# Jurnalul Oficial C 444/2018

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 444 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6110 decembrie 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 444

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6110 decembrie 2018

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | DECLARAȚII COMUNE |
| 2018/C 444/01 | Recomandarea Consiliului din 26 noiembrie 2018 privind promovarea recunoașterii reciproce automate a calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a celor dobândite ca urmare a absolvirii unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate | 1 |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2018/C 444/02 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.8993 – Huaxin/Juniper/JV) (
  1
  ) | 9 |
| 2018/C 444/03 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9137 – Rehau/MB Barter & Trading) (
  1
  ) | 9 |
| 2018/C 444/04 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9153 – Caisse des dépôts et consignations/Meridiam/FICA HPCI) (
  1
  ) | 10 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

DECLARAȚII COMUNE

2018/C 444/01

Recomandarea Consiliului din 26 noiembrie 2018 privind promovarea recunoașterii reciproce automate a calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a celor dobândite ca urmare a absolvirii unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate

1

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2018/C 444/02

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.8993 – Huaxin/Juniper/JV) (
  1
  )

1

9

2018/C 444/03

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9137 – Rehau/MB Barter & Trading) (
  1
  )

1

9

2018/C 444/04

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9153 – Caisse des dépôts et consignations/Meridiam/FICA HPCI) (
  1
  )

1

10

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Banca Centrală Europeană |
| 2018/C 444/05 CON/2018/51 | Avizul Băncii Centrale Europene din 9 noiembrie 2018 cu privire la o propunere de regulament privind instituirea unei Funcții europene de stabilizare a investițiilor (CON/2018/51) | 11 |
| 2018/C 444/06 CON/2018/54 | Avizul Băncii Centrale Europene din 20 noiembrie 2018 cu privire la o propunere de directivă privind administratorii de credite, cumpărătorii de credite și recuperarea garanțiilor reale (CON/2018/54) | 15 |

III   Acte pregătitoare

Banca Centrală Europeană

2018/C 444/05 CON/2018/51

Avizul Băncii Centrale Europene din 9 noiembrie 2018 cu privire la o propunere de regulament privind instituirea unei Funcții europene de stabilizare a investițiilor (CON/2018/51)

11

2018/C 444/06 CON/2018/54

Avizul Băncii Centrale Europene din 20 noiembrie 2018 cu privire la o propunere de directivă privind administratorii de credite, cumpărătorii de credite și recuperarea garanțiilor reale (CON/2018/54)

15

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2018/C 444/07 | Rata de schimb a monedei euro | 17 |
| | Curtea de Conturi |
| 2018/C 444/08 | Raportul special nr. 32/2018 – Fondul fiduciar de urgență al Uniunii Europene pentru Africa: un instrument flexibil, dar care nu este suficient de bine direcționat | 18 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2018/C 444/07

Rata de schimb a monedei euro

17

Curtea de Conturi

2018/C 444/08

Raportul special nr. 32/2018 – Fondul fiduciar de urgență al Uniunii Europene pentru Africa: un instrument flexibil, dar care nu este suficient de bine direcționat

18

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisia Europeană |
| 2018/C 444/09 | Cerere de propuneri 2019 – EAC/A05/2018 – Corpul european de solidaritate | 19 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2018/C 444/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9173 – Astorg Asset Management/Montagu Private Equity/Nemera Capital) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 22 |
| 2018/C 444/11 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9085 – Dr. August Oetker/Coop-Gruppe/F & B – Food and Beverage Services) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 24 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

2018/C 444/09

Cerere de propuneri 2019 – EAC/A05/2018 – Corpul european de solidaritate

19

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2018/C 444/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9173 – Astorg Asset Management/Montagu Private Equity/Nemera Capital) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

22

2018/C 444/11

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9085 – Dr. August Oetker/Coop-Gruppe/F & B – Food and Beverage Services) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

DECLARAȚII COMUNE

| 10.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 444/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 444/1

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 26 noiembrie 2018

privind promovarea recunoașterii reciproce automate a calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și a celor dobândite ca urmare a absolvirii unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, precum și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate

(2018/C 444/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 165 și 166,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Mobilitatea în scopul învățării încurajează dobândirea de cunoștințe și de competențe, aptitudini și experiențe, inclusiv competențe personale și sociale, precum și sensibilizarea culturală, care sunt cruciale pentru participarea activă la societate și la piața forței de muncă, precum și pentru promovarea unei identități europene. |
| --- | --- |

(1)

Mobilitatea în scopul învățării încurajează dobândirea de cunoștințe și de competențe, aptitudini și experiențe, inclusiv competențe personale și sociale, precum și sensibilizarea culturală, care sunt cruciale pentru participarea activă la societate și la piața forței de muncă, precum și pentru promovarea unei identități europene.

| (2) | În comunicarea sa intitulată „Consolidarea identității europene prin educație și cultură” (1), Comisia Europeană stabilește o viziune privind crearea unui spațiu european al educației până în 2025, în care învățarea, studiile și activitatea de cercetare să nu fie împiedicate de frontiere, inclusiv prin eliminarea barierelor din calea recunoașterii calificărilor, atât la nivelul învățământului școlar, cât și al învățământului superior. |
| --- | --- |

(2)

În comunicarea sa intitulată „Consolidarea identității europene prin educație și cultură” (1), Comisia Europeană stabilește o viziune privind crearea unui spațiu european al educației până în 2025, în care învățarea, studiile și activitatea de cercetare să nu fie împiedicate de frontiere, inclusiv prin eliminarea barierelor din calea recunoașterii calificărilor, atât la nivelul învățământului școlar, cât și al învățământului superior.

| (3) | Concluziile Consiliului European din 14 decembrie 2017 au invitat statele membre, Consiliul și Comisia, în concordanță cu competențele lor respective, să realizeze progrese în ceea ce privește „promovarea cooperării statelor membre privind recunoașterea reciprocă [...] a diplomelor de învățământ superior și a celor de absolvire a învățământului secundar” (2). |
| --- | --- |

(3)

Concluziile Consiliului European din 14 decembrie 2017 au invitat statele membre, Consiliul și Comisia, în concordanță cu competențele lor respective, să realizeze progrese în ceea ce privește „promovarea cooperării statelor membre privind recunoașterea reciprocă [...] a diplomelor de învățământ superior și a celor de absolvire a învățământului secundar” (2).

| (4) | Convenția din 1997 cu privire la recunoașterea atestatelor obținute în învățământul superior în statele din regiunea Europei (denumită în continuare „Convenția de la Lisabona privind recunoașterea”) și textele subordonate acesteia, elaborate de Consiliul Europei și UNESCO, oferă un cadru juridic pentru recunoașterea calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și al învățământului secundar superior care permit accesul la învățământul superior. |
| --- | --- |

(4)

Convenția din 1997 cu privire la recunoașterea atestatelor obținute în învățământul superior în statele din regiunea Europei (denumită în continuare „Convenția de la Lisabona privind recunoașterea”) și textele subordonate acesteia, elaborate de Consiliul Europei și UNESCO, oferă un cadru juridic pentru recunoașterea calificărilor dobândite în cadrul învățământului superior și al învățământului secundar superior care permit accesul la învățământul superior.

| (5) | În Comunicatul de la București din 2012, miniștrii educației din Spațiul european al învățământului superior și-au asumat angajamentul de a realiza obiectivul pe termen lung al recunoașterii automate a diplomelor universitare comparabile. S-au înregistrat progrese, printre altele grație lucrărilor grupului-pilot pentru recunoașterea automată, însă obiectivul nu a fost încă atins. |
| --- | --- |

(5)

În Comunicatul de la București din 2012, miniștrii educației din Spațiul european al învățământului superior și-au asumat angajamentul de a realiza obiectivul pe termen lung al recunoașterii automate a diplomelor universitare comparabile. S-au înregistrat progrese, printre altele grație lucrărilor grupului-pilot pentru recunoașterea automată, însă obiectivul nu a fost încă atins.

| (6) | În 2002, miniștrii responsabili cu educația și formarea profesională din statele membre și-au asumat angajamente privind procesul Copenhaga, un proces de cooperare consolidată care promovează recunoașterea calificărilor și a competențelor. |
| --- | --- |

(6)

În 2002, miniștrii responsabili cu educația și formarea profesională din statele membre și-au asumat angajamente privind procesul Copenhaga, un proces de cooperare consolidată care promovează recunoașterea calificărilor și a competențelor.

| (7) | Asigurarea calității, în special, joacă un rol esențial în promovarea transparenței, contribuind astfel la crearea unui climat de încredere reciprocă. Prin urmare, este important să valorifice ceea ce s-a realizat deja în contextul Standardelor și orientărilor pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior și al Cadrului european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională și făcând referire la Cadrul european al calificărilor pentru învățarea pe tot parcursul vieții. |
| --- | --- |

(7)

Asigurarea calității, în special, joacă un rol esențial în promovarea transparenței, contribuind astfel la crearea unui climat de încredere reciprocă. Prin urmare, este important să valorifice ceea ce s-a realizat deja în contextul Standardelor și orientărilor pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior și al Cadrului european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională și făcând referire la Cadrul european al calificărilor pentru învățarea pe tot parcursul vieții.

| (8) | Pentru a facilita recunoașterea rezultatelor învățării în legislația națională, inclusiv în cadrul mobilității, ar trebui să continue activitatea de punere în aplicare a Sistemului European de Transfer și Acumulare al Creditelor și a sistemului european de credite pentru educație și formare profesională. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a facilita recunoașterea rezultatelor învățării în legislația națională, inclusiv în cadrul mobilității, ar trebui să continue activitatea de punere în aplicare a Sistemului European de Transfer și Acumulare al Creditelor și a sistemului european de credite pentru educație și formare profesională.

| (9) | Recomandarea Consiliului din 22 mai 2017 privind Cadrul european al calificărilor pentru învățarea pe tot parcursul vieții (3) și-a propus să îmbunătățească transparența, compatibilitatea și transferabilitatea calificărilor, pentru a facilita astfel recunoașterea acestora. |
| --- | --- |

(9)

Recomandarea Consiliului din 22 mai 2017 privind Cadrul european al calificărilor pentru învățarea pe tot parcursul vieții (3) și-a propus să îmbunătățească transparența, compatibilitatea și transferabilitatea calificărilor, pentru a facilita astfel recunoașterea acestora.

| (10) | În rezoluția sa din 20 aprilie 2012 referitoare la modernizarea sistemelor de învățământ superior din Europa, Parlamentul European solicită UE și statelor sale membre să depună eforturi suplimentare pentru a asigura o recunoaștere mai eficace și o mai mare armonizare a calificărilor din cadrul învățământului superior (4). |
| --- | --- |

(10)

În rezoluția sa din 20 aprilie 2012 referitoare la modernizarea sistemelor de învățământ superior din Europa, Parlamentul European solicită UE și statelor sale membre să depună eforturi suplimentare pentru a asigura o recunoaștere mai eficace și o mai mare armonizare a calificărilor din cadrul învățământului superior (4).

| (11) | Într-un context tot mai globalizat, este important ca studenții să poată valorifica la maximum toate oportunitățile de învățare din Europa. În acest scop, ar trebui ca o calificare acordată de o autoritate competentă dintr-un stat membru să fie valabilă în oricare alt stat membru, în vederea accesului la activități de continuare a învățării. Acest lucru ar trebui să fie valabil și pentru resortisanții țărilor terțe care dețin o calificare obținută într-un stat membru și care se mută într-un alt stat membru. Cu toate acestea, absența recunoașterii automate a calificărilor și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate împiedică mobilitatea. O abordare la nivelul Uniunii cu privire la recunoașterea automată va oferi claritatea și uniformitatea necesare pentru eliminarea obstacolelor rămase. |
| --- | --- |

(11)

Într-un context tot mai globalizat, este important ca studenții să poată valorifica la maximum toate oportunitățile de învățare din Europa. În acest scop, ar trebui ca o calificare acordată de o autoritate competentă dintr-un stat membru să fie valabilă în oricare alt stat membru, în vederea accesului la activități de continuare a învățării. Acest lucru ar trebui să fie valabil și pentru resortisanții țărilor terțe care dețin o calificare obținută într-un stat membru și care se mută într-un alt stat membru. Cu toate acestea, absența recunoașterii automate a calificărilor și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate împiedică mobilitatea. O abordare la nivelul Uniunii cu privire la recunoașterea automată va oferi claritatea și uniformitatea necesare pentru eliminarea obstacolelor rămase.

| (12) | În domeniul învățământului superior, procedurile de recunoaștere rămân adesea prea complicate sau prea costisitoare și prea mulți studenți mobili nu obțin recunoașterea deplină a rezultatelor obținute cu succes în cursul procesului de învățare. Cu toate acestea, câteva state membre au luat inițiativa de a avansa în direcția recunoașterii reciproce automate, inclusiv prin semnarea unor acorduri regionale. Aceste inițiative ar putea servi drept model pentru crearea unui sistem la nivelul întregii Uniuni. |
| --- | --- |

(12)

În domeniul învățământului superior, procedurile de recunoaștere rămân adesea prea complicate sau prea costisitoare și prea mulți studenți mobili nu obțin recunoașterea deplină a rezultatelor obținute cu succes în cursul procesului de învățare. Cu toate acestea, câteva state membre au luat inițiativa de a avansa în direcția recunoașterii reciproce automate, inclusiv prin semnarea unor acorduri regionale. Aceste inițiative ar putea servi drept model pentru crearea unui sistem la nivelul întregii Uniuni.

| (13) | În ceea ce privește ciclul secundar superior de învățământ și formare, adesea deținătorii unor calificări care, într-un anumit stat membru, permit accesul la învățământul superior nu au certitudinea că pot avea acces la învățământul superior dintr-un alt stat membru. În special, unele state membre nu recunosc calificările care permit accesul la învățământul superior în cazul titularilor de calificări care atestă absolvirea ciclului secundar al sistemului de educație și formare profesională din alte state membre. În plus, deși perioadele de învățare mai scurte petrecute în străinătate nu creează neapărat probleme din punctul de vedere al recunoașterii, în cazul perioadelor cuprinse între trei luni și un an incertitudinea rămâne o provocare importantă. |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește ciclul secundar superior de învățământ și formare, adesea deținătorii unor calificări care, într-un anumit stat membru, permit accesul la învățământul superior nu au certitudinea că pot avea acces la învățământul superior dintr-un alt stat membru. În special, unele state membre nu recunosc calificările care permit accesul la învățământul superior în cazul titularilor de calificări care atestă absolvirea ciclului secundar al sistemului de educație și formare profesională din alte state membre. În plus, deși perioadele de învățare mai scurte petrecute în străinătate nu creează neapărat probleme din punctul de vedere al recunoașterii, în cazul perioadelor cuprinse între trei luni și un an incertitudinea rămâne o provocare importantă.

| (14) | O abordare etapizată va sprijini statele membre la crearea condițiilor care vor face posibilă recunoașterea reciprocă automată. Această abordare se va baza pe instrumentele deja instituite în domeniul învățământului superior și al educației și formării profesionale, dar va îmbunătăți utilizarea acestora și va spori progresiv nivelul de ambiție. În ceea ce privește ciclul secundar superior de învățământ și formare generală, va fi lansat un proces de cooperare menit să creeze nivelul necesar de încredere între diferitele sisteme de educație și formare ale statelor membre. Prezenta recomandare oferă o abordare care vine în completarea inițiativelor statelor membre, iar angajamentele sunt de natură voluntară. |
| --- | --- |

(14)

O abordare etapizată va sprijini statele membre la crearea condițiilor care vor face posibilă recunoașterea reciprocă automată. Această abordare se va baza pe instrumentele deja instituite în domeniul învățământului superior și al educației și formării profesionale, dar va îmbunătăți utilizarea acestora și va spori progresiv nivelul de ambiție. În ceea ce privește ciclul secundar superior de învățământ și formare generală, va fi lansat un proces de cooperare menit să creeze nivelul necesar de încredere între diferitele sisteme de educație și formare ale statelor membre. Prezenta recomandare oferă o abordare care vine în completarea inițiativelor statelor membre, iar angajamentele sunt de natură voluntară.

| (15) | Prezenta recomandare nu aduce atingere sistemului de recunoaștere reciprocă a calificărilor profesionale și nici cerințelor minime armonizate în materie de formare pentru mai multe profesii, în temeiul Directivei 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5) privind recunoașterea calificărilor profesionale, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2013/55/UE a Parlamentului European și a Consiliului (6), |
| --- | --- |

(15)

Prezenta recomandare nu aduce atingere sistemului de recunoaștere reciprocă a calificărilor profesionale și nici cerințelor minime armonizate în materie de formare pentru mai multe profesii, în temeiul Directivei 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5) privind recunoașterea calificărilor profesionale, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2013/55/UE a Parlamentului European și a Consiliului (6),

RECOMANDĂ STATELOR MEMBRE:

În conformitate cu dreptul intern și cu dreptul Uniunii, cu resursele disponibile și cu circumstanțele naționale, pornind de la Convenția de la Lisabona privind recunoașterea (7) și textele subordonate acesteia și în strânsă cooperare cu toate părțile interesate:

Principiu-cheie

| 1. | Să pună în practică, până în 2025, măsurile necesare pentru






  (a) | a realiza recunoașterea reciprocă automată a calificărilor (8) în scopul continuării învățării fără ca persoanele să trebuiască să treacă printr-o procedură de recunoaștere separată, astfel încât:






  (i) | o calificare dobândită în cadrul învățământului superior într-un stat membru să fie recunoscută automat (9) la același nivel în scopul accesului la un nivel ulterior de studii în alte state membre, fără a aduce atingere dreptului instituției de învățământ superior sau al autorităților competente de a stabili criterii specifice de admitere pentru anumite programe sau de a verifica autenticitatea documentelor; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

a realiza recunoașterea reciprocă automată a calificărilor (8) în scopul continuării învățării fără ca persoanele să trebuiască să treacă printr-o procedură de recunoaștere separată, astfel încât:

(i)

o calificare dobândită în cadrul învățământului superior într-un stat membru să fie recunoscută automat (9) la același nivel în scopul accesului la un nivel ulterior de studii în alte state membre, fără a aduce atingere dreptului instituției de învățământ superior sau al autorităților competente de a stabili criterii specifice de admitere pentru anumite programe sau de a verifica autenticitatea documentelor;

| (ii) | rezultatele obținute ca urmare a unei perioade de învățare petrecute în străinătate, la nivelul învățământului superior, într-un stat membru să fie recunoscute automat și în totalitate în celelalte state membre, astfel cum au fost stabilite de comun acord în prealabil în contractul de studii și confirmate în foaia matricolă, în conformitate cu Sistemul European de Transfer și Acumulare al Creditelor; |
| --- | --- |

(ii)

rezultatele obținute ca urmare a unei perioade de învățare petrecute în străinătate, la nivelul învățământului superior, într-un stat membru să fie recunoscute automat și în totalitate în celelalte state membre, astfel cum au fost stabilite de comun acord în prealabil în contractul de studii și confirmate în foaia matricolă, în conformitate cu Sistemul European de Transfer și Acumulare al Creditelor;

| (b) | să facă progrese substanțiale în direcția recunoașterii reciproce automate în scopul continuării învățării, astfel încât:






  (i) | o calificare dobândită în cadrul unui ciclu secundar superior de învățământ și formare și care oferă acces la învățământul superior în statul membru în care a fost acordată să fie recunoscută, exclusiv în vederea acordării accesului la învățământul superior, în celelalte state membre, fără a aduce atingere dreptului instituției de învățământ superior sau al autorităților competente de a stabili criterii de admitere specifice pentru anumite programe sau de a verifica autenticitatea documentelor; |
| --- | --- | --- |

(b)

să facă progrese substanțiale în direcția recunoașterii reciproce automate în scopul continuării învățării, astfel încât:

(i)

o calificare dobândită în cadrul unui ciclu secundar superior de învățământ și formare și care oferă acces la învățământul superior în statul membru în care a fost acordată să fie recunoscută, exclusiv în vederea acordării accesului la învățământul superior, în celelalte state membre, fără a aduce atingere dreptului instituției de învățământ superior sau al autorităților competente de a stabili criterii de admitere specifice pentru anumite programe sau de a verifica autenticitatea documentelor;

| (ii) | rezultatele obținute ca urmare a unei perioade de învățare de până la un an petrecute în străinătate într-un alt stat membru, în cursul ciclului secundar superior de învățământ și formare, să fie recunoscute în oricare alt stat membru, iar cursantului să nu i se ceară să repete anul de program sau rezultatele învățării obținute în țara de origine, cu condiția ca rezultatele învățării să fie, în linii mari, în concordanță cu programa școlară națională din țara de origine. |
| --- | --- |

(ii)

rezultatele obținute ca urmare a unei perioade de învățare de până la un an petrecute în străinătate într-un alt stat membru, în cursul ciclului secundar superior de învățământ și formare, să fie recunoscute în oricare alt stat membru, iar cursantului să nu i se ceară să repete anul de program sau rezultatele învățării obținute în țara de origine, cu condiția ca rezultatele învățării să fie, în linii mari, în concordanță cu programa școlară națională din țara de origine.

Învățământul superior

| 2. | Recunoscând importanța stimulării transparenței și a creșterii încrederii reciproce în sistemele lor respective de învățământ superior pentru realizarea recunoașterii reciproce automate în scopul continuării învățării, să se angajeze să îndeplinească următoarele condiții:






  (a) | cadrele sau sistemele naționale de calificări să fie corelate cu Cadrul european al calificărilor, cu revizuirea și actualizarea corelării atunci când este relevant, și autocertificate în raport cu Cadrul calificărilor pentru Spațiul european al învățământului superior; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

cadrele sau sistemele naționale de calificări să fie corelate cu Cadrul european al calificărilor, cu revizuirea și actualizarea corelării atunci când este relevant, și autocertificate în raport cu Cadrul calificărilor pentru Spațiul european al învățământului superior;

| (b) | sistemele de învățământ superior să fie organizate în concordanță cu structurile și principiile procesului Bologna, incluzând un cadru care prezintă trei cicluri și, dacă acest lucru se aplică statului membru în cauză, un ciclu scurt astfel cum este definit în Cadrul calificărilor pentru Spațiul european al învățământului superior; și |
| --- | --- |

(b)

sistemele de învățământ superior să fie organizate în concordanță cu structurile și principiile procesului Bologna, incluzând un cadru care prezintă trei cicluri și, dacă acest lucru se aplică statului membru în cauză, un ciclu scurt astfel cum este definit în Cadrul calificărilor pentru Spațiul european al învățământului superior; și

| (c) | asigurarea externă a calității să fie efectuată de agenții independente de asigurare a calității care sunt înregistrate sau pe cale să fie înregistrate în Registrul European pentru Asigurarea Calității și care, prin urmare, își desfășoară activitatea în conformitate atât cu Standardele și orientările europene pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior, cât și cu abordarea europeană privind asigurarea calității programelor comune. |
| --- | --- |

(c)

asigurarea externă a calității să fie efectuată de agenții independente de asigurare a calității care sunt înregistrate sau pe cale să fie înregistrate în Registrul European pentru Asigurarea Calității și care, prin urmare, își desfășoară activitatea în conformitate atât cu Standardele și orientările europene pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior, cât și cu abordarea europeană privind asigurarea calității programelor comune.

| 3. | În cooperare cu centrele naționale de informare pentru recunoaștere academică, cu instituțiile de învățământ superior, cu agențiile de asigurare a calității și cu alte părți interesate esențiale, să elaboreze orientări naționale pentru a sprijini instituțiile de învățământ superior în crearea și punerea în aplicare cu eficacitate a următoarelor instrumente de transparență, în conformitate cu orientările Sistemului European de Transfer și Acumulare al Creditelor, asigurând astfel tratamentul consecvent și reducând sarcina administrativă care le revine instituțiilor de învățământ superior și cursanților:






  (a) | un catalog de cursuri actualizat, conținând descrieri ale programelor de studii universitare, ale unităților de învățământ individuale și tabele cu distribuția statistică a notelor; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

un catalog de cursuri actualizat, conținând descrieri ale programelor de studii universitare, ale unităților de învățământ individuale și tabele cu distribuția statistică a notelor;

| (b) | suplimente la diplomă pentru toți absolvenții, emise automat și gratuit într-o limbă de circulație internațională și, atunci când este posibil, în format digital; și |
| --- | --- |

(b)

suplimente la diplomă pentru toți absolvenții, emise automat și gratuit într-o limbă de circulație internațională și, atunci când este posibil, în format digital; și

| (c) | criterii transparente în materie de recunoaștere, care să fie aplicate în fiecare instituție de învățământ superior. |
| --- | --- |

(c)

criterii transparente în materie de recunoaștere, care să fie aplicate în fiecare instituție de învățământ superior.

| 4. | În cooperare cu centrele naționale de informare pentru recunoaștere academică, să le furnizeze instituțiilor de învățământ superior sprijin și formare la nivel de experți pentru punerea în aplicare a acestor orientări naționale și să monitorizeze punerea lor în aplicare. |
| --- | --- |

4.

Ciclul secundar superior de învățământ și formare

| 5. | Pentru a face progrese substanțiale în direcția recunoașterii reciproce automate a calificărilor din ciclul secundar superior de învățământ și formare exclusiv în scopul continuării învățării, să stimuleze transparența și să îmbunătățească încrederea reciprocă în sistemele lor respective de învățământ și formare de nivel secundar prin:






  (a) | asigurarea corelării cadrelor sau sistemelor naționale de calificări cu Cadrul european al calificărilor, cu revizuirea și actualizarea corelării atunci când este relevant; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

asigurarea corelării cadrelor sau sistemelor naționale de calificări cu Cadrul european al calificărilor, cu revizuirea și actualizarea corelării atunci când este relevant;

| (b) | schimbul de informații și promovarea învățării reciproce cu privire la sistemele de asigurare a calității în învățământul școlar, respectând totodată pe deplin diferitele abordări naționale în materie de asigurare a calității; și |
| --- | --- |

(b)

schimbul de informații și promovarea învățării reciproce cu privire la sistemele de asigurare a calității în învățământul școlar, respectând totodată pe deplin diferitele abordări naționale în materie de asigurare a calității; și

| (c) | dezvoltarea unor instrumente suplimentare de asigurare a calității în domeniul educației și formării profesionale, în concordanță cu Cadrul european pentru asigurarea calității în educație și formare profesională și cu evoluțiile ulterioare ale acestuia. |
| --- | --- |

(c)

dezvoltarea unor instrumente suplimentare de asigurare a calității în domeniul educației și formării profesionale, în concordanță cu Cadrul european pentru asigurarea calității în educație și formare profesională și cu evoluțiile ulterioare ale acestuia.

| 6. | Să faciliteze mobilitatea și recunoașterea rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate în cursul ciclului secundar superior de învățământ și formare, prin:






  (a) | sprijinirea instituțiilor de învățământ și formare de nivel secundar superior cu privire la principiile și instrumentele generale de recunoaștere, de exemplu prin elaborarea de materiale orientative sau prin formare; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

sprijinirea instituțiilor de învățământ și formare de nivel secundar superior cu privire la principiile și instrumentele generale de recunoaștere, de exemplu prin elaborarea de materiale orientative sau prin formare;

| (b) | promovarea utilizării unor criterii și instrumente transparente, cum ar fi contractele de studii bazate pe rezultate ale învățării între instituțiile de origine și instituțiile-gazdă. În cazul educației și formării profesionale, extinderea utilizării instrumentelor Uniunii (10); și |
| --- | --- |

(b)

promovarea utilizării unor criterii și instrumente transparente, cum ar fi contractele de studii bazate pe rezultate ale învățării între instituțiile de origine și instituțiile-gazdă. În cazul educației și formării profesionale, extinderea utilizării instrumentelor Uniunii (10); și

| (c) | promovarea beneficiilor mobilității în rândul instituțiilor de învățământ și formare de nivel secundar superior, al cursanților și al familiilor acestora. |
| --- | --- |

(c)

promovarea beneficiilor mobilității în rândul instituțiilor de învățământ și formare de nivel secundar superior, al cursanților și al familiilor acestora.

Centrele naționale de informare pentru recunoaștere academică

| 7. | Să dezvolte capacitatea și să consolideze rolul centrelor naționale de informare pentru recunoaștere academică și a evaluatorilor de atestări, în special în ceea ce privește diseminarea informațiilor, utilizarea instrumentelor online pentru îmbunătățirea eficienței, a transparenței și a consecvenței, precum și obiectivul de reducere a sarcinii administrative și financiare pentru utilizatorii serviciilor lor. |
| --- | --- |

7.

Permeabilitate și mobilitate

| 8. | Să examineze bunele practici în ceea ce privește recunoașterea învățării anterioare și permeabilitatea dintre sectoarele educației și formării, în special dintre educația și formarea profesională și învățământul superior. |
| --- | --- |

8.

Baza de date concrete

| 9. | Să îmbunătățească baza de date concrete prin colectarea și diseminarea de date referitoare la amploarea și natura cazurilor de recunoaștere în scopul prezentei recomandări. |
| --- | --- |

9.

Raportare și evaluare

| 10. | În termen de trei ani de la adoptarea prezentei recomandări și ulterior la intervale regulate, să prezinte, prin intermediul cadrelor și al instrumentelor existente, rapoarte privind experiențele, bunele practici, inclusiv acordurile regionale, și progresele înregistrate în direcția recunoașterii reciproce automate a calificărilor și a rezultatelor perioadelor de învățare petrecute în străinătate. |
| --- | --- |

10.

SALUTĂ INTENȚIA COMISIEI:

| 11. | De a furniza sprijin specializat statelor membre, care să includă învățare reciprocă, trecerea în revistă a obstacolelor întâlnite în practica actuală a recunoașterii calificărilor, schimbul de bune practici și facilitarea cooperării dintre statele membre și cu părțile interesate, autoritățile de recunoaștere și organizațiile internaționale, în special cu Consiliul Europei și cu Organizația Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură. Această cooperare vizează să asigure punerea deplină în aplicare în Uniune a instrumentelor procesului Bologna pentru învățământul superior, a Convenției de la Lisabona privind recunoașterea și a textelor subordonate acesteia, precum și a instrumentelor procesului Copenhaga pentru educația și formarea profesională. |
| --- | --- |

11.

| 12. | De a lansa, în domeniul învățământului secundar superior general, un proces de cooperare la nivelul Uniunii în contextul Cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale ET 2020 sau al oricărui cadru care îi va succeda acestuia, împreună cu statele membre, pentru a iniția o cooperare și un schimb de practici mai strânse între acestea la nivelul învățământului secundar superior, în scopul atingerii obiectivelor prezentei recomandări în ceea ce privește stimularea transparenței și îmbunătățirea încrederii reciproce în sistemele de învățământ școlar din întreaga Uniune. |
| --- | --- |

12.

| 13. | De a institui, în cooperare cu statele membre, un serviciu de informare online ușor de utilizat la nivelul Uniunii privind calificările din ciclul secundar superior de învățământ și formare care permit accesul la învățământul superior în fiecare stat membru, prin dezvoltarea în continuare a platformelor online existente. |
| --- | --- |

13.

| 14. | De a explora sinergiile dintre instrumentele de promovare a transparenței ale Uniunii (11) și, dacă este necesar, să le dezvolte în continuare, în scopul îmbunătățirii cooperării și a mobilității între sectoarele educației și formării. |
| --- | --- |

14.

| 15. | De a explora, în cooperare cu statele membre, potențialul noilor tehnologii, cum ar fi tehnologia blockchain, pentru a facilita recunoașterea reciprocă automată. |
| --- | --- |

15.

| 16. | De a explora, în cooperare cu statele membre și cu centrele naționale de informare pentru recunoaștere academică, o extindere a rolului acestora pentru a cuprinde și alte sectoare ale educației și formării și modalitățile de a le sprijini în cadrul unei astfel de extinderi. |
| --- | --- |

16.

| 17. | De a sprijini utilizarea surselor de finanțare europene, precum programul Erasmus+ sau fondurile structurale și de investiții europene, acolo unde este necesar și în concordanță cu capacitățile financiare, temeiul juridic, procedurile decizionale și prioritățile definite pentru perioada 2014-2020 ale acestora, fără a aduce atingere negocierilor privind următorul cadru financiar multianual. De a consolida mobilitatea la nivelul ciclului secundar al învățământului și formării în cadrul programului Erasmus+ și al programului care îi va succeda acestuia. |
| --- | --- |

17.

| 18. | De a prezenta Consiliului, în termen de patru ani, rapoarte privind monitorizarea prezentei recomandări, prin intermediul cadrelor și al instrumentelor existente, pe baza contribuțiilor statelor membre. |
| --- | --- |

18.

Adoptată la Bruxelles, 26 noiembrie 2018.

Pentru Consiliu

Președintele

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  COM(2017) 673 final.

1

(2)  EUCO 19/1/17 REV 1.

2

(3)  JO C 189, 15.6.2017, p. 15.

3

(4)  P7_TA(2012)0139.

4

(5)  Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (JO L 255, 30.9.2005, p. 22).

5

(6)  Directiva 2013/55/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 de modificare a Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale și a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne („Regulamentul IMI”) (JO L 354, 28.12.2013, p. 132).

6

(7)  Convenția de la Lisabona cu privire la recunoașterea atestatelor obținute în învățământul superior în statele din regiunea Europei.

7

(8)  Astfel cum este definită în anexă.

8

(9)  Astfel cum este definită în Convenția de la Lisabona și confirmată ultima dată pentru procesul Bologna, în Comunicatul de la Paris din 25 mai 2018.

9

(10)  Ca de exemplu cele puse la dispoziție prin intermediul platformei online Europass și prin memorandumul de înțelegere și contractul de studii din cadrul sistemului european de credite pentru educație și formare profesională.

10

(11)  Cum ar fi suplimentul la diplomă, suplimentul la certificatul profesional, Sistemul European de Transfer și Acumulare al Creditelor, sistemul european de credite pentru educație și formare profesională, Cadrul european al calificărilor și instrumentele puse la dispoziție prin intermediul platformei online Europass.

11

---

ANEXĂ

GLOSAR

Recunoașterea reciprocă automată a unei calificări: dreptul titularilor unei calificări de un anumit nivel emise de un stat membru de a fi luați în considerare pentru accesul într-un program de învățământ superior de nivelul următor în oricare alt stat membru, fără a trebui să treacă prin vreo procedură separată de recunoaștere. Aceasta nu aduce atingere dreptului unei instituții de învățământ superior sau al autorităților competente de a impune criterii de evaluare și de admitere specifice pentru un anumit program. Nu aduce atingere nici dreptului de a verifica dacă respectiva calificare este autentică și, în cazul unei calificări dobândite în cadrul unui ciclu secundar superior de învățământ și formare, dacă aceasta oferă cu adevărat acces la învățământul superior în statul membru emitent sau, în cazuri justificate în mod corespunzător, dacă calificarea acordată întrunește cerințele pentru accesul la un program anume de învățământ superior în statul membru-gazdă.

Recunoașterea reciprocă automată a rezultatelor unei perioade de învățare petrecute în străinătate: La nivelul învățământului superior, dreptul ca rezultatele învățării dintr-o perioadă de învățare petrecută într-un stat membru să fie recunoscute astfel cum sunt stabilite de comun acord în prealabil într-un contract de studii și confirmate în foaia matricolă, în conformitate cu Sistemul European de Transfer și Acumulare al Creditelor (ECTS). Concret, aceasta înseamnă aplicarea normei stabilite în Ghidul utilizatorilor ECTS din 2015 care prevede că: „[t]oate creditele dobândite în cursul unei perioade de studiu în străinătate sau în cadrul mobilității virtuale – astfel cum au fost stabilite de comun acord în contractul de studii și confirmate de foaia matricolă – ar trebui transferate fără întârziere și luate în calcul în vederea eliberării diplomei studentului fără ca acesta să trebuiască să desfășoare activități suplimentare sau să facă obiectul unei evaluări.”La nivelul ciclului secundar superior, dreptul de a beneficia de recunoașterea în țara de origine a rezultatelor învățării obținute într-o perioadă de învățare petrecută în străinătate într-un stat membru, cu condiția ca rezultatele învățării să fie, în linii mari, conforme cu cele din programa școlară națională a țării de origine. Aceasta nu aduce atingere dreptului unei instituții de învățământ și formare de a stabili cerințe specifice înaintea unei perioade de mobilitate în scopul învățării sau de a verifica îndeplinirea respectivelor cerințe la întoarcerea dintr-o perioadă de mobilitate în scopul învățării.

Blockchain: o modalitate de a permite înregistrarea și partajarea informațiilor de către o comunitate. Fiecare membru al comunității respective își păstrează propriul exemplar al informațiilor în cauză. Informațiile introduse sunt permanente, transparente și pot fi căutate. Fiecare actualizare constituie un nou „bloc” (block), care se adaugă la capătul unui „lanț” (chain).

Supliment la certificatul profesional: un document anexat unui certificat de educație și de formare profesională sau unui certificat profesional eliberat de către autoritățile sau organismele competente, astfel încât persoanelor terțe – în special celor din alte țări – să le fie mai ușor să înțeleagă rezultatele învățării dobândite de titularul calificării, precum și natura, nivelul, contextul, conținutul și statutul educației și formării absolvite și ale aptitudinilor dobândite.

Catalog de cursuri: potrivit definiției din Ghidul utilizatorilor ECTS (2015)„[c]atalogul de cursuri include informații detaliate, ușor de utilizat și actualizate despre mediul de învățare al instituției (informații generale privind instituția, resursele și serviciile acesteia, precum și informații academice cu privire la programele și la componentele educaționale individuale propuse de instituția respectivă), care ar trebui să fie puse la dispoziția studenților înainte de admitere și pe întreaga durată a studiilor, pentru a-i ajuta să facă alegerile corecte și să își utilizeze cât mai eficient timpul. Catalogul de cursuri ar trebui să fie publicat pe site-ul instituției și să indice titlurile cursurilor/materiilor în limba națională (sau regională, dacă este cazul) și în limba engleză, astfel încât toate părțile interesate să îl poată accesa cu ușurință. Instituția este liberă să decidă atât formatul catalogului, cât și ordonarea informațiilor. Catalogul de studii ar trebui publicat cu suficient timp înainte pentru ca potențialii studenți să se poată decide asupra opțiunilor lor”.

Autoritatea competentă: o persoană fizică sau o organizație care este învestită în mod oficial cu, sau căreia i se deleagă în mod oficial, autoritatea, capacitatea sau competența de a îndeplini o anumită funcție.

Evaluator de atestări: o persoană care evaluează calificările sau ia decizii cu privire la recunoașterea acestora.

Supliment la diplomă: un document anexat unei diplome de învățământ superior eliberat de către autoritățile sau organismele competente, astfel încât persoanelor terțe – în special celor din alte țări – să le fie mai ușor să înțeleagă rezultatele învățării dobândite de titularul calificării, precum și natura, nivelul, contextul, conținutul și statutul educației și formării absolvite și ale aptitudinilor dobândite;

Abordarea europeană privind asigurarea calității programelor comune: aprobată de miniștrii educației din Spațiul european al învățământului superior în 2015, obiectivul său este de a îmbunătăți asigurarea calității programelor comune prin stabilirea de standarde și eliminarea barierelor din calea recunoașterii acestora.

Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională (ECVET): un cadru tehnic pentru transferul, recunoașterea și, dacă este cazul, acumularea rezultatelor învățării obținute de persoane în vederea obținerii unei calificări. Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională se bazează pe descrierea calificărilor în unități de rezultate ale învățării, pe procese de transfer, recunoaștere și acumulare, precum și pe o serie de documente complementare, precum memorandumuri de înțelegere și contracte de studii.

Sistemul European de Transfer și Acumulare al Creditelor (ECTS): descris în Ghidul utilizatorilor ECTS (2015) ca fiind „[un] sistem centrat pe cursant pentru acumularea și transferul creditelor, bazat pe principiul transparenței proceselor de învățare, predare și evaluare. Obiectivul său este de a facilita planificarea, elaborarea și evaluarea programelor de studii și a mobilității studenților, prin recunoașterea rezultatelor învățării, a calificărilor și a perioadelor de învățare”.

Cadrul calificărilor pentru Spațiul european al învățământului superior (EHEA QF): un cadru general pentru calificările din Spațiul european al învățământului superior, care este format din 48 de țări. Acesta cuprinde patru cicluri (studii cu ciclu scurt, studii de licență, de masterat și de doctorat), incluzând, în funcție de contextele naționale, calificări intermediare, descriptori generici pentru fiecare ciclu bazați pe rezultatele învățării și pe competențe, precum și intervale de credite pentru primul și al doilea ciclu.

Registrul European pentru Asigurarea Calității în Învățământul Superior (EQAR): un registru al agențiilor de asigurare a calității în care sunt înregistrate cele care au demonstrat că respectă în măsură substanțială un set comun de principii privind asigurarea calității în Europa. Aceste principii sunt stabilite în Standardele și orientările europene pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior (ESG).

Cadrul european de referință pentru asigurarea calității în educație și formare profesională (EQAVET): o comunitate de practici care reunește statele membre, partenerii sociali și Comisia Europeană în scopul dezvoltării și al îmbunătățirii asigurării calității în educația și formarea profesională.

Cadrul european al calificărilor (EQF): un instrument de transpunere care sprijină comunicarea și comparația între sistemele de calificări din Europa. Cele opt niveluri de referință comune europene ale acestuia sunt descrise în termeni de rezultate ale învățării: cunoștințe, competențe, responsabilitate și autonomie. Aceasta permite raportarea oricărui sistem sau cadru naționale de calificări și a oricărei calificări din Europa la nivelurile Cadrului european al calificărilor. Cursanții, absolvenții, prestatorii de servicii de educație și formare și angajatorii pot utiliza aceste niveluri pentru a înțelege și a compara calificările acordate în diferite țări și în diferite sisteme de educație și formare.

Contract de studii: în cadrul învățământului superior, definit în Ghidul utilizatorilor ECTS (2015) ca fiind „[un] contract formalizat între cele trei părți implicate în mobilitate – studentul, instituția de origine și instituția sau organizația/întreprinderea-gazdă – menit să faciliteze organizarea mobilității creditelor și recunoașterea acesteia. Contractul trebuie semnat de către cele trei părți înainte de începutul perioadei de mobilitate și are ca scop să îi confirme studentului faptul că îi vor fi recunoscute creditele pe care le dobândește cu succes în cursul perioadei de mobilitate”. În cadrul ciclului secundar superior de învățământ și formare, un contract între cele trei părți implicate în mobilitate – elevul/stagiarul sau familia acestuia, instituția de origine și instituția sau organizația/întreprinderea-gazdă – menit să faciliteze organizarea perioadei de învățare și recunoașterea acesteia. Toate cele trei părți semnatare ale contractului de învățare se angajează să respecte toate aranjamentele asupra cărora s-a convenit, asigurând astfel dobândirea de către elev/stagiar a recunoașterii pentru perioada de învățare sau rezultatele învățării fără alte cerințe suplimentare.

Rezultatele învățării: precizarea elementelor pe care cursantul le cunoaște, le înțelege și este capabil să le realizeze la finalul unui proces de învățare și care sunt definite în termeni de cunoștințe, competențe și aptitudini.

Cadru național al calificărilor: un instrument pentru clasificarea calificărilor în conformitate cu un set de criterii care corespund nivelurilor specifice de învățare atinse, al cărui scop este de a integra și de a coordona subsistemele naționale de calificări și de a îmbunătăți transparența, accesul, evoluția și calitatea calificărilor în raport cu piața muncii și cu societatea civilă.

Instituție de învățământ superior: orice tip de instituție de învățământ superior care, în conformitate cu dreptul sau cu practicile naționale, emite diplome recunoscute sau alte calificări recunoscute de nivel terțiar, indiferent de denumirea unei astfel de instituții, precum și orice alt tip de instituție de învățământ superior recunoscută de autoritățile naționale ca făcând parte din sistemul național de învățământ superior.

Calificare: un rezultat formal al unui proces de evaluare și validare, obținut în momentul în care o autoritate sau un organism competent stabilește că o persoană a dobândit rezultate ale învățării corespunzătoare unor anumite standarde.

Recunoașterea învățării anterioare: recunoașterea rezultatelor învățării obținute fie în cadrul învățământului și formării formale, fie în cadrul învățării non-formale sau informale înainte de solicitarea validării (1).

Standardele și orientările europene pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior (ESG): un set de standarde și orientări pentru asigurarea calității interne și externe în învățământul superior, elaborat în cadrul procesului Bologna. Acestea oferă orientări în domenii care sunt vitale pentru asigurarea cu succes a calității și a unor medii de învățare propice în învățământul superior. Standardele și orientările europene pentru asigurarea calității în Spațiul european al învățământului superior ar trebui luate în considerare într-un context mai larg, care include cadrele de calificări, Sistemul European de Transfer și Acumulare al Creditelor și suplimentul la diplomă, toate acestea contribuind la promovarea transparenței și a încrederii reciproce în cadrul Spațiului european al învățământului superior.

Foaia matricolă: definită în Ghidul utilizatorilor ECTS (2015) ca fiind „[o] evidență actualizată a progreselor înregistrate de studenți pe parcursul studiilor acestora: componentele educaționale pe care le-au parcurs, numărul de puncte pe care le-au obținut în Sistemul European de Transfer și Acumulare al Creditelor și notele pe care le-au primit. Acest document este esențial pentru înregistrarea progreselor și pentru recunoașterea rezultatelor învățării, inclusiv pentru mobilitatea studenților. Majoritatea instituțiilor produc foaia matricolă din baza lor de date instituțională.”

---

(1)  Recomandarea Consiliului din 20 decembrie 2012 privind validarea învățării non-formale și informale (JO C 398, 22.12.2012, p. 1).

---

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 10.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 444/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 444/9

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.8993 – Huaxin/Juniper/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2018/C 444/02)

La 16 octombrie 2018, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32018M8993. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32018M8993. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 10.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 444/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 444/9

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.9137 – Rehau/MB Barter & Trading)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2018/C 444/03)

La 27 noiembrie 2018, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba germană și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32018M9137. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32018M9137. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 10.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 444/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 444/10

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.9153 – Caisse des dépôts et consignations/Meridiam/FICA HPCI)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2018/C 444/04)

La 30 noiembrie 2018, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba franceză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32018M9153. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32018M9153. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

III Acte pregătitoare

Banca Centrală Europeană

| 10.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 444/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 444/11

---

AVIZUL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 9 noiembrie 2018

cu privire la o propunere de regulament privind instituirea unei Funcții europene de stabilizare a investițiilor

(CON/2018/51)

(2018/C 444/05)

Introducere și temei juridic

La 10 iulie 2018, Banca Centrală Europeană (BCE) a primit din partea Parlamentului European o solicitare de emitere a unui aviz cu privire la o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unei Funcții europene de stabilizare a investițiilor (1) (denumit în continuare „regulamentul propus”).

Competența BCE de a emite un aviz se întemeiază pe articolul 127 alineatul (4) și pe articolul 282 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, întrucât regulamentul propus, prin obiectivul acestuia de stabilizare macroeconomică, prezintă relevanță pentru obiectivul principal al Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) de menținere a stabilității prețurilor și, fără a aduce atingere obiectivului de menținere a stabilității prețurilor, pentru susținerea politicilor economice generale din Uniune, astfel cum se prevede la articolul 127 alineatul (1) și la articolul 282 alineatul (2) din tratat, precum și la articolul 2 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare „Statutul SEBC”). De asemenea, regulamentul propus conține dispoziții care au incidență asupra rolului BCE în calitate de agent fiscal pentru organismele publice, în conformitate cu articolul 21.2 din Statutul SEBC.

În conformitate cu articolul 17.5 prima teză din Regulamentul de procedură al Băncii Centrale Europene, Consiliul guvernatorilor adoptă prezentul aviz.

Observații generale

Instituirea Funcției europene de stabilizare a investițiilor (FESI) urmărește să protejeze investițiile publice naționale în prezența unor șocuri macroeconomice asimetrice majore în statele membre a căror monedă este euro și în statele membre din afara zonei euro care participă la mecanismul cursului de schimb (MCS II) (denumite în continuare în mod colectiv „state membre participante”) și să prevină riscul unor efecte negative (2). FESI ar urma să facă parte dintr-un pachet mai amplu de instrumente noi în vederea unei zone euro mai reziliente în cadrul Uniunii. Această reziliență ar contribui la aprofundarea uniunii economice și monetare (UEM). Regulamentul propus prevede că sprijinul în cadrul FESI va fi condiționat de conformitatea cu anumite decizii și recomandări ale cadrului de supraveghere fiscală și macroeconomică al Uniunii (3). În acest context, se subliniază că respectivul cadru fiscal al UE urmărește să asigure că statele membre pun în practică politici fiscale sănătoase și creează rezerve bugetare în perioadele economice favorabile (4).

Raportul celor cinci președinți din 22 iunie 2015 (5) a subliniat necesitatea finalizării arhitecturii economice și instituționale a UEM. Dată fiind experiența crizei economice și financiare, au fost susținute măsuri suplimentare de integrare, pentru a îmbunătăți reziliența statelor membre în fața unor recesiuni economice grave. Se aștepta ca statele membre să sprijine inițiative de sporire a rezilienței economiilor naționale și de completare a acestor eforturi cu măsuri suplimentare destinate să finalizeze uniunea fiscală și economică – în special crearea unei funcții comune de stabilizare macroeconomică. O astfel de funcție există în toate uniunile monetare, pentru a face față mai bine șocurilor economice care nu pot fi gestionate la nivel național. Dacă este concepută în mod corespunzător, o funcție comună de stabilizare macroeconomică ar crește reziliența economică a statelor membre participante individuale și a zonei euro în ansamblu, sprijinind astfel și politica monetară unică.

În acest context, BCE apreciază noul impuls dat discuției privind modalitatea de instituire a unei funcții comune de stabilizare macroeconomică pentru statele membre participante. La instituirea acestei funcții, este important să se asigure că aceasta oferă o stabilizare macroeconomică eficace, în special în prezența unor recesiuni profunde la nivelul zonei euro. În acest scop, o funcție de stabilizare fiscală ar trebui să aibă o dimensiune suficientă. În acest context, ar trebui menționat că propunerea FESI preconizează un pachet financiar cuprinzând împrumuturi reciproce (back-to-back) de până la 30 de miliarde EUR, reprezentând doar aproximativ 0,3 % din produsul intern brut (PIB) al zonei euro. O stabilizare eficace impune, de asemenea, ca sprijinul FESI să fie activat și pus în aplicare în timp util. Criteriile corespunzătoare de activare a sprijinului FESI ar trebui să distingă în mod eficace între evoluții ciclice și evoluții structurale. Factorul de activare al FESI preconizat este legat de șomajul mediu pe o perioadă de 60 de trimestre. Acest interval de timp îndelungat nu pare justificat, dat fiind că șomajul actual ar putea fi îndepărtat de media pe 60 de trimestre pentru țările care s-au confruntat cu o tendință puternică de creștere sau de scădere a șomajului în cei 15 ani anteriori. Factorul de activare al FESI preconizat nu ar ține seama în mod suficient, pe de o parte, de rigidități ale pieței muncii care nu au fost abordate prin reforme în anumite state membre sau, pe de altă parte, de reforme în vederea creșterii rezilienței adoptate în alte state membre. Este important ca sprijinul FESI să completeze stimulentele în favoarea unor politici fiscale și economice naționale sănătoase, în special în favoarea unor reforme destinate să abordeze provocări structurale naționale și să consolideze conformitatea cu cadrul de supraveghere fiscală și macroeconomică al Uniunii. Sprijinul FESI ar trebui legat de istoricul de conformitate deplină a statului membru participant cu cadrul de supraveghere fiscală și macroeconomică al Uniunii. În acest context, criteriile de eligibilitate preconizate par insuficiente – în special criteriul care impune absența unei decizii a Consiliului de constatare a faptului că nu s-a întreprins nicio acțiune eficientă pentru a corecta un deficit excesiv în temeiul articolului 126 alineatul (8) sau al articolului 126 alineatul (11) din tratat în cei doi ani anteriori solicitării sprijinului FESI (6). Acest criteriu de eligibilitate ar permite acordarea sprijinului FESI statelor membre care au putut evita neconformitatea cu Pactul de stabilitate și de creștere (PSC), în ciuda prezenței unor deficiențe persistente în ceea ce privește cerințele de ajustare structurală. Este important ca o posibilă funcție de stabilizare să ofere statelor membre stimulente privind crearea de rezerve bugetare în perioade economice prospere, care se pot diminua în timpul recesiunilor. În sfârșit, ar fi necesară mai multă claritate cu privire la interacțiunea dintre regulamentul propus și utilizarea flexibilității în cadrul PSC, în special în ceea ce privește dispozițiile așa-numitei „clauze privind investițiile” (7), care are un obiectiv similar FESI, și anume să mențină nivelul investițiilor în perioade economice dificile. În mod semnificativ, este necesară o dispoziție care să asigure că nivelul sprijinului FESI este proporțional cu nivelul necesar pentru a menține sustenabilitatea datoriei.

Observații specifice

1.   Utilizarea venitului monetar ca bază pentru calcularea contribuțiilor naționale la Fondul de sprijinire a stabilizării

Fondul de sprijinire a stabilizării ar fi finanțat aproape în întregime prin contribuții anuale ale statelor membre participante. Aceste contribuții ar fi calculate în conformitate cu un Acord privind transferul contribuțiilor la Fondul de sprijinire a stabilizării încheiat între statele membre participante (8) (denumit în continuare „proiectul de acord”). În conformitate cu proiectul de acord, contribuția anuală a fiecărui stat membru a cărui monedă este euro la Fondul de sprijinire a stabilizării ar fi echivalentă unui nivel de 6 procente din valoarea venitului monetar repartizat BCN a acestuia la sfârșitul exercițiului financiar precedent, în conformitate cu articolul 32 din Statutul SEBC. Contribuția anuală a statelor membre din afara zonei euro care participă la MCS II ar fi calculată utilizând o formulă care ține seama de venitul monetar total al Eurosistemului și care determină cota repartizată unui stat membru din afara zonei euro care participă la MCS II numai pe baza PIB, nu și a populației.

1.1.   Independență instituțională

Principiul independenței instituționale este menționat în mod expres la articolul 130 din tratat și la articolul 7 din Statutul SEBC. Aceste două articole interzic BCN din SEBC și membrilor organelor de decizie ale acestora să solicite sau să accepte instrucțiuni din partea instituțiilor, organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii, a guvernelor statelor membre sau a oricărui alt organism. În plus, instituțiile, organele, oficiile sau agențiile Uniunii, precum și guvernele statelor membre se angajează să respecte acest principiu și să nu încerce să influențeze membrii organelor de decizie ale BCN în îndeplinirea misiunilor acestora legate de SEBC (9). Deși proiectul de acord precizează că contribuțiile la Fondul de sprijinire a stabilizării sunt obligații de plată ale statelor membre participante, principiul independenței instituționale impune ca guvernele statelor membre să nu exercite presiuni asupra BCN respective ale acestora. În această privință, trimiterea din proiectul de acord la contribuția națională a unui stat membru ca fiind „echivalentă unui nivel de 6 procente din valoarea venitului monetar repartizat băncii centrale naționale a acestuia” arată că este doar o formulă utilizată pentru calcularea obligațiilor de plată ale unui stat membru participant. Aceasta reduce riscul unor posibile presiuni asupra organelor de decizie ale BCN în ceea ce privește procesele decizionale independente ale acestora referitoare la strategiile de investiții și de risc, precum și la repartizarea profiturilor. În sfârșit, BCE ar aprecia eliminarea sarcinii impuse acesteia prin regulamentul propus, potrivit căruia este obligată să comunice Comisiei, până la data de 30 aprilie a fiecărui an, valoarea venitului monetar repartizat BCN din Eurosistem, în conformitate cu articolul 32 din Statutul SEBC, în scopul calculării contribuțiilor statelor membre participante. Această eliminare ar evita orice risc de interferență cu independența instituțională a BCE. BCE este pregătită să coopereze cu Comisia în această privință, în conformitate cu considerentul 27 din regulamentul propus, care clarifică faptul că BCE ar trebui să comunice Comisiei valoarea venitului monetar la care au dreptul BCN din Eurosistem.

1.2.   Independență financiară

Principiul independenței financiare impune ca BCN să dispună de mijloace suficiente pentru a-și îndeplini misiunile legate de SEBC și misiunile naționale. Statele membre nu pot pune BCN într-o situație în care acestea nu dispun de resurse financiare suficiente pentru a-și îndeplini aceste misiuni (10). În regulamentul propus, contribuțiile naționale la Fondul de sprijinire a stabilizării menționate în proiectul de acord trebuie plătite de statele membre participante. Acestea nu reprezintă contribuții sau obligații ale BCN sau ale BCE. Prin urmare, regulamentul propus nu pare să afecteze capacitatea BCN de a dispune în mod autonom de suficiente resurse financiare pentru a-și îndeplini mandatul.

1.3.   Considerente suplimentare

| 1.3.1. | BCE înțelege că determinarea contribuțiilor naționale la Fondul de sprijinire a stabilizării este decuplată de orice venituri sau profituri efective ale băncilor centrale. Valoarea venitului monetar repartizat BCN poate fi considerată un parametru de calcul care se modifică anual. În consecință, valoarea de 6 procente indicată în proiectul de acord ca punct de referință pentru calcularea contribuțiilor naționale la Fondul de sprijinire a stabilizării ar trebui să se refere numai la valoarea finală a venitului monetar repartizat BCN. Acesta ar trebui să fie cazul chiar atunci când o pierdere înregistrată de BCE se acoperă, parțial sau total, din venitul monetar aferent exercițiului financiar respectiv, în conformitate cu articolul 33.2 din Statutul SEBC (11). |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | BCE observă că o corelare cu venitul monetar a contribuțiilor la Fondul de sprijinire a stabilizării ale statelor membre participante, prin aplicarea unui procentaj predeterminat, conduce automat la volatilitatea contribuțiilor statelor membre participante. Această volatilitate poate afecta transferul de noi resurse către Fondul de sprijinire a stabilizării. |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | Regulamentul propus utilizează venitul monetar anual al Eurosistemului ca bază pentru calcularea contribuțiilor anuale, atât ale statelor membre a căror monedă este euro, cât și ale statelor membre din afara zonei euro care participă la MCS II. În ceea ce privește statele membre a căror monedă este euro, venitul monetar este repartizat între BCN ale acestora în conformitate cu cotele acestora în grila de repartiție pentru capitalul BCE, care sunt ponderate în mod egal potrivit cotei fiecărui stat membru respectiv în cadrul populației și, respectiv, al PIB-ului Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 29 din Statutul SEBC. Totuși, contribuțiile la Fondul de sprijinire a stabilizării aferente statelor membre din afara zonei euro care participă la MCS II se calculează pe baza venitului monetar al Eurosistemului, care este dimensionat pentru fiecare stat membru numai în funcție de datele acestuia referitoare la PIB. Această discrepanță poate conduce la contribuții comparativ mai mari sau mai mici din partea statelor membre din afara zonei euro care participă la MCS II. |
| --- | --- |

1.3.3.

2.   Administrarea împrumuturilor

| 2.1. | BCE este pregătită să stabilească împreună cu Comisia dispozițiile necesare pentru administrarea împrumuturilor și să primească de la statul membru în cauză principalul și dobânda datorată aferente unui împrumut FESI într-un cont deschis la BCE, astfel cum preconizează regulamentul propus. În această privință, BCE observă că, în conformitate cu articolul 21.2 din Statutul SEBC, BCE poate acționa în calitate de agent fiscal pentru instituțiile Uniunii, în același mod ca pentru administrarea împrumuturilor împreună cu BCE în cadrul Mecanismului european de stabilizare financiară (12). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Orice sume FESI depuse în conturile speciale care urmează a fi deschise de statul membru în cauză la BCN a acestuia pentru gestionarea sprijinului FESI primit ar fi tratate în conformitate cu termenii stabiliți în actele juridice relevante, precum Orientarea BCE/2014/9 a Băncii Centrale Europene (13). |
| --- | --- |

2.2.

În cazul în care BCE recomandă modificarea regulamentului propus, propunerile de redactare specifice însoțite de o explicație în acest sens se regăsesc într-un document tehnic de lucru separat. Documentul tehnic de lucru este disponibil în limba engleză pe website-ul BCE.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 9 noiembrie 2018.

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2018) 387 final.

1

(2)  A se vedea expunerea de motive la regulamentul propus, p. 2.

2

(3)  Articolul 3 alineatul (1) din regulamentul propus.

3

(4)  A se vedea „Finalizarea uniunii economice și monetare a Europei”, Raport elaborat de Jean-Claude Juncker în strânsă colaborare cu Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem, Mario Draghi și Martin Schulz, 22 iunie 2015, p. 4, disponibil pe website-ul Comisiei, la adresa www.ec.europa.eu.

4

(5)  „Finalizarea uniunii economice și monetare a Europei”, Raport elaborat de Jean-Claude Juncker în strânsă colaborare cu Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem, Mario Draghi și Martin Schulz, 22 iunie 2015.

5

(6)  În această privință, ar trebui menționat că, potrivit articolului 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, atunci când un stat membru nu a răspuns recomandărilor pe care Consiliul i le-a adresat în contextul unei decizii anterioare a Consiliului potrivit căreia statul membru nu a îndeplinit cerințele criteriului deficitului din tratat, Consiliul trebuie să emită o decizie de constatare a faptului că nu s-a întreprins nicio acțiune eficientă.

6

(7)  „Clauza privind investițiile” este cuprinsă în articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (JO L 209, 2.8.1997, p. 1).

7

(8)  Proiectul de acord este disponibil la adresa https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/budget-may2018-contributions-stabilisation-fund_en.pdf

8

(9)  A se vedea Raportul de convergență al BCE, mai 2018, p. 21.

9

(10)  A se vedea Raportul de convergență al BCE, mai 2018, p. 25.

10

(11)  Articolul 33.2 din Statutul BCE prevede că, în cazul în care BCE înregistrează o pierdere, aceasta se acoperă din fondul general de rezervă al BCE și, dacă este necesar, după decizia Consiliului guvernatorilor, din venitul monetar aferent exercițiului financiar respectiv, proporțional cu și în limita sumelor alocate băncilor centrale naționale în conformitate cu articolul 32.5 din Statutul SEBC.

11

(12)  A se vedea articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului din 11 mai 2010 de instituire a unui mecanism european de stabilizare financiară (JO L 118, 12.5.2010, p. 1).

12

(13)  Orientarea BCE/2014/9 a Băncii Centrale Europene din 20 februarie 2014 privind operațiunile naționale de administrare a activelor și pasivelor de către băncile centrale naționale (JO L 159, 28.5.2014, p. 56).

13

---

| 10.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 444/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 444/15

---

AVIZUL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 20 noiembrie 2018

cu privire la o propunere de directivă privind administratorii de credite, cumpărătorii de credite și recuperarea garanțiilor reale

(CON/2018/54)

(2018/C 444/06)

Introducere și temei juridic

La 14 martie 2018, Comisia Europeană a adoptat o propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind administratorii de credite, cumpărătorii de credite și recuperarea garanțiilor reale (denumită în continuare „directiva propusă”) (1). Banca Centrală Europeană (BCE) consideră că directiva propusă intră în sfera sa de competență și a decis să își exercite dreptul de a prezenta un aviz prevăzut la articolul 127 alineatul (4) a doua teză și la articolul 282 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”).

Competența BCE de a emite un aviz se întemeiază pe articolul 25 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, potrivit căruia BCE poate să adopte avize în atenția Consiliului și a Comisiei cu privire la domeniul de aplicare și punerea în aplicare a legislației Uniunii privind stabilitatea sistemului financiar și la misiunile conferite BCE în conformitate cu articolul 127 alineatul (6) din tratat privind politicile în materie de supraveghere prudențială a instituțiilor de credit. În conformitate cu articolul 17.5 prima teză din Regulamentul de procedură al Băncii Centrale Europene, Consiliul guvernatorilor adoptă prezentul aviz.

1.   Observații generale

| 1.1. | BCE a susținut cu fermitate dezvoltarea piețelor secundare pentru active bancare, în special pentru credite neperformante (CN), astfel cum se reflectă în planul de acțiune al Consiliului Uniunii Europene pentru abordarea CN în Europa (2). În contextul stocurilor mari de CN care rămân în bilanțul anumitor instituții de credit europene și ca parte a unei soluții cuprinzătoare pentru rezoluția CN (3), dezvoltarea piețelor secundare poate contribui la reducerea CN. Privind în perspectivă, piețele secundare funcționale pot împiedica, de asemenea, acumularea de stocuri de CN în viitor (4). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | De asemenea, o piață secundară funcțională poate avea un efect pozitiv asupra stabilității financiare, în măsura în care ar putea facilita transferul riscurilor CN în afara bilanțurilor instituțiilor de credit. Prezența unor volume semnificative de CN în bilanțurile instituțiilor de credit le reduce capacitatea de a-și îndeplini funcția de furnizor de creditare către economia reală și afectează flexibilitatea operațională și profitabilitatea generală, care sunt esențiale pentru un sector bancar funcțional. Este esențial ca respectivul cadru juridic aplicabil piețelor secundare să permită transferul eficient de CN în afara bilanțurilor instituțiilor de credit (5). |
| --- | --- |

1.2.

2.   Observații specifice

2.1.   Cerințe de raportare

Directiva propusă instituie o serie de cerințe de raportare pentru administratorii de credite, cumpărătorii de credite și instituțiile de credit. De exemplu, un cumpărător de credite sau, după caz, reprezentantul acestuia trebuie să informeze autoritățile competente ale statului membru în care își are domiciliul sau în care este stabilit cumpărătorul de credite sau, după caz, reprezentantul acestuia în legătură cu intenția sa de a executa în mod direct un contract de credit (6). În plus, un cumpărător de credite sau, după caz, reprezentantul acestuia care transferă un contract de credit altui cumpărător de credite este obligat să informeze autoritățile competente cu privire la transfer, precum și cu privire la identitatea și adresa noului cumpărător de credite și, după caz, a reprezentantului acestuia (7). Legiuitorii Uniunii ar trebui să analizeze cu atenție dacă aceste cerințe de raportare vor împiedica funcționarea eficientă a pieței secundare pentru CN, întrucât o sarcină de raportare semnificativă ar putea descuraja noii participanți pe piață sau ar putea conduce la duplicarea datelor pentru autoritățile competente.

2.2.   Standarde tehnice aplicabile datelor privind creditele neperformante

Directiva propusă acordă Autorității Bancare Europene (ABE) un mandat privind elaborarea de proiecte de standarde tehnice de punere în aplicare care să specifice formatele care trebuie utilizate de creditorii care sunt instituții de credit pentru furnizarea de informații detaliate cu privire la expunerile din credite din portofoliul bancar cumpărătorilor de credite pentru efectuarea verificării, pentru îndeplinirea obligației de diligență financiară și pentru evaluarea contractului de credit (8).

În această privință, BCE observă că Regulamentul (UE) 2016/867 (9) oferă un nou set de date, cu informații detaliate referitoare la creditele bancare individuale din zona euro. Acest set de date urmărește să ofere date cu caracter granular cu un nivel ridicat de detaliu pentru toate statele membre din zona euro, care sunt pe deplin comparabile deoarece se bazează pe concepte și definiții armonizate. Având în vedere aceste noi evoluții în materie de reglementare, este important ca orice modele de date elaborate de ABE să ia în considerare colectarea datelor cu caracter granular cu privire la credite și la riscul de credit sau orice alte inițiative relevante, pentru a asigura că nu există o duplicare a eforturilor și pentru a minimiza cerințele de raportare pentru instituțiile de credit.

2.3.   Colectarea datelor de către autoritățile competente în contextul unui mecanism de executare extrajudiciară accelerată a garanțiilor reale

Directiva propusă impune autorităților competente care supraveghează instituțiile de credit să colecteze anual informații de la creditori cu privire la numărul contractelor de credit garantate care sunt executate prin mecanismul de executare extrajudiciară accelerată a garanțiilor reale și cu privire la termenele aplicabile acestei executări, inclusiv: (a) numărul de proceduri inițiate, în curs de desfășurare și finalizate, inclusiv privind bunuri mobile și imobile; (b) durata procedurilor, de la notificare și până la regularizare, clasificate în funcție de mijlocul de valorificare (vânzare publică, vânzare privată sau aproprierea activului); (c) costurile medii ale fiecărei proceduri, în EUR; și (d) ratele de regularizare. Statele membre ar fi obligate să centralizeze aceste date, să elaboreze statistici bazate pe datele agregate și să comunice aceste statistici Comisiei (10). Atunci când BCE este autoritatea competentă să supravegheze instituțiile de credit, temeiul juridic pentru misiunile BCE în materie de supraveghere prudențială este prevăzut la articolul 127 (6) din tratat, potrivit căruia Consiliul poate încredința BCE misiuni specifice privind politicile în domeniul supravegherii prudențiale a instituțiilor de credit. Întrucât colectarea acestor informații se referă la eficacitatea mecanismului de executare extrajudiciară accelerată a garanțiilor reale, nu la supravegherea prudențială a instituțiilor de credit, legiuitorii Uniunii ar trebui să clarifice că misiunea de a colecta aceste informații nu ar trebui conferită BCE.

În cazul în care BCE recomandă modificarea directivei propuse, propunerile de redactare specifice însoțite de o explicație în acest sens se regăsesc într-un document tehnic de lucru separat. Documentul tehnic de lucru este disponibil în limba engleză pe website-ul BCE.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 20 noiembrie 2018.

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2018) 135 final.

1

(2)  A se vedea comunicatul de presă al Consiliului din 11 iulie 2017 cu privire la „Concluziile Consiliului privind Planul de acțiune pentru abordarea creditelor neperformante în Europa”, disponibil pe website-ul Consiliului, la adresa http://www.consilium.europa.eu.

2

(3)  A se vedea, de exemplu, secțiunea B din Raportul BCE privind stabilitatea financiară din noiembrie 2016, disponibil pe website-ul BCE, la adresa https://www.ecb.europa.eu.

3

(4)  A se vedea punctul 2.2.1 din Avizul CON/2018/31. Toate avizele BCE se publică pe website-ul BCE.

4

(5)  A se vedea punctul 2.2.2 din Avizul CON/2018/31.

5

(6)  A se vedea articolul 18 alineatul (1) din directiva propusă.

6

(7)  A se vedea articolul 19 alineatul (1) din directiva propusă.

7

(8)  A se vedea articolul 14 alineatul (1) din directiva propusă.

8

(9)  Regulamentul (UE) 2016/867 al Băncii Centrale Europene din 18 mai 2016 privind colectarea datelor cu caracter granular cu privire la credite și la riscul de credit (BCE/2016/13) (JO L 144, 1.6.2016, p. 44).

9

(10)  A se vedea articolul 33 din directiva propusă.

10

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 10.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 444/17 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 444/17

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

7 decembrie 2018

(2018/C 444/07)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1371 |
| JPY | yen japonez | 128,36 |
| DKK | coroana daneză | 7,4641 |
| GBP | lira sterlină | 0,89085 |
| SEK | coroana suedeză | 10,2665 |
| CHF | franc elvețian | 1,1299 |
| ISK | coroana islandeză | 139,50 |
| NOK | coroana norvegiană | 9,6970 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,851 |
| HUF | forint maghiar | 323,50 |
| PLN | zlot polonez | 4,2895 |
| RON | leu românesc nou | 4,6485 |
| TRY | lira turcească | 6,0619 |
| AUD | dolar australian | 1,5766 |
| CAD | dolar canadian | 1,5230 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,8866 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6558 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5583 |
| KRW | won sud-coreean | 1 278,67 |
| ZAR | rand sud-african | 16,0673 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,8244 |
| HRK | kuna croată | 7,3913 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 454,01 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,7372 |
| PHP | peso Filipine | 60,059 |
| RUB | rubla rusească | 75,8850 |
| THB | baht thailandez | 37,359 |
| BRL | real brazilian | 4,4358 |
| MXN | peso mexican | 23,1435 |
| INR | rupie indiană | 80,5090 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1371

JPY

yen japonez

128,36

DKK

coroana daneză

7,4641

GBP

lira sterlină

0,89085

SEK

coroana suedeză

10,2665

CHF

franc elvețian

1,1299

ISK

coroana islandeză

139,50

NOK

coroana norvegiană

9,6970

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,851

HUF

forint maghiar

323,50

PLN

zlot polonez

4,2895

RON

leu românesc nou

4,6485

TRY

lira turcească

6,0619

AUD

dolar australian

1,5766

CAD

dolar canadian

1,5230

HKD

dolar Hong Kong

8,8866

NZD

dolar neozeelandez

1,6558

SGD

dolar Singapore

1,5583

KRW

won sud-coreean

1 278,67

ZAR

rand sud-african

16,0673

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,8244

HRK

kuna croată

7,3913

IDR

rupia indoneziană

16 454,01

MYR

ringgit Malaiezia

4,7372

PHP

peso Filipine

60,059

RUB

rubla rusească

75,8850

THB

baht thailandez

37,359

BRL

real brazilian

4,4358

MXN

peso mexican

23,1435

INR

rupie indiană

80,5090

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

Curtea de Conturi

| 10.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 444/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 444/18

---

Raportul special nr. 32/2018

„Fondul fiduciar de urgență al Uniunii Europene pentru Africa: un instrument flexibil, dar care nu este suficient de bine direcționat”

(2018/C 444/08)

Curtea de Conturi Europeană vă informează că s-a publicat Raportul special nr. 32/2018 intitulat „Fondul fiduciar de urgență al Uniunii Europene pentru Africa: un instrument flexibil, dar care nu este suficient de bine direcționat”.

Raportul poate fi consultat sau descărcat de pe site-ul Curții de Conturi Europene: http://eca.europa.eu

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

| 10.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 444/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 444/19

---

CERERE DE PROPUNERI 2019 – EAC/A05/2018

Corpul european de solidaritate

(2018/C 444/09)

1.   Introducere și obiective

Prezenta cerere de propuneri se bazează pe Regulamentul (UE) 2018/1475 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 octombrie 2018 de stabilire a cadrului juridic al Corpului european de solidaritate și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1288/2013, (UE) nr. 1293/2013 și a Deciziei nr. 1313/2013/UE, precum și pe Programul anual de lucru pentru 2019 al Corpului european de solidaritate. Corpul european de solidaritate vizează perioada 2018-2020. Obiectivele generale și specifice ale Corpului european de solidaritate sunt prevăzute la articolele 3 și 4 din regulament.

2.   Acțiuni

Prezenta cerere de propuneri vizează următoarele acțiuni ale Corpului european de solidaritate:

| — | Proiecte de voluntariat |
| --- | --- |

—

Proiecte de voluntariat

| — | Parteneriate de voluntariat (acorduri specifice pentru 2019 în cadrul ACP 2018-2020) (1) |
| --- | --- |

—

Parteneriate de voluntariat (acorduri specifice pentru 2019 în cadrul ACP 2018-2020) (1)

| — | Echipe de voluntariat în domenii cu prioritate ridicată |
| --- | --- |

—

Echipe de voluntariat în domenii cu prioritate ridicată

| — | Stagii și locuri de muncă |
| --- | --- |

—

Stagii și locuri de muncă

| — | Proiecte de solidaritate |
| --- | --- |

—

Proiecte de solidaritate

| — | Eticheta de calitate |
| --- | --- |

—

Eticheta de calitate

3.   Eligibilitate

Orice organism public sau privat poate solicita finanțare în cadrul Corpului european de solidaritate (2). În plus, grupurile de tineri înregistrate pe portalul Corpului european de solidaritate pot solicita finanțare pentru proiecte de solidaritate.

Corpul european de solidaritate este deschis participării următoarelor țări:

cele 28 de state membre ale Uniunii Europene pot participa pe deplin la toate acțiunile Corpului european de solidaritate.

În plus, anumite acțiuni ale Corpului european de solidaritate sunt deschise participării organizațiilor din:

| — | țările membre AELS/SEE: Islanda, Liechtenstein și Norvegia; |
| --- | --- |

—

țările membre AELS/SEE: Islanda, Liechtenstein și Norvegia;

| — | țările candidate pentru aderarea la UE: Turcia, Serbia și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei; |
| --- | --- |

—

țările candidate pentru aderarea la UE: Turcia, Serbia și fosta Republică iugoslavă a Macedoniei;

| — | țările partenere. |
| --- | --- |

—

țările partenere.

Pentru mai multe detalii privind modalitățile de participare, vă rugăm să consultați Ghidul Corpului european de solidaritate pentru 2019.

Pentru solicitanții din Regatul Unit: vă atragem atenția asupra faptului că criteriile de eligibilitate trebuie respectate pe întreaga durată a grantului. În cazul în care Regatul Unit se retrage din Uniunea Europeană în cursul perioadei grantului fără a încheia un acord cu UE care să asigure în special că solicitanții britanici continuă să fie eligibili, veți înceta să mai primiți finanțare din partea UE (continuând, atunci când este posibil, să participați la proiect) sau va trebui să părăsiți proiectul în temeiul dispozițiilor relevante privind încetarea din acordul de grant.

4.   Bugetul și durata proiectelor

Implementarea prezentei cereri de propuneri depinde de disponibilitatea creditelor prevăzute în proiectul de buget pentru 2019, după adoptarea bugetului pentru 2019 de către autoritatea bugetară sau, în cazul în care bugetul nu este adoptat, astfel cum se propune în sistemul doisprezecimilor provizorii.

Bugetul total alocat prezentei cereri de propuneri este estimat la 96 322 671 EUR și se bazează pe programul de lucru anual pentru 2019 al Corpului european de solidaritate.

Bugetul total alocat cererii de propuneri, precum și repartizarea sa sunt orientative și pot fi modificate sub rezerva unei modificări a programului de lucru anual pentru 2019 al Corpului european de solidaritate. Candidații potențiali sunt invitați să consulte periodic programul de lucru pentru 2019 al Corpului european de solidaritate și modificările acestuia, la adresa:

[https://ec.europa.eu/youth/annual-work-programmes_en] în ceea ce privește bugetul pentru fiecare acțiune care face obiectul cererii de propuneri.

Nivelul granturilor atribuite, precum și durata proiectelor variază în funcție de anumiți factori, cum ar fi tipul proiectului și numărul partenerilor implicați.

5.   Termenul de depunere a cererilor

Toate termenele de depunere a cererilor specificate mai jos se încheie la ora 12:00, ora Bruxelles-ului.

| Proiecte de voluntariat | 5 februarie 2019 |
| --- | --- |
| 30 aprilie 2019 |
| 1 octombrie 2019 |
| Parteneriate de voluntariat (acorduri specifice pentru 2019 în cadrul ACP 2018-2020) | 20 aprilie 2019 |
| Echipe de voluntariat în domenii cu prioritate ridicată | 28 septembrie 2019 |
| Stagii și locuri de muncă | 5 februarie 2019 |
| 30 aprilie 2019 |
| 1 octombrie 2019 |
| Proiecte de solidaritate | 5 februarie 2019 |
| 30 aprilie 2019 |
| 1 octombrie 2019 |

Proiecte de voluntariat

5 februarie 2019

30 aprilie 2019

1 octombrie 2019

Parteneriate de voluntariat (acorduri specifice pentru 2019 în cadrul ACP 2018-2020)

20 aprilie 2019

Echipe de voluntariat în domenii cu prioritate ridicată

28 septembrie 2019

Stagii și locuri de muncă

5 februarie 2019

30 aprilie 2019

1 octombrie 2019

Proiecte de solidaritate

5 februarie 2019

30 aprilie 2019

1 octombrie 2019

Cererile pentru Eticheta de calitate pot fi depuse permanent.

Pentru instrucțiuni detaliate privind depunerea cererilor, vă rugăm să consultați Ghidul Corpului european de solidaritate.

6.   Detalii complete

Condițiile detaliate ale prezentei cereri de propuneri, inclusiv prioritățile, pot fi consultate în Ghidul Corpului european de solidaritate pentru 2019, la următoarea adresă de internet:

https://ec.europa.eu/youth/solidarity-corps

Ghidul Corpului european de solidaritate pentru 2019 constituie parte integrantă din prezenta cerere de propuneri, iar condițiile de participare și finanțare exprimate în acesta se aplică în întregime prezentei cereri de propuneri.

---

(1)  Numai organizațiile participante care au semnat un acord-cadru de parteneriat pentru 2018-2020 sunt eligibile pentru a solicita finanțare în cadrul acestei acțiuni.

(2)  Fără a aduce atingere condițiilor de eligibilitate specifice aplicabile în cazul acțiunilor individuale vizate de prezenta cerere de propuneri.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 10.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 444/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 444/22

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.9173 – Astorg Asset Management/Montagu Private Equity/Nemera Capital)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2018/C 444/10)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Astorg Asset Management („Astorg”, Luxemburg); |
| --- | --- |

—

Astorg Asset Management („Astorg”, Luxemburg);

| — | Montagu Private Equity LLP („Montagu”, Franța); |
| --- | --- |

—

Montagu Private Equity LLP („Montagu”, Franța);

| — | Nemera Capital (împreună cu filialele sale, „Nemera Group”, Franța), în prezent controlată exclusiv de Montagu. |
| --- | --- |

—

Nemera Capital (împreună cu filialele sale, „Nemera Group”, Franța), în prezent controlată exclusiv de Montagu.

Astorg dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra Nemera Group. Ca urmare a tranzacției, Nemera Group va fi controlată în comun de întreprinderile Astorg și Montagu.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

—   în cazul întreprinderii Astorg: societate de investiții în societăți necotate;

—   în cazul întreprinderii Montagu: societate de investiții în societăți necotate;

—   în cazul întreprinderii Nemera Group: producător de dispozitive din plastic pentru livrarea de medicamente vândute industriei farmaceutice, industriei biotehnologice și industriei medicamentelor generice.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.9173 – Astorg Asset Management/Montagu Private Equity/Nemera Capital

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax: +32 22964301 |
| Adresă poștală: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax: +32 22964301

Adresă poștală:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

| 10.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 444/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 444/24

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.9085 – Dr. August Oetker/Coop-Gruppe/F & B – Food and Beverage Services)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2018/C 444/11)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Dr. August Oetker KG („Oetker-Gruppe”, Germania); |
| --- | --- |

—

Dr. August Oetker KG („Oetker-Gruppe”, Germania);

| — | Coop-Gruppe Genossenschaft („Coop-Gruppe”, Elveția), prin filiala sa indirectă, deținută integral, Transgourmet Deutschland GmbH & Co. OHG („Transgourmet”, Germania); |
| --- | --- |

—

Coop-Gruppe Genossenschaft („Coop-Gruppe”, Elveția), prin filiala sa indirectă, deținută integral, Transgourmet Deutschland GmbH & Co. OHG („Transgourmet”, Germania);

| — | F & B – Food and Beverage Services GmbH („F&B”, Germania), o filială deținută integral de Transgourmet. |
| --- | --- |

—

F & B – Food and Beverage Services GmbH („F&B”, Germania), o filială deținută integral de Transgourmet.

Oetker-Gruppe dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întregii întreprinderi F & B, prin intermediul filialei sale, Dr. August Oetker Finanzierungs- und Beteiligungs-GmbH (Germania).

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni în Transgourmet.

2.

| — | Oetker-Gruppe își desfășoară activitatea, prin intermediul filialelor sale, printre altele, în domeniul producției și al distribuției de bere, vin, vin spumant și băuturi nealcoolice; |
| --- | --- |

—

Oetker-Gruppe își desfășoară activitatea, prin intermediul filialelor sale, printre altele, în domeniul producției și al distribuției de bere, vin, vin spumant și băuturi nealcoolice;

| — | Coop-Gruppe este o societate care desfășoară activități comerciale cu amănuntul și cu ridicata; |
| --- | --- |

—

Coop-Gruppe este o societate care desfășoară activități comerciale cu amănuntul și cu ridicata;

| — | F & B, prin intermediul unei cote deținute în Team Beverage AG, își desfășoară activitatea în domeniul distribuției de băuturi. |
| --- | --- |

—

F & B, prin intermediul unei cote deținute în Team Beverage AG, își desfășoară activitatea în domeniul distribuției de băuturi.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.9085 – Dr. August Oetker/Coop-Gruppe/F & B – Food and Beverage Services

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin postă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

| Adresa de e-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Adresa poștală: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Adresa de e-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresa poștală:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---