# Službeni list C 367/10.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 367 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.10. listopada 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 367

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.10. listopada 2018.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | MIŠLJENJA |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 536. plenarno zasjedanje EGSO-a, 11.7.2018.–12.7.2018. |
| 2018/C 367/01 | Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora Učinci nove decentralizirane i digitalizirane strukture opskrbe energijom s nultom stopom emisija ugljika na radna mjesta i regionalna gospodarstva (samoinicijativno mišljenje) | 1 |
| 2018/C 367/02 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Uloga prometa u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja i posljedični utjecaj na donošenje politika EU-a (samoinicijativno mišljenje) | 9 |
| 2018/C 367/03 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Konceptima EU-a za upravljanje prijelazom na digitalno tržište rada – važan doprinos bijeloj knjizi o budućnosti rada (razmatračko mišljenje na zahtjev austrijskog predsjedništva) | 15 |
| 2018/C 367/04 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Položaj žena s invaliditetom(razmatračko mišljenje na zahtjev Europskog parlamenta) | 20 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

536. plenarno zasjedanje EGSO-a, 11.7.2018.–12.7.2018.

2018/C 367/01

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora Učinci nove decentralizirane i digitalizirane strukture opskrbe energijom s nultom stopom emisija ugljika na radna mjesta i regionalna gospodarstva (samoinicijativno mišljenje)

1

2018/C 367/02

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Uloga prometa u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja i posljedični utjecaj na donošenje politika EU-a (samoinicijativno mišljenje)

9

2018/C 367/03

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Konceptima EU-a za upravljanje prijelazom na digitalno tržište rada – važan doprinos bijeloj knjizi o budućnosti rada (razmatračko mišljenje na zahtjev austrijskog predsjedništva)

15

2018/C 367/04

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Položaj žena s invaliditetom(razmatračko mišljenje na zahtjev Europskog parlamenta)

(razmatračko mišljenje na zahtjev Europskog parlamenta)

20

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR |
| | 536. plenarno zasjedanje EGSO-a, 11.7.2018.–12.7.2018. |
| 2018/C 367/05 | Mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 924/2009 u pogledu određenih naknada za prekogranična plaćanja u Uniji i naknada za konverziju valute (COM(2018) 163 final – 2018/0076 (COD)) | 28 |
| 2018/C 367/06 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 168/2013 u pogledu primjene norme Euro 5 za homologaciju vozila na dva ili tri kotača i četverocikala (COM(2018) 137 final – 2018/0065 (COD)) | 32 |
| 2018/C 367/07 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva te izmjeni Priloga XVII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 98/2013 o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva (COM(2018) 209 final – 2018/0103 (COD)) | 35 |
| 2018/C 367/08 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 o Carinskom zakoniku Unije (COM(2018) 259 final – 2018/0123 (COD)) | 39 |
| 2018/C 367/09 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu minimalnog pokrića gubitka za neprihodujuće izloženosti (COM(2018) 134 final – 2018/0060 (COD)) i o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o pružateljima usluge servisiranja kredita, kupcima kredita i naplati kolaterala (COM(2018) 135 final – 2018/0063 (COD)) | 43 |
| 2018/C 367/10 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o pravu koje se primjenjuje na učinke vlasništva u transakcijama vrijednosnim papirima (COM(2018) 89 final), Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prekogranične distribucije fondova za zajednička ulaganja (COM(2018) 92 final – 2018/0041 (COD)), Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravu koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe (COM(2018) 96 final – 2018/0044 (COD)) i Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o olakšavanju prekogranične distribucije fondova za zajednička ulaganja i izmjeni uredaba (EU) br. 345/2013 i (EU) br. 346/2013 (COM(2018) 110 final – 2018/0045 (COD)) | 50 |
| 2018/C 367/11 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu izloženosti u obliku pokrivenih obveznica (COM(2018) 93 final – 2018/0042 (COD)) i Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izdavanju pokrivenih obveznica i javnom nadzoru pokrivenih obveznica i izmjeni Direktive 2009/65/EZ i Direktive 2014/59/EU (COM(2018) 94 final – 2018/0043 (COD)) | 56 |
| 2018/C 367/12 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Akcijski plan za financijske tehnologije: za konkurentniji i inovativniji europski financijski sektor (COM(2018) 109 final) | 61 |
| 2018/C 367/13 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/65/EU o tržištu financijskih instrumenata (COM(2018) 99 final – 2018/0047 (COD)) i o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskim pružateljima usluga skupnog financiranja za poduzeća (COM(2018) 113 final – 2018/0048 (COD)) | 65 |
| 2018/C 367/14 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Vijeća o utvrđivanju pravila o oporezivanju dobiti trgovačkih društava od znatne digitalne prisutnosti (COM(2018) 147 final – 2018/0072 (CNS)) i Prijedlogu direktive Vijeća o zajedničkom sustavu poreza na digitalne usluge kojim se oporezuju prihodi od pružanja određenih digitalnih usluga (COM(2018) 148 final – 2018/0073 (CNS)) | 73 |
| 2018/C 367/15 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o jačanju sigurnosti osobnih iskaznica građana Unije i boravišnih isprava koje se izdaju građanima Unije i članovima njihovih obitelji koji ostvaruju pravo na slobodno kretanje (COM(2018) 212 final – 2018/0104 (COD)) | 78 |
| 2018/C 367/16 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila kojima se olakšava uporaba financijskih i drugih informacija u svrhu sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona određenih kaznenih djela i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2000/642/PUP (COM(2018) 213 final – 2018/0105 (COD)) | 84 |
| 2018/C 367/17 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskom nalogu za dostavljanje i europskom nalogu za čuvanje elektroničkih dokaza u kaznenim stvarima (COM(2018) 225 final – 2018/0108(COD)) i o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju usklađenih pravila za imenovanje zakonskih zastupnika u svrhu prikupljanja dokaza u kaznenim postupcima (COM(2018) 226 final – 2018/0107(COD)) | 88 |
| 2018/C 367/18 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (preinaka) (COM(2018) 144 final – 2018/0070 (COD)) | 93 |
| 2018/C 367/19 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o okviru za praćenje kružnog gospodarstva (COM(2018) 29 final) | 97 |
| 2018/C 367/20 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi višegodišnjeg plana za ribarstvo koje iskorištava pridnene stokove u zapadnom Sredozemnome moru (COM(2018) 115 final – 2018/0050 (COD)) | 103 |
| 2018/C 367/21 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (preinaka) (COM(2017) 753 final – 2017/0332(COD)) | 107 |
| 2018/C 367/22 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju i funkcioniranju vršne domene.eu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 733/2002 i Uredbe Komisije (EZ) br. 874/2004 (COM(2018) 231 final – 2018/0110 (COD)) | 112 |
| 2018/C 367/23 | Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni direktiva 2006/112/EZ i 2008/118/EZ u pogledu uključivanja talijanske općine Campione d’Italia i talijanskih voda Luganskoga jezera u carinsko područje Unije i teritorijalno područje primjene Direktive 2008/118/EZ(COM(2018) 261 final – 2018/0124 (CNS)) | 117 |
| 2018/C 367/24 | Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u pogledu razdoblja primjene neobveznog mehanizma prijenosa porezne obveze u odnosu na isporuke određene robe i usluga podložnih prijevari te primjene mehanizma brze reakcije na prijevaru u vezi s PDV-om(COM(2018) 298 final – 2018/0150(CNS)) | 118 |
| 2018/C 367/25 | Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 110/2008 u pogledu nominalnih količina za stavljanje na tržište Unije jednom destiliranog shochua proizvedenog u kotlu za destilaciju i punjenog u boce u Japanu(COM(2018) 199 final – 2018/0097 COD) | 119 |
| 2018/C 367/26 | Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu jednakovrijednosti pregleda na terenu koji se provode u Brazilu nad sjemenskim usjevima krmnog bilja i sjemenskim usjevima žitarica i u pogledu jednakovrijednosti sjemena krmnog bilja i sjemena žitarica proizvedenog u Brazilu te u pogledu jednakovrijednosti pregleda na terenu koji se provode u Moldovi nad sjemenskim usjevima žitarica, sjemenskim usjevima povrća i sjemenskim usjevima uljarica i predivog bilja i u pogledu jednakovrijednosti sjemena žitarica, sjemena povrća i sjemena uljarica i predivog bilja proizvedenog u Moldovi(COM(2017) 643 final – 2017/0297 (COD)) | 120 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

536. plenarno zasjedanje EGSO-a, 11.7.2018.–12.7.2018.

2018/C 367/05

Mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 924/2009 u pogledu određenih naknada za prekogranična plaćanja u Uniji i naknada za konverziju valute (COM(2018) 163 final – 2018/0076 (COD))

(COM(2018) 163 final – 2018/0076 (COD))

28

2018/C 367/06

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 168/2013 u pogledu primjene norme Euro 5 za homologaciju vozila na dva ili tri kotača i četverocikala (COM(2018) 137 final – 2018/0065 (COD))

(COM(2018) 137 final – 2018/0065 (COD))

32

2018/C 367/07

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva te izmjeni Priloga XVII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 98/2013 o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva (COM(2018) 209 final – 2018/0103 (COD))

(COM(2018) 209 final – 2018/0103 (COD))

35

2018/C 367/08

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 o Carinskom zakoniku Unije (COM(2018) 259 final – 2018/0123 (COD))

(COM(2018) 259 final – 2018/0123 (COD))

39

2018/C 367/09

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu minimalnog pokrića gubitka za neprihodujuće izloženosti (COM(2018) 134 final – 2018/0060 (COD)) i o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o pružateljima usluge servisiranja kredita, kupcima kredita i naplati kolaterala (COM(2018) 135 final – 2018/0063 (COD))

(COM(2018) 134 final – 2018/0060 (COD))

(COM(2018) 135 final – 2018/0063 (COD))

43

2018/C 367/10

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o pravu koje se primjenjuje na učinke vlasništva u transakcijama vrijednosnim papirima (COM(2018) 89 final), Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prekogranične distribucije fondova za zajednička ulaganja (COM(2018) 92 final – 2018/0041 (COD)), Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravu koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe (COM(2018) 96 final – 2018/0044 (COD)) i Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o olakšavanju prekogranične distribucije fondova za zajednička ulaganja i izmjeni uredaba (EU) br. 345/2013 i (EU) br. 346/2013 (COM(2018) 110 final – 2018/0045 (COD))

(COM(2018) 89 final)

(COM(2018) 92 final – 2018/0041 (COD))

(COM(2018) 96 final – 2018/0044 (COD))

(COM(2018) 110 final – 2018/0045 (COD))

50

2018/C 367/11

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu izloženosti u obliku pokrivenih obveznica (COM(2018) 93 final – 2018/0042 (COD)) i Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izdavanju pokrivenih obveznica i javnom nadzoru pokrivenih obveznica i izmjeni Direktive 2009/65/EZ i Direktive 2014/59/EU (COM(2018) 94 final – 2018/0043 (COD))

(COM(2018) 93 final – 2018/0042 (COD))

(COM(2018) 94 final – 2018/0043 (COD))

56

2018/C 367/12

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Akcijski plan za financijske tehnologije: za konkurentniji i inovativniji europski financijski sektor (COM(2018) 109 final)

(COM(2018) 109 final)

61

2018/C 367/13

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/65/EU o tržištu financijskih instrumenata (COM(2018) 99 final – 2018/0047 (COD)) i o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskim pružateljima usluga skupnog financiranja za poduzeća (COM(2018) 113 final – 2018/0048 (COD))

(COM(2018) 99 final – 2018/0047 (COD))

(COM(2018) 113 final – 2018/0048 (COD))

65

2018/C 367/14

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Vijeća o utvrđivanju pravila o oporezivanju dobiti trgovačkih društava od znatne digitalne prisutnosti (COM(2018) 147 final – 2018/0072 (CNS)) i Prijedlogu direktive Vijeća o zajedničkom sustavu poreza na digitalne usluge kojim se oporezuju prihodi od pružanja određenih digitalnih usluga (COM(2018) 148 final – 2018/0073 (CNS))

(COM(2018) 147 final – 2018/0072 (CNS))

(COM(2018) 148 final – 2018/0073 (CNS))

73

2018/C 367/15

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o jačanju sigurnosti osobnih iskaznica građana Unije i boravišnih isprava koje se izdaju građanima Unije i članovima njihovih obitelji koji ostvaruju pravo na slobodno kretanje (COM(2018) 212 final – 2018/0104 (COD))

(COM(2018) 212 final – 2018/0104 (COD))

78

2018/C 367/16

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila kojima se olakšava uporaba financijskih i drugih informacija u svrhu sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona određenih kaznenih djela i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2000/642/PUP (COM(2018) 213 final – 2018/0105 (COD))

(COM(2018) 213 final – 2018/0105 (COD))

84

2018/C 367/17

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskom nalogu za dostavljanje i europskom nalogu za čuvanje elektroničkih dokaza u kaznenim stvarima (COM(2018) 225 final – 2018/0108(COD)) i o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju usklađenih pravila za imenovanje zakonskih zastupnika u svrhu prikupljanja dokaza u kaznenim postupcima (COM(2018) 226 final – 2018/0107(COD))

(COM(2018) 225 final – 2018/0108(COD))

(COM(2018) 226 final – 2018/0107(COD))

88

2018/C 367/18

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (preinaka) (COM(2018) 144 final – 2018/0070 (COD))

(COM(2018) 144 final – 2018/0070 (COD))

93

2018/C 367/19

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o okviru za praćenje kružnog gospodarstva (COM(2018) 29 final)

(COM(2018) 29 final)

97

2018/C 367/20

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi višegodišnjeg plana za ribarstvo koje iskorištava pridnene stokove u zapadnom Sredozemnome moru (COM(2018) 115 final – 2018/0050 (COD))

(COM(2018) 115 final – 2018/0050 (COD))

103

2018/C 367/21

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (preinaka) (COM(2017) 753 final – 2017/0332(COD))

(COM(2017) 753 final – 2017/0332(COD))

107

2018/C 367/22

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju i funkcioniranju vršne domene.eu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 733/2002 i Uredbe Komisije (EZ) br. 874/2004 (COM(2018) 231 final – 2018/0110 (COD))

(COM(2018) 231 final – 2018/0110 (COD))

112

2018/C 367/23

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni direktiva 2006/112/EZ i 2008/118/EZ u pogledu uključivanja talijanske općine Campione d’Italia i talijanskih voda Luganskoga jezera u carinsko područje Unije i teritorijalno područje primjene Direktive 2008/118/EZ(COM(2018) 261 final – 2018/0124 (CNS))

(COM(2018) 261 final – 2018/0124 (CNS))

117

2018/C 367/24

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u pogledu razdoblja primjene neobveznog mehanizma prijenosa porezne obveze u odnosu na isporuke određene robe i usluga podložnih prijevari te primjene mehanizma brze reakcije na prijevaru u vezi s PDV-om(COM(2018) 298 final – 2018/0150(CNS))

(COM(2018) 298 final – 2018/0150(CNS))

118

2018/C 367/25

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 110/2008 u pogledu nominalnih količina za stavljanje na tržište Unije jednom destiliranog shochua proizvedenog u kotlu za destilaciju i punjenog u boce u Japanu(COM(2018) 199 final – 2018/0097 COD)

shochua

(COM(2018) 199 final – 2018/0097 COD)

119

2018/C 367/26

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu jednakovrijednosti pregleda na terenu koji se provode u Brazilu nad sjemenskim usjevima krmnog bilja i sjemenskim usjevima žitarica i u pogledu jednakovrijednosti sjemena krmnog bilja i sjemena žitarica proizvedenog u Brazilu te u pogledu jednakovrijednosti pregleda na terenu koji se provode u Moldovi nad sjemenskim usjevima žitarica, sjemenskim usjevima povrća i sjemenskim usjevima uljarica i predivog bilja i u pogledu jednakovrijednosti sjemena žitarica, sjemena povrća i sjemena uljarica i predivog bilja proizvedenog u Moldovi(COM(2017) 643 final – 2017/0297 (COD))

(COM(2017) 643 final – 2017/0297 (COD))

120

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

536. plenarno zasjedanje EGSO-a, 11.7.2018.–12.7.2018.

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/1

---

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora „Učinci nove decentralizirane i digitalizirane strukture opskrbe energijom s nultom stopom emisija ugljika na radna mjesta i regionalna gospodarstva”

(samoinicijativno mišljenje)

(2018/C 367/01)

| Izvjestitelj: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Lutz RIBBE

| Odluka Plenarne skupštine: | 15.2.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 29. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 28.6.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 11.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 123/1/1 |

Odluka Plenarne skupštine:

15.2.2018.

Pravni temelj:

pravilo 29. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

28.6.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

11.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

123/1/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Prijelaz energetskog sustava na decentraliziranu i digitaliziranu opskrbu s nultom stopom emisija ugljika nudi brojne prilike, osobito za slabije razvijene i ruralne europske regije. Razvoj energije iz obnovljivih izvora može dovesti do znatnih pozitivnih učinaka na zapošljavanje i može se strukturirati tako da se postignu sasvim novi poticaji za regionalno gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Osobito postoji potencijal za međusobno osnaživanje pozitivnih učinaka europske energetske i kohezijske politike. Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) izražava žaljenje što Komisija i države članice još nisu u dovoljnoj mjeri prepoznale, a kamoli aktivirale taj potencijal. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ipak, otkako je preusmjerena, kohezijska politika pridonosi promicanju obnovljive energije i energetske učinkovitosti, što EGSO pozdravlja. Međutim, europskom energetskom politikom zasad se gotovo uopće ne podupire kohezijska politika. Zanemaruje se to da bi obnovljiva energija mogla znatno unaprijediti gospodarski razvoj upravo onih regija koje se nalaze u nepovoljnom položaju. Tako se gubi golem politički potencijal za regionalni rast. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kako bi se taj potencijal ostvario, potrebno je omogućiti regijama da razvojem obnovljive energije i povezane posebne mrežne infrastrukture stvore poticaje za rast regionalnog gospodarstva te širokim slojevima društva osiguraju udio u tom rastu, u čemu ih treba podupirati. Oblik sudjelovanja koji je osobito važan za regionalno stvaranje dodane vrijednosti čini jačanje uloge potrošača koji kao proizvođači-potrošači i zahvaljujući digitalizaciji preuzimaju sasvim novu odgovornost u energetici, postižu ekonomsko sudjelovanje i pristupom „borbe protiv klimatskih promjena odozdo” mogu podupirati veće političke ciljeve. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | U razvoju obnovljive energije važno je slijediti sveobuhvatan pristup regionalnom gospodarstvu. Time se podrazumijeva međusobno usklađivanje proizvodnje i uporabe obnovljive energije na terenu, i to u sektoru električne energije, toplinske energije i mobilnosti. Umjetna inteligencija i „pametne mreže” mogu dati važan doprinos u tom pogledu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | U kojoj će mjeri regije u tome uspjeti ovisi o odnosu regionalne potražnje energije i proizvodnje ili mogućnosti proizvodnje obnovljive energije na regionalnoj razini. EGSO preporučuje izradu analiza u okviru „regionalnih planova za energetsko kružno gospodarstvo”, koje omogućuju diferenciranu procjenu potencijala obnovljive energije u regionalnom gospodarstvu za svaku pojedinačnu regiju. U planovima je potrebno prikazati i učinke na politiku zapošljavanja u određenoj regiji. Naime, čak i ako se općenito može smatrati da se energetskom tranzicijom stvara više radnih mjesta u odnosu na sadašnji energetski sustav, bit će regija koje će od tog učinka imati više koristi od drugih. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Regionalni planovi za energetsko kružno gospodarstvo mogu biti temelj za strukturiran i diferenciran dijalog s ljudima na terenu, koji će biti važan za: a) očuvanje odnosno ostvarivanje prihvaćenosti obnovljive energije na lokalnoj razini i b) jačanje regionalnih gospodarskih središta. EGSO je iznenađen što su takve analize i planovi dosad provedeni samo u vrlo malom broju pojedinačnih slučajeva. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Sveobuhvatnim pristupom regionalnom gospodarstvu u svrhu razvoja obnovljive energije ne bi se ostvario samo važan doprinos europskoj kohezijskoj politici, nego tom pristupu u korist ide i niz razloga povezanih s energetskom politikom (smanjenje energetske ovisnosti i energetskog siromaštva, potpora povezivanju sektora, iskorištavanje inovacijskog potencijala digitalizacije, rasterećenje mreža). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | U tom kontekstu EGSO poziva Komisiju i države članice da pri razvoju obnovljive energije poduzmu potrebne korake za ostvarenje sveobuhvatnog energetskog pristupa, što obuhvaća: definiranje energetskih regija, potporu empirijskoj procjeni odnosa između regionalne potražnje energije i proizvodnje ili mogućnosti proizvodnje obnovljive energije na regionalnoj razini, ciljanu izgradnju i nadogradnju, poticaje za provedbu, npr. podupiranjem izgradnje infrastrukture u području obnovljive energije, otvaranje mreža te odgovarajuće utvrđivanje troškova mreže. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Kontekst

| 2.1. | Europska unija suočava se s dalekosežnim promjenama u opskrbi energijom i energetskoj politici. To se ne odnosi samo na proizvodnju (prelazak s fosilnih energenata s visokim razinama ugljika na razvoj obnovljive energije), nego će dovesti i do znatnih strukturnih promjena, u vezi s mjestom proizvodnje energije (prelazak s velikih centraliziranih elektrana na decentralizirane strukture) kao i u vezi sa strukturom dobavljača i potrošača (novi dionici i modeli potrošnje i raspodjele, među ostalim kao posljedica digitalizacije). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EGSO se u različitim mišljenjima već bavio pitanjem posljedica energetske tranzicije na regije koje će biti negativno pogođene, na primjer rudarske regije (1). U takvim je regijama već velik broj ljudi izgubilo radna mjesta, a teško će se izbjeći daljnji gubitci radnih mjesta. Tim je važnije rano prepoznavanje nadolazećih strukturnih promjena i potpora u smislu politika kako bi se gospodarske i socijalne posljedice ublažile i svele na najmanju moguću mjeru. U tom kontekstu EGSO pozdravlja prve inicijative Komisije (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Međutim, EGSO je uočio da se o pozitivnim promjenama, na primjer u smislu dodane vrijednosti i otvaranja radnih mjesta na regionalnoj razini, dosad raspravljalo samo na marginama. Točno je da se Komisija u uvodnim izjavama Direktive o energiji iz obnovljivih izvora (2009/28/EZ) u više navrata osvrće na značaj obnovljive energije za regionalni gospodarski razvoj, ali je EGSO u svojem ispitivanju došao do zaključka da a) gotovo da nema studija o mogućim posljedicama razvoja obnovljive energije za regionalno gospodarstvo i b) unutar Komisije, ali i država članica nema jasne strategije za stvarno ciljano povezivanje energetske politike i regionalnog razvoja. Stoga se ne može govoriti o vidljivoj političkoj strategiji cjelovitog iskorištavanja navedenog potencijala. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ipak u Europi već danas postoji velik broj pozitivnih pristupa odozdo prema gore kad je riječ o razvoju obnovljive energije na lokalnoj i regionalnoj razini. Nasumično odabran primjer jest Langres na istoku Francuske (10 000 stanovnika), gdje je izgrađena toplana koja upotrebljava drvnu masu i preko komunalne toplinske mreže duljine 5 km opskrbljuje 22 postrojenja za obradu tople vode, te neizravno i, među ostalim, hotel, vodeni park i dom za starije osobe; godišnja ušteda CO2 iznosi 3 400 tona. U slučaju brojnih takvih inicijativa vidljivo je da se tek vrlo rijetko sustavno ocjenjuju prema svojoj relevantnosti za regionalno gospodarstvo. U tom se smislu mora utvrditi znatan manjak statističkog znanja. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Međutim, u Feldheimu (kod Berlina) posljednjih dvadesetak godina lokalni se resursi dosljedno upotrebljavaju za lokalnu proizvodnju energije i opskrbu energijom, ali se i iscrpno opisuju učinci na regionalno gospodarstvo. Potražnja za električnom energijom u tom mjestu višestruko je pokrivena, dok je potražnja za toplinskom energijom u cijelosti pokrivena. Uz izravne prihode od prodaje energije značajne su i uštede u rashodima: cijena električne energije koju plaćaju ondašnji stanovnici iznosi samo 16,6 ct/kWh, što je tek malo više od 50 % prosječne cijene električne energije u Njemačkoj. U dosljednom upravljanju energetskim kružnim gospodarstvom lokalno je stanovništvo najsnažnije uključeno kao „pokretačka sila” (3). |
| --- | --- |

2.5.

EGSO pridaje veliku važnost utvrđivanju odnosa mogućih pozitivnih učinaka na regionalno gospodarstvo i navedenih negativnih popratnih pojava energetske transformacije u ukupnoj bilanci.

| 2.6. | Ovo samoinicijativno mišljenje trebalo bi pridonijeti konačnom pokretanju detaljne rasprave opisivanjem potencijala i primjernih pristupa te navođenjem nedostataka. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Važnost obnovljive energije za gospodarski i socijalni razvoj Europe i njezinih regija

| 3.1. | EU je najveći svjetski uvoznik energije; godišnje se uvozi 53 % naše potražnje za primarnom energijom u ukupnom iznosu od preko 400 milijardi EUR. Energetska ovisnost Unije ozbiljan je ekonomski i geopolitički problem. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ciljevi „europske energetske unije” jesu: a) povećanje energetske sigurnosti Europe smanjenjem uvoza energije, b) jačanje klimatske politike, c) otvaranje novih radnih mjesta. EGSO smatra da su ti europsko-makroekonomski ciljevi primjereni i na regionalnoj razini te se trebaju primjenjivati. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | U tom je kontekstu o promicanju obnovljive energije kao oblika „domaćih” izvora energije, koji su, za razliku od fosilnih izvora, dostupni u svim regijama Unije, potrebno raspravljati ne samo u okviru zaštite klime nego i kao o važnom cilju regionalnog gospodarstva: proizvodnja energije mogla bi i trebala poticati regionalna gospodarstva. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Što je veće ekonomsko sudjelovanje dionika u tom području, neovisno o tome je li riječ o građanima, regionalnim poduzećima ili samim općinama, to je veća razina nužne prihvaćenosti izgradnje infrastrukture u području obnovljive energije. Regionalna dodana vrijednost ostvarena s pomoću obnovljive energije povećava se aktivnijim uključivanjem regionalnih dionika. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Diferenciranim razmatranjem vrijednosnog lanca obnovljive energije objašnjava se kako takvo ekonomsko sudjelovanje može konkretno izgledati.






  — | Prvo je potrebno navesti stvarno ulaganje u postrojenja za proizvodnju obnovljive energije: sama postrojenja uglavnom se „uvoze” iz drugih regija. Isto vrijedi i za proces planiranja koji, osobito kad je riječ o većim projektima, često provode inženjerski ili razvojni uredi, koji ni sami često nemaju poslovni nastan u regiji; stoga je učinak na regionalno gospodarstvo ograničen. |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

Prvo je potrebno navesti stvarno ulaganje u postrojenja za proizvodnju obnovljive energije: sama postrojenja uglavnom se „uvoze” iz drugih regija. Isto vrijedi i za proces planiranja koji, osobito kad je riječ o većim projektima, često provode inženjerski ili razvojni uredi, koji ni sami često nemaju poslovni nastan u regiji; stoga je učinak na regionalno gospodarstvo ograničen.

| — | S druge strane, neposredna regionalna dodana vrijednost stvara se troškovima rada i održavanja postrojenja. No kod postrojenja za proizvodnju obnovljive energije ta su sredstva razmjerno mala. Kad je riječ, na primjer, o sustavima namijenjenima proizvodnji energije iz vjetra i fotonaponskim elektranama, pozitivan učinak imaju plaćanje zakupa vlasnicima lokalnih zemljišta te mogući porezni prihodi općina. |
| --- | --- |

—

S druge strane, neposredna regionalna dodana vrijednost stvara se troškovima rada i održavanja postrojenja. No kod postrojenja za proizvodnju obnovljive energije ta su sredstva razmjerno mala. Kad je riječ, na primjer, o sustavima namijenjenima proizvodnji energije iz vjetra i fotonaponskim elektranama, pozitivan učinak imaju plaćanje zakupa vlasnicima lokalnih zemljišta te mogući porezni prihodi općina.

| — | Stvarna gospodarska dobit koju ostvaruju postrojenja za proizvodnju obnovljive energije proizlazi iz uporabe odnosno prodaje dobivene energije. Posljedično, za regionalno gospodarstvo ključno je tko upravlja postrojenjima i tko može ostvariti dobit tim upravljanjem. |
| --- | --- |

—

Stvarna gospodarska dobit koju ostvaruju postrojenja za proizvodnju obnovljive energije proizlazi iz uporabe odnosno prodaje dobivene energije. Posljedično, za regionalno gospodarstvo ključno je tko upravlja postrojenjima i tko može ostvariti dobit tim upravljanjem.

| 3.6. | Jedan od oblika ekonomskog sudjelovanja jesu nova radna mjesta na regionalnoj razini, koja se mogu otvoriti u energetskom sektoru u okviru razvoja obnovljive energije. Brojne studije pokazale su da je neto učinak transformacije energetskog sustava na zapošljavanje nedvojbeno pozitivan, a najnovije istraživanje provedeno je za Nizozemsku (4). Potrebno je istaknuti da će prema toj studiji sve nizozemske pokrajine ostvariti koristi od tog pozitivnog učinka. |
| --- | --- |

3.6.

Kako bi se takvi pozitivni učinci mogli ostvariti u svim europskim regijama, potrebno je što ranije uložiti u odgovarajuće osposobljavanje ljudi.

| 3.7. | Jasno je da ti pozitivni učinci ne mogu u svim slučajevima u cijelosti nadomjestiti sve nedostatke strukturnih promjena, na primjer u rudarskim regijama. Međutim, prelazak na obnovljivu energiju nudi velike mogućnosti za pozitivan razvoj mnogih europskih regija koje danas u cijelosti uvoze energiju. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Drugi oblik regionalnog ekonomskog sudjelovanja jest izravno sudjelovanje u ulaganjima u postrojenja za proizvodnju obnovljive energije, a time i u upravljanje njima. Kapitalni troškovi čine najveći dio ukupnih troškova za postrojenja namijenjena proizvodnji obnovljive energije. Za regionalnu dodanu vrijednost tim je važnije da regionalni dionici mogu ulagati u postrojenja za proizvodnju obnovljive energije. Prema zaključcima studije provedene za njemačku saveznu zemlju Hessen, regionalna dodana vrijednost može biti i do osam puta veća ako se vjetroelektranom upravlja na regionalnoj razini (5). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | U nekim su europskim regijama kreatori politika prepoznali tu važnost i pokrenuli inicijative za jačanje regionalnog sudjelovanja u području obnovljive energije, primjerice: Community Empowerment Bill (Škotska), Lov om fremme af vedvarende energi (Danska), zakon o sudjelovanju građana i općina (u njemačkoj saveznoj zemlji Mecklenburg-Vorpommern) ili National Energy Independence Strategy u Litvi. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Treća mogućnost sudjelovanja jest ta da potrošači mogu izravno dobivati energiju koja se proizvodi u postrojenjima u njihovoj regiji, na primjer s pomoću takozvanih dugoročnih ugovora o kupnji električne energije (engl. power purchase agreements). Zahvaljujući digitalizaciji dugoročni ugovori o kupnji električne energije postat će dostupni i manjim potrošačima energije, a prema razvoju troškova, troškovi lokalno dobivene električne energije iz vjetra ili solarne energije sve će češće biti manji od veleprodajne cijene na tržištu. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Važan je još jedan mogući učinak. Ako regionalno energetsko kružno gospodarstvo uštedama odnosno prihodima koji proizlaze iz obnovljive energije osigurava novu dodanu vrijednost u određenoj regiji ili smanjuje odljev novca zbog uvoza energije, postaje dostupan kapital koji je moguće uložiti i u ostala gospodarska područja, pa i ona izvan energetskog sektora. Prema tome, ne treba promatrati samo „izravne” učinke na radna mjesta (kao što su poslovi u području obnovljive energije), nego i one „neizravne”, koji mogu proizići iz novih regionalnih financijskih tokova. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Obnovljiva energija kao regionalna politika – uzor iz Poljske (Podlasko vojvodstvo)

| 4.1. | Na primjeru Podlaskog vojvodstva u Poljskoj zorno se predočava kako se mogu primijeniti razmatranja iz poglavlja 3. Primjerom se jasno prikazuje kako se u slabije razvijenoj regiji razvojem obnovljive energije može voditi uspješna regionalna politika – i to čak i u slučaju nacionalnih planova koji nikako nisu optimalni. Međutim, preduvjet je sustavan pristup koji se opisuje u nastavku. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Regionalni parlament (sejmik) donio je 2012. plan regionalnog razvoja koji je služio kao temelj za provedbu operativnih programa za iskorištavanje europskih strukturnih fondova. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Podlasko vojvodstvo, koje se ubraja u strukturno i prihodovno najslabije regije u Europi, godišnje uvozi energiju u iznosu od otprilike 5,2 milijarde PLN (= 1,25 milijardi EUR). U tom vojvodstvu ne postoje vlastiti fosilni izvori energije. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | U razvojnoj strategiji navodi se planirana „revolucija” koja obuhvaća četiri cilja: 1. neovisnost o uvozu električne energije, 2. povećanje udjela obnovljive energije u potrošnji energije, 3. smanjenje emisija CO2 i 4. povećanje gospodarskog potencijala regije zamjenom uvezenih energenata (s visokom razinom ugljika) regionalnim (čistim) oblicima energije. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | U Podlaskom vojvodstvu prepoznato je da regionalna energetska politika može polučiti uspjeh samo ako se uzme u obzir i struktura dionika na energetskom tržištu. Cilj je da „građani i poduzetnici Podlaskog vojvodstva postanu vlasnici decentraliziranih izvora energije”. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Od kraja 2016. podlaska općina Turośń Kościelna za svoje je građane s pomoću sredstava iz EFRR-a organizirala kupnju 38 toplinskih crpki, 77 fotonaponskih i 270 solarno-termalnih sustava. Općina koordinira izračune, narudžbe i instalaciju te za svoje stanovnike obavlja sve pravne i tehničke radove. Do 85 % tih ulaganja subvencionirano je sredstvima iz strukturnih fondova EU-a. U budućnosti će oko 25 % svih kuća biti opremljeno suvremenim sustavima za proizvodnju obnovljive energije. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Uz postojeće mjerenje neto potrošnje malih fotonaponskih sustava (engl. net-metering), poljski građani proizvode vlastitu zelenu električnu energiju (uključujući sve dodatne troškove) za otprilike 0,18 PLN/kWh (otprilike 4,3 ct/kWh). Za usporedbu: mrežno napajanje (za električnu energiju dobivenu uglavnom iz ugljena) trenutačno stoji 0,65 PLN/kWh (= 15,5 ct/kWh). Iz toga proizlazi smanjenje troškova električne energije za otprilike 75 %, a regionalno gospodarstvo ostvaruje koristi od ušteđenih sredstava. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Ured maršala prihvatio je taj pristup i u 2017. omogućio slične projekte u još 62 općine. Sveukupno, podneseni su zahtjevi za otprilike 4 700 solarno-termalnih krovnih sustava i 2 250 fotonaponskih krovnih sustava s ukupnim kapacitetom nešto više od 7 mWp, provedba se očekuje 2018. godine. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | No već se razmišlja o daljnjim aktivnostima, npr. u smjeru elektromobilnosti. Od 5,2 milijarde PLN, koliko godišnje napusti Podlasko vojvodstvo radi uvoza energije, 1,5 milijardi PLN namijenjeno je samo uvozu benzinskog i dizelskog goriva za osobne automobile. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | U Podlaskom vojvodstvu o tome se razmišlja na sljedeći način: osobni automobili registrirani u regiji godišnje prijeđu otprilike 5,2 milijarde km. Kad bi sva vozila bila na električni pogon, pri potrošnji od 15 kWh/100 km bilo bi potrebno otprilike 800 000 MWh električne energije. Pri trenutačnim troškovima za mrežno napajanje od 0,63 PLN/kWh, za to bi bilo potrebno 500 milijuna PLN umjesto 1,5 milijardi PLN, koliko se troši na fosilna goriva koja se danas upotrebljavaju. Samo bi time 1 milijarda PLN ostala u regiji i ta bi sredstva mogla pridonijeti jačanju gospodarstva! |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | Potrebna količina električne energije mogla bi se proizvesti s pomoću 70 (regionalnih) vjetroelektrana. Godišnja količina električne energije iz takvog postrojenja dovoljna je za pogon otprilike 7 000 osobnih automobila, a jedan kWh stoji oko 6 do 7 ct. Kad bi 7 000 vozača automobila udruženo upravljalo takvim postrojenjem, troškovi rada e-vozila dodatno bi se mogli znatno smanjiti. No to bi se moralo omogućiti u pravnom i administrativnom pogledu, npr. otvaranjem mreža za distribuciju među partnerima. Digitalizacijom se takve mogućnosti stvaraju, dok ih politička stvarnost sprječava! |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.10. | U Podlaskom vojvodstvu razmatra se i zamjena ugljena u toplanama uporabom regionalno dobivene električne energije iz vjetra. Električna energija dobivena iz vjetra primjenjivala bi se u industrijskim toplinskim crpkama i akumulatorima topline. To se čini izrazito gospodarski isplativim. Ipak, razmatranja još nisu prešla fazu preliminarnog planiranja. Nije moguće pronaći financijska sredstva ni za studiju izvedivosti. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Više regionalne dodane vrijednosti s pomoću regionalnog iskorištavanja regionalno proizvedene obnovljive energije

| 5.1. | Primjer iz Podlaskog vojvodstva pokazuje da je važan učinak obnovljive energije moguće jačanje regionalne kupovne moći. Kako bi se taj učinak ostvario, važno je prvo procijeniti potencijal u okviru regionalnog energetskog kružnog gospodarstva, i to u području električne energije, toplinske energije i prometa. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Potencijal pristupa regionalnom gospodarstvu može se prikazati na primjeru solarne termalne energije. Regionalna dodana vrijednost koja proizlazi iz postavljanja i upravljanja zanemariva je, osobito jer ima i negativne učinke, na primjer u slučaju zamjene grijanja na ulje i posljedičnog pritiska na radna mjesta trgovaca loživim uljem. No solarna termalna energija zaista ima vrlo pozitivan učinak za potrošače. Što je veći udio solarne toplinske energije u ukupnoj potražnji za toplinskom energijom, to se više može odustati od uvoza energetskih sirovina kao što su ugljen, nafta ili prirodni plin, a taj uvoz predstavlja odljev kupovne moći iz regije u korist zemalja usmjerenih na izvoz ugljena, nafte i plina, odnosno multinacionalnih koncerna koji se bave mineralnim uljem i prirodnim plinom. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ukupno gledajući, u regionalnoj energetskoj bilanci potrebno je utvrditi u kojoj se mjeri regionalna potrošnja energije pokriva ili bi se mogla pokriti regionalno proizvedenom (i u određenim okolnostima privremeno pohranjenom) obnovljivom energijom. Bilanca mora obuhvaćati četiri aspekta:






  1. | potrebno je utvrditi potrebu za energijom koju određena regija ima u sektoru električne energije, toplinske energije i mobilnosti. Sektor toplinske energije i mobilnosti važno je uzeti u obzir iz dva razloga: s jedne strane, ta područja čine 75 % potrošnje energije. S druge strane, primjena toplinske energije i mobilnosti važna je opcija fleksibilnosti, koja je uglavnom dostupna samo na terenu. |
| --- | --- | --- |

5.3.

1.

potrebno je utvrditi potrebu za energijom koju određena regija ima u sektoru električne energije, toplinske energije i mobilnosti. Sektor toplinske energije i mobilnosti važno je uzeti u obzir iz dva razloga: s jedne strane, ta područja čine 75 % potrošnje energije. S druge strane, primjena toplinske energije i mobilnosti važna je opcija fleksibilnosti, koja je uglavnom dostupna samo na terenu.

| 2. | Potrebno je utvrditi potencijal za pokrivanje te potražnje obnovljivom energijom iz regije. Stoga je također potrebno odrediti u kojoj se mjeri tok kapitala zaista može preusmjeriti u korist regije. Kad je riječ o bioenergiji, najvažnije je podrijetlo biomase, a u slučaju svih tehnologija u području obnovljive energije najvažniji su podrijetlo postrojenja i poduzeća odgovorna za postavljanje i održavanje. Osim toga, na temelju strukture operatora i prema potrebi obujma potrošnje električne energije unutar određene regije potrebno je utvrditi zadržava li se dobit od upravljanja u regiji i podrazumijeva li se u tom smislu ekonomsko sudjelovanje regionalnih dionika. |
| --- | --- |

2.

Potrebno je utvrditi potencijal za pokrivanje te potražnje obnovljivom energijom iz regije. Stoga je također potrebno odrediti u kojoj se mjeri tok kapitala zaista može preusmjeriti u korist regije. Kad je riječ o bioenergiji, najvažnije je podrijetlo biomase, a u slučaju svih tehnologija u području obnovljive energije najvažniji su podrijetlo postrojenja i poduzeća odgovorna za postavljanje i održavanje. Osim toga, na temelju strukture operatora i prema potrebi obujma potrošnje električne energije unutar određene regije potrebno je utvrditi zadržava li se dobit od upravljanja u regiji i podrazumijeva li se u tom smislu ekonomsko sudjelovanje regionalnih dionika.

| 3. | Razlika među regionalnom potražnjom za energijom i udjelom u potražnji koji se može pokriti regionalnom obnovljivom energijom pokazuje koliko se energije mora uvoziti iz drugih regija (odljev kapitala iz regije). Ni u budućnosti se mnoge europske regije neće moći odreći uvoza energije jer bi to bilo neučinkovito, gospodarski neisplativo ili jer bi jednostavno bilo tehnički nemoguće pokriti cijelu regionalnu potražnju za energijom. |
| --- | --- |

3.

Razlika među regionalnom potražnjom za energijom i udjelom u potražnji koji se može pokriti regionalnom obnovljivom energijom pokazuje koliko se energije mora uvoziti iz drugih regija (odljev kapitala iz regije). Ni u budućnosti se mnoge europske regije neće moći odreći uvoza energije jer bi to bilo neučinkovito, gospodarski neisplativo ili jer bi jednostavno bilo tehnički nemoguće pokriti cijelu regionalnu potražnju za energijom.

| 4. | Ako se u regiji proizvodi više energije nego što se ondje potroši, potrebno je odrediti tko će sudjelovati u prihodima od prodaje električne energije. |
| --- | --- |

4.

Ako se u regiji proizvodi više energije nego što se ondje potroši, potrebno je odrediti tko će sudjelovati u prihodima od prodaje električne energije.

| 5.4. | Potrebno je izraditi bilancu regionalne proizvodnje i regionalne potrošnje energije za svaku europsku regiju, a da za to ne treba predvidjeti zakonsku obvezu. Naprotiv, svaka bi regija trebala imati vlastiti interes za dobrovoljnom izradom odgovarajućih bilanci. Potrebno je ispitati može li se za to upotrijebiti utvrđena kategorija regije razine NUTS 3. U nekim su slučajevima privlačne i prekogranične energetske regije, također u smislu ideje „Europa regija”. U tom bi smislu zadaću koordiniranja mogla preuzeti služba za informiranje o energetici, na čiju je uspostavu EGSO pozvao u svojem ranijem mišljenju (6). |
| --- | --- |

5.4.

6.   Energetski i regionalni potencijal uravnotežene ili pozitivne energetske bilance

| 6.1. | Poboljšanjem bilance za regionalno proizvedenu i korištenu obnovljivu energiju, kako je opisano u poglavlju 5., pridonijet će se smanjenju europske energetske ovisnosti. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Regionalna kohezija povećala bi se kad bi regionalni dionici mogli u većoj mjeri ekonomski sudjelovati u području obnovljive energije. Razlog tomu jest činjenica da regije sa slabijom strukturom često imaju najveći potencijal u pogledu površine za obnovljivu energiju i stoga je regionalno-ekonomski učinak obnovljive energije ondje najsnažniji. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Izrada posebnih regionalnih energetskih bilanci omogućila bi utvrđivanje značaja energetske tranzicije za pojedine regije. Rasprava o strukturnim promjenama u određenim regijama mogla bi se voditi na utemeljenoj osnovi. Odgovarajuće intervencije u području regionalne politike mogle bi se bolje razviti nego danas jer se razmjerno općenito govori o „rudarskim regijama” ili „energetskim otocima”. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Status izvoznika ili uvoznika energije određene regije te činjenica ima li ona uravnoteženu energetsku bilancu konkretno utječu na ljude koji ondje žive. O tome je potrebno voditi dijalog s regionalnim dionicima. Ne postoji savršeno rješenje koje bi jednako odgovaralo svim regijama. Umjesto toga potrebno je na regionalnoj osnovi dogovoriti pravednija rješenja, među ostalim u pogledu prostorne pravde (engl. spatial justice) odnosno pitanja za što se koja površina upotrebljava. Potrebno je da su predstavnici regionalne politike i uprave odgovarajuće kvalificirani. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Što je uspješnije pokrivanje regionalne energetske potrebe regionalnom obnovljivom energijom, to će potrošači koji žive i rade u regiji manje ovisiti o razvoju cijena na svjetskom tržištu, osobito cijena mineralnih goriva i prirodnog plina. To je najbolji preduvjet za smanjivanje energetskog siromaštva i ranjivosti krajnjih potrošača. Budući da su cijene energije sve važniji kriterij za odluke o ulaganjima, istodobno se može povećati atraktivnost lokalnih gospodarskih i industrijskih zona. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Predstojeća integracija sektora toplinske energije i mobilnosti u sustav električne energije mogla bi se ciljano potaknuti primjenom poticaja za regionalnu uporabu regionalno proizvedene obnovljive energije, a time i za jačanje tog sektora. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | U okviru digitalizacije energetskog sektora nude se znatne mogućnosti. I u tom bi smislu poticaji za poboljšanje regionalne uporabe regionalno proizvedene obnovljive energije mogli pridonijeti oslobađanju posebnog potencijala digitalizacije te tako potaknuti inovacije. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Cilj europske energetske unije jest osnažiti ulogu građana, odnosno potrošača energije u energetskoj tranziciji. Međutim, na nadregionalnim energetskim tržištima postoje znatne prepreke ulasku na tržište, a veliku ulogu ima ekonomija razmjera (7). Naposljetku, to je posljedica povijesnih monopolističkih tržišnih struktura. U regionalnim je razmjerima mnogo lakše ostvariti novu, aktivniju ulogu građana i potrošača, tj. u okviru regionalnog energetskog kružnog gospodarstva. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Kad bi se obnovljiva energija proizvedena na regionalnoj razini više upotrebljavala na toj razini, došlo bi do rasterećenja mreža te bi se u određenim okolnostima smanjila potreba za masovnim razvojem europskih mreža za prijenos električne energije (usp. i uvodnu izjavu 52. Prijedloga direktive o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (COM(2016) 767 final)). |
| --- | --- |

6.9.

7.   Zahtjevi u vezi s regionalnim energetskim kružnim gospodarstvom

| 7.1. | EGSO poziva institucije EU-a da kao cilj europske energetske politike kao i kohezijske politike odrede regionalnu uporabu regionalno proizvedene obnovljive energije te da kao mjerilo uspjeha primijene bilancu regionalne potrebe za energijom i regionalne proizvodnje obnovljive energije. To podrazumijeva, s jedne strane, da se pri daljnjem oblikovanju promicanja obnovljive energije uzmu u obzir posebne značajke energije zajednice i ostalih regionalnih dionika koji ne ostvaruju koristi od ekonomije razmjera (8). Osobito je važan cilj uklanjanja prepreka za pristup tržištu kojima se narušavaju tržišne prilike malih (regionalnih) aktera. Koristan je i europski program osposobljavanja regionalnih dionika kao i pojačana razmjena najboljih praksi. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Preduvjet za to jest strateška odluka o usmjeravanju energetske politike prema decentralizaciji. U tom pogledu u paketu „Čista energija za sve Europljane” još postoji previše proturječnosti između decentralizirane i izričito centralizirane energetske politike. Poželjno bi bilo kad bi europske regije i općine dobile ovlast izravno regulirati sudjelovanje regionalnih dionika u uporabi regionalne obnovljive energije. To bi također bilo u skladu s tradicijom mnogih europskih država članica u pogledu usluga od općeg interesa. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EGSO poziva Komisiju da izradi koncept u kojemu navodi koje će mjere u okviru kombinacije energetske politike na europskoj, nacionalnoj i podnacionalnoj razini pomoći u promicanju regionalne energije. To može obuhvaćati i odgovarajuću verziju zakona o javnim pozivima za dostavljanje ponuda i javnoj nabavi. Usto, potrebno je razviti metode s pomoću kojih bi regije mogle izraditi vlastitu energetsku bilancu. Poželjna bi bila internetska aplikacija za regionalne političare i dionike, u okviru koje bi bili dostupni barem približni rezultati. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Restrukturiranje mrežnih pristojbi, a možda i ostalih davanja i poreza, moglo bi pomoći pri postizanju opisanih učinaka razvoja obnovljive energije na regionalno gospodarstvo. Cijena izvoza i prije svega uvoza energije trebala bi biti takva da se uzimaju u obzir barem troškovi prijevoza. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Diferencirano povećanje mrežnih pristojbi, odnosno utvrđivanje troškova transakcije u trgovini električnom energijom prema tome koliko se razina mreže upotrebljava za provođenje transakcije, zajedno s većom pokrivenošću regionalnih energetskih potreba s pomoću regionalno proizvedene obnovljive energije, olakšava tržišno usmjereno utvrđivanje stvarnih potreba za razvojem mreža. Međutim, važno će biti dobro umrežavanje energetskih regija Europe. No to ne znači da je obvezno i u svakom slučaju potrebno dati prednost razvoju mreža. Danas se to još čini prečesto i bez ekonomske opravdanosti (9). |
| --- | --- |

7.5.

Bruxelles, 11. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL C 303, 19.8.2016., str. 1.

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/news/no-region-left-behind-launch-platform-coal-regions-transition-2017-dec-08_en.

2

(3)  Za daljnje pojedinosti vidjeti prezentaciju studije slučaja tijekom savjetovanja EGSO-a „Energetska tranzicija u europskim regijama – procjena učinka prijelaza na inteligentnu opskrbu energijom s niskim stopama emisija ugljika na regionalno gospodarstvo” održanog 31. svibnja 2018. https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/presentations/presentation-michael-knape.

3

(4)  Weterings, A. et al. (2018.): Effecten van de energietransitie op de regionale arbeidsmarkt – een quickscan, PBL, Den Haag, str. 36.

4

Effecten van de energietransitie op de regionale arbeidsmarkt – een quickscan

(5)  Institut za decentralizirane tehnologije (2016.). Regionalna dodana vrijednost u sektoru energije vjetra na primjeru sjevernog Hessena.

5

(6)  SL C 262, 25.7.2018., str. 86.

6

(7)  SL C 288, 31.8.2017., str. 91.

7

(8)  SL C 246, 28.7.2017., str. 55.

8

(9)  Usp. Peter, F.; Grimm, V. i Zöttl, G. (2016.). Dezentralität und zellulare Optimierung – Auswirkungen auf den Netzausbaubedarf („Decentralizacija i celularna optimizacija – utjecaj na potrebe za razvojem mreža”). https://www.fau.de/files/2016/10/Energiestudie_Studie.pdf.

9

Dezentralität und zellulare Optimierung – Auswirkungen auf den Netzausbaubedarf

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/9

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Uloga prometa u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja i posljedični utjecaj na donošenje politika EU-a”

(samoinicijativno mišljenje)

(2018/C 367/02)

| Izvjestiteljica: | Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA

| Odluka Plenarne skupštine: | 15.2.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 29. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 28.6.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 11.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 136/0/3 |

Odluka Plenarne skupštine:

15.2.2018.

Pravni temelj:

pravilo 29. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

28.6.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

11.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

136/0/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Promet je ključan za ostvarivanje nekoliko ciljeva održivog razvoja i značajno pridonosi ciljevima održivog razvoja u smislu gospodarskog razvoja, industrije, malih i srednjih poduzeća te trgovine i ulaganja, a time i postizanju ciljeva održivog razvoja usmjerenih na promicanje zapošljavanja i dobrobiti te smanjenje nejednakosti i isključenosti. Istodobno, u sektoru prometa postoje mnogi izazovi u vezi s ciljevima održivog razvoja, kao što su potreba za smanjenjem utjecaja na klimu i okoliš, poboljšanjem prometnih sustava i sigurnosti prometa te prevladavanjem bojazni u vezi s radnim mjestima i pristojnim radom. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO poziva Komisiju da pripremi novi, integrirani okvir politike za sljedeću generaciju prometne politike u svrhu postavljanja temelja za unapređenje prometa i mobilnosti, uz istodobno ostvarivanje socijalnih i okolišnih ciljeva. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | U tu je svrhu donošenjem politika EU-a potrebno osigurati povoljne uvjete kako bi promet zadovoljio potrebe građana i poduzeća na području mobilnosti. Zbog toga su, u skladu s ciljevima održivog razvoja, potrebna znatna ulaganja u odgovarajuću infrastrukturu, inovacije i dobro funkcioniranje prometnih sustava, uključujući javni prijevoz. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Napore je potrebno uložiti i u ispunjavanje ciljeva održivog razvoja koji se odnose na socijalne aspekte prometa, kao što su promicanje pune i produktivne zaposlenosti, pristojnog rada i razvoja vještina, kao i ostvarivanje rodne ravnopravnosti te posvećivanje posebne pozornosti potrebama osoba u ugroženom položaju poput djece, osoba s invaliditetom i osoba starije životne dobi. Socijalni dijalog trebao bi imati ključnu ulogu u odgovarajućem upravljanju strukturnim promjenama. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Cilj koji se odnosi na klimatske promjene predstavlja iznimno velik izazov za promet te je za njegovo postizanje potreban intenzivan razvoj prometnih sustava, uvođenje širokog spektra mjera dekarbonizacije te primjena novih i inovativnih pristupa mobilnosti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Digitalizacija i robotizacija neki su od megatrendova kojima se utječe na razvoj prometa te na odgovarajući način treba upravljati prilikama i izazovima koji se pojavljuju u vezi s njima. Digitalizacija pridonosi održivom prometu učinkovitijom logistikom, pružanjem boljih prometnih informacija putnicima i unapređenjem sigurnosti prometa. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Budući da je promet važan za društvo u cjelini, ključno je da u pripremi i provedbi prometne politike sudjeluje i civilno društvo. Iako je uloga javnog sektora od ključne važnosti, potrebno je i olakšati mjere „odozdo prema gore” i partnerstva kako bi se iznašla najbolja moguća rješenja za promet. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Nadalje, EGSO poziva Komisiju da sa stajališta prometa ocijeni pokazatelje ciljeva održivog razvoja i potakne razvoj pokazatelja koji su relevantni, daju realističnu i informativnu sliku kretanja te su u skladu s integriranim pristupom. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Kontekst

| 2.1. | Ciljevima održivog razvoja Programa Ujedinjenih naroda do 2030. uvelike su obuhvaćeni različiti aspekti gospodarskih, socijalnih i okolišnih izazova skojima se suočavamo na globalnoj razini. Nijedan od ciljeva održivog razvoja nije posebno usmjeren na promet i mobilnost, iako je promet implicitno povezan s nekoliko ciljeva. Osim toga, neki od 169 podciljeva kojima se nadopunjuju ciljevi održivog razvoja izravno su povezani s prometom, osobito u pogledu infrastrukture, lokalnih prometnih sustava i sigurnosti na cestama. U skladu s time, tri od 232 pokazatelja koji se koriste za praćenje napretka povezana su s prometom te se njima mjeri obujam prometa, pristup javnom prijevozu i broj smrtno stradalih u cestovnom prometu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Uloga prometa raznolika je kad je riječ o ciljevima održivog razvoja. Ciljevi održivog razvoja predstavljaju prilike i izazove za promet, čija je, pak, uloga omogućiti i prilagoditi njihovu provedbu. „Promet” se odnosi na prijevoz robe i putnika, uključujući sve vrste prijevoza. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Svrha je ovog samoinicijativnog mišljenja:






  — | utvrditi kako se prometom pridonosi ostvarenju ciljeva održivog razvoja, kao i način na koji ciljevi održivog razvoja mogu oblikovati promet ili na njega pozitivno utjecati, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

utvrditi kako se prometom pridonosi ostvarenju ciljeva održivog razvoja, kao i način na koji ciljevi održivog razvoja mogu oblikovati promet ili na njega pozitivno utjecati,

| — | ispitati moguće posljedice povezivanja prometa s ciljevima održivog razvoja u kontekstu prometnih politika EU-a na domaćoj i globalnoj razini, |
| --- | --- |

—

ispitati moguće posljedice povezivanja prometa s ciljevima održivog razvoja u kontekstu prometnih politika EU-a na domaćoj i globalnoj razini,

| — | iznijeti stajališta i prijedloge EGSO-a o tome kako bi se ta povezivanja trebala uzeti u obzir u politikama EU-a i donošenju politika radi pravilnog iskorištavanja mogućnosti i upravljanja rizicima.
  Uloga prometa u omogućavanju ostvarivanja ciljeva održivog razvoja analizira se u poglavljima 3. i 4. U poglavlju 5. razmatra se na koji način ciljevi održivog razvoja pogoduju prometu jačanjem njegovih temelja. U poglavljima 6. i 7. analiziraju se izazovi i očekivanja koje ciljevi održivog razvoja postavljaju u sektoru prometa. Na temelju te analize u poglavlju 8. ukratko se iznose zaključci u vidu posljedica i preporuka za oblikovanje politika. |
| --- | --- |

—

iznijeti stajališta i prijedloge EGSO-a o tome kako bi se ta povezivanja trebala uzeti u obzir u politikama EU-a i donošenju politika radi pravilnog iskorištavanja mogućnosti i upravljanja rizicima.

Uloga prometa u omogućavanju ostvarivanja ciljeva održivog razvoja analizira se u poglavljima 3. i 4. U poglavlju 5. razmatra se na koji način ciljevi održivog razvoja pogoduju prometu jačanjem njegovih temelja. U poglavljima 6. i 7. analiziraju se izazovi i očekivanja koje ciljevi održivog razvoja postavljaju u sektoru prometa. Na temelju te analize u poglavlju 8. ukratko se iznose zaključci u vidu posljedica i preporuka za oblikovanje politika.

3.   Promet i ciljevi održivog razvoja: omogućivanje gospodarskog razvoja i zapošljavanja

| 3.1. | Promet je jedan od glavnih pokretača gospodarskog razvoja u EU-u i na globalnoj razini te stoga zaslužuje središnje mjesto u programu EU-a. Promet ima ključnu ulogu u postizanju cilja br. 8, usmjerenog na kontinuiran, uključiv i održiv gospodarski rast, punu i produktivnu zaposlenost te pristojan rad za sve. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Premda se digitalizacija širi u sva područja gospodarstva i društva, njome se ne obustavljaju materijalna proizvodnja i potrošnja. Logistikom se objedinjuju različiti dijelovi lanaca opskrbe, obuhvaćajući prijevoz sirovina, posredničkih proizvoda i krajnjih proizvoda za kupce. Promet je stoga nužan za industriju, poljoprivredu i trgovinu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Promet kojim se na odgovarajući način upravlja može pridonijeti i ostvarivanju podcilja u okviru cilja br. 8 kojim se poziva na donošenje politika za promicanje održivog turizma radi otvaranja novih radnih mjesta i promicanja lokalne kulture i proizvoda. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Osim što pridonosi drugim djelatnostima, promet sam po sebi predstavlja važan poslovni sektor u kojem je zaposleno više milijuna osoba i koji daje velik doprinos gospodarstvu. Nadalje, promet omogućuje porast proizvodnih industrija, kao što su automobilska, željeznička, pomorska i zrakoplovna industrija. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ukratko, promet pridonosi ispunjenju podcilja u okviru cilja br. 9 kojim se poziva na znatan porast udjela tog sektora u zapošljavanju i BDP-u. Budući da je među poduzećima povezanima s prometom mnogo malih i srednjih poduzeća, prometom se ujedno pridonosi integraciji MSP-ova u vrijednosne lance i tržišta te poticanju njihova rasta, kao što se na to poziva u ciljevima br. 9 i 8. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | U skladu s tim, prometom se pridonosi stvaranju radnih mjesta u prometnim sektorima, kao što se na to poziva u cilju br. 8. Prometom se nadalje omogućava bolja zemljopisna usklađenost radnih mjesta i radne snage, a time i veća zaposlenost. Međutim, postoje i izazovi, kao što je tranzicija uzrokovana digitalizacijom i robotizacijom, za koju se predviđa da će dovesti do temeljitih promjena u pogledu radnih mjesta i zadaća. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | U globalnom okružju promet pridonosi ostvarivanju cilja br. 17, usmjerenog na jačanje globalnog partnerstva za održivi razvoj. U tom se cilju poziva na promicanje univerzalnog, reguliranog, otvorenog i nediskriminirajućeg te pravednog višestranog trgovinskog sustava u okviru Svjetske trgovinske organizacije. Promet, kao okosnica trgovine, ima znatan potencijal za promicanje tog cilja. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ciljem br. 9 poziva se na razvoj održive i otporne infrastrukture u zemljama u razvoju. To je povezano s ciljem br. 10, koji se odnosi na smanjenje nejednakosti unutar zemalja i među njima, pri čemu se poziva na pružanje razvojne pomoći i izravnih stranih ulaganja državama kojima je to najpotrebnije. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Zahvaljujući činjenici da dovodi do gospodarskog razvoja i stvaranja pristojnih radnih mjesta na temelju proizvodnje, trgovine i ulaganja, promet ujedno i doprinosi naporima za postizanje cilja br. 1, usmjerenog na iskorjenjivanje siromaštva u svim njegovim oblicima i svugdje. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Promet i ciljevi održivog razvoja: omogućivanje pristupa robi i uslugama

| 4.1. | Promet potrošačima služi za pristup robi, bilo da je riječ o hrani, kao što se navodi u cilju br. 2” i ostalim osnovnim potrepštinama ili luksuznijim proizvodima. Osim toga, ljudima je promet potreban i za pristupanje uslugama, kao što su usluge povezane s turizmom, hobijima ili sustavima socijalne skrbi. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Promet je jedan od glavnih elemenata kojima se povezuju tržišta, bilo da je riječ o jedinstvenom tržištu ili međunarodnoj trgovini. Povezanim tržištima pridonosi se učinkovitosti i mjerenju koristi, a time i dostupnosti i pristupačnosti robe za potrošače. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Promet je presudan i za pružanje i korištenje zdravstvenih usluga u EU-u i na globalnoj razini. Prometom se stoga pridonosi postizanju cilja br. 3, usmjerenog na sprečavanje i liječenje bolesti te jamčenje zdravog života i dobrobiti za sve. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Isto vrijedi i za pružanje obrazovanja i sudjelovanje u njemu. Prometom se stoga pridonosi ostvarivanju cilja br. 4, usmjerenog na jamčenje uključivog i pravednog kvalitetnog obrazovanja i promicanje mogućnosti cjeloživotnog učenja za sve. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Promet i ciljevi održivog razvoja: postavljanje temelja za mobilnost

| 5.1. | Da bi mobilnost ljudi i robe bila moguća, promet mora biti dostupan, povoljan, neometan i učinkovit te siguran i zaštićen. Stoga je ključno da EU poveća ulaganja u odgovarajuću infrastrukturu i prikladnu tehnologiju te da unaprijedi prometne sustave koji dobro funkcioniraju. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Ciljem br. 9. izravno se pogoduje prometu jer se njime zalaže za razvoj „kvalitetne, pouzdane, održive i otporne infrastrukture” kako bi se poduprli gospodarski razvoj i dobrobit ljudi. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Neometani granični prijelazi na unutarnjem tržištu te u međunarodnom prometu i putovanju izuzetno su važni za dobro funkcioniranje tržišta i protok dobara i ljudi. U cilju br. 9 to se nastojanje promiče naglašavanjem uloge prekogranične infrastrukture. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Cilj br. 11 usmjeren je na to da se gradove i naselja učini uključivima, sigurnima, otpornima i održivima. U njemu se poziva na pristup sigurnim, povoljnim, dostupnim i održivim prometnim sustavima za sve, uz posvećivanje posebne pozornosti potrebama osoba u ugroženom položaju poput žena, djece, osoba s invaliditetom i osoba starije životne dobi. Za to je potrebno odgovarajuće planiranje korištenja zemljišta i prometnih sustava, kao i odgovarajuća javna ulaganja u infrastrukturu. Pri tome razvoj javnog prijevoza ima važnu ulogu u urbanim i ruralnim područjima. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Kada je riječ o inovacijama, u cilju br. 9 zalaže se za poboljšanje znanstvenog istraživanja i usavršavanje tehnoloških mogućnosti industrijskih sektora. To je važno i sa stajališta razvoja prometa i prometnih sektora. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Osim toga, u cilju br. 7 poziva se na međunarodnu suradnju kako bi se olakšao pristup istraživanju i tehnologijama čiste energije, kao i na promicanje ulaganja u energetsku infrastrukturu i tehnologije čiste energije. Tim mjerama, uključujući infrastrukturu za alternativna goriva i električno punjenje, također se pridonosi dekarbonizaciji prometa. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Zbog sve veće digitalizacije i robotizacije prometa trebalo bi još više pozornosti posvetiti potrebama digitalne infrastrukture, uključujući automatizirane sustave za upravljanje prometom i kontrolu prometa. U cilju br. 9 navodi se potreba za znatnim povećanjem pristupa IKT-u i ulaganjem napora u pružanje univerzalnog i povoljnog pristupa internetu. U cilju br. 17 poziva se na poboljšanje uporabe tehnologije, osobito IKT-a. Digitalizacijom se primjerice povećava učinkovitost logistike i pridonosi pružanju boljih prometnih informacija putnicima. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Promet i ciljevi održivog razvoja: odgovor na socijalna očekivanja

| 6.1. | Premda se prometom pridonosi zdravstvenoj zaštiti i dobrobiti, zbog njega se također stvaraju zdravstveni rizici povezani s onečišćenjem, kao što su čestice u zraku, i prometnim nesrećama. Ciljem br. 3 nastoje se znatno smanjiti ti rizici. Djelotvorni sustavi upravljanja prometom, propisi i njihova provedba nužni su za unapređenje sigurnosti prometa. Unatoč tehnološkim bojaznima, napredna će automatizacija zahvaljujući smanjenju ljudskih pogrešaka dovesti do povećanja sigurnosti prometa. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Obrazovanje i osposobljavanje, na koje se poziva u cilju br. 4, ključni su za jamčenje potrebnih vještina za radnike i poduzetnike u prometnim sektorima. Promjene radnih zadaća prouzročenih, primjerice, digitalizacijom, podrazumijevaju znatnu promjenu u potražnji za vještinama. Stoga je cilj br. 4 važan pokretač prometa. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | U cilju br. 5 poziva se na postizanje rodne ravnopravnosti i poboljšanje položaja svih žena i djevojaka. Prometni sektor može unaprijediti rodnu ravnopravnost poticanjem žena da se u većem broju pridruže tom sektoru u svojstvu poduzetnica ili radnica, čime bi se iskoristio potencijal oba spola. Mora se također povećati sigurnost žena koje se koriste prijevozom, a posebice javnim prijevozom. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | U cilju br. 8 poziva se na punu i produktivnu zaposlenost, sprečavanje isključivanja mladih, pristojan rad za sve i zaštitu radničkih prava. Okolnosti se u tom pogledu razlikuju. U zemljama u razvoju provedba temeljnih prava radnika može biti najvažniji cilj, dok su u EU-u najveće bojazni u pogledu budućnosti povezane s promicanjem pune zaposlenosti i pristojnog rada za sve. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Za upravljanje strukturnim promjenama s kojima se EU suočava zbog digitalizacije i prijelaza na niskougljično gospodarstvo potrebne su sveobuhvatne strategije u pogledu toga kako zajamčiti pošten i neometan prijelaz, umanjiti nepovoljne socijalne učinke i riješiti pitanje nedostatka vještina. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Nadalje, u cilju br. 10 poziva se na promicanje socijalnog, gospodarskog i političkog uključivanja svih te donošenje politika usmjerenih na veću ravnopravnost. Tim se politikama pogoduje i ostvarivanju cilja br. 1, odnosno iskorjenjivanju siromaštva. Kada je riječ o prometu, u cilju br. 9 poziva se na povoljan i pravedan pristup za sve. Zbog omogućivanja pristupa radnim mjestima, dobrima i uslugama promet, osobito javni prijevoz, ima ulogu u sprečavanju isključivanja ljudi. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | U cilju br. 10 također se poziva na omogućivanje ispravne, sigurne, redovite i odgovorne migracije i mobilnosti ljudi. To se na promet odnosi dvojako: s jedne strane, on ima ulogu u sprečavanju gubitka ljudskih života i pridonosi sigurnom i zakonitom kretanju izbjeglica i migranata, a s druge migrantima pruža mogućnost integracije na tržište rada. |
| --- | --- |

6.7.

7.   Promet i ciljevi održivog razvoja: ostvarivanje okolišnih ciljeva

| 7.1. | Osim ispunjavanja potreba ljudi i poduzeća za mobilnošću, promet mora ispuniti i zahtjeve za zaštitu klime i okoliša. U cilju br. 13 naglašava se potreba za poduzimanjem hitnih mjera za borbu protiv klimatskih promjena i njihovih učinaka. Budući da je promet glavni izvor emisija stakleničkih plinova na globalnoj razini i sektor u kojem su emisije i dalje u porastu, taj cilj predstavlja iznimno velik izazov. Za njegovo postizanje potrebno je uložiti veće napore u ostvarivanje ciljeva politika EU-a i uspostaviti globalnu suradnju na području međunarodnog zračnog i pomorskog prometa. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Podcilj odvajanja gospodarskog rasta od degradacije okoliša, na što se poziva u cilju br. 8, predstavlja golem izazov sa stajališta prometa jer između tog sektora i gospodarskog rasta postoji snažna povezanost. U okviru napora za postizanje tog odvajanja potreban je stoga intenzivan razvoj održivih prometnih sustava s minimalnim utjecajem na okoliš, uvođenje naprednih tehnologija, kao i novi i inovativni pristupi mobilnosti. Time se ispunjava i cilj br. 12, koji se odnosi na odgovornu potrošnju i proizvodnju. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Infrastruktura ima važnu ulogu u pogledu utjecaja prometa na okoliš. Cilj br. 15 usmjeren je na zaštitu, obnovu i promicanje održivog korištenja kopnenih ekosustava, o čemu je potrebno voditi računa pri prostornom planiranju i izgradnji infrastrukture. Isto vrijedi i za cilj br. 11, koji se odnosi na potrebu ulaganja većih napora radi zaštite i očuvanja svjetske kulturne i prirodne baštine. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Budući da je energija preduvjet za promet, cilj br. 7 koji je povezan s energijom izravno se odnosi i na promet. U njemu se poziva na znatno povećanje udjela obnovljive energije u strukturi izvora energije na globalnoj razini, kao i na znatan napredak u pogledu energetske učinkovitosti. Cilj br. 12 sadržava podcilj ukidanja štetnih subvencija za fosilna goriva. S obzirom na široku primjenu fosilnih goriva u prometu, taj podcilj očito utječe na promet i njegove korisnike. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Cilj br. 14 odnosi se na očuvanje i održivo korištenje oceana, mora i morskih resursa. Uz djelatnosti na kopnu, poboljšano gospodarenje otpadom i smanjenje emisija zahtijeva se i u pomorskom sektoru. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Okolišni učinci nisu povezani samo s prometom, nego i sa životnim vijekom vozila, zrakoplova i brodova, od njihove proizvodnje do prestanka uporabe. Učinci se mogu umanjiti poboljšanom učinkovitošću resursa i upotrebom čistih tehnologija u industrijskim procesima, uz recikliranje i ponovnu uporabu, na što se poziva u ciljevima br. 9 i 12. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Mjere kojima se poboljšava protok prometa također imaju ulogu u smanjenju emisija. U tu svrhu od presudne su važnosti visokokvalitetna infrastruktura i neometano prelaženje granica, prostorno i urbanističko planiranje, učinkovit javni prijevoz i multimodalna alternativna rješenja za prijevoz tereta. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Razvoj autonomnog prometa može prouzročiti povećano korištenje privatnih vozila zbog veće praktičnosti za putnike. S druge strane, zajedničkim korištenjem automobila i korištenjem javnog prijevoza broj privatnih automobila trebao bi se smanjiti. Uzimajući sve u obzir, digitalizacija i robotizacija dovode do učinkovitijeg prometa i logistike, što pozitivno utječe na učinke prometa na klimatske promjene i okoliš. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Osim činjenice da postoji potreba za smanjenjem emisija prouzročenih prometom, njime se ujedno pridonosi sprečavanju i rješavanju klimatskih i okolišnih problema omogućivanjem širenja niskougljičnih i ekološki prihvatljivih tehnologija, proizvoda i rješenja, kao što se na to poziva u cilju br. 17. |
| --- | --- |

7.9.

8.   Promet i ciljevi održivog razvoja: posljedice za donošenje politika

| 8.1. | Analizom u prethodnim odjeljcima jasno se pokazalo da se promet odnosi na velik broj ciljeva održivog razvoja. Budući da je promet ključan za ostvarivanje nekoliko ciljeva održivog razvoja, njegovu ulogu treba u potpunosti uvažiti pri provedbi tih ciljeva na razini EU-u, država članica i lokalnih jedinica. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | U međuvremenu bi, u okviru prometne politike EU-a, ciljeve održivog razvoja trebalo razmatrati na integriran način, u svrhu postavljanja temelja za unapređenje prometa i mobilnosti, uz istodobno ostvarivanje socijalnih i okolišnih ciljeva. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Pristupanje prometu s različitih polazišnih točaka nekoliko područja politike, „rješavanje problema jedan po jedan”, dovodi do neoptimalnih rješenja. Stoga je nužno da se prometna politika razvija kao cjelina. Sukladno s time, EGSO poziva Komisiju da pripremi novi, integrirani okvir politika za sljedeću generaciju prometne politike. Tim bi se okvirom trebale usmjeravati detaljnije odluke povezane s prometom. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Okvir politike trebao bi obuhvaćati i globalnu dimenziju, čiji je cilj uključiti ciljeve održivog razvoja u međunarodnu suradnju i vanjsko djelovanje EU-a povezano s prometom. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Budući da je promet važan za društvo u cjelini, ključno je da u razvoju i provedbi prometne politike sudjeluje i civilno društvo. Time bi se odgovorilo na cilj br. 16, u kojemu se poziva na odgovorno, uključivo, participativno i reprezentativno odlučivanje na svim razinama. Kada je riječ o pitanjima povezanima s tržištem rada i procesom prijelaza, ključnu ulogu trebao bi imati socijalni dijalog. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | U cilju br. 17 zalaže se za poticanje i promicanje učinkovitih javnih i javno-privatnih partnerstva te partnerstva civilnog društva, oslanjajući se na iskustvo i strategije osiguravanja sredstava u okviru partnerstva. Iako je uloga javnog sektora od presudne važnosti, EGSO poziva tvorce politika EU-a da u cijelosti prepoznaju presudnu ulogu mjera „odozdo prema gore” i partnerstava, koji pridonose pronalaženju najboljih mogućih rješenja za izazove povezane s prometom i načina iskorištavanja mogućnosti, primjerice s pomoću novih modela proizvodnje i potrošnje koje su razvili poduzeća i građani. |
| --- | --- |

8.6.

| 8.7. | EGSO također poziva Komisiju da sa stajališta prometa ocijeni pokazatelje ciljeva održivog razvoja i potakne razvoj pokazatelja koji su relevantni, daju realističnu i informativnu sliku kretanja te su usklađeni s integriranim pristupom, u skladu s prethodno navedenim. |
| --- | --- |

8.7.

Bruxelles, 11. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/15

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Konceptima EU-a za upravljanje prijelazom na digitalno tržište rada – važan doprinos bijeloj knjizi o budućnosti rada

(razmatračko mišljenje na zahtjev austrijskog predsjedništva)

(2018/C 367/03)

| Izvjestiteljica: | Franca SALIS-MADINIER |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Ulrich SAMM |

Izvjestiteljica:

Franca SALIS-MADINIER

Suizvjestitelj:

Ulrich SAMM

| Zahtjev austrijskog predsjedništva Vijeća: | Dopis od 12.2.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije
  pravilo 29. stavak 1. Poslovnika
  Razmatračko mišljenje |
| Odluka Predsjedništva: | 13.3.2018. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 6.6.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 11.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 152/1/4 |

Zahtjev austrijskog predsjedništva Vijeća:

Dopis od 12.2.2018.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

pravilo 29. stavak 1. Poslovnika

Razmatračko mišljenje

Odluka Predsjedništva:

13.3.2018.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

6.6.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

11.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

152/1/4

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) podupire pravednu digitalnu tranziciju, temeljenu na poštovanju europskih vrijednosti koje teže punoj zaposlenosti, društvenom napretku, visokoj razini zaštite te smanjenju siromaštva i nejednakosti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO se zalaže za to da goleme mogućnosti koje nude nove tehnologije idu u korist svima: radnicima, građanima, poduzećima. Pri tom razvoju nitko ne smije biti na gubitku. Politike se prvenstveno trebaju usredotočiti na jačanje individualnog učenja kako bi svi građani imali dobre vještine, te na kolektivno organizirane sustave socijalne sigurnosti kako bi se potaknuo pristup socijalnim uslugama, kao što se predviđa u Povelji o temeljnim pravima, među prioritetima koje su europska tijela proglasila u Göteborgu u okviru europskog stupa socijalnih prava, te u konvencijama MOR-a. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Radna mjesta mogla bi se izmijeniti zbog automatizacije, digitalizacije i primjene umjetne inteligencije. EGSO smatra da je ključno ujednačavanje vještina europskih radnika, osobito onih koji se zbog razine kvalifikacije i zastarijevanja vještina ne mogu zaposliti na novim radnim mjestima ili radnim mjestima koja će se izmijeniti zbog novih tehnologija. Naglašava da je na razini EU-a i u državama članicama hitno potrebna politika za preusmjeravanje početne kvalifikacije i cjeloživotno učenje kako bi se potaknulo stjecanje relevantnog obrazovanja kojim se razvijaju kreativne i digitalne vještine, sve potrebnije na novim radnim mjestima. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Među glavnim prioritetima mora biti raznolikost: u područjima sa snažnim digitalnim aspektom stanje je alarmantno i žene su slabo zastupljene (1). Važno je pratiti i mjeriti ta kretanja te poticati pristup žena tim sektorima. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO primjećuje da je samo 0,3 % ukupnih javnih rashoda u EU-u (2) namijenjeno ulaganjima u socijalnu politiku. Za jačanje tih politika i praćenje digitalne transformacije na tržištu rada u korist radnika, poduzeća i društva u cjelini treba osigurati dovoljna sredstva, osobito u okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira EU-a nakon 2020. (3). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | U povećanju produktivnosti zahvaljujući digitalizaciji mogu se kriti dodatna sredstva. EGSO preporučuje da se na razini sektora i poduzeća uspostavi socijalni dijalog u pogledu dijeljenja dodane vrijednosti kako bi se dogovorili načini upotrebe. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kako bi se obuhvatili svi fleksibilni oblici zapošljavanja do kojih dovodi digitalizacija i kako se ne bi zapostavio nijedan radnik (4), EGSO među svoje prioritete uvrštava očuvanje kvalitete i financijske održivosti sustava socijalne zaštite. Poziva Europsku komisiju i države članice da pokrenu savjetovanje sa socijalnim partnerima radi prilagođavanja sustava socijalne zaštite osobito u korist radnika koji zbog svojeg statusa nisu u dovoljnoj mjeri obuhvaćeni tim sustavima. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | U okviru uvođenja novih tehnologija kao što su roboti ili inteligentni strojevi, EGSO u svojoj studiji podsjeća na važnost prethodnog obavješćivanja i savjetovanja s predstavnicima radnika i potrebe za kolektivnim pregovaranjem kako bi se popratile promjene (5) do kojih dovode te tehnologije. Također podsjeća na to da se direktivom o europskim radničkim vijećima predviđa obveza tog savjetovanja (6). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | U pogledu umjetne inteligencije EGSO naglašava da netransparentnost funkcioniranja algoritama i način na koji se donose odluke koje su izvan kontrole ljudi predstavljaju velike izazove za EU te da su to ključna pitanja o društvu u kojem želimo živjeti. EGSO je već naglasio da je na novom tržištu rada od iznimne važnosti određivanje odnosa čovjeka i stroja. Ključan je pristup utemeljen na kontroli čovjeka nad strojem (7). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO podržava globalne okvire politike u području umjetne inteligencije koji EU-u pružaju konkurentsku prednost (8) te potiče razvoj društveno odgovorne umjetne inteligencije čiji je cilj opće dobro. Odbor ističe da EU treba podupirati novo područje istraživanja, odnosno kognitivnu ergonomiju čiji je cilj usvajanje mjera za poticanje korištenja pametnih tehnologija usmjerenih na ljude. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Uvod

| 2.1. | EGSO se u okviru triju razmatračkih mišljenja na zahtjev estonskog i bugarskog predsjedništva Vijeća izjasnio o novim oblicima rada i o budućnosti rada (9). Ta su mišljenja dopunjena širim razmatranjem koje se odnosi na „Socijalno održiv koncept za digitalno doba”, razvijen u okviru drugog razmatračkog mišljenja na zahtjev bugarskog predsjedništva (10). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EGSO se protivi tvrdnji da će „u digitalizaciji biti dobitnika i gubitnika”. U ovom mišljenju EGSO daje prijedloge za digitalizaciju koja ide u korist svim građanima kako nitko ne bi bio zanemaren. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kako bi se izbjeglo zapostavljanje dijela radnika i građana, treba povećati rashode namijenjene ulaganjima u socijalnu politiku, koji sada čine samo 0,3 % ukupnih javnih rashoda u EU-u (11). Za praćenje digitalne transformacije na tržištu rada treba osigurati dovoljna sredstva, osobito u okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira EU-a nakon 2020. (12). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EGSO naglašava da je za automatizaciju koja koristi društvu u cjelini potrebno da se EU i države članice mogu osloniti na djelotvoran i kvalitetan sustav cjeloživotnog učenja, trajni socijalni dijalog među zainteresiranim stranama, relevantno kolektivno pregovaranje i primjeren porezni sustav. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Važno je reagirati već sada kako bi se osigurale primjerene vještine za budućnost, tako da EU i sve države članice ostanu konkurentni i budu u mogućnosti stvarati nova poduzeća i nova radna mjesta, jamčiti svima uključenost u tržište rada tijekom cijelog radnog vijeka, te osigurati blagostanje za sve. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Umjetna inteligencija u službi čovjeka za pravednu i kvalitetnu tranziciju

| 3.1. | EGSO ističe izazove s kojima se EU suočava zbog umjetne inteligencije, koja obuhvaća sve tehnologije čiji je cilj informatičko obavljanje kognitivnih zadaća koje obično obavljaju ljudi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Iako digitalizacija i sve snažnija i učinkovitija umjetna inteligencija trebaju ići u korist radnicima, građanima, poduzećima, državama članicama i EU-u, njome treba dobro upravljati, a njezine potencijalne negativne učinke treba predvidjeti i regulirati. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO smatra da je novi naraštaj takozvanih „kolaborativnih” robota prilika koja može donijeti koristi za društvo u cjelini. Ti roboti mogu postati istinski partneri radnicima i olakšati njihov svakodnevni rad te smanjiti njihovu razinu stresa. Također mogu pomoći osobama s fizičkim ili kognitivnim poteškoćama, ili pak osobama smanjene pokretljivosti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO ponovno (13) ističe važnost pristupa prema kojem čovjek i dalje ima glavnu ulogu u cijelom procesu digitalizacije. Naše društvo mora se suočiti s opasnošću da bi osobito sustavi umjetne inteligencije jednog dana mogli odlučivati o važnim aspektima naših života bez ikakve ljudske intervencije. Pristup prema kojem čovjek ima glavnu ulogu odnosi se na načelo kojim se jamči da je jasna uloga strojeva služiti čovjeku i da složenija pitanja u tom pogledu, kao što su preuzimanje odgovornosti, prosudba u spornim slučajevima ili u etičkim pitanjima, ili iracionalna ponašanja, ostaju pod nadzorom čovjeka. To opće načelo može služiti kao vodeće načelo za buduće propise. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO u svom samoinicijativnom mišljenju „Umjetna inteligencija” (14) navodi da su kontrola algoritama i njihova transparentnost velik izazov za naše demokratske sustave i temeljne slobode, uključujući i na tržištu rada. Društveno i etički odgovorna digitalna transformacija mora biti cilj EU-a. EGSO podržava globalne okvire politike u području umjetne inteligencije koji EU-u pružaju konkurentsku prednost. Odbor ističe da Unija treba podupirati novo područje istraživanja, odnosno kognitivnu ergonomiju čiji je cilj usvajanje mjera za poticanje korištenja pametnih tehnologija usmjerenih na ljude. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Nepouzdani algoritmi sa svojim odlukama i odabirima mogu rezultirati diskriminacijom u poduzeću, primjerice u postupku zapošljavanja i općenito u području ljudskih resursa (15). Međutim, dobro programiranje podataka i algoritama može dovesti do „pametnijeg” i pravednijeg postupka zapošljavanja i politika u području ljudskih resursa. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Europski znanstvenici, inženjeri i poduzetnici koji doprinose oblikovanju, razvoju i komercijalizaciji sustava umjetne inteligencije trebaju djelovati u skladu s kriterijima etičke i društvene odgovornosti. Uključivanje etike i društvenih znanosti u program obrazovanja inženjera može biti dobar odgovor na taj zahtjev (16). Kodeks postupanja za umjetnu inteligenciju mogao bi biti primjeren. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO bi želio skrenuti pozornost na prijetnju koju umjetna inteligencija predstavlja za kibersigurnost i poštovanje privatnosti. Zahvaljujući tim novim tehnologijama zapravo je mnogo lakše proizvesti visokokvalitetne krivotvorene slike, videosadržaje, govore i tekstove. Za suočavanje s tom ozbiljnom prijetnjom potrebno joj je u okviru politike EU-a pridati apsolutnu prednost. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Opće napomene

4.1.   Utjecaj na radna mjesta

| 4.1.1. | Pitanje utjecaja koji će automatizacija, digitalizacija i umjetna inteligencija imati na broj radnih mjesta u različitim proizvodnim postupcima izrazito je kontroverzno. Predviđanja o gubitku radnih mjesta značajno se razlikuju ovisno o primijenjenoj metodi – analizi zadaća ili radnih mjesta (17). |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Bez obzira na te razlike, sigurno je da će digitalizacija imati učinak na veliku većinu radnih mjesta; na neka zanimanja utjecat će više od drugih, a neka bi mogla i nestati u skoroj budućnosti (18). Druga će biti promijenjena i zahtijevat će prekvalifikaciju. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Razlike u učinku automatizacije na radna mjesta među državama članicama Europske unije značajne su (19). Prema studiji OECD-a, radna mjesta u Ujedinjenoj Kraljevini, u nordijskim zemljama i u Nizozemskoj općenito su manje podložna automatizaciji od istočnih i južnih zemalja EU-a (20). Ti raskoraci mogu se objasniti s pomoću više čimbenika: razlike u organizaciji zadaća unutar gospodarskih sektora, razlike u strukturi sektora i u ulaganjima (u zemljama koje još nisu usvojile tehnologije koje bi mogle zamijeniti radnu snagu ili uložile u njih struktura zadaća pogoduje automatizaciji). Razlike postoje i u organizaciji radnog mjesta općenito, a i u razini obrazovanja radnika. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Osiguravanje ključnih vještina za sve građane

| 4.2.1. | Imajući to u vidu, odgovarajuće vještine mogu pomoći državama članicama EU-a da se bolje integriraju u globalizirana tržišta i specijaliziraju u najnaprednijim tehnologijama, uz inovativnija poduzeća koja idu ukorak s razvojem. Kako bi se to postiglo, svim sektorima potrebni su radnici koji uz visoku razinu kreativnih i kognitivnih vještina (na području pismenosti, matematičke pismenosti i rješavanja složenih problema) također posjeduju rukovoditeljske i komunikacijske vještine te sposobnost učenja. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Radnici kojima je potrebno dati prednost i veću potporu niskokvalificirani su radnici kojima prijeti visok stupanj automatizacije, transformacije, zamjene ili nestanka radnog mjesta. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Jaz između vještina i budućih radnih mjesta u Europskoj je uniji sve dublji. U državama članicama EU-a 22 % radnika možda neće imati odgovarajuće digitalne vještine kako bi pratili napredak na svojim radnim mjestima (21). Prosječno trajanje nezaposlenosti i dugotrajne nezaposlenosti od 2008. godine je poraslo, posebice za niskokvalificirane radnike. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Kao što je izneseno u nedavnom mišljenju EGSO-a, s obzirom na poteškoće pronalaska posla za te nezaposlene osobe, socijalnim je dijalogom na razini sektora, regionalnoj i lokalnoj razini te na nacionalnoj i europskoj razini potrebno hitno odgovoriti na pitanje osposobljavanja i vještina (22) kako bi svi radnici mogli imati pristup kvalitetnom radnom mjestu i razvijati se u profesionalnom smislu. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Preusmjeravanje početne kvalifikacije i promicanje cjeloživotnog učenja

| 4.3.1. | S obzirom na te izazove, EGSO naglašava da je na razini EU-a i država članica hitno potrebna ciljana politika država članica za preusmjeravanje početne i cjeloživotne kvalifikacije kako bi se potaknulo stjecanje relevantnog obrazovanja kojim se razvijaju kreativne vještine koje postaju sve nužnije. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Samo jedna jedinstvena politika na europskoj razini mogla bi biti neučinkovita jer se države članice suočavaju s različitim problemima, no jedna politika za smanjenje jaza između raspoloživih vještina i budućih radnih mjesta općenito je potrebna (23). |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Područja kojima je zbog moguće diskriminacije na radnom mjestu i u društvu potrebno posvetiti posebnu pozornost

| 4.4.1. | Ravnopravnost spolova: u budućnosti će najpriznatija i najbolje plaćena radna mjesta biti u području STEM-a (znanost, tehnologija, inženjerstvo, matematika) te posebice u sektoru informacijskih tehnologija (IT). Među glavnim prioritetima mora biti raznolikost: u područjima sa snažnim digitalnim aspektom stanje je alarmantno i žene su slabo zastupljene (24). Ako želimo izbjeći veće nejednakosti na budućem tržištu rada važno je pratiti i mjeriti ta kretanja te poticati pristup žena tim sektorima (25). |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Dobne nejednakosti: promjene na tržištu rada utječu na uvjete rada, bez obzira na dob radnika. Te promjene mogu utjecati na održivi rad tijekom cijelog radnog vijeka. Primjerice ugovori na određeno vrijeme, koji su danas – nepravedno – većinom namijenjeni mladim radnicima (26) mogli bi se početi koristiti za starije radnike, uz moguće posljedice. Istodobno, tehnološki razvoj povezan s digitalizacijom može pružiti mogućnosti za starije radnike. Studije o radu moraju pratiti taj razvoj. |
| --- | --- |

4.4.2.

5.   Inovativni i anticipativni socijalni i civilni dijalog

| 5.1. | Socijalni dijalog na svim razinama – europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te na razini sektora i poduzeća – u potpunosti treba uključivati izazove digitalizacije i razvijati promišljene politike predviđanja na temelju relevantnih podataka o zanimanjima pogođenima promjenama, novonastalim radnim mjestima i vještinama koje je potrebno razviti za ta nova radna mjesta. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Socijalnim se dijalogom na što sveobuhvatniji način treba pristupiti pitanju uvjeta rada u doba automatizacije, kako bi se u obzir uzeli novi rizici i prilike. Europska komisija trebala bi analizirati sporazume proizašle iz socijalnog dijaloga u različitim državama članicama EU-a i sektorima u cilju provedbe tih rezultata (pravo na prekidanje internetske veze (27), ugovore o radu na daljinu, prenosiva prava pojedinaca, kolektivne ugovore potpisane s platformama (28) itd.) (29). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Kako bi se obuhvatili svi fleksibilni oblici zapošljavanja koji nastaju digitalizacijom te kako se ne bi zapostavio nijedan radnik (30), EGSO u skladu s europskim stupom socijalnih prava među svoje prioritete uvrštava očuvanje kvalitete i financijske održivosti sustava socijalne zaštite. Odbor potiče Europsku komisiju i države članice da pokrenu savjetovanje sa socijalnim partnerima radi prilagođavanja sustava socijalne zaštite novim oblicima rada. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | U povećanju produktivnosti zahvaljujući digitalizaciji mogu se kriti dodatna sredstva. Na razini sektora i poduzeća potrebno je organizirati socijalni dijalog u pogledu dijeljenja dodane vrijednosti i njezinoj raspodjeli. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | U fiskalnom smislu, reforme poreznog sustava treba pomno preispitati kako bi se osigurale odgovarajuće razine oporezivanja za sve oblike prihoda, neovisno o tome jesu li stečeni u sektorima organiziranima na temelju kolektivnih ugovora ili u ekonomiji dijeljenja. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Dionici civilnog društva trebali bi biti aktivno uključeni u te promjene. Politike osposobljavanja za ranjive skupine izložene brzim tehnološkim promjenama te politike razvoja umjetne inteligencije i digitalizacije, čiji učinci utječu na sve građane, opravdavaju važnu ulogu organizacija civilnog društva. |
| --- | --- |

5.6.

Bruxelles, 11. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Europska komisija (2018.). Žene u digitalnom dobu (na engleskom jeziku).

1

(2)  COM(2017) 206 final, str. 28.

2

(3)  SL C 262, 25.7.2018., str. 1.

3

(4)  SL C 303, 19.8.2016., str. 54., i SL C 129, 11.4.2018., str. 7.

4

(5)  EGSO (2017.). Impact of digitalization and the on-demand economy on labour markets and the consequences for employment and industrial relations („Učinak digitalizacije i ekonomije na zahtjev na tržišta rada i posljedice za zapošljavanje i industrijske odnose”).

5

Impact of digitalization and the on-demand economy on labour markets and the consequences for employment and industrial relations

(6)  SL L 122, 16.5. 2009., str. 28.

6

(7)  SL C 288, 31.8.2017., str. 1.

7

(8)  SL C 288, 31.8.2017., str. 1.

8

(9)  SL C 434, 15.12.2017., str. 30. i str. 36., i SL C 237, 6.7.2018., str. 8.

9

(10)  SL C 237, 6.7.2018., str. 1.

10

(11)  Europska unija (2017.)Dokument za razmatranje o socijalnoj dimenziji Europe, str. 24.

11

(12)  SL C 262, 25.7.2018., str. 1.

12

(13)  SL C 288, 31.8.2017., str. 1.

13

(14)  SL C 288, 31.8.2017., str. 1.

14

(15)  OIT (2018.). The impact of technology on the quality and quantity of jobs („Učinak tehnologije na kvalitetu i kvantitetu radnih mjesta”); vidjeti Villani, C. (2018.). Donner un sens à l'intelligence artificielle: Pour une stratégie nationale et européenne („Pružanje smisla umjetnoj inteligenciji: za nacionalnu i europsku strategiju”).

15

The impact of technology on the quality and quantity of jobs

Donner un sens à l'intelligence artificielle: Pour une stratégie nationale et européenne

(16)  Vidjeti izvješće Cédrica Villanija o umjetnoj inteligenciji (ožujak 2018.).

16

(17)  Nedelkoska, L. i G. Quintini (2018.). Automation, skills use and training („Automatizacija, upotreba vještina i osposobljavanje”). Radni dokument OECD-a o pitanjima koja se odnose na društvo, radna mjesta i migracije, br. 202, izdavač: OECD, Pariz.

17

Automation, skills use and training

(18)  France Stratégie (2018.). Intelligence artificielle et travail: rapport à la ministre du travail et au secrétaire d'État auprès du premier ministre, chargé du numérique („Umjetna inteligencija i rad: izvješće ministrici rada i državnom tajniku u Uredu predsjednika Vlade zaduženom za digitalizaciju”).

18

Intelligence artificielle et travail: rapport à la ministre du travail et au secrétaire d'État auprès du premier ministre, chargé du numérique

(19)  Cedefop (2018.). Insights into skill shortages and skill mismatch: learning from Cedefop’s European skills and job survey („Saznanja o manjku i neusklađenosti vještina: lekcije naučene iz upitnika o europskim vještinama i radnim mjestima Cedefopa”).

19

Insights into skill shortages and skill mismatch: learning from Cedefop’s European skills and job survey

(20)  Nedelkoska, L. i G. Quintini (2018.). Automation, skills use and training („Automatizacija, upotreba vještina i osposobljavanje”). Radni dokument OECD-a o pitanjima koja se odnose na društvo, radna mjesta i migracije, br. 202, izdavač: OECD, Pariz.

20

Automation, skills use and training

(21)  Cedefop (2018.). Insights into skill shortages and skill mismatch: learning from Cedefop’s European skills and job survey („Saznanja o manjku i neusklađenosti vještina: lekcije naučene iz upitnika o europskim vještinama i radnim mjestima Cedefopa”).

21

Insights into skill shortages and skill mismatch: learning from Cedefop’s European skills and job survey

(22)  SL C 237, 6.7.2018., str. 8.

22

(23)  Cedefop (2018.), Insights into skill shortages and skill mismatch: learning from Cedefop’s European skills and job survey („Saznanja o manjku i neusklađenosti vještina: lekcije naučene iz upitnika o europskim vještinama i radnim mjestima Cedefopa”).

23

Insights into skill shortages and skill mismatch: learning from Cedefop’s European skills and job survey

(24)  EK (2018.) Žene u digitalnom dobu (na engleskom jeziku).

24

(25)  EK (2015.) Monitoring the digital economy & society 2016-2021 („Praćenje digitalnog gospodarstva i društva 2016. – 2021.”).

25

Monitoring the digital economy & society 2016-2021

(26)  Eurofound (2017.), Non-standard forms of employment: Recent trends and future prospects („Nestandardni oblici zapošljavanja: najnoviji trendovi i budući izgledi”), str. 7. i Eurofound (2017.) Working conditions of workers at different ages („Radni uvjeti radnika u različitoj životnoj dobi”).

26

Non-standard forms of employment: Recent trends and future prospects

Working conditions of workers at different ages

(27)  SL C 237, 6.7.2018., str. 8.

27

(28)  Vidjeti sporazum potpisan u Danskoj.

28

(29)  SL C 434, 15.12.2017., str. 30.

29

(30)  SL C 303, 19.8.2016., str. 54., i SL C 129, 11.4.2018., str. 7.

30

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/20

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Položaj žena s invaliditetom”

(razmatračko mišljenje na zahtjev Europskog parlamenta)

(2018/C 367/04)

| Izvjestiteljica: | Gunta ANČA |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Gunta ANČA

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 3.4.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 29. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Plenarne skupštine: | 13.3.2018. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 6.6.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 11.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 187/2/0 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 3.4.2018.

Pravni temelj:

članak 29. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Plenarne skupštine:

13.3.2018.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

6.6.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

11.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

187/2/0

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Žene i djevojčice s invaliditetom i dalje se suočavaju s raznovrsnom i višestrukom diskriminacijom na temelju spola i invaliditeta. Žene s invaliditetom nemaju jednake mogućnosti ravnopravnog sudjelovanja s ostalima u svim aspektima društva. Nerijetko su isključene iz, među ostalim, uključivog obrazovanja i osposobljavanja, zapošljavanja, pristupa programima za suzbijanje siromaštva, pristupa prikladnom stanovanju i sudjelovanja u političkom i javnom životu te ih niz zakonodavnih propisa sprečava u donošenju odluka o vlastitom životu, uključujući u pogledu seksualnih i reproduktivnih prava. Suočavaju se s preprekama u ostvarivanju svojih prava kao građani EU-a (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ovim se mišljenjem EU i sve njegove države članice pozivaju na provedbu Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) (2), preporuka koje je EU 2015. primio od Odbora UNCRPD-a u pogledu žena i djevojčica s invaliditetom i opće napomene Odbora UN-a br. 3 o članku 6. Konvencije. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pozivamo EU i države članice da perspektivu invaliditeta uvrste u predstojeće strategije, politike i programe rodne jednakosti, a rodnu perspektivu u strategije o invaliditetu, uključujući u buduću Europsku strategiju za osobe s invaliditetom za razdoblje 2020. – 2030. i europski stup socijalnih prava (3). Sljednik strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast treba obuhvaćati i perspektivu za žene s invaliditetom jer je njihovo sudjelovanje u gospodarskom i društvenom životu od ključne važnosti za uspjeh opće europske gospodarske i socijalne strategije (4). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Valja poduzeti potrebne mjere na europskoj i nacionalnoj razini za uspostavu strukturiranog dijaloga, za koji će se na raspolaganje staviti neovisna proračunska sredstva dostatna za jamčenje svrsishodnog savjetovanja s osobama s invaliditetom, uključujući žene, djevojčice i dječake s invaliditetom, kao i njihova sudjelovanja u provedbi i praćenju CRPD-a (5), uz pomoć organizacija koje ih zastupaju. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Postojeći i budući instrumenti EU-a za financiranje, osobito strukturni fondovi i Europski socijalni fond, trebaju se koristiti kao ključni alati za pružanje potpore državama članicama u promicanju pristupačnosti i nediskriminacije u pogledu žena i djevojčica s invaliditetom (6). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EU i države članice trebaju brzo pristupiti Konvenciji Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), što bi predstavljalo korak naprijed u borbi protiv nasilja nad ženama i djevojčicama s invaliditetom (7). Te mjere trebaju obuhvaćati kriminalizaciju seksualnog nasilja i drugih vrsta nasilja nad ženama i djevojčicama s invaliditetom, kao i ukidanje prisilne sterilizacije (8). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EU i države članice trebaju poduzeti sve mjere kako bi zajamčili da žene i djevojčice s invaliditetom imaju jednak pristup zdravstvenim uslugama specifičnima za invaliditet, te im osigurati pristupačne uobičajene usluge. Sve žene i djevojčice s invaliditetom moraju moći ostvariti svoju pravnu sposobnost donošenjem vlastitih odluka, uz potporu ako je žele, u pogledu medicinskog i/ili terapeutskog liječenja, uključujući donošenje vlastitih odluka o zadržavanju plodnosti i reproduktivne autonomije (9). |
| --- | --- |

1.7.

2.   Uvod

| 2.1. | Žene s invaliditetom i dalje se nalaze na marginama društva. Položaj žena s invaliditetom lošiji je ne samo od položaja žena bez invaliditeta već i od položaja muškaraca s invaliditetom (10). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Žene s invaliditetom predstavljaju 16 % ukupnog broja žena u Europi. Ta se brojka temelji na postojećem ženskom stanovništvu od nešto manje od 250 milijuna osoba, što znači da u Europskoj uniji (EU) živi otprilike 40 milijuna žena i djevojaka s invaliditetom (11). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Broj starijih osoba u Europi i svijetu raste, što znači da će u skladu s tim porasti i broj osoba s invaliditetom. Broj žena s invaliditetom nerazmjerno će porasti jer je očekivani životni vijek žena dulji (12). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ovim se mišljenjem EU i sve njegove države članice pozivaju na provedbu Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) (13), preporuka koje je EU 2015. primio na temelju UNCRPD-a u pogledu žena i djevojčica s invaliditetom i opće napomene Odbora UN-a br. 3 o članku 6. Konvencije. EU i države članice trebale bi odmah osmisliti akcijski plan i vremenski raspored te osigurati resurse za provedbu CRPD-a. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Opće napomene

Međunarodni i europski pravni okvir

| 3.1. | EU je država stranka Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom, kao i 28 država članica EU-a. Na temelju međunarodnog prava države stranke obvezane su Konvencijom, što znači da su predane zajedničkom promicanju, zaštiti i jamčenju prava osoba s invaliditetom kako su utvrđena Konvencijom, uključujući prava žena i djevojčica s invaliditetom. Europska unija i njezine države članice trebaju biti uzor drugima jer su jedina organizacija za regionalnu integraciju na svijetu koja je država stranka Konvencije, zbog čega je EU u jedinstvenom položaju da zajamči usklađenu i jednaku zaštitu žena i djevojčica s invaliditetom u cijeloj Europi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | U članku 6. Konvencije stoji: „Države stranke priznaju da su žene i djevojčice s invaliditetom izložene višestrukoj diskriminaciji te će u tom smislu poduzeti mjere radi osiguranja punog i ravnopravnog uživanja svih njihovih ljudskih prava i temeljnih sloboda. Države stranke će poduzeti sve odgovarajuće mjere radi osiguranja punog razvoja, napretka i osnaživanja položaja žena kako bi im zajamčile korištenje i uživanje ljudskih prava i temeljnih sloboda navedenih u ovoj Konvenciji.” |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EU je 2015. primio važne preporuke Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom o tome kako poboljšati položaj osoba s invaliditetom, uključujući žene i djevojčice, u Europskoj uniji. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Odbor UN-a za prava osoba s invaliditetom donio je 2016. svoju opću napomenu br. 3 o članku 6. Konvencije, kojom je istaknuto da države stranke Konvencije, uključujući EU, trebaju poduzeti prethodno navedene mjere za promicanje prava žena i djevojčica s invaliditetom. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Sve države članice EU-a ujedno su države stranke Konvencije EU-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, koja predstavlja najsveobuhvatniji međunarodni pravni instrument za promicanje jednakog priznanja, uživanja i ostvarenja svih ljudskih prava žena na političkom, gospodarskom, društvenom, kulturnom, građanskom i obiteljskom području. Žene i djevojčice s invaliditetom također trebaju sudjelovati u naporima koji se na nacionalnoj razini ulažu u provedbu Konvencije EU-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena te u cijelosti uživati prava koja se njome pružaju. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Člancima 10. i 19. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) propisano je da je EU pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti usmjeren na borbu protiv diskriminacije na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije te da u tom pogledu poduzima odgovarajuće radnje. Člankom 8. UFEU-a utvrđeno je sljedeće: „U svim svojim aktivnostima Unija teži uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između muškaraca i žena”. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Člancima 20. i 26. Povelje EU-a o temeljnim pravima zabranjuje se diskriminacija na osnovi invaliditeta i priznaje pravo osoba s invaliditetom na ostvarivanje koristi od mjera čiji je cilj osiguravanje njihove neovisnosti, društvene i profesionalne uključenosti te njihovo sudjelovanje u životu zajednice. U povelji se također upućuje na jednakost između muškaraca i žena i zabranu diskriminacije na različitim osnovama, uključujući spol. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Opće preporuke

| 4.1. | Unatoč navodima u Konvenciji o pravima osoba s invaliditetom, Konvenciji o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, UFEU-u i Povelji, Europska unija nije uvela perspektivu o invaliditetu u sve svoje rodne politike, programe i strategije niti je usvojila rodnu perspektivu u strategijama o invaliditetu. EU i države članice trenutačno nemaju snažan pravni okvir za zaštitu, promicanje i jamčenje svih ljudskih prava svih žena i djevojčica s invaliditetom. Pozivamo EU i države članice da perspektivu invaliditeta uvrste u predstojeće strategije, politike i programe rodne jednakosti, a rodnu perspektivu u strategije o invaliditetu, uključujući u buduću Europsku strategiju za osobe s invaliditetom za razdoblje 2020. – 2030. i europski stup socijalnih prava. Sljednik strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast treba obuhvaćati i perspektivu za žene s invaliditetom jer je njihovo sudjelovanje u gospodarskom i društvenom životu od ključne važnosti za uspjeh opće europske gospodarske i socijalne strategije (14). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EU i države članice ne savjetuju se u dovoljnoj mjeri s organizacijama koje predstavljaju žene i djevojčice s invaliditetom niti ih dovoljno financiraju. Valja poduzeti potrebne mjere na europskoj i nacionalnoj razini za uspostavu strukturiranog dijaloga, za koji će se na raspolaganje staviti neovisna proračunska sredstva dostatna za jamčenje svrsishodnog savjetovanja s osobama s invaliditetom, uključujući žene, djevojčice i dječake s invaliditetom, kao i njihova sudjelovanja u provedbi i praćenju CRPD-a (15), uz pomoć organizacija koje ih zastupaju. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Žene i djevojčice s invaliditetom i dalje se nalaze na marginama svih organizacija za ljudska prava. Redovna izvješća koja izrađuju relevantna nadzorna tijela EU-a i država članica za praćenje provedbe ugovora moraju automatski obuhvaćati informacije o ženama s invaliditetom. Tu je praksu potrebno proširiti na sve institucije koje rade na promicanju ljudskih prava, na europskoj i nacionalnoj razini, uključujući organizacije koje zastupaju osobe s invaliditetom i njihove obitelji, žene općenito i žene s invaliditetom (16). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kad su posrijedi žene i djevojčice s invaliditetom, EU i države članice nemaju dosljedne i usporedive podatke i pokazatelje o stanju u pogledu ljudskih prava, a ne postoje ni istraživanja o položaju žena i djevojčica s invaliditetom u EU-u (17). EGSO preporučuje da europske agencije, posebice Eurofound, Cedefop, FRA i EIGE, usvoje sustavniji pristup radu u pogledu osoba s invaliditetom i njihova položaja na tržištu rada i u društvu. U okviru toga potrebno je posebno uzeti u obzir položaj žena i činjenicu da intersekcionalnost može dovesti do višestruke diskriminacije. EGSO nadalje preporučuje da se to pitanje jasno uvrsti u njihove programe rada. Na razini EU-a i na nacionalnoj razini pitanja žena i djevojčica s invaliditetom trebaju biti uključena u zbirku podataka i statistike u pogledu spola i dobi, kao i u postojeće statističke nizove i ispitivanja u skladu s načelima UNCRPD-a. Radi usmjeravanja planiranja politike potrebno je uspostaviti mehanizam za praćenje napretka i financiranje prikupljanja podataka, studija i istraživanja o ženama i djevojčicama s invaliditetom te o višestrukoj diskriminaciji s kojom se one suočavaju, pri čemu je potrebno obuhvatiti i najmarginaliziranije društvene skupine kao što su etničke i vjerske manjine. U svim istraživanjima o pravima osoba s invaliditetom valja uzeti u obzir rodnu perspektivu, a u istraživanjima o ženama i djevojčicama valja uzeti u obzir perspektivu invaliditeta. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Postojeći i budući instrumenti EU-a za financiranje, osobito strukturni fondovi i Europski socijalni fond, trebaju se koristiti kao ključni alati za pružanje potpore državama članicama u promicanju pristupačnosti i nediskriminacije u pogledu žena i djevojčica s invaliditetom (18) i za podizanje svijesti i poboljšanje vidljivosti mogućnosti financiranja za takve mjere u programima za razdoblje nakon 2020. Kad je riječ o iskorištavanju mogućnosti financiranja, organizacije osoba s invaliditetom trebale bi primati pristupačne informacije i potporu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Žene i djevojčice s invaliditetom u Europi izložene su povećanom riziku od toga da postanu žrtve raznovrsne i višestruke diskriminacije. Preklapanje dimenzija rase, etničkog podrijetla, društvenog sloja, dobi, spolne orijentacije, državljanstva, religije, spola, invaliditeta, izbjegličkog ili migrantskog statusa itd. ima multiplikacijski učinak kojim se povećava diskriminacija kojoj su izložene žene i djevojčice s invaliditetom (19). Takva diskriminacija proizlazi iz načina na koji ljudi percipiraju njihov identitet, pri čemu ne prepoznaju raznolikost koja postoji među ženama s invaliditetom te su ih skloni homogenizirati u svim društvenim područjima, a njihovu stvarnost doživljavaju iz perspektive isključivanja (20). EU i države članice trebaju staviti izvan snage sve diskriminirajuće zakonodavstvo, politike i prakse i zabraniti svu diskriminaciju na temelju spola i invaliditeta, kao i njezine višestruke oblike, uključujući donošenjem snažnog i sveobuhvatnog zakonodavstva EU-a kojim se žene s invaliditetom štiti od višestruke diskriminacije u svim područjima života (21). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Povijest, stavovi i predrasude u zajednici, uključujući u krugu obitelji, stvorili su negativne stereotipe o ženama i djevojčicama s invaliditetom, što je pridonijelo njihovoj društvenoj izolaciji i isključenosti. Mediji ih gotovo u cijelosti zapostavljaju, a kada se pojave u medijima, žene s invaliditetom prikazane su iz aseksualne, medicinske perspektive te se zanemaruju njihove sposobnosti i doprinos okolini koja ih okružuje (22). Žene i djevojčice s invaliditetom nisu dovoljno svjesne svojih prava koja proizlaze iz Konvencije o pravima osoba s invaliditetom, Konvencije o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena i zakonodavstva EU-a. EU i države članice trebaju osmisliti sveobuhvatnu kampanju za podizanje svijesti o Konvenciji o pravima osoba s invaliditetom i Konvenciji o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, za podizanje svijesti o položaju žena s invaliditetom te za suzbijanje predrasuda o ženama i djevojčicama s invaliditetom (23). Potrebno je potaknuti medije da se savjetuju sa ženama s invaliditetom i uključe ih u dijalog, i to po mogućnosti one koje imenuju njihove organizacije, koje ujedno trebaju sudjelovati u prezentacijama i pratiti programe. Organizacije osoba s invaliditetom trebale bi primati financijska sredstva potrebna za informiranje i obavještavanje žena i djevojčica s invaliditetom te njihovih obitelji o njihovim pravima na temelju CRPD-a. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Kao javna uprava, EU je obvezan provoditi Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom interno, unutar svojih institucija. EU treba zajamčiti da pitanja u vezi sa ženama i djevojčicama s invaliditetom u cijelosti budu uključena u njegova događanja i sastanke, komunikaciju, informiranje i savjetovanje te u politike u području socijalne sigurnosti i zapošljavanja, kao i da se ta pitanja poštuju, te treba nastojati zajamčiti da se u proračunima posebno uzimaju u obzir rodna pitanja. Potrebno je provesti pozitivne mjere kako bi se osiguralo da žene s invaliditetom mogu na jednakoj osnovi kao i drugi sudjelovati u radu i funkcioniranju institucija EU-a. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Posebne napomene

5.1.   Nasilje

| 5.1.1. | Žene s invaliditetom izložene su većem riziku od nasilja, iskorištavanja i zlostavljanja u odnosu na druge žene. Nasilje može biti osobno, institucionalno i/ili strukturno. Institucionalno i/ili strukturno nasilje svaki je oblik strukturne nejednakosti ili institucionalne diskriminacije kojim se žena zadržava u podređenom položaju, fizički ili ideološki, u usporedbi s drugim osobama u njezinoj obitelji, kućanstvu ili zajednici (24). U studiji iz 2014. koju je provela Agencija Europske unije za temeljna prava procjenjuje se da je tri do pet puta vjerojatnije da će žene i djevojčice s invaliditetom biti žrtve nasilja, osobito nasilja u obitelji (25). |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Zakonodavstvo EU-a i nacionalno zakonodavstvo o sprečavanju iskorištavanja, nasilja i zlostavljanja često nije usmjereno na žene i djevojčice s invaliditetom. EU treba poduzeti potrebne mjere za uvođenje invaliditeta u sve zakonodavstvo, politike i strategije za borbu protiv nasilja, zlostavljanja i iskorištavanja. (26) Potrebno je kriminalizirati nasilje nad ženama. EU i države članice trebaju poduzeti sve odgovarajuće zakonodavne, administrativne, socijalne i obrazovne mjere za zaštitu žena i djevojčica s invaliditetom, u domu i izvan njega, od svih oblika iskorištavanja, nasilja i zlostavljanja te za olakšavanje njihova pristupa pravosuđu osiguravanjem odgovarajuće pomoći i potpore u zajednici, vodeći računa o njihovim posebnim potrebama, uključujući pomagala, kako bi se izbjegla njihova izolacija i ograničavanje na boravak u kući (27). |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | EU i države članice trebaju brzo pristupiti Konvenciji Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), što bi predstavljalo korak naprijed u borbi protiv nasilja nad ženama i djevojčicama s invaliditetom. Te mjere trebaju obuhvaćati kriminalizaciju seksualnog nasilja i drugih vrsta nasilja nad ženama i djevojčicama s invaliditetom, kao i ukidanje prisilne sterilizacije (28). |
| --- | --- |

5.1.3.

5.2.   Seksualno i reproduktivno zdravlje i prava, uključujući poštovanje doma i obitelji

| 5.2.1. | Štetni stereotipi povezani s invaliditetom i spolom predstavljaju oblik diskriminacije koji ima osobito ozbiljan učinak na uživanje seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava te na pravo na osnivanje obitelji. Štetni stereotipi o ženama s invaliditetom obuhvaćaju vjerovanje da su aseksualne, nesposobne, iracionalne i/ili hiperseksualne (29). |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Odabiri žena s invaliditetom, osobito žena s psihosocijalnim ili intelektualnim poteškoćama, često se zanemaruju, a njihove odluke nerijetko zamjenjuju odlukama trećih strana, uključujući pravne zastupnike, pružatelje usluga, skrbnike i članove obitelji, čime se krše njihova prava utvrđena člankom 12. Konvencije o pravima osoba s invaliditetom (30). Žene i djevojčice s invaliditetom suviše se često nasilno podvrgavaju sterilizaciji i pobačaju ili drugim oblicima kontrole plodnosti. EU i države članice trebaju poduzeti sve mjere kako bi zajamčili da sve žene s invaliditetom imaju mogućnost ostvarenja svoje pravne sposobnosti donošenjem vlastitih odluka, uz potporu ako je žele, u pogledu medicinskog i/ili terapeutskog liječenja, uključujući donošenje vlastitih odluka o zadržavanju plodnosti i reproduktivne autonomije; ostvarenje prava na odlučivanje o tome koliko će djece imati i s kakvim vremenskim razmakom; pitanja povezana s njihovom seksualnošću; i ostvarenje njihova prava na uspostavu veza. To je potrebno ostvariti bez prisile, diskriminacije i nasilja. Prisilna sterilizacija i prisilni pobačaj predstavljaju nasilje nad ženama i potrebno ih je kriminalizirati, kao što je određeno člankom 39. Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (31). |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Ženama s invaliditetom ponekad se i onemogućuje pristup informacijama, komunikaciji i obrazovanju o njihovom spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima na temelju štetnih stereotipa zbog kojih se pretpostavlja da su aseksualne i da im zbog toga takve informacije nisu potrebne kao drugim osobama. Nadalje, informacije možda nisu dostupne u pristupačnim formatima. Zdravstvene ustanove i oprema, uključujući uređaje za mamografiju i krevete za ginekološki pregled, često su fizički nepristupačni ženama s invaliditetom (32). EU i države članice trebaju poduzeti sve mjere kako bi zajamčili da žene i djevojčice s invaliditetom imaju jednak pristup zdravstvenim uslugama za specifične vrste invaliditeta, kao i pristupačnim uobičajenim uslugama, kao što su stomatološka i oftalmološka skrb, seksualno i reproduktivno zdravlje i preventivne usluge, uključujući ginekološko savjetovanje, liječničke preglede, planiranje obitelji i prilagođenu potporu tijekom trudnoće. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Potrebno je poduzeti odgovarajuće mjere u pogledu osposobljavanja stručnih osoba, prije svega zdravstvenih djelatnika i djelatnika na pravnom području, kako bi se osiguralo da oni prilikom pravnih istraga i postupaka saslušaju što imaju za reći djevojčice i žene s invaliditetom. Te je mjere potrebno poduzeti u uskoj suradnji s organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom. |
| --- | --- |

5.2.4.

5.3.   Obrazovanje i osposobljavanje

| 5.3.1. | Kombinacija štetnih stereotipa o rodu i invaliditetu potiče diskriminacijska stajališta, politike i prakse, kao što su korištenje obrazovnog materijala kojim se potiču netočni stereotipi o rodu i invaliditetu, obavljanje obiteljskih aktivnosti na temelju spola, dodjeljivanje uloga skrbnika ženama i djevojčicama te u nekim područjima pridavanje veće vrijednosti obrazovanju dječaka u odnosu na djevojčice, poticanje ranog braka djevojčica s invaliditetom i nepostojanje pristupačne sanitarne infrastrukture u školama kojom se učenicama osiguravaju higijenski uvjeti u vrijeme menstruacije. Zbog toga dolazi do većih stopa nepismenosti, neuspjeha u školi, neuravnomjerenog prisustvovanja nastavi, izostajanja i potpunog prekida školovanja (33). |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Usporedna analiza EU-a pokazala je da je 2011. samo 27 % osoba s invaliditetom u dobi od 30 do 34 godine završilo visoko ili jednakovrijedno obrazovanje u EU-u (34). Međutim, nisu dostupni zasebni podaci o ženama i djevojčicama s invaliditetom. U europskim školama i u različitim državama članicama EU-a brojne djevojčice i žene s invaliditetom ne mogu ostvariti pristup uključivom, kvalitetnom obrazovanju u skladu s Konvencijom o pravima osoba s invaliditetom. Dokazano je da je financijska kriza negativno utjecala na napore usmjerene na uključivo obrazovanje. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Uključivo redovno obrazovanje djevojčica i žena s invaliditetom mora se promatrati kroz paradigmu visokokvalitetnog obrazovanja, jednakih mogućnosti, potpore i primjerenog smještaja (35) te univerzalnog pristupa tijekom cijelog života, pri čemu je potrebno jamčiti da žene s invaliditetom imaju pristup kontinuiranom obrazovanju u svrhu poboljšanja osobne neovisnosti, slobodnog osobnog razvoja i društvene uključenosti te da pritom neprestano ostvaruju pravo na odlučivanje o sebi i odabir svojeg načina života. Roditeljima učenika s invaliditetom potrebno je osigurati potrebne informacije o prednostima uključivog redovnog obrazovanja. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | EU i države članice trebaju ocijeniti trenutačno stanje i poduzeti mjere za olakšavanje pristupa uključivom, visokokvalitetnom obrazovanju za sve učenike i studente s invaliditetom, kao i pohađanja takva obrazovanja, u skladu s Konvencijom o pravima osoba s invaliditetom, i to promicanjem korištenja europskih instrumenata za financiranje te pri ostvarivanju cilja na području obrazovanja trebaju u strategiju Europa 2020. uvesti posebne pokazatelje za invaliditet, |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | Relevantne uredbe EU-a i programi razmjene studenata (kao što je Erasmus+) posljednjih su godina poboljšani uključivanjem financijske potpore za mobilnost studenata s invaliditetom. Međutim, ti se studenti u stvarnosti suočavaju s brojnim preprekama prilikom pokušaja pristupanja nacionalnim uslugama obrazovanja odredišne zemlje (stavovi, fizičke prepreke, komunikacijske i informacijske prepreke te nedovoljna fleksibilnost u nastavnim planovima i programima) (36). Programi EU-a za visoko obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje trebaju obuhvaćati potporu za žene s invaliditetom. Europski program razmjene poduzetnika trebao bi uključivati financijsku potporu za mlade osobe s invaliditetom, što trenutno nije slučaj. Potrebno je razmjenjivati dobre prakse i saznanja o problemima s kojima se susreće u okviru programa razmjene studenata i mladih poduzetnika te osigurati osposobljavanje za nastavne djelatnike, socijalne partnere i medije. |
| --- | --- |

5.3.5.

| 5.3.6. | Za žene i djevojčice s invaliditetom potrebno je osigurati jednak pristup različitim komponentama IKT infrastrukture i informacijskog društva. Prilikom razvijanja informacijske i komunikacijske tehnologije potrebno je uzeti u obzir ekonomske faktore, potrebu za osposobljavanjem i jednake mogućnosti bez obzira na dob kako bi se djevojčicama i ženama s invaliditetom kojima prijeti opasnost od društvene isključenosti osigurao pristup toj tehnologiji. |
| --- | --- |

5.3.6.

5.4.   Zapošljavanje

| 5.4.1. | Općenito je sudjelovanje žena na tržištu rada i dalje mnogo niže od sudjelovanja muškaraca (46,6 % u usporedbi sa 61,9 %). Na tržištima rada u svim državama članicama vidljiva je postojana i znatna rodna segregacija. Međutim, žene s invaliditetom u mnogo su većoj mjeri isključene iz tržišta rada. Prema indeksu ravnopravnosti spolova (GEI) Europskog instituta za ravnopravnost spolova iz 2015., u EU-u je zaposleno samo 18,8 % žena s invaliditetom, dok je zaposleno 28,1 % muškaraca s invaliditetom. Stopa nezaposlenosti među ženama s invaliditetom i dalje je neprihvatljivo visoka i zbog toga je veća vjerojatnost da će te žene živjeti u siromaštvu i biti socijalno isključene. Žene i djevojčice s invaliditetom nailaze na veće probleme pri ulasku na tržište rada, zbog čega im je teško voditi neovisan život. Žene i djevojčice s invaliditetom često su slabije plaćene. Problemi u pogledu mobilnosti i viša razina ovisnosti o članovima obitelji i njegovateljima stvaraju im prepreke pri aktivnom sudjelovanju u obrazovanju, na tržištu rada te u društvenom i gospodarskom životu zajednice (37). |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | S obzirom na visoku stopu nezaposlenosti i neaktivnosti na tržištu rada među ženama s invaliditetom, EU i države članice trebaju razraditi sveobuhvatne i pozitivne mjere usmjerene na žene s invaliditetom u svrhu promicanja osposobljavanja, posredovanja pri zapošljavanju, pristupa zapošljavanju, zadržavanja radnog mjesta, jednake plaće za jednaki rad, jednakog napredovanja u karijeri, prilagodbi na radnom mjestu i ravnoteže između poslovnog i privatnog života. Žene s invaliditetom moraju imati jednako pravo kao i drugi na pravedne i povoljne uvjete rada, uključujući jednake mogućnosti i jednaku naknadu za rad jednake vrijednosti (38). |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | Uzimajući u obzir instrument EU-a za mikrofinanciranje i Europski socijalni fond za poticanje zapošljavanja i promicanje socijalne uključenosti, valja promicati mogućnosti za samozapošljavanje, poduzetništvo među ženama s invaliditetom, jednaku zastupljenost u upravnim odborima poduzeća, razvijanje socijalnih poduzeća ili pokretanje vlastitog poduzeća. Žene s invaliditetom trebaju imati jednaka prava na financijsku pomoć tijekom cijelog životnog vijeka poduzeća te ih je potrebno doživljavati kao kompetentne poduzetnice. U tom je pogledu za žene s invaliditetom koje su poduzetnice, uključujući žene koje žive u ruralnim područjima, potrebno osigurati mjere pozitivnog djelovanja s pomoću zajmova pod povoljnim uvjetima, mikrozajmova i bespovratnih sredstava. |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.4. | Porast broja osoba s invaliditetom dovest će do većeg opterećenja njegovatelja, posebno u obitelji, a uglavnom je riječ o ženama koje moraju raditi kraće radno vrijeme ili čak napustiti tržište rada kako bi mogle njegovati ovisne članove obitelji (39). |
| --- | --- |

5.4.4.

| 5.4.5. | EU i države članice trebaju promicati bolju ravnotežu između poslovnog i privatnog života za žene s invaliditetom i njegovatelje osoba s invaliditetom s pomoću djelotvornih mjera utemeljenih na njihovim posebnim potrebama. Moguće mjere uz pomoć kojih bi se mogao postići taj cilj jesu transparentnost plaća, postupci zapošljavanja i uplaćivanje u sustav socijalne zaštite, fleksibilno radno vrijeme ili rad na daljinu na nepuno radno vrijeme, ravnoteža između rashoda povezanih s invaliditetom u pogledu majčinstva i njege za osobe s velikim potrebama za potporom, promicanje univerzalnog pristupa cjenovno pristupačnim i visokokvalitetnim uslugama potpore u različita doba dana, kao što su vrtići ili usluge njege za starije osobe i druge osobe s većim potrebama (40). |
| --- | --- |

5.4.5.

| 5.4.6. | EU i države članice trebaju uključiti žene s invaliditetom i obitelji osoba s invaliditetom u predloženu Direktivu o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i skrbnika, kao i u druge mjere politike za poboljšanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života radnika i njegovatelja (41). |
| --- | --- |

5.4.6.

| 5.4.7. | Žene s invaliditetom ujedno su suočene s jedinstvenim preprekama njihovu jednakom sudjelovanju na radnom mjestu, uključujući seksualno uznemiravanje, nejednaku plaću i nepostojanje pristupa pravnoj zaštiti zbog diskriminacijskih stajališta zbog kojih se njihovi zahtjevi odbacuju. EU i države članice također trebaju zajamčiti sigurne i zdrave uvjete rada za žene s invaliditetom i njegovatelje osoba s invaliditetom, uključujući zaštitu od uznemiravanja i pravnu zaštitu u slučaju pritužbi. Uznemiravanje na radnom mjestu valja spriječiti donošenjem djelotvornih protokola u slučaju uznemiravanja u skladu s primjenom Direktive EU-a 2000/78 (42). |
| --- | --- |

5.4.7.

5.5.   Sudjelovanje u političkom i javnom životu

| 5.5.1. | Tijekom povijesti gušili su se glasovi žena i djevojaka s invaliditetom, zbog čega su nerazmjerno slabo zastupljene u javnom donošenju odluka. U većini država članica EU-a lišavanje građana s invaliditetom njihove poslovne i pravne sposobnosti rezultira time da oni gube biračko pravo. Prepreke ostvarivanju biračkog prava mogu biti i u obliku nepristupačnih postupaka glasanja, uključujući nepristupačna glasačka mjesta (43). EU treba zajamčiti da žene s invaliditetom mogu u cijelosti sudjelovati u javnom i političkom životu, osobito u izborima za Europski parlament 2019. godine. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | S obzirom na neravnotežu u odnosu moći i višestruku diskriminaciju, te su žene imale manje prilika za osnivanje organizacija ili za pristupanje organizacijama koje mogu zastupati njihove potrebe koje imaju kao žene, djeca i osobe s invaliditetom. EU treba poduzeti mjere za poticanje žena s invaliditetom na preuzimanje vodećih uloga u javnim tijelima za donošenje odluka na svim razinama i omogućiti im da osnivaju organizacije i mreže žena s invaliditetom te da im pristupaju (44). Potrebno je osigurati programe osposobljavanja i mentorstva za žene s invaliditetom kako bi ih se osposobilo za sudjelovanje u političkom i javnom životu. |
| --- | --- |

5.5.2.

Bruxelles, 11. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  UNCRPD, Opća napomena br. 3 (CRPD/C/GC/3), str. 1; EDF-ovo Alternativno izvješće Odboru UN-a za prava osoba s invaliditetom, str. 57.

1

(2)  Konvencija UN-a o pravima osoba s invaliditetom.

2

(3)  UNCRPD, Zaključci o početnom izvješću EU-a, Ujedinjeni narodi (članak 6. CRPD/C/EU/CO/1).

3

(4)  Izvješće o ženama s invaliditetom, Europski parlament, 14/10/2013, str. 6.

4

(5)  Idem, bilješka 3.4.3; Idem, bilješka 1., str. 17.

5

(6)  Idem, bilješka 4., str. 9.

6

(7)  Idem, bilješka 3., članak 16.

7

(8)  Izvješće o ukidanju prisilne sterilizacije žena i djevojčica s invaliditetom, Europski forum za osobe s invaliditetom, 2018., str. 49.

8

(9)  Drugi manifest o pravima žena i djevojčica s invaliditetom u EU-u, Europski forum za osobe s invaliditetom, 2011, str. 18 i 34.

9

(10)  Idem, bilješka 9., str. 4.

10

(11)  Ad hoc obrazac istraživanja EU-a o radnoj snazi o osobama s invaliditetom i dugotrajnim zdravstvenim problemima, 2020.

11

Ad hoc

(12)  Idem, bilješka 4., str. 24.

12

(13)  Konvencija UN-a o pravima osoba s invaliditetom.

13

(14)  Idem, bilješka 3., članak 6.; Idem, bilješka 4., str. 6.

14

(15)  Idem, bilješka 3., članak 4.3; Idem, bilješka 1., str. 17.

15

(16)  Idem, bilješka 9., str. 47.

16

(17)  Idem, bilješka 4., str. 16.

17

(18)  Idem, bilješka 4., str. 9.

18

(19)  Idem, bilješka 1., str. 2.

19

(20)  Idem, bilješka 9., str. 52.

20

(21)  Idem, bilješka 1., str. 15.

21

(22)  Idem, bilješka 9., str. 11.

22

(23)  Idem, bilješka 3., članak 8.

23

(24)  Idem, bilješka 1., str. 8.

24

(25)  Istraživanje o nasilju nad ženama, Agencija za temeljna prava, 2014., str.186.

25

(26)  Idem, bilješka 3., članak 16.

26

(27)  Idem, bilješka 9., str. 21.

27

(28)  Idem, bilješka 3., članak 16.; Idem, bilješka 8., str. 49.

28

(29)  Idem, bilješka 1., str. 10.

29

(30)  Idem, bilješka 1., str. 11.

30

(31)  Izvješće o ukidanju prisilne sterilizacije žena i djevojčica s invaliditetom, Europski forum za osobe s invaliditetom, 2018., str. 49. i 50.

31

(32)  Idem, bilješka 1., str. 11.; Idem, bilješka 9., str. 34.

32

(33)  Idem, bilješka 2., str. 14.

33

(34)  EU – SILC 2011.

34

(35)  Idem, bilješka 9., str. 32.

35

(36)  Alternativno izvješće Odboru UN-a za prava osoba s invaliditetom, str. 43.

36

(37)  Idem, bilješka 4., str. 7.

37

(38)  Idem, bilješka 9., str. 41.

38

(39)  Idem, bilješka 9., str 45.; Idem, bilješka 4., str. 6.

39

(40)  Idem, bilješka 4., str 14.; Idem, bilješka 9., str. 43.

40

(41)  Idem, bilješka 3., članak 23.

41

(42)  Idem, bilješka 4., str. 25.

42

(43)  Alternativno izvješće Odboru UN-a za prava osoba s invaliditetom, str. 43.

43

(44)  Idem, bilješka 1., str. 16.

44

---

III Pripremni akti

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

536. plenarno zasjedanje EGSO-a, 11.7.2018.–12.7.2018.

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/28

---

Mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 924/2009 u pogledu određenih naknada za prekogranična plaćanja u Uniji i naknada za konverziju valute

(COM(2018) 163 final – 2018/0076 (COD))

(2018/C 367/05)

| Izvjestitelj: | Daniel MAREELS |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Daniel MAREELS

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 19.4.2018.
  Europsko vijeće, 3.5.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 7.6.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 11.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 116/0/0 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 19.4.2018.

Europsko vijeće, 3.5.2018.

Pravni temelj:

članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

7.6.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

11.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

116/0/0

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Odbor pozdravlja ovaj prijedlog kojime se namjerava smanjiti trošak prekograničnih plaćanja u eurima u državama članicama koje nisu dio europodručja i kojim će se ujedno povećati transparentnost naknada za konverziju valute. EGSO poziva na brzu provedbu prijedloga. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Izravan učinak prijedloga ponajprije će se osjetiti u državama članicama koje nisu dio europodručja. Visoke naknade koje se pojavljuju kod prekograničnih plaćanja u eurima nestat će unutar EU-a jer će morati biti usklađene s nižim naknadama za domaće transakcije u nacionalnim valutama. Odbor pozdravlja te niže troškove, od kojih će osobitu korist imati potrošači i poduzeća, osobito mala i srednja poduzeća. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | No ta smanjenja troškova nedvojbeno će dovesti do povećanja prekograničnog slobodnog kretanja i slobodne trgovine u cijelom EU-u, a to će koristiti svim državama članicama. Odbor to produbljivanje jedinstvenog tržišta i njegov pozitivni gospodarski učinak smatra važnim. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Odbor ujedno pozdravlja činjenicu da će se time postići prvotni cilj jedinstvenog područja plaćanja u eurima (SEPA), a to je da se sva plaćanja u eurima unutar EU-a smatraju domaćim plaćanjima. Istodobno će se dovršiti jedinstveno tržište za maloprodajne financijske usluge ukidanjem postojeće podjele na tom tržištu između korisnika u europodručju i izvan njega. Time će niže naknade koje plaćaju korisnici iz europodručja postati dostupne korisnicima izvan europodručja. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | U vezi s njegovim opetovanim zauzimanjem za bioraznolikost u bankarskom sustavu, kao jamstvo stabilnosti i učinkovitosti sustava te radi uzimanja u obzir različitih budućih događanja i izazova, Odbor poziva na veću usmjerenost na troškove za banke koji proizlaze iz tog prijedloga. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Sudionici na tržištu bit će obvezni pružiti korisnicima potpune informacije o troškovima konverzije strane valute prije nego što izvrše svoje transakcije. Odbor smatra da su ti novi, dodatni zahtjevi u pogledu transparentnosti prikladni jer će na temelju njih potrošači moći donositi odgovarajuće odluke u pogledu tih transakcija po pravednoj cijeni. Također ovdje je potrebno u obzir uzeti tehnički vrlo složenu prirodu ovog pitanja kao i povezane troškove za pružatelje usluga. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Odbor također želi naglasiti da to, unatoč vrlo tehničkoj prirodi, bez sumnje predstavlja izvanrednu priliku za dobru i jasnu komunikaciju s građanima Europske unije. Izmjene koje su ovdje predstavljene mogu objasniti načine na koje EU donosi pozitivne promjene za svakoga, a time i rješenja za svakodnevne probleme. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Kontekst

| 2.1. | Od početka 2000-ih radi se na usklađivanju sustava bezgotovinskih plaćanja u Europi. Još od uvođenja eura poduzimaju se mjere za uspostavljanje europskog jedinstvenog tržišta za plaćanja, tj. jedinstvenog područja plaćanja u eurima (SEPA) (1). U tom je kontekstu došlo do postupnog prelaska s nacionalnih sustava na europski platni sustav. Taj je proces dovršen 2014. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Na temelju toga vlade, trgovci i poduzeća mogu lako provoditi plaćanja u cijelom europodručju i Europskoj uniji (2) upotrebljavajući ista sredstva plaćanja: kartice, virmanske naloge i izravna terećenja. Više neće biti razlika s obzirom na zemlju u kojoj živite: sva plaćanja smatrat će se „unutarnjim plaćanjima” unutar Europe. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ujedno je pokrenuto nekoliko drugih inicijativa usmjerenih ne samo na povećanje transparentnosti troškova plaćanja nego i na njihovo smanjenje. Na temelju toga su, između ostaloga, naknade za prekogranična plaćanja u eurima unutar EU-a usklađene s naknadama za domaća plaćanja u eurima. To je ostvareno putem Uredbe (EZ) br. 25602001, koja je kasnije zamijenjena Uredbom (EZ) br. 924/2009. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Zapravo, to je dosad bila praksa samo u državama članicama europodručja (3); i u Švedskoj, koja je iskoristila mogućnost (4), koju su ostale države članice imale, kako bi proširila taj sustav na nacionalnu valutu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | U svojem Akcijskom planu za financijske usluge namijenjene potrošačima: bolji proizvodi, veći izbor, iz ožujka 2017. godine, Komisija se obvezala predlagati mjere za smanjenje troškova za prekogranične transakcije u svim državama članicama te preispitati postupke dinamičke konverzije valuta. (5) |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Postojećim prijedlogom, kojim se mijenja već spomenuta Uredba (EZ) br. 924/2009 (6), nastoje se proširiti prednosti tog sustava za transakcije u eurima unutar EU-a na pojedince i poduzeća u državama članicama koje nisu dio europodručja. Time će se smanjiti troškovi prekograničnih plaćanja unutar EU-a usklađivanjem s troškovima za domaće transakcije u nacionalnoj valuti države članice. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Istodobno (7) su utvrđeni dodatni zahtjevi u pogledu transparentnosti za prakse konverzije valuta. Kao posljedica toga u budućnosti će se objavljivati trošak prekograničnih transakcija. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Odbor pozdravlja činjenicu da će se za sudionike na tržištu uvesti brojni dodatni zahtjevi u pogledu transparentnosti povezane s konverzijom valuta. Stoga će cjelokupni troškovi prekogranične transakcije biti poznati korisnicima prije nego što započnu svoju platnu transakciju. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Napomene

| 3.1. | Odbor pozdravlja prijedloge kojima se proširuju prednosti SEPA-e na pojedince i poduzeća u državama članicama izvan europodručja. Time će se u pravilu smanjiti troškovi prekograničnih plaćanja u eurima unutar EU-a, osobito u tim državama članicama. Istodobno se povećavaju obveze u pogledu transparentnosti u vezi s naknadama za konverziju valute. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tim se prijedlozima pridonosi dovršetku jedinstvenog tržišta za maloprodajne financijske usluge uklanjanjem postojeće podjele tržišta za prekogranična plaćanja u eurima unutar EU-a. Korisnici u europodručju moći će u cijelosti uživati u prednostima SEPA-e za tu vrstu plaćanja, što trenutačno nije slučaj za korisnike u državama članicama koje nisu dio europodručja. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Većina korisnika u europodručju može provoditi tu vrstu plaćanja uz niski ili čak zanemarivi trošak, pri čemu to nije slučaj za korisnike izvan europodručja. Korisnici izvan europodručja u pravilu snose visoke troškove. Stoga se okončanje takve situacije smatra dobrodošlim i vrlo pozitivnim razvojem događaja. Pružatelji usluga platnog prometa u tim državama članicama morat će uskladiti svoje naknade za prekogranične transakcije u eurima s općenito nižim naknadama za domaće transakcije u nacionalnoj valuti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | To smanjenje troškova trebalo bi imati pozitivne učinke na prekogranično slobodno kretanje i slobodnu trgovinu unutar EU-a, u svim državama članicama. Tako će potrošači izvan europodručja imati koristi od lakšeg pristupa tržištima europodručja. Taj lakši pristup ujedno će se primjenjivati i na poduzeća, osobito mala i srednja poduzeća, koja će na taj način ostvariti korist jer će moći poboljšati svoj položaj na tržištu i konkurentnost. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO odobrava odluku o ograničavanju predloženog sustava na transakcije u eurima. U svojem mišljenju o Akcijskom planu za financijske usluge namijenjene potrošačima Odbor „pozdravlja činjenicu da se u ovoj fazi Europska komisija suzdržava od uvođenja regulatornih mjera”. (8) Istodobno to je velik korak naprijed za one države članice koje su već neko vrijeme imale tu mogućnost, ali je nisu koristile. (9) |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Neovisno o ostalim razlozima za taj odabir (10), tim se pristupom ujedno postiže ravnoteža između jasnijih zahtjeva pružatelja usluga (11) platnog prometa i korisnika (12). Osim toga, predloženo rješenje ujedno je bliže rješenju „po mjeri”. Stoga se njime omogućuje da se uzmu u obzir konkretni uvjeti i situacija u dotičnim državama članicama, uključujući u pogledu platnih sustava i pružatelja usluga. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kako bi se potrošačima omogućilo da donose ispravne odluke u pogledu konverzija strane valute, što je trenutačno teško jer nemaju uvijek pouzdane i ažurirane informacije, potrebno je utvrditi niz dodatnih obveza u pogledu transparentnosti za sudionike na tržištu. Stoga će cjelokupni troškovi prekogranične transakcije biti poznati korisnicima prije nego što provedu svoju transakciju. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO smatra da je obaveza transparentnosti u korist korisnika i potrošača iznimno važna, jednako kao i sigurnost transakcija. Istu važnost ima i utvrđivanje gornje granice za troškove takvih usluga, sve dok se ne osmisle konkretne i konačne provedbene mjere. (13) Za pružatelje usluga platnog prometa to predstavlja složeno i teško pitanje, zbog čega je povezanom aspektu troškova potrebno posvetiti odgovarajuću pažnju. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Troškovi i manjak prihoda koji proizlaze iz tih prijedloga i koje snose pružatelji usluga platnog prometa nisu zanemarivi. (14) Iako trenutačna situacija nije posve zadovoljavajuća te se ti gubici tijekom vremena mogu donekle ublažiti, aspektu troškova potrebno je posvetiti odgovarajuću pozornost. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kako je Odbor nedavno istaknuo, ta usredotočenost na aspekt troška potrebna je u kontekstu zalaganja za bioraznolikost bankarskog sustava (15), kao jamstvo stabilnosti i učinkovitosti sustava (16). Osim toga, potrebno je imati na umu da se banke trenutačno suočavaju s nizom važnih izazova, kao što su regulatorna i nadzorna pitanja, niz budućih trendova (17), dugo razdoblje niskih kamatnih stopa i brojne druge situacije (18). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Odbor također želi naglasiti da to, unatoč vrlo tehničkoj prirodi, bez sumnje predstavlja izvanrednu priliku za dobru i jasnu komunikaciju s građanima Europske unije. S izmjenama koje su ovdje predstavljene mogu se objasniti načini na koje EU donosi pozitivne promjene za poduzetnike, građane i potrošače te time pronalazi rješenje za svakodnevne probleme, npr. prilikom putovanja. |
| --- | --- |

3.11.

Bruxelles, 11. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Za dodatne informacije o SEPA-i vidjeti internetske stranice Europskog platnog vijeća na https://www.europeanpaymentscouncil.eu/.

1

(2)  Sustav SEPA trenutačno se primjenjuje na 34 zemlje i državna područja: 28 država članica EU-a te Island, Norvešku, Lihtenštajn, Švicarsku, Monako i San Marino. Vidjeti internetske stranice iz bilješke 1.

2

(3)  i stoga na plaćanja u eurima.

3

(4)  Mogućnost, koja je u korist svih država članica, predviđena u Uredbi 2560/2001 i Uredbi 924/2009 o prekograničnim plaćanjima, koja je zamjenjuje.

4

(5)  Vidjeti COM(2017) 139 final; https://eur-lex.europa.eu/legal-content/hr/TXT/?uri=CELEX:52017DC0139. Osobito predložene mjere 1. i 2.

5

(6)  Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 924/2009 u pogledu određenih naknada za prekogranična plaćanja u Uniji i naknada za konverziju valute. Vidjeti http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FR/TXT/?qid=1524213305690&uri=CELEX:52018PC0163.

6

(7)  u istom Prijedlogu uredbe.

7

(8)  Vidjeti SL C 434, 15.12.2017., str. 51. točka 1.1

8

(9)  Vidjeti mogućnost iz točke 2.4.

9

(10)  Neki od tih razloga navedeni su u često postavljanim pitanjima o prekograničnim plaćanjima, koja su objavljena zajedno s priopćenjem za tisak o postojećim prijedlozima. Vidjeti http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-18-2424_fr.htm.

10

(11)  Koji podržavaju status quo.

11

status quo

(12)  koji su za to da se regulira još više transakcija.

12

(13)  Zbog okruženja koje se brzo mijenja i tehničke prirode tog pitanja predviđeno je razdoblje do 36 mjeseci nakon stupanja na snagu Uredbe.

13

(14)  U obrazloženju prijedloga navodi se iznos od 900 milijuna EUR godišnje u pogledu prekograničnih transakcija u eurima.

14

(15)  Vidjeti SL C 434, 15.12.2017., str. 51., mišljenje INT/822, točka 3.6.

15

(16)  Vidjeti SL C 251 od 31.7.2015., str. 7., točka 1.1. i SL C 451 od 16.12.2014., str. 45., točka 1.11.

16

(17)  Primjerice u pogledu financijske tehnologije i lanca blokova (blockchain) te financiranja održivog gospodarstva. Akcijski plan o financiranju održivog rasta, vidjeti https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018DC0097&from=fr (COM(2018) 97 final).

17

(18)  Među ostalim, pristup EU-a lošim kreditima (https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/banking-and-finance/financial-supervision-and-risk-management/managing-risks-banks-and-financial-institutions/non-performing-loans-npls_fr).

18

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/32 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/32

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 168/2013 u pogledu primjene norme Euro 5 za homologaciju vozila na dva ili tri kotača i četverocikala

(COM(2018) 137 final – 2018/0065 (COD))

(2018/C 367/06)

| Izvjestitelj: | Gerardo LARGHI |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Gerardo LARGHI

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 16.4.2018.
  Vijeće, 4.4.2018. |
| --- | --- |
| | |
| Pravni temelj: | članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 7.6.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 11.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 125/0/1 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 16.4.2018.

Vijeće, 4.4.2018.

Pravni temelj:

članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

7.6.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

11.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

125/0/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja prijedlog uredbe COM(2018) 137 final koji donosi određene izmjene Uredbe (EU) br. 168/2013, usmjerene na postizanje ravnoteže između potrebe za razvojem tehnologija s manjim učinkom na okoliš (homologacija Euro 5) i stvarnih mogućnosti pojedinih poduzeća za njihovu primjenu u predviđenom roku (tehnološka izvedivost). Izuzeća bi, dakle, trebala služiti izbjegavanju negativnih posljedica na tržište i stopu zaposlenosti te osiguravanju postizanja boljih standarda emisija u kratkom roku. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO naglašava da su izmjene koje je predložila Komisija u skladu s preporukama iz prethodnog mišljenja o toj temi (1), među kojima se ističu: postupna i fleksibilna provedba uredbe koja ima za cilj učinkovitu tehnološku izvedivost, razumni troškovi za poduzeća i potrošače, izuzeće vozila kategorija L1 i L2 iz ugrađenog sustava za dijagnostiku u vozilu (OBD) (2). Odbor također uvažava široku potporu navedenom prijedlogu od država članica i svih uključenih dionika. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra da će ovo zakonodavstvo imati pozitivan učinak na troškove koje snose poduzeća te samim time i na troškove koje snose potrošači. U tom kontekstu treba istaknuti socijalnu ulogu vozila kategorije L u ruralnim područjima gdje su takva vozila često alternativa nedostatku javnog prijevoza te urbanim područjima gdje takva vozila pomažu u smanjenju prometnih gužvi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO podupire obnavljanje ovlasti Komisiji da donosi delegirane akte u narednih pet godina. Odbor smatra da je ovaj uvjet ključan za prilagođavanje postojećeg zakonodavstva kako bi što prije stupilo u korak sa stalnim promjenama u području tehnologije i razvoja tržišta koje se tiču predmetnog sektora. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO primjećuje da Komisijina studija (3) ne uzima u obzir troškove, tehničku izvedivost i obnovljivost ispitivanja potrošnje energije (ispitivanje tipa VII) homologiranih bicikala na električni pogon (L1e-A) i homologiranih bicikala s pomoćnim motorom (L1e-B). Navedena je studija zaista usmjerena samo na vozila s motorom s unutarnjim izgaranjem. Stoga Odbor preporučuje Komisiji da što prije pokrene dodatnu studiju o potrošnji energije vozila kategorija L1e-A i L1e-B kako bi se poduzećima iz tog sektora omogućio jasan pravni okvir. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Odbor odobrava prijedlog Komisije o odgodi primjene graničnih vrijednosti emisija norme Euro 5 za laka vozila na četiri kotača (mini automobil – L6e-B), mopede na tri kotača (L2eU), „trial” (L3e-AxT) te „enduro” (L3e-AxE) mopede. Međutim, s obzirom da se radi o ciljanoj proizvodnji (4) koja se provodi u malim i mikro poduzećima, EGSO preporučuje da se ta odgoda produlji do 2024., kao što je prvotno predviđeno u procjeni učinka. Ovom bi se mjerom, uz održavanje stopa zaposlenosti, poduzećima tog sektora trebao omogućiti bezbolniji prijelaz. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Uvod

| 2.1. | Sektor „vozila kategorije L” odlikuje široki raspon lakih vozila na dva, tri i četiri kotača. Ova kategorija uključuje sedam podkategorija vozila: bicikli s pomoćnim motorom te mopedi na dva (L1e) i tri (L2e) kotača, motocikli na dva (L3e) i tri kotača (L4e – s bočnom prikolicom), motorni tricikli (L5e) te laki četverocikli (L6e) i teški četverocikli (L7e – quad). Unutar svake podkategorije postoji još jedna podjela, što ukupno čini 25 vrsta vozila. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Raznolikost modela, pogonskih sustava i namjena čine ovu kategoriju jednom od najraznovrsnijih i najsveobuhvatnijih u ovom sektoru. Procjenjuje se da unutar EU-a prometuje preko 35 milijuna vozila kategorije L. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Homologacijski zahtjevi koji se primjenjuju na „vozila kategorije L” (5) od 1. siječnja 2016. utvrđeni su Uredbom (EU) br. 168/2013 i njezinim četirima delegiranim i provedbenim aktima (6). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pozivajući se na probleme istaknute u „Studiji o učinku na okoliš norme Euro 5 za vozila kategorije L”, Komisija predlaže izmjenu ili dopunu određenih članaka Uredbe (EU) br. 168/2013 kako bi se razjasnila njihova načela i olakšala primjena. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Taj prijedlog, koji su zatražila i sama poduzeća iz ovog sektora (7), izrađen je nakon službenog savjetovanja sa svim zainteresiranim dionicima (proizvođači, homologacijska tijela i socijalni partneri). |
| --- | --- |

2.5.

3.   Sažetak prijedloga Komisije

3.1.   Ugrađeni sustav za dijagnostiku

| 3.1.1. | OBD (8) služi za provjeru općeg rada vozila te posebno naznačuje kvarove ili neispravnosti koji bi mogli imati posljedice u vidu štetnih emisija. Iako OBD već postoji u normi Euro 4, bit će dodatno unaprijeđen u normi Euro 5. U skladu s normom Euro 5, kako bi se pratio ispravan rad ne samo motora nego i katalizatora te obrade ispušnih plinova, OBD će uključivati kontrolu senzora i aktivatora vozila. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Komisija predlaže odgodu, do 2025., određenih aspekata koji se odnose na obvezu provedbe faze II OBD-a te posebno onih koji se tiču pregleda katalizatora. Ova mjera je predviđena samo za pojedine kategorije vozila, s obzirom da navedeni mjerni uređaji zbog tehničkih razloga neće biti dostupni u 2020. Izmjena te odredbe trebala bi poduzećima osigurati dovoljno vremena da provedu ovu normativu. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Komisija nadalje razjašnjava da su iz sustava OBD-a faze II isključeni mopedi (podkategorije L1 i L2), kao i laki četverocikli (podkategorije L6) te mopedi podkategorija enduro (L3e-AxE) i trial (L3e-AxT). |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Sustav kontrole emisija (matematički postupak utvrđivanja trajnosti)

| 3.2.1. | U studiji o utjecaju norme Euro 5 na okoliš ističe se da metoda ispitivanja vozila nakon „prijeđenih 100 km” ne omogućuje evaluaciju stvarnog kvara sustava kontrole emisija tijekom životnog ciklusa vozila (9). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Komisija predlaže da se ta metoda ukloni postupno do 2025. U međuvremenu, predlaže se povećanje praga prijeđene kilometraže prije ispitivanja vozila kako bi se osigurala veća pouzdanost podataka. Stoga se prijedlogom predviđa da se vozilima koja će biti registrirana između 1. siječnja 2020. i 31. prosinca 2024. mora ispitati učinak na okoliš nakon prijeđenih 2500 km ako je najveća brzina vozila manja od 130 km/h te nakon prijeđenih 3500 km ako je najveća brzina vozila 130 km/h ili veća. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.3.   Primjena graničnih vrijednosti norme Euro 5

| 3.3.1. | Studija o utjecaju norme Euro 5 na okoliš potvrđuje da je tehnologija koja je potrebna kako bi se ispunila nova ekološka ograničenja već dostupna, isključujući određene vrste vozila kategorije L (L6e-B, L2e-U, L3e-AxT i L3e-AxE). |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Stoga Komisija za navedene podkategorije predlaže odgađanje datuma primjene graničnih vrijednosti s 2020. na 2022. Ta će mjera proizvođačima, a osobito malim i srednjim poduzećima, omogućiti da se pridržavaju predviđenih rokova za prijelaz na pogonske sklopove s nultim emisijama te istodobno donijeti pozitivan učinak u pogledu troškova u korist potrošača. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Komisija nadalje napominje da se granične vrijednosti razine buke za normu Euro 5 trebaju razjasniti. Stoga predlaže produženje valjanosti postojećih graničnih vrijednosti emisija norme Euro 4 dok se ne utvrde nove granične vrijednosti norme Euro 5. |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   Delegirani akti

| 3.4.1. | Uredbom (EU) br. 168/2013 Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u petogodišnjem razdoblju koje je isteklo 21. ožujka 2018. Imajući u vidu stalnu potrebu za ažuriranjem zakonodavstva u skladu s tehnološkim napretkom, Komisija traži obnovu ovlasti donošenja delegiranih akata za narednih pet godina, s mogućnošću prešutnog produljenja. |
| --- | --- |

3.4.1.

Bruxelles, 11. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL C 84, 17.3.2011., str. 30.

1

(2)  SL C 84, 17.3.2011., str. 30., točke 4.1, 4.3, 5.3.

2

(3)  Izvješće o studiji: „Studija o učinku na okoliš norme Euro 5 za vozila kategorije L”, EU-Books, ET-04-17-619-EN-N.

3

(4)  Te podkategorije vozila predstavljaju manje od 1 % globalne proizvodnje vozila kategorije L.

4

(5)  SL L 60, 2.3.2013., str. 52. – Uredba (EU) br. 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o homologaciji i nadzoru tržišta vozila na dva ili tri kotača i četverocikala.

5

SL L 53, 21.2.2014., str 1. – Delegirana uredba Komisije (EU) br. 134/2014 оd 16. prosinca 2013. o dopuni Uredbe (EU) br. 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za učinak na okoliš i učinak pogonske jedinice za vozila na dva ili tri kotača i četverocikle i o izmjeni njezina Priloga V.

SL L 25, 28.1.2014., str. 1. – Delegirana uredba Komisije (EU) br. 44/2014 оd 21. studenoga 2013. o dopuni Uredbe (EU) br. 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu konstrukcije vozila i općih zahtjeva za homologaciju vozila na dva ili tri kotača i četverocikala.

SL L 7, 10.1.2014., str. 1. – Delegirana uredba Komisije (EU) br. 3/2014 оd 24. listopada 2013. kojom se dopunjuje Uredba (EU) br. 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva funkcionalne sigurnosti vozila za odobrenje vozila s dva ili tri kotača i četverocikala.

(6)  Vidjeti bilješku 3.

6

(7)  https://www.acem.eu/newsroom/press-releases/329-stefan-pierer-acem-president-we-urgently-need-clarity-from-the-ec-regarding-the-implementation-of-euro-5.

7

(8)  Tehnologija ugrađene dijagnostike Uredba (EU) br. 168/2013, čl. 21. i Prilog IV, 1.8.1, 1.8.2, 1.8.3.

8

Tehnologija ugrađene dijagnostike

(9)  članak 23. stavak 3. točka (c).

9

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/35 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/35

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva te izmjeni Priloga XVII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 98/2013 o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva

(COM(2018) 209 final – 2018/0103 (COD))

(2018/C 367/07)

| Izvjestitelj: | David SEARS |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

David SEARS

| Zahtjev za mišljenje: | Europski parlament, 28.5.2018.
  Vijeće, 31.5.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 114. UFEU-a |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 7.6.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 11.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 128/0/1 |

Zahtjev za mišljenje:

Europski parlament, 28.5.2018.

Vijeće, 31.5.2018.

Pravni temelj:

članak 114. UFEU-a

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

7.6.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

11.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

128/0/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja predloženu Uredbu koja se temelji na postojećoj Uredbi (te je zamjenjuje), a o kojoj je EGSO komentirao u siječnju 2011. (1) i kojoj je cilj izvući pouke iz iskustava na nacionalnoj razini i razini EU-a, od stupanja na snagu 2013. i ostvarivanja punog (planiranog) učinka do rujna 2014. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO napominje da je raspoloživo vrijeme za pripremu nove Uredbe bilo ograničeno postupovnim čimbenicima, uključujući kratko raspoloživo vrijeme do kraja trenutačnog mandata Komisije i Europskog parlamenta. To je razočaravajuće s obzirom na relativno kratak životni vijek i sporu provedbu postojeće Uredbe, kao i na potrebu za ozbiljnom potporom i sudjelovanjem država članica i svih subjekata u lancu opskrbe u postupku njezine zamjene. Razloge za tu sporu provedbu treba detaljnije ispitati, posebno u velikim zemljama koje se suočavaju s terorističkim djelima protiv njihovog vlastitog stanovništva. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO napominje da postoje brojna područja za koja bi trebalo razmotriti pružanje veće jasnoće kad je riječ o području primjene i provedbi ove Uredbe; to će također trebati detaljnije raspraviti s državama članicama u predstojećim mjesecima. Odredbe u pogledu prodaje putem interneta zahtijevaju daljnji rad ako se s pomoću njih želi ostvariti ikakav stvaran učinak i teško je razumjeti kako one mogu biti učinkovite isključivo na razini država članica. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Naposljetku, EGSO ponovno dovodi u pitanje djelotvornost grupiranja tako znatno različitih tvari u okviru jedinstvenog regulatornog režima. Zbog toga je to zakonodavstvo teško izraditi, pa čak i teže za provesti ili razumjeti kao profesionalni korisnik ili član šire javnosti. Stoga se preporučuje drugačiji pristup koji je prilagođen pojedinačnim tvarima. Tu kao koristan model može poslužiti zakonodavstvo EU-a o prekursorima za droge (2). |
| --- | --- |

1.4.

2.   Uvod

| 2.1. | Improvizirane eksplozivne naprave koje uključuju niz eksploziva kućne izrade koriste teroristi i drugi nedržavni akteri kako bi provodili statičke napade, napade vozilom ili napade koje vrše pojedinci na vojne i gospodarske ciljeve, prvenstveno s ciljem sijanja straha među civilnim stanovništvom te ostvarivanja političkih ili vjerskih ideala. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Znanje potrebno za izradu, pohranjivanje i isporuku takvih naprava lako je dostupno na internetu. Sirovine mogu biti u općoj uporabi (brašno, šećer, dizelsko gorivo, gnojiva). Snažniji eksplozivi i detonatori (TATP, PETN, HMTD) zahtijevaju izradu kemijskom sintezom iz drugih tvari dostupnih na maloprodajnom tržištu u zakonite svrhe. Komercijalni eksplozivi (uključujući dinamit, crni barut i TNT) već podliježu strogim kontrolama i danas se rijetko koriste, barem u razvijenim zemljama. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Većina terorističkih napada događa se u manje razvijenim zemljama i to često na dnevnoj osnovi i bez potpunih video zapisa. Ti napadi uzrokuju gotovo 99 % svih smrtnih slučajeva povezanih s terorizmom. Međutim, bogatije, odnosno stabilnije i zaštićenije zemlje također su na meti terorizma i kada takvi napadi uspiju oni mogu imati razorne posljedice, čemu danas svjedoče građani u brojnim velikim gradovima EU-a (i SAD-a). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Unatoč tomu, pravi rizik na svakodnevnoj razini i dalje je nizak (barem u usporedbi s drugim prirodnim ili općeprihvaćenim opasnostima), dok odgovori vlada najčešće variraju u ovisnosti o njihovim lokalnim iskustvima i nacionalnim praksama. Prirodno autoritarni režimi (još) se ne mogu prepoznati kao mete, dok liberalniji sustavi mogu češće biti napadnuti, ali također brinu o očuvanju ljudskih prava. Kao i uvijek, ne postoje jednostavni odgovori. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | O tim pitanjima raspravljalo se u prethodnim mišljenjima EGSO-a, iz 2008. (3) o stavljanju na tržište i uporabi „određenih opasnih tvari”, uključujući amonijev nitrat koji se koristi u velikim količinama kao dušično gnojivo te koji predstavlja učinkovitu i jeftinu komponentu komercijalnih eksploziva i eksploziva kućne izrade, te iz 2011. (4) o prvoj Uredbi o kontroli prekursora eksploziva koju se u svjetlu stečenog iskustva sada stavlja izvan snage i zamjenjuje. Prekursori za nedopuštene droge i njihovo odstupanje od zakonite namjene također su razmotreni te u ovom slučaju kao koristan model može poslužiti s tim povezano zakonodavstvo. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Prijedlozi Komisije

| 3.1. | Predložena nova Uredba o kontroli prekursora eksploziva (15 str.) sastoji se od uvoda (17 str.), 3 priloga (svaki po 1 str.) i procjene učinka (188 str.) te se temelji na članku 114. UFEU-a u vezi s funkcioniranjem unutarnjeg tržišta. Njome se nameću nove obveze državama članicama, kao i svim dionicima koji su povezani s trgovinom tvarima navedenima u Prilozima I. (za „ograničene” prekursore) i II. (prekursore „o kojima treba izvješćivati”), dok se u Prilogu III. navodi traženi format za izdavanje dozvola za „profesionalne korisnike”. Uredba bi trebala stupiti na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu, a njezina primjena trebala bi započeti jednu godinu nakon tog datuma. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Stoga opći pristup ostaje nepromijenjen: brojne tvari (njih devet) nalaze se na popisu „ograničenih” tvari zbog njihove koncentracije (a stoga i njihove vrijednosti i iskoristivosti u proizvodnji eksploziva kućne izrade) za prodaju široj javnosti. Dodatni niz tvari (ponovno njih devet) u slobodnoj je prodaji, ali se „sumnjive” transakcije mogu prijaviti nadležnim nacionalnim kontaktnim točkama. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | U okviru tih popisa, amonijev nitrat premješten je s drugog na prvi popis (uz odgovarajuću izmjenu Priloga XVII. Uredbe REACH u pogledu registracije kemijskih tvari) dok su tri nove tvari ili skupine tvari, koje su dodane putem delegiranih akata Komisije u studenom 2016., uključene na drugi popis (aluminijev prah, magnezijev prah i magnezijev nitrat heksahidrat). Ostalih 14 tvari koje su već navedene na popisima ostaju nepromijenjene. U procjeni učinka iznose se razlozi tih promjena (iako tri dodane tvari nisu detaljno obrazložene i ne postoje informacije u okviru te procjene ili delegiranih akata o pogođenim lancima opskrbe, potencijalnim učincima na tržište ili količinama koje će vjerojatno kupovati profesionalni korisnici ili obični građani). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Uredba također pruža prijeko potrebno pojašnjenje različitih uloga u različitim lancima opskrbe, posebno kad je riječ o jasnom definiranju pojmova kao što su „gospodarski subjekti”, „profesionalni korisnici”, „poljoprivrednici” i „šira javnost”. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | S obzirom na to da je postojeća Uredba obuhvaćena područjem primjene Komisijinog programa REFIT, novim se prijedlogom nastoji smanjiti troškove te povećati učinkovitost (a nadamo se i djelotvornost) smanjenjem broja mogućnosti dostupnih državama članicama. Građani (neprofesionalni korisnici) bit će dužni ishoditi dozvolu za uporabu „ograničenih prekursora” u određenim koncentracijama iznad graničnih vrijednosti navedenih u Prilogu I. i više neće biti dovoljan blaži postupak samostalne registracije. Postojeće dozvole moguće je obnoviti samo ako se smatra da ispunjavaju zahtjeve nove Uredbe. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Prepoznata je potreba za informiranjem i osvješćivanjem svih dionika u relevantnim fizičkim i internetskim lancima opskrbe o novim mjerama – iako je stvarno odvijanje samog postupka i dalje nejasno. Primjerice, svrha sigurnosno-tehničkih listova jest jamčenje sigurnosti radnika i potrošača pri rukovanju tvarima, a ne sprječavanje njihove nezakonite uporabe. Vrlo važne granične vrijednosti utvrđene u Prilogu I. teško je tumačiti za pojedine tvari s popisa i neke od njih je možda potrebno revidirati, posebno s obzirom na to da se svaka od njih odnosi na različit lanac opskrbe i skupinu gospodarskih subjekata, a ako u tom pogledu postoje bilo kakve najbolje prakse na razini država članica potrebno ih je jasno podijeliti što je šire moguće. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Države članice mogu predložiti strože kontrole (uključujući niže razine koncentracije ili potpune zabrane), dok Komisija u Priloge može uvrstiti nove tvari ako se to pokaže potrebnim za suzbijanje terorizma. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Države članice dužne su Komisiji dostaviti godišnje sažetke o broju sumnjivih transakcija, zahtjeva za izdavanje dozvola i razloga za odbijanje, aktivnostima za podizanje svijesti te pojedinostima inspekcija provedenih u kontekstu internetskih i neinternetskih aktivnosti. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Konačno, Komisija će najranije šest godina nakon datuma primjene ove Uredbe provesti preispitivanje i izvijestiti o njezinoj djelotvornosti u vidu izvješća upućenog Europskom parlamentu, Vijeću i EGSO-u. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Opće i posebne napomene

| 4.1. | EGSO pozdravlja prijedlog nove Uredbe i snažno podržava u njoj sadržane ciljeve. Tvari koje su pod nadzorom uglavnom su usklađene s popisima prioriteta u drugim razvijenim zemljama. Nove definicije trebale bi pružiti jasnoću onima koji ih se nastoje pridržavati. Pojavit će se određeni dodatni troškovi za vlade, ali čini se da su razmjerni prednostima daljnjeg smanjivanja terorističkih aktivnosti. Zajednički regulatorni režim u svim državama članicama trebao bi koristiti dobavljačima i drugim gospodarskim subjektima. Potreba za smanjenjem rizika za širu javnost (ali i ostale, uključujući istaknute pojedince, policijske i vojne službenike), uz istodobno omogućavanje slobodnog kretanja robe u zakonite svrhe, čini se razumno uravnoteženom. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO se također slaže da postoji potreba za hitnim i usklađenim djelovanjem država članica te dijeli Komisijinu zabrinutost u vezi sa sporim i neujednačenim odgovorom na postojeću Uredbu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | To, pak, izaziva zabrinutost u vezi s procesima koje se slijedi u pripremi njezine zamjene, posebno u kontekstu sadržaja i kvalitete popratnih dokumenata. Procjena učinka koju Komisija priprema na temelju rada konzultantskog društva Ernst & Young, snažno se oslanja na javno dostupne statističke podatke na razini EU-a koji mogu ili ne moraju biti odgovarajući ili potpuni. Njezin format, koji je u skladu s unutarnjim smjernicama, ne omogućava lako čitanje ili jasnoću. Otvoreno javno savjetovanje privuklo je samo 83 odgovora različitih važnosti. I procjena učinka i javno savjetovanje pripremljeni su u kratkom razdoblju, uključujući božićno i novogodišnje razdoblje 2017. – 2018., s malo ili bez vremena za popunjavanje praznina u predstavljenim dokazima. Dostupnost proizvoda na internetu provjerena je pretragom na Amazonu, no bez navođenja skrivenijih izvora na tamnoj mreži (eng. dark web). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO uviđa da je Komisija u ranoj fazi preispitala ključno pitanje područja primjene Uredbe, tj. koje proizvode treba kontrolirati, ali to u procjeni učinka nije jasno navedeno. Kako je već istaknuto, čini se da nedostaje analiza tržišta za tri tvari koje su dodane 2016. putem delegiranih akata. Za nepostojanje kontrola u vezi s klorovodičnom kiselinom, koja je bila uključena u procjenu učinka izrađenu za trenutačnu uredbu, ali je u posljednjem trenutku bez objašnjenja uklonjena s postojećeg popisa, i dalje nema objašnjenja. Ostali prekursori srednjeg prioriteta uključujući kalijev permanganat, natrijev nitrit, urein i cinkov prah, koji se pojavljuju na drugim popisima potencijalnih proizvoda s dvojnom namjenom, trebali bi u najmanju ruku biti predmet rasprave. U tom bi kontekstu bilo korisno kao cilj postaviti napredak prema globalno priznatom popisu, barem u slučaju razvijenih zemalja. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO se slaže s popisom mogućih mjera kontrole koje su odbačene u ranoj fazi. Međutim, mora postojati određena doza zabrinutosti zbog ograničenog raspona kontrola koje se sada predlažu, posebno s obzirom na izrazito različitu prirodu predmetnih proizvoda. Veličina ambalaže, bar kodovi i ustrajanje na plaćanju putem sljedivih kartičnih ili bankovnih transakcija s osobnih ili korporativnih računa čimbenici su koji mogu odigrati ulogu u ograničavanju ili praćenju prodaje. Postojeće prakse u državama članicama mogu se razlikovati, ali to se ne čini kao uvjerljiv argument u ratu protiv terorizma. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Razlike u primjeni postojeće Uredbe ipak će utjecati na troškove za pojedine države članice i za one koji su uključeni u zakonitu distribuciju i uporabu ograničenih proizvoda. S obzirom na to da su za djelovanje u okviru sadašnjeg sustava bili potrebni brojni prekršajni nalozi, moglo bi doći do oklijevanja u prihvaćanju pristupa koji se isključivo temelji na dozvolama, bez obzira na dugoročne koristi. Spominje se kontrola prodaje putem interneta, no nema upuštanja u daljnje analize jer je riječ o području koje je u nacionalnoj nadležnosti. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Prijedlog uključuje iscrpnu analizu usklađenosti i zakonitosti u odnosu na ostalo zakonodavstvo EU-a, uključujući Opću uredbu o zaštiti podataka (GDPR) koja upravo stupa na snagu. Vodi se rasprava i o postojećem sustavu oznaka KN koje se koriste za utvrđivanje prekograničnih kretanja tvari i smjesa, kao što je to bio slučaj i prije osam godina kad je napisano prethodno mišljenje. S obzirom na to da popis trenutačno sadrži samo 18 tvari – i s vjerojatno najviše 12 tvari koje bi se tu još moglo uvrstiti – trebalo bi biti moguće osmisliti odgovarajuće carinske oznake u svrhu ciljane uporabe u skladu s ovom Uredbom te kako bi se osiguralo da ostalo zakonodavstvo EU-a osmišljeno u druge svrhe ne bude u suprotnosti s osnovnim ciljevima sigurnosti i zaštite građana EU-a. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO također napominje da se proizvodi s tog popisa znatno razlikuju kad je riječ o njihovom obujmu proizvodnje, lancima opskrbe i zakonitim krajnjim namjenama kako za profesionalne korisnike tako i za širu javnost. Jedino što im je zajedničko jest njihova potencijalna vrijednost za teroriste i stoga se zakonodavstvom nastoji prekinuti te neželjene lance opskrbe služeći se svim raspoloživim mjerama. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Te mjere neće imati isti učinak na sve proizvode i stoga nije za očekivati da će njihovo ukalupljivanje u jedinstveni sustav kontrole rezultirati željenom razinom djelotvornosti. Poželjan pristup bila bi jednostavna okvirna direktiva u kojoj se utvrđuju širi ciljevi, s posebnim savjetovanjima, analizama, procjenama učinka i uredbama koji se odnose na svaku od tvari s popisa. Općenito gledajući, time bi se uštedjelo vrijeme i spasili životi, a sigurno bi se i uspješnije ispunjavali zahtjevi povezani s programom REFIT. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | To bi također omogućilo bliskiju dugoročnu suradnju i razmjenu informacija s proizvođačima i drugim uključenim dionicima koji podupiru mjere za smanjenje zlouporabe njihovih proizvoda. Količine prenamijenjene u nezakonite svrhe zanemarive su u usporedbi s gubitkom ugleda ili rizikom od sveobuhvatnijih ograničenja. Globalni napori usmjereni na kontrolu vrlo malih količina anhidrida octene kiseline potrebnih za proizvodnju nedopuštenih droga, uključujući heroin, koristan su primjer onoga što se može postići u tom pogledu. Kad je riječ o prekursorima za droge, EGSO je svoje mišljenje o tom prijedlogu objavio u siječnju 2013. (5). Mnoge tada razmatrane ideje mogu se isto tako primjenjivati na prekursore eksploziva koji u skladu s trenutačnim prijedlogom podliježu ograničenju ili izvješćivanju. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Naposljetku, EGSO pozdravlja svoje stalno sudjelovanje u razvoju i primjeni ove Uredbe, no, posebno u svjetlu kratkih zadanih rokova tijekom izrade prijedloga, smatra da bi Komisija svako naknadno preispitivanje trebala provesti najkasnije, umjesto najranije šest godina od datuma početka njezine primjene. |
| --- | --- |

4.11.

Bruxelles, 11. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL C 84, 17.3.2011., str. 25.

1

(2)  SL C 76, 14.3.2013., str. 54.

2

(3)  SL C 204, 9.8.2008., str. 13.

3

(4)  SL C 84, 17.3.2011., str. 25.

4

(5)  SL C 76, 14.3.2013., str. 54.

5

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/39

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 o Carinskom zakoniku Unije

(COM(2018) 259 final – 2018/0123 (COD))

(2018/C 367/08)

| Izvjestitelj: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Antonello PEZZINI

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 28.5.2018.
  Vijeće, 29.5.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 12.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 147/0/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 28.5.2018.

Vijeće, 29.5.2018.

Pravni temelj:

članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

12.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

147/0/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) oduvijek smatra da učinkovita carinska unija predstavlja nužan preduvjet za proces europske integracije kako bi se osiguralo slobodno, učinkovito, sigurno i transparentno kretanje robe, i to uz najveću razinu zaštite potrošača i okoliša, kvalitetnija radna mjesta te djelotvornu borbu protiv prijevara i krivotvorenja. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO naglašava važnost osiguravanja jasnog i transparentnog regulatornog okvira jedinstvenog za sve subjekte te javne i privatne aktere koji djeluju na carinskom području Unije, uz korištenje jasno određenih definicija, postupaka i rokova primjenjivih na robu koja ulazi u carinsko područje EU-a ili izlazi iz njega, čime bi se samoj carinskoj uniji omogućilo učinkovito djelovanje i usklađenost s provedbom zajedničke trgovinske politike. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO stoga podupire predloženi regulatorni okvir, odnosno:






  — | izmjene tehničkih pravila i propisa Carinskog zakonika Unije (CZU); |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

izmjene tehničkih pravila i propisa Carinskog zakonika Unije (CZU);

| — | ispravke tehničkih pogrešaka i propusta, čime bi se CZU uskladio s međunarodnim sporazumom između EU-a i Kanade (CETA); |
| --- | --- |

—

ispravke tehničkih pogrešaka i propusta, čime bi se CZU uskladio s međunarodnim sporazumom između EU-a i Kanade (CETA);

| — | uključivanje enklava općine Campione d’Italia i talijanskih voda jezera Lugano u carinsko područje Unije, u skladu sa zahtjevom dotične države članice. |
| --- | --- |

—

uključivanje enklava općine Campione d’Italia i talijanskih voda jezera Lugano u carinsko područje Unije, u skladu sa zahtjevom dotične države članice.

| 1.4. | EGSO smatra da je za Uniju i zemlje s kojima je sklopila sporazume o slobodnoj trgovini od ključne važnosti poduprijeti tu zajedničku predanosti promicanju slobodne i poštene trgovine u aktivnom i progresivnom društvu, s ciljem poticanja gospodarske aktivnosti i promicanja zajedničkih vrijednosti i ideja koje su jasno utvrđene u Jedinstvenom europskom aktu iz 1986., Carinskom zakoniku iz 1992. ažuriranom u obliku CZU-a iz 2013. i koje su u obliku prijedloga uključene u dugoročni proračun za razdoblje 2021. – 2027., kao potpora učinkovitijoj poreznoj i carinskoj suradnji na razini Unije. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | U kontekstu uključivanja „teritorijalnih enklava” Odbor preporučuje da se posebna pozornost posveti usporednom uvođenju nužnih izmjena direktiva 2008/118/EZ (Direktiva o trošarinama) i 2006/112/EZ (Direktiva o PDV-u). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO traži od Komisije da mu tijekom 2021. proslijedi planirano izvješće o privremenom ocjenjivanju zakonodavnog okvira CZU-a, s ciljem procjene njegove primjerenosti u odnosu na izmjene uvedene ovom uredbom, kao i učinkovitosti zajedničkih digitalnih sustava koji bi trebali biti pokrenuti do tog datuma. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Uvod

| 2.1. | U skladu s člankom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), carinska unija pod isključivom je nadležnošću Europske unije, a Carinski zakonik Unije (CZU) omogućio je:






  — | usklađivanje prethodnih, različitih propisa; |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

usklađivanje prethodnih, različitih propisa;

| — | primjenu jednakog postupanja; |
| --- | --- |

—

primjenu jednakog postupanja;

| — | zakonito uvođenje sankcija. |
| --- | --- |

—

zakonito uvođenje sankcija.

| 2.2. | Od 1. svibnja 2016. na snagu su stupili novi carinski propisi namijenjeni osiguravanju lakšeg poslovanja poduzeća u Europi, kao i postizanju veće zaštite potrošača. Novim Carinskim zakonikom Unije postignuta je značajna modernizacija carinskog zakonodavstva EU-a koje je stupilo na snagu 1992. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Jedinstvenim europskim aktom iz 1986., koji je stupio na snagu u srpnju 1987., započeo je postupak koji je tijekom triju faza – 1990. za kapitalna dobra, 1993. za robu i 1999. za jedinstvenu valutu – doveo do primjene članka 28. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, tj. do „zabrane, među državama članicama, uvoznih i izvoznih carina te svih davanja s istovrsnim učinkom”. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nakon kodeksa iz 1992. i uredbe iz 2008. dolazimo do aktualnog CZU-a iz 2013. – dopunjenog s nekoliko delegiranih i provedbenih uredbi – koji predstavlja prekretnicu u europskoj carinskoj uniji: CZU je okvir kojim se omogućuje da u EU godišnje uđe i iz njega izađe roba u vrijednosti od preko 3 000 milijardi eura. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nakon stupanja na snagu novih bitnih odredaba Uredbe (EU) br. 952/2013 o CZU-u, postupak savjetovanja s državama članicama i poduzećima omogućio je utvrđivanje tehničkih pogrešaka i nepravilnosti koje je potrebno ispraviti kako bi se zajamčila pravna sigurnost i dosljednost. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Carinsko područje EU-a zapravo se ne podudara u potpunosti sa zbrojem teritorija koji čine geofizički teritorij EU-a. Štoviše, pojedina područja obuhvaćena različitim nacionalnim teritorijima isključena su iz carinskog područja Zajednice, dok se neki teritoriji koji su izvan geofizičkog teritorija Unije u svakom smislu smatraju dijelom carinskog područja. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Iako pod carinsko područje EU-a spadaju austrijski teritoriji Jungholz i Mittelberg, Kneževina Monako, Republika San Marino, francuski prekomorski departmani (DOM – Martinique, Guadeloupe, Francuska Gvajana i Réunion), Otok Man i Kanarski otoci, iz njega su isključeni pojedini teritoriji koji zapravo jesu dio geofizičkog teritorija EU-a, kao što su Farski otoci, otok Helgoland i teritorij Büsingen, Ceuta i Melilla, francuski prekomorski teritoriji (TOM – Francuska Polinezija, Wallis i Futuna, Nova Kaledonija te francuski antarktički i južni otoci, kao i Teritorijalne Zajednice Mayotte i Saint Pierre-et-Miquelon) i Livigno. Dosad su iz tog područja također bili isključeni općina Campione d’Italia i talijanske nacionalne vode jezera Lugano (između Ponte Tresa i Ponte Ceresio), međutim, Italija je zatražila uključivanje tih teritorija. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pregovori o Sveobuhvatnom gospodarskom i trgovinskom sporazumu između Kanade i EU-a (CETA) zaključeni su u rujnu 2014., Odlukom Vijeća (EU) 2017/37 od 28. listopada 2016. Zahvaljujući tom sporazumu, koji je stupio na snagu 21. rujna 2017., ukinuto je 99 % carinskih pristojbi i mnoge druge prepreke koje su do sada predstavljale opterećenje za trgovce. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Sporazum CETA – o kojem je EGSO izrazio svoje stajalište u nekoliko navrata (1) – sadržava brojne aspekte od velikog interesa za carinu s obzirom na činjenicu da se njime, kako je predviđeno člankom 1. stavkom 4., između Kanade i Europske unije uspostavlja područje slobodne trgovine u skladu s člankom XXIV. GATT-a (1994.) (2) i člankom V. GATS-a (3). U svakom slučaju, sporazumom se ne utječe na dodatna prava i postojeće obveze među ugovornim strankama u smislu Sporazuma WTO-a, a još manje na druge sporazume u koje su predmetne stranke uključene. (4) |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Područje slobodne trgovine uključuje, osim ako je drukčije određeno (5):






  — | za Kanadu: njezin kopneni prostor, zračni prostor, unutarnje i teritorijalne morske vode, kao i njezin isključivi gospodarski pojas, kako je definirano kanadskim nacionalnim pravom, u skladu s dijelom V. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora, sastavljene u Montego Bayu 10. prosinca 1982. („Konvencija UNCLOS” (6)); njezin epikontinentalni pojas, kako je definiran kanadskim nacionalnim pravom, u skladu s dijelom VI. Konvencije UNCLOS; |
| --- | --- | --- |

2.10.

—

za Kanadu: njezin kopneni prostor, zračni prostor, unutarnje i teritorijalne morske vode, kao i njezin isključivi gospodarski pojas, kako je definirano kanadskim nacionalnim pravom, u skladu s dijelom V. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora, sastavljene u Montego Bayu 10. prosinca 1982. („Konvencija UNCLOS” (6)); njezin epikontinentalni pojas, kako je definiran kanadskim nacionalnim pravom, u skladu s dijelom VI. Konvencije UNCLOS;

| — | za Europsku uniju: teritorije u kojima se primjenjuju UEU i UFEU, u skladu s uvjetima utvrđenim u tim ugovorima i, kad je riječ o odredbama o tarifnom postupanju s robom, dijelove carinskog područja Europske unije koji nisu obuhvaćeni tim ugovorima. |
| --- | --- |

—

za Europsku uniju: teritorije u kojima se primjenjuju UEU i UFEU, u skladu s uvjetima utvrđenim u tim ugovorima i, kad je riječ o odredbama o tarifnom postupanju s robom, dijelove carinskog područja Europske unije koji nisu obuhvaćeni tim ugovorima.

| 2.10.1 | .EU i Kanada potpisali su, zajedno s CETA-om, Zajednički instrument o tumačenju (7) koji će imati pravnu valjanost i koji jasno i nedvosmisleno opisuje sadržaj sporazuma između Kanade i Europske unije u nizu članaka CETA-e, kao što su oni koji se odnose na novi pravosudni sustav za zaštitu ulaganja, pravo na donošenje propisa, javne usluge te zaštitu okoliša i rada. |
| --- | --- |

2.10.1

| 2.10.2 | .Postupak redovitih savjetovanja s državama članicama i poduzećima rezultirao je utvrđivanjem pogrešaka i tehničkih nepravilnosti koje je potrebno ispraviti kako bi se zajamčila pravna sigurnost i dosljednost. U taj se kontekst uklapaju prijedlozi Komisije, uključujući usklađivanje CZU-a s međunarodnim sporazumom, koji u trenutku donošenja Zakonika nije bio na snazi, kao i zahtjev Italije da se u carinsko područje uključi jedan dio njezinog teritorija. |
| --- | --- |

2.10.2

3.   Prijedlozi Komisije

| 3.1. | Komisija predlaže izmjenu Carinskog zakonika EU-a u cilju:






  — | ispravljanja tehničkih pogrešaka i propusta, uključujući usklađivanje CZU-a s odredbama međunarodnih sporazuma koji u trenutku donošenja Zakonika još nisu bili na snazi, kao što je Sveobuhvatni gospodarski i trgovinski sporazum između EU-a i Kanade (CETA); |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

ispravljanja tehničkih pogrešaka i propusta, uključujući usklađivanje CZU-a s odredbama međunarodnih sporazuma koji u trenutku donošenja Zakonika još nisu bili na snazi, kao što je Sveobuhvatni gospodarski i trgovinski sporazum između EU-a i Kanade (CETA);

| — | izmjene definicije carinskog područja Unije kako bi uključivalo općinu Campione d’Italia i talijanske vode jezera Lugano; |
| --- | --- |

—

izmjene definicije carinskog područja Unije kako bi uključivalo općinu Campione d’Italia i talijanske vode jezera Lugano;

| — | u okviru postupka vanjske proizvodnje predvidjeti posebne odredbe i dopune za odluke i postupovne rokove u pogledu obvezujućih tarifnih informacija (OTI), skraćenih ulaznih deklaracija, deklaracija za privremeni smještaj, skraćene deklaracije ili obavijesti o ponovnom izvozu te oslobođenje od uvoznih carina. |
| --- | --- |

—

u okviru postupka vanjske proizvodnje predvidjeti posebne odredbe i dopune za odluke i postupovne rokove u pogledu obvezujućih tarifnih informacija (OTI), skraćenih ulaznih deklaracija, deklaracija za privremeni smještaj, skraćene deklaracije ili obavijesti o ponovnom izvozu te oslobođenje od uvoznih carina.

4.   Opće napomene

| 4.1. | EGSO u potpunosti dijeli cilj Komisije da se tehničkim izmjenama Carinskog zakonika Unije osigura njegova usklađenost s ciljevima usmjerenima na poboljšanje konkurentnosti europskih poduzeća, ali i na osiguravanje bolje zaštite financijskih i gospodarskih interesa Unije, kvalitetnijih radnih mjesta i sigurnosti potrošača u EU-u. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO naglašava važnost koja se u okviru CETA-e pridaje trgovini i održivom razvoju, kao i relevantne obveze koje su ugovorne stranke preuzele u zajedničkom instrumentu za tumačenje s ciljem učvršćivanja njegovih odredaba, a usto pozdravlja pozitivni pristup novog modela za rješavanje sporova na području ulaganja. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Odbor stoga smatra pozitivnom namjeru usklađivanja zakonodavstva Unije sa sporazumima potpisanima s Kanadom, i to na sljedećim područjima:






  — | obvezujuće tarifne informacije; |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

obvezujuće tarifne informacije;

| — | privremeni smještaj; |
| --- | --- |

—

privremeni smještaj;

| — | skraćena ulazna deklaracija i skraćena deklaracija za indikacije koje se umeću u slučaju kada nisu dostavljene informacije prije dolaska u pogledu robe koja nije roba Unije; |
| --- | --- |

—

skraćena ulazna deklaracija i skraćena deklaracija za indikacije koje se umeću u slučaju kada nisu dostavljene informacije prije dolaska u pogledu robe koja nije roba Unije;

| — | poništenje deklaracije za privremeni smještaj; |
| --- | --- |

—

poništenje deklaracije za privremeni smještaj;

| — | potpuno oslobođenje od uvoznih carina u određenim slučajevima; |
| --- | --- |

—

potpuno oslobođenje od uvoznih carina u određenim slučajevima;

| — | točni uvjeti poništenja u slučajevima deklaracije za privremeni smještaj, izlazne skraćene deklaracije ili obavijesti o ponovnom izvozu. |
| --- | --- |

—

točni uvjeti poništenja u slučajevima deklaracije za privremeni smještaj, izlazne skraćene deklaracije ili obavijesti o ponovnom izvozu.

| 4.4. | Odbor podupire prihvaćanje zahtjeva talijanske vlade da se u carinsko područje Unije od 1. siječnja 2019. uključi talijanska općina Campione d’Italia i talijanske nacionalne vode jezera Lugano. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Odbor preporučuje da se, usporedo s navedenim postupkom uključivanja, izvrše i potrebne izmjene Direktive 2008/118/EZ (Direktiva o trošarinama) i Direktive 2006/112/EZ (Direktiva o PDV-u) koje bi stupile na snagu istog datuma, tj. 1. siječnja 2019. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO traži od Komisije da mu tijekom 2021. predstavi planirano izvješće o ocjenjivanju učinkovitosti, dosljednosti i primjerenosti novog zakonodavnog okvira CZU-a, kako je izmijenjen predmetnim zakonodavnim prijedlozima. |
| --- | --- |

4.6.

Bruxelles, 12. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL C 48, 15.2.2011., str. 87.; SL C 332, 8.10.2015., str. 45.; SL C 227, 28.6.2018., str. 27.

1

(2)  Opći sporazum o carinama i trgovini.

2

Opći sporazum o carinama i trgovini.

(3)  Opći sporazum o trgovini uslugama.

3

Opći sporazum o trgovini uslugama.

(4)  Vidjeti čl. 1. stavak 5. CETA-e.

4

(5)  Vidjeti čl. 1. stavak 3. CETA-e.

5

(6)  Konvencija Ujedinjenih naroda o pravu mora.

6

Konvencija Ujedinjenih naroda o pravu mora.

(7)  Vijeće je taj dokument odobrilo u trenutku potpisivanja Sporazuma 28. listopada 2016. i njime se, u skladu s člankom 31. Bečke konvencije o pravu međunarodnih ugovora, osigurava obvezujuće tumačenje CETA-e http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13541-2016-INIT/hr/pdf.

7

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/43

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu minimalnog pokrića gubitka za neprihodujuće izloženosti

(COM(2018) 134 final – 2018/0060 (COD))

i o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o pružateljima usluge servisiranja kredita, kupcima kredita i naplati kolaterala

(COM(2018) 135 final – 2018/0063 (COD))

(2018/C 367/09)

| Izvjestitelj: | Juan MENDOZA CASTRO |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Juan MENDOZA CASTRO

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 24.4.2018.;
  Europski parlament, 19.4.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 114. i članak 53. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske Unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 27.6.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 11.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 145/0/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 24.4.2018.;

Europski parlament, 19.4.2018.

Pravni temelj:

članak 114. i članak 53. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske Unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

27.6.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

11.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

145/0/2

1.   Zaključci i preporuke

Paket mjera o lošim kreditima

| 1.1. | EGSO pozdravlja paket Komisije, glavni instrument EU-a u nastojanjima da riješi kontinuirani problem loših kredita, ključan za ostvarivanje napretka u uspostavi bankarske unije. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Financijske institucije EU-a ostvarile su napredak u pogledu kvalitete kreditnih portfelja, kao i u pogledu ukupne količine loših kredita; međutim, potrebno je poduzeti dodatne mjere na razini EU-a kako bi se spriječilo nagomilavanje loših kredita u budućnosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | U svakoj usporedbi razine loših kredita u EU-u treba uzeti u obzir činjenicu da su banke u nekim zemljama primile znatne državne potpore u ranijim fazama krize (2008. – 2012.), dok druge to nisu mogle zbog promjena u pravilima o državnim potporama. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO skreće pozornost na socijalne posljedice financijske krize u pogledu isključivanja, socijalne pravde i prepreka dovršetku unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Uklanjanje dugova umanjene vrijednosti s računa financijskih institucija ključno je kako bi se izbjegle posljedice prezaduženosti u budućnosti. EGSO također poziva kreditne institucije na odgovorno kreditiranje. |
| --- | --- |

1.5.

Zakonom propisani bonitetni zaštitni mehanizmi

| 1.6. | EGSO se slaže s primjenom zakonom propisanih bonitetnih zaštitnih mehanizama kao zaštitnom mjerom kojom se jamči dostatno pokriće po kreditima za buduće loše kredite. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO prima na znanje Komisijino obrazloženje prijedloga te dodaje da bi se zaštitni mehanizmi mogli opravdati različitim ciljevima računovodstvenog okvira u vezi s bonitetnim propisima. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Međutim, EGSO također mora naglasiti sljedeće:






  — | pristupom utemeljenim na jedinstvenom rješenju za sve ne uzimaju se u obzir razlike koje i dalje postoje u nacionalnim građanskim pravima i trajanju postupaka na građanskim sudovima; |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

pristupom utemeljenim na jedinstvenom rješenju za sve ne uzimaju se u obzir razlike koje i dalje postoje u nacionalnim građanskim pravima i trajanju postupaka na građanskim sudovima;

| — | rokovi za rezerviranja za nove loše kredite mogu natjerati banke da ih brzo prodaju, umjesto da čekaju da se poduzeće/društvo u financijskim poteškoćama vrati u održivije stanje. |
| --- | --- |

—

rokovi za rezerviranja za nove loše kredite mogu natjerati banke da ih brzo prodaju, umjesto da čekaju da se poduzeće/društvo u financijskim poteškoćama vrati u održivije stanje.

| 1.9. | Komisija bi, po mogućnosti, trebala uzeti u obzir poseban položaj manjih i specijaliziranih poduzeća s manje složenom imovinskom strukturom. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO smatra da MSFI 9 treba biti obvezan za sve banke EU-a. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO predlaže provođenje posebne analize učinka kojoj će cilj biti procijeniti mogući učinak predložene uredbe na banke, na prijenos kredita na kućanstva, na MSP-ove i na rast BDP-a. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO napominje da je ESB već izdao svoju dopunu bez razmatranja pravila u okviru stupa 1. koja će izdati Parlament/Vijeće/Komisija i bez čekanja na smjernice Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA). |
| --- | --- |

1.12.

Razvoj sekundarnih tržišta

| 1.13. | EGSO uvažava da Komisija nudi odgovor na mnoge probleme povezane s rascjepkanim sekundarnim tržištima za loše kredite u EU-u te ističe konkretne prijedloge u tom pogledu. Međutim, Odbor smatra da regulatori ne smiju poticati prodaju loših kredita. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | U pogledu posljedica prijenosa kredita EGSO predlaže sljedeće:






  — | zaštita potrošača: općenito pozdravlja prijedloge Komisije. Nadležna tijela moraju obraćati pozornost na posebne mjere i preporuke za zaštitu prava dužnika; |
| --- | --- | --- |

1.14.

—

zaštita potrošača: općenito pozdravlja prijedloge Komisije. Nadležna tijela moraju obraćati pozornost na posebne mjere i preporuke za zaštitu prava dužnika;

| — | zaštita radnika: nadležna tijela moraju uzeti u obzir mobilnost i zaštitu radnika poduzeća uključenih u prijenose poduzeća u skladu s pravom EU-a i nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

—

zaštita radnika: nadležna tijela moraju uzeti u obzir mobilnost i zaštitu radnika poduzeća uključenih u prijenose poduzeća u skladu s pravom EU-a i nacionalnim pravom.

Ubrzana izvansudska naplata kolaterala

| 1.15. | EGSO naglašava, u pozitivnom smislu, pravo na pošteno suđenje pred nacionalnim sudom ako je potrebno i ako se primjena tog postupka u skladu s predloženim u direktivi ograniči. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | U mnogim je državama članicama naplata već učinkovita. Rješenje za problem loših kredita uglavnom leži u jačanju sudskih postupaka u cijelom EU-u. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Prijedlozi Europske komisije

| 2.1. | Komisija je 14. ožujka predstavila Prijedlog uredbe (1) o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu minimalnog pokrića gubitka za neprihodujuće izloženosti, zajedno s Prijedlogom direktive (2) o pružateljima usluge servisiranja kredita, kupcima kredita i naplati kolaterala. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Oba prijedloga popraćena su radnim dokumentima službi Komisije i procjenama učinka, a na isti dan Komisija je objavila i Drugo izvješće o napretku (3) u smanjenju loših kredita u Europi i Nacrt (4) s tehničkim smjernicama za osnivanje nacionalnih društava za upravljanje imovinom. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ti prijedlozi važne su sastavnice napora koje Komisija ulaže u jačanje europske ekonomske i monetarne unije (EMU) i ključne su za dovršetak bankarske unije. Rješavanje problema visokih razina loših kredita i neprihodujućih izloženosti i njihova mogućeg akumuliranja u budućnosti sastavni je dio napora koje Unija ulaže kako bi dodatno smanjila rizike u bankarskom sustavu i omogućila bankama da se usredotoče na kreditiranje poduzeća i građana. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | U prijedlogu uredbe Komisija predlaže da se uspostavi zakonom propisan bonitetni zaštitni mehanizam uvođenjem zajedničkih minimalnih razina pokrića za novoodobrene kredite koji postanu loši, a u cilju sprječavanja prekomjernog nagomilavanja loših kredita bez dostatnog pokrića gubitka u bilancama banaka, čime će se olakšati njihova sanacija. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | U prijedlogu direktive Komisiji je cilj povećati učinkovitost postupaka naplate duga uvođenjem posebnog zajedničkog postupka ubrzane izvansudske naplate kolaterala. Prijedlogom se također potiče razvoj sekundarnih tržišta za nenaplative kredite usklađivanjem zahtjeva i stvaranjem jedinstvenog tržišta za usluge kreditiranja i prijenos bankovnih kredita na treće strane diljem EU-a. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO pozdravlja paket Komisije, glavni instrument EU-a u nastojanjima da riješi kontinuirani problem loših kredita (5), ključan za ostvarivanje napretka u uspostavi bankarske unije. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | S obzirom na to da su solventnost i stabilnost u financijskom sustavu ključni za EU, velika količina loših kredita nagomilana u bankama nekih država članica tijekom krize i naknadne recesije loša je za financijski sustav u cjelini, štetna je za gospodarstvo i u nekim je slučajevima rezultirala velikim troškovima za porezne obveznike. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Posljednjih godina financijske institucije EU-a ostvarile su napredak u pogledu kvalitete kreditnih portfelja, kao i u pogledu ukupne količine loših kredita; međutim, razina loših kredita i dalje je visoka i iznosi 813 milijardi EUR bruto (6). Banke i nadzorna tijela imaju potrebne alate za smanjivanje broja kredita u statusu neispunjavanja obveza ili umanjene vrijednosti, ali potrebne su dodatne mjere na razini EU-a kako bi se spriječilo njihovo nagomilavanje u budućnosti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO ističe da su banke u nekim zemljama primile znatne državne potpore u ranijim fazama krize (2008. – 2012.), dok druge to nisu mogle zbog promjena u pravilima o državnim potporama za financijski sektor. Iz tog bi razloga u svim usporedbama razine loših kredita trebalo uzeti u obzir te razlike. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO skreće pozornost na socijalne posljedice financijske krize u smislu isključivanja, socijalne pravde i prepreka dovršetku unutarnjeg tržišta. U nekim državama članicama loši krediti odraz su ozbiljnosti utjecaja na obitelji i MSP-ove, uključujući njihovu izloženost riziku od gubitka svojih domova i podložnost ovrsi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Uklanjanje dugova umanjene vrijednosti s računa financijskih institucija ključno je kako bi se izbjegle posljedice prezaduženosti u budućnosti i plan Vijeća Ecofin mora doprinijeti tom cilju. EGSO također poziva na odgovorno kreditiranje, što će od kreditnih institucija zahtijevati da obraćaju veću pozornost na potrebe i situaciju njihovih pojedinačnih dužnika te da pronađu financijski instrument koji će najbolje odgovarati okolnostima svakog od njih. (7) |
| --- | --- |

3.6.

4.   Posebne napomene

4.1.   
  Zakonom propisani bonitetni zaštitni mehanizmi

| 4.1.1. | EGSO se slaže s primjenom zakonom propisanih bonitetnih zaštitnih mehanizama kao zaštitnom mjerom kojom se jamči dostatno pokriće po kreditima za buduće loše kredite. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Kako bi se smanjio broj loših kredita i neprihodujućih izloženosti (8), predložena izmjena Uredbe o kapitalnim zahtjevima obuhvaća progresivne rokove za osigurane (do osam godina) i neosigurane (dvije godine) kredite. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Obrazloženje Komisije za prijedlog je sljedeće (9):






  — | postupanje u vezi s kreditnim gubitkom ne mora uvijek biti prikladno s bonitetnog stajališta koje ima drukčiji opseg, cilj i svrhu; |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

—

postupanje u vezi s kreditnim gubitkom ne mora uvijek biti prikladno s bonitetnog stajališta koje ima drukčiji opseg, cilj i svrhu;

| — | očekuje se da će MSFI 9 (10) donijeti bolju usklađenost s bonitetnim standardima od MRS-a 39 (11) i da će doprinijeti rješavanju pitanja zakašnjelih i nedostatnih rezervacija jer djeluje po načelu „očekivanog gubitka”. Međutim, novi standard i dalje ostavlja diskrecijski prostor u evaluaciji loših kredita i temeljnog kolaterala, a posljedično i u utvrđivanju odredbi; |
| --- | --- |

—

očekuje se da će MSFI 9 (10) donijeti bolju usklađenost s bonitetnim standardima od MRS-a 39 (11) i da će doprinijeti rješavanju pitanja zakašnjelih i nedostatnih rezervacija jer djeluje po načelu „očekivanog gubitka”. Međutim, novi standard i dalje ostavlja diskrecijski prostor u evaluaciji loših kredita i temeljnog kolaterala, a posljedično i u utvrđivanju odredbi;

| — | bonitetni propisi ovlašćuju nadzorno tijelo za bankarstvo da utječe na razinu rezerviranja banke (uključujući u pogledu loših kredita) unutar granica primjenjivog računovodstvenog okvira i da zahtijevaju određene prilagodbe izračuna regulatornog kapitala te banke. Međutim, nadzorno tijelo može primjenjivati obvezujuće mjere i zahtjeve samo na osnovi svakog pojedinačnog slučaja, ovisno o pojedinačnim okolnostima banke (koje se nazivaju mjere stupa 2.); |
| --- | --- |

—

bonitetni propisi ovlašćuju nadzorno tijelo za bankarstvo da utječe na razinu rezerviranja banke (uključujući u pogledu loših kredita) unutar granica primjenjivog računovodstvenog okvira i da zahtijevaju određene prilagodbe izračuna regulatornog kapitala te banke. Međutim, nadzorno tijelo može primjenjivati obvezujuće mjere i zahtjeve samo na osnovi svakog pojedinačnog slučaja, ovisno o pojedinačnim okolnostima banke (koje se nazivaju mjere stupa 2.);

| — | pojedinačno oblikovane nadzorne mjere na osnovu procjene nadležnog nadzornog tijela svakog pojedinačnog slučaja prikladne su za rješavanje posebnih rizika pojedinih banaka povezanih s lošim kreditima. |
| --- | --- |

—

pojedinačno oblikovane nadzorne mjere na osnovu procjene nadležnog nadzornog tijela svakog pojedinačnog slučaja prikladne su za rješavanje posebnih rizika pojedinih banaka povezanih s lošim kreditima.

| 4.1.4. | EGSO dodaje da bi se zaštitni mehanizmi mogli opravdati različitim ciljevima računovodstvenog okvira u vezi s bonitetnim propisima. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Međutim, EGSO također mora naglasiti sljedeće:






  — | predloženom uredbom koja slijedi pristup utemeljen na jedinstvenom rješenju za sve ne uzimaju se u obzir razlike koje i dalje postoje u nacionalnim građanskim pravima i trajanju postupaka na građanskim sudovima; |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

—

predloženom uredbom koja slijedi pristup utemeljen na jedinstvenom rješenju za sve ne uzimaju se u obzir razlike koje i dalje postoje u nacionalnim građanskim pravima i trajanju postupaka na građanskim sudovima;

| — | kalendar za rezerviranja novih loših kredita može natjerati banke da ih brzo prodaju, umjesto da čekaju da se poduzeće/društvo u financijskim poteškoćama vrati u održivije stanje. To bi moglo smanjiti mogućnost restrukturiranja duga i davanja druge prilike poduzetnicima, uz mogući negativan socijalni učinak i negativan učinak na stopu zaposlenosti; |
| --- | --- |

—

kalendar za rezerviranja novih loših kredita može natjerati banke da ih brzo prodaju, umjesto da čekaju da se poduzeće/društvo u financijskim poteškoćama vrati u održivije stanje. To bi moglo smanjiti mogućnost restrukturiranja duga i davanja druge prilike poduzetnicima, uz mogući negativan socijalni učinak i negativan učinak na stopu zaposlenosti;

| — | prema jednoj analizi (12), istodobno uvođenje MSFI-ja 9 i bonitetnih zaštitnih mehanizama za neprihodujuće izloženosti vjerojatno će snažnije utjecati na manja i specijalizirana poduzeća s manje složenom imovinskom strukturom. Komisija treba razmotriti je li potrebno uskladiti prijedlog kako bi se taj problem riješio. |
| --- | --- |

—

prema jednoj analizi (12), istodobno uvođenje MSFI-ja 9 i bonitetnih zaštitnih mehanizama za neprihodujuće izloženosti vjerojatno će snažnije utjecati na manja i specijalizirana poduzeća s manje složenom imovinskom strukturom. Komisija treba razmotriti je li potrebno uskladiti prijedlog kako bi se taj problem riješio.

| 4.1.6. | Iako se predloženim zaštitnim mehanizmima mogu ublažiti razlike u rezerviranjima koje proizlaze iz usvajanja različitih računovodstvenih okvira (MSFI 9 za razliku od nacionalnih GAAP-ova (13)), EGSO smatra da bi MSFI 9 trebao biti obvezan za sve banke EU-a. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | EGSO predlaže provođenje posebne analize kojoj će cilj biti procijeniti mogući učinak predložene uredbe na banke, na prijenos kredita na kućanstva, na MSP-ove i na rast BDP-a. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Drugi rizici mogu proizvesti probleme slične onima loših kredita, posebno rizici povezani s teškim, složenim izvedenicama te drugom i trećom razinom oduzete imovine. S obzirom na to, EGSO smatra da te rizike treba uvrstiti na prioritetni popis za smanjenje rizika. |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.9. | EGSO napominje da je ESB već izdao svoju dopunu bez razmatranja pravila u okviru stupa 1. koja će izdati Parlament/Vijeće/Komisija i bez čekanja na dovršetak smjernica (o kojima se još raspravlja) Europskog nadzornog tijela za bankarstvo. To bi moglo predstavljati povredu načela bolje regulacije. Dopunu ESB-a o lošim kreditima stoga treba prilagoditi budućem okviru stupa 1. o lošim kreditima kako bi se i dalje mogla jamčiti dosljednost europskih pravila. |
| --- | --- |

4.1.9.

4.2.   
  Mjere za daljnji razvoj sekundarnih tržišta za loše kredite

| 4.2.1. | U EU-u su transakcije na sekundarnim tržištima razmjerno male. (14) Uzroci uključuju fragmentirane propise, zakonodavna ograničenja koja se odnose na nositelje određenih razreda imovine, opseg uključenosti poduzeća za servisiranje i vrsta ulagača (u nekim slučajevima samo druge banke smiju servisirati ili otkupiti loše kredite) i različita stajališta lokalnih banaka i stranih ulagača o gospodarskim izgledima. EGSO smatra da Komisija nudi odgovor na mnoge od tih problema. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Jedan od ključnih izazova tržišta za loše kredite jest nedostatak visokokvalitetnih podataka o lošim kreditima, što rezultira neravnotežom u pogledu informacija. EGSO pozdravlja obrasce za podatke kojima je cilj pružiti jedinstvene i standardizirane podatke za ugovore o lošim kreditima. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Međutim, EGSO smatra da regulatori ne smiju poticati prodaju loših kredita jer bi upravljanje kreditima umanjene vrijednosti unutar banaka moglo podrazumijevati veću vrijednost kroz njihovu naplatu od cijena ostvarenih njihovom prodajom. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | EGSO naglašava i podupire sljedeće aspekte prijedloga Komisije:






  — | pružatelji usluge servisiranja kredita. Pravilima na razini cijelog EU-a uspostavljeni su posebni zahtjevi i postupci za odobravanje, odbijanje ili povlačenje odobrenja (članci od 5. do 7.), uključujući „imaju dobar ugled, nisu kažnjavani i nisu u postupku u slučaju nesolventnosti”. Ta pravila također pokrivaju: registar (članak 8.), ugovorni odnos između pružatelja usluge servisiranja kredita i vjerovnika (članak 9.), podugovaranje usluge servisiranja kredita (članak 10.) i prekogranično pružanje usluge servisiranja kredita (članci 11. i 12.); |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

—

pružatelji usluge servisiranja kredita. Pravilima na razini cijelog EU-a uspostavljeni su posebni zahtjevi i postupci za odobravanje, odbijanje ili povlačenje odobrenja (članci od 5. do 7.), uključujući „imaju dobar ugled, nisu kažnjavani i nisu u postupku u slučaju nesolventnosti”. Ta pravila također pokrivaju: registar (članak 8.), ugovorni odnos između pružatelja usluge servisiranja kredita i vjerovnika (članak 9.), podugovaranje usluge servisiranja kredita (članak 10.) i prekogranično pružanje usluge servisiranja kredita (članci 11. i 12.);

| — | kupci kredita. Vjerovnik dostavlja sve potrebne informacije o ugovoru o kreditu (članak 13.) u skladu s tehničkim standardima koje će izraditi EBA (članak 14.) i kupci kredita ne smiju podlijegati dodatnim zahtjevima osim onima koji su propisani nacionalnim pravima o prijenosu (članak 15.). Oni kredit mogu izvršiti direktno (članak 18.) ili ga prenijeti (članak 19.); |
| --- | --- |

—

kupci kredita. Vjerovnik dostavlja sve potrebne informacije o ugovoru o kreditu (članak 13.) u skladu s tehničkim standardima koje će izraditi EBA (članak 14.) i kupci kredita ne smiju podlijegati dodatnim zahtjevima osim onima koji su propisani nacionalnim pravima o prijenosu (članak 15.). Oni kredit mogu izvršiti direktno (članak 18.) ili ga prenijeti (članak 19.);

| — | pružatelji usluge servisiranja kredita, kreditne institucije i njihova društva kćeri, koji imaju aktivnu ulogu u poslovanju povezanom s lošim kreditima, uključeni su u članak 16.; |
| --- | --- |

—

pružatelji usluge servisiranja kredita, kreditne institucije i njihova društva kćeri, koji imaju aktivnu ulogu u poslovanju povezanom s lošim kreditima, uključeni su u članak 16.;

| — | nadzor. Ključan aspekt jer poziva na primjenu istih pravila u cijelom EU-u, na nadzornu ulogu nadležnih nacionalnih tijela i primjenu administrativnih kazni (članci od 20. do 22.); |
| --- | --- |

—

nadzor. Ključan aspekt jer poziva na primjenu istih pravila u cijelom EU-u, na nadzornu ulogu nadležnih nacionalnih tijela i primjenu administrativnih kazni (članci od 20. do 22.);

| — | zaštita podataka. Za prijenos kredita uvjet je „poštovanje dužnikovih prava i propisa o zaštiti osobnih podataka u skladu s propisima kojima se uređuje ugovor o kreditu” (članak 5. stavak 1. točka (c)). |
| --- | --- |

—

zaštita podataka. Za prijenos kredita uvjet je „poštovanje dužnikovih prava i propisa o zaštiti osobnih podataka u skladu s propisima kojima se uređuje ugovor o kreditu” (članak 5. stavak 1. točka (c)).

4.2.5.   Zaštita potrošača

| — | EGSO smatra da je važno osigurati visoku razinu zaštite potrošača u području financijskih usluga. |
| --- | --- |

—

EGSO smatra da je važno osigurati visoku razinu zaštite potrošača u području financijskih usluga.

| — | U tom pogledu uvažava opće načelo prijedloga: „kako bi se osigurala jednaka razina zaštite bez obzira na to tko je vlasnik kredita ili tko ga servisira i bez obzira na zakonski režim koji je na snazi u državi članici kupca kredita ili pružatelja usluge servisiranja kredita”; posebno se moraju poštovati Direktiva o hipotekarnim kreditima (15), Direktiva o potrošačkim kreditima (16) i Direktiva o nepoštenim ugovornim odredbama (17). |
| --- | --- |

—

U tom pogledu uvažava opće načelo prijedloga: „kako bi se osigurala jednaka razina zaštite bez obzira na to tko je vlasnik kredita ili tko ga servisira i bez obzira na zakonski režim koji je na snazi u državi članici kupca kredita ili pružatelja usluge servisiranja kredita”; posebno se moraju poštovati Direktiva o hipotekarnim kreditima (15), Direktiva o potrošačkim kreditima (16) i Direktiva o nepoštenim ugovornim odredbama (17).

| — | EGSO ističe i obveze vjerovnika prema potrošaču u slučaju izmjene ugovora o kreditu (članak 34.). |
| --- | --- |

—

EGSO ističe i obveze vjerovnika prema potrošaču u slučaju izmjene ugovora o kreditu (članak 34.).

| — | EGSO primjećuje da prijenos kredita znači da dužnik mora poslovati s nefinancijskim poduzećem koje ima drugo osoblje, drukčije metode rada i drukčiju svrhu. Stoga bi nacionalna tijela trebala obraćati pozornost na mjere i preporuke za zaštitu prava dužnika, po uzoru na američki Ured za financijsku zaštitu potrošača. (18) |
| --- | --- |

—

EGSO primjećuje da prijenos kredita znači da dužnik mora poslovati s nefinancijskim poduzećem koje ima drugo osoblje, drukčije metode rada i drukčiju svrhu. Stoga bi nacionalna tijela trebala obraćati pozornost na mjere i preporuke za zaštitu prava dužnika, po uzoru na američki Ured za financijsku zaštitu potrošača. (18)

4.2.6.   Zaštita radnika

U svim slučajevima prijenosa kredita vanjskim poduzećima nadležna tijela moraju uzimati u obzir mobilnost i zaštitu radnika onih poduzeća koja su uključena u takve prijenose u skladu s pravom EU-a i nacionalnim pravom.

4.3.   
  Ubrzana izvansudska naplata kolaterala

| 4.3.1. | EGSO naglašava, u pozitivnom smislu, obvezu država članica da osiguraju da poslovni dužnik ima pravo osporiti primjenu tog mehanizma pred nacionalnim sudom (članak 28.). Time bi se na odgovarajući način trebalo zaštititi temeljno pravo građana i poduzeća na pošteno suđenje (19), posebno u slučaju ugovornih odredbi koje su nepoštene ili predstavljaju zlouporabu. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Međutim, EGSO prima na znanje dvojbe koje su izrazile neke države članice u pogledu toga da bi takav instrument mogao znatno ubrzati postupak naplate u onim državama članicama u kojima se sudski postupci već rješavaju u kratkom roku. Iako bi izvansudski postupci mogli pogodovati vjerovniku, rješenje za problem loših kredita uglavnom leži u jačanju sudskih postupaka diljem EU-a. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | EGSO u svakom slučaju u pozitivnom smislu ističe ograničenja primjene ubrzane izvansudske naplate kolaterala navedena u prijedlogu. Kao prvo, obuhvaćeni su samo sporazumi sklopljeni između vjerovnika i poslovnih dužnika. Nadalje, jasno su isključeni:






  — | potrošači uključeni u neprofesionalne aktivnosti (20); |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

—

potrošači uključeni u neprofesionalne aktivnosti (20);

| — | neprofitna poduzeća; |
| --- | --- |

—

neprofitna poduzeća;

| — | ugovori o financijskom kolateralu (21); i |
| --- | --- |

—

ugovori o financijskom kolateralu (21); i

| — | stambene nekretnine koje su primarno mjesto stanovanja poslovnog dužnika (22). |
| --- | --- |

—

stambene nekretnine koje su primarno mjesto stanovanja poslovnog dužnika (22).

4.4.   
  Nacrt za osnivanje nacionalnih društava za upravljanje imovinom

Pravila za državnu potporu

| 4.4.1. | EGSO se slaže s Komisijom da su društva za upravljanje imovinom bila važan dio rješenja za čišćenje bilanci banaka u nekim državama članicama, posebno nakon izbijanja financijske krize. Međutim, također se slaže da su u slučaju javno osiguranih i zajamčenih vozila oni ujedno mogu pridonijeti rizicima za financijsku stabilnost, uključujući potencijalno jačanje pojave poznate pod nazivom „povratna veza između država”. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EGSO stoga podupire usklađenost s pravnim okvirom EU-a, posebno s Direktivom o oporavku i sanaciji banaka (BRRD) (23) i Uredbom o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu (SRMR) (24). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | U praksi su gotovo sva nacionalna društva za upravljanje imovinom ostvarila koristi od određenog oblika državne potpore, uključujući: jamstva za pokrivanje gubitaka ili jamčenje financiranja za društva za upravljanje imovinom (što može dovesti do toga da društvo za upravljanje imovinom ima „državni” rejting pa bi, na primjer, vrijednosni papiri tih društava bili prihvatljivi kao repo kolateral); mogućnost da društva za upravljanje imovinom kupuju imovinu iznad tržišne vrijednosti (vrijednost koju bi platio ulagač), kao rezultat razmatranja gospodarske vrijednosti u duljem roku – višak gospodarske vrijednosti iznad tržišne vrijednosti predstavlja državnu potporu i zahtijeva odobrenje Europske komisije na razini banke; i državnu rekapitalizaciju banaka koje sudjeluju u programima društava za upravljanje imovinom (25). |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Čak i kad je određen oblik državne pomoći dopušten, najnovijim pravilima EU-a uglavnom se, kao minimum, zahtijeva da se podređeni dug banke sanira vlastitim sredstvima (otpiše ili pretvori u vlasnički udio) kako bi se teret rekapitalizacije dijelio između javnog i privatnog sektora. |
| --- | --- |

4.4.4.

Bruxelles, 11. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 134 final – Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu minimalnog pokrića gubitka za neprihodujuće izloženosti.

1

(2)  COM(2018) 135 final – Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o pružateljima usluge servisiranja kredita, kupcima kredita i naplati kolaterala.

2

(3)  COM(2018) 133 final – Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću i Europskoj središnjoj banci – Drugo izvješće o napretku u smanjenju loših kredita u Europi.

3

(4)  SWD(2018) 72 final – Nacrt za osnivanje nacionalnih društava za upravljanje imovinom – Radni dokument službi Komisije priložen Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću i Europskoj središnjoj banci – Drugo izvješće o napretku u smanjenju loših kredita u Europi.

4

(5)  Zaključci Vijeća o akcijskom planu za rješavanje problema loših kredita u Europi (11. srpnja 2017.).

5

(6)  Podaci iz prikaza rizika EBA-e za četvrto tromjesečje 2017.

6

(7)  EESC Opinion on Credit and social exclusion in an affluent society („Mišljenje EGSO-a o kreditiranju i socijalnoj isključenosti u društvu obilja”) (SL C 44, 16.2.2008., str. 74.).

7

EESC Opinion on Credit and social exclusion in an affluent society

(8)  Definicija Europskog nadzornog tijela za bankarstvo: „Neprihodujuća izloženost svaka je izloženost koja je dospjela više od 90 dana ili se vjerojatno neće otplatiti bez unovčenja kolaterala, čak i kada nije prepoznat kao kredit u statusu neispunjavanja obveza ili umanjene vrijednosti. U skladu s člankom 178. Uredbe o kapitalnim zahtjevima i primjenjivim računovodstvenim okvirom, izloženosti u statusu neispunjavanja obveza i umanjene vrijednosti uvijek se smatraju neprihodujućima. Osim toga, svaka izloženost prema dužniku mora se smatrati neprihodujućom kada njezina bilančna izloženost koja je dospjela više od 90 dana dosegne 20 % dospjelog iznosa ukupne bilančne izloženosti prema tom dužniku („učinak privlačenja”). Ukupna neprihodujuća izloženost dobiva se zbrojem loših kredita, neprihodujućih dužničkih vrijednosnih papira i neprihodujućih izvanbilančnih stavki”.

8

(9)  Savjetodavni dokument o zakonom propisanim zaštitnim mehanizmima.

9

(10)  Međunarodni standard financijskog izvještavanja. Na snazi od 1.1.2018.

10

(11)  Međunarodni računovodstveni standardi.

11

(12)  Eurofinas: odgovor na savjetovanje Europske komisije o zakonom propisanim bonitetnim zaštitnim mehanizmima.

12

(13)  Općeprihvaćena računovodstvena načela.

13

(14)  KPGM: 100 milijardi EUR, manje od 10 % dospjelog udjela.

14

(15)  Direktiva 2014/17/EU (SL L 60, 28.2.2014., str. 34.).

15

(16)  Direktiva 2011/83/EU (SL L 304, 22.11.2011., str. 64.)

16

(17)  Direktiva 93/13/EEZ (SL L 95, 21.4.1993., str. 29.)

17

(18)  https://www.consumerfinance.gov/about-us/newsroom/consumer-financial-protection-bureau-reminds-mortgage-servicers-of-legal-protections-for-consumers-when-transferring-loans.

18

(19)  Povelja Europske unije o temeljnim pravima, članak 47.

19

(20)  Direktiva 2008/48/EZ o ugovorima o potrošačkim kreditima, članak 3. točka (a).

20

(21)  Direktiva 2002/47/EZ o financijskom kolateralu, članak 2. stavak 1. točka (a).

21

(22)  „Financijska kriza, koja je dovela do nesolventnosti mnogih kupaca stambenih nekretnina, natjerala je vlasnike da prodaju svoje nekretnine po najnižim cijenama”. Mišljenje EGSO-a o prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o ugovorima o kreditu koji se odnose na stambenu imovinu (SL C 318 od 29.10.2011., str. 133.).

22

(23)  Direktiva 2014/59/EU.

23

(24)  Uredba (EU) br. 806/2014 (SL L 225, 30.7.2014., str. 1.).

24

(25)  KPGM.

25

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/50 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/50

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o

Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o pravu koje se primjenjuje na učinke vlasništva u transakcijama vrijednosnim papirima

(COM(2018) 89 final)

Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prekogranične distribucije fondova za zajednička ulaganja

(COM(2018) 92 final – 2018/0041 (COD))

Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravu koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe

(COM(2018) 96 final – 2018/0044 (COD))

i Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o olakšavanju prekogranične distribucije fondova za zajednička ulaganja i izmjeni uredaba (EU) br. 345/2013 i (EU) br. 346/2013

(COM(2018) 110 final – 2018/0045 (COD))

(2018/C 367/10)

| Izvjestitelj: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Petr ZAHRADNÍK

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 12.4.2018.
  Europski parlament, 16.4.2018. |
| --- | --- |
| Pravna osnova | članak 53. stavak 1., članci 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 27.6.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 11.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 152/0/1 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 12.4.2018.

Europski parlament, 16.4.2018.

Pravna osnova

članak 53. stavak 1., članci 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

27.6.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

11.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

152/0/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO podržava sustavne napore za pokretanje svih temeljnih sastavnica unije tržišta kapitala do 2019. i očekuje predviđene koristi u vidu proširenih mogućnosti ulaganja, učinkovitijeg postupka financijskog posredovanja, diversifikacije ulaganja i poboljšanja sposobnosti suočavanja s rizicima. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO smatra da je u slučaju da se otvore nove mogućnosti za prekograničnu distribuciju investicijskih fondova važno uspostaviti ravnotežu između zahtjeva za zaštitu ulagatelja, koji u tom slučaju predstavljaju temeljno načelo, i osiguravanja dovoljno kreativnog prostora tvorcima i distributerima investicijskih proizvoda. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO se slaže s Komisijom da su ključne regulatorne prepreke prekograničnoj distribuciji investicijskih fondova trenutačno marketinški zahtjevi, regulatorne naknade, postupci obavješćivanja i administrativni zahtjevi na nacionalnoj razini. Istodobno je upoznat s postojanjem drugih prepreka koje nisu predmet predloženih mjera, kao što su, na primjer, porezna pravila čije je usklađivanje izglednije u dugoročnom razdoblju. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4 | Istodobno, EGSO smatra da glavni razlozi za postojeće prepreke prekograničnoj distribuciji investicijskih fondova ne proizlaze prvenstveno iz postojećih uredbi i direktiva, već prije svega iz nepostojanja detaljnih smjernica i uputa od Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA), što je dovelo do različitih pravila u različitim nacionalnim jurisdikcijama. Većina prijedloga trebala bi stoga biti popraćena detaljnim i jasnim ESMA-inim objašnjenjima, a prijedlog nove uredbe trebao bi predstavljati tek opći okvir kojim bi se osigurao ujednačen pristup regulaciji. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5. | EGSO smatra da za postizanje učinka ekonomije razmjera treba ograničiti „nacionalnu kreativnost” u izradi tarifnih struktura i umjesto toga slijediti jasno utvrđene i nedvosmislene nacionalne uredbe s ujednačenim sadržajem diljem EU-a. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO pozdravlja i podržava namjeru jačanja transparentnosti u pogledu regulatornih naknada zato što se time može doprinijeti ubrzanju procesa prekogranične distribucije investicijskih fondova. Uloga ESMA-e u tom je pogledu neophodna. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO poziva na uvođenje pravila za sustavno obavješćivanje o marketinškoj komunikaciji koja će biti dovoljno stroga da onemoguće nastavak praksi koje mogu dovesti do rascjepkavanja tržišta EU-a. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO pozdravlja uspostavu baze podataka ESMA-e, ali napominje da u tom kontekstu ne bi trebalo doći do nametanja dodatnih zahtjeva za izvješćivanje upraviteljima imovinom i da bi te zahtjeve trebalo primjenjivati isključivo na nadležna nacionalna tijela. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | U vezi s predloženim pravilima za prestanak stavljanja na tržište i promidžbe investicijskih fondova, EGSO je sklon smatrati da odluka o prestanku treba biti neobavezna i ovisiti o odluci upravitelja aktivom. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO preporučuje utvrđivanje detaljnijih pravila kako bi se osigurala provjera kvalifikacija i sposobnosti osoba koje pružaju investicijske usluge. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Osnovne informacije i širi kontekst: uvođenje svih sastavnica unije tržišta kapitala do 2019.

| 2.1. | Unija tržišta kapitala dugoročan je projekt EU-a za jačanje učinkovitosti i djelotvornosti postupka financijskog posredovanja. Njezin učinak trebao bi biti vidljiv nakon 2019. kada se očekuje da će svi predviđeni temelji unije biti pokrenuti, čime će se stvoriti dugoročno povoljno okruženje za ulaganja koje će doprinijeti snažnom gospodarskom rastu, konkurentnosti i zapošljavanju. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | U simbiozi s bankovnom unijom, unija tržišta kapitala koja dobro funkcionira poduprijet će operativno okruženje jedinstvenog tržišta i ojačati ekonomsku i monetarnu uniju. Istodobno će doprinijeti povećanoj sposobnosti privlačenja ulaganja EU-a u globalnom kontekstu. Od znatne je važnosti jačanje diversifikacije kao sredstva za prekograničnu podjelu rizika s privatnim sektorom. Kako bi ta pretpostavka funkcionirala, potrebno je spriječiti širenje niskokvalitetne imovine. U protivnom se rizik dodatno povećava. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Prijedlozi Komisije nastavljaju se na korake u postupku izgradnje unije tržišta kapitala poduzete od njezina pokretanja 2015., s ciljem učinkovite mobilizacije i dodjele kapitala ovisno o njegovoj ocjeni kako bi bio dostupan svim vrstama gospodarskih subjekata, uključujući mala i srednja poduzeća. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Aktualni prijedlozi Europske komisije koji se izravno odnose na potpore za prekogranično tržište s investicijskim fondovima usmjereni su na tržište pokrivenih obveznica u EU-u kao izvora dugoročnog financiranja i na osiguranje veće pravne sigurnost za prekogranične transakcije vrijednosnim papirima i potraživanjima. Predložene mjere treba promatrati s obzirom na njihovu međusobnu povezanost. Pritom je također potrebno poštovati sadržaj Akcijskog plana za financijsku tehnologiju i Akcijskog plana za održivo financiranje, s obzirom na to da su planovi za ostvarenje istinske unije tržišta kapitala također veoma važni. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Cilj je do 2019. ostvariti veći napredak u pogledu unije tržišta kapitala barem u sljedeća tri područja: jačanju uloge „europskih oznaka i putovnica” za financijske proizvode; usklađivanju i pojednostavljenju pravila za prekogranično produbljivanje i ujednačavanje tržišta kapitala; osiguravanju njihovog dosljednijeg i učinkovitijeg nadzora. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Predviđeni ciljevi predloženih mjera su postizanje više integracije i istovrsnosti na tržištu zajedničkih investicijskih fondova, smanjenje troškova, znatno jačanje ponude za ulagatelje i bolja zaštita ulagača na temelju zajedničkih pravila. U tom duhu otvaranje tržišta za prekograničnu distribuciju investicijskih fondova predstavlja priliku, međutim potrebno je pritom ukloniti nacionalne zakonodavne i nezakonodavne prepreke. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Cilj mjera za olakšavanje prekogranične distribucije zajedničkih investicijskih fondova

| 3.1. | Zajednički investicijski fondovi važan su alat u postupku financijskog posredovanja koji omogućuje raspodjelu privatnih i javnih financijskih sredstava i njihovu dodjelu stvarnim poslovnim projektima i produktivnim javnim investicijskim projektima. Vrijednost zajedničkih investicijskih fondova u EU-u iznosi 14 300 milijardi EUR, što je veoma blizu vrijednosti BDP-a Europske unije. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Međutim, njihov potencijal u prekograničnom kontekstu još nije potpuno iskorišten s obzirom na to da je za prodaju u više od tri države članice registrirano samo oko 37 % subjekata za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire i otprilike 3 % alternativnih investicijskih fondova. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Uz postojane prirodne prepreke, jedan su od uzroka tog stanja i regulatorna ograničenja koja ometaju veću prekograničnu distribuciju investicijskih fondova. Cilj prijedloga Europske komisije jest smanjenje broja ograničenja za sve vrste investicijskih fondova i pojednostavljenje njihove prekogranične distribucije, čime bi se ona ubrzala, a cijena distribuiranih proizvoda smanjila zahvaljujući ostvarenju ekonomije razmjera. Regulatorne prepreke mogu se utvrditi ponajprije u području marketinških zahtjeva, regulatornih naknada, postupaka obavješćivanja i administrativnih zahtjeva na nacionalnoj razini. Uklanjanje tih prepreka može se provesti tako da se osigura transparentnost i usklađenost. Predložene mjere uglavnom su tehničke prirode. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Opće napomene

| 4.1. | EGSO smatra da glavni razlog za postojeće prepreke prekograničnoj distribuciji investicijskih fondova ne proizlazi prvenstveno iz postojećih relevantnih uredbi i direktiva, već iz nedostatka detaljnih smjernica ili uputa Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) i, prema tome, iz različitih pravila u različitim europskim državama. Novu uredbu stoga treba primjenjivati na najmanji mogući broj slučajeva, dok bi većinu prijedloga trebalo usmjeriti na detaljne upute i objašnjenja ESMA-e, čime bi se umjesto usvajanja novih normi osiguralo jasno objašnjenje postojećih pravila te bi se nastavio dosadašnji pozitivni doprinos ESMA-e usklađivanju pravila. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO smatra kako su mjere predložene u ovom mišljenju važna rješenja, iako su brojna među njima uglavnom potporna rješenja tehničke prirode. U svojem cjelokupnom kontekstu, međutim, predstavljaju važan doprinos i za funkcioniranje EMU-a. EGSO istodobno preporučuje sadržaj svih četiriju predmetnih dokumenata uvrstiti u novi sveobuhvatni prijedlog uredbe. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO smatra da je pri uvođenju novih pravila igre potrebno poštovati ravnotežu između potrebe za zaštitom ulagatelja i osiguravanja dovoljno kreativnog prostora tvorcima i trgovcima investicijskim proizvodima. Učinak zaštite ulagatelja jača se sustavnim financijskim obrazovanjem. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Visokokvalitetno zakonodavstvo EU-a, kao što su odredbe o subjektima za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) i Direktiva o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova, trebalo bi imati prednost pred općim pravilima kao što je Direktiva o tržištima financijskih instrumenata (MiFID), s obzirom na to da praktično iskustvo pokazuje kako UCITS i Direktiva o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova pružaju kvalitetan okvir za investicijske fondove, dok EGSO smatra kako Direktiva o tržištima financijskih instrumenata, uz određeni broj prednosti, uključuje brojne nesigurnosti zbog kojih je, paradoksalno, prouzročila daljnju rascjepkanost jedinstvenog tržišta i razlike između zemalja unutar EU-a. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO uviđa da je za prekograničnu distribuciju investicijskih fondova potrebna stabilnost poreznog sustava koja stvara preduvjete za održivo poslovno okruženje. Potpuna harmonizacija poreznih pravila, uključujući carine, trenutno se ne smatra aktualnom. Međutim, može se pretpostaviti da bi u budućnosti napori za poreznim usklađivanjem mogli doprinijeti stvaranju jedinstvenih poreznih uvjeta u tom području u cijelom EU-u. Trenutačna nastojanja u pogledu usklađivanja poreznih parametara usmjerena su na ostale porezne instrumente. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO smatra da je za postizanje učinka ekonomije razmjera poželjno ograničiti „nacionalnu kreativnost” pri izradi tarifnih struktura (koja u brojnim slučajevima seže izvan europske regulacije u cilju pokrivanja potrebnih troškova) i umjesto toga slijediti jasno utvrđene, nedvosmislene i dosljedne nacionalne uredbe. |
| --- | --- |

4.6.

4.7.   Komunikacija Komisije o pravu koje se primjenjuje na učinke vlasništva u transakcijama vrijednosnim papirima

| 4.7.1. | Odbor se slaže s ciljem uvođenja mjera kojima će se smanjiti pravna nesigurnost za prekogranične transakcije vrijednosnim papirima i potraživanjima. Smatra kako je važno osigurati jasnoću i predvidljivost nacionalnog prava koje se koristi za utvrđivanje vlasnika aktive koja je predmet transakcije jer pravni rizici koji proizlaze iz nejasnoća mogu dovesti do stvaranja dodatnih gubitaka. Stoga je ključno i nužno pojasniti pravnu terminologiju za utvrđivanje elemenata vlasništva i ugovornih elemenata. |
| --- | --- |

4.7.1.

4.8.   Uredba o pravu koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe

| 4.8.1. | U pogledu gore navedene Komunikacije, EGSO pozdravlja cilj uklanjanja opisane pravne nesigurnosti uz pomoć predloženih jedinstvenih pravila putem kojih se utvrđuje čije nacionalno pravo uređuje vlasništvo nad potraživanjem u situaciji kada je ono ustupljeno u prekograničnom kontekstu. Prekogranično ustupanje potraživanja postupak je kojim trgovačka društva uz pomoć specijaliziranih poduzeća mogu osiguravati likvidnost i pristup kreditiranju. EGSO priznaje da pravna sigurnost u tom području doprinosi jačanju prekograničnih investicija, među ostalim uključivanjem malih i srednjih poduzeća. To se tiče faktoringa, kolateralizacije i sekuritizacije. |
| --- | --- |

4.8.1.

4.9.   Direktiva o prekograničnoj distribuciji zajedničkih investicijskih fondova

| 4.9.1. | EGSO podržava stvaranje uvjeta za bolje iskorištavanje prekograničnog potencijala za distribuciju investicijskih fondova, pri čemu bi nacionalni zahtjevi za stavljanje na tržište trebali biti transparentniji na nacionalnoj razini i razini EU-a, struktura regulatornih naknada trebala bi biti transparentnija na razini EU-a, a pri njihovom utvrđivanju trebalo bi poštovati određena opća zajednička načela. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | EGSO se zalaže za to da se izbor načina za podupiranje lokalnih ulagača prepusti upraviteljima investicijskih fondova. |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | EGSO poziva na usklađivanje postupaka za primjenu „putovnica” za prekograničnu distribuciju investicijskih fondova. |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.9.4. | EGSO se slaže s izradom usklađenih pravila za promidžbene poruke. |
| --- | --- |

4.9.4.

| 4.9.5. | EGSO podržava uspostavu sustava u okviru kojeg države članice moraju osigurati jednostavnu dostupnost zakonodavstva kojim se uređuje stavljanje na tržište investicijskih fondova na njihovom državnom području (u elektroničkom obliku i na jeziku koji se uobičajeno koristi u području međunarodnih financija). |
| --- | --- |

4.9.5.

4.10.   Uredba o olakšavanju prekogranične distribucije investicijskih fondova

| 4.10.1. | EGSO pozdravlja osnovni cilj Uredbe, naime pronalaženje zajedničkog poimanja definicije zahtjeva za promidžbene sadržaje i uvođenje mjera kako bi se zajamčila transparentnost nacionalnih odredbi o zahtjevima u pogledu trgovanja fondovima. |
| --- | --- |

4.10.1.

| 4.10.2. | EGSO podržava prijedlog uvođenja prakse u okviru koje bi zahtjevi za naknade bili razmjerni obavljenim aktivnostima nadzora. EGSO očekuje korist od upravljanja internetskom bazom podataka i pripadajućih metoda izračuna te smatra da to predstavlja velik izazov. Preporučuje, međutim, da se te koristi ocjenjuju u odnosu na nastale troškove i da se utvrde mogući rizici povezani s funkcioniranjem baze podataka. EGSO očekuje izradu provedbenih tehničkih normi za pojedinosti o pristojbama te objavljivanje i održavanje internetske baze podataka o pristojbama od strane ESMA-e. |
| --- | --- |

4.10.2.

| 4.10.3. | EGSO pozdravlja specifikaciju zahtjeva za prijenos informacija i njihovu standardizaciju i pojednostavljenje, kao i uređenje predmarketinškog postupka u kojem se ispituje interes ulagatelja za mogućnosti i strategije ulaganja. |
| --- | --- |

4.10.3.

5.   Posebne napomene

| 5.1. | U pogledu pristojbi i naknada koje naplaćuju nadležna nacionalna tijela i njihove transparentnosti, EGSO podupire namjeru, iznesenu u prijedlogu, da se poveća transparentnost u području regulatornih naknada, uključujući utvrđivanje uloge ESMA-e u prikupljanju potrebnih informacija. Prema mišljenju EGSO-a, ta mjera može omogućiti daljnje olakšavanje prekogranične distribucije investicijskih fondova. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Predlaže se da se na razini nadležnih nacionalnih tijela uspostave pravila za sustavno obavješćivanje o marketinškoj komunikaciji u svrhu prethodnih provjera promidžbenih materijala. Međutim, različita pravila nadležnih nacionalnih tijela mogu, prema EGSO-u, prouzrokovati rascjepkanost tržišta EU-a i stoga se ne bi trebale uvoditi nikakve razlike u okviru jedinstvenog tržišta. U tom pogledu EGSO preporučuje da se za to pitanje ne omogući diferencirani pristup pojedinačnih nadležnih nacionalnih tijela. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EGSO pozdravlja uspostavljanje baze podataka ESMA-e koja uključuje upravitelje alternativnih investicijskih fondova, alternativne investicijske fondove (AIF) i UCITS-e, međutim dodaje da nije poželjno nametati dodatne zahtjeve za izvješćivanje upraviteljima imovinom. Po mišljenju EGSO-a, trebalo bi biti jasno da bi zahtjevi za izvješćivanje koji se temelje na člancima 10. i 11. prijedloga uredbe trebali biti zahtjevi za izvješćivanje za pojedinačna nadležna nacionalna tijela te ne bi smjeli nametati dodatne zahtjeve za izvješćivanje sudionicima na tržištu. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EGSO upozorava da prijedlog za definiciju predmarketinških aktivnosti ne bi smio biti preuzet iz definicije iz Direktive o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i da je potrebna veća pravna ispravnost i dosljednost, a iskustvo u praksi pokazuje da se može bolje (ili samo) postići zahvaljujući nezakonodavnim sredstvima i instrumentima. EGSO je zabrinut što bi prijedlog mogla dovesti do daljnje rascjepkanosti jedinstvenog tržišta koja bi prouzročila razvoj nacionalnih tumačenja. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | U vezi s pravilima za prestanak stavljanja na tržište i promidžbe investicijskih fondova, EGSO smatra da bi predložena pravila mogla dovesti do narušavanja jedinstvenog tržišta iz perspektive investicijskih fondova. Odluka o prestanku trgovanja dionicama/udjelima svakog investicijskih fondova u svakoj jurisdikciji trebala bi biti isključivo poslovna odluka društva koje upravlja imovinom. Iz perspektive zaštite ulagatelja dovoljna je zaštita (potvrđena praktičnim iskustvom):






  — | objavljivanje odluka, |
| --- | --- | --- |

5.5.

—

objavljivanje odluka,

| — | pružanje informacija ulagatelju, |
| --- | --- |

—

pružanje informacija ulagatelju,

| — | pružanje mogućnosti ulagatelju da se bez naknade povuče iz Fonda tijekom određenog vremenskog razdoblja. |
| --- | --- |

—

pružanje mogućnosti ulagatelju da se bez naknade povuče iz Fonda tijekom određenog vremenskog razdoblja.

5.6.   Ostale prepreke prekograničnoj distribuciji investicijskih fondova

| 5.6.1. | Jedna od daljnjih postojećih prepreka prekograničnoj distribuciji jesu pravila za provjeru kvalifikacije osoba koje pružaju investicijske usluge. EGSO smatra da treba usvojiti detaljnija pravila, na primjer:






  — | na koje se usluge postojeća pravila odnose, |
| --- | --- | --- |

5.6.1.

—

na koje se usluge postojeća pravila odnose,

| — | na koje se vrste aktivnosti u okviru pružanja tih usluga pravila odnose, |
| --- | --- |

—

na koje se vrste aktivnosti u okviru pružanja tih usluga pravila odnose,

| — | kako bi trebalo provoditi provjere kvalifikacija kada lokalna (nacionalna) regulatorna tijela nemaju mogućnost uvođenja nacionalnih rješenja, |
| --- | --- |

—

kako bi trebalo provoditi provjere kvalifikacija kada lokalna (nacionalna) regulatorna tijela nemaju mogućnost uvođenja nacionalnih rješenja,

| — | priznavanje raznih načina provjere kvalifikacija na razini EU-a pri korištenju paneuropskih ili globalnih rješenja, primjerice testova CFA. |
| --- | --- |

—

priznavanje raznih načina provjere kvalifikacija na razini EU-a pri korištenju paneuropskih ili globalnih rješenja, primjerice testova CFA.

| 5.6.2. | EGSO preporučuje uspostavljanje detaljnih i jasnih pravila u pogledu toga koje se zakonodavstvo odnosi na distribuciju investicijskih fondova: za sada u praksi nije jasno koja se pravila (Direktiva o tržištima financijskih instrumenata ili UCITS/Direktiva o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova) odnose na distribuciju fondova. Ako svako regulatorno tijelo primjenjuje drugačiji pristup, EGSO smatra kako je to jedna od glavnih prepreka prekograničnoj distribuciji. Trebalo bi jasno navesti da distribucija fondova podliježe isključivo pravilima iz UCITS-a/Direktive o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova (za vlastite fondova, fondove kojima se upravlja i fondove trećih strana), kad društvu za upravljanje nije potrebna ni dozvola propisana Direktivom o tržištu financijskih instrumenata ni dozvola za pružanje usluga na temelju iste direktive. |
| --- | --- |

5.6.2.

| 5.6.3. | EGSO je uvjeren da ne bi trebalo zahtijevati izvješćivanje na lokalnoj (nacionalnoj) razini. Regulatorna tijela ne bi trebala imati mogućnost uvesti izvješćivanje o lokalnim (nacionalnim) fondovima ni u vidu regulatornih izvješća u vezi s regulatornim tijelima ni u vidu bilo kakve obveze objavljivanja podataka, na primjer u tisku. |
| --- | --- |

5.6.3.

| 5.6.4. | Prema mišljenju EGSO-a interaktivna baza podataka ESMA-e o naknadama i pristojbama trebala bi s vremenom obuhvaćati i:






  — | zahtjev za vrijeme potrebno za bilo koju vrstu dozvole/registracije, |
| --- | --- | --- |

5.6.4.

—

zahtjev za vrijeme potrebno za bilo koju vrstu dozvole/registracije,

| — | zahtjev za detaljne informacije potrebne za lokalno (nacionalno) izvješćivanje, |
| --- | --- |

—

zahtjev za detaljne informacije potrebne za lokalno (nacionalno) izvješćivanje,

| — | zahtjev za lokalna (nacionalna) pravila o distribuciji. |
| --- | --- |

—

zahtjev za lokalna (nacionalna) pravila o distribuciji.

Bruxelles, 11. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/56 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/56

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o

Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu izloženosti u obliku pokrivenih obveznica

(COM(2018) 93 final – 2018/0042 (COD))

i Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izdavanju pokrivenih obveznica i javnom nadzoru pokrivenih obveznica i izmjeni Direktive 2009/65/EZ i Direktive 2014/59/EU

(COM(2018) 94 final – 2018/0043 (COD))

(2018/C 367/11)

| Izvjestitelj: | Daniel MAREELS |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Daniel MAREELS

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 28.3.2018.
  Europski parlament, 16.4.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članci 53., 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 27.6.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 11.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 165/0/1 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 28.3.2018.

Europski parlament, 16.4.2018.

Pravni temelj:

članci 53., 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

27.6.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

11.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

165/0/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Iz niže navedenih razloga EGSO snažno pozdravlja prijedloge o pokrivenim obveznicama (vidjeti točku 1.2 i dalje). Odbor poziva na poduzimanje svih mogućih koraka kako bi se postigao brz napredak i ostvarili uspješni rezultati. U tom pogledu iznosi i nekoliko prijedloga (vidjeti točku 1.7 i dalje). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kao prvo, predmetni se prijedlozi uklapaju u širi kontekst i pridonose postizanju ciljeva koje Odbor smatra bitnima, poput brze uspostave unije tržišta kapitala te dovršenja ekonomske i monetarne unije. Nadalje, pokrivenim se obveznicama promiču prekogranični poslovi financiranja, a samim time potiče se i podjela rizika u privatnom sektoru. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Osim toga, nekoliko država članica EU-a tradicionalno zauzima vrlo jak položaj na međunarodnim i globalnim tržištima. Europski pristup bonitetnom tretmanu pokrivenih obveznica služi kao smjernica diljem svijeta. Predmetni bi prijedlozi trebali poslužiti ne samo za konsolidaciju tog vodećeg položaja nego, po mogućnosti, i za njegovo jačanje. Osobito s obzirom na razne promjene u odnosu snaga između Istoka i Zapada do kojih upravo dolazi na globalnoj razini, od presudne je važnosti da EU zauzme odlučno i konkretno stajalište. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Priliku koja proizlazi iz predmetnih prijedloga trebalo bi iskoristiti za promicanje široke prihvaćenosti pokrivenih obveznica i razvoj tržišta tih obveznica diljem EU-a. Treba poduzeti sve moguće korake za postizanje uspjeha, osobito u državama članicama u kojima su ti instrumenti i tržišta još nepoznati. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Odbor također snažno pozdravlja odabrani pristup minimalnog usklađivanja zasnovan na nacionalnim sustavima, ali i sam sadržaj prijedlogâ, za koje su, pak, čvrste temelje postavili Europski parlament, nadzorna tijela i drugi dionici. Sve je to omogućilo postizanje kvalitativnih rezultata bez remećenja postojećih tržišta, i to po razumnoj cijeni. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Izrazito je važno da pokrivene obveznice omoguće bankama stvaranje dodatnih resursa za dugoročno financiranje gospodarstva. Ta se nova sredstva moraju koristiti za dodatno financiranje vlada, poduzeća i kućanstava. Ako se to ostvari, predmetni bi prijedlog mogao pridonijeti vraćanju povjerenja u bankarski i financijski sektor. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Odbor izražava posebno zadovoljstvo zbog toga što se prijedlogom također nastoji omogućiti pristup manjih banaka pokrivenim obveznicama. Unatoč tomu, Odbor poziva da se dodatno razmotri pitanje kako potpuno iskoristiti tu priliku. Ne odstupajući od općenito primjenjivih pravila, trebalo bi razmotriti i, na primjer, koji bi se administrativni zahtjevi i ostale obveze mogli prilagoditi za manje banke. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO također snažno preporučuje da uporaba oznake „europska pokrivena obveznica” postane obavezna, a ne fakultativna, kako je trenutačno predviđeno. Potrebna je globalna vizija usmjerena na budućnost. Univerzalna obavezna uporaba te europske oznake nesumnjivo će osnažiti vodeći položaj Europe na globalnoj razini i stvoriti mogućnosti za (uglavnom manje) države članice koje požele iskoristiti sve prednosti prilika koje im nudi novi sustav. To bi im pružilo jamstvo da se njihovi proizvodi mogu distribuirati na tržištu te bi ta obvezna uporaba oznake mogla također povećati povjerenje ulagača. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | S obzirom na to da je sigurnost i likvidnost pokrivenih obveznica općeprihvaćena, kao i na to da one pružaju dodatnu zaštitu jer se na njih ne može primijeniti bail-in, Odbor poziva na razmatranje pitanja koje dodatne mjere treba poduzeti kako bi te obveznice postale privlačne za privatne štediše i potrošače. Kao dugoročni instrumenti pokrivene su obveznice po svemu sudeći osobito prikladne za mirovinsko osiguranje pa bi trebalo razmotriti prijedloge u vezi s paneuropskim osobnim mirovinskim proizvodom (PEPP). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Odbor pozdravlja činjenicu da je predviđena i evaluacija novog sustava, ali se predloženi vremenski okvir njezine provedbe nakon tri godine čini prekratkim. Budući da se to pitanje tiče tržišta te da se mora osigurati dovoljno vremena za prikupljanje korisnog iskustva upoznavanjem s novim pravilima, Odbor poziva na produljenje tog roka na, primjerice, pet godina. Države članice, naravno, mogu također pomno pratiti stanje na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontekst

| 2.1. | Junckerova je Komisija po preuzimanju dužnosti 2014. godine izradila Plan ulaganja za Europu u svrhu ostvarivanja svojih najvažnijih prioriteta, a to su rast, zapošljavanje i ulaganja (1). Jedan od glavnih ciljeva Plana postupna je izgradnja unije tržišta kapitala, usporedno s uspostavom jedinstvenog digitalnog tržišta i energetske unije. Cilj je razviti integriranu uniju tržišta kapitala koja će dobro funkcionirati i obuhvaćati sve države članice. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Akcijskim planom o izgradnji unije tržišta kapitala (2) Komisija se obvezala na to da će do 2019. godine pripremiti sve sastavnice za izgradnju te unije. Ukupno su planirane 33 inicijative i mjere. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nakon podnošenja zahtjeva za brz napredak (3) (4), već je 2017. provedeno preispitivanje sredinom provedbenog razdoblja Akcijskog plana. To je imalo za posljedicu niz prioritetnih akcija kako bi se uzeli obzir uvijek novi izazovi i promjenjive okolnosti, uključujući „Brexit”. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Osim toga, Komisija je tom prigodom napomenula da je potrebno „podignuti ljestvicu vlastitih očekivanja, uklanjati prepreke, i što je još važnije, iskoristiti te nove prilike” (5). U tom kontekstu, Komisija je 8. ožujka 2018. objavila komunikaciju „Dovršetak unije tržišta kapitala do 2019. – vrijeme je za brže ostvarivanje rezultata” te najavila paket mjera. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Predmetni prijedlozi o pokrivenim obveznicama, koji su sastavni dio tog paketa (6), obuhvaćaju dva dokumenta: |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o pokrivenim obveznicama i javnom nadzoru pokrivenih obveznica te izmjeni direktiva 2009/65/EU i 2014/59/EU (7). |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu izloženosti u obliku pokrivenih obveznica (8). |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.6. | Predmetnim se prijedlozima na razini EU-a želi stvoriti učinkovit okvir za pokrivene obveznice. To uključuje definiciju tih obveznica, uporabu europske oznake na tržištu, bonitetne zahtjeve za dobivanje povlaštenog kapitalnog tretmana i određene obveze koje se odnose na nadležna tijela. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Napomene i komentari

| 3.1. | EGSO snažno pozdravlja predmetne prijedloge koji su dio mjera za uspostavljanje unije tržišta kapitala te poziva da se ulože maksimalni napori u brzo ostvarivanje pozitivnih rezultata. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Na prvom mjestu ti prijedlozi doprinose većem broju ciljeva za koje se Odbor srdačno zalaže i koje je i ranije zagovarao (9). Pritom je potrebno napomenuti: |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Izgradnja unije tržišta kapitala, koja mora teći zajedno s većom ekonomskom i socijalnom konvergencijom i financijskom i ekonomskom integracijom, treba putem proširenja i diversifikacije izvora financiranja gospodarstva dovesti do veće sigurnosti, stabilnosti što bi sve trebalo postati odskočna daska za financijski i ekonomski sustav. Brza uspostava unije tržišta kapitala mora ostati među glavnim prioritetima. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Predloženim pravilima za pokrivene obveznice promiču se prekogranični poslovi financiranja, a samim time potiče se i podjela rizika u privatnom sektoru. To je od ključne važnosti za države članice radi sprečavanja asimetričnih šokova u slučaju krize, ili radi smanjenja njihovog učinka. Povrh toga, unija tržišta kapitala predstavlja velik doprinos konvergentnom rastu u državama članicama Unije, što bi slabije razvijenim gospodarstvima trebalo omogućiti da brže uhvate korak s uspješnijim gospodarstvima. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Unija tržišta kapitala ključna je i za daljnje dovršenje EMU-a, a njezina je uspostava neophodna. U kombinaciji s potpuno uspostavljenom bankovnim unijom, unija tržišta kapitala trebala bi dovesti do istinske financijske unije, koja predstavlja jedan od četiri temeljna stupa EMU-a. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Europa je tradicionalno izuzetno snažna na području pokrivenih obveznica (10). Predmetne bi se prijedloge trebalo iskoristiti kao priliku za dodatno jačanje vodećeg položaja Europe na svjetskoj razini. U općenitijem smislu te s međunarodnog stajališta, važno je da EU djeluje učinkovito i učvrsti svoj položaj, naročito s obzirom na niz promjena u odnosu snaga između Istoka i Zapada do kojih upravo dolazi na globalnoj razini, |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | Predmetnim će se prijedlozima pomoći u stvaranju dodatnih resursa za dugoročno financiranje gospodarstva. Izdavanje pokrivenih obveznica omogućuje bankama da steknu troškovno učinkovito dugoročno financiranje. Ukupna veličina trenutno neiskorištenog potencijala tržišta za pokrivene obveznice u pogledu izdavanja mogla bi iznositi do 342 milijarde EUR i to bi zajmoprimcima u EU-u moglo donijeti potencijalnu godišnju uštedu od 1,5 do 1,9 milijardi EUR (11). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | U svakom je slučaju važno da novi resursi budu od koristi gospodarstvu. Banke bi trebale iskoristiti to dodatno financiranje za dodatne zajmove vladama, kućanstvima i poduzećima. Ako se to ostvari, predmetni bi prijedlog mogao pridonijeti vraćanju povjerenja u sektor bankarstva i financija. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | U interesu stabilnosti i sigurnosti financijskog sustava važno je da to novo financiranje bude u obliku instrumenata koji su sigurni i likvidni u svim okolnostima, a predmetni prijedlozi sadrže niz zaštitnih mjera u tu svrhu. Čvrst sustav pokrivenih obveznica trebao bi biti povoljan i za ulagače zahvaljujući većem i boljem izboru na tržištima. Mehanizam dvostruke zaštite (12) od velike je važnosti za te ulagače i stoga je važno da vlasti ustraju u tome da izdavatelji na pravilan način vrednuju odnosnu imovinu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | U skladu s time, prijedlog za uspostavljanje učinkovitog okvira koji olakšava razvoj pokrivenih obveznica i tržišta za te instrumente u cijelom EU-u zaslužuje da ga Odbor u potpunosti podrži. Treba poduzeti sve moguće korake za postizanje uspjeha, osobito u državama članicama (13) u kojima su ti instrumenti i tržišta još nepoznati. Važno je odgovoriti na posljednja otvorena pitanja i osigurati da se okvir za pokrivene obveznice uvede u svim državama članicama. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Izražavajući svoju podršku, Odbor želi odati priznanje i poduprijeti dosadašnje napore koje su Komisija, Europski parlament, EBA i drugi tijekom više godina ulagali u uspostavu sustava za pokrivene obveznice na razini EU-a. Većina država članica i drugih dionika, kao što su trgovinske udruge i Europsko vijeće za pokrivene obveznice, također su izrazili podršku predmetnim prijedlozima (14). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Odbor također u potpunosti podržava odabranu opciju politike, odnosno minimalno usklađivanje na europskoj razini na temelju nacionalnih sustava jer to omogućuje ostvarivanje nekoliko ciljeva uz razuman trošak. To će također spriječiti narušavanje stanja na postojećim tržištima i rezultirati nižim troškovima prijelaznih mjera. Međutim, važno je da se u postojećim nacionalnim propisima podrži cilj europskog prijedloga kako bi se dao poticaj tržištu pokrivenih obveznica. Stoga su nepoželjne moguće prepreke ili ograničenja na nacionalnoj razini koji su u suprotnosti s predmetnim prijedlogom. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Kao što je već navedeno, brojne države članice imaju snažan položaj na tom tržištu, no istodobno novija kretanja ukazuju na to da zanimanje za pokrivene obveznice raste i drugdje u svijetu. S tim u vidu, Odbor smatra da je važno i osigurati da se vodeći položaj koji Europa na tom području ima na međunarodnoj razini dodatno ojača te da se ulože napori u promicanje europskog pristupa kao globalnog mjerila. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Odbor pozdravlja i činjenicu da je predviđena evaluacija rezultata i uspješnosti predmetnih novih pravila. Budući da se to pitanje tiče tržišta te da se mora osigurati dovoljno vremena za prikupljanje korisnog iskustva, osobito u državama članicama u kojima je to novost, Odbor smatra da je predloženo razdoblje od tri godine prekratko te poziva na produljenje tog roka na, primjerice, pet godina. Države članice u svakom slučaju u bilo kojem trenutku mogu pomno pratiti stanje. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Dodatne napomene i komentari

| 4.1. | Dakle, sveukupno gledajući, može se izraziti podrška za pristup Komisije pokrivenim obveznicama kojim se osiguravaju jasna i sveobuhvatna pravila, uključujući definiciju, opis strukturnih obilježja, javni nadzor i europsku oznaku za pokrivene obveznice, kao i bonitetni tretman za taj instrument. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Važno je da predmetni sustav bude pristupačan svim bankama i da ga sve banke mogu koristiti na djelotvoran način. S tim u vezi, Odbor pozdravlja činjenicu da je posvećena posebna pozornost poteškoćama i problemima na koje mogu naići manje banke koje žele izdavati pokrivene obveznice. Odbor smatra važnim da se ta mogućnost u potpunosti iskoristi. Ne odstupajući od općenito primjenjivih pravila, trebalo bi razmotriti i, na primjer, koji bi se administrativni zahtjevi i ostale obveze mogli prilagoditi za manje banke. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Upotreba europske oznake za pokrivene obveznice bit će u potpunosti fakultativna kako bi se državama članicama omogućilo da zadrže svoje nacionalne denominacije i oznake (15). Odbor se ne slaže s time, već se odlučno zalaže za obaveznu upotrebu europske oznake. Potrebna je globalna vizija usmjerena na budućnost. Obavezna upotreba europske oznake nesumnjivo će osnažiti vodeći položaj Europe na globalnoj razini i stvoriti mogućnosti za (uglavnom manje) države članice koje požele iskoristiti sve prednosti prilika koje im nudi novi sustav. Za njih će oznaka EU-a biti garancija da se njihove pokrivene obveznice mogu distribuirati na tržištu. Ta obvezna uporaba može također povećati povjerenje ulagača. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Na tržištu pokrivenih obveznica trenutno dominiraju profesionalni i institucijski ulagači (16). Odbor poziva na to da se razmotri koje dodatne mjere treba poduzeti kako bi te obveznice postale privlačne za privatne štediše i potrošače. Niz faktora ide u prilog tomu. Pokrivene obveznice tradicionalno se smatraju sigurnom i likvidnom imovinom, čak i u vrijeme krize; povrh toga, potrebno je uzeti u obzir doprinos predmetnih prijedloga. Usto, na njih se ne može primijeniti bail-in, što nije zanemarivo u kontekstu zaštite privatnih štediša. Stoga se čini da su one prikladnije od nekih drugih proizvoda (17). Kao dugoročni instrumenti, pokrivene su obveznice po svemu sudeći korisne za mirovinsko osiguranje, pa bi trebalo razmotriti prijedloge u vezi s paneuropskim osobnim mirovinskim proizvodom (PEPP). |
| --- | --- |

4.4.

Bruxelles, 11. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Vidjeti internetske stranice Europske komisije.

1

(2)  Akcijski plan iz rujna 2015. „Akcijski plan o izgradnji unije tržišta kapitala” – Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija. Vidjeti COM(2015) 468 final.

2

(3)  Na primjer, Europsko vijeće pozvalo je na „brz i odlučan napredak” u ostvarivanju Plana, „kako bi se poduzećima osigurao lakši pristup financiranju i poduprlo ulaganja u realno gospodarstvo”.

3

(4)  I Komisija je usvojila komunikaciju u kojoj je pozvala na ubrzanje reformi. Vidjeti COM(2016) 601 final.

4

(5)  Vidjeti komunikaciju Komisije „Dovršetak unije tržišta kapitala do 2019”. Vidjeti COM(2018) 114 final.

5

(6)  Osim predmetnih prijedloga, paket sadržava i prijedlog o olakšavanju prekogranične distribucije fondova za zajednička ulaganja, prijedlog učinkovitog okvira za europske pružatelje usluga skupnog financiranja za poduzeća, kao i prijedlog o pravu koje se primjenjuje na učinke ustupanja potraživanja na treće strane i Komunikaciju o pravu koje se primjenjuje na učinke prava vlasništva u transakcijama vrijednosnim papirima.

6

(7)  Vidjeti Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izdavanju pokrivenih obveznica i javnom nadzoru pokrivenih obveznica i izmjeni Direktive 2009/65/EZ i Direktive 2014/59/EU.

7

(8)  Vidjeti Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu izloženosti u obliku pokrivenih obveznica.

8

(9)  Vidjeti npr. ECO/437 – Preispitivanje akcijskog plana o uniji tržišta kapitala sredinom provedbenog razdoblja, SL C 81, 2.3.2018., str. 117.

9

(10)  Devet europskih zemalja izdaje otprilike 90 % svih pokrivenih obveznica na svijetu. Vidjeti i podatke koje je objavilo Europsko vijeće za pokrivene obveznice (ECBC) u svojoj brošuri o europskim pokrivenim obveznicama, 12. izdanje (2017.). Na svjetskoj razini nepodmireni iznos pokrivenih obveznica iznosi 2,5 bilijuna EUR, od čega su 2,1 bilijuna EUR izdale institucije rezidentne u EU-u (vidjeti radni dokument službi Komisije Impact Assessment („Procjena učinka”), (SWD(2018) 50 final).

10

(11)  Vidjeti radni dokument službi Komisije Impact Assessment („Procjena učinka”, SWD(2018) 50 final), priložen prijedlozima o kojima se raspravlja.

11

(12)  Dvostruka zaštita za imatelje pokrivenih obveznica jest dvostruko potraživanje koje se odnosi na skup za pokriće i na izdavatelja.

12

(13)  U desetak država članica EU-a trenutno još ne postoji nikakav zakonodavni okvir za pokrivene obveznice.

13

(14)  Za opći pregled vidjeti Poglavlje 3. Prijedloga direktive i Prijedloga uredbe.

14

(15)  Vidjeti uvodnu izjavu 33. Prijedloga direktive.

15

(16)  Prema informacijama koje su predstavnici Komisije iznijeli usmenim putem, jednu trećinu tržišta pokrivaju banke, jednu trećinu Europska središnja banka, a preostalu trećinu druge strane, kao što su investicijski i mirovinski fondovi.

16

(17)  Moglo bi se spomenuti i prijedloge o skupnom financiranju i pozajmljivanju u ravnopravnim partnerstvima (eng. peer-to-peer). Financijski instrumenti ponuđeni u tom okviru u osnovi su prenosivi financijski instrumenti koji služe kao vlasnički kapital (npr. dionice) ili kao dug (npr. obveznice). Zaštita koja se u tom kontekstu osigurava štedišama i ulagačima može se smatrati vrlo ograničenom.

17

peer-to-peer

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/61 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/61

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Akcijski plan za financijske tehnologije: za konkurentniji i inovativniji europski financijski sektor

(COM(2018) 109 final)

(2018/C 367/12)

| Izvjestitelj: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Petru Sorin DANDEA

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 10.4.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 27.6.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 12.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 126/1/1 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 10.4.2018.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

27.6.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

12.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

126/1/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Odbor podržava plan Komisije i smatra da razvoj financijskih tehnologija u europskom financijskom sektoru može europskim poduzećima i njihovim strankama ponuditi niz prednosti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO smatra da bi plan koji predlaže Komisija mogao potaknuti razvoj tržišta kapitala i poslužiti kao poticaj MSP-ovima koji djeluju u financijskom sektoru. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Odbor smatra da su mjere iz Akcijskog plana koje se odnose na poboljšanje kibersigurnosti i otpornosti financijskog sektora važne, ali da se ipak moraju dopuniti odredbama koje osiguravaju ujednačen razvoj financijskih tehnologija u EU-u. Odbor također smatra da bi za aktere u području financijskih tehnologija trebala vrijediti ista pravila kao na financijski sektor, posebno u pogledu otpornosti, nadzora i kibersigurnosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO smatra da je, želimo li u okviru Direktive o uslugama platnog prometa i Opće uredbe o zaštiti podataka uspostaviti jednake konkurentske uvjete u pogledu pristupa podacima o strankama, od ključne važnosti da se pravo na prenosivost osobnih podataka provede u skladu s navedenom direktivom. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | S obzirom na razvoj kriptovaluta i njihovu veliku volatilnost, EGSO preporučuje Komisiji da u suradnji s europskim nadzornim tijelima pomno i neprestano prati stanje u tom području. Ovisno o okolnostima, valja na razini Unije poduzeti sve potrebne mjere kako bi se osiguralo da se sigurnost i stabilnost gospodarskog i financijskog sustava ni na koji način i ni u kojem trenutku ne izloži opasnosti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Nedavna istraživanja pokazala su da uvođenje financijskih tehnologija dovodi do ukidanja velikog broja radnih mjesta u institucijama financijskog sektora. EGSO državama članicama preporučuje da osmisle i provedu programe aktivnih mjera na tržištu rada kako bi radnici zahvaćeni tehnološkim inovacijama u financijskom sektoru što prije našli novo zaposlenje. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO Komisiji preporučuje da utvrdi pravila koja bi se trebala eventualno primijeniti na poduzeća koja nude usluge računalstva u oblaku, a koja se odnose na njihovu odgovornost za osiguravanje podataka koje čuvaju. U pogledu osobnih podataka, ta bi poduzeća trebala podlijegati istim pravilima kao poduzeća koja određene vrste usluga eksternaliziraju. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Prijedlog Komisije

| 2.1. | Kako bi financijsko tržište postalo konkurentnije i inovativnije, Europska komisija je 8. ožujka 2018. predstavila akcijski plan o tome kako iskoristiti mogućnosti koje otvaraju inovacije temeljene na tehnologijama u području financijskih usluga, odnosno „financijskim tehnologijama”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Akcijski plan koji je objavila Komisija nastoji financijskom sektoru omogućiti prihvaćanje i iskorištavanje brzog napretka koji ostvaruju nove tehnologije, primjerice lanci blokova (eng. blockchain), (1) umjetna inteligencija ili usluge računalstva u oblaku. Komisija smatra da bi Europa trebala postati svjetsko središte financijskih tehnologija s poduzećima i ulagačima koji u tom dinamičnom području mogu iskoristiti prednosti jedinstvenog tržišta. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Na temelju rezultata javnog savjetovanja održanog od ožujka do lipnja 2017., Komisija smatra da u ovom trenutku postoji tek ograničena potreba za poduzimanjem reforme zakonodavstva ili propisa na razini EU-a, ali da treba pokrenuti niz konkretnih inicijativa kako bi EU poveo računa o digitalizaciji financijskog sektora. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Akcijski plan za financijske tehnologije posebice predviđa donošenje mjera potrebnih za ostvarenje europske dimenzije inovativnih poslovnih modela, pružanje potpora usvajanju tehnoloških inovacija u financijskom sektoru te poboljšanje njegove sigurnosti i otpornosti. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Usporedno s ovom komunikacijom, a u okviru akcijskog plana, Komisija je predstavila i prijedlog uredbe o europskim pružateljima usluga skupnog financiranja za poduzeća temeljenog na ulaganju ili zajmovima. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | U pogledu izdavanja odobrenja poduzećima koja se bave financijskim tehnologijama, Komisija je pozvala europska nadzorna tijela da postojeće postupke izdavanja odobrenja procijene i po potrebi joj predoče preporuke za prilagodbu zakonodavstva EU-a u području financijskih usluga. Tijekom 2018. Komisija će također, u suradnji s europskim nadzornim tijelima, Europskom središnjom bankom i Odborom za financijsku stabilnost, nastaviti pratiti razvoj događaja na području kriptoimovine te će, na temelju procjene rizika, odlučiti je li na razini EU-a potrebno donijeti propise. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | U području zajedničkih standarda i interoperabilnih rješenja na području financijskih tehnologija, Komisija će surađivati s Europskim odborom za normizaciju i Međunarodnom organizacijom za normizaciju, posebice u području lanca blokova. Kako bi se na razini EU-a razvili inovativni poslovni modeli, Komisija će nadležna tijela država članica potaknuti na usvajanje inicijativa kojima se olakšavaju inovacije, a od europskih nadzornih tijela zatražiti da olakšaju suradnju u području nadzora, posebno u pogledu koordinacije i informiranja o inovativnim tehnologijama te uspostave inovacijskih središta i eksperimentalnih regulatornih okruženja. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | U cilju poticanja tehnoloških inovacija u financijskom sektoru, Komisija će osnovati skupinu stručnjaka koja će istražiti postoje li regulatorne prepreke koje sprečavaju inovacije u području financija. Komisija poziva europska nadzorna tijela da analiziraju je li za pružatelje usluga računalstva u oblaku potrebno objaviti smjernice o eksternalizaciji. Ta će analiza olakšati izradu standardnih ugovornih klauzula za financijske institucije koje eksternaliziraju aktivnosti računalstva u oblaku. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Prema mišljenju Komisije, europski regulatorni i nadzorni okvir trebao bi poduzećima koja posluju na jedinstvenom tržištu omogućiti da koriste financijske inovacije i time svojim klijentima nude proizvode bolje kvalitete. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Komisija će provesti javno savjetovanje o daljnjoj digitalizaciji propisanih informacija o poduzećima uvrštenima na burzu na reguliranim tržištima u EU-u, uključujući moguće pokretanje europskog portala za financijsku transparentnost koji će se temeljiti na tehnologiji decentraliziranog vođenja evidencije transakcija (RegTech). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | U pogledu tehnologije lanca blokova, Komisija je u veljači 2018. osnovala EU-ov opservatorij i forum za lance blokova i započela studiju izvedivosti europske javne infrastrukture lanaca blokova u EU-u za razvoj prekograničnih usluga. Namjera joj je ocijeniti u kojoj se mjeri tehnologija lanaca blokova može iskoristiti kao infrastruktura digitalnih usluga u okviru Instrumenta za povezivanje Europe, a namjerava osnovati i Europski laboratorij za financijsku tehnologiju. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Kako bi ojačala sigurnost i otpornost financijskog sektora, Komisija će organizirati javno-privatnu radionicu da bi procijenila prepreke koje onemogućuju razmjenu informacija o kiberprijetnjama među sudionicima na financijskom tržištu i utvrdila moguća rješenja. Pored toga, Komisija poziva europska nadzorna tijela da procijene troškove i koristi od izrade usklađenog okvira za testiranje kiberotpornosti namijenjenog važnim dionicima i infrastrukturama u cijelom financijskom sektoru EU-a. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Opće i posebne napomene

| 3.1. | EGSO podržava plan Komisije jer smatra da razvoj financijskih tehnologija u europskom financijskom sektoru nudi niz velikih prednosti poduzećima i potrošačima. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO smatra da je akcijski plan za financijske tehnologije od ključne važnosti za produbljivanje i proširivanje tržišta kapitala uključivanjem digitalizacije, a time i za uniju tržišta kapitala, što je jedan od glavnih prioriteta Europske unije. EGSO također smatra da bi taj akcijski plan mogao predstavljati ključni poticaj za sektor MSP-ova, koji predstavljaju 99 % svih poduzeća u EU-u, jer im povećava mogućnosti financiranja i omogućava usvajanje jednostavnijih i cjenovno pristupačnijih rješenja. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Odbor smatra da su mjere iz Akcijskog plana koje se odnose na poboljšanje kibersigurnosti i otpornosti financijskog sektora važne, ali da se ipak moraju dopuniti odredbama koje osiguravaju ujednačen razvoj financijskih tehnologija u EU-u. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Iako dijeli stajalište Komisije prema kojem bi europski regulatorni i nadzorni okvir trebao poduzećima koja posluju na jedinstvenom tržištu omogućiti da koriste financijske inovacije i time svojim klijentima ponude proizvode bolje kvalitete. Odbor smatra da se to ne smije odraziti na sigurnosti. Nužno je svim dionicima osigurati ravnopravne uvjete tržišnog natjecanja, neovisno o načinu njihova djelovanja (2). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Nakon posljednje financijske krize, na europskoj i nacionalnoj razini postroženi su propisi koji se odnose na financijske institucije. Oni obuhvaćaju i kibersigurnost te institucijama financijskog sektora propisuju obavezne sigurnosne odredbe i norme. EGSO smatra da norme kibersigurnosti na razini EU-a treba primjenjivati i na trgovačka društva koja pružaju usluge financijske tehnologije. Kako bi se osigurala njihova ujednačena primjena, te bi norme trebalo utvrditi na razini EU-a te ih čak proširiti i na cijeli svijet. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO podsjeća na činjenicu da se kibernapadi u pravilu odvijaju na prekograničnoj razini. U ovom trenutku je razmjena informacija o informatičkim prijetnjama i kibernapadima među tijelima vlasti država članica prilično ograničena zbog odredbi nacionalnog prava te je prijeko potrebno poduzeti daljnje korake u području koordinacije, propisa i nadzora na razini Unije. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | U posljednje se vrijeme u Europi uočava rast i volatilnost kriptoimovine, a osobito kriptovaluta. S obzirom na te promjene, njihovu netransparentnost i rizike koje donose, Odbor predlaže Komisiji da u suradnji s europskim nadzornim tijelima pomno i neprestano prati stanje u tom području. Osim toga, važno je poduzeti mjere za slučaj da sigurnost i stabilnost financijskog sustava ikad i na bilo koji način budu izložene opasnosti. Te se mjere prvenstveno trebaju primjenjivati na cijeli EU i stoga ih treba usvojiti na toj razini. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | U području kriptoimovine zapaženo je da se, iako se poslovanje kriptovalutama odvija na tržištu koje je u velikoj mjeri regulirano, tehnološke inovacije ipak mogu neopaženo provući kroz rupe koje u tim propisima postoje. Budući da je taj sektor izuzetno volatilan i nedovoljno transparentan te budući da takva imovina predstavlja visoki rizik za ulagače, EGSO Komisiji i državama članicama preporučuje da istraže metode koje bi trebalo uspostaviti za nadzor nad takvim transakcijama. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komisija je predložila osnivanje opservatorija za tehnologiju lanca blokova. EGSO smatra da, s obzirom na veliku brzinu kojom se aplikacije na području financijskih tehnologija razvijaju, mandat opservatorija treba proširiti na cijeli taj sektor. Kad je riječ o aplikacijama kao što su lanci blokova, pojavljuju se i problemi povezani s nadležnošću i odgovornošću u pogledu važećeg zakonodavstva. EGSO podržava ideju Komisije da se na razini Unije pokrene inicijativa za lance blokova u okviru koje bi se objasnio njihov način upotrebe i nadvladala postojeća rascjepkanost. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Utvrđeno je da uvođenje financijskih tehnologija dovodi do ukidanja velikog broja radnih mjesta u institucijama financijskog sektora. EGSO državama članicama preporučuje da osmisle i provedu programe aktivnih mjera na tržištu rada kako bi radnici zahvaćeni tehnološkim inovacijama u financijskom sektoru što prije našli novo zaposlenje. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komisija izražava bojazan da bi se, kad bi financijska poduzeća svoje usluge eksternalizirala pružateljima usluga računalstva u oblaku, prijenos informacija i podataka u prevelikoj mjeri koncentrirao na mali broj društava koja posluju na tom tržištu i koja, u pravilu, nisu europska. EGSO Komisiji preporučuje da utvrdi pravila koja bi se trebala eventualno primijeniti na poduzeća koja nude usluge računalstva u oblaku, a koja se odnose na njihovu odgovornost za osiguravanje podataka koje čuvaju. |
| --- | --- |

3.11.

Bruxelles, 12. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Lanac blokova stalno je rastući popis zapisa koji se nazivaju blokovima i koji su povezani i osigurani s pomoću kriptografije. Lanac blokova zaštićen je protiv izmjene podataka. To je otvoreni i distribuirani registar koji omogućava učinkovito, povjerljivo i stalno zapisivanje transakcija između dviju strana. Podaci zapisani u jednom bloku ne mogu se retroaktivno mijenjati bez mijenjanja svih sljedećih blokova, što zahtijeva konsenzus većine članova mreže. (izvor: Wikipedia EN)

1

(2)  SL C 227, 28.6.2018., str. 63.

2

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/65 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/65

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/65/EU o tržištu financijskih instrumenata

(COM(2018) 99 final – 2018/0047 (COD))

i o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskim pružateljima usluga skupnog financiranja za poduzeća

(COM(2018) 113 final – 2018/0048 (COD))

(2018/C 367/13)

| Izvjestitelj: | Daniel MAREELS |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Daniel MAREELS

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 16.4.2018.
  Vijeće Europske unije, 27.3.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 114. i članak 53. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 27.6.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 11.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 146/0/1 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 16.4.2018.

Vijeće Europske unije, 27.3.2018.

Pravni temelj:

članak 114. i članak 53. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

27.6.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

11.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

146/0/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO je iznimno zadovoljan navedenim prijedlozima za uspostavljanje okvira podrške za aktivnosti skupnog financiranja uz pomoć 29. režima. Odbor također poziva na brzo djelovanje kako bi se ostvarili uspješni rezultati, posebno stoga što se to uklapa u širi okvir koji je od posebnog interesa za Odbor (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sa zadovoljstvom utvrđuje da je velika pozornost usmjerena na financiranje malih, novoosnovanih i inovativnih poduzeća. Kao dio njihove ljestvice financiranja, skupno financiranje iznimno je važno za ta poduzeća u trenutku prelaska iz početne faze u fazu proširenja, kad im tradicionalni načini financiranja nisu uvijek na raspolaganju. Istodobno se uspostavljaju bolje mogućnosti ulaganja za ulagače. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pritom je vrlo pozitivno da se za to upotrebljavaju proizvodi i rješenja koji su inovativni i koje podržava moderna tehnologija, zbog čega se ovaj prijedlog usmjeren na budućnost nadovezuje na realizaciju jedinstvenog digitalnog tržišta. Ujedno je dodana prekogranična dimenzija koja pridonosi učinkovitoj integraciji i produbljenju tržišta kapitala. Najprije je potrebno uspostaviti usklađeno jedinstveno tržište u EU-u s istim pravilima za poduzetnike i za ulagače. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Uzimajući u obzir činjenicu da se taj inovativni okvir ne smije usporiti umjetnim preprekama, Odbor se, polazeći od globalnog i cjelovitog pristupa, zalaže za pooštravanje prijedloga i dodatne mjere u pogledu određenih točaka, barem u početnoj fazi (vidjeti točku 1.5 i dalje). Odbor se pritom vodi načelima „vjerodostojnosti”, „transparentnosti” i „povjerenja”. I to obuhvaća također sigurnost i zaštitu za sve one koji su u to uključeni. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Odbor ponajprije pozdravlja usmjeravanje pozornosti na aspekte rizika povezane s aktivnostima i tržištem skupnog financiranja, no istodobno smatra da je – barem u početku – dodatnu pozornost potrebno usmjeriti na te aspekte rizika kako bi ih se što bolje utvrdilo ili, po mogućnosti, ograničilo. Navedeno, između ostaloga, obuhvaća sljedeće: |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | transparentnost i zaštitu ulagača. Odbor smatra da je procjena rizika za određene projekte na platformama skupnog financiranja u prevelikoj mjeri prepuštena tržištu i ulagačima. Odbor preporučuje odgovarajuće mjere za bolje utvrđivanje i ograničavanje rizika, kako financijskih tako i nefinancijskih. Naposljetku, radi se o pružanju bolje zaštite ulagačima. Pristup Direktive o tržištu financijskih instrumenata mogao bi pružiti osnovu u tom pogledu. Nadalje, problem predstavljaju i različiti uvjeti koji se primjenjuju na tradicionalne ponuđače, kao što su financijske institucije koje u odnosima sa svojim klijentima moraju provoditi stroža pravila zaštite. |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | moguću neizvjesnost u pogledu statuta pružatelja usluga i njihovih usluga. Mogućnost sklapanja ugovora s „diskrecijskim ovlastima” s ulagačima radi postizanja najboljih rezultata može dovesti do osjetljivih situacija za ponuđače, koji ponajprije moraju djelovati kao „neutralni posrednici”. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | nadzor. Zadaća ESMA-e čini se jasna, za razliku od uloge nacionalnih nadzornih tijela koja nije toliko jasna. Odbor smatra da je ovdje potrebno unijeti više jasnoće. Nadalje, EGSO se pita ne bi li nacionalnim nadzornim tijelima trebalo dodijeliti značajnu ulogu s obzirom na to da su ona bliža nacionalnom tržištu i stoga mogu bolje procijeniti situaciju na lokalnoj razini. Odboru je također važno da se vlasti i nadzorna tijela na nacionalnoj i europskoj razini neprestano i dosljedno međusobno savjetuju i surađuju u cilju daljnjeg usklađivanja i integracije u Uniji te uspjeha postojećih prijedloga. |
| --- | --- |

1.5.3.

| 1.6. | Nadalje, s obzirom na to da će se zbog dosadašnjih izbora usporedno primjenjivati 29. režim i nacionalni režimi, zainteresirane strane mogu se istodobno na istom tržištu suočiti s različitim zakonima i uvjetima te neujednačenom zaštitom, što može prouzročiti zbunjenost i nejasnoće. Potrebno je preporučiti donošenje dodatnih mjera radi postizanja veće transparentnosti: |
| --- | --- |

1.6.

| 1.6.1. | Odbor smatra da bi, s obzirom na nadležna i nadzorna tijela, bilo najprikladnije sastaviti dodatne obveze na jeziku tih nacionalnih tijela kako bi se svim korisnicima pružile točne, lako dostupne i sigurne informacije. |
| --- | --- |

1.6.1.

| 1.6.2. | Platformama skupnog financiranja može se uvesti obaveza izričitog i jasnog navođenja „oznake EU-a” u svim slučajevima obraćanja javnosti i svim vanjskim komunikacijama. |
| --- | --- |

1.6.2.

| 1.7. | Nadalje, Odbor smatra da su predviđene uredbe protiv pranja novca i financiranja terorizma relativno ograničene i većim dijelom posredne. Potrebno je proširiti i konkretizirati odredbe o poštovanju pravila u pogledu platformi skupnog financiranja. Odbor ne prihvaća da postoji samo jedna opcija i da je samo Komisija ovlaštena predložiti primjenu navedenih pravila. Također je potrebno predvidjeti jasne kriterije i uvjete za takve odluke. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Jasno je da pitanje poreznih obrada prihoda iz skupnih financiranja i poreznih obaveza dužnika još nije riješeno, iako se može očekivati da će porez biti odlučujući čimbenik za uspjeh ili neuspjeh te inicijative. Odbor stoga poziva da se u raspravu uključe i ti aspekti. Po potrebi se na odgovarajućoj razini moraju razraditi prilagođena pravila. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | S obzirom na navedene tržišne mogućnosti, Odbor smatra da je ključno da svi dionici imaju isti cilj kako bi se tim prijedlozima postigao uspjeh. Potrebno je da poduzeća i ulagači učinkovito i u velikoj mjeri primjenjuju 29. režim. U pogledu tržišta postavlja se pitanje hoće li ograničenje po projektu u iznosu od 1 milijun EUR predstavljati prepreku. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Naposljetku, da bi se osigurali budućnost i trajan uspjeh platformi skupnog financiranja, Odbor smatra da je potrebno osigurati redovito praćenje, evaluaciju i mjerenje uspješnosti tog 29. režima. Pritom su nužni savjetovanje i dijalog sa svim dionicima i zainteresiranim stranama. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontekst

| 2.1. | Komisija je od početka svojeg rada pod predsjedanjem Junckera 2014. godine razrađivala „investicijski plan za Europu” kako bi postigla svoje apsolutne prioritete, odnosno rast, otvaranje radnih mjesta i ulaganja (2). Pritom je jedan od najvažnijih ciljeva progresivno nastojanje ostvarenja unije tržišta kapitala, uz jedinstveno digitalno tržište i energetsku uniju. Cilj je postići integriranu uniju tržišta kapitala koja dobro funkcionira i obuhvaća sve države članice. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | „Akcijskim planom o izgradnji unije tržišta kapitala” (3) Komisija se obvezala da će do 2019. osigurati sve potrebne elemente za tu izgradnju. Ukupno je predloženo više od 33 inicijative i akcije. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nakon podnošenja zahtjeva za brz napredak (4), (5), već je 2017. provedeno preispitivanje sredinom provedbenog razdoblja Akcijskog plana. To je imalo za posljedicu niz prioritetnih akcija kako bi se uzeli obzir uvijek novi izazovi i promjenjive okolnosti, uključujući „Brexit”. Istodobno je važno postići stvarni napredak u ostvarenju bankovne unije i unije tržišta kapitala. Pri tome bi prije svega računa trebalo voditi o dosljednosti i usklađenosti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Osim toga, Komisija je tom prilikom ujedno naglasila da „moramo podignuti ljestvicu vlastitih očekivanja, uklanjati prepreke, i što je još važnije, iskoristiti te nove prilike” (6). U tom je kontekstu Komisija 8. ožujka 2018. objavila komunikaciju koja sadržava dva akcijska plana (7). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Akcijskim planom o financijskim tehnologijama (FinTech) nastoje se izraziti očekivanja da Europa postane središte u području financijskih tehnologija na svjetskoj razini u okviru kojeg će se poduzećima i ulagačima u EU-u omogućiti ostvarivanje veće koristi s obzirom na prednosti jedinstvenog tržišta u tom sektoru s brzom stopom rasta (8). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Poticanje skupnog financiranja i financiranja pojedinaca od strane pojedinaca jedna je od ključnih mjera ovog Akcijskog plana. Naglasak je pritom na razvoju novih usluga i oznaka podrijetla te na integraciji tržišta kapitala. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Konkretnije, ideje Komisije razrađene su u sljedećim dokumentima: |
| --- | --- |

2.7.

| 2.7.1. | Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskim pružateljima usluga skupnog financiranja za poduzeća (9) i |
| --- | --- |

2.7.1.

| 2.7.2. | Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/65/EU o tržištu financijskih instrumenata (10). |
| --- | --- |

2.7.2.

| 2.8. | Svrha je ovih prijedloga uvođenje europske oznake za platforme skupnog financiranja, čime će se omogućiti prekogranične aktivnosti. Pružateljima skupnog financiranja potrebno je dopustiti da svoje aktivnosti podignu na višu razinu i da ih provode na razini EU-a te istodobno poduzetnicima, osobito malim, novoosnovanim i inovativnim poduzećima, pružiti širi pristup financiranju. Prijedlozi se odnose samo na prenosive vrijednosne papire za usluge investicijskog skupnog financiranja. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Istodobno je potrebno da se na te platforme primjenjuje odgovarajuće i prikladno zakonodavstvo i nadzor. Time se ne bi omogućilo samo održavanje gospodarske i financijske stabilnosti u Uniji, već bi se, što je još važnije, povećalo povjerenje ulagača, osobito u prekograničnom kontekstu. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Primjedbe i napomene

Općenito – dobrodošla inicijativa

| 3.1. | EGSO osobito pozdravlja prijedloge o uspostavljanju 29. režima u pogledu skupnog financiranja i poziva na poduzimanje što većih napora kako bi se ubrzo ostvarili dobri rezultati. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Na prvom mjestu ovi prijedlozi doprinose većem broju ciljeva za koje se Odbor srdačno zalaže i koje je i ranije zagovarao (11). Pritom je potrebno napomenuti: |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Izgradnja unije tržišta kapitala, koja mora teći zajedno s većom ekonomskom i socijalnom konvergencijom i financijskom i ekonomskom integracijom, treba putem proširenja i diversifikacije izvora financiranja gospodarstva dovesti do veće sigurnosti, stabilnosti što bi sve trebalo postati odskočna daska za financijski i ekonomski sustav. Njezina brza realizacija mora ostati veliki prioritet. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Jedinstvena oznaka EU-a za platforme skupnog financiranja ide na ruku prekograničnim financijskim aktivnostima, pa stoga doprinosi i većoj privatnoj podjeli rizika. Ovo je posebno značajno kod sprječavanja asimetričnih šokova u situacijama krize ili ublažavanju njezinih posljedica. Uostalom, radi se i o važnom doprinosu konvergentnom rastu između država članica Unije. Slabija gospodarstva moraju stoga biti u stanju smanjiti zaostatak za uspješnijim gospodarstvima. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Unija tržišta kapitala (CMU) također je od temeljne važnosti za produbljenje i dovršenje ekonomske i monetarne unije (EMU). Zajedno s u potpunosti izgrađenom bankovnim unijom, unija tržišta kapitala trebala bi dovesti do stvarne financijske unije, koja predstavlja jedan od četiri temeljna stupa EMU-a. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Budući da je skupno financiranje u EU-u manje razvijeno u usporedbi s drugim velikim gospodarstvima, potrebno je navesti i položaj EU-a u odnosu na ostatak svijeta. EU se mora snažno pozicionirati i čvrsto postaviti, posebno u trenutku promjena snaga i premještanja moći na globalnoj razini do kojih upravo dolazi između Istoka i Zapada. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | U ranijim mišljenjima (12) Odbor je izrazio svoju zabrinutost i postavio pitanja vezana uz relevantnost i učinkovitost unije tržišta kapitala za malo i srednje poduzetništvo. Odbor je izuzetno zadovoljan oblikovanjem pristupa koje je u tijeku. Skupno financiranje osobito je usmjereno na određenu skupinu malih i srednjih poduzeća i određeni dio ljestvice njihova financiranja. EGSO je zadovoljan sa sadašnjim prijedlozima koji poboljšavaju i pojednostavljuju financiranje malih, novih i inovativnih poduzeća i istodobno kreiraju bolje investicijske mogućnosti za ulagače. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Konačno, treba spomenuti i karakter prijedloga koji je usmjeren na budućnost, kao dio Akcijskog plana za financijsku tehnologiju (FinTech) čime je izražena ambicija da se od Europe napravi središte financijske tehnologije na globalnoj razini. Korištenjem inovativnih proizvoda, kao i proizvoda i rješenja podržavanih modernim tehnologijama, ovaj prijedlog se savršeno uklapa u realizaciju jedinstvenog digitalnog tržišta. |
| --- | --- |

3.4.

Prijedlozi – dobra osnova, ali poželjne i dodatne zaštitne mjere

| 3.5. | Odbor smatra da treba pokrenuti sve snage u smjeru uspješne realizacije ovih prijedloga. Odbor pridaje veliku važnost načelima novog režima, odnosno „vjerodostojnosti”, „transparentnosti” i „povjerenju”. Skupno financiranje treba se nuditi u sklopu okvira koji pruža sigurnost i zaštitu za sve koji su s njime povezani. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Odbor je posebno zadovoljan odabirom „29. režima”, kojim će se, korištenjem novih tehnologija usmjerenih na budućnost, uspostaviti temelji za postizanje jedinstvenog usklađenog tržišta s istim pravilima, kako za mlade poduzetnike u potrazi za prekograničnim financiranjem, tako i za ulagače koji teže dodatnim mogućnostima ulaganja. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Odabir postizanja tog cilja u okviru „uredbe” stoga je potpuno opravdan. Taj prijedlog može biti primjer učinkovite integracije i produbljenja tržišta kapitala. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Bez obzira na ono što će dalje biti izrečeno, Odbor je također zadovoljan činjenicom da je Komisija od početka imala na umu aspekte rizika vezane uz aktivnosti i tržišta skupnog financiranja. Uvjeti i usluge koje platforme skupnog financiranja moraju ispuniti (13), kao i predviđeni nadzor mogu računati na podršku. Ulagačima se ujedno preporučuje da ograniče rizike (14). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Uzimajući sve u obzir, Odbor smatra da – barem u početku – ujedno je potrebno posvetiti više pozornosti aspektima rizika. Odbor smatra da je potrebno još bolje prepoznati i, gdje je to moguće, ograničiti kako financijske tako i nefinancijske rizike. Također, poželjno je veću pozornost pridati i određenom broju drugih čimbenika iz okoline koji su od značaja za uspjeh ovih prijedloga. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Odabir politike poslovanja u korist komplementarnog rješenja koje počiva na usluzi (15) ima za posljedicu paralelno postojanje i primjenu nacionalnih i europskih propisa. Zainteresirani će u istom trenutku i na istom tržištu susresti operatore s različitim statutima, kao što su ponuđači s oznakom EU-a koji posluju prekogranično, isti ponuđači koji posluju lokalno i ponuđači koji potpadaju pod (postojeće) nacionalne propise ili postojeće dozvole (16). Posljedica navedenog može biti primjena različitog zakonodavstva i uvjeta te nejednak stupanj zaštite (17). Odbor stoga traži veću pozornost za ovakve situacije, budući da bi one mogle dovesti do nejasnoća i pomutnje (18). U daljnjem dijelu ovog mišljenja slijedi nekoliko konkretnih prijedloga. |
| --- | --- |

3.10.

S obzirom na ponuđače usluga skupnog financiranja

| 3.11. | Ponuđači usluga skupnog financiranja sa samo jednom dozvolom moći će provoditi svoje aktivnosti na cijelom području Unije, što će njihove aktivnosti podići na višu razinu. Ovo je važna novost i velik napredak u usporedbi sa sadašnjim stanjem u kojem prekogranične aktivnosti jedva da su moguće. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Poštujući ranije izrečeno (19), EGSO traži više pozornosti za moguća područja nesuglasja u statutima ponuđača i usluga koje oni nude. Tako mogućnost zaključivanja ugovora s „diskrecijskim ovlastima” s ulagačima može dovesti do delikatnih situacija. Kao posrednici, oni moraju djelovati kao „neutralna osoba” dok su ugovorom obvezani da „za svoje klijente ostvare što bolje rezultate” (20). Odbor smatra da obaveza neutralnosti ni pod kojim uvjetima ne smije doći u opasnost. Same po sebi ovdje se nameću dodatne mjere. Platforme trebaju nuditi visokokvalitetne usluge. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Za sve potencijalne korisnike, poduzetnike i ulagače je u svakom trenutku neizbježno i primarno znati s kojom platformom surađuju. A to je u ovom trenutku od još većeg značaja s obzirom na to da će, kako je već navedeno, nacionalni propisi i propisi EU-a postojati i primjenjivati se paralelno (21). U vezi s navedenim, smatramo da je registar platformi EU-a koji vodi ESMA kao instrument obavještavanja javnosti nedostatan. Odbor smatra da bi, s obzirom na nadležna i nadzorna tijela, bilo najprikladnije sastaviti dodatne obveze na jeziku tih nacionalnih tijela kako bi se svim korisnicima pružile točne, lako dostupne i sigurne informacije. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Odbor smatra da je i na platforme potrebno primjenjivati obavezu javnog priopćavanja. Konkretno, može se predvidjeti da platforme koje imaju „oznaku EU-a” izričito i jasno to trebaju navesti u svim situacijama u kojima se obraćaju javnosti ili zainteresiranim stranama (22) te u svim svojim vanjskim komunikacijama (23). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Uloga i odgovornost ESMA-e čine se jasnima, iako se istodobno postavlja pitanje bi li određenu ulogu trebalo dodijeliti nacionalnim nadzornim tijelima s obzirom na to da su ona bliža nacionalnom tržištu i stoga mogu bolje procijeniti situaciju na lokalnoj razini? Transparentnost se preporučuje u svakom slučaju. Navedeno je značajno za sve dionike, uključujući poduzetnike koji žele iskoristiti skupno financiranje. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Općenitije, kao što je već navedeno, u situaciji u kojoj će usporedno postojati i primjenjivati se nacionalni propisi i propisi EU-a za Odbor je u svakom slučaju (24) iznimno važno da se različita nadležna i nadzorna tijela na nacionalnoj i europskoj razini stalno i dosljedno savjetuju i surađuju, uzimajući u obzir daljnje usklađivanje i integraciju u Uniji. Njihova je uloga također značajna u jamčenju „povjerenja” koje je nužno za uspjeh skupnog financiranja. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Kad ESMA u okviru svojih nadzorničkih ovlasti treba donijeti sankciju, o žalbi na odluku odlučuje Sud Europske unije. To je složen postupak te se postavlja pitanje treba li on biti u nadležnosti Suda Europske unije. |
| --- | --- |

3.17.

Poduzeća koja koriste skupno financiranje

| 3.18. | Skupno financiranje putem interneta je na prvom mjestu namijenjeno novim i mladim poduzetnicima kojima nije tako jednostavno doći do bankovnog financiranja ili se pak bave rizičnim i inovativnim projektima, ili se nalaze u početnom razdoblju aktivnosti, te posebno u vrijeme prelaska iz početne faze u fazu proširenja. Odbor je zadovoljan što novi prijedlozi za ovaj tip malih i srednjih poduzeća stvaraju dodatan potencijal za financiranje, koji je širi i lako dostupan, a usto ima i prekograničnu dimenziju. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Nadalje, Odbor se također može složiti sa stajalištem (25) da, osim već navedenih prednosti, postoji mogućnost da se vlasniku projekta pruži potvrda koncepta i ideje, omogući pristup velikom broju osoba koje poduzetniku mogu pružiti određene spoznaje i informacije, a može poslužiti i kao marketinški alat ako se kampanja skupnog financiranja pokaže uspješnom. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Poduzetnici dobivaju mogućnost da se njihovi projekti financiraju do iznosa od 1 milijun EUR u razdoblju od 12 mjeseci. Postavlja se pitanje nije li ovaj prag prenizak, osobito kad se skupno financiranje odnosi na „udjele u vlastitoj imovini” (26)? U takvim slučajevima obavezna prenosivost vrijednosnih papira tvori važno jamstvo za ulagače koji žele izaći iz projekta (27). Postavlja se pitanje nije li predviđeni prag do 1 milijun kamen spoticanja za nastanak i dobro funkcioniranje tržišta za ovu vrstu vrijednosnih papira? Uostalom, čini se da su u nacionalnim uredbama viši pragovi mogući (28). |
| --- | --- |

3.20.

S obzirom na (potencijalne) ulagače

| 3.21. | Odbor je zadovoljan otvaranjem novog kanala za ulagače, koji pored svega funkcionira i prekogranično. Njihove mogućnosti time postaju šire, a izbor veći. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Nesumnjivo je pozitivno to što su predviđene prva procjena prikladnosti potencijalnog ulagača preko pristupnog testa znanja i mogućnost simulacije sposobnosti imovine da podnese gubitke (29), a što se ne može reći i za činjenicu da su rizici (i njihova procjena) u potpunosti prepušteni tržištu i potencijalnim ulagačima. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Činjenica da nije predviđeno „ante factum” (30) odobrenje „brošure s osnovnim informacijama za ulagače” od strane ovlaštenih tijela, pa čak ni obaveza objavljivanja (31), ne idu u korist zaštite potencijalnog ulagača. Ograničene obaveze prevođenja važnih dokumenata (32) tome još i manje doprinose. Ovakva situacija čini se nezadovoljavajućom. Odbor preporuča da se, barem pri započinjanju režima, predvide prikladne mjere za identifikaciju rizika ili njihovo ograničenje gdje je to moguće zbog samih ulagača. Isto vrijedi i za informacije koje oni dobivaju. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Ako se uz navedeno vodi računa i o tradicionalnijim načinima ponude vrijednosnih papira, posebno preko kanala banaka i trgovačkih društava registriranih na burzi, u sadašnjim prijedlozima postoji rizik od ograničene zaštite ulagača i nejednakih pravila igre između različitih ponuđača (33). Odbor smatra da treba spriječiti prevelike razlike u tom području jer to može ugroziti povjerenje u određene dionike na tržištu te dovesti do nesigurnosti i regulatorne arbitraže. Na kraju krajeva moguće su i posljedice za financijsku stabilnost u EU-u. |
| --- | --- |

3.24.

Ostale napomene

| 3.25. | O pitanju borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma predviđene uredbe djeluju nedostatne, osobito sada kad je ESMA upozorila na određene rizike i opasnosti (34). Postavljena su pitanja vezana uz predviđenu prilično ograničenu uredbu (35) o pitanjima i ovlastima koje su dane Komisiji, a tiču se mogućeg obvezivanja ponuđača usluga skupnog financiranja na pridržavanje ovih odredbi (36). Postavlja se pitanje treba li ovu odluku prepustiti Komisiji. Ako je to tako, koji kriteriji bi ovdje trebali vrijediti (37)? Uostalom, zbog čega je ova mogućnost podvrgavanja odredbama predviđena samo jednokratno (38)? Odbor smatra da ova mogućnost treba postojati u svakom trenutku i ne smije biti isključivo u ovlasti Komisije. Potrebno je i jasno odrediti uvjete i kriterije pod kojima je to moguće. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Posebno u svjetlu ciljeva koje nastojimo ostvariti, upada u oči da fiskalna obrada prihoda iz skupnog financiranja i obaveza dužnika na ovoj razini (39) nisu još došli na red i ostali su neobrađeni u dosadašnjim prijedlozima (40). A sve to u situaciji u kojoj je realno za očekivati da bi porez bio odlučujući čimbenik za uspješnost ili neuspješnost te inicijative. Odbor stoga poziva da se razmotre ti aspekti. Po potrebi se na odgovarajućoj razini moraju razraditi prilagođena pravila. |
| --- | --- |

3.26.

Oprezan početak rada, izgradnja vjerodostojnosti, usmjerenost na budućnost

| 3.27. | Da bi taj prijedlog u pogledu tržišta bio učinkovit i postigao uspjeh iznimno je važno da svi dionici imaju isti cilj. A to je moguće samo ako poduzetnici i ulagači učinkovito i u širem smislu koriste okvir podrške koji se uvodi predmetnim prijedlozima. Samo je tako moguće uspostaviti pravo tržište na kojemu su potražnja za kreditom i ponuda usklađeni. Za EGSO je presudno da se u početnoj fazi izgradi vjerodostojnost, da se pozorno i oprezno započne s radom te da se veća pozornost usmjeri na upravljanje rizicima i čimbenicima iz okoline. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | Odbor smatra da je izuzetno preporučljivo predvidjeti redovito praćenje, evaluaciju i mjerenje uspješnosti 29. režima s ciljem osiguravanja njegove budućnosti. U to treba uključiti i druge režime skupnog financiranja koji postoje u drugim zemljama članicama. Potrebno je učiti iz najboljih tržišnih praksi te ih uključiti u europski režim. Pritom su nužni savjetovanje i dijalog sa svim dionicima i zainteresiranim stranama. |
| --- | --- |

3.28.

Bruxelles, 11. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Vidjeti točke od 3.1. do 3.4.

1

(2)  Vidjeti internetsku stranicu Europske komisije http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/index_fr.htm

2

(3)  Akcijski plan iz rujna 2015. „Akcijski plan o izgradnji unije tržišta kapitala” – Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, COM(2015) 468 final. Vidjeti http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?qid=1447000363413&uri=CELEX:52015DC0468.

3

(4)  Stoga je Europsko vijeće pozvalo na „brz i odlučan napredak” plana kako bi se „osigurao lakši pristup financijama za poslovne subjekte i pružila podrška ulaganjima u realno gospodarstvo”. Vidjeti http://www.consilium.europa.eu/hr/press/press-releases/2016/06/28/euco-conclusions/.

4

(5)  Komisija je objavila i komunikaciju u kojoj poziva na ubrzanje reformi. Vidjeti COM(2016) 601 final.

5

(6)  Vidjeti: Komunikacija Komisije „Dovršetak unije tržišta kapitala do 2019. – vrijeme je za brže realiziranje rezultata”. Vidjeti https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2018/NL/COM-2018-114-F1-NL-MAIN-PART-1.PDF.

6

(7)  Osim Akcijskog plana navedenog u točki 2.5., obuhvaćen je i „Akcijski plan o održivom financiranju”.

7

(8)  Priopćenje za tisak od 8. ožujka 2018.„FinTech: Komisija poduzima mjere za konkurentnije i inovativnije financijsko tržište”. Vidjeti http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-1403_en.htm.

8

(9)  Vidjeti: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?qid=1521456325451&uri=CELEX:52018PC0113.

9

(10)  Vidjeti: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?qid=1521456325451&uri=CELEX:52018PC0099.

10

(11)  Vidjeti mišljenje EGSO-a „Unija tržišta kapitala: preispitivanje sredinom provedbenog razdoblja” (SL C 81 od 02.03.2018., str. 117.).

11

(12)  Vidjeti posebno mišljenje EGSO-a „Akcijski plan o izgradnji unije tržišta kapitala” (SL C 133 od 14.04.2016., str. 117.) i mišljenje EGSO-a „Unija tržišta kapitala: preispitivanje sredinom provedbenog razdoblja” (SL C 81 od 02.03.2018., str. 117.).

12

(13)  Vidjeti objašnjenje u nacrtu uredbe i članke od 1. do 9.

13

(14)  Vidjeti članak 16. nacrta uredbe. Brošura s osnovnim informacijama za ulagače koju treba staviti na raspolaganje svim zainteresiranima između ostalog sadrži i preporuku:„...u projekte skupnog financiranja ne smijete uložiti više od 10 % svoje imovine”.

14

(15)  Kod procjene učinkovitosti bilo je 4 opcija politike poslovanja. Vidjeti nacrt uredbe, poglavlje 3. „Procjena učinkovitosti”.

15

(16)  Uključujući prijedloge na osnovi Direktive o tržištu financijskih instrumenata (MiFID II), Direktive o platnim uslugama (PSD), Direktive o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova (AIFMD).

16

(17)  Ovisno o tome je li zainteresirana strana poduzeće ili ulagač.

17

(18)  To je jedan od „vanjskih čimbenika”, za koji se pod točkom 3.9. traži veća pozornost.

18

(19)  Vidjeti točku 3.8.

19

(20)  Vidjeti uvodnu izjavu 16. nacrta uredbe.

20

(21)  Vidjeti točku 3.10.

21

(22)  Na primjer na svojoj internetskoj stranici.

22

(23)  Na primjer u svim dokumentima namijenjenima zainteresiranim stranama.

23

(24)  Nevezano za uredbu o nadzoru i pitanje navedeno u točki 3.15.

24

(25)  Uvodna izjava (4) prijedloga uredbe.

25

(26)  Primjerice dionice ili slični vrijednosni papiri.

26

(27)  Vidjeti uvodnu izjavu (11) nacrta uredbe.

27

(28)  Uredba o prospektu (koja stupa na snagu u srpnju 2018.) ne sadržava iznimke u pogledu skupnog financiranja. Velik broj članica, među kojima i Belgija, predvidjelo je vlastiti režim iznimki. To je moguće za transakcije u iznosu manjem od 8 milijuna EUR koje nisu usklađene (uz to je potreban i prospekt). Zbog toga je svaka država članica uspostavila vlastiti režim u pogledu oslobođenja od prospekta u vezi s transakcijama skupnog financiranja, što je prouzročilo fragmentaciju tržišta. Platforme koje žele biti aktivne u više država članica moraju svaki put provjeravati nacionalni režim i pridržavati ga se. Prijedlog je i dalje ograničen na transakcije manje od 1 milijun EUR i stoga slabo pridonosi tržištu skupnog financiranja za transakcije u iznosu većem od 1 milijun EUR.

28

(29)  Članak 15. nacrta uredbe.

29

(30)  Vidjeti članak 16. nacrta uredbe. Posebno nacionalna ovlaštena tijela. Vidjeti članak 16. stavak 8. nacrta uredbe.

30

(31)  Vidjeti članak 16. nacrta uredbe.

31

(32)  Predviđeno je da „brošura s osnovnim informacijama za ulagače bude sastavljena na jednom od službenih jezika uključene države članice ili na jeziku koji se koristi u međunarodnim financijskim krugovima”. Ulagač ipak može od ponuđača „zatražiti prijevod (ranije navedene brošure) na jezik prema odabiru ulagača”, ali čini se da ponuđač nema apsolutno nikakvu obavezu to i učiniti. Vidjeti članak 16. nacrta uredbe.

32

(33)  Banke i trgovačka društva registrirana na burzama moraju se pridržavati Direktive MiFID, dok su platforme skupnog financiranja oslobođene njezinih odredbi (vidjeti nacrt direktive). Za platforme skupnog financiranja vrijede posebne odredbe, kako je razrađeno u nacrtu uredbe.

33

(34)  ESMA je navela da „skupno financiranje koje se temelji na ulaganjima donosi rizik zlouporabe kroz financiranje terorizma, posebno kad platforme ne provode ili provode samo ograničene dubinske analize vlasnika projekata i njihovih projekata koji otvoreno ili tajno sakupljaju sredstva za financiranje terorista”; Vidjeti: ESMA, Pitanja i odgovori: Skupno financiranje temeljeno na ulaganjima: pranje novca/financiranje terorista. https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/esma_2015_1005_qa_crowdfunding_money_laundering_and_terrorist_financing.pdf

34

(35)  Vidjeti nacrt uredbe. Osobito se člankom 9. propisuje da se plaćanja za transakcije skupnog financiranja odvijaju posredstvom subjekata koji imaju odobrenje za rad u skladu s Direktivom o platnim uslugama te stoga podliježu četvrtoj Direktivi o sprečavanju pranja novca, bez obzira na to vrši li plaćanje sama platforma ili treća osoba. Člankom 9. utvrđuje se i da pružatelji usluga skupnog financiranja moraju osigurati da vlasnici projekata prihvaćaju financiranje ponuda skupnog financiranja ili bilo kakvo plaćanje samo posredstvom subjekta koji ima odobrenje za rad u skladu s Direktivom o platnim uslugama. Člankom 10. uvode se zahtjevi u pogledu „dobrog ugleda” rukovoditelja, što uključuje uvjerenje o nekažnjavanju u skladu sa zakonodavstvom o sprečavanju pranja novca. Člankom 13. nacionalnim nadležnim tijelima, među ostalim nacionalnim nadležnim tijelima imenovanima na temelju odredbi Direktive (EU) 2015/849, nalaže se da obavješćuju ESMA-u o svakom pitanju koje je relevantno u okviru Direktive o sprečavanju pranja novca te koje je povezano s platformom za skupno financiranje. ESMA može naknadno oduzeti licencu na temelju tih informacija.

35

(36)  Vidjeti članak 38. nacrta uredbe.

36

(37)  Vidjeti članak 38. nacrta uredbe. U shematskom prikazu navodi se da Komisija mora Parlamentu i Vijeću podnijeti izvješće o primjeni uredbe unutar roka koji treba utvrditi (2 godine). U tom je izvješću potrebno procijeniti „nužnost i proporcionalnost nametanja pružateljima usluga skupnog financiranja obveze usklađenosti s nacionalnim odredbama” (u pogledu pranja novca i financiranja terorizma). U tom slučaju izvješće bi trebalo popratiti prijedlogom zakona.

37

(38)  Vidjeti prethodnu napomenu; na osnovi navedenog čl. 38 čini se dakle da je to jedini trenutak u kojem treba donijeti odluku o podvrgavanju platformi ovim pravilima.

38

(39)  Pritom se ovdje posebno misli na obaveze koje se nalažu dužnicima po osnovi (između ostalog) kamata i dividendi, a temeljem obaveze transparentnosti, među kojima je i obaveza doprinosa i podnošenja izvješća.

39

(40)  Ovo se odnosi na drugi „čimbenik okoline” kojem treba posvetiti pozornost zatraženu u točki 3.9.

40

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/73 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/73

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o

Prijedlogu direktive Vijeća o utvrđivanju pravila o oporezivanju dobiti trgovačkih društava od znatne digitalne prisutnosti

(COM(2018) 147 final – 2018/0072 (CNS))

i Prijedlogu direktive Vijeća o zajedničkom sustavu poreza na digitalne usluge kojim se oporezuju prihodi od pružanja određenih digitalnih usluga

(COM(2018) 148 final – 2018/0073 (CNS))

(2018/C 367/14)

| Izvjestitelj: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Petru Sorin DANDEA |

Izvjestitelj:

Krister ANDERSSON

Suizvjestitelj:

Petru Sorin DANDEA

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 11.4.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 113. i članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te gospodarsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 27.6.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 12.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 175/6/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 11.4.2018.

Pravni temelj:

članak 113. i članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te gospodarsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

27.6.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

12.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

175/6/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja činjenicu da Komisija pokreće digitalne porezne inicijative, dajući dodatni zamah međunarodnim raspravama pružanjem jasnog primjera kako se trenutačna porezna načela mogu preobraziti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO smatra da je cjelokupno gospodarstvo digitalizirano te je, kao i Komisija, čvrstog uvjerenja da se rješenje u konačnici mora postići na globalnoj razini kako bi se bolje iskoristile prednosti globalizacije, uz odgovarajuće upravljanje i pravila na globalnoj razini. EGSO stoga pozdravlja blisku suradnju između Komisije, država članica i OECD-a radi pružanja podrške razvoju međunarodnog rješenja. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra da je vrlo važno razviti nova načela o tome kako dobit trgovačkih društava pripisati određenoj zemlji EU-a i kako je oporezivati, u dijalogu s trgovinskim partnerima, kako bi se izbjeglo povećanje trgovinskih i poreznih napetosti među najvećim gospodarskim akterima na svijetu. EGSO naglašava potrebu za pravednim rješenjima koja se temelje na konsenzusu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO smatra da bi procjenu učinka trebalo nadopuniti analizom učinka privremene mjere na ulaganja, novoosnovana poduzeća, zapošljavanje i rast. Također se treba pokazati kako će ovaj prijedlog utjecati na MSP-ove. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Privremena mjera oporezivanja određenih digitalnih usluga, koju je predložila Komisija, nije namijenjena za oporezivanje dobiti trgovačkih društava, nego njihovog prometa. EGSO ističe da se taj pristup razlikuje od sustava globalnog oporezivanja dobiti trgovačkih društava, koji se temelji na oporezivanju dobiti, ali uviđa da u slučaju digitalnih poduzeća koja nisu fizički prisutna zemlja prodaje neće dobiti porez na dobit trgovačkog društva. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO je zabrinut da bi takav prijelaz u oporezivanju koristio većim gospodarstvima s brojnim potrošačima, na štetu manjih izvoznih gospodarstava. EGSO ističe da svako rješenje, kratkoročno ili dugoročno, u pogledu oporezivanja modela digitalnih poduzeća mora imati pravedan i ujednačen gospodarski ishod za sva gospodarstva u EU-u. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kad je riječ o procjeni stvarne razine oporezivanja digitalnog sektora, EGSO ističe da u obzir treba uzeti buduće promjene u poreznim zakonima koje su rezultat aktualne provedbe pravila BEPS-a i, posebice, razmotriti znatno povećanu razinu oporezivanja u SAD-u u slučaju digitalnih poduzeća iz SAD-a koja posluju u EU-u, i to zbog promjena u Poreznom zakonu SAD-a. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO napominje da ne postoji klauzula o vremenskom ograničenju valjanosti ili drugi mehanizam kojim bi se zajamčilo povlačenje privremene mjere oporezivanja po pronalasku dugoročnijeg rješenja. EGSO snažno potiče Vijeće da osmisli takva pravila u slučaju uvođenja privremene mjere. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO ističe da se prijedlogom uvođenja poreza na dobit potaknula intenzivna međunarodna rasprava, što je bila jedna od svrha inicijative. Europa sada mora zauzeti zajedničko stajalište u tekućoj raspravi u okviru OECD-a. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Uvod i kontekst

| 2.1. | U svojoj komunikaciji naslovljenoj „Vrijeme je za uspostavljanje modernog, pravednog i učinkovitog poreznog standarda za digitalno gospodarstvo”, objavljenoj 21. ožujka 2018., Komisija je predstavila svoj zakonodavni paket za usklađenu reformu pravila EU-a o oporezivanju dobiti za digitalne aktivnosti. Paket sadrži dvije direktive Vijeća praćene pravno neobvezujućom preporukom o oporezivanju dobiti trgovačkih društava od znatne digitalne prisutnosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Konkretno, Komisija je predložila dvije nove direktive: i. dugoročan prijedlog kojim se uspostavljaju pravila i odredbe za „digitalnu prisutnost” (digitalni PE) (1) usmjeren na reformu pravila o oporezivanju dobiti kako bi ona bila registrirana i oporezivana u zemlji u kojoj poduzeća digitalnim kanalima ostvaruju značajan dio komunikacije s korisnicima, umjesto u zemlji u kojoj ostvaruju dobit; i ii. kratkoročan prijedlog, privremeni porez na promet za pružanje određenih vrsta digitalnih usluga (2). Jedinstvenom tržištu EU-a potreban je stabilan porezni okvir koji ide ukorak s digitalnim poslovnim modelima. Na taj bi se način trebale potaknuti inovacije pružanjem stabilnog okruženja u kojem poduzeća mogu ulagati kako bi se mogla razvijati. Poduzeća koja se bave digitalnim uslugama, kao i sva druga, moraju doprinijeti javnim financijama i podnijeti svoj dio poreznog opterećenja potrebnog za financiranje javnih usluga (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Konkretno, dugoročnim prijedlogom utvrđuju se pravila kojima se uspostavlja oporeziva spona za digitalna poduzeća koja posluju prekogranično u slučaju kad nema fizičke komercijalne prisutnosti, kao i načela za pripisivanje dobiti digitalnom poduzeću kojima bi se bolje obuhvatilo stvaranje vrijednosti digitalnih poduzeća. Te bi se mjere primjenjivale na poduzeća koja ispunjavaju jedan od sljedećih kriterija: i. godišnji prihod u državi članici koji premašuje prag od 7 milijuna EUR; ii. više od 100 000 korisnika u poreznoj godini u državi članici; ili iii. više od 3 000 poslovnih ugovora za digitalne usluge sklopljenih u poreznoj godini između poduzeća i poslovnih korisnika. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kratkoročan prijedlog, tj. privremeni porez na dobit, primjenjivao bi se kao neizravan porez na aktivnosti čiji se prihodi ostvaruju: i. prodajom oglasnog prostora na internetu; ii. digitalnim posredničkim aktivnostima kojima se korisnicima omogućuje interakcija s drugim korisnicima i u okviru kojih se olakšava prodaja robe i usluga među njima; i iii. prodajom podataka dobivenih na temelju informacija koje su dali korisnici. Taj bi se porez primjenjivao samo na poduzeća s ukupnim godišnjim prihodima na svjetskoj razini u iznosu od 750 milijuna EUR i prihodima u EU-u od 50 milijuna EUR godišnje. Ako se obračunava po stopi od 3 %, procjenjuje se da bi države članice mogle ostvariti godišnji prihod od 5 milijardi EUR. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisija predlaže da se nove direktive kombiniraju s izmjenama zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit (CCCTB), osiguravajući da sustavi oporezivanja dobiti trgovačkih društava u državama članicama i predloženi CCCTB imaju pravila kojima se pruža odgovor na izazove oporezivanja digitalnog gospodarstva (4). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisija čvrsto vjeruje da se buduće rješenje mora postići na globalnoj razini te blisko surađuje s Organizacijom za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) radi pružanja podrške postizanju rješenja na međunarodnoj razini u skladu s privremenim izvješćem OECD-a o oporezivanju digitalnoga gospodarstva koje je objavljeno 16. ožujka 2018. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO smatra da je cjelokupno gospodarstvo digitalizirano. Uzme li se u obzir brz razvoj poslovnih modela, posebice u području digitalnih usluga, iznimno je važno da razvijemo i svoje porezne sustave. Digitalizirano gospodarstvo nadilazi granice te je prisutna sve već potreba za poreznim okvirom koji će biti usklađen s modelima digitalnog poslovanja. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO je, kao i Komisija, čvrstog uvjerenja da se rješenje u konačnici mora postići na globalnoj razini kako bi se bolje iskoristile prednosti globalizacije, uz odgovarajuće upravljanje i pravila na globalnoj razini. Stoga EGSO pozdravlja blisku suradnju između Komisije, država članica i OECD-a radi pružanja podrške razvoju međunarodnog rješenja. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komisija sada, usporedo s međunarodnim raspravama i na temelju svoje Komunikacije (5) objavljene u rujnu 2017., predlaže rješenja na razini EU-a. Kako Komisija navodi (6), time će se dodatno potaknuti međunarodne rasprave pružanjem jasnog primjera kako se načela o kojima se raspravlja na međunarodnoj razini mogu oblikovati u moderan, pravedan i učinkovit okvir oporezivanja prilagođen digitalnom dobu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO smatra da je vrlo važno imati ujednačena pravila u području oporezivanja dobiti trgovačkih društava. Posljednjih se godina pokazalo da su pojedina poduzeća uspjela iskoristiti posebna porezna pravila u nekim državama članicama, smanjujući svoju stvarnu poreznu stopu gotovo do nule. Tom ishodu pridonijela je nedovoljna transparentnost. U neke od tih slučajeva bila su uključena multinacionalna poduzeća aktivna u digitalnim uslugama. Stoga Odbor dijeli ambiciju Komisije da nastavi rješavati problem agresivnog poreznog planiranja i nedovoljne transparentnosti u državama članicama kako bi se zajamčilo jednako postupanje prema poduzećima i promicala europska konkurentnost. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO pozdravlja činjenicu da Komisija pokreće digitalne porezne inicijative, dajući dodatni zamah međunarodnim raspravama pružanjem jasnog primjera kako se trenutačna porezna načela mogu preobraziti. Donošenjem prijedloga uvođenja poreza na dobit potaknula se intenzivna međunarodna rasprava, što je bila jedna od svrha inicijative. Europa sada mora zauzeti zajedničko stajalište u tekućoj raspravi u okviru OECD-a. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO se slaže s Komisijom da se u svakom rješenju koje se predloži na razini EU-a u obzir mora uzeti i globalna dimenzija te, kao i Komisija, priznaje da „ti prijedlozi predstavljaju Komisijin doprinos oblikovanju rješenja na temelju konsenzusa koji OECD želi postići do 2020. Oni su primjer načina na koji se načela o kojima se raspravlja na međunarodnoj razini mogu provesti u praksi” (7). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Vrlo je važno osmisliti nova načela o tome kako dobit trgovačkih društava pripisati određenoj zemlji EU-a i kako je oporezivati, u dijalogu s trgovinskim partnerima, kako bi se izbjeglo povećanje trgovinskih i poreznih napetosti među najvećim gospodarskim akterima na svijetu. EGSO naglašava potrebu za pravednim rješenjima koja se temelje na konsenzusu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Trenutačni sustavi oporezivanja dobiti u svijetu temelje se na procjeni dobiti trgovačkog društva koja se može pripisati svakoj relevantnoj nadležnosti. Oporezivanje bi trebalo provoditi ondje gdje se stvara vrijednost. S obzirom na poteškoće kada je riječ o utvrđivanju toga gdje u lancu vrijednosti nastaje dobit, potrebno je utvrditi univerzalna načela o tome kako procijeniti gdje se stvara vrijednost. Takva su pravila utvrđena sveobuhvatnim radom OECD-a, u okviru kojega su formulirana porezna načela i definicije o tome kako odrediti cijenu robe i usluga (pravila određivanja transfernih cijena) za poduzeća unutar poslovne grupacije. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO smatra da se međunarodna porezna pravila trebaju revidirati povremeno, u skladu s promjenama poslovnih modela. Trenutačna pravila nedavno su revidirana u vezi sa sporazumom o smanjenju porezne osnovice i premještanju dobiti (BEPS) (8). Sada se primjenjuju nova pravila i definicije. Očekuje se da će se njihovom primjenom znatno smanjiti mogućnost agresivnog poreznog planiranja i smanjenja poreznih osnovica (9). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Važno je da ostala kretanja u području oporezivanja dobiti trgovačkih društava budu u skladu s već ostvarenim postignućima u BEPS-u. Jedno od načela u BEPS-u jest raspodijeliti dobit po zemljama u skladu s mjestom nastanka vrijednosti. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO naglašava potrebu za odgovarajućom procjenom učinka. EGSO smatra da procjena učinka nije dovoljno sveobuhvatna. Komisija nije analizirala kakav će učinak privremena mjera imati na ulaganja, novoosnovana poduzeća, zapošljavanje i rast. Isto tako, procjena učinka ne pokazuje ni kako će ti prijedlozi utjecati na MSP-ove. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Također je potrebno analizirati utjecaj prihoda na manja i veća gospodarstva te učinak mjera koje se primjenjuju zajedno s provedbom BEPS-a u različitim zemljama te porezne reforme SAD-a. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EGSO je zabrinut da bi oporezivanje prometa, uz negativne kaskadne učinke koje je Komisija jasno prepoznala, moglo štetiti razvoju digitalnih usluga, posebice novoosnovanih poduzeća. Kaskadni se učinak javlja kada se usluge prodaju nekoliko puta i oporezuju svaki put. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EGSO smatra da je potrebno povećati gornji prag od 7 milijuna EUR za stvaranje stalne poslovne jedinice iz koje bi se primjenjivao novi režim. Bilo bi poželjno da razmatranja Vijeća imaju ishod kojim se ne riskira narušavanje digitalizacije, nego se poboljšava funkcioniranje jedinstvenog tržišta. Kad je riječ o procjeni stvarne razine oporezivanja digitalnog sektora, EGSO ističe da u obzir treba uzeti buduće promjene u poreznim zakonima koje su rezultat provedbe pravila BEPS-a koja je u tijeku i, posebice, razmotriti znatno povećanu razinu oporezivanja u SAD-u u slučaju digitalnih poduzeća iz SAD-a koja posluju u EU-u, i to zbog promjena u Poreznom zakonu SAD-a (10). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Oporezivanje prometa umjesto dobiti i oporezivanje u zemlji u kojoj se odvija trgovina umjesto u zemlji u kojoj se stvara vrijednost predstavlja ključnu promjenu u odnosu na trenutačna načela oporezivanja. EGSO je zabrinut da bi takav prijelaz u oporezivanju koristio većim gospodarstvima s brojnim potrošačima, na štetu manjih izvoznih gospodarstava. EGSO ističe da svako rješenje, kratkoročno ili dugoročno, u pogledu oporezivanja modela digitalnih poduzeća mora imati pravedan i ujednačen gospodarski ishod za sva gospodarstva u EU-u. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Predložena privremena mjera znači da bi se oporezivala čak i neprofitna poduzeća. EGSO ističe da se trenutačni globalni sustav oporezivanja dobiti trgovačkih društava temelji na oporezivanju dobiti, ali uviđa da u slučaju digitalnih poduzeća koja nisu fizički prisutna zemlja prodaje neće dobiti porez na dobit trgovačkog društva. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EGSO napominje da ne postoji klauzula o vremenskom ograničenju valjanosti ili drugi mehanizam kojim bi se zajamčilo povlačenje privremene mjere oporezivanja po pronalasku dugoročnijeg rješenja. EGSO snažno potiče Vijeće da osmisli takva pravila u slučaju uvođenja privremene mjere. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | Fiksna stopa od 3 %, jedan od elemenata koji je odredila Europska komisija, može se smatrati tek indikativnom te je potrebno provesti evaluaciju. Nadalje, mogao bi se predvidjeti određeni stupanj fleksibilnosti kako bi se vodilo računa o sposobnosti svakog subjekta za plaćanje poreza. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Nepostojanje prekogranične dobiti i olakšice za gubitke te velik broj sporova o transfernim cijenama i stalnoj poslovnoj jedinici unutar EU-a često imaju za posljedicu međunarodno dvostruko oporezivanje, čime se stvaraju znatne prepreke za jedinstveno tržište. Uvođenjem poreza na promet za digitalne usluge koji ne bi bilo moguće odbiti od poreza na dobit u drugim zemljama dodatno bi se povećalo dvostruko oporezivanje, čime bi se dodala još jedna prepreka jedinstvenom tržištu. EGSO smatra da je važno izbjegavati uvođenje mjera koje bi dovele do bilo kojeg oblika dvostrukog oporezivanja. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Metoda razvoja definicije stalne poslovne jedinice koju primjenjuje OECD dinamičan je postupak u kojemu se promjene u načelu prihvaćaju na globalnoj razini. Odstupanjem od tog postupka predlaganjem jednostrane definicije povećava se složenost međunarodnog poreznog sustava, kao i nesigurnost za ulagače. Čak i u malo vjerojatnom slučaju da OECD usvoji tu istu definiciju u svojem očekivanom završnom izvješću o digitalnom gospodarstvu u 2020., ubrzo bi došlo do odstupanja između tih dvaju sustava (11). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO je zabrinut zbog toga što se broj korisnika digitalnih usluga koristi za kriterij oporezive spone. Brojem klikova na internetskim stranicama lako je manipulirati te poduzeća riskiraju gubitak nadzora nad nadležnošću u kojoj bi trebala poslovati. |
| --- | --- |

4.4.

Bruxelles, 12. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 147 final.

1

(2)  COM(2018) 148 final.

2

(3)  COM(2018) 146 final.

3

(4)  COM(2018) 146 final. Za dodatne informacije, vidjeti SL C 434, 15.12.2017., str. 58.

4

https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/common-consolidated-corporate-tax-base

(5)  COM(2017) 547 final.

5

(6)  COM(2018) 146 final, str. 5.

6

(7)  COM(2018) 146 final, str. 6.

7

(8)  OECD (2015.)

8

(9)  Komisija je izvijestila da su premještanje dobiti i smanjenje poreznih osnovica trgovačkih društava u EU-u dosegli iznose od 50 do 70 milijardi EUR, što je istovrijedno 0,4 % BDP-a (COM(2018) 81 final).

9

(10)  Tax Cuts and Jobs Act („Zakon o poreznim olakšicama i radnim mjestima”), 22. prosinca 2017.

10

Tax Cuts and Jobs Act

(11)  To je zbog toga što bi se definicija stalne poslovne jedinice, koju je Direktivom donio EU, razvijala u okviru presuda Suda, pri čemu bi se definicija OECD-a, koja se primjenjuje u ostatku svijeta, razvijala u okviru međunarodnog konsenzusa koji OECD iskazuje svojim stalnim revizijama.

11

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/78 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/78

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o jačanju sigurnosti osobnih iskaznica građana Unije i boravišnih isprava koje se izdaju građanima Unije i članovima njihovih obitelji koji ostvaruju pravo na slobodno kretanje

(COM(2018) 212 final – 2018/0104 (COD))

(2018/C 367/15)

| Glavni izvjestitelj: | Jorge PEGADO LIZ |
| --- | --- |

Glavni izvjestitelj:

Jorge PEGADO LIZ

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 28.5.2018
  Vijeće, 18.6.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 21. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Odluka Predsjedništva Odbora: | 22.5.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 11.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 155/8/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 28.5.2018

Vijeće, 18.6.2018.

Pravni temelj:

članak 21. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Odluka Predsjedništva Odbora:

22.5.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

11.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

155/8/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO vrlo pozitivno ocjenjuje inicijativu koja je predmet ove analize i koju smatra nužnom i prijeko potrebnom, slaže se s pravnom osnovom koja odgovara ograničenim odredbama prijedloga i s izborom zakonodavnog instrumenta, potvrđuje da je prijedlog u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti, kao i s temeljnim pravima, te poziva na njegovo žurno donošenje. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Slaže se i s obveznim uključivanjem prikaza lica imatelja iskaznice i dva otiska prstiju u interoperabilnim formatima te sa zahtjevom u pogledu odvajanja biometrijskih podataka od svih ostalih podataka koji se mogu nalaziti na tim iskaznicama. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Međutim, EGSO smatra da Komisija nije u potpunosti opravdala svoj izbor zakonodavnog instrumenta te da nije iznijela razloge zbog kojih nije predstavila prijedlog zasnovan na širem zakonodavnom usklađivanju kojim bi se uspostavio istinski jedinstveni sustav osobnih isprava, uz nedvojbene prednosti u pogledu sigurnosti, jednostavnosti i brzine kontrola kao i ujednačenosti postupaka, što bi građanima donijelo neospornu korist. Nije jasno ni zašto nisu utvrđeni obvezni elementi predviđeni u prilogu studije o učinku, po uzoru na boravišne isprave građana Unije, a to su: naziv isprave, ime, spol, državljanstvo, datum rođenja, mjesto rođenja i mjesto izdavanja, potpis i datum isteka valjanosti isprave. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Osim toga, smatra da se prijedlogom ne uvažavaju čak ni zaključci programa REFIT i savjetovanja s građanima, u kojima su jasno utvrđene okolnosti kojima se očito ograničava slobodno kretanje u europskom prostoru, s obzirom na to da su za države članice uvođenje osobnih iskaznica na državnom teritoriju, kao i određivanje područja primjene, osnovnih informacija i vrste osobnih iskaznica i dalje opcionalni. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO smatra da bi bilo poželjnije da je Komisija ispitala mogućnost uspostave europske osobne iskaznice koja bi europskim građanima omogućila ostvarivanje prava na glasovanje na temelju te iskaznice, premda bi se u tom slučaju trebala pozvati na drugu pravnu osnovu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO izražava bojazan da će se troškovi usklađivanja s propisima u pogledu novih iskaznica prenijeti na građane, i to u neutvrđenom, neprilagođenom i neproporcionalnom iznosu, s obzirom na to da to pitanje u potpunosti ovisi o nacionalnim upravama. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO nadalje smatra da su se mogli razmotriti i, u mjeri u kojoj je to primjereno, ujednačiti drugi dodatni elementi koje države članice uključuju u navedene iskaznice, i to u pogledu njihova uključivanja i njihove uporabe od strane samih zainteresiranih osoba ili trećih osoba. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Za EGSO je od temeljne važnosti da provedbu predmetnog prijedloga prati i nadzire Europska komisija, osiguravajući jasno priznavanje isprava koje su predmet razmatranog prijedloga, ne samo kao elemenata identifikacije nego i kao instrumenta koji imatelju isprave omogućava provedbu niza radnji u bilo kojoj državi članici, uključujući kretanje unutar schengenskog prostora, nabavu robe i usluga, posebno u pogledu financijskih usluga i pristupa javnim i privatnim uslugama. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | S obzirom na nužnost i hitnost predmetne uredbe EGSO preporučuje da se općenito skrate rokovi za njezino stupanje na snagu i buduće praćenje. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Poziva Komisiju, Europski parlament i države članice da uzmu u obzir prijedloge iznesene u posebnim napomenama, posebice u pogledu aspekata koje smatra ključnima, kao i u vezi s određenim pravilima za uporabu isprava od strane trećih osoba, koja su se u nekim državama članicama pokazala ključnima. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kratak sažetak sadržaja prijedloga i njegova obrazloženja

| 2.1. | U Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću „Četrnaesto izvješće o napretku u uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije” (1) među ostalim promišljanjima o promjenama u dvama glavnim stupovima europske obrane – suzbijanju terorizma, organiziranog kriminala i infrastrukture kojom se oni podupiru te jačanju zajedničke obrane i stvaranju otpornosti na te prijetnje – Komisija, među ostalim mjerama (2), upućuje na zakonodavni prijedlog za poboljšanje sigurnosti nacionalnih osobnih iskaznica i dokumenata o boravku koji će „otežati teroristima i drugim kriminalcima da zloupotrijebe ili krivotvore te dokumente kako bi ušli u EU ili se kretali na području EU-a”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | U toj se komunikaciji također navodi da, kako su pokazali statistički podaci Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu o krivotvorenim ispravama, „najčešće su lažno korištene putne isprave u EU-u nacionalne osobne iskaznice sa slabijim sigurnosnim obilježjima”. U okviru europskog odgovora na problem krivotvorenja putnih isprava predstavljenog u Akcijskom planu iz prosinca 2016. Komisija je, zajedno s Izvješćem o napretku, donijela Prijedlog uredbe za jačanje sigurnosti osobnih iskaznica izdanih građanima Unije i dokumenata o boravku izdanih građanima Unije i članovima njihovih obitelji. „Poboljšanje sigurnosnih obilježja osobnih iskaznica i dokumenata o boravku otežat će kriminalcima da zloupotrijebe ili krivotvore te dokumente kako bi se kretali na području EU-a ili prešli vanjske granice EU-a. Sigurnije identifikacijske isprave pridonijet će boljem upravljanju vanjskim granicama EU-a (uključujući kad je riječ o problemu povratka stranih terorističkih boraca i članova njihovih obitelji), a istodobno će sigurnije i pouzdanije isprave olakšati građanima EU-a da ostvare svoja prava na slobodno kretanje.”– stoji u prijedlogu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | U prijedlogu Komisije, utemeljenom na procjeni učinka i javnom savjetovanju, utvrđuju se minimalni standardi o sigurnosti isprava za nacionalne osobne iskaznice, što posebice uključuje biometrijsku fotografiju i otiske prstiju koji se pohranjuju u čipu na osobnoj iskaznici. U prijedlogu se predviđaju i minimalne informacije koje se moraju dostaviti u pogledu dokumenata o boravku izdanih mobilnim građanima EU-a te potpuno usklađivanje boravišnih iskaznica članova obitelji koji nisu građani EU-a. Komisija poziva suzakonodavce da odmah prouče zakonodavni prijedlog kako bi se postigao brz dogovor. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | U tom sveobuhvatnom okviru treba ocijeniti i analizirati prijedlog uredbe koji se razmatra, a među čijim se ciljevima ističu:






  (a) | poboljšanje i učvršćivanje upravljanja vanjskim granicama; |
| --- | --- | --- |

2.4.

(a)

poboljšanje i učvršćivanje upravljanja vanjskim granicama;

| (b) | borba protiv terorizma i organiziranog kriminala te uspostava istinske sigurnosne unije; |
| --- | --- |

(b)

borba protiv terorizma i organiziranog kriminala te uspostava istinske sigurnosne unije;

| (c) | olakšavanje mobilnosti građana EU-a u ostvarivanju prava na slobodno kretanje te omogućivanje javnim i privatnim subjektima da utvrde njihov identitet pri ostvarivanju prava na boravak u drugoj državi EU-a; |
| --- | --- |

(c)

olakšavanje mobilnosti građana EU-a u ostvarivanju prava na slobodno kretanje te omogućivanje javnim i privatnim subjektima da utvrde njihov identitet pri ostvarivanju prava na boravak u drugoj državi EU-a;

| (d) | jačanje europskog odgovora na krivotvorenje putnih isprava i smanjenje rizika od falsificiranja i krivotvorenja isprava; |
| --- | --- |

(d)

jačanje europskog odgovora na krivotvorenje putnih isprava i smanjenje rizika od falsificiranja i krivotvorenja isprava;

| (e) | sprječavanje zlouporaba i prijetnji unutarnjoj sigurnosti koje proizlaze iz nedostataka sigurnosti isprava; |
| --- | --- |

(e)

sprječavanje zlouporaba i prijetnji unutarnjoj sigurnosti koje proizlaze iz nedostataka sigurnosti isprava;

| (f) | sprečavanje putovanja u treće zemlje radi sudjelovanja u terorističkim aktivnostima i nekažnjenog povratka u EU. |
| --- | --- |

(f)

sprečavanje putovanja u treće zemlje radi sudjelovanja u terorističkim aktivnostima i nekažnjenog povratka u EU.

| 2.5. | Radi ostvarenja tih ciljeva Komisija je iznijela prijedlog uredbe sub judice, koji na temelju članka 21. stavka 2. UFEU-a smatra primjerenim pravnim instrumentom te za koji smatra da se njime poštuje načelo supsidijarnosti i da ne izlazi iz okvira načela proporcionalnosti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Između tri razmatrane opcije – zadržavanje trenutačnog stanja, ostvarivanje šireg usklađivanja ili usvajanje sustava kojim se utvrđuju minimalni sigurnosni standardi za osobne iskaznice, minimalni zajednički zahtjevi za boravišne isprave koje se izdaju građanima EU-a i upotreba zajedničkog jedinstvenog obrasca za boravišne dozvole za državljane trećih zemalja kad je riječ o boravišnim iskaznicama za članove obitelji građana EU-a koji su državljani trećih zemalja – odabrana je treća opcija jer se smatra da se njome osigurava poštovanje temeljnih prava, a posebice zaštite podataka i privatnosti. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Prijedlog koji je predmet analize bit će popraćen neobvezujućim mjerama (mjere osvještavanja i osposobljavanja) kako bi se osigurala neometana provedba prilagođena specifičnom stanju u svakoj državi članici i njezinim potrebama, a izdvajaju se sljedeće mjere:






  (a) | program za praćenje ishoda, rezultata i učinaka predmetne uredbe; |
| --- | --- | --- |

2.7.

(a)

program za praćenje ishoda, rezultata i učinaka predmetne uredbe;

| (b) | države članice godinu dana nakon početka primjene, a potom jednom godišnje, Komisiji trebaju dostaviti informacije koje smatraju bitnima za učinkovito praćenje funkcioniranja predmetne uredbe; |
| --- | --- |

(b)

države članice godinu dana nakon početka primjene, a potom jednom godišnje, Komisiji trebaju dostaviti informacije koje smatraju bitnima za učinkovito praćenje funkcioniranja predmetne uredbe;

| (c) | Komisijina evaluacija djelotvornosti, učinkovitosti, relevantnosti, dosljednosti i dodane europske vrijednosti usvojenog zakonodavnog okvira najranije šest godina od datuma početka primjene, kako bi se osigurali dovoljna količina podataka i savjetovanja s dionicima radi prikupljanja povratnih informacija o učincima zakonodavnih promjena i provedenih pravno neobvezujućih mjera. |
| --- | --- |

(c)

Komisijina evaluacija djelotvornosti, učinkovitosti, relevantnosti, dosljednosti i dodane europske vrijednosti usvojenog zakonodavnog okvira najranije šest godina od datuma početka primjene, kako bi se osigurali dovoljna količina podataka i savjetovanja s dionicima radi prikupljanja povratnih informacija o učincima zakonodavnih promjena i provedenih pravno neobvezujućih mjera.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO vrlo pozitivno ocjenjuje inicijativu koja je predmet analize i čiju je nužnost već iskazao u drugim mišljenjima, slaže se s pravnom osnovom koja odgovara ograničenim odredbama prijedloga i s izborom zakonodavnog instrumenta, potvrđuje da je prijedlog u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti, kao i da se njime osigurava poštovanje temeljnih prava, te ujedno poziva na njegovo žurno donošenje. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Slaže se i s obveznim uključivanjem prikaza lica imatelja iskaznice i dva otiska prstiju u interoperabilnim formatima, kao i s predviđenim iznimkama, te sa zahtjevom u pogledu odvajanja biometrijskih podataka od svih ostalih podataka koji se mogu nalaziti na tim iskaznicama na temelju odluke država članica. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ponovno ističe zaključke programa REFIT i savjetovanja s građanima, u kojima su jasno utvrđene okolnosti kojima se očito ograničava slobodno kretanje u europskom prostoru, i to zbog osobnih iskaznica koje nadležna tijela ne priznaju kao valjane putne isprave, različitih rokova valjanosti koji otežavaju njihovo priznavanje od strane država članica i poteškoća u pogledu pristupa građana robi i uslugama. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Međutim, smatra da se prijedlogom ti zaključci ne uvažavaju s obzirom na to da su za države članice uvođenje osobnih iskaznica na državnom teritoriju, kao i određivanje područja primjene, osnovnih informacija i vrste osobnih iskaznica i dalje opcionalni. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO podsjeća na to da se osobne iskaznice obično izdaju kao glavni dokaz identiteta imatelja te kao takve građanima omogućuju pristup financijskim uslugama, uključujući otvaranje računa, socijalnim naknadama, zdravstvenoj skrbi, obrazovanju te ostvarivanju zakonskih i političkih prava. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | U skladu sa studijom Europskog parlamenta The Legal and Political Context for setting a European Identity Document („Pravni i politički kontekst uspostave europske osobne isprave”), EGSO smatra da bi bilo poželjnije da je Komisija ispitala i mogućnost uspostave europske osobne iskaznice koja bi europskim građanima omogućila ostvarivanje prava na glasovanje isključivo na temelju te iskaznice, premda bi se u tom slučaju trebala pozvati na drugu pravnu osnovu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO izražava bojazan da će se troškovi usklađivanja s propisima u pogledu novih iskaznica prenijeti na građane, i to u neutvrđenom iznosu, s obzirom na to da to pitanje u potpunosti ovisi o nacionalnim upravama. S tim u vezi EGSO smatra da je nužno da se troškovi učinka predmetnog prijedloga unaprijed procijene kako bi se prilagodili i bili proporcionalni. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO mora istaknuti da, u skladu sa studijom o učinku u sklopu prijedloga sub judice, mnoge države članice koje izdaju osobne iskaznice još ne dopuštaju uzimanje biometrijskih podataka (Italija, Francuska, Rumunjska, Hrvatska, Češka, Finska, Malta, Slovačka i Slovenija), zbog čega je važno utvrditi i uzeti u obzir financijski i tehnološki učinak tih mjera na građane i njihove javne uprave. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO ističe i potrebu da se predmetnim prijedlogom razjasni legitimnost osobne iskaznice kao instrumenta koji imatelju isprave omogućava provedbu niza radnji u bilo kojoj državi članici, uključujući kretanje unutar schengenskog prostora, nabavu robe i usluga, posebno u pogledu financijskih usluga. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | S druge strane, mora istaknuti i probleme utvrđene u vezi s boravišnim ispravama, uključujući velik broj različitih dokumenata i odbijanje ulaska u države članice, kao i probleme u pogledu pristupa robi i temeljnim uslugama, te izražava bojazan da je predmetni prijedlog nedostatan za njihovo rješavanje. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Međutim, ističe nužnost uvažavanja načela prema kojem se obrada podataka treba svesti na najmanju moguću razinu, pri čemu treba osigurati da se biometrijski podaci prikupljaju u jasnoj i transparentnoj namjeri te u zakonite, izričite i transparentne svrhe. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EGSO smatra da Komisija nije u potpunosti opravdala svoj izbor zakonodavnog instrumenta te da nije iznijela razloge zbog kojih nije predstavila prijedlog zasnovan na širem zakonodavnom usklađivanju kojim bi se uspostavio istinski jedinstveni sustav osobnih isprava, uz nedvojbene prednosti u pogledu sigurnosti, jednostavnosti i brzine kontrola kao i ujednačenosti postupaka, što bi građanima donijelo neospornu korist. Odbor ne shvaća ni zašto Komisija to nije barem odredila kao srednjoročni cilj. Osim toga, kao što se izričito navodi u Radnom dokumentu službi Komisije (SWD(2018) 111 final) (3), toj opciji prednost daje „većina građana EU-a uključenih u savjetovanje koji podupiru šire usklađivanje nacionalnih osobnih iskaznica u EU-u (ID 2) i zalažu se za opće usklađivanje boravišnih isprava (RES 3)”. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Nije jasno ni zašto, po uzoru na boravišne isprave građana Unije, nisu utvrđeni obvezni elementi predviđeni u prilogu studije o učinku u sklopu prijedloga koji je predmet analize, a to su: naziv isprave, ime, spol, državljanstvo, datum rođenja, mjesto rođenja i mjesto izdavanja, potpis i datum isteka valjanosti isprave. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EGSO ističe potrebu da se ojača politika kontrole prijevara, posebice u prometu, uključujući zračni, kopneni i pomorski promet, te da se službe za nadzor granice opskrbe ljudskim, logističkim i tehničkim resursima kako bi se osiguralo ne samo priznavanje isprava svih država članica već i jačanje njihove kontrole. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | U tom je pogledu od temeljne važnosti da provedbu predmetnog prijedloga prati i nadzire Europska komisija, osiguravajući jasno priznavanje isprava koje su predmet razmatranog prijedloga kao putnih isprava i dokumenata za pristup javnim i privatnim uslugama. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EGSO nadalje smatra da su se po potrebi mogli razmotriti i, u mjeri u kojoj je to primjereno, ujednačiti drugi dodatni elementi koje države članice uključuju u navedene iskaznice, i to u pogledu njihova uključivanja i njihove uporabe od strane samih zainteresiranih osoba ili trećih osoba. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | ČLANAK 1. – S obzirom na sveobuhvatnost prijedloga koji se analizira EGSO smatra da bi njegov predmet trebao obuhvaćati minimalne zahtjeve u pogledu informiranja.
  EGSO ističe da je potrebno jasno utvrditi da se uredbom koja se razmatra uvažava načelo zakonitosti, kao i načela autentičnosti, istinitosti, jednoznačnosti i sigurnosti podataka za identifikaciju građana. |
| --- | --- |

4.1.

EGSO ističe da je potrebno jasno utvrditi da se uredbom koja se razmatra uvažava načelo zakonitosti, kao i načela autentičnosti, istinitosti, jednoznačnosti i sigurnosti podataka za identifikaciju građana.

| 4.2. | ČLANAK 2. – Povrh područja primjene i ne dovodeći u pitanje Direktivu 2004/38/EZ, EGSO ističe da je u prijedlogu potrebno definirati „osobne iskaznice građana država članica” kako bi se osigurala njihova usklađenost u svim državama članicama. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ČLANAK 3. STAVAK 2. – EGSO dovodi u pitanje zahtjev u pogledu uključivanja „drugog službenog jezika” u slučaju kad to nije prikladno i primjereno kako bi se olakšalo priznavanje u prekograničnom kontekstu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ČLANAK 3. STAVAK 10. – EGSO smatra da bi se u predmetnoj uredbi trebali utvrditi ujednačeni rokovi valjanosti tih isprava, na temelju jedinstvenih dobnih skupina. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ČLANAK 5. – Rok za ukidanje iskaznica trebao bi biti 3 umjesto 5 godina. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ČLANAK 6. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Boravišne isprave trebaju sadržavati i sljedeće elemente:






  — | ime oca, ime majke, |
| --- | --- | --- |

4.6.1.

—

ime oca, ime majke,

| — | državljanstvo, |
| --- | --- |

—

državljanstvo,

| — | mjesto rođenja, |
| --- | --- |

—

mjesto rođenja,

| — | spol, |
| --- | --- |

—

spol,

| — | visina, |
| --- | --- |

—

visina,

| — | boja očiju, |
| --- | --- |

—

boja očiju,

| — | potpis. |
| --- | --- |

—

potpis.

| 4.6.2. | Što se tiče imena i prezimena imatelja, kako bi se osiguralo razlikovanje individualnih identiteta građana, potrebno je navesti puno ime i prezime, u skladu s rodnim listom i uz uvažavanje službenog pravopisa. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.7. | Članak 8. stavak 2. – Rok za ukidanje iskaznica trebao bi biti 3 umjesto 5 godina. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Članak 10. – Ne dovodeći u pitanje primjenu Uredbe (EU) 2016/679, EGSO smatra da bi predmetni prijedlog trebao sadržavati posebna pravila o svrsi baze podataka, načinu prikupljanja i ažuriranja, dostavljanju, pretraživanju i pristupu podacima te čuvanju osobnih podataka. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Članak 12. stavak 1. – Rok za podnošenje izvješća o provedbi trebao bi biti 3 umjesto 4 godine, kako se i navodi u uvodnoj izjavi (21). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Članak 12. stavak 2. – Rok za izvješće o evaluaciji trebao bi biti 5 umjesto 6 godina. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EGSO smatra uputnim da se u predmetnoj uredbi odredi rok za izradu osobne iskaznice za novorođenčad (npr. 30 dana). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Uredbom se nadalje treba odrediti da bilo koji javni ili privatni subjekt prilikom provjere identiteta na temelju važeće osobne iskaznice treba zadržavanje ili čuvanje predočene iskaznice svesti na minimum nužan da se zajamči sigurnost i zaštita država članica. Treba zabraniti i umnažanje iskaznica putem preslike ili u bilo kojem drugom obliku, bez izričitog pristanka imatelja, osim na temelju odluke pravosudnog tijela, iz očitih razloga sigurnosti, sprečavanja prijevare ili zlouporabe te radi zaštite podataka i privatnosti. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Nadalje, uredbom se treba izričito predvidjeti neposredno brisanje podataka u slučaju gubitka, krađe ili pljačke odnosno zamjene iskaznica kako bi se spriječile prijevare pri uporabi službenih isprava. |
| --- | --- |

4.13.

Bruxelles, 11. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 211 final od 17.4.2018.

1

(2)  Među kojima se izdvajaju novi alati za prikupljanje elektroničkih dokaza u kaznenim postupcima; olakšavanje uporabe financijskih informacija za potrebe sprječavanja, otkrivanja, istrage ili progona teških kaznenih djela; stroža pravila protiv prekursora eksploziva upotrijebljenih u eksplozivima kućne izrade; poboljšanje kontrole uvoza i izvoza vatrenog oružja radi sprječavanja nezakonite trgovine vatrenim oružjem; suzbijanje terorističkog sadržaja na internetu; djelovanje usmjereno na interoperabilnost informacijskih sustava i poboljšanje razmjene informacija; zaštita od kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih rizika i zaštita javnih prostora; borba protiv kiberkriminaliteta i poboljšanje kibersigurnosti.

2

(3)  Sažetak procjene učinka priložene Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o jačanju sigurnosti osobnih iskaznica građana Unije i boravišnih isprava koje se izdaju građanima Unije i članovima njihovih obitelji koji ostvaruju pravo na slobodno kretanje.

3

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/84 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/84

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila kojima se olakšava uporaba financijskih i drugih informacija u svrhu sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona određenih kaznenih djela i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2000/642/PUP

(COM(2018) 213 final – 2018/0105 (COD))

(2018/C 367/16)

| Glavni izvjestitelj: | Victor ALISTAR |
| --- | --- |

Glavni izvjestitelj:

Victor ALISTAR

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 28.5.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 87. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Odluka Predsjedništva: | 22.5.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 12.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 176/0/1 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 28.5.2018.

Pravni temelj:

članak 87. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Odluka Predsjedništva:

22.5.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

12.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

176/0/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO primjećuje da je cilj djelovanja Unije ostvarivanje dodane vrijednosti, pružanjem usklađenog pristupa kojim se jačaju nacionalna i prekogranična suradnja tijekom financijskih istraga o teškom kriminalu i terorizmu. Osim toga, djelovanjem na europskoj razini omogućit će se postizanje usklađenih odredbi, posebice u području zaštite podataka, i to kako bi se zajamčila učinkovitost zajedničkog područja sigurnosti i pravde. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kako bi se taj cilj ostvario potrebno je dopuniti regulatorni okvir za financijsko-obavještajne jedinice (FOJ-eve) utvrđene u članku 114., tako što će mu se dodati pravni instrument uspostavljen na temelju članka 87. Stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). U skladu s odabranom opcijom pristup financijskim podacima iz Pete direktive o sprečavanju pranja novca (1) bio bi povezan s mehanizmima pravne suradnje među državama članicama. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Prijedlog direktive predstavlja instrument namijenjen jačanju kapaciteta istrage i borbe protiv kriminala na području Europske unije, osiguravajući da nadležna tijela država članica imaju direktniji pristup financijskim podacima, u cilju progona počinitelja kaznenih djela te utvrđivanja vrste kaznenog djela. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Prema Komisiji, područje primjene Prijedloga odnosi se na istrage o kaznenim djelima i njihovo suzbijanje u okviru mehanizma za pravnu suradnju, a za definiciju teških kaznenih djela, u članku 2., točki l) upućuje se na članak 3., stavak 1. Uredbe (EU) 2016/794 o Europolu (2). EGSO u tom pogledu smatra da je važno utvrditi precizniji i ograničavajući popis kaznenih djela za koje je dopušteno koristiti taj mehanizam. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komisija bi u svom Prijedlogu direktive trebala postići bolju ravnotežu između temeljnih prava utvrđenih Ugovorom o funkcioniranju Europske unije i potrebe za jamčenjem bolje primjene zakonodavstva za borbu protiv kriminala i njegovo suzbijanje, kako bi se u Uniji zajamčilo okružje sigurnosti i pravde. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kako bi se postigla ravnoteža između pristupa financijskim podacima europskih građana i „načela nužnosti pristupa informacijama” Direktivu je potrebno izričito ograničiti na otkrivanje i suzbijanje kaznenih djela, a ne usmjeriti na preopćenite ciljeve sprečavanja kaznenih djela, zbog čega se i savjetuje primjena načela „propisno opravdanih slučajeva”. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Centralizirani registri bankovnih računa mogli bi uključivati i financijske podatke o investicijskim računima upravitelja ulaganja u tržište kapitala, s obzirom na to da moderni oblici pranja novca i prikrivanje prihoda stečenih kaznenim djelom također uključuju ulaganje u tržište kapitala. Nadalje, EGSO poziva Komisiju da izradi analizu kako bi utvrdila je li moguće međusobno povezati podatke prikupljene na temelju Pete direktive o sprečavanju pranja novca (3), Prijedloga direktive i Četvrte direktive o administrativnoj suradnji na području oporezivanja (4): kada je riječ o Četvrtoj direktivi, samo u svrhu dokumentacije o teškim zločinima i s jednim ciljem identificiranja bilo kakvih odstupanja između podataka prikupljenih tijekom istraga i obrađenih informacija. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Kada je riječ o regulatornim tehničkim elementima, EGSO preporučuje da se članak 17. nadopuni postupovnim odredbama koje se odnose na europska pravila o pravnoj suradnji i razmjeni financijskih podataka s trećim zemljama. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO traži od Komisije da preispita definicije iz članka 2. točke f) „informacije o kaznenom progonu” i točke l) „teška kaznena djela” kako bi se jamčila jasnoća, predvidljivost i proporcionalnost normi kojima se utvrđuju mehanizmi pristupa financijskim podacima građana Unije. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Osim toga, EGSO traži od Komisije da regulira svrhu pristupa podacima iz nacionalnih centraliziranih registara bankovnih računa, ograničavajući taj pristup u preventivne svrhe na kaznena djela koja ugrožavaju kolektivnu i individualnu sigurnost europskih građana, – odnosno terorizam, trgovinu ljudima i trgovinu drogama – te dopuštajući pristup –u svrhe otkrivanja, istrage ili progona određenih kaznenih dijela ili povrat imovine otuđene kaznenim djelom –za sva teška kaznena djela. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontekst mišljenja

| 2.1. | Zločinačke terorističke skupine ne djeluju samo u jednoj državi članici, već su njihova imovina te posebice bankovni računi, obično raspoređeni u više država, u Uniji ili izvan nje. Koriste se suvremenom tehnologijom koja im omogućuje da u nekoliko sati prenesu novac između nekoliko bankovnih računa i u različitim valutama. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EGSO primjećuje da je cilj djelovanja Unije ostvarivanje dodane vrijednosti, i to pružanjem usklađenog pristupa kojim se jačaju nacionalna i prekogranična suradnja tijekom financijskih istraga o teškom kriminalu i terorizmu. Osim toga, djelovanje na europskoj razini omogućit će postizanje usklađenih odredbi, posebice u području zaštite podataka, jer bi usklađenu razinu zaštitnih mjera bilo teško ostvariti u slučaju da države članice neovisno donose zakonodavstvo. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Petom direktivom za sprečavanje pranja novca (5) utvrđuju se nacionalni centralizirani registri bankovnih računa kojima se povećava kapacitet postupanja financijsko-obavještajnih jedinica i njihova učinkovitost, no kako bi istrage i kazneni progoni bili učinkovitiji potrebno je da nadležna pravosudna tijela imaju brži pristup financijskim informacijama. Kako bi se to ostvarilo, trebalo bi dopuniti regulatorni okvir za FOJ-eve, uspostavljen člankom 114., stvaranjem pravnog instrumenta na temelju članka 87. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Dakle, nadležne će vlasti imati izravan pristup nacionalnim centraliziranim registrima bankovnih računa, čime će se olakšati rad pravosudnih i poreznih tijela, kao i tijela nadležnih za borbu protiv korupcije koja imaju istražne ovlasti na temelju nacionalnog zakona. U tu bi kategoriju također trebalo smjestiti urede za oduzimanje imovinske koristi zadužene za praćenje i utvrđivanje imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom radi mogućeg zamrzavanja ili zapljene takve imovinske koristi, kako bi se počiniteljima kaznenih djela oduzela njihova dobit. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Prema Komisiji, područje primjene Prijedloga odnosi se na istrage o kaznenim djelima i njihovo suzbijanje u okviru mehanizma za pravnu suradnju, a za definiciju teških kaznenih djela, u članku 2., točki l) upućuje se na članak 3., stavak 1. Uredbe (EU) 2016/794 o Europolu (6). EGSO u tom pogledu smatra da je važno utvrditi precizniji i ograničavajući popis kaznenih djela za koje je dopušteno koristiti taj mehanizam. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nadalje, u skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 (7), pristup nacionalnim centraliziranim registrima bankovnih računa također se omogućuje europskim tužiteljima, čime će se povećati kapaciteti za istraživanje slučajeva prijevare koji štete financijskim interesima Europske unije. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO prepoznaje važnost mehanizama suradnje među tijelima za izvršavanje zakonodavstva država članica i pozdravlja inicijativu Komisije za stvaranje mehanizama kojima bi se nadležnim vlastima država članica omogućio brži i izravniji pristup financijskim podacima koji se čuvaju na području drugih država članica. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Prijedlog direktive predstavlja instrument kojim se želi ojačati kapacitete istraga i borbe protiv kriminala na području Europske unije, osiguravajući da nadležna tijela država članica imaju direktniji pristup financijskim podacima, kako bi mogla otkriti prihode od kaznenih djela te utvrditi vrstu kaznenog djela. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komisija bi u svom Prijedlogu direktive trebala postići bolju ravnotežu između temeljnih prava utvrđenih Ugovorom o funkcioniranju Europske unije i potrebe za jamčenjem učinkovitije primjene zakonodavstva za borbu protiv kriminala i njegovo suzbijanje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Stoga bi pravo na privatnost i zaštitu privatnih podataka trebalo ograničiti samo ako je ta mjera proporcionalna javnom interesu za jamčenje okružja sigurnosti i pravde na lokalnoj i regionalnoj razini Europske unije. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kako bi se postigla ravnoteža između pristupa financijskim podacima europskih građana i „načela nužnosti pristupa informacijama”, Direktivu je potrebno ograničiti na otkrivanje i suzbijanje kaznenih djela, a ne usmjeriti na preopćenite ciljeve sprečavanja kaznenih djela, zbog čega se i savjetuje primjena načela „propisno opravdanih slučajeva”. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pristup financijskim podacima trebalo bi odobriti samo nadležnim tijelima za provođenje istrage i kaznenog progona kao i uredima za zapljenu imovine, u propisno opravdanim slučajevima, kako bi se izbjeglo stvaranje skupa metapodataka kojima će potom raspolagati nacionalna ili europska tijela koja nemaju vlastite ovlasti u području otkrivanja i vođenja istrage. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Centralizirani registri bankovnih računa mogli bi uključivati i financijske podatke o investicijskim računima upravitelja ulaganja u tržište kapitala, s obzirom na to da moderni oblici pranja novca i prikrivanje prihoda stečenih kaznenim djelom također uključuju ulaganje u tržište kapitala. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Prijedlog direktive također bi trebalo nadopuniti uključivanjem postupovnih odredbi koje se odnose na druge europske zakonodavne tekstove o pravnoj suradnji i razmjeni financijskih podataka s trećim zemljama kako bi se poštovala dva sljedeća zahtjeva: s jedne strane, utvrditi opća pravna pravila koja se odnose na pravne postupke za propisno prikupljanje dokaza kada se koriste drugi pravni instrumenti kao nadopuna, i s druge strane, na opširniji način provesti ciljeve javne politike utvrđene u obrazloženju Prijedloga direktive i ex post analizi koju je provela Komisija. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO napominje i pozdravlja činjenicu da se u Prijedlogu direktive Komisije predviđaju vrlo jasne odredbe o zaštiti temeljnih prava, no napominje da je opseg tih odredbi ograničen na zaštitu osobnih podataka prenesenih putem mehanizma uspostavljenog Direktivom i na pristup nacionalnim centraliziranim registrima bankovnih računa te da one ne sadržavaju posebna pravila kojima se štite temeljna prava na poštovanje privatnosti i osiguravaju postupovne mjere povezane s ograničavanjem tih prava na zaštitu privatnosti. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Posebne napomene i preporuke

| 4.1. | Kako bi se zajamčilo da tijekom provedbe instrumenata suradnje predviđenih u predmetnom Prijedlogu direktive ograničavanje temeljnih prava na privatnost i dalje bude razmjerno proporcionalno, preporučuje se da se iz definicije financijskih informacija utvrđene u članku 2. točki e) ukloni cilj „sprečavanja”, a da se pritom u pitanje ne dovede definicija utvrđena u Petoj direktivi o sprečavanju pranja novca (8) koja je u članku 1. stavku 2.) točki a) predmetnog Prijedloga direktive i dalje nepromijenjena. Time će se ukloniti svaki rizik od kršenja odredaba Ugovora o funkcioniranju Europske unije koje se odnose na temeljna prava. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Iz analize definicije „teških kaznenih djela” iz članka 2. točke (l), kojom se upućuje na Prilog 1. Uredbe (EU) br. 2016/794 o Europolu (9), kao i u svjetlu teksta Prijedloga direktive te u kontekstu propisa o pristupu podacima u svrhu sprečavanja teških kaznenih djela, čini se da je planirani pristup neproporcionalan u odnosu na opći cilj koji se nastoji ostvariti. Primjerice, pristup financijskim podacima građana mogao bi se omogućiti u cilju sprečavanja kaznenih dijela povezanih sa smrtonosnim prometnim nesrećama, rasizmom, ksenofobijom ili ucjenom. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO preporučuje da se članak 2. točka l). izmijeni na sljedeći način: „teška kaznena djela” znači oblici kaznenih djela povezani s terorizmom, organiziranim kriminalom, trgovinom drogama i trgovinom ljudima, korupcijom, aktivnostima pranja novca, kriminalnim djelima povezanima s nuklearnim i radioaktivnim tvarima, krijumčarenjem migranata, nezakonitom trgovinom organima i tkivima, otmicama, protupravnim lišavanjem slobode, uzimanjem talaca, krađama sa ili bez nasilja, nezakonitom trgovinom umjetničkim djelima, antikvitetima i kulturnim dobrima, djelima koja ugrožavaju financijske interese Unije, trgovanjem na temelju povlaštenih informacija i manipuliranjem financijskim tržištem, reketarenjem, krivotvorenjem i piratstvom, krivotvorenjem novčanica i bezgotovinskih sredstava plaćanja, krijumčarenjem oružja, streljiva i eksploziva, štetom izazvanom okolišu, uključujući onečišćenje koje uzrokuju brodovi, seksualnim zlostavljanjem, seksualnim iskorištavanjem, uključujući materijale koji prikazuju zlostavljanje maloljetnika te nagovaranje maloljetnika ili djece u seksualne svrhe, genocidom, zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Slično tomu, kako bi se pojasnio predmet Direktive i jamčila koherentnost s utvrđenim ciljevima javne politike, pristup nacionalnim centraliziranim registrima bankovnih računa treba biti odobren samo u slučaju sprečavanja terorističkih napada, trgovine drogama ili trgovine ljudima kao i u svrhu utvrđivanja identiteta, provođenja istrage, kaznenih progona, sankcioniranja i pokrivanja štete, kako za gore spomenuta kaznena djela, tako i za sva kaznena djela definirana u predloženoj direktivi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Članak 5. Prijedloga direktive potrebno je nadopuniti novim stavkom 3. kojim bi se jamčile proporcionalnost i legitimnost u pogledu pristupa tijela za izvršavanje zakonodavstva podacima, uključujući i pristup financijskim podacima povezanima s privatnim životom. U tom je smislu u stavku 3. potrebno uvesti obavezu ispitivanja zahtjeva za pristup podacima na osnovi pojedinog slučaja i na temelju načela „propisno opravdanih slučajeva”, kako bi – ako ti podaci poslije postanu sudski dokazi – takav pristup podacima poštovao uvjete zakonitosti u vezi s prikupljanjem i korištenjem dokaza, kao i slobode i temeljnih prava, što uključuje i pravo na pošteno suđenje, kao što je utvrđeno praksom Europskog suda za ljudska prava u Strasbourgu, te kako bi nacionalni sudovi te dokaze mogli uspješno koristiti za kažnjavanja prekršaja. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | U tom smislu nije dovoljno utvrditi da pristup financijskim podacima fizičkih osoba mora biti u skladu s nacionalnim postupovnim jamstvima iz članaka 7. i 8. Prijedloga direktive, jer tim podacima mogu pristupiti i tijela koja, poput Europola, nemaju ovlasti za provođenje vlastitih istraga, kako je predviđeno u članku 10. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Članak 7. stavak 1. trebalo bi uskladiti s navedenim opažanjima u stavku 4.1. u vezi s člankom 2. točkom e) Prijedloga direktive. Također, predlaže se da se tekst izmijeni na sljedeći način: „[...] ako su potrebne [...] za sprečavanje

  kaznenih djela povezanih s terorizmom, trgovinom ljudima i trgovinom drogama kao i za

  otkrivanje

  takvih kaznenih dijela ili bilo kojeg drugog


  teškog kaznenog djela

  , istragu ili progon teških kaznenih djela.” Zbog dosljednosti i simetrije predlaže se da se članak 7. stavak 2. izmijeni na isti način. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO pozdravlja činjenicu da je u članku 9. stavku 4. Prijedloga direktive Komisija utvrdila da u slučaju tehničkog kvara mreže FIU.net alternativni mehanizmi za prijenos informacija moraju poštovati iste sigurnosne uvjete kao i mreža FIU.net. EGSO smatra da, kada situacija to iziskuje, alternativni mehanizmi prijenosa financijskih informacija također trebaju imati kapacitet izrade pisanoga dokumenta u uvjetima koji omogućuju provjeru autentičnosti, kao što je slučaj za mrežu FIU.net. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Kada je riječ o članku 10. Prijedloga u kojem se utvrđuje pristup Europola informacijama usporedno s pristupom informacijama nadležnih vlasti iz članka 3., EGSO traži da se to pravo pristupa utvrdi na temelju istražnih ovlasti Europola te da bude popraćeno potrebnim jamstvima za analizu metapodataka. |
| --- | --- |

4.9.

Bruxelles, 12. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Direktiva (EU) 2018/843 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma i o izmjeni direktiva 2009/138/EZ i 2013/36/EU (SL L 156, 19.06.2018., str. 43.).

1

(2)  Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (SL L 135, 24.5.2016., str. 53.).

2

(3)  Vidjeti bilješku na stranici 1.

3

(4)  Direktiva Vijeća (EU) 2016/881 od 25. svibnja 2016. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (SL L 146, 3.6.2016., str. 8.).

4

(5)  Vidjeti bilješku na stranici 1.

5

(6)  Vidjeti bilješku na str. 2.

6

(7)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

7

(8)  Vidjeti bilješku na stranici 1.

8

(9)  Vidjeti bilješku na str. 2.

9

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/88 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/88

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskom nalogu za dostavljanje i europskom nalogu za čuvanje elektroničkih dokaza u kaznenim stvarima

(COM(2018) 225 final – 2018/0108(COD))

i o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju usklađenih pravila za imenovanje zakonskih zastupnika u svrhu prikupljanja dokaza u kaznenim postupcima

(COM(2018) 226 final – 2018/0107(COD))

(2018/C 367/17)

Izvjestitelj:

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 31.5.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 82. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Odluka Predsjedništva Odbora: | 22.5.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 12.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 157/2/0 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 31.5.2018.

Pravni temelj:

članak 82. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Odluka Predsjedništva Odbora:

22.5.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

12.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

157/2/0

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO smatra da sve veća uporaba informacijskih usluga predstavlja izazov u pogledu kaznenog progona. Također se javlja manjak pouzdane suradnje s pružateljima usluga te manjak transparentnosti, a i pravna nesigurnost u pogledu nadležnosti za istražne mjere. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO pozdravlja činjenicu da se u Prijedlogu uredbe o europskom nalogu za dostavljanje i europskom nalogu za čuvanje elektroničkih dokaza uvode obvezujući europski instrumenti za osiguravanje i pristup podacima. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO pozdravlja činjenicu da su europski nalog za dostavljanje i europski nalog za čuvanje istražne mjere koje se mogu izdavati samo u kaznenim istragama ili kaznenim postupcima za konkretna kaznena djela. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO pozdravlja činjenicu da bi se europski nalog za dostavljanje trebao primjenjivati samo na teška kaznena djela. EGSO ističe da bi se taj cilj ostvario prije određivanjem najniže razine kazne od 3 mjeseca, nego najviše razine kazne od 3 godine. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO naglašava da se Uredbom moraju poštovati temeljna prava i načela koja su posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima i ustavnim tradicijama država članica. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO naglašava da se na nacionalnoj razini često na različite načine rješavaju pitanja o uvjetima za pristup podacima u kaznenim postupcima i o tome tko o tome odlučuje. EGSO podupire razvoj jedinstvenih standarda diljem Europe u pogledu preduvjeta za pristup podacima. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO pozdravlja činjenicu da oba naloga mora izdati ili potvrditi pravosudno tijelo države članice. Međutim, EGSO smatra problematičnim činjenicu da nalog o dostavljanju podataka o pretplatnicima i podataka o pristupu također može izdati državni odvjetnik te se zalaže za to da za prikupljanje svih osobnih podataka bude potrebna odluka suca. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO, jednako kao i Komisija, smatra problematičnim činjenicu da treće zemlje mogu uvesti obveze za pružatelje usluga iz EU-a koje nisu u skladu s temeljnim pravima EU-a. EGSO pozdravlja činjenicu da prijedlog sadržava snažna jamstva i izričito upućivanje na uvjete i jamstva koji već postoje u pravnoj stečevini EU-a. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO podupire mogućnost predviđenu u prijedlogu Komisije da adresat može osporiti zakonitost, nužnost ili proporcionalnost naloga za dostavljanje i da se u državi izdavateljici poštuju imuniteti i povlastice kojima se štite podaci koji se traže u državi članici pružatelja usluga. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO pozdravlja činjenicu da se prijedlogom Komisije uvodi obveza da pružatelji usluga imenuju pravnog zastupnika u Uniji koji će osigurati primanje, poštovanje i izvršavanje odluka. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO smatra da bi pružatelji usluga trebali u svim slučajevima imati pravo na nadoknadu troškova ako je to predviđeno pravom države izdavateljice. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Kontekst prijedloga

| 2.1. | Više od polovine svih kaznenih istraga danas uključuje prekogranični zahtjev za pristup elektroničkim dokazima kao što su poruke, e-pošta ili aplikacije za razmjenu poruka. U tu svrhu Komisija predlaže nova pravila kako bi se policiji i pravosudnim tijelima omogućio lakši i brži pristup elektroničkim dokazima koje oni smatraju potrebnima za istragu koja prethodi uhićenju i osuđivanju kriminalaca i terorista. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vijeće (1) je 2016. pozvalo na poduzimanje konkretnih mjera utemeljenih na zajedničkom pristupu EU-a u cilju povećanja učinkovitosti uzajamne pravne pomoći, u cilju poboljšanja suradnje između tijela država članica i pružatelja usluga sa sjedištem u državama izvan EU-a i u cilju predlaganja rješenja za problem utvrđivanja nadležnosti za istražne mjere u kiberprostoru te odgovarajuće provedbene nadležnosti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Europski parlament (2) na sličan je način istaknuo izazove koje trenutačno rascjepkani pravni okvir može uzrokovati pružateljima usluga koji žele ispuniti zahtjeve za provedbu zakona i pozvao je na stvaranje europskog pravnog okvira, koji će uključivati zaštitne mjere za prava i slobode svih uključenih osoba. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Mehanizmi za suradnju između zemalja u slučajevima kad se dokaz ili pružatelj usluge nalaze u nekoj drugoj zemlji razvijeni su prije nekoliko desetljeća. Unatoč redovnim reformama, ti mehanizmi suradnje izloženi su sve većem pritisku zbog rastuće potrebe za pravodobnim prekograničnim pristupom elektroničkim dokazima. Zbog toga je niz država članica i trećih zemalja odlučio proširiti svoje nacionalne alate. EGSO smatra da tako nastala rascjepkanost dovodi do pravne nesigurnosti i proturječnih obveza te se javljaju pitanja o zaštiti temeljnih prava i postupovnim zaštitnim mjerama u pogledu osoba na koje se odnose takvi zahtjevi. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EGSO smatra da povećana uporaba informacijskih usluga predstavlja izazov za kazneni progon jer relevantna nadležna tijela često nisu na odgovarajući način opremljena za postupanje s elektroničkim dokazima. Jedna od glavnih prepreka je i dugotrajan postupak pribavljanja dokaza. Također se javlja manjak pouzdane suradnje s pružateljima usluga te manjak transparentnosti, a i pravna nesigurnost u pogledu nadležnosti za istražne mjere. EGSO podržava izravnu prekograničnu suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva i pružatelja digitalnih usluga u kaznenim istragama. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Trenutačni pravni okvir EU-a sastoji se od mehanizama Unije za suradnju u kaznenim stvarima, kao što su Direktiva 2014/41/EU o Europskom istražnom nalogu u kaznenim stvarima (3) (Direktiva o EIN-u), Konvencija o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima među državama članicama Europske unije (4), Odluka Vijeća 2002/187/PUP o osnivanju Eurojusta (5), Uredba (EU) 2016/794 o Europolu (6), Okvirna odluka Vijeća 2002/465/PUP o zajedničkim istražnim timovima (7) i od bilateralnih sporazuma između Unije i država izvan EU-a. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Nalozi za čuvanje i dostavljanje

| 3.1. | EGSO pozdravlja činjenicu da se u Prijedlogu uredbe o europskom nalogu za dostavljanje i europskom nalogu za čuvanje elektroničkih dokaza uvode obvezujući europski instrumenti u kaznenim stvarima (COM(2018) 225) za osiguravanje i pristup podacima. Adresati su pružatelji elektroničkih komunikacijskih usluga, društvenih mreža, internetskih tržišta, pružatelji usluga smještaja informacija te pružatelji internetskih usluga infrastrukture, kao što su registri IP adresa i nazivi domena. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Direktiva o EIN-u obuhvaća sve prekogranične istražne mjere u EU-u. To uključuje pristup elektroničkim dokazima, međutim Direktiva o EIN-u ne sadržava posebne odredbe o prekograničnom prikupljanju elektroničkih dokaza. EGSO stoga pozdravlja činjenicu da Komisija predlaže nova pravila kojima će se policijskim i pravosudnim tijelima omogućiti lakši i brži pristup elektroničkim dokazima. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO pozdravlja činjenicu da su europski nalog za dostavljanje i europski nalog za čuvanje istražne mjere koje se mogu izdavati samo u kaznenim istragama ili kaznenim postupcima za konkretna kaznena djela. Zbog veze s konkretnom istragom oni se razlikuju od preventivnih mjera ili obveza zadržavanja podataka utvrđenih zakonom i osigurava se primjena postupovnih prava koja se primjenjuju na kaznene postupke. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGO prima na znanje da se nalozi za dostavljanje podataka o pretplatnicima ili podataka o pristupu mogu izdavati za bilo koje kazneno djelo, dok se nalog za dostavljanje podataka o transakcijama ili sadržaju može izdavati samo za kazneno djelo koje je u državi izdavateljici kažnjivo maksimalnom zatvorskom kaznom od najmanje 3 godine ili za određena kaznena djela koja se spominju u prijedlogu ako postoji posebna veza s elektroničkim alatima i kaznenim djelima obuhvaćenima Direktivom o terorizmu 2017/541/EU. Određivanje maksimalne kazne od 3 godine trebalo bi zajamčiti da će se europski nalog za dostavljanje upotrebljavati u odnosu na takve podatke samo u slučaju težih kaznenih djela. EGSO napominje da bi se taj cilj, koji se povezuje s radom EGSO-a, postigao i s minimalnom kaznom od 3 mjeseca. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pravna osnova za podupiranje djelovanja u pravosuđu je članak 82. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. U članku 82. stavku 1. propisano je da se u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom mogu donositi mjere za propisivanje pravila i postupaka kojima se osigurava priznavanje svih vrsta presuda i sudskih odluka diljem Unije. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Novi instrumenti temelje se na tim načelima uzajamnog priznavanja kako bi se olakšalo prekogranično prikupljanje elektroničkih dokaza. Javno tijelo u državi u kojoj se nalazi adresat naloga ne mora biti izravno uključeno u dostavu i izvršenje naloga. EGSO ističe da to može značiti da će građanin EU-a biti suočen s pristupom njegovim podacima od strane javnog tijela druge članice EU-a u skladu s njezinim pravilima. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO naglašava da se Uredbom moraju poštovati temeljna prava i načela koja su posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima i ustavnim tradicijama država članica. Ona uključuju pravo na slobodu i sigurnost, poštovanje privatnog i obiteljskog života, zaštitu osobnih podataka, slobodu poduzetništva, pravo na imovinu, pravo na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje, pretpostavku nedužnosti i pravo na obranu, načela zakonitosti i proporcionalnosti te pravo da se ne bude dva puta suđen ili kažnjen za isto kazneno djelo. EGSO ističe da zaštita tih prava ovisi i o uvjetima pod kojima se pristupa tim pravima i tko o tome odlučuje. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO naglašava da se na nacionalnoj razini često na različite načine rješavaju pitanja o uvjetima za pristup podacima u kaznenim postupcima i o tome tko o tome odlučuje. Policija, državno odvjetništvo ili sud mogu pristupiti podacima. Razlike nastaju u pogledu pitanja u kojoj fazi istrage i kod kojeg stupnja sumnje je pristup podacima pravno dopustiv. EGSO zagovara potrebu za razvojem jedinstvenih standarda diljem Europe kada je riječ o trenutku pristupu podacima. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO pozdravlja činjenicu da oba naloga mora izdati ili potvrditi pravosudno tijelo države članice. Kad izdaje europski nalog za dostavljanje ili europski nalog za čuvanje, pravosudno tijelo uvijek mora biti uključeno kao tijelo izdavatelj ili kao tijelo za ovjeravanje. U slučaju naloga za dostavljanje podataka o transakcijama i o sadržaju, to mora biti sudac ili sud. Prijedlogom Komisije povećala bi se ukupna razina pravne zaštite u Europi. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Međutim, EGSO smatra da je problematično da u slučaju podataka o pretplatnicima ili podataka o pristupu, nalog za dostavljanje može izdati i državni odvjetnik s obzirom na to da se u pogledu podataka o pretplatnicima i podataka o pristupu radi o osobnim podacima i da je naknadna pravna zaštita u slučaju pristupa podacima iz druge države članice teško ostvariva. EGSO se zalaže za proširenje ovlasti sudaca u pogledu prikupljanja svih osobnih podataka. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO podržava mogućnost predviđenu u prijedlogu Komisije da adresat može osporiti zakonitost, nužnost ili proporcionalnost naloga za dostavljanje. Prema prijedlogu Komisije, prava u skladu sa zakonodavstvom države izvršiteljice poštuju se u potpunosti na način da se osigurava da se u državi izdavateljici poštuju imuniteti i povlastice kojima se štite podaci koji se traže u državi članici pružatelja usluge. To se, u skladu s prijedlogom, posebno primjenjuje kad se njima osigurava viši stupanj zaštite nego pravom države izdavateljice. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EGSO ukazuje na to da nalog utječe i na prava pružatelja usluga, posebno na slobodu poduzetništva. EGSO pozdravlja činjenicu da prijedlog uključuje pravo pružatelja usluge da podnese određene tužbe u državi članici izdavateljici, na primjer ako nalog nije izdalo ili potvrdilo pravosudno tijelo. Ako je nalog proslijeđen na izvršenje državi izvršiteljici, tijelo koje izvršava nalog može po primitku odlučiti da ga neće priznati ili izvršiti ako postoji bilo koja od osnova za protivljenje i nakon savjetovanja s tijelom izdavateljem. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Prijedlogom Komisije predviđa se da pružatelji usluga mogu, u skladu s propisima države izdavateljice, tražiti nadoknadu troškova od te države ako je tako predviđeno nacionalnim pravom države izdavateljice za nacionalne naloge u sličnim nacionalnim predmetima. EGSO smatra da bi pružatelji usluga trebali u svim slučajevima imati pravo na nadoknadu troškova ako je to predviđeno pravom države izdavateljice. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Sukobi obveza

| 4.1. | EGSO jednako kao i Komisija smatra problematičnim činjenicu da bi treće zemlje mogle uvoditi obveze za pružatelje usluga u EU-u koje nisu u skladu s uvjetima temeljnih prava EU-a, među ostalim s visokom razinom zaštite podataka koja se osigurava pravnom stečevinom EU-a. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Prijedlogom se taj problem rješava na način da se predviđa mjera koja sadržava snažna jamstva i izričito upućivanje na uvjete i jamstva koja već postoje u pravnoj stečevini EU-a. EGSO dijeli stajalište Komisije da bi to moglo poslužiti kao model za zakonodavstvo u trećim zemljama. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO također podupire prijedlog uključivanja posebne odredbe o „sukobima obveza” kojom se pružateljima usluga omogućuje da utvrde i istaknu proturječne obveze s kojima se suočavaju i time pokrenu sudski nazor. Tom odredbom nastoji se osigurati poštovanje dvije vrste zakona: općih zakona o onemogućavanju pristupa, kao što je primjerice američki Zakon o privatnosti elektroničkih komunikacija (ECPA) kojim se zabranjuje otkrivanje podataka o sadržaju unutar njegova zemljopisnog područja primjene, osim u ograničenim okolnostima, te zakona kojima se u načelu ne zabranjuje otkrivanje, ali bi se moglo zabraniti u pojedinim slučajevima. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Odbor se slaže s Komisijom da bi se međunarodnim sporazumima s drugim ključnim partnerima dodatno mogla smanjiti opasnost od sukoba zakona. To bi bio najbolji način za izbjegavanje sukoba. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Direktiva o imenovanju pravnih zastupnika

| 5.1. | Prijedlog Komisije o europskim nalozima za dostavljanje i čuvanje trebao bi biti nadopunjen direktivom o utvrđivanju usklađenih pravila za imenovanje pravnih zastupnika u kaznenim postupcima (COM (2018) 226). Pristupi država članica u pogledu obveza uvedenih pružateljima usluga trenutačno se razlikuju,. Fragmentacija se posebno pojavljuje kad je riječ o elektroničkim dokazima. Uključene osobe zbog fragmentacije se mogu naći u situacijama pravne nesigurnosti, a pružateljima usluga u tom se pogledu mogu uvesti različite i ponekad oprečne obveze te sustavi sankcioniranja, ovisno o tome pružaju li usluge na nacionalnoj razini, prekogranično unutar Unije ili iz mjesta izvan Unije. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | U Komisijinom Prijedlogu direktive uvodi se obveza da pružatelji usluga imenuju pravnog zastupnika u Uniji koji će osigurati primanje, poštovanje i izvršavanje odluka kako bi nadležna nacionalna tijela mogla prikupiti dokaze u kaznenim postupcima. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Prema mišljenju EGSO-a, ta odredba zajamčila bi bolje funkcioniranje unutarnjeg tržišta na način koji je dosljedan s razvojem zajedničkog područja slobode, sigurnosti i prava. Uvođenjem obveze imenovanja pravnog zastupnika za sve pružatelje usluga koji posluju u Uniji osiguralo bi se da uvijek postoji jasan adresat za istražne mjere. Na taj bi se način pružateljima usluga olakšalo poštovanje tih naloga jer bi pravni zastupnik u ime pružatelja usluga bio odgovoran za primanje, poštovanje i izvršavanje tih naloga. |
| --- | --- |

5.3.

Bruxelles, 12. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Zaključci Vijeća Europske unije o unapređenju kaznenog prava u kiberprostoru, ST9579/16.

1

(2)  P8_TA(2017)0366.

2

(3)  Direktiva 2014/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o Europskom istražnom nalogu u kaznenim stvarima, ( SL L 130, 1.5.2014., str.1.)

3

(4)  Akt Vijeća od 29. svibnja 2000. kojim se u skladu s člankom 34. Ugovora o Europskoj uniji donosi Konvencija o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima među državama članicama Europske unije.

4

(5)  Odluka Vijeća 2002/187/PUP od 28. veljače 2002. kojom se osniva Eurojust s ciljem jačanja borbe protiv teških kaznenih djela.

5

(6)  Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol).

6

(7)  Okvirna odluka Vijeća 2002/465/PUP od 13. lipnja 2002.

7

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/93 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/93

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (preinaka)

(COM(2018) 144 final – 2018/0070 (COD))

(2018/C 367/18)

| Izvjestitelj: | Brian CURTIS |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Brian CURTIS

| Zahtjev Vijeća za mišljenje:
  Zahtjev Europskog parlamenta za mišljenje: | 13.4.2018.
  16.4.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 192. stavak 1. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Predsjedništva Odbora: | 19/09/2017 (u očekivanju zahtjeva za mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 26.6.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 12.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 157/0/4 |

Zahtjev Vijeća za mišljenje:

Zahtjev Europskog parlamenta za mišljenje:

13.4.2018.

16.4.2018.

Pravni temelj:

članak 192. stavak 1. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Predsjedništva Odbora:

19/09/2017 (u očekivanju zahtjeva za mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

26.6.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

12.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

157/0/4

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja prijedlog Komisije kojim se želi preinačiti Uredba o postojanim organskim onečišćujućim tvarima radi jamčenja sustavne i djelotvorne provedbe obveza EU-a u skladu sa Stockholmskom konvencijom. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Odbor ističe da su u EU-u stavljanje na tržište i uporaba većine postojanih organskih onečišćujućih tvari već ukinuti. Međutim, zbog njihova izuzetno opasnog učinka na ljude i okoliš proizvodnja takvih tvari mora se zabraniti, a izuzeća se moraju ograničiti na određene primjene. Iz tog razloga EGSO potiče Komisiju da uspostavi strože kontrolne mjere, u skladu s predostrožnim pristupom i Deklaracijom iz Rija o okolišu i razvoju. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO podupire prijedlog o prenošenju zadaća s Komisije na ECHA-u radi uspostave prikladnijeg okruženja za pružanje administrativne, znanstvene i tehničke potpore provedbi. Međutim, Odbor ističe potrebu za uvođenjem pouzdane radne metode koja bi uključivala Komisiju, ECHA-u, države članice i dionike. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO preporučuje odgovarajuću i ograničenu uporabu delegiranih akata kako bi se zadržao otvoren dijalog sa svim dionicima, uz posebnu usmjerenost na osviještenost javnosti i transparentnost. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO potiče EU da bude svjetski predvodnik u borbi protiv postojanih organskih onečišćujućih tvari. Mjere EU-a trebale bi biti usmjerene na usklađivanje nacionalnih strategija i zakonodavstva kojim se uređuju nadzor i kontrola postojanih organskih onečišćujućih tvari. Konkretnije, Odbor smatra da bi EU trebao promicati održivost i poštovanje odredbi o postojanim organskim onečišćujućim tvarima u bilateralnim i multilateralnim trgovinskim sporazumima. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Odbor podupire prijedlog o organiziranju široke kampanje za podizanje svijesti o postojanim organskim onečišćujućim tvarima na razini EU-a u okviru održivog razvoja. EGSO smatra da bi otvorena banka podataka o postojanim organskim onečišćujućim tvarima mogla biti koristan instrument za poduzeća i potrošače. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO napominje da bi tečajevi osposobljavanja o postojanim organskim onečišćujućim tvarima trebali biti obvezni i dostupni za sve radnike u Europi čiji je posao izravno ili neizravno povezan s tim tvarima. EGSO osobito preporučuje da je inicijative na području obrazovanja i osposobljavanja potrebno uskladiti i smatrati dijelom iste strategije prema pristupu koji se temelji na cjeloživotnom učenju. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Uvod

| 2.1. | Postojane organske onečišćujuće tvari organski su spojevi otporni na prirodnu razgradnju kemijskim, biološkim i fotolitičkim procesima. Zbog svoje postojanosti postojane organske onečišćujuće tvari bioakumuliraju se uz potencijalno štetne učinke na ljudsko zdravlje i okoliš. Mnoge postojane organske onečišćujuće tvari trenutačno se upotrebljavaju, ili su se upotrebljavale u prošlosti, kao pesticidi, otapala, farmaceutski proizvodi i industrijske kemikalije. Iako se neke postojane organske onečišćujuće tvari prirodno javljaju, na primjer kao posljedica aktivnosti vulkana i raznih biosinteza, većina ih nastaje umjetnim putem procesom potpune sinteze. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Međunarodna zajednica razmotrila je utjecaj postojanih organskih onečišćujućih tvari na zdravlje ljudi i okoliša u okviru Stockholmske konvencije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima održanoj 2001. godine (1). Stockholmska konvencija, koju je ratificiralo 180 potpisnica i koja se temelji na načelu opreznosti, globalni je ugovor koji pruža pravni okvir za uklanjanje proizvodnje, uporabe, uvoza i izvoza postojanih organskih onečišćujućih tvari. Europska unija potpisala je Konvenciju, koja je sadržavala popis od 12 elemenata (uključujući DDT), 2005. godine. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Time je preuzela obvezu uvođenja mjera za smanjenje ispuštanja postojanih organskih onečišćujućih tvari u okoliš radi smanjenja izloženosti ljudi i divlje faune i flore. Europska unija vrlo je aktivna u predlaganju novih tvari u okviru Konvencije (2). Uredba (EZ) br. 850/2004 (ili „Uredba o postojanim organskim onečišćujućim tvarima”) pravni je instrument kojim se provode obveze EU-a i njegovih država članica u skladu s Konvencijom. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Druga konvencija – Protokol o postojanim organskim onečišćujućim tvarima iz Aarhusa (zadnje izmijenjen 2009.) – odnosi se na dalekosežni prekogranični prijenos onečišćujućih tvari u zraku. Protokolom se izravno zabranjuje proizvodnja nekih od njih, dok je za druge određen rok za njihovo uklanjanje. Popis koji Protokol sadrži trenutačno uključuje 22 tvari. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Sažetak prijedloga

| 3.1. | Prijedlogom Komisije nastoji se preinačiti Uredba o postojanim organskim onečišćujućim tvarima. Ovom se inicijativom ne mijenja postojeće zakonodavstvo u pogledu načela (načelo opreznosti) i ciljeva (zaštita okoliša i ljudskog zdravlja), nego se odgovara na potrebu za potpunim usklađivanjem zakonodavstva i boljom provedbom. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Prijedlogom se osobito nastoje riješiti sljedeći izazovi:






  — | usklađivanje Uredbe o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, u kojoj se upućuje na Direktivu 67/548/EEZ i Direktivu 75/442/EEZ, s Uredbom (EZ) br. 1907/2006, Uredbom (EZ) br. 1272/2008 i Direktivom 2008/98/EZ. Konkretno, u Uredbi o postojanim organskim onečišćujućim tvarima upućuje se na regulatorni odbor koji više ne postoji (3) i Uredbu je potrebno uskladiti s Ugovorom iz Lisabona (UFEU). Naposljetku, potrebno je odrediti koja pravila podliježu provedbenim aktima i koji se uvjeti primjenjuju na donošenje delegiranih akata; |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

usklađivanje Uredbe o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, u kojoj se upućuje na Direktivu 67/548/EEZ i Direktivu 75/442/EEZ, s Uredbom (EZ) br. 1907/2006, Uredbom (EZ) br. 1272/2008 i Direktivom 2008/98/EZ. Konkretno, u Uredbi o postojanim organskim onečišćujućim tvarima upućuje se na regulatorni odbor koji više ne postoji (3) i Uredbu je potrebno uskladiti s Ugovorom iz Lisabona (UFEU). Naposljetku, potrebno je odrediti koja pravila podliježu provedbenim aktima i koji se uvjeti primjenjuju na donošenje delegiranih akata;

| — | prenošenje zadaća s Komisije na ECHA-u (4) radi uspostave prikladnijeg okruženja za pružanje administrativne, znanstvene i tehničke potpore provedbi. Također se predlaže podupiranje provedbe Uredbe o postojanim organskim onečišćujućim tvarima u državama članicama dodjeljivanjem koordinacijske uloge Forumu za razmjenu informacija o provedbi, koji je osnovan Uredbom (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća („REACH”) (5). |
| --- | --- |

—

prenošenje zadaća s Komisije na ECHA-u (4) radi uspostave prikladnijeg okruženja za pružanje administrativne, znanstvene i tehničke potpore provedbi. Također se predlaže podupiranje provedbe Uredbe o postojanim organskim onečišćujućim tvarima u državama članicama dodjeljivanjem koordinacijske uloge Forumu za razmjenu informacija o provedbi, koji je osnovan Uredbom (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća („REACH”) (5).

| — | unošenje tehničkih izmjena u operativne odredbe, kao što su pojašnjenja postojećih definicija i dodavanje definicija za „proizvodnju”, „uporabu” i „intermedijera u zatvorenom, prostorno ograničenom sustavu” radi poboljšavanja i pojednostavljivanja postojećih postupaka. |
| --- | --- |

—

unošenje tehničkih izmjena u operativne odredbe, kao što su pojašnjenja postojećih definicija i dodavanje definicija za „proizvodnju”, „uporabu” i „intermedijera u zatvorenom, prostorno ograničenom sustavu” radi poboljšavanja i pojednostavljivanja postojećih postupaka.

| 3.3. | U prijedlogu se poseban naglasak stavlja na transparentnost i javni pristup informacijama. Potrebno je promicati i olakšati programe za osvješćivanje javnosti, a naročito osjetljivih skupina, o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, kao i osposobljavanje za radnike, znanstvenike, nastavno osoblje te tehničko i upravljačko osoblje. Štoviše, javnost bi trebala imati mogućnost sudjelovati u izradi, provedbi i ažuriranju planova provedbe na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Opće napomene

| 4.1. | EGSO pozdravlja prijedlog Komisije kojim se nastoji preinačiti Uredba o postojanim organskim onečišćujućim tvarima radi jamčenja sustavne i djelotvorne provedbe obveza EU-a u skladu sa Stockholmskom konvencijom. Takve su mjere od temeljne važnosti za uspostavu zajedničkog pravnog okvira unutar kojega se mogu poduzimati mjere kojima bi se ukinuli proizvodnja, stavljanje na tržište i uporaba namjerno proizvedenih postojanih organskih onečišćujućih tvari, kao i provoditi godišnje provjere u pojedinačnim državama članicama i razraditi usporedivi podaci za EU. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Odbor ističe da su u EU-u stavljanje na tržište i uporaba većine postojanih organskih onečišćujućih tvari već ukinuti. Međutim, kako bi se ispuštanje postojanih organskih onečišćujućih tvari svelo na najmanju moguću mjeru, proizvodnja takvih tvari mora se zabraniti, a izuzeća se moraju ograničiti na tvari koje imaju ključnu funkciju u određenoj primjeni. Iz tog razloga EGSO potiče Komisiju da uspostavi strože kontrolne mjere u odnosu na mjere donesene u okviru Stockholmske konvencije, i u skladu s predostrožnim pristupom zaštiti okoliša kako je utvrđeno u Deklaraciji iz Rija o okolišu i razvoju (6). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Odbor je svjestan toga da je odluka Komisije da ne provodi službeno savjetovanje s dionicima i državama članicama motivirana općim konsolidiranim sporazumom sa svim javnim i privatnim dionicima o mjerama koje treba poduzeti radi preinake Uredbe o postojanim organskim onečišćujućim tvarima. Međutim, EGSO preporučuje da Komisija primijeni djelotvoran i uključiv pristup u narednim provedbenim koracima. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO podupire prijedlog o prenošenju zadaća s Komisije na ECHA-u radi uspostave prikladnijeg okruženja za pružanje administrativne, znanstvene i tehničke potpore provedbi. Međutim, Odbor ističe potrebu za uspostavom pouzdane radne metode koja bi uključivala Komisiju, ECHA-u i države članice radi jamčenja djelotvorne suradnje i boljih rezultata. Savjetovanje s dionicima trebalo bi biti jedan od temelja tog novog radnog okvira. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO smatra da su neki aspekti preinake potpuno tehničke naravi. U skladu sa svojim prethodnim mišljenjima (7), Odbor smatra da su postojane organske onečišćujuće tvari ozbiljna prijetnja okolišu i javnom zdravlju. Stoga EGSO preporučuje odgovarajuću i ograničenu uporabu delegiranih akata (kada su posve nužni) radi održavanja otvorenog dijaloga sa svim dionicima, uz posebnu usmjerenost na osviještenost javnosti i transparentnost. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Posebne napomene

| 5.1. | Odbor potiče Komisiju da preciznije definira prijedlog u pogledu toga da bi države članice trebale osigurati mogućnosti za sudjelovanje javnosti u izradi, provedbi i ažuriranju nacionalnih planova provedbe. EGSO osobito smatra da bi načini sudjelovanja trebali biti jasni i jednaki za sve države članice. Odbor je uvjerenja da bi organizacije civilnog društva u većoj mjeri nego pojedinci mogle imati važnu ulogu. Štoviše, nije jasno hoće li te inicijative, i kako, primati financijsku potporu od Komisije i na koji će se način o toj važnoj prilici priopćavati. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Postojane organske onečišćujuće tvari globalna su prijetnja. Glavni trenutačni izazov na svjetskoj razini jest usklađivanje nacionalnih strategija i zakonodavstva za potrebe praćenja i kontrole postojanih organskih onečišćujućih tvari. Iz tog razloga EGSO podupire prijedlog Komisije o proaktivnijoj ulozi EU-a u odnosu na treće zemlje s ciljem rješavanja problema emisija postojanih organskih onečišćujućih tvari. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Međutim, Odbor smatra da su „razmjena informacija” (8) s trećim zemljama koje nisu potpisnice Stockholmske konvencije ili „pravovremena tehnička pomoć na zahtjev i u okviru raspoloživih resursa” (9) radi provedbe Konvencije još uvijek odviše nejasni pojmovi za iskorjenjivanje postojanih organskih onečišćujućih tvari. EGSO osobito smatra da bi EU trebao promicati održivost i poštovanje odredbi o postojanim organskim onečišćujućim tvarima u bilateralnim i multilateralnim trgovinskim sporazumima (10). Pritom bi čak i međunarodna tijela koja pružaju pomoć, kao što je Odbor za provedbu i usklađenost uspostavljen Minamatskom konvencijom, mogla biti važna referentna točka (11). EGSO čvrsto vjeruje da EU može biti predvodnik u području održivih inovacija. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Odbor podupire prijedlog o organiziranju široke kampanje za podizanje razine svijesti o postojanim organskim onečišćujućim tvarima na razini EU-a. Europa bi istodobno trebala biti aktivnija u promicanju obrazovanja o održivosti i širenju informacija o najboljim praksama u području održivosti (12). Točnije, EGSO preporučuje stvaranje otvorene banke podataka o postojanim organskim onečišćujućim tvarima kako bi se osigurao koristan instrument za poduzeća i potrošače. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Odbor smatra da bi tečajevi osposobljavanja o postojanim organskim onečišćujućim tvarima trebali biti obvezni i dostupni za sve radnike u Europi čiji je posao izravno ili neizravno povezan s tim elementima. EGSO ističe da su ti aspekti već dio tekućeg zakonodavstva, ali da je zbog nesigurne i slabe provedbe potrebno pronaći nove alate za djelotvorniju provedbu. EGSO osobito preporučuje da je informacije, obrazovanje i inicijative za osposobljavanje potrebno uskladiti i smatrati dijelom iste strategije prema pristupu koji se temelji na cjeloživotnom učenju. |
| --- | --- |

5.5.

Bruxelles, 12. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  http://chm.pops.int/

1

(2)  Prethodnih je godina u početni popis uvršteno još 16 elemenata. http://chm.pops.int/TheConvention/ThePOPs/TheNewPOPs/tabid/2511/Default.aspx

2

(3)  Od 1. lipnja 2015.

3

(4)  Uredba (EZ) br. 1907/2006.

4

(5)  Registracija, evaluacija, autorizacija i ograničavanje kemikalija (REACH).

5

(6)  Deklaracija iz Rija, 1992. 15. načelo: „Radi zaštite okoliša države naširoko primjenjuju predostrožni pristup prema svojim mogućnostima. U slučaju opasnosti od ozbiljne ili nepopravljive štete, nedostatak potpune znanstvene sigurnosti neće se upotrebljavati kao razlog za odgodu troškovno učinkovitih mjera za sprječavanje uništavanja okoliša.”

6

Radi zaštite okoliša države naširoko primjenjuju predostrožni pristup prema svojim mogućnostima. U slučaju opasnosti od ozbiljne ili nepopravljive štete, nedostatak potpune znanstvene sigurnosti neće se upotrebljavati kao razlog za odgodu troškovno učinkovitih mjera za sprječavanje uništavanja okoliša.”

(7)  Mišljenje EGSO-a Persistent Organic Pollutants („Postojane organske onečišćujuće tvari”) (SL C 32, 5.2.2004., str. 45.).

7

Persistent Organic Pollutants

(8)  COM(2018) 144 final, točka 18.

8

(9)  COM(2018) 144 final, točka 21.

9

(10)  Mišljenje EGSO-a „Prijelaz u održiviju europsku budućnost” (SL C 81, 2.3.2018., str. 44.).

10

(11)  Minamatska konvencija o živi globalni je ugovor o zaštiti ljudskog zdravlja i okoliša od štetnih učinaka žive. Dogovor o njoj postignut je u Ženevi (Švicarska) 19. siječnja 2013., usvojena je 10. listopada 2013. na diplomatskoj konferenciji održanoj u Kumamotu (Japan), a stupila je na snagu 16. kolovoza 2017. U njoj se odražava inovativan i sveobuhvatan pristup kojim je obuhvaćen cijeli životni ciklus žive, od rudarenja do gospodarenja otpadom. http://www.mercuryction.org/. Članak 15.

11

(12)  Mišljenje EGSO-a Rio+20: towards the green economy and better governance („Rio+20: prelazak na zeleno gospodarstvo i bolje upravljanje”) (SL C 376, 22.12.2011., str 102.), vidjeti točku 4.13.

12

Rio+20: towards the green economy and better governance

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/97 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/97

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o okviru za praćenje kružnog gospodarstva

(COM(2018) 29 final)

(2018/C 367/19)

| Izvjestitelj: | Cillian LOHAN |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA |

Izvjestitelj:

Cillian LOHAN

Suizvjestiteljica:

Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 12.2.2018. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Plenarne skupštine: | 19.9.2017. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 26.6.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 11.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 172/0/1 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 12.2.2018.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Plenarne skupštine:

19.9.2017.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

26.6.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

11.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

172/0/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja Komunikaciju o praćenju provedbe kružnog gospodarstva kao važan daljnji korak u vezi s Akcijskim planom za kružno gospodarstvo kako je bilo i predloženo u mišljenju NAT/676. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ova Komunikacija predstavlja dobru polaznu točku, međutim u njoj nedostaje niz važnih i ključnih pokazatelja:






  — | ekološki dizajn, |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

ekološki dizajn,

| — | razvoj (novih) poslovnih modela, |
| --- | --- |

—

razvoj (novih) poslovnih modela,

| — | ekonomija suradnje, |
| --- | --- |

—

ekonomija suradnje,

| — | socijalni pokazatelji, |
| --- | --- |

—

socijalni pokazatelji,

| — | podaci o emisijama. |
| --- | --- |

—

podaci o emisijama.

| 1.3. | EGSO primjećuje da on, iako je savjetodavno tijelo institucija EU-a, nije bio uključen u postupak savjetovanja za razvoj tih pokazatelja. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kružno gospodarstvo povezano je s niskougljičnim gospodarstvom i ciljevima održivog razvoja, i kao posljedica toga pokazatelji praćenja trebali bi to odražavati. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Praćenje ne bi trebalo biti previše usredotočeno na otpad. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Definicija „sektora kružnog gospodarstva” ograničena je i trebalo bi je dodatno razraditi s obzirom na to da utječe na nekoliko pokazatelja. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Nedostatak podataka u određenom području ne bi trebao biti razlog za isključenje. Nedostatke u podacima trebalo bi izričito navesti te utvrditi strategije kojima bi se osiguralo da se ti nedostaci uklone. Ako se i dalje nastavimo ograničavati na tradicionalne stare podatke, nećemo moći točno mjeriti prelazak na novi gospodarski model. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Postoje nedosljednosti u politikama i propisima koje dovode do prepreka za prelazak poslovnog sektora na model kružnog gospodarstva. Te se nedosljednosti trebaju utvrditi kao dio okvira za praćenje. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Korištenje javnih sredstava trebalo bi se pratiti s vlastitim pokazateljem. Ulaganja usmjerena izričito na inicijative u području kružnog gospodarstva trebala bi uključivati podatke koji bi se mogli koristiti za razvoj tog pokazatelja. Također je važno pratiti i „potrošeni novac” kao i „uloženi novac”. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Europska platforma dionika kružnog gospodarstva trebala bi se upotrebljavati kao sredstvo za osiguranje suradnje s aktivnim dionicima u tom području. Kako bi se to postiglo, trebalo bi izraditi i provesti komunikacijsku strategiju s konkretnim ciljevima. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Trebalo bi izmjeriti podizanje svijesti i obrazovanje na razini potrošača i korisnika kako bi se osiguralo bolje razumijevanje uloge potrošača u kružnom gospodarstvu i u toku materijala. Trebalo bi poticati i izmjeriti infrastrukturne podrške koje potrošačima omogućuju da poboljšaju svoje djelovanje u pogledu učinkovitosti resursa kao i aktivnosti kojima se podupire i prijelaz s „potrošača” na „korisnika”. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Opće napomene

| 2.1. | EGSO pozdravlja Komunikaciju Komisije. Praćenje napretka u ostvarivanju ciljeva Akcijskog plana za kružno gospodarstvo ključan je dio cjelokupnog procesa. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Savjetovanje o razvoju okvira za praćenje bilo je usmjereno na dionike. U to je trebao biti uključen i EGSO s obzirom na to da je njegova ulogu kao savjetodavnog tijela ugrađena u Ugovore i da su među njegove članove uključene brojne relevantne skupine dionika. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Od ključne je važnosti da se parametri učinkovitog sustava praćenja temelje na pouzdanim podacima koji su usporedivi među različitim državama članicama. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Praćenje napretka u ostvarivanju kružnog gospodarstva očito je zahtjevan zadatak. Od ključne važnosti je da se izmjere svi elementi prelaska na kružno gospodarstvo te da se osigura jasno utvrđivanje nedostatka u podacima. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Potrebno je dodijeliti sredstva kako bi se osiguralo da su nedostaci u podacima uklonjeni hitnom .uspostavom kriterija i prikupljanjem podataka radi utvrđivanja polaznih vrijednosti. Preporuča se kontinuirano istraživanje i praćenje kriterija, mjerenja i pokazatelja. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Definicija „sektora kružnog gospodarstva” prilično je ograničena te bi je se moglo dodatno razraditi. Ta definicija ima posljedično ograničavajući učinak na parametre korištene za ocjenu gospodarske aktivnosti, stvaranja radnih mjesta, inovacija i drugih pokazatelja.
  Slika 1. – Tokovi materijala u gospodarstvu (EU-28, 2014.



  Slika 1: Dostupno na http://ec.europa.eu/eurostat/web/circular-economy/material-flow-diagram |
| --- | --- |

2.6.

Slika 1. – Tokovi materijala u gospodarstvu (EU-28, 2014.

Image

Slika 1: Dostupno na http://ec.europa.eu/eurostat/web/circular-economy/material-flow-diagram

| 2.7. | Opća slika tokova materijala pokazuje da se godišnje u EU-u 8 milijardi tona materijala prerađuje u energiju ili proizvode. Od toga se 0,6 milijardi tona materijala nakon toga izvozi, dok velika većina ostaje pod kontrolom subjekata unutar EU-a. Međutim, ova analiza je selektivna u smislu materijala koji su uključeni, naime isključeni su važni tokovi poput hrane i tekstila. U obzir je potrebno uzeti učinak proizvodnje u odnosu na učinak potrošnje, te razmotriti načine na koje i što proizvodimo, uvozimo i izvozimo. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komunikacija bi trebala uzeti u obzir činjenicu da autori istraživanja upućuju na to da su statistike o recikliranju optimistične i da vjerojatno predstavljaju uljepšanu sliku stvarne situacije na terenu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Od ključne je važnosti povezati kružno gospodarstvo s niskougljičnim gospodarstvom. Okvir za praćenje trebao bi uključivati ovu poveznicu radi jačanja djelovanja i sprečavanja udvostručavanja napora, čime bi se poboljšala učinkovitosti prelaska. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Komunikacija je vrlo usredotočena na otpad. To se djelomično može objasniti činjenicom da su podaci o otpadu iscrpni, dosljedni i usporedivi. Međutim, sve buduće potrebe za praćenjem trebaju se odmaknuti od otpada i recikliranja i usredotočiti se na oblikovanje, proizvodnju i potrošnju. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Podizanje svijesti i obrazovanje na razini potrošača i korisnika trebalo bi mjeriti kako bi se osiguralo bolje razumijevanje uloge potrošača u kružnom gospodarstvu i u toku materijala. Trebalo bi uvesti praktična rješenja temeljena na činjenicama – sudjelovanje civilnog društva igra značajnu ulogu, a kultura kružnog gospodarstva, koja se temelji na preispitivanju vrijednosti i promjeni postojećih obrazaca potrošnje od velike je važnosti. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Postoji potreba za stvaranjem rječnika definicija koje se odnose na kružno gospodarstvo i koje je EU odobrio. Aktualno je praćenje sektora kružnog gospodarstva preograničeno da bi moglo učinkovito obuhvatiti vrstu sustavnih promjena koje su predviđene u Akcijskom planu za kružno gospodarstvo i koje društvo želi. Također je potrebno iznova definirati što podrazumijevamo pod otpadom. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Deset pokazatelja

| 3.1. | Deset pokazatelja navedeno je u okviru četiriju naslova: proizvodnja i potrošnja, gospodarenje otpadom, sekundarne sirovine, konkurentnost i inovacije. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ne postoje pokazatelji za ispitivanje emisija u zrak, uključujući emisiju stakleničkih plinova, koji su povezani s postojećem linearnim modelom. To je ključno za povezivanje kružnog gospodarstva s niskougljičnim gospodarstvom, klimatskim i energetskim ciljevima EU-a i Pariškim sporazumom. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Deset pokazatelja u velikoj je mjeri usmjereno na otpad. Trebala bi postojati šira analiza koja bi obuhvatila cijeli vrijednosni lanac proizvoda i materijala, uključujući ekološki dizajn, nove poslovne modele, promjene poslovnih sustava i industrijske simbioze, kao i nove vrste modela potrošnje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Općenito, pokazatelji bi trebali, s jedne strane, mjeriti rezultate i koristi kružnog gospodarstva i, s druge strane, ispitati kružnost resursa. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Iako se u kružnom gospodarstvu prednost daje kraćim, manjim petljama, naglasak na samodostatnosti, odvojeno od ostalih pokazatelja, nije pokazatelj kružnosti. Stopa oporabe sirovina i uporaba sekundarnih sirovina mogu povećati samodostatnost. Naglasak na samodostatnosti kao pokazatelj stvara rizik da ona postane cilj, što nije namjera. To može nenamjerno dovesti do pomicanja naglaska s najučinkovitijeg načina korištenja sirovina i proizvoda. Potrebno je sustavno razmišljanje. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Razumljivo je da je prilikom odabira deset pokazatelja u obzir uzeta dostupnost podataka. Međutim, nedostaci u podacima trebali bi se jasno utvrditi. Trebalo bi, kao dio okvira za praćenje, hitno izraditi plan za uklanjanje tih nedostataka. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Aktualni plan za poboljšanje osnove znanja još uvijek je u velikoj mjeri usmjeren na otpad, međutim trebalo bi ga proširiti i na druge aspekte kružnog gospodarstva. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Europsku platformu dionika kružnog gospodarstva, koja predstavlja zajedničku inicijativu Europske komisije i EGSO-a, trebalo bi iskoristiti kao resurs za utvrđivanje nedostataka u podacima, tumačenje trendova među dionicima te pomoć pri utvrđivanju prepreka prelasku. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Prvi zaključci

4.1.   Proizvodnja i potrošnja:

| 4.1.1. | Pokazatelji proizvodnje i potrošnje previše su usredotočeni na otpad. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Zbog nedostatka relevantnih podataka mjeri se samodostatnost u opskrbi sirovinama. Samodostatnost sama po sebi nije pokazatelj kružnog gospodarstva (vidjeti 3.4). Potrebno je razjasniti podjelu između primarnih, sekundarnih i tercijarnih sirovina. Također bi bilo korisno pratiti razvoj događaja na raščlanjeniji način, primjerice mjerenjem uporabe obnovljivih i neobnovljivih izvora energije, oporabe kritičnih resursa, npr. rijetkih metala, kao i utjecaja proizvodnje, uvoza i izvoza (vidjeti 2.8). |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Zelena javna nabava dobar je pokazatelj uporabe javnog novca i može biti pokretač kružnosti. Provedbu planova zelene javne nabave u državama članicama mogla bi olakšati jasna komunikacija i dodjela sredstava za osposobljavanje u vezi s poveznicama između zelene javne nabave i kružnosti, ciljevima održivog razvoja i ciljevima Pariškog sporazuma za niskougljično gospodarstvo. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Pri ocjenjivanju regionalnih i nacionalnih planova za zelenu javnu nabavu trebalo bi nadgledati obrazovne programe za naručitelje i razmjenjivati informacije. Potrebno je riješiti problem nedostatka razumijevanja očitih proturječnosti između kružne i zelene javne nabave i pravila jedinstvenog tržišta. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Od ključnog su značaja alati za mjerenje rasipanja hrane pomoću kojih se može analizirati složeno pitanje gdje uzduž lanca opskrbe hranom dolazi do rasipanja hrane. Nije dovoljno samo utvrditi da postoji rasipanje hrane na razini potrošača, već je potrebna sustavna promjena kako bi se riješio ovaj veliki problem. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Međutim, rasipanje hrane samo je jedan aspekt u okviru uvođenja kružnosti u poljoprivredno-prehrambeni sektor. Za utvrđivanje kružnih poljoprivrednih praksi potrebne su jasne definicije. Njih je potrebno hitno razviti uz savjetovanje s dionicima (vidjeti 2.13). Rasipanje hrane trebalo bi pratiti u okviru jednog sustava te uzeti u obzir međuovisnosti koje postoje između proizvodnje hrane, rasipanja hrane i drugih sektora kao što su energija, mobilnost i upravljanje vodama. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | U dokument nisu uključeni ključni aspekti prelaska na kružno gospodarstvo koji bi trebali biti dio proizvodnje i potrošnje u okviru za praćenje. Oni obuhvaćaju ekološki dizajn, nove modele vlasništva, dobrovoljne sporazume, informacije za potrošače, ponašanje potrošača, prateću infrastrukturu, pregled subvencija koje možda podupiru aktivnosti koje su u suprotnosti s kružnim gospodarstvom te poveznice na niskougljično gospodarstvo i ciljeve održivog razvoja. |
| --- | --- |

4.1.7.

4.2   Gospodarenje otpadom

| 4.2.1. | Redefiniranje gospodarenja otpadom, redefiniranje otpada, promicanje istraživanja i inovacija u području recikliranja, novi poslovni modeli, novi vrijednosni lanci vrijednosti i nadilaženje recikliranja od ključne su važnosti za kružno gospodarstvo. To bi trebalo uključivati prelazak s gospodarenja otpadom na upravljanje resursima. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Najvažnije pitanje koje je potrebno postaviti kada je riječ o praćenju komunalnog otpada i postotka recikliranja jest u kojem trenutku u lancu se odvija mjerenje – prije ili nakon razvrstavanja otpada. Na to se upućuje u radnom dokumentu službi Komisije, no nije izričito navedeno u Komunikaciji. EGSO oduvijek zauzima stajalište da se najtočnije mjerenje može izvršiti nakon razvrstavanja. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Praćenje komunalnog otpada trebalo bi uključivati i otpadne vode. Ljudski otpad postaje održiv izvor energije kada ga se obrađuje u anaerobnim digestorima. To također može doprinijeti smanjenju emisija iz drugih izvora energije. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3   Sekundarne sirovine

| 4.3.1. | Dinamično i funkcionalno tržište sekundarnih sirovina ima ključnu ulogu u kružnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | U okviru kružnog gospodarstva koncepti tokova materijala moraju nadilaziti recikliranje i uključivati praćenje tokova materijala u području popravka i ponovne uporabe, uključujući aktivnosti ponovne proizvodnje. Definicije su ponovno od iznimnog značaja s obzirom na to da bi otpad iz jednog sektora mogao biti potencijalni resurs za drugi sektor. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Potrebno je prepoznati razliku između kraja životnog vijeka proizvoda (što se odnosi na kraj funkcioniranja proizvoda) i kraja vijeka trajanja sastavnih dijelova i materijala korištenih u izradi proizvoda. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Tok materijala unutar kružnog gospodarstva trebao bi također pratiti promjene vlasništva u poslovnom modelu koji se temelji na uslugama. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Taj dio bavi se gospodarenjem otpadom koji se trenutno proizvodi i u njemu se naglašavaju mogućnosti stvaranja sekundarnih sirovina od tog otpada. Ta je inicijativa dobrodošla, međutim ona je ograničena jer u ocjenu nisu uključene opsežne vrste tokova materijala, uključujući hranu i tekstile. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Nužno je pratiti nastanak društvene aktive kako bi se osiguralo da se sirovine koje se koriste u tom području mogu oporabiti na kraju svoje funkcionalnosti ili poželjnosti tog proizvoda. Time bi se više nego udvostručio potencijal upravljanja tokovima materijala. Digitalizacija može doprinijeti praćenju. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | U Komunikaciji bi se mogle poboljšati transparentnost i jasnoća u pogledu materijala koji su uključeni u društvenu aktivu te način na koji se oni mogu mjeriti i pratiti. |
| --- | --- |

4.3.7.

4.4   Konkurentnost i inovacije

| 4.4.1. | Inovacije, ulaganja i trgovina glavni su postupci putem kojih poduzeća doprinose napretku prema kružnom gospodarstvu. Budući da je kružno gospodarstvo važno za sve poslovne sektore i, najvažnije, zahtijeva suradnju među sektorima, potreban je širi pristup sektorima kružnog gospodarstva. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Trebalo bi pratiti određena zbivanja u ekološkom dizajnom, kao i razvoj novih poslovnih modela koji se temelje na uslugama i mogućnosti fleksibilnog vlasništva. Primjerice, trebalo bi pratiti razvoj i usvajanje normi vezanih za ekološki dizajn i relevantnih za kružno gospodarstvo. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Postoje poduzeća koja se okreću preradi i ona zauzimaju znatan dio tržišta. Ona također trebaju biti uključena u okvir za praćenje. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Korištenje javnih sredstava trebalo bi također pratiti pomoću vlastitih pokazatelja. Ulaganja koja su bila izričito namijenjena za inicijative u području kružnog gospodarstva trebala bi uključivati podatke koji bi se mogli koristiti za razvoj tog pokazatelja, tako da se ne mjere samo uložena sredstva, već i ostvareni učinak. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Privatna ulaganja također igraju ključnu ulogu u prelasku na niskougljično kružno gospodarstvo. Sektori ulaganja, osiguranja i bankarstva već su izradili alate i evaluacijske modele. Ta privatna ulaganja i javne financije trebalo bi izmjeriti u okviru sustava za praćenje. |
| --- | --- |

4.4.5.

Bruxelles, 11. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/103 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/103

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi višegodišnjeg plana za ribarstvo koje iskorištava pridnene stokove u zapadnom Sredozemnome moru

(COM(2018) 115 final – 2018/0050 (COD))

(2018/C 367/20)

| Izvjestitelj: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Zahtjev za mišljenje: | Europski parlament, 15.3.2018.
  Vijeće, 20.3.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 43. stavak 2., članak 114. stavak 1. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Plenarne skupštine: | 13.2.2018. (u očekivanju zahtjeva za mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 26.6.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 11.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 165/0/2 |

Zahtjev za mišljenje:

Europski parlament, 15.3.2018.

Vijeće, 20.3.2018.

Pravni temelj:

članak 43. stavak 2., članak 114. stavak 1. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Plenarne skupštine:

13.2.2018. (u očekivanju zahtjeva za mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

26.6.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

11.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

165/0/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO se slaže s Komisijom u pogledu potrebe usvajanja višegodišnjeg plana za ribarstvo koje iskorištava pridnene stokove u zapadnom Sredozemnom moru kojim se predviđaju mjere koje će omogućiti promjenu stanja u vezi s prekomjernim iskorištavanjem većine stokova pridnenih vrsta za koje su dostupni podaci. U tom kontekstu Odbor smatra da uporaba režima upravljanja ribolovnim naporom koji se temelji na dopuštenom broju ribolovnih dana i jedinicama upravljanja (GSA) za koćarice predstavlja primjerenu mjeru te povoljno ocjenjuje mogućnost uspostave sustava ukupnih dopuštenih ulova (TAC-ova) u slučaju da se upravljanje naporom pokaže neuspješnim. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Odbor smatra da cilj plana mora biti postizanje održivog ribarstva s okolišnog, socijalnog i gospodarskog stajališta. Stoga usvojene mjere moraju biti proporcionalne kako bi socioekonomski učinak bio prihvatljiv i održiv za ribare na Sredozemlju. U tom pogledu, s obzirom na predviđeni datum donošenja i stupanja na snagu predmetnog prijedloga (ne prije sredine 2019.), bit će teško ostvariti najviši održivi prinos (MSY) za sve stokove tijekom 2020. Međutim, Odbor podržava međunarodni angažman EU-a u pogledu postizanja MSY-ja do 2020., što je od središnje važnosti u okviru predmetnog višegodišnjeg plana, osobito za vrste koje se najviše pretjerano iskorištavaju i kojima prijeti opasnost od biološke izlovljenosti. Stoga bi bilo primjerenije da se MSY za sve stokove postigne unutar realnijih i razumnijih rokova. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Iako priznaje regionalne posebnosti ribolova na Sredozemlju, EGSO smatra da je zbog „osobitih” obilježja Sredozemnog mora potrebno provesti reformu ribarstva te preporučuje suzakonodavcima da podrže odgovarajući sustav upravljanja kojim se osigurava jednakost među europskim pomorskim regijama i omogućuje mediteranskoj regiji da u potpunosti ostvari ciljeve zajedničke ribarstvene politike. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Odbor uvažava znatno smanjenje broja ribarskih plovila posljednjih godina, ali izražava žaljenje zbog toga što ti napori u sektoru ribarstva nisu omogućili smanjenje stvarne ribolovne smrtnosti za ključne stokove, posebice zbog strukturne prekomjernosti kapaciteta određenih segmenata flote, osobito koćarica, i zbog veće učinkovitosti ribolova zahvaljujući modernizaciji motora te ribolovnih alata i tehnologija. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO poziva Komisiju da uzme u obzir i druge čimbenike i ljudske aktivnosti koji utječu na stanje ribljih stokova i ekosustava u Sredozemnom moru, u skladu s navedenim u točki 3.5 ovog Mišljenja, te predlaže da se usvoje odgovarajuće mjere kako bi se smanjio njihov učinak na riblje stokove. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | S obzirom na to da je Sredozemno more poluzatvoreno more s dvadeset dvije obalne zemlje, od kojih većina nisu europske zemlje, Odbor preporučuje Komisiji da uloži najveće moguće napore kako bi s ostalim zemljama koordinirala upravljanje zajedničkim vrstama, posebno u području pod nadležnošću Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (GFCM). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO u kontekstu značajnog prekomjernog izlova u regiji uviđa potrebu za usvajanjem posebnih mjera prostorno-vremenskog ograničenja za povlačne mreže (koće) – glavni alat koji se upotrebljava u ribarstvu na područjima obuhvaćenima planom – kako bi se po potrebi u skladu sa znanstvenim izvještajima znatno smanjio njihov učinak na neželjeni ulov pridnenih vrsta, osobito juvenilnih jedinki, kao i na osnovna riblja staništa (područja za mriještenje i uzgajališta). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO preporučuje suzakonodavcima da ukinu zabranu uporabe povlačnih mreža (koća) unutar izobate od 100 m između 1. svibnja i 31. srpnja svake godine zbog razloga navedenih u točki 4.3 ovog Mišljenja. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Odbor preporučuje Komisiji da predloži uključivanje izvanrednih mjera praćenja kojima bi se ribarima nadoknadili gubici koje će izazvati smanjenje ribolovnog napora i smrtnosti. U tom bi kontekstu trebalo proširiti potpore za mjere privremenog prestanka i ponovno razmotriti potpore za mjere trajnog prestanka. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Naposljetku, Odbor preporučuje Komisiji da uzme u obzir sve primjedbe iznesene u općim i posebnim napomenama ovog Mišljenja. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Sažetak prijedloga Komisije

| 2.1. | Europska komisija iznijela je Prijedlog uredbe o uspostavi višegodišnjeg plana za ribarstvo koje iskorištava pridnene stokove u zapadnom Sredozemnome moru. Prijedlog uredbe odnosi se na ribolov svijetlocrvenih kozica, dubinskih kozica, velikih crvenih kozica, oslića, škampa i trlja blatarica koje love, pretežito koćaricama, flote iz Italije, Francuske i Španjolske. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Opći su ciljevi predmetnog prijedloga ostvarivanje najvišeg održivog prinosa za navedene stokove, primjena predostrožnog pristupa i pristupa utemeljenog na ekosustavu te olakšavanje obveze iskrcavanja, u cilju osiguravanja dugoročne okolišne održivosti ribolovnih aktivnosti i upravljanja ribolovnim aktivnostima na način koji donosi gospodarske i društvene koristi te koristi u pogledu zaposlenosti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Europska komisija predmetni prijedlog iznosi zato što smatra da Uredba Vijeća (EZ) br. 1967/2006 (1) i nacionalni planovi upravljanja nisu dovoljno djelotvorni s obzirom na to da se, prema europskoj i međunarodnoj znanstvenoj zajednici, u predmetnoj podregiji prekomjerno iskorištava više od 80 % procijenjenih stokova, uz razine ribolova koje su znatno iznad raspona ribolovne smrtnosti koji bi omogućili postizanje cilja u pogledu najvišeg održivog prinosa. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prijedlogom se predviđa niz mjera među kojima se ističu: utvrditi ciljeve u pogledu vrijednosti ribolovne smrtnosti (FMSY), referentne točke za očuvanje, hitne mjere i najveći dopušteni broj ribolovnih dana, uz znatno smanjenje napora tijekom prve godine. U slučaju da se te mjere pokažu nedjelotvornima, predlaže se usvajanje ukupnih dopuštenih ulova (TAC-ova) te, putem delegiranih akata, širokog spektra tehničkih mjera očuvanja. Osim toga, predlaže se prostorno-vremenska zabrana, na cijelom geografskom području obuhvaćenom predmetnim prijedlogom, kojom bi se zabranila upotreba povlačnih mreža (koća) unutar izobate od 100 m od 1. svibnja do 31. srpnja svake godine. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO, uzimajući na znanje znanstvene studije objavljene o toj temi, uviđa razmjere problema izazvanog prekomjernim izlovom i pratećom velikom ekološkom krizom te se slaže s nužnošću usvajanja dodatnih mjera upravljanja koje bi omogućile smanjenje ribolovnog napora i smrtnosti u cilju oporavka glavnih pridnenih ribljih stokova koji se pretjerano iskorištavaju u zapadnom Sredozemnom moru. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Međutim, Odbor smatra da je to potrebno učiniti na razmjeran način, bez ugrožavanja održivosti ribara na Sredozemlju, koji su posljednjih godina već osjetili negativne posljedice znatnog smanjenja broja ribarskih plovila, a time i radnih mjesta. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO ujedno smatra da će, s obzirom na trenutačno stanje stokova te imajući u vidu predviđeni datum donošenja i stupanja na snagu predmetnog prijedloga (ne prije sredine 2019.), biti teško ostvariti najviši održivi prinos (MSY) za sve stokove tijekom 2020. U tu svrhu Odbor želi da se posebna pozornost prida vrstama koje se najviše pretjerano iskorištavaju i kojima prijeti opasnost od biološke izlovljenosti (npr. oslić, trlja blatarica) kako ti ciljevi ne bi ostali neispunjeni. Stoga bi bilo primjerenije da se MSY za sve stokove postigne unutar realnijih i razumnijih rokova. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO ujedno smatra da je Europska komisija pri analizi stanja stokova i predlaganju mjera za njihovo poboljšanje opet čini se zanemarila ostale čimbenike i ljudske aktivnosti koji na njih utječu: klimatske promjene, zakiseljavanje, onečišćenje, aktivnosti povezane s naftom i plinom, pomorski promet, morski otpad, loše upravljanje priobalnim aktivnostima itd. EGSO stoga smatra da odgovornost za stanje ribljih stokova ne smije snositi isključivo sektor ribarstva i da bi trebalo zaista primijeniti pristup utemeljen na ekosustavu, uz uzimanje u obzir svih navedenih čimbenika i aktivnosti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | S druge strane, EGSO podržava uvažavanje povlačnih alata u Sredozemnom moru sa socioekonomskog stajališta. Oko 75 % ulova pridnenih vrsta lovi se povlačnim mrežama (koćama). Stoga je potrebno uložiti napore kako bi se ta vrsta ribolova na odgovarajući način regulirala (prostorno-vremenske mjere) i kako bi se poboljšala njezina selektivnost. Povlačne mreže (koće) jedini su ribolovni alat koji omogućuje lovljenje u Sredozemnom moru velikih količina vrsta kao što su dubinska kozica i svijetlocrvena kozica, škamp, vabić, ugotica pučinka, tabinja bjelica, mačka bljedica, lignjun, lignja i lignjica. Međutim, za određene vrste postoje selektivniji alati koji imaju manji učinak, uz upotrebu npr. klopki, vrša ili košara, jednostrukih mreža stajaćica ili trostrukih mreža stajaćica. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO uviđa važnost djelotvorne zaštite ribolovnih funkcionalnih područja i osjetljivih staništa u dubokim zonama, osobito kada znanstveni savjeti ukazuju na koncentracije juvenilnih jedinki ili područja mriješćenja pridnenih vrsta kao što su oslić, škamp i kozice. U tim područjima značajnima za oporavak stokova treba se uvesti konačna ili privremena zabrana ribolova, u skladu s člankom 8. Uredbe o ZRP-u o uspostavi područja za oporavak ribljih stokova. Odbor podupire uključivanje više područja u predmetni plan, kao što su delta rijeke Ebro, Lionski zaljev ili pličine Carlofortea. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Odbor smatra da Europska komisija još jednom predlaže pretjeranu uporabu delegiranih akata. Mnoge predložene mjere pripadaju području suodlučivanja (članci 13., 16. i 18.). |
| --- | --- |

3.7.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | Odbor prima na znanje mišljenje STECF-a (17-02) o relativnoj neučinkovitosti upravljanja ribolovnim naporom u pogledu učinkovitog smanjenja ribolovne smrtnosti, u kojem se napominje da su potrebna drastična smanjenja kako bi se stokovi oporavili do razine održivosti. EGSO također želi potaknuti prijelaz na pristup upravljanju utemeljen na ograničavanju ulova (TAC) u skladu sa znanstvenim savjetima budući da on jedini omogućuje stvarnu kontrolu ribolovne smrtnosti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO smatra da bi se u uvodnoj izjavi (5), koja se odnosi na ciljeve zajedničke ribarstvene politike (ZRP), trebalo, uz okolišnu, spomenuti i socijalnu i gospodarsku održivost. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | U pogledu uvodne izjave (26), povezane s člankom 8., Odbor predlaže da se upućivanje na donošenje mjera upravljanja na temelju ukupnog dopuštenog ulova zadrži kao dugoročna težnja u upravljanju mješovitim ribarstvom u Sredozemnom moru. Poželjno je da STECF izvijesti o glavnim stokovima koji se mogu obuhvatiti znanstvenim savjetima o zaštitnim TAC-ovima u pogledu MSY-ja. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | U uvodnoj izjavi (28) i članku 11. stavku 1. predlaže se zabrana upotrebe povlačnih mreža (koća) unutar izobate od 100 m od 1. svibnja do 31. srpnja svake godine. EGSO smatra da je ta mjera neproporcionalna i neopravdana. U europskim i nacionalnim zakonodavnim propisima već postoje dovoljna jamstva kako bi se izbjegla upotreba povlačnih mreža (koća) na osjetljivom morskom dnu. Osim toga, postoje područja u Sredozemnom moru čiji je epikontinentalni pojas više ravan i plitak pa bi predložena zabrana onemogućila ribolov mnogim koćaricama. Umjesto toga, Odbor se zalaže za uspostavu posebnih područja zabrane, opravdanih sa znanstvenog stajališta, poput područja koje sektor ribarstva već predlaže u raznim državama članicama EU-a. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | U vezi s uvodnom izjavom (37), povezanom s člankom 19., koji se odnose na Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) i u kojima se predlaže upotreba mjera privremenog prestanka, EGSO poziva Europsku komisiju da uključi i mjere trajnog prestanka te da se omogući njihovo financiranje iz važećeg EFPR-a kao i EFPR-a koji će stupiti na snagu 2021. s obzirom na to da će se zahtijevati smanjenje ribolovnog napora i kapaciteta, što će iziskivati kompenzacijske mjere za brodovlasnike i radnike. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kao što se navodi u točki 3.3, EGSO smatra da je, realno gledajući, teško postići raspone FMSY-ja za predmetne stokove najkasnije do 2020., kao što se predlaže u članku 4. stavku 1., bez neprihvatljivog socioekonomskog učinka na flotu. Višegodišnji planovi predstavljeni su s velikim zakašnjenjem u odnosu na stupanje na snagu Uredbe (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici, i to zbog razloga koji su izvan kontrole sektora ribarstva, stoga Odbor smatra da se sad ne može očekivati postizanje ciljeva koje je nemoguće ostvariti. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | U pogledu članka 7. stavka 1. Odbor smatra da uporaba režima upravljanja ribolovnim naporom koji se temelji na dopuštenom broju ribolovnih dana za koćarice predstavlja primjerenu mjeru. S druge strane, Odbor ne podupire razlikovanje po kategorijama duljina, kako se predviđa u Prilogu I., ni po skupinama napora u odnosu na vrste ulova, odnosno svijetlocrvena kozica i velika crvena kozica u dubokim vodama ili trlja blatarica, oslić, dubinska kozica i škamp u epikontinentalnom pojasu i gornjim područjima kontinentalne strmine. EGSO smatra da bi bilo primjerenije upravljanje za sve koćarice organizirati na temelju jedinica upravljanja (GSA), bez razlikovanja po duljini ni dubini, budući da je riječ o umjetnom razlikovanju jer, u praksi, takva razlika ne postoji zato što koćarice tijekom jednog izlaska u ribolov mogu uloviti vrste koje se nalaze u epikontinentalnom pojasu kao i u dubokim vodama. Osim toga, važno je da se upravljanje provodi za svaku jedinicu upravljanja zasebno, uz posebne mjere za oporavak vrsta svake jedinice, ne uzimajući u obzir stanje vrsta u drugim, različitim jedinicama upravljanja. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | U vezi s osnovnom vrijednošću iz članka 7. stavka 4. Odbor smatra da bi, kako se ne bi prešla točka s koje više nema povratka u pogledu profitabilnosti poduzeća, trebalo predvidjeti minimalni broj dana koji se ne bi smio dodatno snižavati. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Odbor se slaže da se općenito dopusti samo dvanaest sati ribolova po ribolovnom danu, pet ribolovnih dana tjedno ili istovjetno razdoblje, u skladu s člankom 9. stavkom 3. Međutim, EGSO preporučuje da se dopuste određene iznimke u slučaju udaljenih ribolovnih područja ili otvorenog mora na Sredozemlju, uz odgovarajuće obrazloženje i posebno odobrenje, kako bi se omogućilo povećanje broja sati plovidbe (ali ne i broja ribolovnih sati), kao što je slučaj u određenim zemljama. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EGSO smatra da bi u članku 9. stavku 5. trebalo ostaviti otvorenu mogućnost razmjene kapaciteta između različitih područja upravljanja u slučaju da to bude moguće zahvaljujući poboljšanju stanja resursa (u skladu s kriterijima koji su već utvrđeni u zakonskim propisima u vezi s ukupnim gornjim granicama kapaciteta). |
| --- | --- |

4.10.

Bruxelles, 11. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1967/2006 od 21. prosinca 2006. o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru, o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1626/94 (SL L 409, 30.12.2006., str. 11.).

1

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/107 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/107

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (preinaka)

(COM(2017) 753 final – 2017/0332(COD))

(2018/C 367/21)

| Izvjestitelj: | Gerardo LARGHI |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Gerardo LARGHI

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 8.2.2018.
  Vijeće, 28.2.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Plenarne skupštine: | 13.2.2018. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 26.6.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 12.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 161/1/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 8.2.2018.

Vijeće, 28.2.2018.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Plenarne skupštine:

13.2.2018.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

26.6.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

12.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

161/1/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja prijedlog Komisije za ažuriranje Direktive o vodi za piće te uvelike odobrava njegovu strukturu, ciljeve i mjere. Odbor sa zadovoljstvom ističe da se prvi put provodi zakonodavni postupak s europskom građanskom inicijativom, pri čemu se poštuju njezini opći ciljevi. Odbor također skreće pozornost na činjenicu da više od 99 % vode za piće u EU-u zadovoljava odredbe dosadašnje Direktive 98/83/EZ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | U skladu s prethodnim mišljenjem (1), EGSO izražava žaljenje zbog toga što Prijedlogom direktive nije izričito predviđeno priznavanje univerzalnog prava na pristup vodi za piće i odvodnju kako se to zahtijeva inicijativom „Right2Water” i što je sukladno ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda (2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra da model koji predlaže Svjetska zdravstvena organizacija (WHO), koji se temelji na minimalnim dnevnim količinama vode po osobi, predstavlja ostvarivo rješenje. Važno je zadržati sveobuhvatan pristup toj temi (3) i obuhvatiti zakonodavstvo u području održivosti i kružnog gospodarstva te okolišne, gospodarske i društvene dimenzije (4). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO smatra da bi Komisija trebala: prihvatiti vrijednosti parametara koje predlaže WHO, nastaviti mehanizam odstupanja u svom trenutačnom obliku i ponovno razmotriti automatizam predviđen člankom 12. Direktive. Svrha je ovog prijedloga zajamčiti bolje standarde kvalitete, zajedno s definicijom protokola koji se pokreću pri pojavi stvarne opasnosti za korisnike. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO podržava uvođenje mjera za države članice u pogledu promicanja pristupa vodi za piće za ranjive osobe ili osobe koje žive u izoliranim zemljopisnim područjima, ruralnim područjima u nepovoljnom položaju ili u rubnim područjima. Međutim, u skladu s načelom supsidijarnosti, mjere bi trebalo detaljno provesti u suradnji s državama članicama. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO izražava zadovoljstvo jer je usvojeno načelo predostrožnosti i načelo „krivac plaća” (5) i podržava organiziranje komunikacijskih kampanja za promicanje šire i osvještenije uporabe javnih voda te preporučuje primjenu svih raspoloživih instrumenata, a ne samo onih dostupnih putem interneta. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO prima na znanje da su Direktivom obuhvaćene znatne promjene u području praćenja i transparentnosti informacija. Međutim, u cilju podizanja svijesti korisnika o važnosti potrošnje vode iz slavine, preporučuje se da pružene informacije budu jasne i razumljive. EGSO naglašava važnu ulogu MSP-ova u opskrbi vodom. Kako bi se izbjegla administrativna opterećenja za MSP-ove, uloge moraju biti proporcionalne. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO smatra da je važno nadzirati izvore opskrbe vodom u skladu s Direktivom 2000/60/EZ i, tamo gdje je potrebno, stvoriti vodne rezerve za odgovaranje na hitne slučajeve i to proučavanjem novih pristupa alternativnim izvorima, kao što je kišnica, racionalnijom uporabom podzemnih voda kako bi se ograničilo rasipanje. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO smatra da bi voda za potrebe domaćinstva trebala biti dio kružnog gospodarstva te da je važno da se u Direktivi Komisije definira u tom kontekstu i da se utvrde nova pravila za proizvodnju, povrat i ponovnu uporabu otpadne vode. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO je zabrinut zbog činjenice da bi povećani troškovi predviđeni za pojačane kontrole, modernizaciju i usklađivanje mreže s propisima mogli snositi isključivo krajnji potrošači, umjesto da budu raspodijeljeni i među javnim tijelima i dobavljačima. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO poziva države članice da uvedu fleksibilne tarife za plaćanje troškova vode, ako je riječ o najsiromašnijim građanima ili građanima ispod granice siromaštva te građanima koji naseljavaju ruralna područja u nepovoljnom položaju. Odbor istodobno predlaže uvođenje mjera za odvraćanje od nerazmjerne uporabe vode kako bi se promicalo uzorno ponašanje korisnika. To bi se također trebalo primjenjivati na industrijsku i poljoprivrednu uporabu vode. EGSO ističe nužnost učinkovitog održavanja mreže za opskrbu vodom. Ovom bi se mjerom trebala smanjiti razlika između isporučenih i naplaćenih količina vode u cilju borbe protiv rasipanja. Kako bi se osigurala solidarnost sa skupinama s nižim prihodima, također je važno zadržati postupno smanjenje tarifa za velike potrošače, što bi moglo doprinijeti smanjenju fiksnih naknada. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO smatra da je voda temeljno javno dobro te da stoga nije moguća privatizacija podzemnih voda, hidrogeoloških bazena i velikih prirodnih rezervi vode koji bi trebali ostati na raspolaganju javnosti. Kako bi se osigurala dostupnost vode za piće za sve građane, država članica može uključiti privatne distributere vode za kućanske i industrijske namjene. Privatni distributeri trebali bi služiti kao podrška, a ne imati povlaštenu poziciju u odnosu na javna tijela. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO poziva na to da se ubuduće pravi razlika između priznavanja prava na vodu i zaštite zdravlja. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Kontekst

| 2.1. | Voda za piće osnovno je dobro, temeljno za zdravlje, dobrobit i dostojanstvo svakog ljudskog bića. Dostupnost vode ili poremećaji u hidrogeološkom ciklusu znatno utječu na kvalitetu života svakog pojedinca i na gospodarske i proizvodne aktivnosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Do danas, otprilike 40 % svjetskog stanovništva ovisi o prekograničnim bazenima za opskrbu vodom, a do 2030. otprilike 2 milijarde ljudi moglo bi živjeti na područjima pogođenima nestašicom vode. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Područje EU-a nedvojbeno je među najboljima u upravljanju vodom za piće, iako dva milijuna europskih građana i dalje nema pristup sigurnim, čistim i povoljnim vodnim resursima, pri čemu više od 99 % vode za piće zadovoljava odredbe Direktive 98/83/EZ. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kvaliteta vode utječe na prehrambeni lanac i stoga, u skladu s Uredbom (EZ) br. 178/2002, mora postojati mogućnost pristupa čistoj vodi u svim područjima prehrambenog lanca. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Zbog brojnih faktora, poput porasta svjetske populacije, sve veće potrebe za vodom za potrebe domaćinstva te industrijsku i poljoprivrednu upotrebu, kao i zbog onečišćenja i klimatskih promjena stvaraju se novi izazovi kad je riječ o opskrbi, pristupu, upravljanju i recikliranju vode. Time se potiče ažuriranje postojećeg zakonodavstva, između ostalog Direktive 98/83/EZ. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Europskoj građanskoj inicijativi „Right2Water” 2013. godine potporu je pružilo više od 1,8 milijuna građana u cilju ažuriranja postojećeg zakonodavstva kako bi se odgovorilo na nove izazove te se u tom pogledu tražilo pružanje osnove za priznavanje univerzalnog prava na pristup vodi za piće i odvodnju (6). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Europski parlament (7) i EGSO (8) pružili su snažnu potporu toj inicijativi koja se temelji na UN-ovom Programu održivog razvoja do 2030 (9). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Kao rezultat inicijative „Right2Water” Komisija je pokrenula javnu raspravu nakon koje je održano službeno savjetovanje (10) sa svim zainteresiranim dionicima, što je, između ostalog, dovelo do revizije Direktive 98/83/EZ u kontekstu Programa REFIT. Pristup kvalitetnoj vodi za piće i učinkovito upravljanje njome glavne su točke europskog socijalnog stupa, zdravstvene skrbi i opskrbe hranom i mogu, zajedno s ponovnom uporabom vode, postati dio akcijskog plana za kružno gospodarstvo (11). |
| --- | --- |

2.8.

3.   Sažetak prijedloga Komisije

| 3.1. | Stupovi utvrđeni Direktivom: ažuriranje popisa parametara; uvođenje pristupa temeljenog na riziku; poboljšanje pravila o transparentnosti i pristupu ažuriranim informacijama za potrošače; veća transparentnost i pristup podacima; poboljšanje slobodne trgovine materijalima koji su u dodiru s vodom za piće; pristup vodi za piće za sve. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Prijedlogom se predviđa povećanje parametara koji se primjenjuju na vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju djelomično u skladu s posebnim preporukama Svjetske zdravstvene organizacije (12) kako bi se osigurala njezina zdravstvena ispravnost; veće kontrole na prisutnost patogena i legionele; novi kemijski parametri i parametri za endokrino disruptivne tvari; veća ograničenja za olovo i krom. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Države članice jamče da se opskrba, pročišćavanje i distribucija vode namijenjene za ljudsku potrošnju temelje na pristupu temeljenom na riziku u pogledu opasnosti povezanih s vodnim tijelima koja se upotrebljavaju za zahvaćanje vode, opskrbu i domaću distribuciju vode (za distribuciju vode procjene se provode svake tri godine, a za rizik u vezi s opskrbom svakih šest godina). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Države imaju pravo provoditi dodatna praćenja tvari ili mikroorganizama za koje nisu određeni parametri. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Novim pristupom temeljenim na riziku podupire se načelo „onečišćivač plaća”. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.4. | Prijedlogom se uvode odredbe za smanjenje razlika i usklađivanje standarda za materijale koji su u dodiru s vodom koji i dalje predstavljaju prepreku slobodnoj trgovini. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Države članice pozivaju se da zajamče pristup vodi za sve te da pritom osobitu pozornost posvete ranjivim i marginaliziranim skupinama; poboljšaju kvalitetu ponuđene usluge; zajamče pristupačne cijene vode za domaćinstvo; provode kampanje za poticanje uporabe vode za piće, informiraju o kvaliteti vode za piće na svojem području i mjerama za praćenje, prikupljanje i zbrinjavanje otpadnih voda. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Većinu novih troškova snose operatori vodnih sustava, dok će potrošači primijetiti blagi porast iznosa računa. U svakom slučaju, Direktivom se ne stvara rizik da će voda za piće postati preskupa. Potrošnja domaćinstava mogla bi se povećati sa 0,73 % na 0,76 %, odnosno sa 7,90 na 10,40 EUR godišnje, ali bolja kvaliteta vode za potrebe domaćinstva mogla bi biti poticaj potrošačima da više ne troše vodu u bocama. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Mogući gubitak radnih mjesta mogao bi se nadoknaditi povećanjem zaposlenosti u sektoru opskrbe vodom te uštedama na ambalaži i recikliranju plastike. Radna mjesta treba otvarati prvenstveno u područjima gdje se nalaze izvori opskrbe. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Očekuje se pozitivan učinak na mala i srednja poduzeća, osobito na poduzeća koja se bave analizom i pročišćavanjem voda. Ocijenjeno je da će administrativni troškovi nacionalnih uprava biti zanemarivi ili se smanjiti. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Opće napomene

| 4.1. | EGSO je detaljno proučio prijedlog Komisije za ažuriranje Direktive o vodi za piće. Odbor s osobitim zadovoljstvom ističe da se prvi put provodi zakonodavni postupak s europskom građanskom inicijativom, pri čemu se poštuju njezini opći ciljevi. Međutim, napominje da više od 99 % vode za piće u EU-u zadovoljava odredbe Direktive 98/83/EZ i da je visoke kvalitete (13). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Međutim, EGSO izražava žaljenje zbog toga što Direktivom nije jasno predviđeno priznavanje univerzalnog prava na pristup vodi za piće i odvodnju kako se to zahtijeva inicijativom IGE-a „Right2Water”, kako je sadržano u rezoluciji Opće skupštine UN-a od 25. rujna 2015. naslovljenoj „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.” te u skladu s ciljevima održivog razvoja UN-a (cilj br. 6 „ostvariti univerzalan i pravedan pristup sigurnoj i cijenom pristupačnoj pitkoj vodi za sve”). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO podržava odluku Komisije da primijeni instrument Direktive jer se njime, u smislu načela supsidijarnosti, može bolje odgovoriti na specifične potrebe i probleme na nacionalnoj i lokalnoj razini, pod uvjetom da se zadrži sveobuhvatan pristup kojime su osobito obuhvaćene sve ostale politike u području održivog razvoja i kružnog gospodarstva kako bi se zajamčilo ostvarenje kvalitetne opskrbe vodom za piće. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO pozdravlja činjenicu da države članice, u smislu načela supsidijarnosti, mogu poduzimati mjere u pogledu promicanja pristupa vodi za piće za ranjive i marginalizirane skupine. Međutim, Odbor izražava ozbiljne sumnje u pogledu ukidanja trenutačnog sustava odstupanja na nacionalnoj razini, s jedne strane i uvođenja automatskih mehanizama u skladu s čl. 12. Direktive, s druge strane. Naime, u okviru se spomenutih mjera ne posvećuje odgovarajuća pozornost teritorijalnim posebnostima te bi one mogle dovesti do iznenadnih prekida opskrbe bez stvarne opasnosti za ljudsko zdravlje. U tom kontekstu, Odbor traži da se veća pozornost posveti trendovima u pogledu sastava vode, a ne pojedinačnim povremenim podacima. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Odbor podržava organiziranje sveobuhvatnih komunikacijskih kampanja namijenjenih informiranju građana o novim normama zaštite zdravlja i promicanju šire i osvještenije uporabe javnih voda. Te kampanje trebale bi se provoditi i s pomoću nedigitalnih alata kako bi se uključile sve skupine stanovništva. Komisija bi trebala ocijeniti gospodarske mjere za kampanje recikliranja, kao i za financiranje onih koji kupuju kućanske aparate s niskom potrošnjom vode. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO podržava prijedlog standardizacije postojećeg zakonodavstva u području materijala koji su u dodiru s vodom za piće. Točnije, Odbor smatra da bi se tom mjerom moglo potaknuti stvaranje važnih ekonomija razmjera na unutarnjem tržištu, kao i napredak u zdravstvenom sektoru. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Posebne napomene

| 5.1. | EGSO smatra da je iskustvo inicijative „Right2Water” važna studija slučaja koju će Komisija trebati razmotriti u cilju jačanja instrumenta europske građanske inicijative. Točnije, Odbor ističe da je to prva i jedina inicijativa čiji je proces dovršen, čime se potvrđuje prekomjerna složenost instrumenta u fazi predstavljanja i prihvaćanja za Odbor te praćenja koje provodi Komisija (14), kao što je djelomice prepoznato nedavnim prijedlogom Uredbe COM(2017) 482. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Odbor smatra da bi se mogao postići model Svjetske zdravstvene organizacije, koji se temelji na minimalnim količinama vode po danu po osobi (15). EGSO smatra da je od ključne važnosti da EU bude na čelu borbe protiv globalne nestašice vode vodi. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | U skladu sa smjernicama Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), važno je donijeti politike usmjerene na poboljšanje pristupa vodi za piće za korisnike na temelju sljedećih pokazatelja:






  — | sigurnost: mogući tragovi patogenih mikroorganizma i kemikalija ne bi smjeli prelaziti prag tolerancije ili stvarati radiološke rizike; |
| --- | --- | --- |

5.3.

—

sigurnost: mogući tragovi patogenih mikroorganizma i kemikalija ne bi smjeli prelaziti prag tolerancije ili stvarati radiološke rizike;

| — | prihvatljivost: voda mora imati prihvatljivu boju, miris i okus; |
| --- | --- |

—

prihvatljivost: voda mora imati prihvatljivu boju, miris i okus;

| — | dostupnost: svi imaju pravo na opskrbu vodom za piće i odvodnju koja je fizički dostupna unutar domaćinstva, obrazovne ustanove, radnog mjesta, zdravstvene ustanove ili u njihovoj neposrednoj blizini; |
| --- | --- |

—

dostupnost: svi imaju pravo na opskrbu vodom za piće i odvodnju koja je fizički dostupna unutar domaćinstva, obrazovne ustanove, radnog mjesta, zdravstvene ustanove ili u njihovoj neposrednoj blizini;

| — | pristupačnost: Programom Ujedinjenih naroda za razvoj (UNDP) predlaže se da troškovi za vodu ne smiju biti veći od 3 % prihoda obitelji. |
| --- | --- |

—

pristupačnost: Programom Ujedinjenih naroda za razvoj (UNDP) predlaže se da troškovi za vodu ne smiju biti veći od 3 % prihoda obitelji.

| 5.4. | EGSO je zabrinut zbog opasnosti povećanja troškova za potrošače te ponovno poziva da se svim građanima prizna pravo na vodu za piće po pristupačnim cijenama. Stoga se države članice i Komisija pozivaju da u cilju veće transparentnosti prate promjene cijena. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EGSO smatra da bi se ažuriranjem Direktive stvorile mogućnosti i nova radna mjesta u mnogim MSP-ovima, osobito onima koja se bave analizom i kontrolom vode, održavanjem i novim postrojenjima. Međutim, Odbor primjećuje da Komisija nije obratila dovoljno pozornosti na to postoji li dovoljan broj radnika s odgovarajućim vještinama koji bi mogli svladati nove izazove u tom sektoru. EGSO naglašava važnu ulogu MSP-ova u opskrbi vodom. Kako bi se izbjegla administrativna opterećenja za MSP-ove, uloge moraju biti proporcionalne. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EGSO upozorava na rizike koje bi Direktiva mogla uzrokovati u sektoru proizvodnje mineralne vode, što bi imalo znatan učinak na zapošljavanje. Komisija nije dovoljno razmotrila taj rizik u pogledu potpore poduzećima za moguću industrijsku prenamjenu i potpore radnicima u razdobljima nezaposlenosti i usavršavanja vještina radi ponovnog uključivanja na tržište rada. EGSO smatra da ta pitanja treba rješavati na europskoj razini te da je potrebno primijeniti sve predviđene instrumente, uključujući socijalni dijalog. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EGSO smatra da je važno nadzirati izvore opskrbe vodom u skladu s Direktivom 2000/60/EZ i, tamo gdje je potrebno, stvoriti vodne rezerve za odgovaranje na hitne slučajeve i to proučavanjem novih pristupa alternativnim izvorima, kao što je kišnica, desalinizacija, racionalnijom uporabom podzemnih voda kako bi se ograničilo rasipanje. |
| --- | --- |

5.7.

Bruxelles, 12. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Mišljenje EGSO-a „Voda i odvodnja su ljudsko pravo!” (SL C 12, 15.1.2015, str. 33.), točka 1.8.

1

(2)  Rezolucija Opće skupštine Ujedinjenih naroda od 25. rujna 2015.„Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”. Cilj br. 6 „ostvariti univerzalan i pravedan pristup sigurnoj i cijenom pristupačnoj pitkoj vodi za sve”.

2

(3)  Mišljenje EGSO-a „Europsko inovacijsko partnerstvo za vodu” (SL C 44, 15.2.2013., str. 147.), točka 1.2.

3

(4)  Mišljenje EGSO-a „Uključivanje vodne politike u europske politike” (SL C 248, 25.8.2011, str. 43.), točka 1.1.

4

(5)  Mišljenje EGSO-a „Plan zaštite europskih vodnih resursa” (SL C 327, 12.11.2013, str. 93.), točka 1.5.

5

(6)  www.right2water.eu.

6

(7)  Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o praćenju europske građanske inicijative „Right2Water” („Pravo na vodu”).

7

(8)  Mišljenje EGSO-a „Voda i odvodnja su ljudsko pravo!” (SL C 12, 15.1.2015, str. 33.).

8

(9)  Rezolucija Opće skupštine Ujedinjenih naroda od 25. rujna 2015.„Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”. Cilj br. 6 „ostvariti univerzalan i pravedan pristup sigurnoj i cijenom pristupačnoj pitkoj vodi za sve”.

9

(10)  Komisija je primila više od 5 900 odgovora, a zatim je organizirala službene sastanke na kojima se raspravljalo o transparentnosti i postavljanju mjerila.

10

(11)  COM (2017) 614 final.

11

(12)  Projekt za suradnju u pogledu parametara za vodu za piće Regionalnog ureda WHO-a za Europu „Preporuka o potpori reviziji Priloga I. Direktivi Vijeća 98/83/EZ o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (Direktiva o vodi za piće)”, 11. rujna 2017.

12

(13)  COM 2016/666.

13

(14)  Mišljenje EGSO-a „Europska građanska inicijativa” (SL C 237, 6.7.2018., str. 74.).

14

(15)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/FactSheet35en.pdf.

15

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/112 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/112

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju i funkcioniranju vršne domene.eu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 733/2002 i Uredbe Komisije (EZ) br. 874/2004

(COM(2018) 231 final – 2018/0110 (COD))

(2018/C 367/22)

| Izvjestitelj: | Philippe DE BUCK |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Philippe DE BUCK

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 28.5.2018.
  Vijeće, 5.6.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 172. prvi stavak Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za prijevoz, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 28.6.2018. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 11.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 133/1/0 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 28.5.2018.

Vijeće, 5.6.2018.

Pravni temelj:

članak 172. prvi stavak Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za prijevoz, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

28.6.2018.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

11.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

133/1/0

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO podržava ciljeve predložene uredbe o uvođenju i funkcioniranju vršne domene.eu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 733/2002 i Uredbe Komisije (EZ) br. 874/2004. Cilj je riješiti problem zastarjelih propisa, ali i omogućiti bržu reakciju na budući razvoj. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO naglašava činjenicu da zbog važnosti internetskog identifikatora za građane EU-a, poduzeća i organizacije, naziv domene.eu treba smatrati uslugom od općeg interesa. Iz tog razloga u obzir treba uzeti da registar mora biti neprofitna organizacija koja se bavi isključivo operativnim upravljanjem nazivom domene i da se svaki višak mora prenijeti u proračun EU-a. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO prima na znanje da se registar imenuje nakon otvorenog postupka javne nabave, ali želi naglasiti da treba poduzeti sve kako bi se osiguralo funkcioniranje domene.eu bez prekida. Otvoreni postupak javne nabave mogao bi imati negativan učinak na stabilnost uključenog osoblja, stabilne odnose s višestrukim registrarima te na povjerenje i ugled naziva domene. Stoga bi na vrijeme trebalo jasno definirati sve kriterije odabira. Posebno u slučaju kad registar može i ne mora biti trgovačko društvo. To u svakom slučaju iziskuje da cijeli postupak bude potpuno transparentan. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komisija bi trebala odrediti treba li registar biti neprofitna organizacija ili ne. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO podržava osnivanje Vijeća više interesnih skupina i želi u njemu imati predstavnika. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO podupire širenje granica uvjeta prihvatljivosti koje fizičke osobe trebaju ispuniti da bi se mogle koristiti nazivom domene.eu. Boravište u državi članici EU-a više nije preduvjet. Kada se svim državljanima država članica, bez obzira na zemlju u kojoj žive, dopusti da se koriste domenom.eu, neće se samo postići veća vidljivost EU-a nego će se ujedno izričito izraziti naklonost prema EU-u. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Brexit će imati posljedice na kriterije prihvatljivosti kada i ako Ujedinjena Kraljevina izađe iz Europske unije ili kada završi moguće prijelazno razdoblje. Sva nadležna tijela za upravljanje domenom.eu i operativnim odgovornostima u vezi s domenom trebaju se pripremiti za nove okolnosti, a vlasnici domena.eu trebaju voditi računa o tome da se pravovremeno informiraju o gubitku prava. Trebaju biti utvrđeni realistični rokovi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO poziva na neometano prijelazno razdoblje s trenutačnim dugogodišnjim operaterom. Budući da ugovor sadašnjeg registra, organizacije EURid, ističe u listopadu 2019. i da u tom trenutku nova uredba i provedbeni akti Komisije vjerojatno neće biti potpuno provedivi, bit će potrebno prijelazno razdoblje, što znači da će se ugovor s organizacijom EURid morati produljiti ili će se morati pregovarati o novim uvjetima tog ugovora. EGSO smatra da, s obzirom na to da će se ugovor možda morati izmijeniti, ti pregovori trebaju početi što prije da bi se izbjegle smetnje u radu domene.eu. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Uvod

| 2.1. | Vršna domena.eu naziv je domene Europske unije i njezinih građana. Dodijeljena je EU-u i njome upravlja Europska komisija. Vršna domena.eu uspostavljena je Uredbom (EZ) br. 733/2002 o uvođenju i funkcioniranju vršne domene.eu. Dodatno je uređena pravilima iz Uredbe (EZ) br. 874/2004, kao i naknadnim izmjenama, o utvrđivanju pravila javne politike u vezi s primjenom i funkcijama vršne domene.eu i načela kojima se uređuje registracija. Vršnu domenu.eu delegirala je Internetska organizacija za dodjeljivanje naziva i brojeva (ICANN) u ožujku 2005., a postala je aktivna u travnju 2006. nakon početnog razdoblja (tzv. sunrise period) u prosincu 2005. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vršna domena.eu uspostavljena je s ciljem jačanja internetskog identiteta Europske unije i njezinih građana te promicanja slike EU-a na globalnim informacijskim mrežama i radi veće vidljivosti unutarnjeg tržišta EU-a na virtualnom internetskom tržištu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | U skladu s ciljevima Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta, vršna domena.eu europskim poduzećima i građanima omogućuje da sudjeluju u e-trgovini i pojačava njihovo sudjelovanje na jedinstvenom tržištu na internetu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Registar vršne domene.eu organizacija je koju bira Europska komisija na temelju otvorenog natječaja za razdoblje od pet godina. Njome od samog početka upravlja neprofitna organizacija EURid, koja na temelju ugovora radi za Europsku komisiju. Postojeći ugovor s EURid-om ističe u listopadu 2019. Do sada se nazivom domene.eu dobro upravljalo. EURid je primio nagradu za najbolju registar na temelju ankete o zadovoljstvu registrara. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nazivi domena.eu mogu se registrirati preko mreže „akreditiranih registrara”. Trenutačno domenu.eu mogu registrirati samo fizičke osobe, poduzeća ili organizacije („podnositelji zahtjeva za registraciju”) koji borave ili imaju poslovni nastan u Europskoj uniji, na Islandu, u Lihtenštajnu ili Norveškoj („ograničenje prema boravištu”). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Neki su nazivi povezani sa zemljopisnim pojmovima rezervirani. Rezervirati ih mogu institucije EU-a, države članice, zemlje EGP-a i zemlje u fazi pristupanja EU-u te EURid. U Uredbi (EZ) br. 1654/2005 naveden je popis rezerviranih naziva (primjerice, „republicaportuguesa”, „hrvatska”) i navodi se da je popis naziva određen u prilogu Uredbi rezerviran ili registriran samo pod domenom sekundarne razine izravno ispod vršne domene.eu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Vršna domena.eu jedna je od najvećih međunarodnih vršnih domena. Prema podacima Komisije, postoji više od 3,8 milijuna registracija. Zauzima četvrto mjesto prema veličini vršnih domena na europskoj razini, iza.de,.uk,.nl. Postoji više od 700 akreditiranih registrara diljem svijeta. Primjetno je povećanje broja registracija vršne domene.eu nakon njezina pokretanja iako se u posljednje dvije godine rast počeo smanjivati. Prosječna stopa obnavljanja (80 %) viša je od ukupne prosječne stope (70-75 %). Usto, zbog uporabe mobilnih aplikacija, tražilica i društvenih medija za pristup internetskom sadržaju smanjuje se vidljivost naziva domena te se stvara pritisak na tradicionalne nazive domena. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Od prihvaćanja uredbi o vršnoj domeni.eu vidljive su znatne promjene u internetskom okruženju te političkom i zakonodavnom kontekstu EU-a. S obzirom na užurban razvoj novih generičkih vršnih domena (na primjer.top,.trade,.club ili.xyz), konkurencija u području naziva domena znatno se povećala. To je utjecalo na dinamiku u odnosu između registara i registrara. Uloga potonjih sada je snažnija te mogu odlučivati o tome kojim registrima će se osigurati bolja vidljivost pri ponudi naziva domena svojim kupcima. Istodobno su provedene velike tehničke promjene u upravljanju internetom i dinamičnom ekosustavu vršnih domena. Operator registra vršne domene.eu mora odgovoriti na sve složenije zahtjeve kvalitete. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.8.1. | Osim toga, pojava i rast platformi društvenih medija promijenili su potražnju za jedinstvenim internetskim identifikatorima. Jedinstveni su internetski identifikatori bilo koji niz znakova (domene, korisnička imena) koji omogućuje prisutnost na internetu. Pojedinci i MSP-ovi raspolažu jeftinim i prikladnim alternativama kako bi utvrdili svoju prisutnost na internetu. To ima znatan utjecaj na tržište naziva domena. |
| --- | --- |

2.8.1.

| 2.9. | Komisija smatra da u postojećem. okviru treba riješiti sljedeće ključne probleme: |
| --- | --- |

2.9.

| 2.9.1. | Vršna domena.eu uređena je zastarjelim i nefleksibilnim pravnim okvirom koji se ne može jednostavno ažurirati. Uredbe sadržavaju vrlo detaljne propise koji možda više nisu relevantni, što utječe na svakodnevno upravljanje domenom.eu. Nije dovoljno fleksibilna da bi se uspješno nosila s tržištem Sustava naziva domena (DNS) koje se brzo mijenja. |
| --- | --- |

2.9.1.

| 2.9.2. | U postojećoj strukturi nije predviđena optimalna upravljačka struktura u pogledu nadzora i odgovornosti preko operatora registra, ne uzima se u obzir činjenica da internetom upravlja više interesnih skupina te Komisija nema dovoljno nadzornih ovlasti preko operatora registra. |
| --- | --- |

2.9.2.

| 2.9.3. | Zbog postojećih pravila registru vršne domene.eu nije omogućena prodaja naziva domena izravno korisnicima. Time se mogu ograničiti mogućnosti učinkovita plasiranja usluga registra vršne domene. |
| --- | --- |

2.9.3.

3.   Sažetak prijedloga Komisije

| 3.1. | Glavni elementi novog prijedloga: |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Pravni okvir koji će obuhvaćati:







  — | fleksibilne propise temeljene na načelima i usmjerene prema budućnosti; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

—

fleksibilne propise temeljene na načelima i usmjerene prema budućnosti;

| — | odborske postupke ograničene na ključne aspekte upravljanja vršnom domenom.eu, kao što su kriteriji za odabir operatora registra ili rezerviranih naziva domena; |
| --- | --- |

—

odborske postupke ograničene na ključne aspekte upravljanja vršnom domenom.eu, kao što su kriteriji za odabir operatora registra ili rezerviranih naziva domena;

| — | ugovor Komisije i operatora registra u kojemu će biti podrobno navedena sva relevantna načela i postupci. To uključuje politike i postupke povezane s upravljanjem nazivom domene koji su priloženi ugovoru. To bi značilo da će sve tehničke promjene u budućnosti morati proći reviziju ugovora. |
| --- | --- |

—

ugovor Komisije i operatora registra u kojemu će biti podrobno navedena sva relevantna načela i postupci. To uključuje politike i postupke povezane s upravljanjem nazivom domene koji su priloženi ugovoru. To bi značilo da će sve tehničke promjene u budućnosti morati proći reviziju ugovora.

| 3.1.2. | Poboljšanja u upravljanju i vođenju vršne domene.eu s pomoću:







  — | savjetodavnog tijela, Vijeća više interesnih skupina, za pomoć i savjetovanje Komisije o ispravnoj provedbi uredbe i radu domene.eu; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

—

savjetodavnog tijela, Vijeća više interesnih skupina, za pomoć i savjetovanje Komisije o ispravnoj provedbi uredbe i radu domene.eu;

| — | novih nadzornih ovlasti Komisije preko registra s ciljem boljeg nadzora organizacije, vođenja i rada vršne domene.eu i provjere usklađenosti registra s uredbom. Vanjski će revizor revidirati registar svake dvije godine. |
| --- | --- |

—

novih nadzornih ovlasti Komisije preko registra s ciljem boljeg nadzora organizacije, vođenja i rada vršne domene.eu i provjere usklađenosti registra s uredbom. Vanjski će revizor revidirati registar svake dvije godine.

| 3.1.3. | Širenje postojećih kriterija prihvatljivosti za registraciju domene.eu:







  — | građani EU-a koji žive u trećim zemljama imat će pravo registrirati domenu.eu; i fizičke osobe i poduzeća iz trećih zemalja koji su smješteni u Europskoj uniji (s boravištem/poslovnim nastanom) imat će pravo registrirati domenu.eu. |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

—

građani EU-a koji žive u trećim zemljama imat će pravo registrirati domenu.eu; i fizičke osobe i poduzeća iz trećih zemalja koji su smješteni u Europskoj uniji (s boravištem/poslovnim nastanom) imat će pravo registrirati domenu.eu.

| 3.1.4. | Ukidanje strogih zabrana o vertikalnom razdvajanju:







  — | Komisija može proširiti područje primjene usluga registra (prodaja naziva domena krajnjim korisnicima; izravna registracija naziva domena na internetskoj stranici registra) ne dovodeći u pitanje primjenu pravila o poštenom tržišnom natjecanju. |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

—

Komisija može proširiti područje primjene usluga registra (prodaja naziva domena krajnjim korisnicima; izravna registracija naziva domena na internetskoj stranici registra) ne dovodeći u pitanje primjenu pravila o poštenom tržišnom natjecanju.

| 3.2. | Komisija će nadzirati primjenu uredbe i podnijeti izvješće o njezinoj evaluaciji najviše pet godina nakon datuma početka primjene. Usto, razvoj vršne domene.eu redovito će se nadzirati podnošenjem izvješća o provedbi, učinkovitosti i funkcioniranju naziva domene tri godine nakon podnošenja navedenog izvješća o evaluaciji i svake tri godine poslije toga. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Prijedlog je u skladu s ciljevima strategije jedinstvenog digitalnog tržišta, koja obuhvaća promicanje europskog poduzetništva i novoosnovanih poduzeća te istodobno jača sigurnost i povjerenje u internetskom okruženju. Uredba se treba provesti u skladu s temeljnim pravima u području zaštite podataka, privatnosti, sigurnosti i višejezičnosti. Tehnička i integrirana zaštita osobnih podataka trebala bi biti ugrađena u sve sustave za obradu podataka i baze podataka koji se razvijaju i/ili održavaju. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Opće napomene

| 4.1. | EGSO podržava ciljeve predložene uredbe o uvođenju i funkcioniranju vršne domene.eu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 733/2002 i Uredbe Komisije (EZ) br. 874/2004. Cilj je riješiti problem zastarjelih propisa, ali i omogućiti bržu reakciju na budući razvoj. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO naglašava činjenicu da zbog važnosti internetskog identifikatora za građane EU-a, poduzeća i organizacije, naziv domene.eu treba smatrati uslugom od općeg interesa. Iz tog razloga u obzir treba uzeti da registar mora biti neprofitna organizacija koja se bavi isključivo operativnim upravljanjem nazivom domene i da se svaki višak mora prenijeti u proračun EU-a. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO prima na znanje da se registar imenuje nakon otvorenog postupka javne nabave, ali želi naglasiti da treba poduzeti sve kako bi se osiguralo funkcioniranje domene.eu bez prekida. Otvoreni postupak javne nabave mogao bi imati negativan učinak na stabilnost uključenog osoblja, stabilne odnose s višestrukim registrarima te na povjerenje i ugled naziva domene. Stoga bi na vrijeme trebalo jasno definirati sve kriterije odabira. Posebno u slučaju kad registar može i ne mora biti trgovačko društvo. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Područje i tržište naziva domena razvijaju se zbog novih internetskih dionika, povećanja broja generičkih naziva domena i brzog razvoja internetske komunikacije poduzeća i privatnih korisnika. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO podržava činjenicu da se nova uredba temelji na načelima, što znači da su u predloženim pravilima nepromjenjiva samo osnovna i opća načela. To znači da će Komisija detaljno odrediti nekoliko posebnih regulatornih elemenata, kao što su rezervirani nazivi domena i kriteriji za odabir registra, preko provedbenih akata i odborskog postupka. Pregovarat će se o drugim, detaljnijim specifikacijama za odabrani registar te će ih se utvrditi ugovorom. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Iako EGSO daje prednost fleksibilnijem pristupu pregovorima o uredbi i ugovoru, traži da cijeli postupak objave natječaja i pregovora o ugovoru bude potpuno transparentan od samog početka i tijekom cijelog postupka. Podnositelji zahtjeva trebaju imati jasnu predodžbu o obvezama, uvjetima i pravima dok pripremaju prijave na natječaj, ali i kada se pripremaju za pregovore o ugovoru. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Za razliku od postojeće uredbe, novom se uredbom ne isključuje vertikalna integracija, što znači da dodijeljeni registar može biti i registrar te nuditi naziv domene.eu na tržištu. EGSO bi mogao prihvatiti tu novost, osobito u zemljama ili regijama gdje je podnositeljima zahtjeva ograničen izbor lokalnih registrara. Time bi se potaknula češća uporaba domene.eu na tržištu, posebno u slučaju njezinih verzija u drugim znakovima. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Slično tomu, u skladu s novim prijedlogom, imenovani registar neće morati biti neprofitna organizacija. Ako Komisija potvrdi taj pristup, EGSO smatra da će to biti velika promjena sa znatnim posljedicama. Razlog je tomu drukčije ponašanje komercijalnih subjekata zbog potrebnog ostvarivanja dobiti na domeni.eu, pri čemu se višak koji se stvori u registru više neće prosljeđivati u proračun EU-a. EGSO želi da Komisija to razjasni što prije kako bi se pravni postupak mogao provesti uz dostupnost svih relevantnih informacija. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Kao što je navedeno u procjeni učinka, vrijedi istaknuti činjenicu da je Europska unija imala koristi od trenutačnog ustroja registra jer je Komisiji omogućio da podrži niz projekata i inicijativa kao što su sastanci EuroDIG i ICANN u Bruxellesu. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.7. | Važan novi dodatak bit će osnivanje Vijeća više interesnih skupina, koje će se, u skladu s uvodnom izjavom 20., temeljiti na dosljednom skupu globalnih i uključivih internetskih načela. Članovi Vijeća, u skladu s člankom 14. stavkom 2., odabrat će se iz sljedećih šest skupina: vlade država članica, privatni sektor, civilno društvo, akademska zajednica, međunarodne organizacije i tehnička zajednica. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | EGSO potpuno podržava taj pristup jer će, kad je riječ o internetu, ti dionici moći savjetovati institucije EU-a o zajedničkim načelima, normama, pravilima te o postupcima donošenja odluka i programima kojima se oblikuju uporaba i razvoj interneta. Ipak, EGSO ističe koliko je važno bolje naglasiti da se Vijeće više interesnih skupina neće uključivati u operativno upravljanje domenom.eu. EGSO stoga zahtijeva da Komisija pojasni ulogu i područje primjene tog vijeća. Potrebno je osigurati dostatna financijska sredstva kako bi to vijeće moglo pravilno funkcionirati. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Očito je da Odbor, kao predstavnik organiziranog civilnog društva, uzimajući u obzir važne zadatke koje je izvršio (uključujući u pogledu relevantnih tema kao što su digitalizacija gospodarstva i razvoj e-trgovine), ispunjava potrebne uvjete za uključenost u rad Vijeća. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.8. | EGSO ujedno pozdravlja činjenicu da će nadzor usklađenosti s pravnim obvezama svih postupaka koje provodi registar biti snažniji zbog uvođenja vanjske revizije koja će se provoditi svake dvije godine. Usto će Vijeće više interesnih skupina savjetovati o načinima provedbe revizije i mjerama u kojima se ona treba provoditi. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EGSO podupire širenje granica uvjeta prihvatljivosti koje fizičke osobe trebaju ispuniti da bi se mogle koristiti nazivom domene.eu. Boravište u državi članici EU-a više nije preduvjet. Kada se svim državljanima država članica, bez obzira na zemlju u kojoj žive, dopusti da se koriste domenom.eu, neće se samo postići veća vidljivost EU-a nego će se ujedno izričito izraziti naklonost prema EU-u. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Posebne napomene

| 5.1. | Budući da ugovor sadašnjeg registra, organizacije EURid, ističe u listopadu 2019. i da u tom trenutku nova uredba i provedbeni akti Komisije vjerojatno neće biti potpuno provedivi, bit će potrebno prijelazno razdoblje, što znači da će se ugovor s organizacijom EURid morati produljiti ili će se morati pregovarati o novim uvjetima tog ugovora. EGSO smatra da, s obzirom na to da će se ugovor možda morati izmijeniti, ti pregovori trebaju početi što prije da bi se izbjegle smetnje u radu domene.eu. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EGSO sa zadovoljstvom primjećuje da su postupci alternativnog rješavanja sporova („ARS”) nadopunjeni mogućnostima rješavanja sporova putem interneta („ODR”). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Uvodna izjava (16), članak 11. točka (f) nadležnim tijelima omogućuje pristup registru podataka u svrhu sprečavanja, otkrivanja i progona kaznenih djela. U trenutačnoj formulaciji predlaže se da se tijelima kaznenog progona omogući neometan i neselektivan pristup podacima registracije. U okviru svih pravnih obveza za suradnju s nadležnim tijelima treba također naglasiti provjere i ravnoteže te ograničenja u pogledu tih obveza. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | U članku 12. stavku 1. navodi se „Registar uspostavlja bazu podataka WHOIS i upravlja njome u svrhu pružanja točnih i ažuriranih informacija pod domenom.eu.” Postizanje točnosti podataka u bazi WHOIS predstavlja izazov u sustavu naziva domena (DNS) u kojem podatke unose različite strane, nad čime registar nema stvarnu kontrolu. Primjerice, obično registrar sklapa ugovor s krajnjim korisnikom (podnositeljem zahtjeva za registraciju). Iako pojedini registri provode naknadne provjere točnosti podataka (eng. after-the-fact checks), nijedan registar naziva domena ne može zajamčiti da su podaci u bazi WHOIS 100 % točni ili ažurirani. Postoji rizik da bi takva odredba mogla nametnuti nerealnu i neostvarivu razinu točnosti. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Definicija pojma „registar” (članak 2. točka (a)) uključuje tekst „... i distribuciju datoteka iz zone vršne domene”. Jezik je nejasan te bi se mogao protumačiti kao da se registar potiče na objavljivanje svojih datoteka iz zone vršne domene. Većina nacionalnih vršnih domena ne objavljuje spomenute datoteke iz sigurnosnih i kibersigurnosnih razloga. Pri izradi definicije trebalo bi razjasniti da objava datoteke iz zone nije potrebna. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Brexit će imati posljedice na kriterije prihvatljivosti kada i ako Ujedinjena Kraljevina izađe iz Europske unije ili kada završi moguće prijelazno razdoblje. Sva nadležna tijela za upravljanje domenom.eu i operativnim odgovornostima u vezi s domenom trebaju se pripremiti za nove okolnosti, a vlasnici domena.eu trebaju voditi računa o tome da se pravovremeno informiraju o gubitku prava. Trebaju biti utvrđeni realistični rokovi. |
| --- | --- |

5.6.

Bruxelles, 11. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/117 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/117

---

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o „Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni direktiva 2006/112/EZ i 2008/118/EZ u pogledu uključivanja talijanske općine Campione d’Italia i talijanskih voda Luganskoga jezera u carinsko područje Unije i teritorijalno područje primjene Direktive 2008/118/EZ”

(COM(2018) 261 final – 2018/0124 (CNS))

(2018/C 367/23)

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 29.5.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 11.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 174/0/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 29.5.2018.

Pravni temelj:

članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

11.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

174/0/2

Budući da Odbor prihvaća sadržaj prijedloga i smatra da njegov komentar nije potreban, jednoglasno je odlučio da neće održati opću raspravu, već da se mišljenje stavlja izravno na glasovanje (pravilo 50. stavak 4. i pravilo 56. stavak 3.).

Bruxelles, 11. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/118 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/118

---

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o „Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u pogledu razdoblja primjene neobveznog mehanizma prijenosa porezne obveze u odnosu na isporuke određene robe i usluga podložnih prijevari te primjene mehanizma brze reakcije na prijevaru u vezi s PDV-om”

(COM(2018) 298 final – 2018/0150(CNS))

(2018/C 367/24)

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 11.6.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te gospodarsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 11.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 175/1/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 11.6.2018.

Pravni temelj:

članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te gospodarsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

11.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

175/1/3

Budući da Odbor prihvaća sadržaj prijedloga i da je svoj stav o toj temi već iznio u mišljenju „Odstupanje od PDV-a – obrnuta porezna obveza” (1) usvojenom 31. svibnja 2017., na 536. plenarnom zasjedanju održanom 11. i 12. srpnja 2018. (sjednica od 11. srpnja 2018.) odlučio je, sa 175 glasova za, 1 protiv i 3 suzdržana, o tom prijedlogu dati pozitivno mišljenje te uputiti na stajalište izneseno u gore navedenom dokumentu.

Bruxelles, 11. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL C 288, 31.8.2017., str. 52.

1

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/119 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/119

---

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o „Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 110/2008 u pogledu nominalnih količina za stavljanje na tržište Unije jednom destiliranog shochua proizvedenog u kotlu za destilaciju i punjenog u boce u Japanu”

(COM(2018) 199 final – 2018/0097 COD)

(2018/C 367/25)

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 2.5.2018.
  Vijeće Europske unije, 30.4.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 114. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 11.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 170/0/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 2.5.2018.

Vijeće Europske unije, 30.4.2018.

Pravni temelj:

članak 114. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

11.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

170/0/5

Budući da Odbor bezrezervno prihvaća sadržaj prijedloga i smatra da njegov komentar nije potreban, na 536. plenarnom zasjedanju održanom 11. i 12. srpnja 2018. (sjednica od 11. lipnja) odlučio je o njemu dati pozitivno mišljenje sa 170 glasova za, nijednim protiv i 5 suzdržanih.

Bruxelles, 11. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

| 10.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 367/120 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 367/120

---

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o „Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća 2003/17/EZ u pogledu jednakovrijednosti pregleda na terenu koji se provode u Brazilu nad sjemenskim usjevima krmnog bilja i sjemenskim usjevima žitarica i u pogledu jednakovrijednosti sjemena krmnog bilja i sjemena žitarica proizvedenog u Brazilu te u pogledu jednakovrijednosti pregleda na terenu koji se provode u Moldovi nad sjemenskim usjevima žitarica, sjemenskim usjevima povrća i sjemenskim usjevima uljarica i predivog bilja i u pogledu jednakovrijednosti sjemena žitarica, sjemena povrća i sjemena uljarica i predivog bilja proizvedenog u Moldovi”

(COM(2017) 643 final – 2017/0297 (COD))

(2018/C 367/26)

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 18.6.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 11.7.2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 536 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 166/0/4 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 18.6.2018.

Pravni temelj:

članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

11.7.2018.

Plenarno zasjedanje br.:

536

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

166/0/4

Vijeće je 18. lipnja 2018. odlučilo radi savjetovanja podnijeti Europskom gospodarskom i socijalnom odboru kompromisni tekst 9299/18 koji je Odbor stalnih predstavnika odobrio na sastanku održanom 27. travnja 2018. nakon izmjene pravnog temelja kojom se željelo uputiti na članak 43. stavak 2. UFEU-a.

Budući da je svoj stav o sadržaju izvornog prijedloga već iznio u mišljenju EESC 2018/00043 (NAT/726), usvojenom 14. veljače 2018. (*1), Odbor je na 536. plenarnom zasjedanju održanom 11. i 12. srpnja 2018. (sjednica od 11. srpnja 2018.), sa 166 glasova za, 0 protiv i 4 suzdržana, odlučio da o toj temi neće izraditi novo mišljenje, već upućuje na stajalište izraženo u gore navedenom dokumentu.

Bruxelles, 11. srpnja 2018.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(*1)  SL C 227 od 28.6.2018., str. 76.

*1

---