų vienkartinių plastikinių gaminių atliekų kiekis sudarytų 90 % atitinkamais metais rinkai pateiktų tokių vienkartinių plastikinių gaminių kiekio pagal masę. Siekdamos įgyvendinti šiuos tikslus valstybės narės, inter alia, gali: |
| a) | nustatyti užstato grąžinimo sistemas arba |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad iki 2025 m. atskirai surenkamų priedo F dalyje išvardytų vienkartinių plastikinių gaminių atliekų kiekis sudarytų 90 % atitinkamais metais rinkai pateiktų tokių vienkartinių plastikinių gaminių kiekio pagal masę. Siekdamos įgyvendinti šiuos tikslus valstybės narės, inter alia, gali:

inter alia

Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad iki 2025 m. atskirai surenkamų priedo F dalyje išvardytų vienkartinių plastikinių gaminių atliekų kiekis sudarytų 90 % atitinkamais metais rinkai pateiktų tokių vienkartinių plastikinių gaminių kiekio pagal masę. Siekdamos įgyvendinti šiuos tikslus valstybės narės, inter alia, gali:

inter alia

a)

nustatyti užstato grąžinimo sistemas arba

| a) | nustatyti užstato grąžinimo sistemas,
  išnagrinėti galimybę tokias sistemas koordinuoti ar suderinti ES lygmeniu
  arba |
| --- | --- |

a)

nustatyti užstato grąžinimo sistemas,
  išnagrinėti galimybę tokias sistemas koordinuoti ar suderinti ES lygmeniu
  arba

išnagrinėti galimybę tokias sistemas koordinuoti ar suderinti ES lygmeniu

| b) | atitinkamoms didesnės gamintojo atsakomybės sistemoms nustatyti atskiro surinkimo tikslus. |
| --- | --- |

b)

atitinkamoms didesnės gamintojo atsakomybės sistemoms nustatyti atskiro surinkimo tikslus.

| b) | atitinkamoms didesnės gamintojo atsakomybės sistemoms nustatyti atskiro surinkimo tikslus
  , įskaitant, jei tinkama, paskatas tikslams viršyti
  . |
| --- | --- |

b)

atitinkamoms didesnės gamintojo atsakomybės sistemoms nustatyti atskiro surinkimo tikslus
  , įskaitant, jei tinkama, paskatas tikslams viršyti
  .

, įskaitant, jei tinkama, paskatas tikslams viršyti

| c) | laikantis atliekų hierarchijos, dalį plastiko atliekų cheminiu būdu regeneruoti polimerų, monomerų ar kitų cheminių medžiagų forma arba kontroliuojant jų deginimą – energijos forma. |
| --- | --- |

c)

c)

laikantis atliekų hierarchijos, dalį plastiko atliekų cheminiu būdu regeneruoti polimerų, monomerų ar kitų cheminių medžiagų forma arba kontroliuojant jų deginimą – energijos forma.

laikantis atliekų hierarchijos, dalį plastiko atliekų cheminiu būdu regeneruoti polimerų, monomerų ar kitų cheminių medžiagų forma arba kontroliuojant jų deginimą – energijos forma.

Kontroliuojamas deginimas yra pageidautinas tada, kai plastikas negali būti kitais būdais regeneruojamas už priimtiną kainą arba jei perdirbimo anglies pėdsakas būtų didesnis nei deginimo.

Kontroliuojamas deginimas yra pageidautinas tada, kai plastikas negali būti kitais būdais regeneruojamas už priimtiną kainą arba jei perdirbimo anglies pėdsakas būtų didesnis nei deginimo.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Naujos užstato grąžinimo sistemos gali būti svarbus žingsnis sprendžiant šią problemą, tačiau, kai įmanoma, jos turėtų būti derinamos ES lygmeniu.

Fiksuotų atskiro surinkimo tikslų sistemoje visada reikėtų numatyti ir specialias paskatas regionų ir vietos valdžios institucijoms, kurios pageidauja viršyti tikslus, kad tikslų nustatymas neatgrasytų pažangiausiųjų siekti daugiau.

Vis dėlto kai kuriais atvejais būtina dalį plastiko atliekų cheminiu būdu regeneruoti polimerų, monomerų ar kitų cheminių medžiagų forma arba kontroliuojant jų deginimą – energijos forma.

10 pakeitimas

10 pakeitimas

10 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės imasi priemonių, kad priedo G dalyje išvardytų vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, naudotojai būtų informuojami apie: | Valstybės narės,
  bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  imasi
  reikiamų
  priemonių, kad priedo G dalyje išvardytų vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, naudotojai būtų informuojami apie: |
| a) | esamas tokiems gaminiams ir žvejybos įrankiams, kurių sudėtyje yra plastiko, skirtas pakartotinio naudojimo sistemas ir atliekų tvarkymo būdus, taip pat geriausią tinkamo atliekų tvarkymo praktiką pagal Direktyvos 2008/98/EB 13 straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

RK pakeitimas

Valstybės narės imasi priemonių, kad priedo G dalyje išvardytų vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, naudotojai būtų informuojami apie:

Valstybės narės,
  bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  imasi
  reikiamų
  priemonių, kad priedo G dalyje išvardytų vienkartinių plastikinių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, naudotojai būtų informuojami apie:

bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis,

reikiamų

a)

esamas tokiems gaminiams ir žvejybos įrankiams, kurių sudėtyje yra plastiko, skirtas pakartotinio naudojimo sistemas ir atliekų tvarkymo būdus, taip pat geriausią tinkamo atliekų tvarkymo praktiką pagal Direktyvos 2008/98/EB 13 straipsnį;

| a) | esamas tokiems gaminiams ir žvejybos įrankiams, kurių sudėtyje yra plastiko, skirtas pakartotinio naudojimo sistemas ir atliekų tvarkymo būdus, taip pat geriausią tinkamo atliekų tvarkymo praktiką pagal Direktyvos 2008/98/EB 13 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

esamas tokiems gaminiams ir žvejybos įrankiams, kurių sudėtyje yra plastiko, skirtas pakartotinio naudojimo sistemas ir atliekų tvarkymo būdus, taip pat geriausią tinkamo atliekų tvarkymo praktiką pagal Direktyvos 2008/98/EB 13 straipsnį;

| b) | taršos šiukšlėmis ir kitokio netinkamo tokių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, atliekų šalinimo poveikį aplinkai, visų pirma jūros aplinkai. |
| --- | --- |

b)

taršos šiukšlėmis ir kitokio netinkamo tokių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, atliekų šalinimo poveikį aplinkai, visų pirma jūros aplinkai.

| b) | taršos šiukšlėmis ir kitokio netinkamo tokių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, atliekų šalinimo poveikį aplinkai, visų pirma jūros aplinkai. |
| --- | --- |

b)

taršos šiukšlėmis ir kitokio netinkamo tokių gaminių ir žvejybos įrankių, kurių sudėtyje yra plastiko, atliekų šalinimo poveikį aplinkai, visų pirma jūros aplinkai.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Įgyvendinant informuotumo didinimo priemones, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, turi būti atsižvelgiama į svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį atliekų surinkimo ir tvarkymo srityje.

11 pakeitimas

11 pakeitimas

11 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad veiksmai, kurių imamasi perkeliant šią direktyvą į nacionalinę teisę ir ją įgyvendinant, būtų neatsiejama jos priemonių programų, nustatytų pagal Direktyvos 2008/56/EB 13 straipsnį (taikoma jūrų vandenis turinčioms valstybėms narėms), priemonių programų, nustatytų pagal Direktyvos 2000/60/EB 11 straipsnį, atliekų tvarkymo ir atliekų prevencijos programų, nustatytų pagal Direktyvos 2008/98/EB 28 ir 29 straipsnius, ir atliekų priėmimo bei tvarkymo planų, nustatytų pagal Sąjungos teisės aktus dėl atliekų iš laivų tvarkymo, dalis ir būtų su jais suderinti. | Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad veiksmai, kurių imamasi perkeliant šią direktyvą į nacionalinę teisę ir ją įgyvendinant, būtų neatsiejama jos priemonių programų, nustatytų pagal Direktyvos 2008/56/EB 13 straipsnį (taikoma jūrų vandenis turinčioms valstybėms narėms), priemonių programų, nustatytų pagal Direktyvos 2000/60/EB 11 straipsnį, atliekų tvarkymo ir atliekų prevencijos programų, nustatytų pagal Direktyvos 2008/98/EB 28 ir 29 straipsnius, ir atliekų priėmimo bei tvarkymo planų, nustatytų pagal Sąjungos teisės aktus dėl atliekų iš laivų tvarkymo, dalis ir būtų su jais suderinti. |
| Priemonės, kurių valstybės narės imasi perkeldamos 4–9 straipsnius į nacionalinę teisę ir juos įgyvendindamos, turi atitikti ES su maistu susijusių teisės aktų nuostatas, siekiant užtikrinti, kad nepablogėtų maisto higiena ir
  maisto
  sauga. | Priemonės, kurių valstybės narės imasi perkeldamos 4–9 straipsnius į nacionalinę teisę ir juos įgyvendindamos, turi atitikti ES su maistu
  ir vartotojų apsauga
  susijusių teisės aktų nuostatas, siekiant užtikrinti, kad nepablogėtų maisto higiena ir
  vartotojų
  sauga. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad veiksmai, kurių imamasi perkeliant šią direktyvą į nacionalinę teisę ir ją įgyvendinant, būtų neatsiejama jos priemonių programų, nustatytų pagal Direktyvos 2008/56/EB 13 straipsnį (taikoma jūrų vandenis turinčioms valstybėms narėms), priemonių programų, nustatytų pagal Direktyvos 2000/60/EB 11 straipsnį, atliekų tvarkymo ir atliekų prevencijos programų, nustatytų pagal Direktyvos 2008/98/EB 28 ir 29 straipsnius, ir atliekų priėmimo bei tvarkymo planų, nustatytų pagal Sąjungos teisės aktus dėl atliekų iš laivų tvarkymo, dalis ir būtų su jais suderinti.

Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad veiksmai, kurių imamasi perkeliant šią direktyvą į nacionalinę teisę ir ją įgyvendinant, būtų neatsiejama jos priemonių programų, nustatytų pagal Direktyvos 2008/56/EB 13 straipsnį (taikoma jūrų vandenis turinčioms valstybėms narėms), priemonių programų, nustatytų pagal Direktyvos 2000/60/EB 11 straipsnį, atliekų tvarkymo ir atliekų prevencijos programų, nustatytų pagal Direktyvos 2008/98/EB 28 ir 29 straipsnius, ir atliekų priėmimo bei tvarkymo planų, nustatytų pagal Sąjungos teisės aktus dėl atliekų iš laivų tvarkymo, dalis ir būtų su jais suderinti.

Priemonės, kurių valstybės narės imasi perkeldamos 4–9 straipsnius į nacionalinę teisę ir juos įgyvendindamos, turi atitikti ES su maistu susijusių teisės aktų nuostatas, siekiant užtikrinti, kad nepablogėtų maisto higiena ir
  maisto
  sauga.

maisto

Priemonės, kurių valstybės narės imasi perkeldamos 4–9 straipsnius į nacionalinę teisę ir juos įgyvendindamos, turi atitikti ES su maistu
  ir vartotojų apsauga
  susijusių teisės aktų nuostatas, siekiant užtikrinti, kad nepablogėtų maisto higiena ir
  vartotojų
  sauga.

ir vartotojų apsauga

vartotojų

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Labai svarbu užtikrinti, kad nebūtų pažeistas pakuočių funkcionalumas ir lemiamas vaidmuo garantuojant aukštus maisto higienos, maisto saugos, visuomenės sveikatos ir vartotojų apsaugos standartus.

12 pakeitimas

12 pakeitimas

15 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikia ataskaitą apie vertinimo, atlikto pagal 1 dalį, pagrindinius rezultatus. | 2.   Komisija Europos Parlamentui, Tarybai
  , Regionų komitetui
  ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikia ataskaitą apie vertinimo, atlikto pagal 1 dalį, pagrindinius rezultatus. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.   Komisija Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikia ataskaitą apie vertinimo, atlikto pagal 1 dalį, pagrindinius rezultatus.

2.   Komisija Europos Parlamentui, Tarybai
  , Regionų komitetui
  ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikia ataskaitą apie vertinimo, atlikto pagal 1 dalį, pagrindinius rezultatus.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Ši direktyva yra labai svarbi vietos ir regionų valdžios institucijoms, ypač atsižvelgiant į jų vaidmenį atliekų surinkimo ir tvarkymo srityje. Į vertinimo ir peržiūros procesą būtina įtraukti Regionų komitetą.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios aplinkybės

Bendrosios aplinkybės

| 1. | pabrėžia, kad įvairiais būdais naudojamas plastikas yra itin svarbus šiuolaikinei visuomenei ir jo sauga bei efektyvumas gerėja. Kartu labai akivaizdžiai matomi plastiko šiukšlių trūkumai, todėl reikia ryžtingų veiksmų šiai problemai spręsti; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad įvairiais būdais naudojamas plastikas yra itin svarbus šiuolaikinei visuomenei ir jo sauga bei efektyvumas gerėja. Kartu labai akivaizdžiai matomi plastiko šiukšlių trūkumai, todėl reikia ryžtingų veiksmų šiai problemai spręsti;

| 2. | palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą dėl tam tikrų plastikinių gaminių poveikio aplinkai mažinimo ir kartu pažymi, kad jo taikymo sritis yra gana siaura. Nepakanka tik sudaryti keleto jūros pakrantėse rastų plastikinių gaminių sąrašą ir juos uždrausti, ilgalaikėje perspektyvoje reikia labiau holistinio požiūrio, kaip numatyta ES plastikų strategijoje ir ES žiedinės ekonomikos strategijoje, siekiant skatinti esminius pokyčius, būtinus šiai problemai spręsti visų rūšių aplinkoje, taip pat plataus politikos nuoseklumo su žiedinės ekonomikos dokumentų rinkiniu; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą dėl tam tikrų plastikinių gaminių poveikio aplinkai mažinimo ir kartu pažymi, kad jo taikymo sritis yra gana siaura. Nepakanka tik sudaryti keleto jūros pakrantėse rastų plastikinių gaminių sąrašą ir juos uždrausti, ilgalaikėje perspektyvoje reikia labiau holistinio požiūrio, kaip numatyta ES plastikų strategijoje ir ES žiedinės ekonomikos strategijoje, siekiant skatinti esminius pokyčius, būtinus šiai problemai spręsti visų rūšių aplinkoje, taip pat plataus politikos nuoseklumo su žiedinės ekonomikos dokumentų rinkiniu;

| 3. | atsižvelgdamas į tai, prašo Europos Komisijos pateikti išsamų poveikio vertinimą, kuriame būtų aiškiai nurodyti siūlomų priemonių socialiniai, ekonominiai ir aplinkosauginiai padariniai; |
| --- | --- |

3.

atsižvelgdamas į tai, prašo Europos Komisijos pateikti išsamų poveikio vertinimą, kuriame būtų aiškiai nurodyti siūlomų priemonių socialiniai, ekonominiai ir aplinkosauginiai padariniai;

| 4. | ragina labiau patikslinti apibrėžtis „plastikas“ ir „vienkartinis plastikinis gaminys“, ypač pastarąją, nes tai yra gaminys, kuris visas arba jo dalis yra iš plastiko. Šiuo atveju rekomenduotina vartoti Tarptautinės teorinės ir taikomosios chemijos sąjungos (IUPAC) apibrėžtį; |
| --- | --- |

4.

ragina labiau patikslinti apibrėžtis „plastikas“ ir „vienkartinis plastikinis gaminys“, ypač pastarąją, nes tai yra gaminys, kuris visas arba jo dalis yra iš plastiko. Šiuo atveju rekomenduotina vartoti Tarptautinės teorinės ir taikomosios chemijos sąjungos (IUPAC) apibrėžtį;

| 5. | pažymi, kad Europos teisės aktais draudžiama plastiko atliekas vežti į sąvartynus. Tačiau jei artimiausiu metu nebus sukurta naujų plastiko perdirbimo technologijų ir rasta kelių, kyla pavojus, kad dėl šio draudimo daugiau plastiko atliekų bus išvežama į trečiąsias šalis, kuriose dėl mažiau išvystytų atliekų tvarkymo sistemų ir netinkamo plastiko perdirbimo padaugės plastiko atliekų jūrose; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad Europos teisės aktais draudžiama plastiko atliekas vežti į sąvartynus. Tačiau jei artimiausiu metu nebus sukurta naujų plastiko perdirbimo technologijų ir rasta kelių, kyla pavojus, kad dėl šio draudimo daugiau plastiko atliekų bus išvežama į trečiąsias šalis, kuriose dėl mažiau išvystytų atliekų tvarkymo sistemų ir netinkamo plastiko perdirbimo padaugės plastiko atliekų jūrose;

| 6. | pabrėžia, kad į ES plastikų strategiją jau yra įtrauktos konkrečios mikroplastikui skirtos priemonės, kurios taip pat susijusios su plastiko šiukšlėmis; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad į ES plastikų strategiją jau yra įtrauktos konkrečios mikroplastikui skirtos priemonės, kurios taip pat susijusios su plastiko šiukšlėmis;

| 7. | dar kartą ragina visais aspektais mažinti taršą plastiku, siekiant apsaugoti ne tik jūrų aplinką, bet ir apskritai ekosistemas. Labai svarbu didinti plastiko regeneravimą ir perdirbimą laikantis atliekų tvarkymo hierarchijos; |
| --- | --- |

7.

dar kartą ragina visais aspektais mažinti taršą plastiku, siekiant apsaugoti ne tik jūrų aplinką, bet ir apskritai ekosistemas. Labai svarbu didinti plastiko regeneravimą ir perdirbimą laikantis atliekų tvarkymo hierarchijos;

Suderinamumas su dabartine politika

Suderinamumas su dabartine politika

| 8. | pabrėžia, kad plastikas naudojamas įvairiems gaminiams siekiant sumažinti kitus nuostolius arba jų išvengti, pavyzdžiui, maisto produktų pakuotės naudojamos siekiant sumažinti maistinius nuostolius kokybės ir kiekybės atžvilgiu; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad plastikas naudojamas įvairiems gaminiams siekiant sumažinti kitus nuostolius arba jų išvengti, pavyzdžiui, maisto produktų pakuotės naudojamos siekiant sumažinti maistinius nuostolius kokybės ir kiekybės atžvilgiu;

| 9. | pažymi, kad pagal ES plastikų politiką kaip alternatyva mechaniniam ir cheminiam perdirbimui siūlomi biologiškai skaidūs plastikai tuo atveju, jei jie padeda išspręsti su tarša susijusias problemas. Šioje srityje turėtų būti dažniau naudojamas kartonas; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad pagal ES plastikų politiką kaip alternatyva mechaniniam ir cheminiam perdirbimui siūlomi biologiškai skaidūs plastikai tuo atveju, jei jie padeda išspręsti su tarša susijusias problemas. Šioje srityje turėtų būti dažniau naudojamas kartonas;

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą valstybės narės iki 2020 m. privalo pasiekti gerą savo jūrų vandenų aplinkos būklę. Ypač griežti reikalavimai taikomi pažeidžiamoms ekosistemoms, pavyzdžiui, sekliems telkiniams ir Šiaurės Europos vandens sistemoms atsižvelgiant į šios gamtinės aplinkos pažeidžiamumą ir lėtą atsigavimą jai nukentėjus. Šią direktyvą reikėtų išplėsti įtraukiant visą vandens ekosistemą; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą valstybės narės iki 2020 m. privalo pasiekti gerą savo jūrų vandenų aplinkos būklę. Ypač griežti reikalavimai taikomi pažeidžiamoms ekosistemoms, pavyzdžiui, sekliems telkiniams ir Šiaurės Europos vandens sistemoms atsižvelgiant į šios gamtinės aplinkos pažeidžiamumą ir lėtą atsigavimą jai nukentėjus. Šią direktyvą reikėtų išplėsti įtraukiant visą vandens ekosistemą;

| 11. | pabrėžia, kad pagal Miesto nuotekų valymo direktyvą šiuolaikinės vandentvarkos įmonės veiksmingai surenka mikroplastiko teršalus, ir ragina šią technologiją nuosekliai taikyti visoje Europoje. Kartu mulčias, kuris gaminamas iš valant vandens nuotekas susidarančio dumblo, kelia mikroplastiko atliekų pavojų. Reikėtų ieškoti daugiau būdų iš dirbtinio mulčio išskirti plastiko atliekas; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad pagal Miesto nuotekų valymo direktyvą šiuolaikinės vandentvarkos įmonės veiksmingai surenka mikroplastiko teršalus, ir ragina šią technologiją nuosekliai taikyti visoje Europoje. Kartu mulčias, kuris gaminamas iš valant vandens nuotekas susidarančio dumblo, kelia mikroplastiko atliekų pavojų. Reikėtų ieškoti daugiau būdų iš dirbtinio mulčio išskirti plastiko atliekas;

| 12. | yra įsitikinęs, kad pasiūlyme daugiau dėmesio reikia skirti miestų nuotėkio vandeniui, lietaus vandens drenavimui ir polaidžio vandeniui. Dėl šylančio klimato sulaukiama stiprių liūčių, be to, reikėtų uždrausti sniego vertimą į jūras ir ežerus; |
| --- | --- |

12.

yra įsitikinęs, kad pasiūlyme daugiau dėmesio reikia skirti miestų nuotėkio vandeniui, lietaus vandens drenavimui ir polaidžio vandeniui. Dėl šylančio klimato sulaukiama stiprių liūčių, be to, reikėtų uždrausti sniego vertimą į jūras ir ežerus;

| 13. | atkreipia dėmesį, kad šiuo pasiūlymu jūros taršos plastiko šiukšlėmis problema sprendžiama tik iš dalies. Laivyba ir buriavimas Europos jūrose turėtų būti atidžiai kontroliuojami ir reguliuojami siekiant išvengti atliekų vertimo į jūras ir užtikrinti atliekų tvarkymą krante, ypač Viduržemio ir Baltijos jūrose; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį, kad šiuo pasiūlymu jūros taršos plastiko šiukšlėmis problema sprendžiama tik iš dalies. Laivyba ir buriavimas Europos jūrose turėtų būti atidžiai kontroliuojami ir reguliuojami siekiant išvengti atliekų vertimo į jūras ir užtikrinti atliekų tvarkymą krante, ypač Viduržemio ir Baltijos jūrose;

Subsidiarumo (neišimtinės kompetencijos atveju) ir proporcingumo principai

Subsidiarumo (neišimtinės kompetencijos atveju) ir proporcingumo principai

| 14. | pažymi, kad taršos plastiku ir į jūrą patenkančių šiukšlių problema yra tarpvalstybinio pobūdžio, todėl atskiros valstybės narės, kurios dalijasi tomis pačiomis jūromis ir vandens keliais, negali su ja susidoroti. Dėl šios priežasties ir dėl to, kad būtina išvengti bendrosios rinkos susiskaidymo, RK mano, kad šis pasiūlymas suteikia tikros pridėtinės vertės ES lygmeniu ir nepažeidžia subsidiarumo ir proporcingumo principų; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad taršos plastiku ir į jūrą patenkančių šiukšlių problema yra tarpvalstybinio pobūdžio, todėl atskiros valstybės narės, kurios dalijasi tomis pačiomis jūromis ir vandens keliais, negali su ja susidoroti. Dėl šios priežasties ir dėl to, kad būtina išvengti bendrosios rinkos susiskaidymo, RK mano, kad šis pasiūlymas suteikia tikros pridėtinės vertės ES lygmeniu ir nepažeidžia subsidiarumo ir proporcingumo principų;

| 15. | pabrėžia, kad reikia šalinti problemos susidarymo priežastis ir spręsti ją mažinant neskaidaus plastiko atliekų patekimą į ekonomiką; tais atvejais, kai vis dėlto turi vykti tolesnis apdorojimas, pavyzdžiui, regionų ir savivaldybių valymo įrenginiuose valant mikroplastiką, miestams ir savivaldybėms turi būti kompensuojamos visos su šiomis priemonėmis susijusios išlaidos ir jas turi padengti gamintojai; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad reikia šalinti problemos susidarymo priežastis ir spręsti ją mažinant neskaidaus plastiko atliekų patekimą į ekonomiką; tais atvejais, kai vis dėlto turi vykti tolesnis apdorojimas, pavyzdžiui, regionų ir savivaldybių valymo įrenginiuose valant mikroplastiką, miestams ir savivaldybėms turi būti kompensuojamos visos su šiomis priemonėmis susijusios išlaidos ir jas turi padengti gamintojai;

| 16. | yra įsitikinęs, kad plastiko atliekos turėtų būti perdirbamos netoli jų išmetimo vietos taip išvengiant jų transportavimo; |
| --- | --- |

16.

yra įsitikinęs, kad plastiko atliekos turėtų būti perdirbamos netoli jų išmetimo vietos taip išvengiant jų transportavimo;

| 17. | ragina keisti produktų projektavimą ir pereiti prie tvaresnių plastikų ir jų pakaitalų. Kad nekiltų rinkos susiskaidymo pavojus, valstybės narės turėtų susitarti dėl bendros užstato sistemos, taikomos plastikinėms pakuotėms, visų pirma skysčių pakuotėms. Plastikinės gėrimų taros kamštelius ir dangtelius rekomenduotina gaminti pluoštų pagrindu. Vienkartinių gaminių, ypač asmens higienos gaminių, atveju ES turėtų skatinti naudoti biologiškai skaidžius alternatyvius gaminius; |
| --- | --- |

17.

ragina keisti produktų projektavimą ir pereiti prie tvaresnių plastikų ir jų pakaitalų. Kad nekiltų rinkos susiskaidymo pavojus, valstybės narės turėtų susitarti dėl bendros užstato sistemos, taikomos plastikinėms pakuotėms, visų pirma skysčių pakuotėms. Plastikinės gėrimų taros kamštelius ir dangtelius rekomenduotina gaminti pluoštų pagrindu. Vienkartinių gaminių, ypač asmens higienos gaminių, atveju ES turėtų skatinti naudoti biologiškai skaidžius alternatyvius gaminius;

| 18. | remia principo „teršėjas moka“ taikymą ir žvejybos įrankiams ir pabrėžia, jog reikia taikyti naujus sprendimus aplinkai nekenkiantiems žvejybos įrankiams kurti, įskaitant alternatyvius įperkamus ir biologiškai skaidžius įrankius, ir, kai įmanoma, tinkluose įdiegti sekimo technologijas ir įvesti skaitmeninę pranešimo apie prarastą įrangą sistemą; |
| --- | --- |

18.

remia principo „teršėjas moka“ taikymą ir žvejybos įrankiams ir pabrėžia, jog reikia taikyti naujus sprendimus aplinkai nekenkiantiems žvejybos įrankiams kurti, įskaitant alternatyvius įperkamus ir biologiškai skaidžius įrankius, ir, kai įmanoma, tinkluose įdiegti sekimo technologijas ir įvesti skaitmeninę pranešimo apie prarastą įrangą sistemą;

| 19. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į valstybių narių skirtumus ir jų atliekų tvarkymo organizavimą, būtinas didesnis lankstumas taikant tinkamiausius visų neperdirbamų plastikų tvarkymo metodus. Siekiant išvengti atliekų išmetimo atviroje jūroje, reikia sukurti tokią atliekų surinkimo sistemą, kuri priimtų bet kokias plastiko atliekas, susidariusias vykdant komercinę veiklą jūroje arba surinktas jūrų aplinkoje; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad atsižvelgiant į valstybių narių skirtumus ir jų atliekų tvarkymo organizavimą, būtinas didesnis lankstumas taikant tinkamiausius visų neperdirbamų plastikų tvarkymo metodus. Siekiant išvengti atliekų išmetimo atviroje jūroje, reikia sukurti tokią atliekų surinkimo sistemą, kuri priimtų bet kokias plastiko atliekas, susidariusias vykdant komercinę veiklą jūroje arba surinktas jūrų aplinkoje;

Siūlomos priemonės

Siūlomos priemonės

| 20. | remia dokumente pateiktas keturias galimybes arba scenarijus. Informavimo kampanijomis, savanoriškais veiksmais ir ženklinimu būtų galima padidinti bendrą informuotumą ir daryti poveikį vartotojų elgesiui. Tačiau kyla klausimas, ar ilguoju laikotarpiu vien dėl to pasikeistų dabartinis žmonių elgesys, kuris ir yra didžiausia problema; |
| --- | --- |

20.

remia dokumente pateiktas keturias galimybes arba scenarijus. Informavimo kampanijomis, savanoriškais veiksmais ir ženklinimu būtų galima padidinti bendrą informuotumą ir daryti poveikį vartotojų elgesiui. Tačiau kyla klausimas, ar ilguoju laikotarpiu vien dėl to pasikeistų dabartinis žmonių elgesys, kuris ir yra didžiausia problema;

| 21. | siūlo apsvarstyti šias priemones:






  a. | ženklinimo reikalavimai yra svarbūs, kad vartotojai žinotų, kaip tinkamai šalinti atliekas arba kokių šalinimo būdų vengti (ypač vienkartinių pluoštinių gaminių, pavyzdžiui, drėgnų servetėlių, atveju), tačiau būtina aktyviai remti aplinkos atžvilgiu tvarių alternatyvų, pavyzdžiui, biologiškai skaidžių neaustinių gaminių, kūrimą; |
| --- | --- | --- |

21.

siūlo apsvarstyti šias priemones:

a.

ženklinimo reikalavimai yra svarbūs, kad vartotojai žinotų, kaip tinkamai šalinti atliekas arba kokių šalinimo būdų vengti (ypač vienkartinių pluoštinių gaminių, pavyzdžiui, drėgnų servetėlių, atveju), tačiau būtina aktyviai remti aplinkos atžvilgiu tvarių alternatyvų, pavyzdžiui, biologiškai skaidžių neaustinių gaminių, kūrimą;

| b. | vienkartinių plastikinių gaminių, kuriems lengva rasti alternatyvų, teikimo į rinką apribojimų turėtų būti gerokai daugiau nei siūloma, ir reikėtų įtraukti daugiau vienkartinių gaminių nei vien, pavyzdžiui, šiaudelius; |
| --- | --- |

b.

vienkartinių plastikinių gaminių, kuriems lengva rasti alternatyvų, teikimo į rinką apribojimų turėtų būti gerokai daugiau nei siūloma, ir reikėtų įtraukti daugiau vienkartinių gaminių nei vien, pavyzdžiui, šiaudelius;

| c. | bendro mažinimo, visų pirma patiekiamo maisto ir gėrimų pakuočių (greitajam maistui naudojamos pakuotės, pavyzdžiui, gėrimų kamšteliai, maisto tara), tikslai turi būti tvirtesni rekomenduojant naudoti perdirbamus ir biologiškai skaidžius alternatyvius gaminius ir kartu valstybėms narėms leidžiant patvirtinti savo priemones šiam mažinimo tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

c.

bendro mažinimo, visų pirma patiekiamo maisto ir gėrimų pakuočių (greitajam maistui naudojamos pakuotės, pavyzdžiui, gėrimų kamšteliai, maisto tara), tikslai turi būti tvirtesni rekomenduojant naudoti perdirbamus ir biologiškai skaidžius alternatyvius gaminius ir kartu valstybėms narėms leidžiant patvirtinti savo priemones šiam mažinimo tikslui pasiekti;

| d. | galėtų būti siūloma mažmenininkams imtis įsipareigojimų siekiant kiek galima sumažinti vienkartinių plastikinių gaminių pardavimą, remiantis privalomais susitarimais, kaip alternatyvą išplėstai gamintojų atsakomybei už visus gaminius, kuriems netaikoma rinkos apribojimo priemonė; |
| --- | --- |

d.

galėtų būti siūloma mažmenininkams imtis įsipareigojimų siekiant kiek galima sumažinti vienkartinių plastikinių gaminių pardavimą, remiantis privalomais susitarimais, kaip alternatyvą išplėstai gamintojų atsakomybei už visus gaminius, kuriems netaikoma rinkos apribojimo priemonė;

| e. | kai plastikas yra būtinas pirminei maisto produktų gamybai (pavyzdžiui, žvejybos įrankiai ir agroplėvelė), reikėtų pasiūlyti naujų technologinių sprendimų po kiekvieno naudojimo šią medžiagą surinkti ir finansines paskatas jų perdirbimui ar pakartotiniam naudojimui; |
| --- | --- |

e.

kai plastikas yra būtinas pirminei maisto produktų gamybai (pavyzdžiui, žvejybos įrankiai ir agroplėvelė), reikėtų pasiūlyti naujų technologinių sprendimų po kiekvieno naudojimo šią medžiagą surinkti ir finansines paskatas jų perdirbimui ar pakartotiniam naudojimui;

| f. | gaminių projektavimo priemonės taip pat turėtų apimti paslaugų projektavimą, kaip jau taikoma kai kuriose valstybėse narėse (pavyzdžiui, gėrimų buteliai su pritvirtintais kamšteliais); |
| --- | --- |

f.

gaminių projektavimo priemonės taip pat turėtų apimti paslaugų projektavimą, kaip jau taikoma kai kuriose valstybėse narėse (pavyzdžiui, gėrimų buteliai su pritvirtintais kamšteliais);

| 22. | ragina Direktyvą dėl pakuočių ir pakuočių atliekų, kurioje nustatyti lengviesiems plastikiniams pirkinių maišeliams, įskaitant labai lengvus plastikinius pirkinių maišelius, sunaudojimo mažinimo tikslai, taikyti visiems lengvosioms pakuotėms, pagamintoms iš neskaidžių medžiagų; |
| --- | --- |

22.

ragina Direktyvą dėl pakuočių ir pakuočių atliekų, kurioje nustatyti lengviesiems plastikiniams pirkinių maišeliams, įskaitant labai lengvus plastikinius pirkinių maišelius, sunaudojimo mažinimo tikslai, taikyti visiems lengvosioms pakuotėms, pagamintoms iš neskaidžių medžiagų;

| 23. | siūlo žvejybos įrankius nuomoti iš atskiros įmonės, kuri būtų atskaitinga už medžiagų surinkimą ir perdirbimą. Be to, būtų galima kurti technines priemones, padedančias aptikti ir rasti pamestus žvejybos įrankius; |
| --- | --- |

23.

siūlo žvejybos įrankius nuomoti iš atskiros įmonės, kuri būtų atskaitinga už medžiagų surinkimą ir perdirbimą. Be to, būtų galima kurti technines priemones, padedančias aptikti ir rasti pamestus žvejybos įrankius;

| 24. | pabrėžia, kad vienkartiniams plastikiniams gaminiams neturėtų būti priskiriamos prekinės pakuotės su polimeriniu dengiamuoju sluoksniu, kurios pildomos ne pardavimo vietoje, pavyzdžiui, pieno pakuotės; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad vienkartiniams plastikiniams gaminiams neturėtų būti priskiriamos prekinės pakuotės su polimeriniu dengiamuoju sluoksniu, kurios pildomos ne pardavimo vietoje, pavyzdžiui, pieno pakuotės;

Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

| 25. | ragina numatyti paskatų ir paramos priemonių daugiau kaip 50 000 MVĮ plastikinių gaminių sektoriuje, kad jos kurtų alternatyvas vienkartiniam neskaidžiam plastikui. Svarbu palengvinti naujų alternatyvių medžiagų pateikimą į rinką ir alternatyvių gaminių projektavimą pasitelkus inovacijų diegimo programas ir remiant investicijas į procesų keitimą; |
| --- | --- |

25.

ragina numatyti paskatų ir paramos priemonių daugiau kaip 50 000 MVĮ plastikinių gaminių sektoriuje, kad jos kurtų alternatyvas vienkartiniam neskaidžiam plastikui. Svarbu palengvinti naujų alternatyvių medžiagų pateikimą į rinką ir alternatyvių gaminių projektavimą pasitelkus inovacijų diegimo programas ir remiant investicijas į procesų keitimą;

| 26. | įsitikinęs, kad reikėtų skatinti savanoriškus mažmenininkų susitarimus dėl vienkartinių plastikinių gaminių pardavimo mažinimo, su sąlyga, kad galima tinkamai stebėti jų įgyvendinimą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

26.

įsitikinęs, kad reikėtų skatinti savanoriškus mažmenininkų susitarimus dėl vienkartinių plastikinių gaminių pardavimo mažinimo, su sąlyga, kad galima tinkamai stebėti jų įgyvendinimą ir veiksmingumą;

| 27. | mano, jog būtina riboti į ES importuojamų vienkartinių plastikinių gaminių patekimą į rinką; |
| --- | --- |

27.

mano, jog būtina riboti į ES importuojamų vienkartinių plastikinių gaminių patekimą į rinką;

Poveikis biudžetui

Poveikis biudžetui

| 28. | pabrėžia, kad paskatos, parama kūrimui ir griežtesnė kontrolė, taip pat vienkartinių plastikinių gaminių atliekų rinkimas turėtų būti finansuojami iš mokesčių, surenkamų už vienkartinio naudojimo plastiko importą ir gamybą. |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad paskatos, parama kūrimui ir griežtesnė kontrolė, taip pat vienkartinių plastikinių gaminių atliekų rinkimas turėtų būti finansuojami iš mokesčių, surenkamų už vienkartinio naudojimo plastiko importą ir gamybą.

2018 m. spalio 10 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 461/220 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 461/220

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Švarūs uostai, švarios jūros. Uosto priėmimo įrenginiai, į kuriuos pristatomos laivų atliekos

(2018/C 461/18)

| Pranešėjas: | Spyros SPYRIDON (EL/EPP), Poro tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl uosto priėmimo įrenginių, į kuriuos pristatomos laivų atliekos, kuria panaikinama Direktyva 2000/59/EB ir iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB ir Direktyva 2010/65/ES
  COM (2018) 33 final |

Pranešėjas:

Spyros SPYRIDON (EL/EPP), Poro tarybos narys

Pamatiniai dokumentai:

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl uosto priėmimo įrenginių, į kuriuos pristatomos laivų atliekos, kuria panaikinama Direktyva 2000/59/EB ir iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB ir Direktyva 2010/65/ES

COM (2018) 33 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

5 straipsnis 4 punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės vertina ir tvirtina atliekų priėmimo ir tvarkymo planus, atlieka jų įgyvendinimo stebėseną ir užtikrina, kad bent kas
  trejus
  metus po tų planų patvirtinimo ar pakartotinio patvirtinimo ir įvykus reikšmingiems uosto veiklos pokyčiams tie planai būtų tvirtinami iš naujo. Šie pokyčiai, be kitų, apima struktūrinius susisiekimo su uostu pokyčius, naujos infrastruktūros kūrimą, uosto priėmimo įrenginių poreikio, tų įrenginių paslaugų teikimo pokyčius ir naujus atliekų apdorojimo laive metodus. | Valstybės narės vertina ir tvirtina atliekų priėmimo ir tvarkymo planus, atlieka jų įgyvendinimo stebėseną ir užtikrina, kad bent kas
  penkerius
  metus po tų planų patvirtinimo ar pakartotinio patvirtinimo ir įvykus reikšmingiems uosto veiklos pokyčiams tie planai būtų tvirtinami iš naujo. Šie pokyčiai, be kitų, apima struktūrinius susisiekimo su uostu pokyčius, naujos infrastruktūros kūrimą, uosto priėmimo įrenginių poreikio, tų įrenginių paslaugų teikimo pokyčius ir naujus atliekų apdorojimo laive metodus. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės vertina ir tvirtina atliekų priėmimo ir tvarkymo planus, atlieka jų įgyvendinimo stebėseną ir užtikrina, kad bent kas
  trejus
  metus po tų planų patvirtinimo ar pakartotinio patvirtinimo ir įvykus reikšmingiems uosto veiklos pokyčiams tie planai būtų tvirtinami iš naujo. Šie pokyčiai, be kitų, apima struktūrinius susisiekimo su uostu pokyčius, naujos infrastruktūros kūrimą, uosto priėmimo įrenginių poreikio, tų įrenginių paslaugų teikimo pokyčius ir naujus atliekų apdorojimo laive metodus.

Valstybės narės vertina ir tvirtina atliekų priėmimo ir tvarkymo planus, atlieka jų įgyvendinimo stebėseną ir užtikrina, kad bent kas
  penkerius
  metus po tų planų patvirtinimo ar pakartotinio patvirtinimo ir įvykus reikšmingiems uosto veiklos pokyčiams tie planai būtų tvirtinami iš naujo. Šie pokyčiai, be kitų, apima struktūrinius susisiekimo su uostu pokyčius, naujos infrastruktūros kūrimą, uosto priėmimo įrenginių poreikio, tų įrenginių paslaugų teikimo pokyčius ir naujus atliekų apdorojimo laive metodus.

Paaiškinimas

Pratęsus peržiūros laikotarpį uostai galėtų geriau įvertinti taikomo plano veiksmingumą. Didelių pokyčių atveju išlieka galimybė planus pakoreguoti ir peržiūrėti anksčiau. Šis pakeitimas dera su šiuo metu vykstančiomis diskusijomis Europos Parlamente ir Taryboje.

2 pakeitimas

7 straipsnis 4 punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2 dalyje nurodyta informacija
  laive
  saugoma bent dvejus metus ir pareikalavus pateikiama valstybių narių institucijoms. | 2 dalyje nurodyta informacija
  kontrolės tikslais
  saugoma bent dvejus metus ir pareikalavus pateikiama valstybių narių institucijoms. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2 dalyje nurodyta informacija
  laive
  saugoma bent dvejus metus ir pareikalavus pateikiama valstybių narių institucijoms.

2 dalyje nurodyta informacija
  kontrolės tikslais
  saugoma bent dvejus metus ir pareikalavus pateikiama valstybių narių institucijoms.

Paaiškinimas

ES turėtų vengti kurti biurokratines kliūtis, jei tai nėra būtina. Laivui pateikta sąskaita galėtų būti nuskenuota ir jos kopija saugoma laive elektroniniu formatu.

3 pakeitimas

8 straipsnis 4 punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Mokesčius galima skirstyti, inter alia, pagal laivo kategoriją, tipą bei dydį ir laivo vykdomo susisiekimo rūšį, taip pat pagal paslaugas, teikiamas pasibaigus įprastoms uosto darbo valandoms. | Mokesčius galima skirstyti, inter alia, pagal laivo kategoriją, tipą bei dydį ir laivo vykdomos veiklos ir susisiekimo rūšį, taip pat pagal paslaugas, teikiamas pasibaigus įprastoms uosto darbo valandoms. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Mokesčius galima skirstyti, inter alia, pagal laivo kategoriją, tipą bei dydį ir laivo vykdomo susisiekimo rūšį, taip pat pagal paslaugas, teikiamas pasibaigus įprastoms uosto darbo valandoms.

Mokesčius galima skirstyti, inter alia, pagal laivo kategoriją, tipą bei dydį ir laivo vykdomos veiklos ir susisiekimo rūšį, taip pat pagal paslaugas, teikiamas pasibaigus įprastoms uosto darbo valandoms.

Paaiškinimas

Pakeitimu sudaromos palankesnės sąlygos taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas trumpųjų nuotolių laivybai (pvz., ro-ro laivams). Šie laivai reguliariai aptarnauja tuos pačius uostus, tačiau skiriasi nuo tų, kurie veiklą vykdo pagal tvarkaraštį, nes jie nebūtinai vyksta konkrečiu maršrutu. Tiek pagal dabartinę sistemą, tiek pagal aptariamąją bus ir toliau neįmanoma aiškiai diferencijuoti mokesčių.

Pasiūlymas taip pat taikomas uostuose veiklą vykdantiems aptarnaujantiems laivams.

4 pakeitimas

8 straipsnis 6 punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant užtikrinti, kad mokesčiai būtų sąžiningi, skaidrūs ir nediskriminaciniai bei atitiktų suteiktų ir, tam tikrais atvejais, panaudotų įrenginių ir paslaugų išlaidas, uosto naudotojai informuojami apie mokesčių dydį ir jų apskaičiavimo pagrindą. | Siekiant užtikrinti, kad mokesčiai būtų sąžiningi, skaidrūs ir nediskriminaciniai bei atitiktų suteiktų ir panaudotų įrenginių ir paslaugų išlaidas,
  įskaitant
   –
  laikantis visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms taikomų nuostatų
   –
  kompensavimo išlaidas, kurios negali viršyti patirtų išlaidų ir pagrįsto pelno, be kompensacijos permokos,
  uosto naudotojai informuojami apie mokesčių dydį ir jų apskaičiavimo pagrindą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Siekiant užtikrinti, kad mokesčiai būtų sąžiningi, skaidrūs ir nediskriminaciniai bei atitiktų suteiktų ir, tam tikrais atvejais, panaudotų įrenginių ir paslaugų išlaidas, uosto naudotojai informuojami apie mokesčių dydį ir jų apskaičiavimo pagrindą.

Siekiant užtikrinti, kad mokesčiai būtų sąžiningi, skaidrūs ir nediskriminaciniai bei atitiktų suteiktų ir panaudotų įrenginių ir paslaugų išlaidas,
  įskaitant
   –
  laikantis visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms taikomų nuostatų
   –
  kompensavimo išlaidas, kurios negali viršyti patirtų išlaidų ir pagrįsto pelno, be kompensacijos permokos,
  uosto naudotojai informuojami apie mokesčių dydį ir jų apskaičiavimo pagrindą.

Paaiškinimas

Pakeitimu aiškiai nustatoma, kad atliekų priėmimo ir tvarkymo veikla, kuri yra privaloma uostams ir laivams, yra visuotinės ekonominės svarbos paslauga. Šia nuostata pabrėžiamas veiklos aplinkosaugos aspektas.

5 pakeitimas

12 straipsnis 3 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kad užtikrintų atitiktį taikytiniems šios direktyvos reikalavimams, valstybės narės nustato mažesnės nei 100 bendrosios talpos žvejybos laivų ir mažesnės nei 100 bendrosios talpos pramoginių laivų inspektavimo tvarką. | Kad užtikrintų atitiktį taikytiniems šios direktyvos reikalavimams
  ir proporcingumo principui
  , valstybės narės nustato
  supaprastintą
  mažesnės nei 100 bendrosios talpos žvejybos laivų ir mažesnės nei 100 bendrosios talpos pramoginių laivų inspektavimo tvarką. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kad užtikrintų atitiktį taikytiniems šios direktyvos reikalavimams, valstybės narės nustato mažesnės nei 100 bendrosios talpos žvejybos laivų ir mažesnės nei 100 bendrosios talpos pramoginių laivų inspektavimo tvarką.

Kad užtikrintų atitiktį taikytiniems šios direktyvos reikalavimams
  ir proporcingumo principui
  , valstybės narės nustato
  supaprastintą
  mažesnės nei 100 bendrosios talpos žvejybos laivų ir mažesnės nei 100 bendrosios talpos pramoginių laivų inspektavimo tvarką.

II.   POLITIKOS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Jūrų veikla yra neatsiejama nuo žiedinės ekonomikos.

| 1. | palankiai vertina Komisijos komunikatą ir strategiją dėl žiedinės ekonomikos. Didinant visuomenės ir įmonių informuotumą apie aplinkosaugą ir įgyvendinant konkrečią atliekų mažinimo ir pakartotinio produktų bei medžiagų naudojimo politiką bus prisidėta prie darnaus vystymosi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | todėl džiaugiasi, kad ši direktyva įtraukta į strategiją dėl žiedinės ekonomikos. Nors jūrų taršą visų pirma lemia veikla sausumoje, nederėtų pamiršti, kad ji taip pat yra žmogaus veiklos jūroje rezultatas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pakartoja, kad MARPOL konvencija nustatoma laivų atliekų tvarkymo sistema, tačiau joje nenumatyta įgyvendinimo užtikrinimo mechanizmų. Todėl šia direktyva Europos teisės aktai suderinami su tarptautinių sutarčių įsipareigojimais, kartu paaiškinami praktiniai, teisiniai ir ekonominiai duomenys ir įsipareigojimai dėl laivų įplaukimo į ES uostus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja, kad valstybės narės iki šiol ankstesnės direktyvos nuostatas aiškino skirtingai, todėl kilo neaiškumų naudotojams, uostų administracijoms ir priėmimo įrenginių administratoriams; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad dabartinis iššūkis yra sukurti paskatų atliekas pristatyti į uostus neužkraunant neproporcingos finansinės naštos laivams arba neįvedant pernelyg sudėtingų administracinių procedūrų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pritaria Komisijos pasiūlymui patikimai tvarkyti laivybos atliekas krante. Tai svarbus žingsnis siekiant aplinkos apsaugos tikslų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia būtinybę sumažinti plastiko atliekų susidarymą ir skatinti žiedinę ekonomiką; |
| --- | --- |

7.

| 8. | todėl pabrėžia, kad žiedinės ekonomikos skatinimas laivuose yra itin svarbus. Dėl šios priežasties įgula ir keleiviai turės būti mokomi rūšiuoti ir taisyklingai laikyti atliekas. Mokymas ir atliekų rūšiavimas yra preliminarios pakartotinio produktų naudojimo priemonės, dėl kurių patiriama sąnaudų. Į tai reikia atsižvelgti nustatant uosto paslaugų kainas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | Norint pagerinti laivybos atliekų tvarkymą ir skatinti žiedinę ekonomiką, svarbu laivybos įmonėms suteikti galimybę pasirinkti įmones, kurios būtų atsakingos už atliekų priėmimą iš šiuo tikslu sertifikuotų įmonių katalogo. |
| --- | --- |

9.

Svarbus direktyvos regioninis aspektas

| 10. | Šią naująją direktyvą turės įgyvendinti daugiau nei 700 ES uostų. Į šiuos uostus iš visų valstybių narių kasmet atvyksta apie 750 000 laivų. Šiuose laivuose kasmet susidaro tarp penkių ir septynių milijonų tonų naftos likučių ir daugiau nei milijonas tonų kietųjų atliekų. Šį klausimą būtina spręsti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nurodo galimą naujosios direktyvos poveikį regioniniams uostams, visų pirma atokiausiuose regionuose ir regionuose, kurie ribojasi su trečiųjų šalių uostais, kuriems ši direktyva netaikoma. Pavyzdžiui, būtinos infrastruktūros sukūrimo sąnaudos, privalomo mokesčio mokėjimas ir privalomas atliekų pristatymas padidins uostų administracines išlaidas, kurios bus perkeltos vartotojams, tokiu būdu darant poveikį konkurencingumui, visų pirma regioninių uostų atveju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad kiekvienos valstybės narės laisvė kurti apmokestinimo sistemą gali lemti regioninę diskriminaciją, susijusią su atsakomybe už atliekų priėmimą ir indėliu į infrastruktūros ir valdymo išlaidas, todėl Sąjunga turėtų vykdyti griežtą kiekvienos valstybės narės siūlomo mokesčių apskaičiavimo metodo kontrolę; |
| --- | --- |

12.

| 13. | taip pat yra susirūpinęs dėl to, kad, jei ši direktyva bus dalinai įgyvendinama ES uostuose, o trečiųjų šalių uostai, ypač jūrų baseinuose, panašių priemonių nesiims, ji darys tik ribotą poveikį aplinkosaugos požiūriu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad siūlomoje direktyvoje pradedant 5 straipsniu Komisijos minimas uostų atliekų tvarkymo regioninis aspektas yra labai teigiamas dalykas. Tai suteikia galimybę valstybėms narėms, vietos ir regionų valdžios institucijoms ir uostų naudotojams rengti atliekų pristatymo ir tvarkymo planus tinkamai dalyvaujant kiekvienam uostui ir atsižvelgiant į vietos galimybes bei poreikius ir sudaro sąlygas platesniam regioniniam planavimui neatmetant galimos tarpvalstybinės partnerystės; |
| --- | --- |

14.

| 15. | dėl pirmiau išvardytų finansinių ir aplinkosaugos priežasčių siūlo dėti pastangas, kad ši direktyva būtų taikoma plačiau visiems jūrų baseinų ir kaimyninių teritorijų uostams pasinaudojant paskatomis ir atlygiu ir vykdant platesnes bendradarbiavimo atliekų tvarkymo srityje programas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina programų įvairinimą atspindint išsamią padėtį ir kiekvieno uosto galimybes priklausomai nuo juose besilankančių laivų tipo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nurodo, kad pagal subsidiarumo principą uostų administracijos ir toliau turi būti pakankamai lanksčios nustatydamos uostų rinkliavas ir mokesčius, ir ragina šias valdžios institucijas imtis visų įmanomų pastangų siekiant užtikrinti, kad mokesčiai būtų apskaičiuojami visiškai skaidriai ir proporcingai bei remiantis direktyvos nuostatomis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pritaria penkerių metų laikotarpiui, taikomam atliekų priėmimo ir tvarkymo programų peržiūrai. |
| --- | --- |

18.

| 19. | numato, kad siūloma direktyva darys teigiamą poveikį atliekų tvarkymo moksliniams tyrimams ir Europos regionų konkurencingumui turizmo ir gyvenimo kokybės požiūriu. |
| --- | --- |

19.

Didesnis procedūrų aiškumas yra teigiamas žingsnis

| 20. | pabrėžia, kad išmetamųjų dujų valymo sistemų likučiai taip pat turi būti tinkamai šalinami ir negali atsidurti jūroje. Todėl ragina Komisiją pateikti gairių, kaip tinkamai tvarkyti šiuos likučius, o tada valstybės narės turėtų išnagrinėti, kaip ši likučių rūšis galėtų būti tvarkoma uostų lygmeniu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pripažįsta, kad žvejybos pramonė yra ir jūrų šiukšlinimo šaltinis, ir jo auka. Siekiant spręsti pasyviai sužvejojamų šiukšlių problemą, sėkmingai vykdomos vietos iniciatyvos, pavyzdžiui, „Fishing for litter“, pagal kurias pasyviai sužvejotos šiukšlės gali būti išmetamos nemokamai, net jei uostas taiko tiesioginius mokesčius už atliekų pristatymą. Nors RK palankiai vertina įvedamą specialaus mokesčio netaikymo sistemą, jis norėtų pabrėžti, kad pasyviai sužvejotos šiukšlės – potencialus pajamų šaltinis uosto priėmimo įrenginiams, kai jos perdirbamos – ir toliau turėtų būti pristatomos nemokamai, neatsižvelgiant į kiekį, siekiant užtikrinti, kad sklandžiai vyktų šiukšlių surinkimo ir vežimo į perdirbimo įmones procesas. Tai reikštų, kad tuo atveju, kai žvejybos laivas pristato tik pasyviai sužvejotas šiukšles, jis neprivalėtų mokėti jokio mokesčio; |
| --- | --- |

21.

| 22. | galiausiai siūlo apsvarstyti galimybę išmetamųjų dujų valymo sistemų likučius priskirti pristatomoms atliekoms, kurioms taikomas vienas mokestis, ir ypač regionuose, kuriuose taikoma aplinkos apsaugos ir išmetamųjų teršalų kontrolės sistema, pavyzdžiui, Baltijos jūros regione; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nurodo, kad bendro mokesčio įvedimas būtų didelė paskata pristatyti atliekas; tačiau pažymi, kad nesiimama jokių priemonių sumažinti atliekas jų susidarymo vietoje, o tai prieštarauja principui „teršėjas moka“; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkreipia dėmesį į tai, kad gali būti neįmanoma bendrą mokestį apskaičiuoti remiantis įmonių gavėjų realių reikalavimų prognozėmis. Tai gali būti sudėtinga nustatyti skaidriai; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nurodo, kad uosto įrenginių priėmimo procedūros turi būti sparčios ir veiksmingos siekiant išvengti nereikalingo vėlavimo ir papildomų sąnaudų laivams; |
| --- | --- |

25.

| 26. | siūlo laivybos įmonėms sudaryti aiškią galimybę iš sertifikuotų įmonių sąrašo pasirinkti įmonę ar įmones, kurios bus atsakingos už jų atliekų priėmimą ir tvarkymą atsižvelgiant į atliekų tipą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina ketinimą apibrėžti „ekologiško laivo“ sąvoką kaip priemonę, kuri galėtų padėti sumažinti mokesčius ir atitiktų principą „teršėjas moka“; tačiau ragina diskusijas dėl „ekologiško laivo“ rengti ir jo apibrėžtį nustatyti ne Europos, o tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primena, kad nepakankama kontrolė arba pernelyg dideli mokesčiai gali lemti tai, kad atliekos bus tiesiog išmetamos į jūrą ir tai turės neigiamų padarinių aplinkiniams regionams ir jūrų ekosistemoms ne tik aplinkos, bet ir ekonomikos požiūriu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad uosto veikla pati savaime kenkia gamtai. Todėl atitinkamoms valdžios institucijoms turėtų būti visiškai aišku, kad atliekų priėmimas ir tvarkymas, už kurį kartu yra atsakingi laivai ir uostai, nėra leistina uostų veikla siekiant pelno; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę trumpųjų nuotolių laivybos laivams taikyti mažesnius mokesčius; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nurodo, kad medžiagos, kurias galima perdirbti, priklauso laivui – jų perdirbimas gali duoti pelno ir tai galima išnaudoti komerciniais tikslais. Šis reikšmingas veiksnys turi atsispindėti mokesčiuose už jūroje surinktų atliekų ir už medžiagų, kurias galima perdirbti, pristatymą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kartu ragina kompetentingas valdžios institucijas ir veiklos vykdytojus toliau vystyti sistemas jūrų taršai suvaldyti ir aktyviai prisidėti prie žiedinės ekonomikos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją bendradarbiaujant su Tarptautine jūrų organizacija toliau patikslinti, ką reiškia „pakankama atliekoms sandėliuoti laive skirta talpa“, siekiant apriboti uostų teisę tai nustatyti savo nuožiūra ir sumažinti su tuo susijusį naudotojų netikrumą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina nustatyti laikotarpį sparčiam pranešimų apie pažeidimus procedūrų ir visų uostų reikalaujamų dokumentų kontrolės bei standartizacijos skaitmeninimo užbaigimui; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mano, kad jei laivų operatoriai ir uostų administracijos bus informuoti apie galimas baudas pažeidimo atveju, taip bus labai padidintas skaidrumas ir užtikrintas naujos sistemos reikalavimų laikymasis; |
| --- | --- |

35.

| 36. | todėl ragina valstybes nares, kiek tai įmanoma, parengti bendrą baudų sistemą siekiant išvengti nesąžiningos konkurencijos ir palankiausias sąlygas taikančių uostų rinkimosi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pripažįsta, kad, kalbant apie ES masto taisyklių, taikomų uosto priėmimo įrenginiams, skirtiems laivų atliekoms pristatyti, įgyvendinimą, Komisijos pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. |
| --- | --- |

37.

2018 m. spalio 10 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 461/225 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 461/225

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Rizikos vertinimas maisto grandinėje

(2018/C 461/19)

| Pagrindinis pranešėjas | Miloslav REPASKÝ (SK/EA), Prešovo savivaldos regiono parlamento narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Rizikos vertinimas maisto grandinėje
  COM(2018) 179 final |

Pagrindinis pranešėjas

Miloslav REPASKÝ (SK/EA), Prešovo savivaldos regiono parlamento narys

Pamatinis dokumentas

Rizikos vertinimas maisto grandinėje

COM(2018) 179 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

Pasiūlymo dėl reglamento 4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| todėl būtina užtikrinti išsamų ir nuoseklų pranešimo apie riziką procesą atliekant rizikos analizę, dalyvaujant Sąjungos ir nacionaliniams rizikos vertintojams ir rizikos valdytojams. Tas procesas turėtų vykti kartu surengiant atvirą visų suinteresuotųjų subjektų dialogą siekiant užtikrinti rizikos analizės proceso darnumą ir nuoseklumą; | todėl būtina užtikrinti išsamų ir nuoseklų pranešimo apie riziką procesą atliekant rizikos analizę, dalyvaujant Sąjungos ir nacionaliniams rizikos vertintojams ir rizikos valdytojams. Tas procesas turėtų vykti kartu surengiant atvirą visų suinteresuotųjų subjektų
  , įskaitant vartotojus ir vartotojų organizacijas,
  dialogą siekiant užtikrinti
  viešojo intereso vyravimą,
  rizikos analizės proceso darnumą ir nuoseklumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

todėl būtina užtikrinti išsamų ir nuoseklų pranešimo apie riziką procesą atliekant rizikos analizę, dalyvaujant Sąjungos ir nacionaliniams rizikos vertintojams ir rizikos valdytojams. Tas procesas turėtų vykti kartu surengiant atvirą visų suinteresuotųjų subjektų dialogą siekiant užtikrinti rizikos analizės proceso darnumą ir nuoseklumą;

todėl būtina užtikrinti išsamų ir nuoseklų pranešimo apie riziką procesą atliekant rizikos analizę, dalyvaujant Sąjungos ir nacionaliniams rizikos vertintojams ir rizikos valdytojams. Tas procesas turėtų vykti kartu surengiant atvirą visų suinteresuotųjų subjektų
  , įskaitant vartotojus ir vartotojų organizacijas,
  dialogą siekiant užtikrinti
  viešojo intereso vyravimą,
  rizikos analizės proceso darnumą ir nuoseklumą;

2 pakeitimas

Pasiūlymo dėl reglamento 8 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 8) | bendrajame plane turėtų būti nustatyti pagrindiniai veiksniai, į kuriuos reikia atsižvelgti svarstant pranešimo apie riziką veiksmus, kaip antai įvairių lygių rizika, rizikos pobūdis ir galimas poveikis visuomenės sveikatai, ką rizika tiesiogiai arba netiesiogiai veikia, rizikos poveikio lygiai, galimybė kontroliuoti riziką ir kiti veiksniai, darantys poveikį rizikos suvokimui, įskaitant skubumo lygį,
  taip pat
  taikytina teisės aktų sistema ir atitinkamos rinkos aplinkybės. Bendrajame plane taip pat turėtų būti nustatytos priemonės ir kanalai, kuriais reikia naudotis, ir turėtų būti sukurti tinkami mechanizmai nuosekliam pranešimui apie riziką užtikrinti; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

8)

bendrajame plane turėtų būti nustatyti pagrindiniai veiksniai, į kuriuos reikia atsižvelgti svarstant pranešimo apie riziką veiksmus, kaip antai įvairių lygių rizika, rizikos pobūdis ir galimas poveikis visuomenės sveikatai, ką rizika tiesiogiai arba netiesiogiai veikia, rizikos poveikio lygiai, galimybė kontroliuoti riziką ir kiti veiksniai, darantys poveikį rizikos suvokimui, įskaitant skubumo lygį,
  taip pat
  taikytina teisės aktų sistema ir atitinkamos rinkos aplinkybės. Bendrajame plane taip pat turėtų būti nustatytos priemonės ir kanalai, kuriais reikia naudotis, ir turėtų būti sukurti tinkami mechanizmai nuosekliam pranešimui apie riziką užtikrinti;

| 8) | bendrajame plane turėtų būti nustatyti pagrindiniai veiksniai, į kuriuos reikia atsižvelgti svarstant pranešimo apie riziką veiksmus, kaip antai įvairių lygių rizika, rizikos pobūdis ir galimas poveikis visuomenės sveikatai, ką rizika tiesiogiai arba netiesiogiai veikia, rizikos poveikio lygiai, galimybė kontroliuoti riziką ir kiti veiksniai, darantys poveikį rizikos suvokimui, įskaitant skubumo lygį
  , rizikos vertinimo metu nustatytą netikrumą
  , taikytina teisės aktų sistema ir atitinkamos rinkos aplinkybės. Bendrajame plane taip pat turėtų būti nustatytos priemonės ir kanalai, kuriais reikia naudotis, ir turėtų būti sukurti tinkami mechanizmai nuosekliam pranešimui apie riziką užtikrinti
  visais valdymo lygmenimis, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijų lygmenį
  ; |
| --- | --- |

8)

bendrajame plane turėtų būti nustatyti pagrindiniai veiksniai, į kuriuos reikia atsižvelgti svarstant pranešimo apie riziką veiksmus, kaip antai įvairių lygių rizika, rizikos pobūdis ir galimas poveikis visuomenės sveikatai, ką rizika tiesiogiai arba netiesiogiai veikia, rizikos poveikio lygiai, galimybė kontroliuoti riziką ir kiti veiksniai, darantys poveikį rizikos suvokimui, įskaitant skubumo lygį
  , rizikos vertinimo metu nustatytą netikrumą
  , taikytina teisės aktų sistema ir atitinkamos rinkos aplinkybės. Bendrajame plane taip pat turėtų būti nustatytos priemonės ir kanalai, kuriais reikia naudotis, ir turėtų būti sukurti tinkami mechanizmai nuosekliam pranešimui apie riziką užtikrinti
  visais valdymo lygmenimis, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijų lygmenį
  ;

Paaiškinimas

Didelę Europos teisės aktų dalį įgyvendina vietos ir regionų valdžios institucijos, todėl itin svarbu, kad šios institucijos būtų tinkamai įtraukiamos įgyvendinant pranešimo apie riziką strategiją, taip pat užtikrinti, kad ši strategija būtų nuosekli.

3 pakeitimas

Reglamento (EB) Nr. 178/2002 naujas 8a straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pranešimo apie riziką tikslai | Pranešimo apie riziką tikslai |
| Pranešant apie riziką siekiama toliau išvardytų tikslų, atsižvelgiant į atitinkamas rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų funkcijas: | Pranešant apie riziką siekiama toliau išvardytų tikslų, atsižvelgiant į atitinkamas rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų funkcijas: |
| a) | skatinti konkrečių nagrinėjamų klausimų suvokimą ir supratimą visame rizikos analizės procese; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pranešimo apie riziką tikslai

Pranešimo apie riziką tikslai

Pranešant apie riziką siekiama toliau išvardytų tikslų, atsižvelgiant į atitinkamas rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų funkcijas:

Pranešant apie riziką siekiama toliau išvardytų tikslų, atsižvelgiant į atitinkamas rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų funkcijas:

a)

skatinti konkrečių nagrinėjamų klausimų suvokimą ir supratimą visame rizikos analizės procese;

| a) | skatinti konkrečių nagrinėjamų klausimų suvokimą ir supratimą visame rizikos analizės procese; |
| --- | --- |

a)

skatinti konkrečių nagrinėjamų klausimų suvokimą ir supratimą visame rizikos analizės procese;

| b) | skatinti nuoseklumą ir skaidrumą formuluojant rizikos valdymo rekomendacijas; |
| --- | --- |

b)

skatinti nuoseklumą ir skaidrumą formuluojant rizikos valdymo rekomendacijas;

| b) | skatinti nuoseklumą ir skaidrumą formuluojant rizikos valdymo rekomendacijas
  , kad būtų pasiektas aukštas gamtos, žmonių sveikatos, gyvūnų ir aplinkos apsaugos lygis
  ; |
| --- | --- |

b)

skatinti nuoseklumą ir skaidrumą formuluojant rizikos valdymo rekomendacijas
  , kad būtų pasiektas aukštas gamtos, žmonių sveikatos, gyvūnų ir aplinkos apsaugos lygis
  ;

| c) | sukurti patikimą pagrindą rizikos valdymo sprendimams suprasti; |
| --- | --- |

c)

sukurti patikimą pagrindą rizikos valdymo sprendimams suprasti;

| c) | sukurti patikimą pagrindą rizikos valdymo sprendimams suprasti; |
| --- | --- |

c)

sukurti patikimą pagrindą rizikos valdymo sprendimams suprasti;

| d) | padėti visuomenei suprasti rizikos analizės procesą, kad ji labiau pasitikėtų jo rezultatais; |
| --- | --- |

d)

padėti visuomenei suprasti rizikos analizės procesą, kad ji labiau pasitikėtų jo rezultatais;

| d) | padėti visuomenei suprasti rizikos analizės procesą, kad ji labiau pasitikėtų jo rezultatais; |
| --- | --- |

d)

padėti visuomenei suprasti rizikos analizės procesą, kad ji labiau pasitikėtų jo rezultatais;

| e) | skatinti tinkamą visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir |
| --- | --- |

e)

skatinti tinkamą visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir

| e) | užtikrinti, kad visuomenė suprastų sąvokas „pavojus“ ir „rizika“ ir kad būtų priimtinais laikomi įvairūs kompromisai tarp rizikos ir naudos; |
| --- | --- |

e)

užtikrinti, kad visuomenė suprastų sąvokas „pavojus“ ir „rizika“ ir kad būtų priimtinais laikomi įvairūs kompromisai tarp rizikos ir naudos;

| f) | užtikrinti tinkamus informacijos mainus su suinteresuotaisiais subjektais apie riziką, susijusią su žemės ūkio maisto produktų grandine. |
| --- | --- |

f)

užtikrinti tinkamus informacijos mainus su suinteresuotaisiais subjektais apie riziką, susijusią su žemės ūkio maisto produktų grandine.

| f) | skatinti tinkamą visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą
  ir stiprinti jų ryšius ir abipusę pagarbą
  ; |
| --- | --- |

f)

skatinti tinkamą visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą
  ir stiprinti jų ryšius ir abipusę pagarbą
  ;

| g) | užtikrinti tinkamus informacijos mainus su suinteresuotaisiais subjektais apie riziką, susijusią su žemės ūkio maisto produktų grandine. |
| --- | --- |

g)

užtikrinti tinkamus informacijos mainus su suinteresuotaisiais subjektais apie riziką, susijusią su žemės ūkio maisto produktų grandine.

Paaiškinimas

Atsižvelgiant į tai, kad valstybėse narėse ir susijusiose politikos formuotojų, mokslo bendruomenės, reguliavimo institucijų ir pramonės atstovų diskusijose sąvokos „rizika“ ir „pavojus“ suprantamos nevienodai, vertėtų atkreipti dėmesį į tai, kad svarbu didinti visuomenės informuotumą apie šias sąvokas ir užtikrinti, kad visuomenė suprastų ir priimtinais laikytų kompromisus tarp rizikos ir naudos.

4 pakeitimas

Reglamento (EB) Nr. 178/2002 naujas 8c straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendrasis pranešimo apie riziką planas | Bendrasis pranešimo apie riziką planas |
| 1.   Glaudžiai bendradarbiaudama su Tarnyba ir valstybėmis narėmis ir surengusi tinkamas viešas konsultacijas Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 57a straipsnį ir parengti bendrąjį pranešimo apie riziką planą su žemės ūkio maisto produktų grandine susijusiais klausimais, atsižvelgdama į 8a ir 8b straipsniuose nustatytus atitinkamus tikslus ir bendruosius principus. | 1.   Glaudžiai bendradarbiaudama su Tarnyba ir valstybėmis narėmis ir surengusi tinkamas viešas konsultacijas Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 57a straipsnį ir parengti bendrąjį pranešimo apie riziką planą su žemės ūkio maisto produktų grandine susijusiais klausimais, atsižvelgdama į 8a ir 8b straipsniuose nustatytus atitinkamus tikslus ir bendruosius principus. |
| 2.   Bendruoju pranešimo apie riziką planu skatinama integruota pranešimo apie riziką sistema, kurios turėtų nuosekliai ir sistemingai laikytis ir rizikos vertintojai, ir rizikos valdytojai
  tiek
  Sąjungos,
  tiek
  nacionaliniu
  lygmeniu
  . Jame: | 2.   Bendruoju pranešimo apie riziką planu skatinama integruota pranešimo apie riziką sistema, kurios turėtų nuosekliai ir sistemingai laikytis ir rizikos vertintojai, ir rizikos valdytojai Sąjungos, nacionaliniu
  , regioniniu ir vietos lygmenimis
  . Jame: |
| a) | nustatomi pagrindiniai veiksniai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti vertinant reikiamų pranešimo apie riziką veiksmų tipą ir lygį; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Bendrasis pranešimo apie riziką planas

Bendrasis pranešimo apie riziką planas

1.   Glaudžiai bendradarbiaudama su Tarnyba ir valstybėmis narėmis ir surengusi tinkamas viešas konsultacijas Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 57a straipsnį ir parengti bendrąjį pranešimo apie riziką planą su žemės ūkio maisto produktų grandine susijusiais klausimais, atsižvelgdama į 8a ir 8b straipsniuose nustatytus atitinkamus tikslus ir bendruosius principus.

1.   Glaudžiai bendradarbiaudama su Tarnyba ir valstybėmis narėmis ir surengusi tinkamas viešas konsultacijas Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 57a straipsnį ir parengti bendrąjį pranešimo apie riziką planą su žemės ūkio maisto produktų grandine susijusiais klausimais, atsižvelgdama į 8a ir 8b straipsniuose nustatytus atitinkamus tikslus ir bendruosius principus.

2.   Bendruoju pranešimo apie riziką planu skatinama integruota pranešimo apie riziką sistema, kurios turėtų nuosekliai ir sistemingai laikytis ir rizikos vertintojai, ir rizikos valdytojai
  tiek
  Sąjungos,
  tiek
  nacionaliniu
  lygmeniu
  . Jame:

2.   Bendruoju pranešimo apie riziką planu skatinama integruota pranešimo apie riziką sistema, kurios turėtų nuosekliai ir sistemingai laikytis ir rizikos vertintojai, ir rizikos valdytojai Sąjungos, nacionaliniu
  , regioniniu ir vietos lygmenimis
  . Jame:

a)

nustatomi pagrindiniai veiksniai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti vertinant reikiamų pranešimo apie riziką veiksmų tipą ir lygį;

| a) | nustatomi pagrindiniai veiksniai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti vertinant reikiamų pranešimo apie riziką veiksmų tipą ir lygį; |
| --- | --- |

a)

nustatomi pagrindiniai veiksniai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti vertinant reikiamų pranešimo apie riziką veiksmų tipą ir lygį;

| b) | numatomos tinkamos pagrindinės priemonės ir kanalai, kuriuos reikia naudoti pranešimo apie riziką tikslais, atsižvelgiant į atitinkamų tikslinių adresatų grupių poreikius, ir |
| --- | --- |

b)

numatomos tinkamos pagrindinės priemonės ir kanalai, kuriuos reikia naudoti pranešimo apie riziką tikslais, atsižvelgiant į atitinkamų tikslinių adresatų grupių poreikius, ir

| b) | numatomos tinkamos pagrindinės priemonės ir kanalai, kuriuos reikia naudoti pranešimo apie riziką tikslais, atsižvelgiant į atitinkamų tikslinių adresatų grupių poreikius, ir |
| --- | --- |

b)

numatomos tinkamos pagrindinės priemonės ir kanalai, kuriuos reikia naudoti pranešimo apie riziką tikslais, atsižvelgiant į atitinkamų tikslinių adresatų grupių poreikius, ir

| c) | sukuriami tinkami mechanizmai siekiant užtikrinti nuoseklesnį rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų požiūrį į pranešimą apie riziką ir atvirą visų suinteresuotųjų subjektų dialogą. |
| --- | --- |

c)

sukuriami tinkami mechanizmai siekiant užtikrinti nuoseklesnį rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų požiūrį į pranešimą apie riziką ir atvirą visų suinteresuotųjų subjektų dialogą.

| c) | sukuriami tinkami mechanizmai siekiant užtikrinti nuoseklesnį rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų požiūrį į pranešimą apie riziką ir atvirą visų suinteresuotųjų subjektų dialogą. |
| --- | --- |

c)

sukuriami tinkami mechanizmai siekiant užtikrinti nuoseklesnį rizikos vertintojų ir rizikos valdytojų požiūrį į pranešimą apie riziką ir atvirą visų suinteresuotųjų subjektų dialogą.

3.   Komisija patvirtina bendrąjį pranešimo apie riziką planą per [dvejus metus nuo šio reglamento taikymo dienos] ir atnaujina jį atsižvelgdama į techninę ir mokslo pažangą ir sukauptą patirtį.“;

3.   Komisija patvirtina bendrąjį pranešimo apie riziką planą per [dvejus metus nuo šio reglamento taikymo dienos] ir atnaujina jį atsižvelgdama į techninę ir mokslo pažangą ir sukauptą patirtį.“;

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Ta pati pozicija, kaip ir dėl 1 pakeitimo.

5 pakeitimas

5 pakeitimas

39 straipsnio 2 dalies 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| „39 straipsnis | „39 straipsnis |
| Konfidencialumas | Konfidencialuma |
| (...) | (...) |
| 1) | metodas ir kitos su tuo metodu susijusios techninės ir pramoninės specifikacijos, naudojamos gaminant produktą, kuris yra prašymo atskleisti mokslinio darbo rezultatus, įskaitant mokslinę nuomonę, dalykas; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

„39 straipsnis

„39 straipsnis

Konfidencialumas

Konfidencialuma

(...)

(...)

1)

metodas ir kitos su tuo metodu susijusios techninės ir pramoninės specifikacijos, naudojamos gaminant produktą, kuris yra prašymo atskleisti mokslinio darbo rezultatus, įskaitant mokslinę nuomonę, dalykas;

| 1) | metodas ir kitos su tuo metodu susijusios techninės ir pramoninės specifikacijos, naudojamos gaminant produktą, kuris yra prašymo atskleisti mokslinio darbo rezultatus, įskaitant mokslinę nuomonę, dalykas
  , jei pareiškėjas įrodo, kad taikant tokį metodą nebus daromas žalingas poveikis sveikatai ir aplinkai
  ; |
| --- | --- |

1)

metodas ir kitos su tuo metodu susijusios techninės ir pramoninės specifikacijos, naudojamos gaminant produktą, kuris yra prašymo atskleisti mokslinio darbo rezultatus, įskaitant mokslinę nuomonę, dalykas
  , jei pareiškėjas įrodo, kad taikant tokį metodą nebus daromas žalingas poveikis sveikatai ir aplinkai
  ;

, jei pareiškėjas įrodo, kad taikant tokį metodą nebus daromas žalingas poveikis sveikatai ir aplinkai

(...)

(...)

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Šiuo pakeitimu siekiama geriau atsižvelgti į sveikatos ir aplinkos apsaugą.

6 pakeitimas

6 pakeitimas

39 straipsnio 4 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| „39 straipsnis | „39 straipsnis |
| Konfidencialumas | Konfidencialumas |
| (...) | (...) |
| 4.   Neatsižvelgiant į 2 ir 3 dalis, toliau išvardyta informacija vis dėlto skelbiama viešai: | 4.   Neatsižvelgiant į 2 ir 3 dalis, toliau išvardyta informacija vis dėlto skelbiama viešai: |
| (...) | (...) |
| b) | informacija, įtraukta į mokslinio darbo išvadas, įskaitant mokslines nuomones, kurią pateikia Tarnyba ir kuri yra susijusi su
  nuspėjamu
  poveikiu sveikatai.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

„39 straipsnis

„39 straipsnis

Konfidencialumas

Konfidencialumas

(...)

(...)

4.   Neatsižvelgiant į 2 ir 3 dalis, toliau išvardyta informacija vis dėlto skelbiama viešai:

4.   Neatsižvelgiant į 2 ir 3 dalis, toliau išvardyta informacija vis dėlto skelbiama viešai:

(...)

(...)

b)

informacija, įtraukta į mokslinio darbo išvadas, įskaitant mokslines nuomones, kurią pateikia Tarnyba ir kuri yra susijusi su
  nuspėjamu
  poveikiu sveikatai.“;

nuspėjamu

| b) | informacija, įtraukta į mokslinio darbo išvadas, įskaitant mokslines nuomones, kurią pateikia Tarnyba ir kuri yra susijusi su
  galimu
  poveikiu
  žmonių ar gyvūnų
  sveikatai
  ar aplinkai
  .“; |
| --- | --- |

b)

informacija, įtraukta į mokslinio darbo išvadas, įskaitant mokslines nuomones, kurią pateikia Tarnyba ir kuri yra susijusi su
  galimu
  poveikiu
  žmonių ar gyvūnų
  sveikatai
  ar aplinkai
  .“;

galimu

žmonių ar gyvūnų

ar aplinkai

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Šiuo pakeitimu siekiama geriau atsižvelgti į sveikatos ir aplinkos apsaugą.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios aplinkybės

Bendrosios aplinkybės

| 1. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą, kuria siekiama padidinti ES rizikos vertinimo proceso maisto tiekimo grandinėje skaidrumą ir tvarumą, kaip žingsnį teisinga kryptimi, kuriuo paaiškinamos skaidrumo taisyklės, ypač tos, kurios taikomos per rizikos vertinimus Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) naudojamiems moksliniams tyrimams, gerinamas EFSA valdymas, stiprinamas valstybių narių mokslinis bendradarbiavimas su EFSA ir jų dalyvavimas EFSA moksliniame darbe ir parengiama išsami ir veiksminga pranešimo apie riziką strategija; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą, kuria siekiama padidinti ES rizikos vertinimo proceso maisto tiekimo grandinėje skaidrumą ir tvarumą, kaip žingsnį teisinga kryptimi, kuriuo paaiškinamos skaidrumo taisyklės, ypač tos, kurios taikomos per rizikos vertinimus Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) naudojamiems moksliniams tyrimams, gerinamas EFSA valdymas, stiprinamas valstybių narių mokslinis bendradarbiavimas su EFSA ir jų dalyvavimas EFSA moksliniame darbe ir parengiama išsami ir veiksminga pranešimo apie riziką strategija;

| 2. | mano, kad ši iniciatyva yra žingsnis teisinga kryptimi, tačiau vis dar turi abejonių dėl to, ar, taikant dabartinę teisinę duomenų apsaugos ir konfidencialumo taisyklių sistemą, siūlomi pokyčiai sudarys sąlygas vykdyti nepriklausomą tyrimų ir duomenų, naudojamų per reguliuojamų produktų ir medžiagų rizikos vertinimus, mokslinę priežiūrą; |
| --- | --- |

2.

mano, kad ši iniciatyva yra žingsnis teisinga kryptimi, tačiau vis dar turi abejonių dėl to, ar, taikant dabartinę teisinę duomenų apsaugos ir konfidencialumo taisyklių sistemą, siūlomi pokyčiai sudarys sąlygas vykdyti nepriklausomą tyrimų ir duomenų, naudojamų per reguliuojamų produktų ir medžiagų rizikos vertinimus, mokslinę priežiūrą;

| 3. | nurodo, kad šiuo pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto atsižvelgiama į Komisijos atliktos reglamento (EB) Nr. 178/2002 dėl maistui skirtų teisės aktų (1) tinkamumo patikros išvadas ir į Europos piliečių iniciatyvą „Uždrausti glifosatą ir apsaugoti žmones ir aplinką nuo toksiškų pesticidų“, taip pat iš dalies pakeičiami keli konkretiems sektoriams skirti teisės aktai; |
| --- | --- |

3.

nurodo, kad šiuo pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto atsižvelgiama į Komisijos atliktos reglamento (EB) Nr. 178/2002 dėl maistui skirtų teisės aktų (1

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad reglamento (EB) Nr. 178/2002 tinkamumo patikra parodė, kad žmonės pageidauja skaidresnės rizikos vertinimo procedūros maisto srities teisės aktų srityje, taip pat skaidresnio sprendimų priėmimo proceso, grindžiamo rizikos vertinimu. Tinkamumo patikros išvadose taip pat įvardytos kitos sritys, kuriose reikia pokyčių, t. y. EFSA valdymas (neigiami pranešimai dėl jos gebėjimo išlaikyti aukštą mokslinių tyrimų kokybę ir nepriklausomumą ir būtinybė stiprinti bendradarbiavimą su visomis valstybėmis narėmis), ir apskritai nustatytas pranešimo apie riziką nepakankamumas; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad reglamento (EB) Nr. 178/2002 tinkamumo patikra parodė, kad žmonės pageidauja skaidresnės rizikos vertinimo procedūros maisto srities teisės aktų srityje, taip pat skaidresnio sprendimų priėmimo proceso, grindžiamo rizikos vertinimu. Tinkamumo patikros išvadose taip pat įvardytos kitos sritys, kuriose reikia pokyčių, t. y. EFSA valdymas (neigiami pranešimai dėl jos gebėjimo išlaikyti aukštą mokslinių tyrimų kokybę ir nepriklausomumą ir būtinybė stiprinti bendradarbiavimą su visomis valstybėmis narėmis), ir apskritai nustatytas pranešimo apie riziką nepakankamumas;

| 5. | pažymi, kad rizikos vertinimus ES lygmeniu atlieka EFSA, kuri buvo įsteigta MTABP reglamentu. EFSA yra nepriklausoma mokslinė įstaiga, kuri Komisijos, valstybių narių bei Europos Parlamento prašymu ir savo iniciatyva atlieka su ES maisto ir pašarų sauga susijusių aspektų ekspertizę. Tokie rizikos vertinimai nesusiejami su rizikos valdymu, už kurį iš esmės yra atsakinga Europos Komisija; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad rizikos vertinimus ES lygmeniu atlieka EFSA, kuri buvo įsteigta MTABP reglamentu. EFSA yra nepriklausoma mokslinė įstaiga, kuri Komisijos, valstybių narių bei Europos Parlamento prašymu ir savo iniciatyva atlieka su ES maisto ir pašarų sauga susijusių aspektų ekspertizę. Tokie rizikos vertinimai nesusiejami su rizikos valdymu, už kurį iš esmės yra atsakinga Europos Komisija;

ES rizikos vertinimo proceso skaidrumas, nepriklausomumas ir patikimumas

ES rizikos vertinimo proceso skaidrumas, nepriklausomumas ir patikimumas

| 6. | pabrėžia, kad piliečiai ir kiti suinteresuotieji subjektai išreiškė susirūpinimą dėl pramonės generuojamų tyrimų ir duomenų, kuriuos EFSA naudoja savo rizikos vertinimuose per leidimų dėl reguliuojamų produktų ir medžiagų suteikimo procedūras, skaidrumo ir nepriklausomumo; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad piliečiai ir kiti suinteresuotieji subjektai išreiškė susirūpinimą dėl pramonės generuojamų tyrimų ir duomenų, kuriuos EFSA naudoja savo rizikos vertinimuose per leidimų dėl reguliuojamų produktų ir medžiagų suteikimo procedūras, skaidrumo ir nepriklausomumo;

| 7. | pripažįsta, kad Komisijos pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus; |
| --- | --- |

7.

pripažįsta, kad Komisijos pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinis leidimų suteikimo procesas grindžiamas pareiškėjo (pramonės) tiesiogiai užsakytais tyrimais, kurių reikalaujama teikiant paraiškos dokumentus. Šios koncepcijos pagrindas – mintis, kad užsakant tyrimus, kurie galiausiai padės pramonei pateikti produktą rinkai, neturėtų būti naudojamos viešosios lėšos; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinis leidimų suteikimo procesas grindžiamas pareiškėjo (pramonės) tiesiogiai užsakytais tyrimais, kurių reikalaujama teikiant paraiškos dokumentus. Šios koncepcijos pagrindas – mintis, kad užsakant tyrimus, kurie galiausiai padės pramonei pateikti produktą rinkai, neturėtų būti naudojamos viešosios lėšos;

| 9. | pažymi, kad dėl to, kas išdėstyta pirmiau, intelektinės nuosavybės teisės į tyrimus ir jų turinį, naudojamus per rizikos vertinimus, priklauso pramonei, todėl atsižvelgiant į MTABP reglamento naują 38 straipsnio 1a dalį, kurioje teigiama, kad „1 dalies c punkte nurodytos informacijos atskleidimas visuomenei nelaikomas aiškiu arba numanomu leidimu arba licencija atitinkamus duomenis ir informaciją ir jų turinį naudoti, dauginti arba kitaip naudoti“, gali būti neįmanoma vykdyti nepriklausomos mokslinės priežiūros; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad dėl to, kas išdėstyta pirmiau, intelektinės nuosavybės teisės į tyrimus ir jų turinį, naudojamus per rizikos vertinimus, priklauso pramonei, todėl atsižvelgiant į MTABP reglamento naują 38 straipsnio 1a dalį, kurioje teigiama, kad „1 dalies c punkte nurodytos informacijos atskleidimas visuomenei nelaikomas aiškiu arba numanomu leidimu arba licencija atitinkamus duomenis ir informaciją ir jų turinį naudoti, dauginti arba kitaip naudoti“, gali būti neįmanoma vykdyti nepriklausomos mokslinės priežiūros;

| 10. | nurodo, kad tuo atveju, jei nepriklausomi tyrėjai negalės paskelbti savo išvadų, jie neturės paskatų atlikti kryžminę tyrimų rezultatų, naudotų EFSA rizikos vertinimuose, patikrą; |
| --- | --- |

10.

nurodo, kad tuo atveju, jei nepriklausomi tyrėjai negalės paskelbti savo išvadų, jie neturės paskatų atlikti kryžminę tyrimų rezultatų, naudotų EFSA rizikos vertinimuose, patikrą;

| 11. | pažymi, jog siekiant, kad nepriklausomi tyrėjai galėtų įvertinti analizės teisingumą ir atkartoti tyrimo rezultatus arba padaryti papildomų atradimų, jiems absoliučiai būtina turėti galimybę susipažinti ne tik su duomenimis, bet ir su programine įranga, naudota tokiems rezultatams gauti. Todėl būtų labai naudinga paaiškinti Komisijos ir EFSA poziciją dėl galimybės naudotis nuosavybine programine įranga, naudota pramonės finansuojamuose tyrimuose, ypač atsižvelgiant į EFSA paskelbtą tikslą – užtikrinti savo mokslinių rezultatų atkuriamumą; |
| --- | --- |

11.

pažymi, jog siekiant, kad nepriklausomi tyrėjai galėtų įvertinti analizės teisingumą ir atkartoti tyrimo rezultatus arba padaryti papildomų atradimų, jiems absoliučiai būtina turėti galimybę susipažinti ne tik su duomenimis, bet ir su programine įranga, naudota tokiems rezultatams gauti. Todėl būtų labai naudinga paaiškinti Komisijos ir EFSA poziciją dėl galimybės naudotis nuosavybine programine įranga, naudota pramonės finansuojamuose tyrimuose, ypač atsižvelgiant į EFSA paskelbtą tikslą – užtikrinti savo mokslinių rezultatų atkuriamumą;

| 12. | taip pat atkreipia dėmesį į tai, jog patirtis parodė, kad visuomenės galimybės susipažinti su informacija ir duomenimis, kurie leistų patikrinti medžiagos saugumo įvertinimo teisingumą, gali būti apsunkinamos ir pareikalauti ES teismų įsikišimo (2); |
| --- | --- |

12.

taip pat atkreipia dėmesį į tai, jog patirtis parodė, kad visuomenės galimybės susipažinti su informacija ir duomenimis, kurie leistų patikrinti medžiagos saugumo įvertinimo teisingumą, gali būti apsunkinamos ir pareikalauti ES teismų įsikišimo (2

| 13. | šiuo atžvilgiu nurodo, kad reglamento Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais 12 straipsnyje numatytas ir išties skatinamas iniciatyvus dokumentų skelbimas; laikosi nuomonės, kad ES taisykles dėl galimybės visuomenei susipažinti su informacija turėtų nuosekliai taikyti visos ES mokslinės patariamosios įstaigos, taip pat nuosekli turi būti jų iniciatyvaus informacijos atskleidimo politika, kad būtų užtikrintas nuspėjamumas; |
| --- | --- |

13.

šiuo atžvilgiu nurodo, kad reglamento Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais 12 straipsnyje numatytas ir išties skatinamas iniciatyvus dokumentų skelbimas; laikosi nuomonės, kad ES taisykles dėl galimybės visuomenei susipažinti su informacija turėtų nuosekliai taikyti visos ES mokslinės patariamosios įstaigos, taip pat nuosekli turi būti jų iniciatyvaus informacijos atskleidimo politika, kad būtų užtikrintas nuspėjamumas;

| 14. | atsižvelgdamas į tai pažymi, kad Europos vaistų agentūra, vadovaudamasi savo politika Nr. 0070, kurios tikslas – sudaryti sąlygas visuomenės kontrolei ir naujų žinių panaudojimui būsimuose tyrimuose visuomenės sveikatos labui (3), 2016 m. paskelbė rekomendacinį dokumentą dėl iniciatyvaus agentūros klinikinių duomenų atskleidimo; |
| --- | --- |

14.

atsižvelgdamas į tai pažymi, kad Europos vaistų agentūra, vadovaudamasi savo politika Nr. 0070, kurios tikslas – sudaryti sąlygas visuomenės kontrolei ir naujų žinių panaudojimui būsimuose tyrimuose visuomenės sveikatos labui (3

| 15. | remia pasiūlymą sukurti visų EFSA valdomų tyrimų registrą, kuriame būtų sunkiau rezultatus skelbti tendencingai ir nuslėpti svarbią informaciją apie saugumą; pažymi, kad jau veikia toks ES klinikinių tyrimų registras (4); |
| --- | --- |

15.

remia pasiūlymą sukurti visų EFSA valdomų tyrimų registrą, kuriame būtų sunkiau rezultatus skelbti tendencingai ir nuslėpti svarbią informaciją apie saugumą; pažymi, kad jau veikia toks ES klinikinių tyrimų registras (4

| 16. | duomenų konfidencialumo vertinimo klausimu laikosi nuomonės, kad svarbus yra suderinimas, todėl mano, kad šios pareigos perleidimas valstybėms narėms nėra geriausias sprendimas. Sprendimą dėl duomenų konfidencialumo turėtų priimti EFSA, taip užtikrindama, kad paraiškos šiuo svarbiu klausimu būtų vertinamos vienodai; |
| --- | --- |

16.

duomenų konfidencialumo vertinimo klausimu laikosi nuomonės, kad svarbus yra suderinimas, todėl mano, kad šios pareigos perleidimas valstybėms narėms nėra geriausias sprendimas. Sprendimą dėl duomenų konfidencialumo turėtų priimti EFSA, taip užtikrindama, kad paraiškos šiuo svarbiu klausimu būtų vertinamos vienodai;

ES rizikos vertinimo procedūros tvarumas ir EFSA valdymas

ES rizikos vertinimo procedūros tvarumas ir EFSA valdymas

| 17. | palankiai vertina tai, kad vienas iš šio pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto tikslų yra tobulinti EFSA valdymą, gerinti valstybių narių mokslinį bendradarbiavimą su šia organizacija ir didinti jų dalyvavimą jos moksliniame darbe; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina tai, kad vienas iš šio pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto tikslų yra tobulinti EFSA valdymą, gerinti valstybių narių mokslinį bendradarbiavimą su šia organizacija ir didinti jų dalyvavimą jos moksliniame darbe;

| 18. | teigiamai vertina tai, kad gerokai padidinamas EFSA biudžetas, sudarant sąlygas jai vykdyti savo naujas užduotis, pavyzdžiui, išskirtinėmis aplinkybėmis užsakyti nepriklausomus saugumo tyrimus, kartu pažymi, kad EFSA turi būti užtikrintas pakankamas finansavimas, kad ji galėtų be suvaržymų atlikti savo pagrindines užduotis; |
| --- | --- |

18.

teigiamai vertina tai, kad gerokai padidinamas EFSA biudžetas, sudarant sąlygas jai vykdyti savo naujas užduotis, pavyzdžiui, išskirtinėmis aplinkybėmis užsakyti nepriklausomus saugumo tyrimus, kartu pažymi, kad EFSA turi būti užtikrintas pakankamas finansavimas, kad ji galėtų be suvaržymų atlikti savo pagrindines užduotis;

| 19. | teigiamai vertina EFSA valdančiosios tarybos sudėties ir EFSA išorės vertinimo procedūros suderinimą, kaip išdėstyta 2012 m. bendro tarpinstitucinio pareiškimo dėl Sąjungos decentralizuotų agentūrų priede; |
| --- | --- |

19.

teigiamai vertina EFSA valdančiosios tarybos sudėties ir EFSA išorės vertinimo procedūros suderinimą, kaip išdėstyta 2012 m. bendro tarpinstitucinio pareiškimo dėl Sąjungos decentralizuotų agentūrų priede;

| 20. | atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu į EFSA tarybą renkama 14 narių, o pagal šį pasiūlymą numatoma, kad narių skaičius padidės iki 35. Kiekviena valstybė narė turėtų paskirti savo atstovą ir pakaitinį narį, taip užtikrinant aktyvesnį valstybių narių dalyvavimą EFSA valdyme. Komisija skiria du narius, o Europos Parlamentas turi vieną atstovą; keturi nariai atstovaus pilietinės visuomenės interesams ir maisto tiekimo grandinei; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu į EFSA tarybą renkama 14 narių, o pagal šį pasiūlymą numatoma, kad narių skaičius padidės iki 35. Kiekviena valstybė narė turėtų paskirti savo atstovą ir pakaitinį narį, taip užtikrinant aktyvesnį valstybių narių dalyvavimą EFSA valdyme. Komisija skiria du narius, o Europos Parlamentas turi vieną atstovą; keturi nariai atstovaus pilietinės visuomenės interesams ir maisto tiekimo grandinei;

| 21. | atkreipia dėmesį į tai, kad tuo atveju, kai nepakanka darbuotojų, ypač iš mažesnių valstybių narių (iš kiekvienos valstybės narės turės būti paskirta iki 12 nacionalinių ekspertų), pasiūlyme numatyta galimybė į EFSA mokslines grupes skirti ekspertus iš kitų valstybių narių; vis dėlto tai pakenktų tikslinei visų valstybių narių bendradarbiavimo pusiausvyrai; |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį į tai, kad tuo atveju, kai nepakanka darbuotojų, ypač iš mažesnių valstybių narių (iš kiekvienos valstybės narės turės būti paskirta iki 12 nacionalinių ekspertų), pasiūlyme numatyta galimybė į EFSA mokslines grupes skirti ekspertus iš kitų valstybių narių; vis dėlto tai pakenktų tikslinei visų valstybių narių bendradarbiavimo pusiausvyrai;

Geresnis pranešimas apie riziką

Geresnis pranešimas apie riziką

| 22. | palankiai vertina tai, kad bendrajame plane dėl pranešimo apie riziką, kaip nustatyta Komisijos pasiūlyme, atsižvelgiama į rizikos suvokimą, ir šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad labai svarbu didinti visuomenės informuotumą apie tokias sąvokas kaip „pavojus“ ir „rizika“; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina tai, kad bendrajame plane dėl pranešimo apie riziką, kaip nustatyta Komisijos pasiūlyme, atsižvelgiama į rizikos suvokimą, ir šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad labai svarbu didinti visuomenės informuotumą apie tokias sąvokas kaip „pavojus“ ir „rizika“;

| 23. | pastebi, kad, nepaisant vienodų reguliuojamų produktų įvertinimo ir leidimų suteikimo principų, valstybėse narėse esama akivaizdžių neatitikimų dėl tam tikrų medžiagų reglamentavimo, kurie galimai kyla dėl skirtingo požiūrio į pavojaus ir rizikos sąvokas ir visuomenėje priimtinu laikomo rizikos lygio; |
| --- | --- |

23.

pastebi, kad, nepaisant vienodų reguliuojamų produktų įvertinimo ir leidimų suteikimo principų, valstybėse narėse esama akivaizdžių neatitikimų dėl tam tikrų medžiagų reglamentavimo, kurie galimai kyla dėl skirtingo požiūrio į pavojaus ir rizikos sąvokas ir visuomenėje priimtinu laikomo rizikos lygio;

| 24. | pabrėžia, kad Europoje apskritai sumažėjo pasitikėjimas politikos formuotojais, ir atkreipia dėmesį į tai, kad visuomenės pasitikėjimas yra vienas iš svarbiausių aiškinamųjų kintamųjų nustatant visuomenės rizikos suvokimą (5). Jeigu visuomenė pasitiki politikos formuotojais ir reguliavimo institucijomis, jos juntamas rizikos lygis bus mažesnis nei tuo atveju, kai jais nepasitikima; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad Europoje apskritai sumažėjo pasitikėjimas politikos formuotojais, ir atkreipia dėmesį į tai, kad visuomenės pasitikėjimas yra vienas iš svarbiausių aiškinamųjų kintamųjų nustatant visuomenės rizikos suvokimą (5

| 25. | todėl pritaria minčiai, kad reikia didinti visuomenės ir suinteresuotųjų subjektų pasitikėjimą ES požiūrio į maisto saugą skaidrumu ir tvarumu, visų pirma atliekant rizikos vertinimus, kartu laikosi nuomonės, jog norint, kad pranešimo apie riziką strategija būtų veiksminga, būtina iniciatyviai ir produktyviai bendrauti su visuomene ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, užtikrinant, kad ji suprastų ir priimtinais laikytų įvairius kompromisus tarp rizikos ir naudos; |
| --- | --- |

25.

todėl pritaria minčiai, kad reikia didinti visuomenės ir suinteresuotųjų subjektų pasitikėjimą ES požiūrio į maisto saugą skaidrumu ir tvarumu, visų pirma atliekant rizikos vertinimus, kartu laikosi nuomonės, jog norint, kad pranešimo apie riziką strategija būtų veiksminga, būtina iniciatyviai ir produktyviai bendrauti su visuomene ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, užtikrinant, kad ji suprastų ir priimtinais laikytų įvairius kompromisus tarp rizikos ir naudos;

| 26. | pabrėžia, kad ES pranešimo apie riziką strategija turi būti įtrauki ir užtikrinti, kad joje deramai dalyvautų visi valdymo lygmenys, nuo centrinės Vyriausybės lygmens iki vietos ir regionų valdžios institucijų, taip pat kiti susiję subjektai, kad pranešimo apie riziką strategija, kuria sprendžiami su maisto tiekimo grandine susijusios rizikos klausimai, būtų nuosekli; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad ES pranešimo apie riziką strategija turi būti įtrauki ir užtikrinti, kad joje deramai dalyvautų visi valdymo lygmenys, nuo centrinės Vyriausybės lygmens iki vietos ir regionų valdžios institucijų, taip pat kiti susiję subjektai, kad pranešimo apie riziką strategija, kuria sprendžiami su maisto tiekimo grandine susijusios rizikos klausimai, būtų nuosekli;

| 27. | nurodo, kad, remiantis iki šiol atliktais pasiūlymo tyrimais ir vykusiomis diskusijomis, būtina atsižvelgti į numatomą administracinės naštos padidėjimą, būtinybę įdarbinti daugiau nacionalinių ekspertų, kurie priklausys EFSA tarybai ir vykdys veiklą EFSA mokslinėse grupėse, galimą politinę įtaką skiriant nacionalinius ekspertus bei dėl to daromą poveikį EFSA nepriklausomumui ir didelį finansinį poveikį visoms valstybėms narėms dėl gerokai padidinto EFSA biudžeto, be kita ko, atsižvelgiant į numatomą „Brexit’o“ poveikį biudžetui. |
| --- | --- |

27.

nurodo, kad, remiantis iki šiol atliktais pasiūlymo tyrimais ir vykusiomis diskusijomis, būtina atsižvelgti į numatomą administracinės naštos padidėjimą, būtinybę įdarbinti daugiau nacionalinių ekspertų, kurie priklausys EFSA tarybai ir vykdys veiklą EFSA mokslinėse grupėse, galimą politinę įtaką skiriant nacionalinius ekspertus bei dėl to daromą poveikį EFSA nepriklausomumui ir didelį finansinį poveikį visoms valstybėms narėms dėl gerokai padidinto EFSA biudžeto, be kita ko, atsižvelgiant į numatomą „Brexit’o“ poveikį biudžetui.

2018 m. spalio 10 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras.

1

(2)  2017 m. gegužės 24 d. pareikštas ieškinys byloje Hautala ir kt./EFSA (byla T-329/17).

2

(3)  http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2014/10/WC500174796.pdf

3

(4)  Europos klinikinių tyrimų duomenų bazė (EudraCT), kurią valdo Europos vaistų agentūra.

4

(5)  Iš mokslinio tyrimo, kurį atliko Ragnar Löfstedt ir kiti pranešimo apie riziką ir rizikos valdymo srities tyrėjai.

5

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 461/232 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 461/232

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Naujos galimybės vartotojams

(2018/C 461/20)

| Pagrindinis pranešėjas | Samuel AZZOPARDI (MT/EPP), Rabato Čita Viktorijos (Gocas) meras ir vietos tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl atstovaujamųjų ieškinių siekiant apsaugoti kolektyvinius vartotojų interesus, kuria panaikinama Direktyva 2009/22/EB
  COM(2018) 184 final
  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos 1993 m. balandžio 5 d. Tarybos direktyvos 93/13/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/6/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/29/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/83/ES nuostatos, susijusios su geresniu ES vartotojų apsaugos taisyklių vykdymo užtikrinimu ir modernizavimu
  COM(2018) 185 final
  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Naujos galimybės vartotojams“
  COM(2018) 183 final |

Pagrindinis pranešėjas

Samuel AZZOPARDI (MT/EPP), Rabato Čita Viktorijos (Gocas) meras ir vietos tarybos narys

Pamatiniai dokumentai:

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl atstovaujamųjų ieškinių siekiant apsaugoti kolektyvinius vartotojų interesus, kuria panaikinama Direktyva 2009/22/EB

COM(2018) 184 final

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos 1993 m. balandžio 5 d. Tarybos direktyvos 93/13/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/6/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/29/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/83/ES nuostatos, susijusios su geresniu ES vartotojų apsaugos taisyklių vykdymo užtikrinimu ir modernizavimu

COM(2018) 185 final

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Naujos galimybės vartotojams“

COM(2018) 183 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl atstovaujamųjų ieškinių siekiant apsaugoti kolektyvinius vartotojų interesus, kuria panaikinama Direktyva 2009/22/EB

COM(2018) 0184 final – 2018/089 (COD)

1 pakeitimas

2 skyriaus 6 straipsnio 1 dalis. Iš dalies pakeisti taip:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal 5 straipsnio 3 dalį valstybės narės užtikrina, kad kompetentingi subjektai turėtų teisę pareikšti atstovaujamuosius ieškinius, kuriais siekiama priimti nutartį dėl teisių gynimo priemonių, kuria prekiautojas įpareigojamas, inter alia, sumokėti kompensaciją, atlikti remonto darbus, pakeisti prekę, sumažinti kainą, nutraukti sutartį arba, kai tinkama, atlyginti sumokėtą kainą. Valstybė narė gali reikalauti pavienių nukentėjusių vartotojų įgaliojimų prieš priimant
  deklaratyvaus pobūdžio sprendimą arba
  nutartį dėl teisių gynimo. | Pagal 5 straipsnio 3 dalį valstybės narės užtikrina, kad kompetentingi subjektai turėtų teisę pareikšti atstovaujamuosius ieškinius, kuriais siekiama priimti nutartį dėl teisių gynimo priemonių, kuria prekiautojas įpareigojamas, inter alia, sumokėti kompensaciją, atlikti remonto darbus, pakeisti prekę, sumažinti kainą, nutraukti sutartį arba, kai tinkama, atlyginti sumokėtą kainą. Valstybė narė gali reikalauti pavienių nukentėjusių vartotojų įgaliojimų prieš priimant nutartį dėl teisių gynimo. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Pagal 5 straipsnio 3 dalį valstybės narės užtikrina, kad kompetentingi subjektai turėtų teisę pareikšti atstovaujamuosius ieškinius, kuriais siekiama priimti nutartį dėl teisių gynimo priemonių, kuria prekiautojas įpareigojamas, inter alia, sumokėti kompensaciją, atlikti remonto darbus, pakeisti prekę, sumažinti kainą, nutraukti sutartį arba, kai tinkama, atlyginti sumokėtą kainą. Valstybė narė gali reikalauti pavienių nukentėjusių vartotojų įgaliojimų prieš priimant
  deklaratyvaus pobūdžio sprendimą arba
  nutartį dėl teisių gynimo.

Pagal 5 straipsnio 3 dalį valstybės narės užtikrina, kad kompetentingi subjektai turėtų teisę pareikšti atstovaujamuosius ieškinius, kuriais siekiama priimti nutartį dėl teisių gynimo priemonių, kuria prekiautojas įpareigojamas, inter alia, sumokėti kompensaciją, atlikti remonto darbus, pakeisti prekę, sumažinti kainą, nutraukti sutartį arba, kai tinkama, atlyginti sumokėtą kainą. Valstybė narė gali reikalauti pavienių nukentėjusių vartotojų įgaliojimų prieš priimant nutartį dėl teisių gynimo.

Paaiškinimas

Pavienių nukentėjusių vartotojų įgaliojimų turėtų būti reikalaujama tik jei nutartį dėl teisių gynimo prašo priimti kompetentingas subjektas. Deklaratyvaus pobūdžio sprendimų atveju, kai nustatomas pažeidimas, vartotojų įgaliojimų reikalauti nereikėtų. Tai atitinka 5 straipsnio 2 punktą, kuriame nurodoma: „Kad galėtų prašyti priimti nutartis dėl uždraudimo, kompetentingiems subjektams nebūtina gauti atitinkamų pavienių vartotojų įgaliojimų arba pateikti faktinių nuostolių ar žalos, kurią patyrė vartotojai, arba prekiautojo tyčios ar neapdairumo įrodymų“.

2 pakeitimas

3 skyriaus 18 straipsnio 2 dalis. Išbraukti

Stebėsena ir vertinimas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Ne vėliau kaip praėjus vieniems metams po šios direktyvos įsigaliojimo, Komisija įvertina, ar lėktuvų ir traukinių keleivių teisių taisyklėmis užtikrinamas vartotojų apsaugos teisių lygis, palyginamas su lygiu, užtikrinamu pagal šią direktyvą. Jeigu taip, Komisija ketina pateikti atitinkamus pasiūlymus, kuriais visų pirma iš 2 straipsnyje apibrėžtos šios direktyvos taikymo srities gali būti išbraukiami teisės aktai, nurodyti I priedo 10 ir 15 punktuose. | |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Ne vėliau kaip praėjus vieniems metams po šios direktyvos įsigaliojimo, Komisija įvertina, ar lėktuvų ir traukinių keleivių teisių taisyklėmis užtikrinamas vartotojų apsaugos teisių lygis, palyginamas su lygiu, užtikrinamu pagal šią direktyvą. Jeigu taip, Komisija ketina pateikti atitinkamus pasiūlymus, kuriais visų pirma iš 2 straipsnyje apibrėžtos šios direktyvos taikymo srities gali būti išbraukiami teisės aktai, nurodyti I priedo 10 ir 15 punktuose.

Paaiškinimas

Būtina išsaugoti plačią šio pasiūlymo taikymo sritį, jį taikant ir keleivių teisėms.

3 pakeitimas

I PRIEDAS. Iš dalies pakeisti taip:

2 STRAIPSNIO 1 DALYJE NURODYTŲ SĄJUNGOS TEISĖS AKTŲ NUOSTATŲ SĄRAŠAS

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| [...] | (...) |
| | (60) | 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (OL L 143, 2004 4 30, p. 56). |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

[...]

(...)

(60)

Paaiškinimas

Reikėtų išplėsti direktyvos taikymo sritį, kad ji darytų realų poveikį srityse, kuriose padaroma masinė žala, ir apimtų visą vartotojams ir piliečiams žalingą praktiką.

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos 1993 m. balandžio 5 d. Tarybos direktyvos 93/13/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/6/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/29/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/83/ES nuostatos, susijusios su geresniu ES vartotojų apsaugos taisyklių vykdymo užtikrinimu ir modernizavimu

(COM(2018) 185 final – 2018/0090 (COD))

4 pakeitimas

2 konstatuojamoji dalis, naujas punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Vis platesnio masto skaitmeninimas keičia mūsų egzistencijos pagrindus. Skaitmeniniame amžiuje iš esmės kinta galios pasiskirstymas tarp žmonių, Vyriausybių ir įmonių. Vis dėlto skaitmeniniame amžiuje technikos pažanga ir toliau turi visada tarnauti žmonijai.




  Skaitmeninio pasaulio kūrimas turi būti ir Europos uždavinys, kad Europos Sąjunga 21-ame amžiuje galėtų sėkmingai išsaugoti laisves, teisingumą ir solidarumą.




  Teisinė valstybė skaitmeniniame pasaulyje turi apsaugoti ir pagrindines teises bei demokratijos principus, įpareigojant valstybinius ir nevalstybinius subjektus užtikrinti pagrindinių teisių taikymą skaitmeniniame pasaulyje, taip sukuriant pagrindą teisinei valstybei skaitmeniniame amžiuje. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Vis platesnio masto skaitmeninimas keičia mūsų egzistencijos pagrindus. Skaitmeniniame amžiuje iš esmės kinta galios pasiskirstymas tarp žmonių, Vyriausybių ir įmonių. Vis dėlto skaitmeniniame amžiuje technikos pažanga ir toliau turi visada tarnauti žmonijai.

Skaitmeninio pasaulio kūrimas turi būti ir Europos uždavinys, kad Europos Sąjunga 21-ame amžiuje galėtų sėkmingai išsaugoti laisves, teisingumą ir solidarumą.

Teisinė valstybė skaitmeniniame pasaulyje turi apsaugoti ir pagrindines teises bei demokratijos principus, įpareigojant valstybinius ir nevalstybinius subjektus užtikrinti pagrindinių teisių taikymą skaitmeniniame pasaulyje, taip sukuriant pagrindą teisinei valstybei skaitmeniniame amžiuje.

Paaiškinimas

Atsižvelgiant į ES pagrindinių skaitmeninių teisių chartijos (https://digitalcharta.eu/) preambulę, turėtų būti nustatyti konkretūs su demokratinėmis, konstitucinėmis ir pagrindinėms teisėmis susiję iššūkiai, iškylantys skaitmeninimo proceso metu.

5 pakeitimas

5 konstatuojamoji dalis, naujas punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Laikantis nusistovėjusios Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos, laisvė teikti Sutartyse garantuojamas paslaugas gali būti apribota dėl svarbių bendrojo intereso priežasčių, pavyzdžiui, siekiant užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą, su sąlyga, kad tokie apribojimai būtų pagrįsti, proporcingi ir būtini. Todėl valstybės narės gali imtis tam tikrų priemonių siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi jų vartotojų apsaugos taisyklių, kurios nepatenka į šios direktyvos taikymo sritį. Priemonės, kurių valstybė narė imasi siekdama užtikrinti nacionalinę vartotojų apsaugos tvarką, be kita ko, susijusią su azartinių lošimų reklama, turėtų būti proporcingos siekiamam tikslui ir būtinos, kaip reikalaujama pagal ES teismų praktiką. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Laikantis nusistovėjusios Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikos, laisvė teikti Sutartyse garantuojamas paslaugas gali būti apribota dėl svarbių bendrojo intereso priežasčių, pavyzdžiui, siekiant užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą, su sąlyga, kad tokie apribojimai būtų pagrįsti, proporcingi ir būtini. Todėl valstybės narės gali imtis tam tikrų priemonių siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi jų vartotojų apsaugos taisyklių, kurios nepatenka į šios direktyvos taikymo sritį. Priemonės, kurių valstybė narė imasi siekdama užtikrinti nacionalinę vartotojų apsaugos tvarką, be kita ko, susijusią su azartinių lošimų reklama, turėtų būti proporcingos siekiamam tikslui ir būtinos, kaip reikalaujama pagal ES teismų praktiką.

Paaiškinimas

Savaime aišku.

6 pakeitimas

18 konstatuojamoji dalis. Iš dalies pakeisti taip:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| elektroninės prekyvietės Direktyvoje 2011/83/ES turėtų būti apibrėžtos panašiai kaip Reglamente (ES) Nr. 524/2013 (1)

  ir Direktyvoje (ES) 2016/1148

   (2). Tačiau apibrėžtis turėtų būti atnaujinta taip, kad technologiniu požiūriu būtų neutralesnė ir apimtų naujas technologijas. Todėl tikslinga vietoj „svetainės“ vartoti sąvoką „elektroninė sąsaja“, kaip numatyta Reglamente (ES) 2018/302 (3); | elektroninės prekyvietės Direktyvoje 2011/83/ES turėtų būti apibrėžtos panašiai kaip Reglamente (ES) Nr. 524/2013 (1). Tačiau apibrėžtis turėtų būti atnaujinta taip, kad technologiniu požiūriu būtų neutralesnė ir apimtų naujas technologijas. Todėl tikslinga vietoj „svetainės“ vartoti sąvoką „elektroninė sąsaja“, kaip numatyta Reglamente (ES) 2018/302 (2)

  . Elektroninėje prekyvietėje teikiamos IT paslaugos gali apimti sandorių tvarkymą, duomenų kaupimą ar naudotojų profilių kūrimą. Internetinės taikomųjų programų parduotuvės, kuriose sudaromos sąlygos skaitmeniniam trečiųjų šalių programų ar programinės įrangos platinimui, turi būti laikomos internetinės prekyvietės rūšimi. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

elektroninės prekyvietės Direktyvoje 2011/83/ES turėtų būti apibrėžtos panašiai kaip Reglamente (ES) Nr. 524/2013 (1)

  ir Direktyvoje (ES) 2016/1148

   (2). Tačiau apibrėžtis turėtų būti atnaujinta taip, kad technologiniu požiūriu būtų neutralesnė ir apimtų naujas technologijas. Todėl tikslinga vietoj „svetainės“ vartoti sąvoką „elektroninė sąsaja“, kaip numatyta Reglamente (ES) 2018/302 (3);

elektroninės prekyvietės Direktyvoje 2011/83/ES turėtų būti apibrėžtos panašiai kaip Reglamente (ES) Nr. 524/2013 (1). Tačiau apibrėžtis turėtų būti atnaujinta taip, kad technologiniu požiūriu būtų neutralesnė ir apimtų naujas technologijas. Todėl tikslinga vietoj „svetainės“ vartoti sąvoką „elektroninė sąsaja“, kaip numatyta Reglamente (ES) 2018/302 (2)

  . Elektroninėje prekyvietėje teikiamos IT paslaugos gali apimti sandorių tvarkymą, duomenų kaupimą ar naudotojų profilių kūrimą. Internetinės taikomųjų programų parduotuvės, kuriose sudaromos sąlygos skaitmeniniam trečiųjų šalių programų ar programinės įrangos platinimui, turi būti laikomos internetinės prekyvietės rūšimi.

Paaiškinimas

2 straipsnio 4 dalyje, kurioje apibrėžiami svarbūs informacijos reikalavimai elektroninėse prekyvietėse, turėtų būti aiškiai numatytos ir taikomųjų programų parduotuvės, kaip Reglamente (ES) Nr. 524/2013. Siekiant užkirsti kelią apeinamų klasifikavimo kriterijų atskleidimui, neturėtų būti nuorodos į Direktyvą (ES) 2016/1148.

7 pakeitimas

21 konstatuojamoji dalis. Iš dalies pakeisti taip:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| skaitmeninis turinys ir skaitmeninės paslaugos dažnai teikiami internetu pagal sutartis, pagal kurias vartotojas nemoka kainos, tačiau pateikia prekiautojui
  asmens
  duomenis. Skaitmeninėms paslaugoms būdingas nuolatinis prekiautojo dalyvavimas sutarties galiojimo laikotarpiu, kad vartotojas galėtų naudotis paslauga, pavyzdžiui, skaitmenine forma gauti, kurti, tvarkyti, saugoti duomenis ar jais dalytis. Skaitmeninės paslaugos yra, pavyzdžiui, turinio platformų abonentinės sutartys, debesijos duomenų saugykla, žiniatinklio paštas, socialinė žiniasklaida ir debesijos taikomosios programos. Nuolatinis paslaugos teikėjo dalyvavimas pateisina Direktyvoje 2011/83/ES išdėstytų taisyklių dėl teisės atsisakyti sutarties, pagal kurias vartotojas iš esmės gali išbandyti paslaugą ir per 14 dienų nuo sutarties sudarymo dienos nuspręsti, ar nori toliau ja naudotis, taikymą. O štai fizinėje laikmenoje neįrašyto skaitmeninio turinio teikimo sutartims būdingas vienkartinis veiksmas, kai prekiautojas pateikia vartotojui tam tikrą skaitmeninį turinį, pavyzdžiui, konkrečius muzikos ar vaizdo failus. Dėl skaitmeninio turinio teikimo vienkartinio pobūdžio ir yra numatyta teisės atsisakyti sutarties išimtis pagal Direktyvos 2011/83/ES 16 straipsnio m punktą, pagal kurį vartotojas praranda teisę atsisakyti sutarties, kai sutartis pradedama vykdyti, pavyzdžiui, konkretus turinys parsisiųsdinamas arba siunčiamas srautiniu būdu; | skaitmeninis turinys ir skaitmeninės paslaugos dažnai teikiami internetu pagal sutartis, pagal kurias vartotojas nemoka kainos, tačiau pateikia prekiautojui duomenis. Skaitmeninėms paslaugoms būdingas nuolatinis prekiautojo dalyvavimas sutarties galiojimo laikotarpiu, kad vartotojas galėtų naudotis paslauga, pavyzdžiui, skaitmenine forma gauti, kurti, tvarkyti, saugoti duomenis ar jais dalytis. Skaitmeninės paslaugos yra, pavyzdžiui, turinio platformų abonentinės sutartys, debesijos duomenų saugykla, žiniatinklio paštas, socialinė žiniasklaida ir debesijos taikomosios programos. Nuolatinis paslaugos teikėjo dalyvavimas pateisina Direktyvoje 2011/83/ES išdėstytų taisyklių dėl teisės atsisakyti sutarties, pagal kurias vartotojas iš esmės gali išbandyti paslaugą ir per 14 dienų nuo sutarties sudarymo dienos nuspręsti, ar nori toliau ja naudotis, taikymą. O štai fizinėje laikmenoje neįrašyto skaitmeninio turinio teikimo sutartims būdingas vienkartinis veiksmas, kai prekiautojas pateikia vartotojui tam tikrą skaitmeninį turinį, pavyzdžiui, konkrečius muzikos ar vaizdo failus. Dėl skaitmeninio turinio teikimo vienkartinio pobūdžio ir yra numatyta teisės atsisakyti sutarties išimtis pagal Direktyvos 2011/83/ES 16 straipsnio m punktą, pagal kurį vartotojas praranda teisę atsisakyti sutarties, kai sutartis pradedama vykdyti, pavyzdžiui, konkretus turinys parsisiųsdinamas arba siunčiamas srautiniu būdu. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

skaitmeninis turinys ir skaitmeninės paslaugos dažnai teikiami internetu pagal sutartis, pagal kurias vartotojas nemoka kainos, tačiau pateikia prekiautojui
  asmens
  duomenis. Skaitmeninėms paslaugoms būdingas nuolatinis prekiautojo dalyvavimas sutarties galiojimo laikotarpiu, kad vartotojas galėtų naudotis paslauga, pavyzdžiui, skaitmenine forma gauti, kurti, tvarkyti, saugoti duomenis ar jais dalytis. Skaitmeninės paslaugos yra, pavyzdžiui, turinio platformų abonentinės sutartys, debesijos duomenų saugykla, žiniatinklio paštas, socialinė žiniasklaida ir debesijos taikomosios programos. Nuolatinis paslaugos teikėjo dalyvavimas pateisina Direktyvoje 2011/83/ES išdėstytų taisyklių dėl teisės atsisakyti sutarties, pagal kurias vartotojas iš esmės gali išbandyti paslaugą ir per 14 dienų nuo sutarties sudarymo dienos nuspręsti, ar nori toliau ja naudotis, taikymą. O štai fizinėje laikmenoje neįrašyto skaitmeninio turinio teikimo sutartims būdingas vienkartinis veiksmas, kai prekiautojas pateikia vartotojui tam tikrą skaitmeninį turinį, pavyzdžiui, konkrečius muzikos ar vaizdo failus. Dėl skaitmeninio turinio teikimo vienkartinio pobūdžio ir yra numatyta teisės atsisakyti sutarties išimtis pagal Direktyvos 2011/83/ES 16 straipsnio m punktą, pagal kurį vartotojas praranda teisę atsisakyti sutarties, kai sutartis pradedama vykdyti, pavyzdžiui, konkretus turinys parsisiųsdinamas arba siunčiamas srautiniu būdu;

skaitmeninis turinys ir skaitmeninės paslaugos dažnai teikiami internetu pagal sutartis, pagal kurias vartotojas nemoka kainos, tačiau pateikia prekiautojui duomenis. Skaitmeninėms paslaugoms būdingas nuolatinis prekiautojo dalyvavimas sutarties galiojimo laikotarpiu, kad vartotojas galėtų naudotis paslauga, pavyzdžiui, skaitmenine forma gauti, kurti, tvarkyti, saugoti duomenis ar jais dalytis. Skaitmeninės paslaugos yra, pavyzdžiui, turinio platformų abonentinės sutartys, debesijos duomenų saugykla, žiniatinklio paštas, socialinė žiniasklaida ir debesijos taikomosios programos. Nuolatinis paslaugos teikėjo dalyvavimas pateisina Direktyvoje 2011/83/ES išdėstytų taisyklių dėl teisės atsisakyti sutarties, pagal kurias vartotojas iš esmės gali išbandyti paslaugą ir per 14 dienų nuo sutarties sudarymo dienos nuspręsti, ar nori toliau ja naudotis, taikymą. O štai fizinėje laikmenoje neįrašyto skaitmeninio turinio teikimo sutartims būdingas vienkartinis veiksmas, kai prekiautojas pateikia vartotojui tam tikrą skaitmeninį turinį, pavyzdžiui, konkrečius muzikos ar vaizdo failus. Dėl skaitmeninio turinio teikimo vienkartinio pobūdžio ir yra numatyta teisės atsisakyti sutarties išimtis pagal Direktyvos 2011/83/ES 16 straipsnio m punktą, pagal kurį vartotojas praranda teisę atsisakyti sutarties, kai sutartis pradedama vykdyti, pavyzdžiui, konkretus turinys parsisiųsdinamas arba siunčiamas srautiniu būdu.

Paaiškinimas

Vartotojų teisių direktyvos taikymo sritis turėtų būti išplėsta įtraukiant ne tik ES Komisijos pasiūlymą, joje taip pat turėtų būti numatytas mokestis už ne asmens duomenis. Ne asmens duomenys, pavyzdžiui, tam tikra automatiškai generuojama informacija, atlieka vis svarbesnį vaidmenį kaip prekė.

8 pakeitimas

26 konstatuojamoji dalis. Iš dalies pakeisti taip:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Direktyva 2011/83/ES taip pat
  ne
  turėtų būti taikoma tais atvejais, kai prekiautojas
  tik
  renka metaduomenis, kaip antai IP adresą, naršymo istoriją arba kitą, pavyzdžiui, slapukais renkamą ir perduodamą informaciją
  , išskyrus atvejus, kai tai laikoma sutartimi pagal nacionalinę teisę
  . Direktyva taip pat
  ne
  turėtų būti taikoma tais atvejais, kai vartotojui, nesudariusiam sutarties su prekiautoju, reklama pateikiama vien tam, kad jis gautų prieigą prie skaitmeninio turinio ar skaitmeninės paslaugos. Tačiau valstybėms narėms turėtų būti palikta laisvė
  išplėsti
  Direktyvos 2011/83/ES taisyklių taikymą ir jas taikyti ir tokiais atvejais, kurie nepatenka į šios direktyvos taikymo sritį, arba tokius atvejus kitaip reguliuoti; | Direktyva 2011/83/ES taip pat turėtų būti taikoma tais atvejais, kai prekiautojas renka metaduomenis, kaip antai IP adresą, naršymo istoriją arba kitą, pavyzdžiui, slapukais renkamą ir perduodamą informaciją. Direktyva taip pat turėtų būti taikoma tais atvejais, kai vartotojui, nesudariusiam sutarties su prekiautoju, reklama pateikiama vien tam, kad jis gautų prieigą prie skaitmeninio turinio ar skaitmeninės paslaugos. Tačiau valstybėms narėms turėtų būti palikta laisvė
  teisės aktais riboti
  Direktyvos 2011/83/ES taisyklių taikymą
  , teisės akte aiškiai pateikiant nuorodą į jas,
  ir jas taikyti ir tokiais atvejais, kurie nepatenka į šios direktyvos taikymo sritį, arba tokius atvejus kitaip reguliuoti; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Direktyva 2011/83/ES taip pat
  ne
  turėtų būti taikoma tais atvejais, kai prekiautojas
  tik
  renka metaduomenis, kaip antai IP adresą, naršymo istoriją arba kitą, pavyzdžiui, slapukais renkamą ir perduodamą informaciją
  , išskyrus atvejus, kai tai laikoma sutartimi pagal nacionalinę teisę
  . Direktyva taip pat
  ne
  turėtų būti taikoma tais atvejais, kai vartotojui, nesudariusiam sutarties su prekiautoju, reklama pateikiama vien tam, kad jis gautų prieigą prie skaitmeninio turinio ar skaitmeninės paslaugos. Tačiau valstybėms narėms turėtų būti palikta laisvė
  išplėsti
  Direktyvos 2011/83/ES taisyklių taikymą ir jas taikyti ir tokiais atvejais, kurie nepatenka į šios direktyvos taikymo sritį, arba tokius atvejus kitaip reguliuoti;

Direktyva 2011/83/ES taip pat turėtų būti taikoma tais atvejais, kai prekiautojas renka metaduomenis, kaip antai IP adresą, naršymo istoriją arba kitą, pavyzdžiui, slapukais renkamą ir perduodamą informaciją. Direktyva taip pat turėtų būti taikoma tais atvejais, kai vartotojui, nesudariusiam sutarties su prekiautoju, reklama pateikiama vien tam, kad jis gautų prieigą prie skaitmeninio turinio ar skaitmeninės paslaugos. Tačiau valstybėms narėms turėtų būti palikta laisvė
  teisės aktais riboti
  Direktyvos 2011/83/ES taisyklių taikymą
  , teisės akte aiškiai pateikiant nuorodą į jas,
  ir jas taikyti ir tokiais atvejais, kurie nepatenka į šios direktyvos taikymo sritį, arba tokius atvejus kitaip reguliuoti;

Paaiškinimas

Tvarų vartotojų apsaugos skaitmeniniame amžiuje lygį galima pasiekti pakeičiant santykį „išimtis taisyklei“ santykiu „taisyklė išimčiai“ atsižvelgiant į Direktyvos 2011/83/ES taikymo sritį tais atvejais, kai prekiautojas naudoja slapukų pagalba surinktus metaduomenis.

9 pakeitimas

27 konstatuojamoji dalis, naujas punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Ateityje Direktyvoje 2011/83/ES taip pat turėtų būti numatyta sistema, skirta patikrinti algoritminius ir dirbtiniu intelektu grindžiamus sprendimus, paslaugas ir produktus siekiant apsaugoti vartotojus, ypač kalbant apie galimą nepagrįstą diskriminaciją, nepalankias sąlygas ir sukčiavimą. Šiuo tikslu taip pat turėtų būti sukurti mechanizmai, kad būtų galima reguliuoti neaiškių aplinkybių atvejus.




  Didelės skvarbos skaitmeninių ryšių sistemų paslaugų teikėjų turėtų būti reikalaujama užtikrinti galimybę be nuostolių pereiti prie kitų sistemų.




  Tarpininkavimo, apskaitos ir palyginimo platformos turėtų gebėti padidinti savo vertinimo sistemų skaidrumą, savo rezultatų reikšmę, komisinius mokesčius ir rinkos aprėptį, sąsajas tarp portalų ir ekonominius ryšius. Vartotojai turėtų būti geriau apsaugoti nuo padirbinėjimo, netinkamo duomenų naudojimo ir pagrindinių pavojų. Be to, prekybos platformos turėtų skaidriai informuoti naudotojus apie tai, ar jų pasiūlymai yra privatūs, ar komercinės paskirties. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Ateityje Direktyvoje 2011/83/ES taip pat turėtų būti numatyta sistema, skirta patikrinti algoritminius ir dirbtiniu intelektu grindžiamus sprendimus, paslaugas ir produktus siekiant apsaugoti vartotojus, ypač kalbant apie galimą nepagrįstą diskriminaciją, nepalankias sąlygas ir sukčiavimą. Šiuo tikslu taip pat turėtų būti sukurti mechanizmai, kad būtų galima reguliuoti neaiškių aplinkybių atvejus.

Didelės skvarbos skaitmeninių ryšių sistemų paslaugų teikėjų turėtų būti reikalaujama užtikrinti galimybę be nuostolių pereiti prie kitų sistemų.

Tarpininkavimo, apskaitos ir palyginimo platformos turėtų gebėti padidinti savo vertinimo sistemų skaidrumą, savo rezultatų reikšmę, komisinius mokesčius ir rinkos aprėptį, sąsajas tarp portalų ir ekonominius ryšius. Vartotojai turėtų būti geriau apsaugoti nuo padirbinėjimo, netinkamo duomenų naudojimo ir pagrindinių pavojų. Be to, prekybos platformos turėtų skaidriai informuoti naudotojus apie tai, ar jų pasiūlymai yra privatūs, ar komercinės paskirties.

Paaiškinimas

Savaime aišku.

10 pakeitimas

1 straipsnio 1 dalies a punktas. Iš dalies pakeisti taip:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   3 straipsnis iš dalies keičiamas taip: | 1)   3 straipsnis iš dalies keičiamas taip: |
| a) | 5 dalis pakeičiama taip: |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1)   3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

1)   3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

5 dalis pakeičiama taip:

| a) | 5 dalis pakeičiama taip: |
| --- | --- |

a)

5 dalis pakeičiama taip:

| | „Šia direktyva valstybėms narėms nekliudoma priimti nuostatų siekiant apsaugoti teisėtus vartotojų interesus susidūrus su agresyvia ar klaidinančia rinkodaros ar pardavimo praktika, kai vartotojo namuose apsilanko nepageidaujamas prekiautojas, arba su prekiautojo organizuojamomis komercinėmis ekskursijomis siekiant reklamuoti ar parduoti vartotojams produktus, jeigu tokios nuostatos pateisinamos viešosios tvarkos arba teisės į privatų gyvenimą apsaugos sumetimais.“ |
| --- | --- |

„Šia direktyva valstybėms narėms nekliudoma priimti nuostatų siekiant apsaugoti teisėtus vartotojų interesus susidūrus su agresyvia ar klaidinančia rinkodaros ar pardavimo praktika, kai vartotojo namuose apsilanko nepageidaujamas prekiautojas, arba su prekiautojo organizuojamomis komercinėmis ekskursijomis siekiant reklamuoti ar parduoti vartotojams produktus, jeigu tokios nuostatos pateisinamos viešosios tvarkos arba teisės į privatų gyvenimą apsaugos sumetimais.“

| | „Šia direktyva valstybėms narėms nekliudoma priimti nuostatų siekiant apsaugoti teisėtus vartotojų interesus susidūrus su agresyvia ar klaidinančia rinkodaros ar pardavimo praktika, kai vartotojo namuose apsilanko nepageidaujamas prekiautojas,
  įskaitant e. laiškais gaunamą nepageidaujamą reklamą,
  arba su prekiautojo organizuojamomis komercinėmis ekskursijomis siekiant reklamuoti ar parduoti vartotojams produktus, jeigu tokios nuostatos pateisinamos viešosios tvarkos arba teisės į privatų gyvenimą apsaugos sumetimais
  ar vartotojo duomenų suverenumu
  .“ |
| --- | --- |

„Šia direktyva valstybėms narėms nekliudoma priimti nuostatų siekiant apsaugoti teisėtus vartotojų interesus susidūrus su agresyvia ar klaidinančia rinkodaros ar pardavimo praktika, kai vartotojo namuose apsilanko nepageidaujamas prekiautojas,
  įskaitant e. laiškais gaunamą nepageidaujamą reklamą,
  arba su prekiautojo organizuojamomis komercinėmis ekskursijomis siekiant reklamuoti ar parduoti vartotojams produktus, jeigu tokios nuostatos pateisinamos viešosios tvarkos arba teisės į privatų gyvenimą apsaugos sumetimais
  ar vartotojo duomenų suverenumu
  .“

įskaitant e. laiškais gaunamą nepageidaujamą reklamą,

ar vartotojo duomenų suverenumu

11 pakeitimas

11 pakeitimas

1 straipsnis. Direktyvos 2005/29/EB pakeitimai

2 dalis. Įtraukti nuostatą

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 2   dalis. Į 6 straipsnio 2 dalį įtraukti c punktą: | 2   dalis. Į 6 straipsnio 2 dalį įtraukti c punktą: |
| c) | bet kokią prekybą produktu kaip tapačiu tokiam pat keliose kitose valstybėse narėse parduodamam produktui, nors tų produktų sudėtis ar savybės gerokai skiriasi; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

2   dalis. Į 6 straipsnio 2 dalį įtraukti c punktą:

2   dalis. Į 6 straipsnio 2 dalį įtraukti c punktą:

c)

bet kokią prekybą produktu kaip tapačiu tokiam pat keliose kitose valstybėse narėse parduodamam produktui, nors tų produktų sudėtis ar savybės gerokai skiriasi;

| c) | bet kokią prekybą produktu kaip tapačiu tokiam pat keliose kitose valstybėse narėse parduodamam produktui, nors tų produktų sudėtis ar savybės gerokai skiriasi: |
| --- | --- |

c)

bet kokią prekybą produktu kaip tapačiu tokiam pat keliose kitose valstybėse narėse parduodamam produktui, nors tų produktų sudėtis ar savybės gerokai skiriasi:

su sąlyga, kad atsižvelgiant į 6 straipsnio 2 dalies c punktą, parduodamas produktas laikomas tapačiu, kai jis keliose valstybėse narėse parduodamas su tokia pat pakuote ir prekės ženklu;

su sąlyga, kad atsižvelgiant į 6 straipsnio 2 dalies c punktą, parduodamas produktas laikomas tapačiu, kai jis keliose valstybėse narėse parduodamas su tokia pat pakuote ir prekės ženklu;

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Šią nuostatą būtina įtraukti dėl teisinio tikrumo, patikslinant, ką reiškia „tapatūs“ produktai ir kaip atskirti dvejopos kokybės produktus nuo pakuočių plagiato, kai produktų pakuotės yra tapačios konkurento produktų pakuotėms.

12 pakeitimas

12 pakeitimas

1 straipsnis. Direktyvos 2005/29/EB pakeitimai

4 dalis. Iš dalies pakeisti taip:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 4)   įterpti šį 11 straipsnio a punktą: | 4)   įterpti šį 11 straipsnio a punktą: |
| „11 straipsnio a punktas. | „11 straipsnio a punktas. |
| Teisių gynimas | Teisių gynimas |
| 1.   Be 11 straipsnyje nustatyto reikalavimo nustatyti pakankamus ir veiksmingus atitikties užtikrinimo būdus, valstybės narės užtikrina, kad pagal nacionalinę teisę vartotojams, nukentėjusiems nuo nesąžiningos komercinės veiklos, taip pat būtų suteiktos sutartinės ir nesutartinės teisių gynimo priemonės, kad būtų pašalinti visi tokios nesąžiningos komercinės veiklos padariniai. | 1.   Be 11 straipsnyje nustatyto reikalavimo nustatyti pakankamus ir veiksmingus atitikties užtikrinimo būdus, valstybės narės užtikrina, kad pagal nacionalinę teisę vartotojams, nukentėjusiems nuo nesąžiningos komercinės veiklos, taip pat būtų suteiktos
  tinkamos ir neatgrasančios
  sutartinės ir nesutartinės teisių gynimo priemonės, kad būtų pašalinti visi tokios nesąžiningos komercinės veiklos padariniai. |
| (...) | (...) |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

4)   įterpti šį 11 straipsnio a punktą:

4)   įterpti šį 11 straipsnio a punktą:

„11 straipsnio a punktas.

„11 straipsnio a punktas.

Teisių gynimas

Teisių gynimas

1.   Be 11 straipsnyje nustatyto reikalavimo nustatyti pakankamus ir veiksmingus atitikties užtikrinimo būdus, valstybės narės užtikrina, kad pagal nacionalinę teisę vartotojams, nukentėjusiems nuo nesąžiningos komercinės veiklos, taip pat būtų suteiktos sutartinės ir nesutartinės teisių gynimo priemonės, kad būtų pašalinti visi tokios nesąžiningos komercinės veiklos padariniai.

1.   Be 11 straipsnyje nustatyto reikalavimo nustatyti pakankamus ir veiksmingus atitikties užtikrinimo būdus, valstybės narės užtikrina, kad pagal nacionalinę teisę vartotojams, nukentėjusiems nuo nesąžiningos komercinės veiklos, taip pat būtų suteiktos
  tinkamos ir neatgrasančios
  sutartinės ir nesutartinės teisių gynimo priemonės, kad būtų pašalinti visi tokios nesąžiningos komercinės veiklos padariniai.

(...)

(...)

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Teisės gynimo priemonių susiejimas su laiku ir ekonominiu veiksmingumu užtikrintų, kad ne tik būtų numatyta teisės gynimo priemonių, bet ir jomis būtų galima pasinaudoti laiku ir ekonomiškai veiksmingai. Būtų neprasminga numatyti teisės gynimo priemonių pagal nacionalinę teisę, jei jomis nebūtų galima pasinaudoti ekonomiškai veiksmingai ir laiku. Vartotojas visada yra silpnesnė šalis susidarius šiai padėčiai ir atsidūrus prekiautojo turimų išteklių akivaizdoje, vartotojai gali būti nelinkę naudotis tokiomis priemonėmis, jei šios priemonės, nors jų ir yra, yra gana brangios.

Pakeitimas 13

Pakeitimas 13

1 straipsnis. Naujas punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7) | Komercinė veikla laikoma agresyvia, jeigu konkrečiu atveju, atsižvelgiant į visas faktines aplinkybes, vartotojo laisvė priimti sprendimą arba elgesio laisvė produkto atžvilgiu gali būti paveikta priekabiavimu, taip pat ir skaitmenine forma, prievarta, įskaitant fizinės jėgos panaudojimą, arba nederamu kišimusi, net ir skaitmenine forma, ir jei vartotojas iš tikrųjų yra ar gali būti reikšmingai paveiktas taip, kad tikėtina, jog jis priims tokį sprendimą dėl sandorio, kurio jis kitomis aplinkybėms nebūtų priėmęs. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

7)

7)

Komercinė veikla laikoma agresyvia, jeigu konkrečiu atveju, atsižvelgiant į visas faktines aplinkybes, vartotojo laisvė priimti sprendimą arba elgesio laisvė produkto atžvilgiu gali būti paveikta priekabiavimu, taip pat ir skaitmenine forma, prievarta, įskaitant fizinės jėgos panaudojimą, arba nederamu kišimusi, net ir skaitmenine forma, ir jei vartotojas iš tikrųjų yra ar gali būti reikšmingai paveiktas taip, kad tikėtina, jog jis priims tokį sprendimą dėl sandorio, kurio jis kitomis aplinkybėms nebūtų priėmęs.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Savaime aišku.

14 pakeitimas

14 pakeitimas

2 straipsnio 4 dalies a punktas. Iš dalies pakeisti taip:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| „6 straipsnio a punktas | „6 straipsnio a punktas |
| Papildomi informacijos reikalavimai, taikomi elektroninėse prekyvietėse sudarytoms sutartims | Papildomi informacijos reikalavimai, taikomi elektroninėse prekyvietėse sudarytoms sutartims |
| Prieš vartotojui elektroninėje prekyvietėje įsipareigojant pagal nuotolinės prekybos sutartį ar atitinkamą pasiūlymą, elektroninė prekyvietė pateikia dar šią informaciją: | Prieš vartotojui elektroninėje prekyvietėje įsipareigojant pagal nuotolinės prekybos sutartį ar atitinkamą pasiūlymą, elektroninė prekyvietė pateikia dar šią informaciją: |
| a) | tai, ar prekes, paslaugas arba skaitmeninį turinį siūlanti trečioji šalis yra prekiautojas, remiantis elektroninei prekyvietei pateikta tos trečiosios šalies deklaracija; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

„6 straipsnio a punktas

„6 straipsnio a punktas

Papildomi informacijos reikalavimai, taikomi elektroninėse prekyvietėse sudarytoms sutartims

Papildomi informacijos reikalavimai, taikomi elektroninėse prekyvietėse sudarytoms sutartims

Prieš vartotojui elektroninėje prekyvietėje įsipareigojant pagal nuotolinės prekybos sutartį ar atitinkamą pasiūlymą, elektroninė prekyvietė pateikia dar šią informaciją:

Prieš vartotojui elektroninėje prekyvietėje įsipareigojant pagal nuotolinės prekybos sutartį ar atitinkamą pasiūlymą, elektroninė prekyvietė pateikia dar šią informaciją:

a)

tai, ar prekes, paslaugas arba skaitmeninį turinį siūlanti trečioji šalis yra prekiautojas, remiantis elektroninei prekyvietei pateikta tos trečiosios šalies deklaracija;

| a) | tai, ar prekes, paslaugas arba skaitmeninį turinį siūlanti trečioji šalis yra prekiautojas, remiantis elektroninei prekyvietei pateikta tos trečiosios šalies deklaracija
  , ir šių pagrindinių parametrų ypatingos reikšmės palyginti su kitais parametrais priežastis. |
| --- | --- |

a)

tai, ar prekes, paslaugas arba skaitmeninį turinį siūlanti trečioji šalis yra prekiautojas, remiantis elektroninei prekyvietei pateikta tos trečiosios šalies deklaracija
  , ir šių pagrindinių parametrų ypatingos reikšmės palyginti su kitais parametrais priežastis.

, ir šių pagrindinių parametrų ypatingos reikšmės palyginti su kitais parametrais priežastis.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Savaime aišku.

15 pakeitimas

15 pakeitimas

2 straipsnio 7 dalies a punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | 3 dalis pakeičiama taip:





  „3.
     
  Išskyrus atvejus, kai prekiautojas pasiūlo pats atsiimti prekes pagal pirkimo–pardavimo sutartis prekiautojas gali negrąžinti sumokėtos sumos tol, kol jam bus sugrąžintos prekės.“ |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

a)

a)

3 dalis pakeičiama taip:

3 dalis pakeičiama taip:

„3.
     
  Išskyrus atvejus, kai prekiautojas pasiūlo pats atsiimti prekes pagal pirkimo–pardavimo sutartis prekiautojas gali negrąžinti sumokėtos sumos tol, kol jam bus sugrąžintos prekės.“

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Teisė atsisakyti sutarties yra pagrindinė vartotojo teisė prekybos internetu ir kitos nuotolinės prekybos atveju. Dabartinės taisyklės dėl teisės atsisakyti sutarties yra sąžiningos ir subalansuotos. Taip pat turėtų būti paliktos taisyklės dėl pinigų grąžinimo sąlygų.

16 pakeitimas

16 pakeitimas

2 straipsnis, naujas punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Kai elektroniniu būdu sudaromoje sutartyje reikalaujama, kad vartotojas sumokėtų ar pateiktų duomenis, prekiautojas aiškiai informuoja vartotoją, iš karto prieš jam pateikiant užsakymą, apie 6 straipsnio 1 dalies a, e, o ir p punktų sąlygas. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kai elektroniniu būdu sudaromoje sutartyje reikalaujama, kad vartotojas sumokėtų ar pateiktų duomenis, prekiautojas aiškiai informuoja vartotoją, iš karto prieš jam pateikiant užsakymą, apie 6 straipsnio 1 dalies a, e, o ir p punktų sąlygas.

Kai elektroniniu būdu sudaromoje sutartyje reikalaujama, kad vartotojas sumokėtų ar pateiktų duomenis, prekiautojas aiškiai informuoja vartotoją, iš karto prieš jam pateikiant užsakymą, apie 6 straipsnio 1 dalies a, e, o ir p punktų sąlygas.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Vartotojai turi būti aiškiai informuoti prieš sudarant sutartį apie tai, ar jų pateikti duomenys tvarkomi komerciniais tikslais.

17 pakeitimas

17 pakeitimas

2 straipsnis, naujas punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Įterpiamas šis 6 straipsnio c punktas: Prekiautojas atsisako tvarkyti vartotojo pateiktus duomenis laikotarpiu, per kurį galima atsisakyti sutarties, su sąlyga, kad duomenų tvarkymas nėra būtinas sutarties vykdymui. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Įterpiamas šis 6 straipsnio c punktas: Prekiautojas atsisako tvarkyti vartotojo pateiktus duomenis laikotarpiu, per kurį galima atsisakyti sutarties, su sąlyga, kad duomenų tvarkymas nėra būtinas sutarties vykdymui.

Įterpiamas šis 6 straipsnio c punktas: Prekiautojas atsisako tvarkyti vartotojo pateiktus duomenis laikotarpiu, per kurį galima atsisakyti sutarties, su sąlyga, kad duomenų tvarkymas nėra būtinas sutarties vykdymui.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Įmonės nebegali „atgauti“ trečiosioms šalims perduotų duomenų. Jos turi būti įpareigotas trečiosioms šalims neperduoti vartotojų pateiktų asmens duomenų per 14 dienų nuo sutarties sudarymo ir ištrinti šiuos duomenis tuo atveju, jei pranešama, kad sutarties atsisakoma.

18 pakeitimas

18 pakeitimas

2 straipsnis. Direktyvos 2011/83/EB pakeitimai

9 dalis. Išbraukti 3 papunktį

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 9)   16 straipsnį iš dalies pakeisti taip:






  a) | a punktą pakeisti taip:






  „a) | kalbama apie paslaugų sutartis po to, kai buvo suteikta visa paslauga, jei sutartis pradėta vykdyti vartotojui aiškiai iš anksto sutikus“; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

9)   16 straipsnį iš dalies pakeisti taip:

a)

a punktą pakeisti taip:

„a)

kalbama apie paslaugų sutartis po to, kai buvo suteikta visa paslauga, jei sutartis pradėta vykdyti vartotojui aiškiai iš anksto sutikus“;

9)   16 straipsnį iš dalies pakeisti taip:

| a) | a punktą pakeisti taip:






  „a) | kalbama apie paslaugų sutartis po to, kai buvo suteikta visa paslauga, jei sutartis pradėta vykdyti vartotojui aiškiai iš anksto sutikus“; |
| --- | --- | --- |

a)

a punktą pakeisti taip:

„a)

kalbama apie paslaugų sutartis po to, kai buvo suteikta visa paslauga, jei sutartis pradėta vykdyti vartotojui aiškiai iš anksto sutikus“;

| 2) | m punktas pakeičiamas taip:






  „m) | kalbama apie fizinėje laikmenoje neįrašyto skaitmeninio turinio teikimo sutartis, jei sutartis pradėta vykdyti, o tuo atveju, jei vartotojui pagal sutartį atsiranda mokėjimo pareiga, vartotojas aiškiai iš anksto sutiko, kad sutartis būtų pradėta vykdyti teisės atsisakyti sutarties laikotarpiu, ir pripažino, jog dėl to jis praranda teisę atsisakyti sutarties.“ |
| --- | --- | --- |

2)

m punktas pakeičiamas taip:

„m)

kalbama apie fizinėje laikmenoje neįrašyto skaitmeninio turinio teikimo sutartis, jei sutartis pradėta vykdyti, o tuo atveju, jei vartotojui pagal sutartį atsiranda mokėjimo pareiga, vartotojas aiškiai iš anksto sutiko, kad sutartis būtų pradėta vykdyti teisės atsisakyti sutarties laikotarpiu, ir pripažino, jog dėl to jis praranda teisę atsisakyti sutarties.“

| 2) | m punktas pakeičiamas taip:






  „m) | kalbama apie fizinėje laikmenoje neįrašyto skaitmeninio turinio teikimo sutartis, jei sutartis pradėta vykdyti, o tuo atveju, jei vartotojui pagal sutartį atsiranda mokėjimo pareiga, vartotojas aiškiai iš anksto sutiko, kad sutartis būtų pradėta vykdyti teisės atsisakyti sutarties laikotarpiu, ir pripažino, jog dėl to jis praranda teisę atsisakyti sutarties.“ |
| --- | --- | --- |

2)

m punktas pakeičiamas taip:

„m)

kalbama apie fizinėje laikmenoje neįrašyto skaitmeninio turinio teikimo sutartis, jei sutartis pradėta vykdyti, o tuo atveju, jei vartotojui pagal sutartį atsiranda mokėjimo pareiga, vartotojas aiškiai iš anksto sutiko, kad sutartis būtų pradėta vykdyti teisės atsisakyti sutarties laikotarpiu, ir pripažino, jog dėl to jis praranda teisę atsisakyti sutarties.“

| 3) | įtraukti šį punktą:









  „n) | teisės atsisakyti sutarties laikotarpiu vartotojas tiekiamų prekių atžvilgiu ėmėsi veiksmų, nebūtinų nustatyti, koks yra prekės pobūdis, savybės ir kaip ji veikia.“ |
| --- | --- | --- |

3)

3)

įtraukti šį punktą:

„n)

„n)

teisės atsisakyti sutarties laikotarpiu vartotojas tiekiamų prekių atžvilgiu ėmėsi veiksmų, nebūtinų nustatyti, koks yra prekės pobūdis, savybės ir kaip ji veikia.“

teisės atsisakyti sutarties laikotarpiu vartotojas tiekiamų prekių atžvilgiu ėmėsi veiksmų, nebūtinų nustatyti, koks yra prekės pobūdis, savybės ir kaip ji veikia.“

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Nėra galutinių įrodymų dėl stambaus masto netinkamo naudojimo, kurie pateisintų šį Vartotojų teisių direktyvos pakeitimą. Teisė grąžinti internetu įsigytą produktą yra viena svarbiausių vartotojų teisių, kuri jokiu būdu neturėtų būti sumenkinta.

19 pakeitimas

19 pakeitimas

3 straipsnis. Direktyvos 93/13/EB daliniai pakeitimai

Iš dalies pakeisti taip:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Direktyva 93/13/EEB iš dalies keičiama taip: | Direktyva 93/13/EEB iš dalies keičiama taip: |
| Įterpti 8 straipsnio b punktą: | Įterpti 8 straipsnio b punktą: |
| „8 straipsnio b punktas | „8 straipsnio b punktas |
| (...) | (...) |
| 4.   Valstybės narės užtikrina, kad sankcijos už plačiai paplitusius pažeidimus ir Sąjungos mastu plačiai paplitusius pažeidimus, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 2017/2934, apimtų galimybę skirti baudas, kurių maksimalus dydis sudarytų ne mažiau kaip
  4 % prekiautojo metinės
  apyvartos atitinkamoje valstybėje narėje ar valstybėse narėse. | 4.   Valstybės narės užtikrina, kad sankcijos už plačiai paplitusius pažeidimus ir Sąjungos mastu plačiai paplitusius pažeidimus, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 2017/2934, apimtų galimybę skirti baudas, kurių maksimalus dydis sudarytų ne mažiau kaip
  8 % vidutinės praėjusių trejų finansinių metų
  prekiautojo apyvartos atitinkamoje valstybėje narėje ar valstybėse narėse. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Direktyva 93/13/EEB iš dalies keičiama taip:

Direktyva 93/13/EEB iš dalies keičiama taip:

Įterpti 8 straipsnio b punktą:

Įterpti 8 straipsnio b punktą:

„8 straipsnio b punktas

„8 straipsnio b punktas

(...)

(...)

4.   Valstybės narės užtikrina, kad sankcijos už plačiai paplitusius pažeidimus ir Sąjungos mastu plačiai paplitusius pažeidimus, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 2017/2934, apimtų galimybę skirti baudas, kurių maksimalus dydis sudarytų ne mažiau kaip
  4 % prekiautojo metinės
  apyvartos atitinkamoje valstybėje narėje ar valstybėse narėse.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad sankcijos už plačiai paplitusius pažeidimus ir Sąjungos mastu plačiai paplitusius pažeidimus, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 2017/2934, apimtų galimybę skirti baudas, kurių maksimalus dydis sudarytų ne mažiau kaip
  8 % vidutinės praėjusių trejų finansinių metų
  prekiautojo apyvartos atitinkamoje valstybėje narėje ar valstybėse narėse.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Neaišku, nuo kurių metų metinę apyvartą reikėtų skaičiuoti. Todėl siūloma padidinti minimalų baudų dydį iki 8 % vidutinės praėjusių trejų finansinių metų prekiautojo apyvartos atitinkamoje valstybėje narėje ar valstybėse narėse.

20 pakeitimas

20 pakeitimas

4 straipsnis. Direktyvos 98/6/EB daliniai pakeitimai

Iš dalies pakeisti taip:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Direktyva 98/6/EB iš dalies keičiama taip: | Direktyva 98/6/EB iš dalies keičiama taip: |
| 8 straipsnį pakeisti taip: | 8 straipsnį pakeisti taip: |
| „8 straipsnis | „8 straipsnis |
| (...) | (...) |
| 4.   Valstybės narės užtikrina, kad sankcijos už plačiai paplitusius pažeidimus ir Sąjungos mastu plačiai paplitusius pažeidimus, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 2017/2934, apimtų galimybę skirti baudas, kurių maksimalus dydis sudarytų ne mažiau kaip
  4 %
  prekiautojo
  metinės
  apyvartos atitinkamoje valstybėje narėje ar valstybėse narėse. | 4.   Valstybės narės užtikrina, kad sankcijos už plačiai paplitusius pažeidimus ir Sąjungos mastu plačiai paplitusius pažeidimus, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 2017/2934, apimtų galimybę skirti baudas, kurių maksimalus dydis sudarytų ne mažiau kaip
  8 %
  prekiautojo
  vidutinės pastarųjų trejų finansinių metų prekiautojo
  apyvartos atitinkamoje valstybėje narėje ar valstybėse narėse. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Direktyva 98/6/EB iš dalies keičiama taip:

Direktyva 98/6/EB iš dalies keičiama taip:

8 straipsnį pakeisti taip:

8 straipsnį pakeisti taip:

„8 straipsnis

„8 straipsnis

(...)

(...)

4.   Valstybės narės užtikrina, kad sankcijos už plačiai paplitusius pažeidimus ir Sąjungos mastu plačiai paplitusius pažeidimus, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 2017/2934, apimtų galimybę skirti baudas, kurių maksimalus dydis sudarytų ne mažiau kaip
  4 %
  prekiautojo
  metinės
  apyvartos atitinkamoje valstybėje narėje ar valstybėse narėse.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad sankcijos už plačiai paplitusius pažeidimus ir Sąjungos mastu plačiai paplitusius pažeidimus, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 2017/2934, apimtų galimybę skirti baudas, kurių maksimalus dydis sudarytų ne mažiau kaip
  8 %
  prekiautojo
  vidutinės pastarųjų trejų finansinių metų prekiautojo
  apyvartos atitinkamoje valstybėje narėje ar valstybėse narėse.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Tas pats paaiškinimas, kaip ir dėl Direktyvos 93/13/EB 3 straipsnio pakeitimo.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina paskelbtą ilgai lauktą pasiūlymą dėl europinės minimalios valstybėse narėse taikomų kolektyvinio teisių gynimo mechanizmų sistemos, kuri galėtų vartotojams suteikti realią galimybę apginti savo teises masinės žalos atveju ir turėtų užpildyti esamą ES vartotojų teisių įgyvendinimo užtikrinimo spragą; tačiau šis pasiūlymas laikomas tik pirmuoju žingsniu teisinga linkme, nes jis turi keletą trūkumų; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina paskelbtą ilgai lauktą pasiūlymą dėl europinės minimalios valstybėse narėse taikomų kolektyvinio teisių gynimo mechanizmų sistemos, kuri galėtų vartotojams suteikti realią galimybę apginti savo teises masinės žalos atveju ir turėtų užpildyti esamą ES vartotojų teisių įgyvendinimo užtikrinimo spragą; tačiau šis pasiūlymas laikomas tik pirmuoju žingsniu teisinga linkme, nes jis turi keletą trūkumų;

| 2. | pritaria plačiai pasiūlymo taikymo sričiai, reikalingai kad jis darytų realų poveikį srityse, kuriose padaroma masinė žala, ir apimtų kitą vartotojams ir apskritai piliečiams žalingą praktiką; |
| --- | --- |

2.

pritaria plačiai pasiūlymo taikymo sričiai, reikalingai kad jis darytų realų poveikį srityse, kuriose padaroma masinė žala, ir apimtų kitą vartotojams ir apskritai piliečiams žalingą praktiką;

| 3. | pripažįsta, kad Europos Komisijos pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, kad Europos Komisijos pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus.

| 4. | apgailestauja, kad dabartinis pasiūlymas nustatyti būtiniausius ES kolektyvinio žalos atlyginimo sistemos mechanizmus valstybėse narėse taikomas tik vartotojų ginčams; |
| --- | --- |

4.

apgailestauja, kad dabartinis pasiūlymas nustatyti būtiniausius ES kolektyvinio žalos atlyginimo sistemos mechanizmus valstybėse narėse taikomas tik vartotojų ginčams;

| 5. | rekomenduoja kolektyvinio teisių gynimo mechanizmus taikyti ir kitiems masinės žalos atvejams, įskaitant masinės žalos aplinkai, žalos bendram turtui atvejus ir sveikatos ir saugos taisyklių ar darbo teisių pažeidimų atvejus, kad visiems piliečiams būtų paprasčiau siekti teisingumo; |
| --- | --- |

5.

rekomenduoja kolektyvinio teisių gynimo mechanizmus taikyti ir kitiems masinės žalos atvejams, įskaitant masinės žalos aplinkai, žalos bendram turtui atvejus ir sveikatos ir saugos taisyklių ar darbo teisių pažeidimų atvejus, kad visiems piliečiams būtų paprasčiau siekti teisingumo;

| 6. | todėl ragina Europos Komisiją išnagrinėti būdus, kaip išplėsti šių mechanizmų taikymą minėtuose sektoriuose ir kaip išplėsti šio pasiūlymo dėl kolektyvinio teisių gynimo taikymo sritį, kad ji apimtų visų rūšių žalą, padarytą dėl pagrindinių teisių, numatytų ES teisėje, pažeidimų; |
| --- | --- |

6.

todėl ragina Europos Komisiją išnagrinėti būdus, kaip išplėsti šių mechanizmų taikymą minėtuose sektoriuose ir kaip išplėsti šio pasiūlymo dėl kolektyvinio teisių gynimo taikymo sritį, kad ji apimtų visų rūšių žalą, padarytą dėl pagrindinių teisių, numatytų ES teisėje, pažeidimų;

| 7. | siūlo naudoti alternatyvų ginčų sprendimą, kaip būdą sudaryti galimybę šalims derėtis ir neretai spręsti ginčus padedant tarpininkams. Reikėtų skatinti derybas bendru sutarimu ir tarpininkavimą tarp kompetentingų subjektų ir potencialių atsakovų prieš prasidedant teismo procesui. Prieš pradedant ilgai trunkančius ir brangiai kainuojančius kolektyvinio teisių gynimo ieškinių nagrinėjimo procesus, reikėtų kai tik įmanoma skatinti alternatyvaus ginčų sprendimo procesus, pavyzdžiui, derybas ir (arba) tarpininkavimą, siekiant visapusiškų ir draugiškų susitarimų; |
| --- | --- |

7.

siūlo naudoti alternatyvų ginčų sprendimą, kaip būdą sudaryti galimybę šalims derėtis ir neretai spręsti ginčus padedant tarpininkams. Reikėtų skatinti derybas bendru sutarimu ir tarpininkavimą tarp kompetentingų subjektų ir potencialių atsakovų prieš prasidedant teismo procesui. Prieš pradedant ilgai trunkančius ir brangiai kainuojančius kolektyvinio teisių gynimo ieškinių nagrinėjimo procesus, reikėtų kai tik įmanoma skatinti alternatyvaus ginčų sprendimo procesus, pavyzdžiui, derybas ir (arba) tarpininkavimą, siekiant visapusiškų ir draugiškų susitarimų;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad direktyva siūlomas minimalus suderinimas, kuris netrukdo galiojančioms geresnėms arba griežtesnėms dabartinių kolektyvinio teisių gynimo sistemų nacionalinėms taisyklėms; tokiu būdu valstybėms narėms suteikiama galimybė taikyti aukštesnius standartus ir išsaugoti arba pradėti taikyti kitas nacionalines procedūras; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad direktyva siūlomas minimalus suderinimas, kuris netrukdo galiojančioms geresnėms arba griežtesnėms dabartinių kolektyvinio teisių gynimo sistemų nacionalinėms taisyklėms; tokiu būdu valstybėms narėms suteikiama galimybė taikyti aukštesnius standartus ir išsaugoti arba pradėti taikyti kitas nacionalines procedūras;

| 9. | nepritaria galimybei, kad valstybės narės taikytų išimtį sudėtingo kiekybinio žalos įvertinimo atvejais. Tai reikštų, kad tokiais atvejais vartotojai turėtų veikti pavieniui, todėl jiems reikėtų brangios teisinės ir techninės pagalbos. Pavieniams vartotojams tai gali tapti neįveikiama kliūtimi; |
| --- | --- |

9.

nepritaria galimybei, kad valstybės narės taikytų išimtį sudėtingo kiekybinio žalos įvertinimo atvejais. Tai reikštų, kad tokiais atvejais vartotojai turėtų veikti pavieniui, todėl jiems reikėtų brangios teisinės ir techninės pagalbos. Pavieniams vartotojams tai gali tapti neįveikiama kliūtimi;

| 10. | rekomenduoja nereikalauti pavienių vartotojų įgaliojimų, jei kompetentingas subjektas prašo deklaratyvaus pobūdžio sprendimo; |
| --- | --- |

10.

rekomenduoja nereikalauti pavienių vartotojų įgaliojimų, jei kompetentingas subjektas prašo deklaratyvaus pobūdžio sprendimo;

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad vartotojų organizacijų, kurios gali būti paskirtos kompetentingais subjektais, finansiniai ištekliai gali būti riboti. Tai visų pirma pasakytina apie vartotojų organizacijas mažesnėse valstybėse narėse. Finansinių išteklių trūkumas neturėtų kliudyti organizacijoms tapti paskirtais kompetentingais subjektais; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į tai, kad vartotojų organizacijų, kurios gali būti paskirtos kompetentingais subjektais, finansiniai ištekliai gali būti riboti. Tai visų pirma pasakytina apie vartotojų organizacijas mažesnėse valstybėse narėse. Finansinių išteklių trūkumas neturėtų kliudyti organizacijoms tapti paskirtais kompetentingais subjektais;

| 12. | labai pritaria ES vartotojų teisių taisyklių atnaujinimui ir geresniam jų vykdymo užtikrinimui; |
| --- | --- |

12.

labai pritaria ES vartotojų teisių taisyklių atnaujinimui ir geresniam jų vykdymo užtikrinimui;

| 13. | palankiai vertina siūlomus reikalavimus pagal Vartotojų teisių direktyvą dėl elektroninėse prekyvietėse sudarytų sutarčių skaidrumo; rekomenduoja įtraukti sankcijų ir teisių gynimo priemonių, kurios būtų taikomos tais atvejais, jei prekiautojai nesilaiko šių reikalavimų; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina siūlomus reikalavimus pagal Vartotojų teisių direktyvą dėl elektroninėse prekyvietėse sudarytų sutarčių skaidrumo; rekomenduoja įtraukti sankcijų ir teisių gynimo priemonių, kurios būtų taikomos tais atvejais, jei prekiautojai nesilaiko šių reikalavimų;

| 14. | mano, kad kartu su teise į žalos atlyginimą ir teise nutraukti sutartį svarbu numatyti daugiau teisių gynimo priemonių, pavyzdžiui, teisę prašyti konkrečių rezultatų arba grąžinimo teisę; rekomenduoja pateikti aiškias teisių gynimo priemonių apibrėžtis ir apsvarstyti, kokių jos galėtų turėti padarinių; |
| --- | --- |

14.

mano, kad kartu su teise į žalos atlyginimą ir teise nutraukti sutartį svarbu numatyti daugiau teisių gynimo priemonių, pavyzdžiui, teisę prašyti konkrečių rezultatų arba grąžinimo teisę; rekomenduoja pateikti aiškias teisių gynimo priemonių apibrėžtis ir apsvarstyti, kokių jos galėtų turėti padarinių;

| 15. | mano, kad svarbu, jog Komisija užtikrintų, kad valstybės narė ne vien numatytų teisių gynimo priemonių, bet ir kad jomis būtų galima pasinaudoti laiku ir ekonomiškai veiksmingai; |
| --- | --- |

15.

mano, kad svarbu, jog Komisija užtikrintų, kad valstybės narė ne vien numatytų teisių gynimo priemonių, bet ir kad jomis būtų galima pasinaudoti laiku ir ekonomiškai veiksmingai;

| 16. | mano, kad teisė atsisakyti sutarties yra svarbi vartotojų teisė, kuri neturėtų būti susilpninta, jei nėra jokių galutinių netinkamo naudojimo įrodymų; |
| --- | --- |

16.

mano, kad teisė atsisakyti sutarties yra svarbi vartotojų teisė, kuri neturėtų būti susilpninta, jei nėra jokių galutinių netinkamo naudojimo įrodymų;

| 17. | pritaria požiūriui, kurio laikosi Komisija – plačiai paplitusių pažeidimų atveju taikyti baudas, pagrįstas prekiautojo apyvarta; |
| --- | --- |

17.

pritaria požiūriui, kurio laikosi Komisija – plačiai paplitusių pažeidimų atveju taikyti baudas, pagrįstas prekiautojo apyvarta;

| 18. | tačiau mano, kad 4 % prekiautojo metinės apyvartos dydžio bauda už plačiai paplitusius pažeidimus nėra pakankamai atgrasanti; |
| --- | --- |

18.

tačiau mano, kad 4 % prekiautojo metinės apyvartos dydžio bauda už plačiai paplitusius pažeidimus nėra pakankamai atgrasanti;

| 19. | rekomenduoja, kad minimalus baudos dydis būtų padidintas iki 8 % vidutinės prekiautojo praėjusių trejų finansinių metų apyvartos valstybėje narėje arba valstybėse narėse; |
| --- | --- |

19.

rekomenduoja, kad minimalus baudos dydis būtų padidintas iki 8 % vidutinės prekiautojo praėjusių trejų finansinių metų apyvartos valstybėje narėje arba valstybėse narėse;

| 20. | apgailestauja, kad pasiūlyme nenustatytos su prekyba elektroninėse prekyvietėse susijusios atsakomybės taisyklės. Elektroninių platformų operatoriai turėtų būti laikomi atsakingais tais atvejais, kai jie neinformuoja vartotojo, jog tikrasis prekių tiekėjas ar paslaugų teikėjas yra trečiasis asmuo arba kai jie nepašalina tiekėjo skleidžiamos klaidinančios informacijos, apie kurią operatoriui buvo pranešta; |
| --- | --- |

20.

apgailestauja, kad pasiūlyme nenustatytos su prekyba elektroninėse prekyvietėse susijusios atsakomybės taisyklės. Elektroninių platformų operatoriai turėtų būti laikomi atsakingais tais atvejais, kai jie neinformuoja vartotojo, jog tikrasis prekių tiekėjas ar paslaugų teikėjas yra trečiasis asmuo arba kai jie nepašalina tiekėjo skleidžiamos klaidinančios informacijos, apie kurią operatoriui buvo pranešta;

| 21. | apgailestauja, kad nenustatytos geresnių ir skaidresnių naudotojų grįžtamosios informacijos ir (arba) atsiliepimų sistemų taisyklės. |
| --- | --- |

21.

apgailestauja, kad nenustatytos geresnių ir skaidresnių naudotojų grįžtamosios informacijos ir (arba) atsiliepimų sistemų taisyklės.

2018 m. spalio 10 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 524/2013 dėl elektroninio vartotojų ginčų sprendimo, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2009/22/EB (Reglamentas dėl vartotojų EGS) (OL L 165, 2013 6 18, p. 1).

1

(2)  
  2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (OL L 194, 2016 7 19, p. 1).

2

2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (OL L 194, 2016 7 19, p. 1).

(3)  2018 m. vasario 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/302 dėl nepagrįsto geografinio blokavimo ir kitų formų diskriminavimo dėl klientų pilietybės, gyvenamosios vietos arba įsisteigimo vietos vidaus rinkoje problemos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 2006/2004 ir (ES) 2017/2394 ir Direktyva 2009/22/EB (OL L 60 I, 2018 3 2, p. 1).

3

(1)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 524/2013 dėl elektroninio vartotojų ginčų sprendimo, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2009/22/EB (Reglamentas dėl vartotojų EGS) (OL L 165, 2013 6 18, p. 1).

1

(2)  2018 m. vasario 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/302 dėl nepagrįsto geografinio blokavimo ir kitų formų diskriminavimo dėl klientų pilietybės, gyvenamosios vietos arba įsisteigimo vietos vidaus rinkoje problemos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 2006/2004 ir (ES) 2017/2394 ir Direktyva 2009/22/EB (OL L 60 I, 2018 3 2, p. 1).

2

---