# Eiropas Savienības C 461/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 461 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 21. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 461

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 21. decembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Reģionu komiteja |
| | RK 131. plenārsesija un Eiropas Reģionu un pilsētu nedēļas atklāšanas sēde, 8.10.2018.–10.10.2018. |
| 2018/C 461/01 | Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija par eurozonas ekonomikas politiku un saistībā ar 2019. gada izaugsmes pētījumu | 1 |
| | ATZINUMI |
| | Reģionu komiteja |
| | RK 131. plenārsesija un Eiropas Reģionu un pilsētu nedēļas atklāšanas sēde, 8.10.2018.–10.10.2018. |
| 2018/C 461/02 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Pārdomas par Eiropu: vietējo un reģionālo pašvaldību viedoklis par to, kā atjaunot uzticēšanos Eiropas Savienībai | 5 |
| 2018/C 461/03 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas Darba iestādes izveide | 16 |
| 2018/C 461/04 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums ES pilsētu un reģionu devums Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Pušu konferences 14. sanāksmei un ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija laikposmam pēc 2020. gada | 24 |
| 2018/C 461/05 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums – paziņojums Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā | 30 |
| 2018/C 461/06 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Integrēt sportu ES darba programmā laikposmam pēc 2020. gada | 37 |
| 2018/C 461/07 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Taisnīgas nodokļu politikas tiesību aktu kopums | 43 |
| 2018/C 461/08 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Digitālās izglītības rīcības plāns | 52 |
| 2018/C 461/09 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Spēcīgākas Eiropas veidošana: jaunatnes, izglītības un kultūras politikas nozīme | 57 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

RK 131. plenārsesija un Eiropas Reģionu un pilsētu nedēļas atklāšanas sēde, 8.10.2018.–10.10.2018.

2018/C 461/01

Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija par eurozonas ekonomikas politiku un saistībā ar 2019. gada izaugsmes pētījumu

1

ATZINUMI

Reģionu komiteja

RK 131. plenārsesija un Eiropas Reģionu un pilsētu nedēļas atklāšanas sēde, 8.10.2018.–10.10.2018.

2018/C 461/02

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Pārdomas par Eiropu: vietējo un reģionālo pašvaldību viedoklis par to, kā atjaunot uzticēšanos Eiropas Savienībai

5

2018/C 461/03

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas Darba iestādes izveide

16

2018/C 461/04

Eiropas Reģionu komitejas atzinums ES pilsētu un reģionu devums Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Pušu konferences 14. sanāksmei un ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija laikposmam pēc 2020. gada

24

2018/C 461/05

Eiropas Reģionu komitejas atzinums – paziņojums Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā

30

2018/C 461/06

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Integrēt sportu ES darba programmā laikposmam pēc 2020. gada

37

2018/C 461/07

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Taisnīgas nodokļu politikas tiesību aktu kopums

43

2018/C 461/08

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Digitālās izglītības rīcības plāns

52

2018/C 461/09

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Spēcīgākas Eiropas veidošana: jaunatnes, izglītības un kultūras politikas nozīme

57

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | REĢIONU KOMITEJA |
| | RK 131. plenārsesija un Eiropas Reģionu un pilsētu nedēļas atklāšanas sēde, 8.10.2018.–10.10.2018. |
| 2018/C 461/10 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Dokumentu kopums attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam | 70 |
| 2018/C 461/11 | Eiropas reģionu komitejas atzinums Apvārsnis Eiropa: devītā pētniecības un inovācijas pamatprogramma | 79 |
| 2018/C 461/12 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds | 125 |
| 2018/C 461/13 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Patvēruma un migrācijas fonds | 147 |
| 2018/C 461/14 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vides un klimata pasākumu programmu (LIFE) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1293/2013 | 156 |
| 2018/C 461/15 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments | 173 |
| 2018/C 461/16 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Tiesības un vērtības | 196 |
| 2018/C 461/17 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Priekšlikums vienreizlietojamas plastmasas direktīvai | 210 |
| 2018/C 461/18 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Tīras ostas, tīras jūras – ostas atkritumu pieņemšanas iekārtas kuģu atkritumu nodošanai | 220 |
| 2018/C 461/19 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Riska novērtējums pārtikas aprites ķēdē | 225 |
| 2018/C 461/20 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss | 232 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

RK 131. plenārsesija un Eiropas Reģionu un pilsētu nedēļas atklāšanas sēde, 8.10.2018.–10.10.2018.

2018/C 461/10

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Dokumentu kopums attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam

70

2018/C 461/11

Eiropas reģionu komitejas atzinums Apvārsnis Eiropa: devītā pētniecības un inovācijas pamatprogramma

79

2018/C 461/12

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds

125

2018/C 461/13

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Patvēruma un migrācijas fonds

147

2018/C 461/14

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vides un klimata pasākumu programmu (LIFE) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1293/2013

LIFE

156

2018/C 461/15

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

173

2018/C 461/16

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Tiesības un vērtības

196

2018/C 461/17

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Priekšlikums vienreizlietojamas plastmasas direktīvai

210

2018/C 461/18

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Tīras ostas, tīras jūras – ostas atkritumu pieņemšanas iekārtas kuģu atkritumu nodošanai

220

2018/C 461/19

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Riska novērtējums pārtikas aprites ķēdē

225

2018/C 461/20

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss

232

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

RK 131. plenārsesija un Eiropas Reģionu un pilsētu nedēļas atklāšanas sēde, 8.10.2018.–10.10.2018.

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 461/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 461/1

---

Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija par eurozonas ekonomikas politiku un saistībā ar 2019. gada izaugsmes pētījumu

(2018/C 461/01)

| Iesniegušas politiskās grupas: PPE, PSE, ALDE, EA un ECR |
| --- |

Iesniegušas politiskās grupas: PPE, PSE, ALDE, EA un ECR

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA,

| — | ņemot vērā gan Eiropas Komisijas paziņojumu “2018. gada izaugsmes pētījums” (1), gan 2018. gada Eiropas pusgada sākšanos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā gan Eiropas Komisijas paziņojumu “2018. gada izaugsmes pētījums” (1), gan 2018. gada Eiropas pusgada sākšanos,

| — | ņemot vērā Komitejas 2017. gada 11. oktobra rezolūciju par 2017. gada Eiropas pusgadu, saistībā ar 2018. gada izaugsmes pētījumu (GIP) un ņemot vērā Komitejas 2018. gada 1. februāra rezolūciju par Eiropas Komisijas 2018. gada izaugsmes pētījumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komitejas 2017. gada 11. oktobra rezolūciju par 2017. gada Eiropas pusgadu, saistībā ar 2018. gada izaugsmes pētījumu (GIP) un ņemot vērā Komitejas 2018. gada 1. februāra rezolūciju par Eiropas Komisijas 2018. gada izaugsmes pētījumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūciju par eurozonas ekonomikas politikas nostādnēm (2) un 2018. gada 14. marta rezolūciju par 2018. gada izaugsmes pētījumu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūciju par eurozonas ekonomikas politikas nostādnēm (2) un 2018. gada 14. marta rezolūciju par 2018. gada izaugsmes pētījumu;

| 1. | balstoties uz konkrētām valstīm adresēto ieteikumu (KVAI) (3) īstenošanas tempu, norāda uz ES strukturālo reformu vispārēji lēno un nevienmērīgo norisi; uzsver, ka reformas ir vajadzīgas visās dalībvalstīs, lai sekmētu konkurētspēju un izaugsmi un pastiprinātu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un ekonomikas konverģenci, kā arī noturību pret ārējiem satricinājumiem, kam ir izšķirīga nozīme eurozonas stabilitātes nodrošināšanā; uzsver, ka galvenokārt līdzdalības trūkums valstu līmenī un daļēji arī nepietiekamas administratīvās un institucionālās spējas kopumā ir galvenie faktori, kas veicina konkrētām valstīm adresēto ieteikumu (KVAI) neapmierinošu īstenošanu (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka stipri pieaudzis to KVAI skaits, kas tieši adresēti vietējām un reģionālajām pašvaldībām (VRP) (36 % 2018. gadā salīdzinājumā ar 24 % 2017. gadā); (5); tāpat norāda, ka, ņemot vērā pat netieši uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām attiecināmos KVAI un uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām neattiecināmos KVAI, kam ir teritoriāla ietekme, ar teritoriju saistīti ieteikumi veido 83 % no visiem KVAI (salīdzinājumā ar 76 % 2017. gadā); |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka 48 % no konkrētajiem 124 ieteikumiem, kas 2018. gadā tiek adresēti vietējām un reģionālajām pašvaldībām un/vai kuros izvirzītas problēmas saistībā ar teritoriālajām atšķirībām, tiek atkārtots jau 2015. gadā publicētais; tādēļ atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas veikto konkrētām valstīm adresēto ieteikumu īstenošanas daudzgadu novērtējumu, kas liecina, ka vairāk nekā divas trešdaļas konkrētām valstīm adresēto ieteikumu, kuri publicēti kopš Eiropas pusgada uzsākšanas 2011. gadā, ir īstenoti vismaz ar “zināmu progresu” (6); tomēr pauž nožēlu par joprojām pastāvošo pārredzamības trūkumu attiecībā uz kritērijiem, uz ko balstās šāds novērtējums; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka Eiropas pusgads ir jāsaskaņo ar ES ilgtermiņa stratēģiju, kurā ANO 2030. gada ilgtspējīgas attīstības programma pielāgota ES līmenim. Pāreja uz jaunu ES stratēģisko satvaru pēc stratēģijas “Eiropa 2020” būtu piemērots brīdis, lai īstenotu Eiropas pusgada pārvaldības reformas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | stingri uzstāj, ka konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos būtu nepārprotami jāpievēršas teritoriālo problēmu risināšanai un vietējo un reģionālo pašvaldību lomai problēmu apzināšanā un ieteikumu īstenošanā, turpretī ar teritoriālo aspektu saistītās problēmas un nākotnes scenāriji nepārprotami būtu analizējami un apspriežami gada izaugsmes pētījumos un ziņojumos par valstīm, un būtu atspoguļojami valstu reformu programmās; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka jānodrošina Eiropas pusgada pilnīga saskaņotība ar Līgumā par Eiropas Savienību noteikto ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķi, un ierosina, ka konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos jāpievēršas dalībvalstu daudzgadu problēmām kohēzijas politikas jomā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē Eiropas pusgada mērķtiecīgo pievēršanos Eiropas sociālo tiesību pīlāram un uzsver, ka 45 % konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos 2018. gadam tiek paredzēta loma vietējām un reģionālajām pašvaldībām un/vai ir izvirzītas problēmas, kas saistītas ar teritoriālajām atšķirībām sociālo tiesību jomā (7); |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkārtoti norāda, ka vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšana Eiropas pusgada plānošanā un īstenošanā līdz ar daudzlīmeņu pārvaldības pasākumu ieviešanu un vietējo un reģionālo pašvaldību strukturētu, pastāvīgu un skaidri atzītu funkciju noteikšanu ievērojami palielinātu līdzatbildību par KVAI īstenošanu attiecīgās valsts līmenī; uzsver, ka šāda iesaistīšana ir vēl jo svarīgāka, lai saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam nodrošinātu stingrāku saikni starp kohēzijas politiku un Eiropas pusgadu, kā arī saistībā ar Reformu atbalsta programmas iespējamo pieņemšanu, tā kā minētā reforma arī tiktu pārvaldīta Eiropas pusgada ietvaros; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tādēļ uzsver, ka noteikti jānodrošina labāka koordinācija un sinerģijas starp Eiropas pusgada procesu un dalītas pārvaldības pieeju, un ESI fondu decentralizēto būtību; nolūkā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības Eiropas pusgada procesā atkārtoti izvirza priekšlikumu ES pieņemt rīcības kodeksu (8) un uzsver, ka šāds priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu un pašreizējo pilnvaru un kompetenču sadalījumu valdības līmeņos dalībvalstīs; norāda, ka minētajā rīcības kodeksā būtu jāņem vērā attiecīgā pieredze, kas gūta, piemērojot Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar kohēzijas politikas Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (9), kā arī dažās valstīs esošā labā prakse attiecībā uz vietējo un reģionālo pašvaldību plašu iesaisti Eiropas pusgada norisēs; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē ES darba grupas par subsidiaritāti “stingro” ieteikumu, ka “dalībvalstis ievēro Komisijas vadlīnijas par to, kā sekmēt lielāku līdzdalību un atbildību par konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem, ņemot vērā to, ka (..) ekonomikas reformas (..) var ietekmēt visus pārvaldības līmeņus (..). Tas būtu jāattiecina ne tikai uz valsts pārvaldes iestādēm, bet arī uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām, sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību kopumā (10)”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu, ka saistībā ar ES ekonomikas pārvaldību un iespējamo atbalstu no ES programmām, tādām kā ierosinātā reformu atbalsta programma, Eiropas Komisija joprojām nav sniegusi “strukturālo reformu” definīciju. Šajā kontekstā RK uzsver, ka atbilstoši subsidiaritātes principam to strukturālo reformu tvērumā, uz kurām attiecas ES atbalsts, būtu jāiekļauj tikai tās politikas jomas, kas attiecas uz ES līguma mērķu īstenošanu un ir tieši saistītas ar ES kompetenci. RK iebilst pret jebkuru priekšlikumu finansēt nenoteiktus strukturālo reformu pasākumus dalībvalstīs, attiecībā uz kuriem nav veikts iepriekšējs Eiropas pievienotās vērtības novērtējums un kuri tieši neskar Līgumā noteikto ES kompetenci. Šajā saistībā RK norāda uz savu 2018. gada 1. februāra rezolūciju, ar ko tā noraida Komisijas 2017. gada 6. decembra priekšlikumu regulai, ar kuru groza Kopīgo noteikumu regulu (ES) Nr. 1303/2013 (11); |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka Eiropas un valstu līmenī no jauna jāpievērš uzmanība vietējo un reģionālo finanšu stāvoklim, un tādēļ atzinīgi vērtē prezidentvalsts Austrijas pieprasījumu Reģionu komitejai pievērsties minētajam tematam un izpētīt to; atgādina, ka vietējo un reģionālo pašvaldību budžeti, tostarp sociālie izdevumi un jo īpaši ar labklājību saistīti izdevumi, bija starp pirmajiem, ko ietekmēja finanšu un ekonomikas krīze un ko skāra no tās izrietošā budžetu konsolidācija un samazinājumi pārvedumos no centrālās valdības; norāda, ka, neraugoties uz to, ka krīze bija pirms desmit gadiem, daudzu vietējo un reģionālo pašvaldību budžeta līdzekļi joprojām ir ierobežoti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkārtoti pauž bažas par publisko ieguldījumu nemainīgi zemo līmeni Savienībā un jo īpaši par vietējo un reģionālo pašvaldību ieguldījumiem, kas, izsakot tos kā IKP daļu, 2017. gadā joprojām bija vairāk nekā 30 % mazākā apmērā nekā 2009. gadā (12); tādēļ ar nožēlu atzīmē, ka tieši publiskos ieguldījumus visbiežāk skar fiskālās konsolidācijas politikas pasākumi, neraugoties uz to, ka šādi ieguldījumi tieši ietekmē vietējo ekonomiku un iedzīvotāju ikdienas dzīvi; joprojām pauž bažas par ieguldījumu aizvien pieaugošo centralizāciju – vietējo un reģionālo pašvaldību veikto publisko ieguldījumu īpatsvars, lai gan vidēji ES joprojām pārsniedz 50 %, ir ievērojami samazinājies salīdzinājumā ar 60 % pagājušā gadsimta 90. gados (13); |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri priekšlikumā par InvestEU programmu plašāk izmantot saistībā ar Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) un Investīciju plānu gūto pieredzi; atzīst, ka ar minēto priekšlikumu varētu vienkāršot finanšu instrumentu izmantošanu, un tā ir RK sen izvirzīta prasība, jo pašreizējā sarežģītība ir šķērslis finanšu instrumentu plašai un efektīvai izmantošanai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž nožēlu par starptautiskajā tirdzniecībā vērojamo tendenci virzībā uz protekcionisma palielināšanos un brīdina par daudzpusējas sadarbības tirdzniecības jomā un strīdu izšķiršanas sistēmu apdraudējuma izraisītajām negatīvajām sekām; tomēr atkārtoti pauž viedokli, ka pirms jaunu brīvās tirdzniecības iniciatīvu uzsākšanas ir jāveic ietekmes novērtējumi, kas sekmē iespējamas asimetriskas ietekmes uz Eiropas reģioniem agrīnu identificēšanu un kvantitatīvu noteikšanu, dodot iespēju ātri reaģēt ar pasākumiem publiskās politikas jomā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka tirdzniecības politika ir ekskluzīva ES kompetence un ka Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) pašlaik ir viens no instrumentiem, kas mazina tirdzniecības politikā pieņemto lēmumu iespējamo negatīvo blakusietekmi; pauž nožēlu par to, ka no EGF pieejamie līdzekļi agrāk nav pilnībā izmantoti, un norāda, ka dažas dalībvalstis tā vietā ir devušas priekšroku ESF līdzekļu izmantošanai. RK atsevišķā atzinumā veiks sīku analīzi par to, vai Eiropas Komisijas priekšlikums paplašināt EGF darbības jomu un uzdevumus, kā arī tā robežvērtību pazemināšana nodrošinās, ka reformētais EGF sniedz pievienoto vērtību un ļauj izvairīties no pārklāšanās un kompromisiem ar ESF +, kā tas ir pašlaik (14); |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkārtoti pauž aicinājumu izstrādāt spēcīgu un holistisku ES rūpniecības politikas stratēģiju, kas dotu Eiropas rūpniecībai, jo īpaši MVU, iespēju risināt ar digitalizāciju un dekarbonizāciju saistītās problēmas un iespējas, īpašu uzmanību pievēršot ieguldījumiem MVU tehnoloģiskajā izaugsmē un darba ņēmēju specializācijā ar pastāvīgas apmācības palīdzību; vēlreiz uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību izšķirošo lomu reģionālo inovācijas ekosistēmu un kopu veidošanā, kam ir būtiska nozīme sekmīgas inovācijas nodrošināšanā; uzsver, ka ES ekonomiskās un politiskās integrācijas pamatā ir Eiropas vienotais tirgus, un norāda, ka vienotā tirgus veidošana ir pašlaik īstenojams projekts un ka tirgus veidošana joprojām nav pabeigta vairākos svarīgos aspektos, kas jo īpaši ietekmē patērētājus un MVU; tāpat atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par jaunu programmu vienotajam tirgum pēc 2020. gada, kurā izklāstīts satvars to pasākumu atbalstam, kuru mērķis ir palielināt Eiropas MVU konkurētspēju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka lielākās daļas strukturālo reformu, kas apzinātas Eiropas pusgadā, nepieciešamību nosaka tas, ka ir jāuzlabo administratīvās un institucionālās spējas; uzsver, ka viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ neapmierinoši tiek īstenotas strukturālās reformas Eiropas pusgada ietvaros, ir citu politisko prioritāšu izvēle; turklāt atsevišķās valstīs tam pievienojas nepietiekamas administratīvās un institucionālās spējas dažādos pārvaldības līmeņos: tās kavē publiskā un privātā sektora ieguldījumus, pazemina publisko pakalpojumu kvalitāti un palēnina ESI fondu un citu ES programmu īstenošanu; uzsver, ka 2018. gadā 63 % visu vietējām un reģionālajām pašvaldībām tieši adresēto ieteikumu attiecās uz administratīvo spēju pilnveidošanu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka, neraugoties uz to, ka pieteikumus saskaņā ar Strukturālo reformu atbalsta programmu (SRSP) bija iesniegusi lielākā daļa dalībvalstu, problēmas saistībā ar publiskās administrācijas kvalitāti un spēju nopietnākas ir daudzās Dienvideiropas un Austrumeiropas valstīs (15); atzinīgi vērtē vietējām un reģionālajām pašvaldībām pavērto SRSP pieejamības iespēju un aicina Komisiju rosināt dalībvalstis pievērsties vietējo un reģionālo pašvaldību spēju veidošanas vajadzībām; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos stiprināt dažādo no ES līdzekļiem finansēto spēju veidošanas virzienu koordinēšanu un atkārtoti norāda, ka Komisijai tas būtu jādara pārredzami, publicējot vienotu stratēģisko dokumentu (16); |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju veikt novērtējumu par to, kā ES noteikumi par publisko iepirkumu ir transponēti valstu tiesību aktos un kā tos īsteno dalībvalstīs, pievēršot īpašu uzmanību gan tam, kādā veidā minētos tiesību aktus īsteno vietējā un reģionālajā līmenī – ņemot vērā vietējo pašvaldību īpatsvaru publiskā iepirkuma jomā – gan tam, kādā mērā jaunie standarti ir vienkāršojuši vai sarežģījuši regulējumu šajā jomā; norāda, ka vairāk jādara digitālā publiskā iepirkuma jomā un ka dalībvalstīm būtu jācenšas panākt procedūru strauju digitālo pārveidi un ieviest e-procesus visos galvenajos posmos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzdod Komitejas priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam, Padomes prezidentvalstij Austrijai un Eiropadomes priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

21.

Briselē, 2018. gada 10. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2017) 690 final.

1

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P8-TA-2017-0418&language=LV&ring=A8-2017-0310

2

(3)  Komisijas paziņojums par 2018. gada KVAI, 3. lpp. (https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2018-european-semester-country-specific-recommendation-commission-recommendation-communication-en.pdf); sk. arī Eiropas Komisijas veikto priekšlikuma par Reformu atbalsta programmas izveidi ietekmes novērtējumu: http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2018/EN/SWD-2018-310-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF.

3

(4)  Sk. iepriekšējā zemsvītras piezīmē minētā ietekmes novērtējuma 23.–26. lpp.

4

(5)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/2018-Territorial-Analysis-of-CSRs/2018_CSRs_draft_final.pdf

5

(6)  Komisijas paziņojums par 2018. gada konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem, 3. lpp.

6

(7)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/2018-Territorial-Analysis-of-CSRs/2018_CSRs_draft_final.pdf

7

(8)  Sk. RK atzinumu “Eiropas pusgada pārvaldības uzlabošana. Rīcības kodekss vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalībai”, 2017. gada 11. maijs.

8

(9)  Komisijas Deleģētā regula par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (Nr. 240/2014).

9

(10)  https://ec.europa.eu/commission/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_en

10

(11)  COM(2017) 826 final.

11

(12)  Avots: Eurostat. https://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tec00022&language=en

12

Eurostat

(13)  Eiropas Komisija, septītais ziņojums par kohēziju (168. lpp.).

13

(14)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR13_07/SR13_07_EN.pdf

14

(15)  Liecības par minēto ir apkopotas 27. lpp. Eiropas Komisijas veiktajā ietekmes novērtējumā par priekšlikumu Reformu atbalsta programmas izveidei:http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2018/EN/SWD-2018-310-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF.

15

(16)  https://memportal.cor.europa.eu/Handlers/ViewDoc.ashx?doc=COR-2018-00502-00-00-AC-TRA-LV.docx

16

---

ATZINUMI

Reģionu komiteja

RK 131. plenārsesija un Eiropas Reģionu un pilsētu nedēļas atklāšanas sēde, 8.10.2018.–10.10.2018.

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 461/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 461/5

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Pārdomas par Eiropu: vietējo un reģionālo pašvaldību viedoklis par to, kā atjaunot uzticēšanos Eiropas Savienībai”

(2018/C 461/02)

| Līdzziņotāji: | Karl-Heinz LAMBERTZ (BE/PSE), Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs, Beļģijas vācu valodas kopienas parlamenta deputāts, Senāta deputāts

  Markku MARKKULA (FI/PPE), Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētāja pirmais vietnieks, Espo pilsētas domes deputāts |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Eiropadomes priekšsēdētāja Donald TUSK 2016. gada 8. novembrī iesniegtais atzinuma pieprasījums Eiropas Reģionu komitejai (RK) izstrādāt atzinumu par tematu “Pārdomas par Eiropu: vietējo un reģionālo pašvaldību viedoklis par to, kā atjaunot uzticēšanos Eiropas Savienībai” |

Līdzziņotāji:

Karl-Heinz LAMBERTZ (BE/PSE), Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs, Beļģijas vācu valodas kopienas parlamenta deputāts, Senāta deputāts

Markku MARKKULA (FI/PPE), Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētāja pirmais vietnieks, Espo pilsētas domes deputāts

Atsauces dokuments:

Eiropadomes priekšsēdētāja Donald TUSK 2016. gada 8. novembrī iesniegtais atzinuma pieprasījums Eiropas Reģionu komitejai (RK) izstrādāt atzinumu par tematu “Pārdomas par Eiropu: vietējo un reģionālo pašvaldību viedoklis par to, kā atjaunot uzticēšanos Eiropas Savienībai”

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Preambula: vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvju ieguldījums uzticēšanās atjaunošanā

| 1. | ņemot vērā Eiropas Reģionu komitejas (RK) Pamatuzdevumu deklarāciju, kura pieņemta Briselē 2009. gada 21. aprīlī un kurā noteikts: “Mēs esam vēlētu reģionālo un vietējo pārstāvju politiska asambleja, kuras uzdevums ir veicināt Eiropas integrāciju. Pateicoties savai politiskajai leģitimitātei, mēs nodrošinām visu Eiropas Savienības teritoriju, reģionu, pilsētu un vietējo pašvaldību institucionālo pārstāvību. Mūsu uzdevums ir iesaistīt reģionālās un vietējās pašvaldības Eiropas lēmumu pieņemšanas procesā un tādējādi sekmēt iedzīvotāju aktīvāku līdzdalību. (..) Mēs uzraugām, lai tiktu ievēroti subsidiaritātes un proporcionalitātes principi un Eiropas lēmumi tiktu pieņemti un piemēroti iedzīvotājiem vistuvākajā un visatbilstošākajā līmenī. (..) Mēs uzturam tiešu dialogu ar iedzīvotājiem par Eiropas sasniegumiem un tās turpmākajiem uzdevumiem, palīdzam skaidrot un informēt par Kopienas politiku īstenošanu un to teritoriālo ietekmi.”; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ņemot vērā RK 2015.–2020. gada piecas politiskās prioritātes (jauns starts Eiropas ekonomikai; teritoriālā dimensija ES tiesību aktos; vienkāršāka, vairāk savienota Eiropa; stabilitāte un sadarbība Eiropas Savienībā un ārpus tās; nākotnes Eiropa ir pilsoņu Eiropa); |
| --- | --- |

2.

| 3. | ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja 2016. gada 8. novembrī iesniegto atzinuma pieprasījumu Reģionu komitejai izstrādāt atzinumu, izklāstot vietējo un reģionālo pašvaldību viedokli un priekšlikumus attiecībā uz Eiropas nākotni, lai palīdzētu atjaunot uzticēšanos Eiropas projektam (1); |
| --- | --- |

3.

| 4. | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2017. gada 1. marta Balto grāmatu par Eiropas nākotni “Pārdomas un scenāriji attiecībā uz ES-27 līdz 2025. gadam” un piecus tai sekojošos pārdomu dokumentus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ņemot vērā 2017. gada 25. martā parakstīto Romas deklarāciju, kurā tās parakstītāji apliecina apņemšanos “ieklausīties [savu] pilsoņu paustajās bažās un atsaukties uz tām”, kā arī “[strādāt] kopā tajā līmenī – Eiropas Savienības, valstu, reģionālā vai vietējā –, kur var panākt reālus rezultātus, uzticības un lojālas sadarbības garā – gan dalībvalstu starpā, gan starp dalībvalstīm un ES iestādēm, ievērojot subsidiaritātes principu”; deklarācijā arī teikts: “Mēs atstāsim vajadzīgo rīcības brīvību dažādos līmeņos, lai stiprinātu Eiropas inovācijas un izaugsmes potenciālu. Mēs gribam, lai Savienība lielos jautājumos ir liela, bet mazos – maza. Mēs veicināsim demokrātisku, efektīvu un pārredzamu lēmumu pieņemšanas procesu un labāku izpildi.”; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšsēdētāja nodomu vēstuli (2), kuras mērķis ir līdz 2019. gada jūnija vēlēšanām turpināt ar Balto grāmatu iesāktās debates par Eiropas nākotni, īstenojot debates, pilsoņu dialogus, sadarbību ar valstu parlamentiem un darbu ar reģioniem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ņemot vērā ziņojumu “Uzrunāt ES iedzīvotājus: jauna iespēja” (3), kurā teikts, ka reģioniem ir arī arvien lielāka ietekme pārdomās par pārvaldības izmaiņām Savienībā un tās dalībvalstīs Reģioni, kam ir stabils sociālekonomiskais pamats un vienota kultūras identitāte, ir labs mērogs, kādā ievirzīt politiku un panākt piemērotu izpildi daudzās politikas jomās, jo tie ir svarīgi dalībnieki un starpnieki saziņā ar iedzīvotājiem; kā arī ņemto vērā 2017. gada ziņojumu par ES pilsonību (4), kurā atzīts, ka ir būtiski stiprināt iedzīvotāju piederības apziņu un līdzdalību integrācijas projektā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ņemot vērā Eiropas Parlamenta trīs rezolūcijas par Eiropas Savienības nākotni (5); |
| --- | --- |

8.

| 9. | ņemot vērā no 2018. gada sāktos dialogus ar iedzīvotājiem ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

9.

Izpratne un ziņošana par iedzīvotāju un vietējo un reģionālo pārstāvju viedokļiem un gaidām attiecībā uz ES

a)   Vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvji strādā, lai iedzīvotāji tiktu uzklausīti

| 10. | uzsver, ka 2016. gada martā sāktās iniciatīvas “Pārdomas par Eiropu” ietvaros Komiteja ir ieguldījusi darbu, lai vairotu uzticēšanos Eiropas Savienības un tās iedzīvotāju attiecībās, īstenojot dialogus ar iedzīvotājiem un diskusijas pašvaldībās, kā arī sanāksmes ar asociācijām un vietējo un reģionālo politiķu asamblejām, un vairāku vietēja mēroga kustību (6) pārstāvjiem, kā arī valsts un Eiropas mēroga teritoriālajām apvienībām ar mērķi uzklausīt iedzīvotāju domas, idejas un bažas par Eiropas projektu un ziņot par tām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka līdz šim šajā procesā iesaistījušies vairāk nekā 176 Eiropas Reģionu komitejas politiskie pārstāvji, kuri rīkojuši dialogus ar iedzīvotājiem un piedalījušies tajos iniciatīvas “Pārdomas par Eiropu” ietvaros. Klātienē vai digitāli šajos pasākumos, kas notikuši 110 reģionos visās dalībvalstīs, ir piedalījušies vairāk nekā 40 000 dalībnieku. Vairāk nekā 22 000 iedzīvotāju ir iesaistījušies, sava viedokļa paušanai izmantojot tiešsaistes apsekojumu un mobilo lietotni, kas nodrošina dialogu dalībniekiem un iedzīvotājiem iespēju piedalīties diskusijā arī attālināti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka šajos pasākumos piedalās vēlēti pārstāvji no visām RK politiskajām grupām un, cik vien iespējams, viņi nodrošina piekļuvi šīm platformām arī Eiropadomes pārstāvjiem, valstu parlamentu deputātiem, Eiropas Parlamenta deputātiem, Eiropas Komisijas un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļiem; uzsver, ka jāturpina koordinēšanas darbs, lai uzlabotu visu iestāžu un dalībvalstu organizēto informatīvo pasākumu redzamību un ietekmi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vērš uzmanību uz rezultātiem, kas gūti RK pasūtītajā apsekojumā, kurā tika aptaujātas vietējās un reģionālās pašvaldības, tostarp RK locekļi un to aizvietotāji, un pašvaldību apvienības (7); |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka vairumā dialogu to dalībnieki problēmas vērtē, ņemot vērā to, kas notiek viņu reģionā, pilsētā vai vietējā apkaimē; šajā saistībā uzsver, ka ES politiķi no reģioniem un pilsētām tādējādi vistiešāk saskaras ar iedzīvotāju raizēm un cerībām; |
| --- | --- |

14.

b)   Iedzīvotāju paustais viedoklis: viņi vēlas, lai ES projekta pamatā būtu solidaritāte, kohēzija un pietuvinātība

| 15. | uzsver, ka galvenās bažas, kas paustas RK organizētajos dialogos ar iedzīvotājiem (8), attiecas uz risinājumu lēno ieviešanu, jo īpaši bezdarba un migrācijas jomā un attiecībā uz vispārējo sociālekonomisko situāciju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | Šajā saistībā vērš uzmanību uz to, ka daudzi iedzīvotāji ir izteikuši vēlēšanos pēc lielākas solidaritātes Eiropas Savienībā; tas ir spēcīgs pamudinājums rīkoties, lai mazinātu esošo un daudzos gadījumos pieaugošo nevienlīdzību dažādās jomās, galvenokārt stiprinot kohēziju un solidaritāti starp dalībvalstīm un reģioniem, kā arī to iekšienē; šīs vispārējās vēlmes izpildīšanai var būt nepieciešams pārorientēt- un no jauna līdzsvarot- vairākas politikas jomas Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ziņo, ka daudzi iedzīvotāji ir vīlušies Eiropas Savienībā, jo tā bieži šķiet pārāk attālināta un neuzticama. Vienlaikus daudzi joprojām atzīst, ka viņi nezina, kas ir ES un ko tā dara. Līdz ar to cilvēku gaidas ir daudz lielākas nekā ES spēja tās piepildīt. Pārāk reti – arī sliktas komunikācijas dēļ – tiek saskatīti ieguvumi, ko var sniegt vietējo problēmu risināšana, kā arī saziņā ar iedzīvotājiem tiek lietoti maldinoši vēstījumi un termini un iedzīvotāji nav pietiekami iesaistīti lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | konstatē, ka Eirobarometra aptaujas (9) liecina – vairāk nekā divas trešdaļas respondentu ir pārliecināti, ka viņu valsts ir ieguvēja no dalības ES; |
| --- | --- |

18.

| 19. | šajā sakarā atkārtoti norāda uz dalībvalstu līdzatbildību par to, lai Eiropas līmenī tiktu rasti risinājumi, kas nodrošina, ka ES spēj īstenot galvenās programmas, ar kurām tā var radīt patiesu pievienoto vērtību. Tajā pašā laikā dalībvalstīm ir jāīsteno nepieciešamās valstu reformas, tajā skaitā jānodrošina pienācīgs finansējums, lai nodrošinātu vietējo un reģionālo pārvaldību, kas labi darbojas un pārliecina iedzīvotājus, ka problēmas tiek risinātas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka daudzas vietējās diskusijas un arī apsekojuma rezultāti liecina, ka 30 gadu vecumu nesasniegušie iedzīvotāji ir tā paaudze, kas izrāda vislielāko entuziasmu par ES, un viņi ļoti augstu vērtē ES nodrošināto pārvietošanās brīvību un izglītības iespējas; tomēr arī apzinās, ka šī paaudze daudzās valstīs ir vissmagāk cietusi no ekonomikas krīzes ieilgušajām sekām un no jaunatnes bezdarba, un ļoti kritiski raugās uz Eiropas Savienības lomu šajā saistībā; tādēļ uzstāj, ka ES politikai jābūt daudz spēcīgāk orientētai uz nākotni un ka tā jāiekļauj ES lēmumu pieņemšanas sistēmā, paredzot konkrētus pasākumus un mērķtiecīgākus resursus jaunatnes specifisko problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka iedzīvotāju bažas par to, ka viņu viedoklis netiek pienācīgi ņemts vērā lēmumu pieņemšanas procesā, bieži izraisa dažādi paustu neuzticību demokrātiskām institūcijām, tostarp ES iestādēm; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka iedzīvotāji caurmērā vairāk uzticas vietējā un reģionālā līmeņa pārvaldības iestādēm nekā valsts valdībai un – lielākajā daļā dalībvalstu – arī vairāk nekā ES; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver: lai atjaunotu uzticēšanos ES, ir ļoti svarīgi iedzīvotājiem precīzi skaidrot, kuram ir galīgā atbildība par lēmumiem ES līmenī, un tādēļ aicina stiprināt demokrātisku pārskatatbildību; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina, ka Eiropas integrācija ir bijusi paredzēta, lai nodrošinātu politisku izteiksmi universālo vērtību un tiesību kopumam, un ka tomēr daudzi iedzīvotāji ir neapmierināti ar ES šķietamo nespēju dzīvot saskaņā pašai ar savām vērtībām un stiprināt tās; atzīst, ka izšķiroši svarīgi ir pastāvīgi no jauna apstiprināt ES iedzīvotāju kopīgās vērtības, kuras ir obligāts savstarpējas uzticēšanās un kompromisa pamats; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka ir ievērojams potenciāls, lai Eiropas iedzīvotāju vidū izvērstu “Eiropas pilsonisko identitāti”, kas saistīta ar svarīgām tiesībām un pienākumiem, kuri ietekmē iedzīvotāju ikdienas dzīvi; šāda identitāte, kas balstīta uz Eiropas bagātīgo vēstures un kultūras mantojumu, būtu svarīga, lai palielinātu iedzīvotāju piederības sajūtu “Eiropas projektam”, un tai būtu jāpapildina un jābagātina valsts, reģionālās un vietējās identitātes, kas veido katras personas identitāti; tā kā identitātes izjūtu nevar un nevajadzētu uzspiest, to var atbalstīt un veicināt ar pilsoniskās līdzdalības, kultūras pasākumu un izglītības starpniecību, un tādējādi tā ir atbalstāma ar attiecīgiem pasākumiem un resursiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzīst, ka cilvēki, kas dzīvo uz zināšanām un nākotni orientētā sabiedrībā, spēj labāk apzināties vietējās sabiedrības vajadzības un tādēļ tiem ir lielāks potenciāls eksperimentēt un radīt jaunu, inovatīvu risinājumu paraugus vietējo vajadzību apmierināšanai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atbalsta iedzīvotāju izteikto prasību pēc plašākām demokrātiskās līdzdalības iespējām un labākas komunikācijas ar Eiropas iestādēm, ko nodrošinātu pastāvīgi un strukturēti saziņas kanāli; Šajā nolūkā mudina stiprināt Eiropas Komisijas komunikācijas stratēģiju, kas tiek īstenota ar tās informācijas tīklu starpniecību, izmantojot reģionālo pašvaldību spējas koordinēt Eiropas informācijas centrus to teritorijā un tādējādi palielinot to darbības ietekmi; |
| --- | --- |

27.

c)   Vietējo un reģionālo pārstāvju stingrā prasība tikt pilnvērtīgi iesaistītiem ES kopējās politikas noteikšanā un īstenošanā (10)

| 28. | piekrīt vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvjiem, ka prioritārās jomas, kurām ES būtu galvenokārt jāpievēršas, ir vispirms kohēzijas politika, kā arī sociālā politika (ietverot izglītību un mobilitāti), ekonomikas politika (nodarbinātība un izaugsme), migrācija un integrācija, vides jautājumi (tostarp klimata pārmaiņas) un drošība; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka gan dialogos ar iedzīvotājiem, gan vietējo un reģionālo pašvaldību apsekojumā paustas nopietnas bažas par jauniešiem un to, kā tiem sniegt nepieciešamās iespējas un piepildīt viņu gaidas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka arī vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvji, tāpat kā iedzīvotāji, atkārtoti izceļ solidaritāti kā vienu no Eiropas Savienības galvenajām pamatvērtībām; |
| --- | --- |

30.

| 31. | norāda, ka vairums respondentu no vietējām un reģionālajām pašvaldībām uzskata, ka labas pārvaldības svarīgi elementi ir lielāka decentralizācija un labāka pilnvaru sadale, kas var uzlabot pārredzamību, pārskatatbildību un politikas veidošanas kvalitāti, jo tādējādi ir iespējams tieši iesaistīt iedzīvotājus un sadarboties ar tiem, kā arī īstenot konkrētai vietai piemērotus risinājumus; norāda, ka pievienoto vērtību īstenotajai politikai sniedz vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšana ES lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | konstatē, ka vietējās un reģionālās pašvaldības skaidri apzinās arvien lielāko nepieciešamību pēc valstu pārrobežu sadarbības, kas vajadzīga, lai stātos pretī mūsdienu lielākajām problēmām, piemēram, klimata pārmaiņām un dabas katastrofām, globalizācijai visās tās izpausmēs, digitalizācijai un tās sociālajām sekām, nestabilitātei pasaulē, demogrāfiskajām pārmaiņām, nabadzībai un sociālajai atstumtībai utt. Pašvaldībām ir arī izšķirīga nozīme kohēzijas politikas īstenošanā, tostarp tādu pārrobežu sadarbības iniciatīvu realizēšanā kā, piemēram, daudzi neliela mēroga un iedzīvotāju savstarpējās sadarbības projekti, kas ir īpaši svarīgi kā konkrēts solidaritātes apliecinājums ikdienā; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības arī vēlētos, lai Eiropas Savienība vairāk pievēršas ES pilsoņu tiesībām, piemēram, tiesībām brīvi izvēlēties dzīvesvietu, darbu un izglītību; šajā ziņā svarīgs ir darbs, ko var veikt reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes sadarbībā ar Eiropas iestādēm, lai informētu iedzīvotājus par reālajām iespējām, ko nodrošina brīvas pārvietošanās tiesības, sniedzot viņiem iespēju mācīties vai attīstīt savu profesionālo karjeru citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

33.

ES politikas nostiprināšana vietējā līmenī ar mērķi uzlabot cilvēku dzīvi

a)   Sabiedrības problēmu risināšana vietējā mērogā

| 34. | uzsver, ka ES politikai ir jāsniedz iedzīvotājiem iespēja risināt problēmas, kuras ir svarīgas viņu ikdienā un kuru risinājumi būtu jāpiedāvā visos pārvaldības līmeņos – no Eiropas līdz pat vietējam līmenim; |
| --- | --- |

34.

| 35. | norāda, ka sabiedrības problēmas, ar ko mums nāksies saskarties, būtu jārisina globālā mērogā, tomēr jārīkojas arī vietējā līmenī; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atgādina, ka pilsētas un reģioni nodrošina iedzīvotāju saikni ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM), ar ES nodrošinātajiem rīkiem atbildot uz iedzīvotāju aicinājumiem rīkoties; 17 IAM netiks sasniegti bez vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalības un koordinācijas ar tām. Tāpēc ir pilnībā jāizmanto visi instrumenti, kuru mērķis ir atbalstīt decentralizētu sadarbību, politikas saskaņotību un teritoriālo pieeju, jo tie mobilizē vietējo un reģionālo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības potenciālu veicināt partnerības un sinerģijas starp visiem pārvaldības līmeņiem. |
| --- | --- |

36.

b)   Ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšana iedzīvotāju labā

| 37. | uzsver, ka joprojām pastāvošo ekonomisko, sociālo un teritoriālo atšķirību mazināšana ir viens no ES nākotnes attīstībai svarīgākajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atgādina, ka sociālā, ekonomiskā un teritoriālā kohēzija ir ES līgumā noteikti mērķi un, lai tos sasniegtu, ir jāpievēršas gan strukturālām, gan jaunām problēmām, jāveicina noturīgas sabiedrības un ekonomikas attīstība un jāizveido satvars globalizācijas iespēju izmantošanai; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver Septīto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju “Mans reģions, mana Eiropa, mūsu nākotne”, kurā norādīts “cik būtiski svarīga kohēzijas politika ir Eiropai, tās iedzīvotājiem, ekonomikai, kā arī tās pilsētām un reģioniem, un ka ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes saskaņošana ar sociālo progresu, ko palīdz panākt kohēzijas politika, ir tikpat būtiska kā vienmēr” (11); |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina pēc 2020. gada veidot spēcīgu kohēzijas politiku visos reģionos, pamatojoties uz Eiropas partnerības, dalītas pārvaldības un daudzlīmeņu pārvaldības principu, kā prasīts #CohesionAlliance deklarācijā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pauž nožēlu par to, ka tikai neliela daļa iedzīvotāju apzinās kohēzijas politikas sniegtos ieguvumus. Tādēļ aicina visos pārvaldības līmeņos veikt saskaņotu darbu, lai vairotu informētību par dažādu ES politikas pasākumu un fondu rezultātiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka ES pilsētprogramma palīdz risināt problēmas dažādās jomās – no mobilitātes pilsētās līdz gaisa kvalitātei, no aprites ekonomikas līdz migrantu un bēgļu integrācijai. Turklāt uzsver pilsētu un lauku partnerību nozīmi šo problēmu efektīvākā risināšanā. Tā arī palīdz pilsētām un reģioniem veidot teritoriālas inovācijas ekosistēmas un īstenot pārdomātas specializācijas stratēģijas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka vispārējas nozīmes pakalpojumi (SGI) un pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (SGEI) ir Eiropas sociālā modeļa un sociālās tirgus ekonomikas neatņemama daļa – tie nodrošina, ka ikvienam ir tiesības un iespējas piekļūt pirmās nepieciešamības precēm un kvalitatīviem sabiedriskajiem pakalpojumiem; iestājas par jēdziena SGEI plašāku interpretāciju, kas ietvertu arī jaunus sociālos pakalpojumus, piemēram, bēgļu un migrantu uzņemšanu un integrāciju, sociālos mājokļus, minimālos ienākumus vai digitālo infrastruktūru; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Eiropā veidot vairāk pašvaldību, pilsētu un reģionu partnerību, arī īstenojot mērķsadarbību, lai uzņemtos vadošo lomu pasaulē un ieviestu paraugpraksi sabiedrības problēmu risināšanā un jaunāko zinātnes atklājumu izmantošanā; |
| --- | --- |

44.

c)   Reakcija uz migrāciju un integrācijas nodrošināšana

| 45. | norāda, ka Eiropas iedzīvotāji uzskata, ka migrācijas problēma ir kritērijs tam, kā solidaritāte izpaužas praksē, bet kopēja izpratne par to, ko solidaritāte nozīmē šajā kontekstā, vēl joprojām ir jāveido; uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmīgo lomu migrantu uzņemšanā un integrēšanā, kā arī atklātu, konstruktīvu un humānu debašu organizēšanā par šiem sensitīvajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzstāj, ka pašvaldības, pilsētas un reģioni ir jāatbalsta, lai tie varētu veikt savus uzdevumus krīzes pārvaldības un ilgtermiņa integrācijas jomā. ES būtu jānodrošina saskaņots migrācijas politikas satvars, kā arī pietiekams un mērķorientēts finansiālais un tehniskais atbalsts, kas papildinātu dalībvalstu sniegto atbalstu, lai veicinātu migrantu integrāciju vietējā līmenī; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka migrantu integrācijas politika jāizstrādā, sadarbojoties visiem pārvaldības līmeņiem, un tā jāuztver kā daļa no visaptverošas ES migrācijas politikas un jāatbalsta arī ar piemērotiem finanšu instrumentiem ES līmenī. Lai nodrošinātu labākās izredzes veiksmīgai integrācijai gan migrantu, gan uzņēmējvalsts sabiedrības interesēs, būtu jāņem vērā vairāki faktori, piemēram, migrantu profesionālās prasmes un valodu zināšanas, pastāvošās radniecības saites, viņu vēlmes un iespējamā saziņa ar uzņēmējvalsti pirms ierašanās; |
| --- | --- |

47.

| 48. | norāda, ka visām pilsētām un reģioniem ļoti svarīga ir ES ārējo robežu efektīva un humāna pārvaldība un visaptverošas migrācijas politikas un uz kopējiem augstiem standartiem balstītas ES kopējās patvēruma sistēmas izstrāde, jo īpaši svarīgi tas ir pašvaldībām, pilsētām un reģioniem, kas uzņem bēgļus un atrodas pie robežām, kur vērojams īpaši liels migrantu pieplūdums; uzsver arī to, ka šādā politikā jāiekļauj koordinēta pieeja alternatīvajai aizsardzībai, jauni ceļi likumīgai migrācijai, tostarp cirkulārās migrācijas shēmas, kā arī pasākumi migrācijas cēloņu un visa veida cilvēktirdzniecības, jo īpaši sieviešu un bērnu tirdzniecības seksuālas izmantošanas nolūkā, apkarošanai, un tam visam ir vajadzīga gan jauna politiskā apņemšanās visos līmeņos, gan atbilstīgi līdzekļi; |
| --- | --- |

48.

d)   Sociālo tiesību un piekļuves izglītībai garantēšana un rūpes par kultūras mantojumu

| 49. | uzsver: iedzīvotāji uzskata, ka ir ļoti svarīgi visās ES politikas jomās un programmās papildus pašreizējām valstu vai reģionu izstrādātajām dzimumu līdztiesības un sociālās aizsardzības sistēmām izvērst ES sociālo dimensiju. Šādas politikas pamats ir LESD 8. un 9. pants, tāpēc to vajadzētu pienācīgi īstenot. RK arī atbalsta sociālā pīlāra īstenošanu, kurā būtiska loma būtu jāpiešķir vietējām un reģionālajām pašvaldībām, un aicina ES līgumos iekļaut sociālā progresa protokolu; vēlas panākt, ka sociālās tiesības tiek pielīdzinātas ekonomiskajām tiesībām; atzinīgi vērtē to, ka Eiropas sociālo tiesību pīlārs iekļauts Eiropas pusgadā. RK arī atbalsta ideju par Eiropas pusgada sociālo rezultātu pārskatu un uzskata, ka ES primārajos tiesību aktos jāiekļauj saistoši sociālie mērķi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzstāj, ka sociālie ieguldījumi nav jāuztver tikai kā slogs valsts finansēm. Kā atzīts 2017. gada novembrī notikušajā Gēteborgas samitā, sociālās politikas finansēšanai un sociālo tiesību aizsargāšanai ir acīmredzama Eiropas pievienotā vērtība, kas ir būtiska, lai atjaunotu iedzīvotāju uzticēšanos integrācijas procesam; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, ka izšķirīgi svarīgi ir palīdzēt iedzīvotājiem piekļūt vietējiem, taisnīgiem darba tirgiem, lai novērstu bezdarbu, īstenojot īpašus pasākumus ar mērķi palīdzēt tām grupām, kuras bezdarbs skāris vairāk; paredz izstrādāt plānu par sociālo mērķu iekļaušanu tālredzīgā sociālās politikas rīcības programmā, kurā būtu noteikti konkrēti pasākumi un konkrētas turpmākās likumdošanas darbības saistībā ar ieguldījumiem cilvēkos, prasmēs, zināšanās, sociālajā aizsardzībā un iekļaušanā; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina Eiropas Savienību pilnībā apņemties veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību un jo īpaši novērst un izskaust vardarbību pret sievietēm – vispārēju, strukturālu un daudzdimensionālu problēmu, kas rada neparedzamas personīgās, sociālās un ekonomikas izmaksas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pauž pārliecību, ka ir ļoti svarīgi ieguldīt jauniešos, un aicina ES atbalstīt vietējās un reģionālās pašvaldības prasmju un izglītības vajadzību apmierināšanā; aicina veidot jaunu “Prasmju un izglītības aliansi”, kuras mērķis būtu palielināt publiskos ieguldījumus izglītībā, veicināt mobilitāti (Erasmus+), sekmēt starpreģionu sadarbību, jo īpaši pārrobežu reģionos, un veicināt apmaiņas braucienus ne tikai profesionālajā, bet arī kultūras jomā; |
| --- | --- |

53.

| 54. | saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem aicina iesaistīt reģionālās valdības tādu instrumentu pārvaldībā kā Eiropas Sociālais fonds un fondi, kas atbalsta Garantijas jauniešiem piemērošanu, jo bieži vien reģionālā līmenī tiek īstenota aktīva nodarbinātības politika, tostarp sociālās inovācijas un līdztiesības politika; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, ka izglītības jomā ir būtiski iekļaut mācību programmās dažādus elementus, kas eiropiešiem ir kopīgi dažādās jomās, piemēram, vēsturē, kultūrā, mantojumā vai pašu Eiropas integrācijas projektu. Turklāt jebkurā gadījumā norāda, cik svarīgi ir skolēnu vidū veikt Eiropas projekta popularizēšanas darbu, kuru parasti veic reģionālās un vietējās pašvaldības; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atgādina, ka kultūras mantojuma dažādie veidi ir vērtīgs Eiropas resurss: tas ir instruments, kas var radīt lielu sviras efektu, lai ES veidotu ilgtspējīgākus un saliedētākus reģionus, un var stiprināt reģionu un visas Eiropas identitāti, tāpēc tas jo īpaši atbilst Eiropas moto “Vienoti daudzveidībā”; |
| --- | --- |

56.

| 57. | Uzsver, ka tūrisms un radošās nozares var reģionu kultūras mantojumu izmantot, lai nodrošinātu iespēju radīt darbvietas un plašāku ekonomisko ietekmi, tostarp ar inovāciju un pārdomātas specializācijas stratēģijām. |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāveicina un jāpopularizē tās valodu un kultūru daudzveidība, jāsekmē zināšanas par tām, jāveicina inovācija un starpreģionu sadarbība visās kultūras jomās, kā arī jauni uzņēmējdarbības modeļi kultūras un radošajās nozarēs; |
| --- | --- |

58.

e)   Atbalsts pētniecībai, inovācijai un digitalizācijai

| 59. | uzskata, ka Eiropas finansējuma programmas, kas vērstas uz pētniecību, inovāciju, apmaiņu, partnerību un mobilitāti un ir pieejamas viedās pilsētās, var nodrošināt labākus pakalpojumus iedzīvotājiem un tādējādi uzlabot viņu dzīves kvalitāti, un uzsver, ka arī kohēzijas politika un kopējā lauksaimniecības politika ar pētniecības un inovācijas palīdzību var iegūt dinamiku un orientāciju uz nākotni; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina vairot inovāciju publiskajā sektorā un uzņēmumos, šajā nolūkā cita starpā izmantojot tādas iniciatīvas kā “Zinātne reģionos”, kuru ietvaros politiķi un zinātnieki apspriež pierādījumos balstītu lēmumu pieņemšanu, kas ļauj eiropiešiem piedalīties savas nākotnes veidošanā; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver, ka digitalizācija un e-pārvaldība nodrošina atbalstu vietējām pārvaldes iestādēm. Iedzīvotāji un uzņēmēji novērtē Eiropas pievienoto vērtību, ko sniedz šādi ieguldījumi, kuri bieži tiek veikti pārrobežu vai starpreģionu sadarbības ietvaros (piemēram, “Platjosla visiem”), jo tie uzlabo vietējās ekonomikas noturību un palīdz paaugstināt dzīves kvalitāti vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver, ka pilsētas ir gan fiziska, gan digitāla vide, kurā cilvēki var tikties, iepazīt jaunas idejas, izzināt jaunas iespējas, inovatīvi plānot nākotni un uzzināt, kā sabiedrība mainās un kā izmaiņas ietekmē iedzīvotājus. Tādējādi pilsētas var paātrināt procesu, kura rezultātā vietējās kopienas visā Eiropā kļūs digitāli savienotas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | šajā saistībā atgādina, ka digitalizācija ir jauns kohēzijas instruments un efektīvs instruments, kas palīdz risināt demogrāfijas problēmu: attāliem rajoniem un lauku apgabaliem, kā arī tālākajiem reģioniem jānodrošina pastāvīgs savienojums, un tiem raksturīgie trūkumi jāpārvērš ieguvumos atbilstoši teritoriālās kohēzijas principam. ES un vietējo struktūru atbalstīti inovācijas centri, “dzīvās laboratorijas”, ražošanas laboratorijas, dizaina studijas, bibliotēkas, biznesa inkubatori un inovācijas nometnes stimulē vietējo ekonomiku un atvieglo ieinteresēto personu piekļuvi digitālajām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

63.

f)   Atbalsts lauku teritoriju attīstībai, kopējās lauksaimniecības politikas nostiprināšana un vietējās ražošanas veicināšana

| 64. | atgādina, ka 91 % ES teritorijas ir lauku un vidēji apdzīvoti apgabali, kuros mitinās 60 % ES iedzīvotāju, kā arī atgādina, ka lauku teritoriju attīstība būtiski atpaliek no pilsētu attīstības un ka lauku teritorijās pamestības sajūta raisa arvien lielāku eiroskepticismu; tādēļ uzskata, ka gan kopējai lauksaimniecības politikai, gan kohēzijas politikai joprojām jādarbojas kā solidaritātē balstītiem instrumentiem, lai sekmētu ilgtspējīgas un inovatīvas lauksaimniecības un lauku attīstības atjaunošanos; uzsver, ka lauku teritorijas ir jāņem vērā visās ES politikas jomās; |
| --- | --- |

64.

| 65. | starpreģionu sadarbība var būt svarīgs aspekts pārdomātas specializācijas stratēģiju optimizācijā, radot sinerģiju un maksimāli palielinot kopējo inovācijas centienu efektivitāti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzsver: veidam, kā tiek ražota un patērēta pārtika, ir milzīga vietēja un globāla mēroga ietekme, kas skar ne tikai iedzīvotāju labklājību, vidi, bioloģisko daudzveidību un klimatu, bet arī cilvēku veselību un ekonomiku; aicina attīstīt un stimulēt vietējos tirgus un īsas pārtikas piegādes ķēdes, kas ir pārtikas sistēmas, kurām piemīt īpaša vietējā dimensija, un aicina veicināt augstas kvalitātes Eiropas ražojumus; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzskata, ka līdzekļu samazinājumi KLP otrajā pīlārā ir nesamērīgi, un pauž bažas, ka šis pasākums varētu kaitēt lauku apvidiem un Eiropas Komisijas izvirzītajam mērķim stiprināt vides un dabas aizsardzību, kā arī ES klimata un resursu aizsardzības mērķiem; |
| --- | --- |

67.

g)   Ilgtspēja, vides aizsardzība un cīņa pret klimata pārmaiņām

| 68. | norāda, ka iedzīvotāji sagaida pasaules un vietējā mēroga rīcību cīņā pret klimata pārmaiņām un energoefektivitātes veicināšanā. Tāpēc visos ES politikas virzienos būtu jāiekļauj ilgtspējas aspekti, jo īpaši saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, energoefektivitāti, tīrāku mobilitāti, atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanu, oglekļa dioksīda piesaistītājsistēmām un ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu. RK aicina ES nodrošināt skaidru tiesisko un politisko regulējumu, saskaņā ar kuru pilsētas un reģioni var attīstīt savas iniciatīvas virzībai uz Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atgādina, ka Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanā liela nozīme ir globālajam Pilsētas mēru paktam klimata un enerģētikas jomā un augšupējām īstenošanas iniciatīvām, un aicina ES atbalstīt vietējā līmenī noteiktu devumu ieviešanu attiecībā uz CO2 emisiju samazināšanu; uzskata, ka visos ES politikas virzienos atbilstīgi ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem un citām ES starptautiskajām saistībām tādēļ būtu jāiekļauj ilgtspējas un vides aizsardzības aspekti; |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzsver, ka ir jāpanāk lielāka sinerģija starp tīkliem, projektiem un nolīgumiem, kuru mērķis ir risināt klimata pārmaiņu jautājumu, un tādiem tīkliem, projektiem un nolīgumiem, kas saistīti ar izturību pret katastrofām, kā, piemēram, Sendai pamatprogramma; |
| --- | --- |

70.

h)   Sadarbība ar partneriem ārpus ES kā atbalsts stabilitātei un attīstībai

| 71. | atgādina, ka vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistei pārrobežu sadarbībā un pilsētu diplomātijas pasākumos ārpus ES, jo īpaši paplašināšanās procesā un ES kaimiņreģionos, ir izšķiroša nozīme, lai sekmētu vietējā līmeņa demokrātiju, ilgtspējīgu attīstību un stabilitāti; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atgādina, ka vietējām pašvaldībām ir svarīga loma iedzīvotāju drošības garantēšanā, nepieļaujot vardarbīgu radikalizāciju un aizsargājot sabiedriskas vietas. Tā kā noziedzība un terorisms ir transnacionālas pārrobežu parādības, iedzīvotājiem un vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir jāsadarbojas, un par labu nāks pievienotā vērtība, ko rada ES rīcība kopīgos projektos; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atgādina RK nostāju, ka pirms jebkura tirdzniecības liberalizācijas nolīgumu priekšlikuma ir jāiesniedz teritoriālās ietekmes novērtējums. Atkārtoti uzsver arī to, ka valsts un vietējā līmenī būtu jāievieš mehānismi, kas nodrošina piekļuvi attiecīgai informācijai par tirdzniecības politiku. Turklāt tirdzniecības sarunas būtu jāpapildina ar oficiālu un iesaistošu dialogu starp atbildīgajām valsts iestādēm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām. Tas ir svarīgi jo īpaši tad, ja tirdzniecības sarunas aptver arī jomas, kurās kompetences tiek dalītas ar dalībvalstīm, jo šajos gadījumos vietējā un reģionālā līmeņa kompetences tiek skartas visbiežāk; |
| --- | --- |

73.

Nepieciešamās rīcības brīvības nodrošināšana pilsētām un reģioniem: tāds ES budžets laikposmam pēc 2020. gada, kas atbilst mērķiem un paredz pasākumu un ieguldījumu elastīgumu

| 74. | uzsver, ka daudzgadu finanšu shēmai (DFS) jāatbilst ES prioritātēm un mērķiem, lai tiktu izpildīti Līgumā noteiktie pienākumi un piepildītas ES iedzīvotāju gaidas; iestājas par to, lai DFS budžets atbilstu 1,3 % no ES 27 dalībvalstu nacionālā kopienākuma (NKI); |
| --- | --- |

74.

| 75. | norāda, ka ES budžetu nevajadzētu uztvert kā kompromisu starp neto maksātājvalstīm un neto saņēmējvalstīm, bet gan kā kopīgu rīku, kas ļauj sasniegt kopīgos mērķus, nodrošinot pievienoto vērtību visā Eiropā. Tādēļ piekrīt Komisijas secinājumam, ka DFS sniedz ieguvumus visiem, jo kopējā tirgus, drošības un kohēzijas pozitīvie rezultāti atsver individuālo finansiālo ieguldījumu ES; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uzsver, ka ES nākotne ir atkarīga no vērienīga un efektīva ES budžeta, kas veidots saskaņā ar principu, ka, uzticot ES papildu uzdevumus, ir arī jānodrošina papildu resursi un pakāpeniski jālikvidē valstu iemaksu atlaides; |
| --- | --- |

76.

| 77. | norāda, ka ES budžeta jebkāda atjaunota centralizācija, jo īpaši dalītās pārvaldības programmu un teritoriālās pieejas vājināšana, varētu apdraudēt kohēziju Savienībā, un no tās ir jāizvairās; |
| --- | --- |

77.

| 78. | atgādina, ka sabiedrisko pakalpojumu kvalitāte ir svarīgs faktors, kas ietekmē uzticēšanos iestādēm, jo iedzīvotāji vērtē valdību, pamatojoties uz savu pieredzi šo pakalpojumu saņemšanā; ņemot vērā, ka vairāk nekā trešdaļa visu publisko izdevumu un vairāk nekā puse publisko ieguldījumu tiek īstenoti vietējā līmenī, uzsver, ka publisko ieguldījumu apjoms ES joprojām ir pārāk mazs, lai nodrošinātu pienācīgu sabiedrisko infrastruktūru un pakalpojumus. Tāpēc publisko ieguldījumu nepietiekamības novēršana ir ļoti svarīgs uzdevums; |
| --- | --- |

78.

| 79. | uzsver, ka desmit gadus pēc finanšu krīzes, kas ir ievērojami mazinājusi vietējo un reģionālo pašvaldību publiskās investīcijas, ir jāuzlabo to spēja veikt ieguldījumus, nodrošinot tām nepieciešamo nodokļu vidi, kas atbalsta publiskos ieguldījumus, un veicinot vietējos risinājumus; šajā nolūkā jānostiprina partnerībā balstītas dalītās pārvaldības un daudzlīmeņu pārvaldības princips un jāizslēdz ar ES programmām saistītais publiskais līdzfinansējums no parāda aprēķinu kategorijas Stabilitātes un izaugsmes pakta kontekstā; |
| --- | --- |

79.

Augšupēja pieeja Savienības attīstīšanā: turpmākā virzība uz demokrātisku ES atjaunotni ir iespējama, ja iesaistās iedzīvotāji

a)   Ietekmīgi ES pasākumi: pareizie pasākumi jāveic pareizajā līmenī

| 80. | pauž stingru pārliecību, ka centienos tuvināt Eiropas Savienību tās iedzīvotājiem ārkārtīgi liela nozīme ir subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa pareizai piemērošanai; atgādina, ka ir svarīgi lēmumus pieņemt iedzīvotājiem vistuvākajā līmenī, un uzsver, ka Eiropas Savienībā ir nepieciešama pilnīgi atbildīga un pārredzama lēmumu pieņemšanas sistēma, kas nodrošina, ka iedzīvotāji var skaidri atpazīt, kurš ir politiski atbildīgs par pieņemtajiem lēmumiem (12); |
| --- | --- |

80.

| 81. | uzsver, ka kopīgā atbildība un ciešā saikne starp daudzlīmeņu pārvaldības principu un subsidiaritātes principu ir patiesi demokrātiskas Eiropas Savienības svarīgi elementi; |
| --- | --- |

81.

| 82. | uzsver, ka subsidiaritātes principa saskaņotai piemērošanai nākotnē ir jābūt ES pamatprincipam. Tas nozīmē “vairāk Eiropas, kad tā vairāk vajadzīga” un “mazāk Eiropas, kad tā mazāk vajadzīga”, un tas palīdzēs virzīties uz efektīvāku un veiksmīgāk funkcionējošu Eiropas Savienību. Diskusijās par Eiropas nākotni jūtamā vienīgā vēlme aizsargāt dalībvalstu intereses pret ES iejaukšanos ir neproduktīva. Komiteja apzinās savus subsidiaritātes principa sargātājas pienākumus un uzskata, ka subsidiaritātes princips politikas veidošanā un īstenošanā būtu jāuztver kā dinamiska politiskā un juridiskā koncepcija, kuras mērķis ir nodrošināt, ka piemērotākajos līmeņos īstajā laikā tiek veikti pareizie pasākumi, kas vislabāk kalpo iedzīvotāju interesēm; ir vēlreiz guvusi apstiprinājumu šai pārliecībai Subsidiaritātes un proporcionalitātes jautājumu darba grupas galīgajā ziņojumā, kurā uzsvērta jauna “aktīvās subsidiaritātes” izpratne; Komiteja centīsies īstenot minētās darba grupas ieteikumus ciešā sadarbībā ar pārējām ES iestādēm, valstu parlamentiem, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām visā Savienībā; |
| --- | --- |

82.

| 83. | atkārtoti aicina nostiprināt daudzlīmeņu pārvaldības un partnerības principus iestāžu rīcības kodeksā un tos īstenot, kā arī tos atspoguļot Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Papildus kohēzijas politikai daudzlīmeņu pārvaldība būtu jāpiemēro visos likumdošanas un regulatīvajos pasākumos tajās politikas jomās, kurām ir reģionāla ietekme (13); |
| --- | --- |

83.

| 84. | uzskata, ka ir būtiski cīnīties pret centralizācijas tendencēm un atbalstīt piemērotu, efektīvu vietējo risinājumu izstrādi, jo īpaši turpmākajā kohēzijas politikā, kas būtu pārvaldības pieejas paraugs arī citām politikas jomām; |
| --- | --- |

84.

| 85. | iesaka papildus attīstīt pašreizējos teritoriālās ietekmes novērtējumus (TIN), lai panāktu efektīvu atgriezenisko saikni, ņemot vērā ES reģionu daudzveidību un to, cik atšķirīgi ES politika ietekmē dažādas vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

85.

b)   Reģionu un pilsētu iesaistīšana: Eiropas demokrātijas atjaunošana, uzlabojot līdzatbildību un rezultativitāti

| 86. | uzsver, ka ES politikā jāparedz iespēja iedzīvotājiem proaktīvi rīkoties attiecībā uz jautājumiem, kas ir svarīgi viņu ikdienā. Cilvēki vēlas vietēja līmeņa risinājumus, lielāku iesaisti problēmu noteikšanā un palīdzību to risināšanā. Šī uz iedzīvotājiem orientētā un iedzīvotāju virzītā pieeja var atrisināt daudzas vietējās problēmas un parādīt ES nozīmi cilvēku dzīvē; tā arī paredz, ka ES politika jāorientē uz pilsētu un reģionu ietekmes palielināšanu, iesaistot iedzīvotājus publiskā un privātā sektora un indivīdu partnerībās; |
| --- | --- |

86.

| 87. | uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības rada ES politikas pievienoto vērtību – tās darbojas kā laboratorijas, kuras attīsta un ievieš jaunus sabiedrības inovāciju veidus, solidaritāti un iekļaujošu politiku, ko iedzīvotāji sagaida no Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

87.

| 88. | norāda, ka tas nozīmē arī to, ka ne visas iedzīvotāju problēmas var atrisināt, paredzot sīki izstrādātus noteikumus ES tiesību aktos. Subsidiaritātes princips attiecas ne tikai uz to, cik tālu sniedzas ES juridiskās iespējas pieņemt tiesību aktus, bet arī uz to, cik šie risinājumi ir lietderīgi iedzīvotājiem. Ja iedzīvotāji redzēs, ka ES piedāvā risinājumus, kas viņu ikdienas dzīvē nav efektīvi, tas tikai palielinās pretestību pret ES; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ir pārliecināta: lai nodrošinātu iekļaujošu, pārredzamu, demokrātisku un efektīvu lēmumu pieņemšanu, ES institucionālajai sistēmai joprojām vajadzēs attīstīties, un tā būs jāpielāgo jauniem uzdevumiem; uzsver, ka lielākā mērā jāatzīst RK pārstāvēto vietējo un reģionālo pašvaldību loma gan ES lietu ikdienas pārvaldībā, gan turpmāk pielāgojot ES Līgumus, saskaņā ar kuriem RK vajadzētu būt pilntiesīgi pārstāvētai visos turpmākajos konventos; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pauž stingru pārliecību, ka Eiropas pusgada kontekstā jāatzīst vietējā un reģionālā dimensija un ka vietējās un reģionālās pašvaldības tāpēc būtu jau no sākuma jāiesaista gada izaugsmes pētījuma sagatavošanā, kā arī valstu ziņojumu un valstu reformu programmu sagatavošanā; uzskata, ka šajā saistībā makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras (MNNP) rezultātu pārskats būtu jāpapildina ar reģionāliem rādītājiem, kas palīdzētu stiprināt un uzturēt ES pusgada procesa reģionālo dimensiju; |
| --- | --- |

90.

| 91. | uzskata, ka ES un jo īpaši ekonomiskās un monetārās savienības demokrātiskā leģitimitāte jānostiprina, ES lēmumu pieņemšanā balstoties uz sociālā progresa un vienlīdzīgu iespēju principiem, lai nodarbinātība un sociālās normas netiktu uzskatītas tikai par makroekonomiskās pielāgošanās procesa mazsvarīgāku elementu; |
| --- | --- |

91.

| 92. | uzskata, ka reģionu un reģionālo parlamentu labāka iesaistīšana ES lēmumu pieņemšanas procesā varētu uzlabot demokrātisku kontroli un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

92.

c)   Iedzīvotāju līdzdalības ES politikā veicināšana un pastāvīga dialoga ar iedzīvotājiem kopīga veidošana pēc 2019. gada

| 93. | atgādina arī to, ka ES iegūs lielāku uzticību un uzticēšanos tikai tad, ja un kad tā sasniegs savus mērķus un ja iedzīvotāji saņems saprotamākus skaidrojumus attiecībā uz Eiropas pievienoto vērtību un pamatojumu un nepieciešamajiem kompromisiem, uz ko balstās ES lēmumi. Tādēļ RK prasa daudz aktīvāk atbalstīt daudzvalodīgos Eiropas plašsaziņas līdzekļus un informācijas formātus, tostarp viegli saprotamus vēstījumus, izstrādāt un ieviest dažādiem izglītības līmeņiem paredzētus Eiropas pilsoniskās izglītības moduļus, kā arī būtiski palielināt atbalstu iedzīvotāju savstarpējiem kontaktiem pāri Eiropas robežām (izglītības un profesionālie apmaiņas mehānismi, mērķsadarbības programmas utt.); |
| --- | --- |

93.

| 94. | uzsver, ka būtu jāstiprina līdzdalības instrumenti, piemēram, Eiropas pilsoņu iniciatīva (14); kā papildu instruments pārstāvības demokrātijas esošajām struktūrām ES līmenī, kā arī citiem inovatīviem elementiem, kas paredzēti, lai sekmētu iesaistošu lēmumu pieņemšanu un pastāvīgu dialogu, EPI var palīdzēt mobilizēt iedzīvotājus kopīgam mērķim, izcelt svarīgu politisku jautājumu Eiropas dimensiju un sekmēt Eiropas mēroga debašu un atbilstīgas sabiedriskās domas veidošanos; |
| --- | --- |

94.

| 95. | aicina RK locekļus turpināt sadarbību ar iedzīvotājiem un uzklausīt viņus, piedaloties vietējos pasākumos, sanāksmēs, kas notiek pašvaldībās, un dialogos ar iedzīvotājiem, lai sasniegtu katru reģionu ES 27 dalībvalstīs, un aicina pārējās iestādes pievienoties šim darbam; šajā saistībā uzsver mērķi līdz 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām organizēt pilsoņu dialogus visos ES reģionos un rosina Komitejas locekļus organizēt savu vietējo vai reģionālo asambleju īpašas sesijas kopā ar vietējiem iedzīvotājiem un viņu apvienībām, lai apkopotu atbildes uz Reģionu komitejas, kā arī Eiropas Komisijas aptaujā par Eiropas nākotni iekļautajiem jautājumiem; uzsver, cik svarīga nozīme ir decentralizētai komunikācijai par ES politiku un tās pamatā esošo politisko izvēli, kā arī to, ka ES iestādēm ir jāatbalsta vietējā un reģionālā līmeņa centieni un ierosmes šajā virzienā; |
| --- | --- |

95.

| 96. | uzsver, ka, apspriežoties ar iedzīvotājiem, būtu jāuzrunā arī tie iedzīvotāji, kuri nereti tiek ignorēti vai nav ieinteresēti apspriešanas procesā; ir svarīgi nodrošināt patiesi iekļaujošu un reprezentatīvu dialogu ar iedzīvotājiem, lai izvairītos no tā, ka diskusijās izsakās tikai tie, kuri jau ir vismobilizētākie par vai pret ES vai konkrētu politisku jautājumu; |
| --- | --- |

96.

| 97. | norāda, ka komunikācija un pastāvīgs dialogs ar iedzīvotājiem ir būtiski jebkurā politiskajā sistēmā, tāpēc tiem ir ļoti liela nozīme ES demokrātiskās leģitimitātes palielināšanā un Eiropas tuvināšanā tās iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

97.

| 98. | šajā saistībā atgādina, ka saziņa ar iedzīvotājiem nedrīkst aprobežoties ar laika posmu līdz Eiropas Parlamenta vēlēšanām; |
| --- | --- |

98.

| 99. | apņemas līdz 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām piedāvāt metodiku pastāvīgai un strukturētai sistēmai, kas nodrošinātu dialogu starp iedzīvotājiem un ES politiķiem un iestādēm, ar RK starpniecību iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības un balstoties uz pārredzamu procesu iedzīvotāju sniegtās informācijas apkopošanā, nodrošinot telpas un informāciju iedzīvotājiem vissvarīgāko jautājumu apzināšanai un apspriešanai, tādējādi dodot iespēju ar rezultātiem bagātināt ES politikas veidošanu un nodrošināt pienācīgu atgriezenisko informāciju par iedzīvotāju sniegtā ieguldījuma ietekmi; |
| --- | --- |

99.

| 100. | pauž pārliecību, ka atgriezeniskās saiknes sniegšana iedzīvotājiem nodrošina, ka RK locekļu politiskais darbs var stiprināt saikni ar vietējo sabiedrību un palielināt iedzīvotāju uzticēšanos ES politikai. |
| --- | --- |

100.

Briselē, 2018. gada 9. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Eiropadomes priekšsēdētāja 2016. gada 8. novembra vēstule Reģionu komitejas priekšsēdētājam: http://www.cor.europa.eu/en/events/Documents/Letter%20Tusk%20Markkula_Reflecting%20on%20the%20EU_081116.pdf.

1

(2)  Nodomu vēstule priekšsēdētājam Antonio Tajāni un premjerministram Jiri Ratasam, 2017. gada 13. septembris: https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/letter-of-intent-2017_lv.pdf.

2

(3)  Priekšsēdētāja Jean-Claude Juncker īpašais padomnieks Luc Van den Brande, “Reaching out to EU citizens: a new opportunity” (“Uzrunāt ES iedzīvotājus: jauna iespēja”), 2017. gada oktobris.

3

Jean-Claude Juncker

Luc Van den Brande

“Reaching out to EU citizens: a new opportunity”

(4)  RK atzinums “2017. gada ziņojums par ES pilsonību”, COR-2017–01319, ziņotājs: Guillermo Martínez Suárez.

4

Guillermo Martínez Suárez

(5)  Eiropas Parlamenta 2017. gada rezolūcija par Eiropas Savienības darbības uzlabošanu, izmantojot Lisabonas līguma piedāvāto potenciālu (P8_TA(2017)0049), 2017. gada rezolūcija par Eiropas Savienības pašreizējās institucionālās struktūras iespējamo attīstību un korekcijām (P8_TA(2017)0048) un 2017. gada rezolūcija par eurozonas budžeta kapacitāti (P8_TA(2017)0050).

5

(6)  Piemēram, Why Europe, Pulse of Europe, Stand up for Europe, Committee for the Defence of Democracy, 1989 Generation Initiative.

6

Why Europe

Pulse of Europe

Stand up for Europe

Committee for the Defence of Democracy

1989 Generation Initiative

(7)  Londonas Ekonomikas augstskola, Reflecting on the future of the European Union (“Pārdomas par Eiropas Savienības nākotni”), 2018. gada marts., https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Future-EU.pdf.

7

Reflecting on the future of the European Union

(8)  RK, Reflecting on Europe: how Europe is perceived by people in regions and cities (“Pārdomas par Eiropu: kā Eiropu uztver reģionu un pilsētu iedzīvotāji”), 2018. gada aprīlis: https://cor.europa.eu/en/events/Documents/COR-17-070_report_EN-web.pdf.

8

Reflecting on Europe: how Europe is perceived by people in regions and cities

(9)  Eirobarometrs, Public opinion in the European Union (“Sabiedriskā doma Eiropas Savienībā”), Nr. 88, pielikums, 2017. gada novembris (http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/81142); Eirobarometrs, Future of Europe (“Eiropas nākotne”), Nr. 467, 2017. gada septembris–oktobris (http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2179); Eiropas Parlamenta pasūtītais Eirobarometra apsekojums Democracy on the move one year ahead of European election (“Demokrātijas dinamika gadu pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām”), Nr. 89.2, 2018. gada maijs (http://www.europarl.europa.eu/pdf/eurobarometre/2018/oneyearbefore2019/eb89_one_year_before_2019_eurobarometer_en_opt.pdf).

9

Public opinion in the European Union

Future of Europe

Democracy on the move one year ahead of European election

(10)  Londonas Ekonomikas augstskola, Reflecting on the future of the European Union (“Pārdomas par Eiropas Savienības nākotni”), 2018. gada marts.

10

Reflecting on the future of the European Union

(11)  Eiropas Komisija, Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts, Septītais ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju “Mans reģions, mana Eiropa, mūsu nākotne”, 2017.

11

(12)  RK rezolūcija par Eiropas Komisijas “Balto grāmatu par Eiropas nākotni. Pārdomas un scenāriji attiecībā uz ES-27 līdz 2025. gadam” (2017/C 306/01).

12

(13)  RK atzinums par tematu “Pārdomu dokuments par ES finanšu nākotni” (COR-2017-03718), ziņotājs Marek Woźniak.

13

Marek Woźniak

(14)  RK atzinums par tematu “Eiropas pilsoņu iniciatīva” (COR-2017-04989), ziņotājs Luc Van den Brande.

14

Luc Van den Brande

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 461/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 461/16

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Eiropas Darba iestādes izveide”

(2018/C 461/03)

| Galvenā ziņotāja: | Doris KAMPUS (AT/PSE), Štīrijas federālās zemes valdības locekle sociālajos, darba un integrācijas jautājumos |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | 2018. gada 13. marta priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Darba iestādi (dokuments attiecas uz EEZ un Šveici)
  COM(2018) 131 final |

Galvenā ziņotāja:

Doris KAMPUS (AT/PSE), Štīrijas federālās zemes valdības locekle sociālajos, darba un integrācijas jautājumos

Atsauces dokuments:

2018. gada 13. marta priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Darba iestādi (dokuments attiecas uz EEZ un Šveici)

COM(2018) 131 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

Lēmuma priekšlikums

5. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Būtu jāizveido Eiropas Darba iestāde (“Iestāde”), lai palīdzētu stiprināt taisnīgumu vienotajā tirgū un uzticēšanos tam. Šajā nolūkā Iestādei būtu jāatbalsta dalībvalstis un Komisija centienos stiprināt privātpersonu un darba devēju piekļuvi informācijai par viņu tiesībām un pienākumiem darbaspēka pārrobežu mobilitātes situācijās, un piekļuvi attiecīgajiem pakalpojumiem, jāatbalsta noteikumu ievērošana un dalībvalstu sadarbība, lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu efektīvu piemērošanu šajās jomās, un jāuzņemas mediatora loma un jāatvieglo risinājumi pārrobežu strīdu vai darba tirgus traucējumu gadījumā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(5)

Būtu jāizveido Eiropas Darba iestāde (“Iestāde”), lai palīdzētu stiprināt taisnīgumu vienotajā tirgū un uzticēšanos tam. Šajā nolūkā Iestādei būtu jāatbalsta dalībvalstis un Komisija centienos stiprināt privātpersonu un darba devēju piekļuvi informācijai par viņu tiesībām un pienākumiem darbaspēka pārrobežu mobilitātes situācijās, un piekļuvi attiecīgajiem pakalpojumiem, jāatbalsta noteikumu ievērošana un dalībvalstu sadarbība, lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu efektīvu piemērošanu šajās jomās, un jāuzņemas mediatora loma un jāatvieglo risinājumi pārrobežu strīdu vai darba tirgus traucējumu gadījumā.

| (5) | Būtu jāizveido Eiropas Darba iestāde (“Iestāde”), lai palīdzētu stiprināt taisnīgumu vienotajā tirgū un uzticēšanos tam. Šajā nolūkā Iestādei būtu jāatbalsta dalībvalstis un Komisija centienos stiprināt privātpersonu un darba devēju piekļuvi informācijai par viņu tiesībām un pienākumiem darbaspēka pārrobežu mobilitātes situācijās, un piekļuvi attiecīgajiem pakalpojumiem, jāatbalsta noteikumu ievērošana un dalībvalstu sadarbība, lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu efektīvu piemērošanu šajās jomās, un jāuzņemas mediatora loma un jāatvieglo risinājumi pārrobežu strīdu vai darba tirgus traucējumu gadījumā.
  Tas nozīmē arī, ka jānodrošina konsekvents un efektīvs izpildes mehānismu tīkls. |
| --- | --- |

(5)

Būtu jāizveido Eiropas Darba iestāde (“Iestāde”), lai palīdzētu stiprināt taisnīgumu vienotajā tirgū un uzticēšanos tam. Šajā nolūkā Iestādei būtu jāatbalsta dalībvalstis un Komisija centienos stiprināt privātpersonu un darba devēju piekļuvi informācijai par viņu tiesībām un pienākumiem darbaspēka pārrobežu mobilitātes situācijās, un piekļuvi attiecīgajiem pakalpojumiem, jāatbalsta noteikumu ievērošana un dalībvalstu sadarbība, lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu efektīvu piemērošanu šajās jomās, un jāuzņemas mediatora loma un jāatvieglo risinājumi pārrobežu strīdu vai darba tirgus traucējumu gadījumā.
  Tas nozīmē arī, ka jānodrošina konsekvents un efektīvs izpildes mehānismu tīkls.

Pamatojums

Lai valstu un reģionu iestādes varētu skaidri, taisnīgi un efektīvi īstenot Savienības noteikumus, kas attiecas uz darbaspēka pārrobežu mobilitāti un sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanu, tām ir vajadzīgi atbilstoši izpildes mehānismi, kuri pilda arī atturošu preventīvo funkciju.

2. grozījums

Lēmuma priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | (14.a) | Lai varētu palielināt juridisko noteiktību un stiprināt tiesību normu piemērošanas vienādību (arī attiecīgo teritoriju kompetentajās tiesās), obligāti ir vajadzīgs regulējums attiecībā uz inspekcijās iegūtās informācijas juridisko izmantošanu (piem., vai tā ir pieņemama kā pierādījums tiesvedībā). Būtu jānodrošina, ka visur ir iespējama vienāda kopīgo inspekciju rezultātu izmantošana. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(14.a)

Lai varētu palielināt juridisko noteiktību un stiprināt tiesību normu piemērošanas vienādību (arī attiecīgo teritoriju kompetentajās tiesās), obligāti ir vajadzīgs regulējums attiecībā uz inspekcijās iegūtās informācijas juridisko izmantošanu (piem., vai tā ir pieņemama kā pierādījums tiesvedībā). Būtu jānodrošina, ka visur ir iespējama vienāda kopīgo inspekciju rezultātu izmantošana.

Pamatojums

Jau daudzus gadus Vecāko darba inspektoru komiteja (SLIC) iesaka ES līmenī precizēt kopīgas rīcības statusu.

3. grozījums

Lēmuma priekšlikums

5. panta c) punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| c) | koordinēt un atbalstīt saskaņotas un kopīgas inspekcijas saskaņā ar 9. un 10. pantu; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

c)

koordinēt un atbalstīt saskaņotas un kopīgas inspekcijas saskaņā ar 9. un 10. pantu;

| c) | pastiprināt,
  koordinēt un atbalstīt saskaņotas un kopīgas inspekcijas saskaņā ar 9. un 10. pantu; |
| --- | --- |

c)

pastiprināt,
  koordinēt un atbalstīt saskaņotas un kopīgas inspekcijas saskaņā ar 9. un 10. pantu;

Pamatojums

Valstu kompetento iestāžu saskaņotas un kopīgas inspekcijas būtu ievērojami jāpastiprina, lai uzlabotu rezultātu izpildāmību.

4. grozījums

Lēmuma priekšlikums

5. panta h) punkts (jauns)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | h) | atvieglot jau pastāvošo funkcionējošo struktūru darba turpināšanu, tostarp EURES pārrobežu partnerības, kas veicina sadarbību pārrobežu reģionos ar nolūku atbalstīt taisnīgu pārrobežu mobilitāti. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

h)

atvieglot jau pastāvošo funkcionējošo struktūru darba turpināšanu, tostarp EURES pārrobežu partnerības, kas veicina sadarbību pārrobežu reģionos ar nolūku atbalstīt taisnīgu pārrobežu mobilitāti.

Pamatojums

Būtu jānodrošina, ka tiek radīts Komisijas solītais sinerģijas efekts un ka tiek integrētas jau funkcionējošās struktūras (kā, piemēram, reģioniem nozīmīgās EURES pārrobežu partnerības), un šim mērķim būtu jāatvēl budžeta līdzekļi.

5. grozījums

Lēmuma priekšlikums

6. panta c) punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| c) | nodrošina darba devējiem attiecīgu informāciju par darba tiesību normām un dzīves un darba apstākļiem, kas piemērojami darbiniekiem darbaspēka pārrobežu mobilitātes situācijās, tostarp norīkotajiem darbiniekiem; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

c)

nodrošina darba devējiem attiecīgu informāciju par darba tiesību normām un dzīves un darba apstākļiem, kas piemērojami darbiniekiem darbaspēka pārrobežu mobilitātes situācijās, tostarp norīkotajiem darbiniekiem;

| c) | nodrošina darba devējiem
  un darba ņēmējiem
  attiecīgu informāciju par darba tiesību normām un dzīves un darba apstākļiem, kas piemērojami darbiniekiem darbaspēka pārrobežu mobilitātes situācijās, tostarp norīkotajiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

c)

nodrošina darba devējiem
  un darba ņēmējiem
  attiecīgu informāciju par darba tiesību normām un dzīves un darba apstākļiem, kas piemērojami darbiniekiem darbaspēka pārrobežu mobilitātes situācijās, tostarp norīkotajiem darbiniekiem;

Pamatojums

Pielāgota informācija būtu jāsniedz visiem sociālajiem partneriem.

6. grozījums

Lēmuma priekšlikums

6. panta g) punkts (jauns)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | g) | veicina informācijas apmaiņu starp mobilitātes ietekmētajiem reģioniem, pilsētām un vietējām pašvaldībām, lai varētu strukturēti apmainīties un dalīties ar zināšanām un pieredzi. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

g)

veicina informācijas apmaiņu starp mobilitātes ietekmētajiem reģioniem, pilsētām un vietējām pašvaldībām, lai varētu strukturēti apmainīties un dalīties ar zināšanām un pieredzi.

Pamatojums

Informācija par vietējiem apstākļiem un vietējo pieredzi būtiski sekmē sadarbības uzlabošanu, spēju veidošanu un uzkrāto zināšanu izmantošanu un uzlabošanu.

7. grozījums

Lēmuma priekšlikums

7. panta 1. punkta e) apakšpunkts (jauns)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | e) | veicina labas prakses piemēru apmaiņu starp mobilitātes ietekmētajiem reģioniem, pilsētām un vietējām pašvaldībām un izplata šo pieredzi. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

e)

veicina labas prakses piemēru apmaiņu starp mobilitātes ietekmētajiem reģioniem, pilsētām un vietējām pašvaldībām un izplata šo pieredzi.

Pamatojums

Būtu jānodrošina arī pakalpojumu jomā uzkrātās pieredzes apmaiņa.

8. grozījums

Lēmuma priekšlikums

8. panta 1. punkta d) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| d) | atvieglo sankciju un naudassodu procedūru pārrobežu izpildi; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

d)

atvieglo sankciju un naudassodu procedūru pārrobežu izpildi;

| d) | atvieglo valstīs noteikto sankciju un naudassodu procedūru pārrobežu izpildi
  un izstrādā priekšlikumus par to, kā veicināt lielāku pārredzamību un konsekvenci šādu valstīs noteiktu sankciju pārrobežu izpildes kontekstā
  ; |
| --- | --- |

d)

atvieglo valstīs noteikto sankciju un naudassodu procedūru pārrobežu izpildi
  un izstrādā priekšlikumus par to, kā veicināt lielāku pārredzamību un konsekvenci šādu valstīs noteiktu sankciju pārrobežu izpildes kontekstā
  ;

Pamatojums

Nepietiekamais regulējums attiecībā uz pārskatatbildību valstīs noteiktu sankciju un naudassodu pārrobežu izpildes kontekstā apdraud Savienības tiesību normu efektīvu piemērošanu, reģionu iestādēm sadarbojoties pāri robežām.

9. grozījums

Lēmuma priekšlikums

9. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Pēc vienas vai vairāku dalībvalstu pieprasījuma Iestāde koordinē saskaņotas vai kopīgas inspekcijas jomās, kas ir Iestādes kompetencē. Pieprasījumu var iesniegt viena vai vairākas dalībvalstis. Iestāde arī var ierosināt attiecīgo dalībvalstu iestādēm veikt saskaņotu vai kopīgu inspekciju. | 1.   Pēc vienas vai vairāku dalībvalstu pieprasījuma Iestāde koordinē saskaņotas vai kopīgas inspekcijas jomās, kas ir Iestādes kompetencē. Pieprasījumu var iesniegt viena vai vairākas dalībvalstis
  saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu darba tirgū pieņemto praksi
  . Iestāde arī var ierosināt attiecīgo dalībvalstu iestādēm veikt saskaņotu vai kopīgu inspekciju. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Pēc vienas vai vairāku dalībvalstu pieprasījuma Iestāde koordinē saskaņotas vai kopīgas inspekcijas jomās, kas ir Iestādes kompetencē. Pieprasījumu var iesniegt viena vai vairākas dalībvalstis. Iestāde arī var ierosināt attiecīgo dalībvalstu iestādēm veikt saskaņotu vai kopīgu inspekciju.

1.   Pēc vienas vai vairāku dalībvalstu pieprasījuma Iestāde koordinē saskaņotas vai kopīgas inspekcijas jomās, kas ir Iestādes kompetencē. Pieprasījumu var iesniegt viena vai vairākas dalībvalstis
  saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu darba tirgū pieņemto praksi
  . Iestāde arī var ierosināt attiecīgo dalībvalstu iestādēm veikt saskaņotu vai kopīgu inspekciju.

Pamatojums

Pamatojums

Būtu jāņem vērā, ka valstīm ir daudzveidīgas tradīcijas, kas saistītas ar atbilstības tiesību aktiem pārraudzību (tai skaitā institūcijas, kas sadarbojas ar valstu iestādēm).

10. grozījums

10. grozījums

Lēmuma priekšlikums

9. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ja dalībvalsts iestāde nolemj nepiedalīties 1. punktā minētajā saskaņotajā vai kopīgajā inspekcijā vai to neveikt, tā pietiekami laicīgi rakstiski informē Iestādi par sava lēmuma iemesliem. Šādos gadījumos Iestāde informē citas attiecīgās valstu iestādes. | Ja dalībvalsts iestāde nolemj nepiedalīties 1. punktā minētajā saskaņotajā vai kopīgajā inspekcijā vai to neveikt, tā pietiekami laicīgi rakstiski informē Iestādi par sava lēmuma iemesliem. Šādos gadījumos Iestāde informē citas attiecīgās valstu iestādes. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ja dalībvalsts iestāde nolemj nepiedalīties 1. punktā minētajā saskaņotajā vai kopīgajā inspekcijā vai to neveikt, tā pietiekami laicīgi rakstiski informē Iestādi par sava lēmuma iemesliem. Šādos gadījumos Iestāde informē citas attiecīgās valstu iestādes.

Ja dalībvalsts iestāde nolemj nepiedalīties 1. punktā minētajā saskaņotajā vai kopīgajā inspekcijā vai to neveikt, tā pietiekami laicīgi rakstiski informē Iestādi par sava lēmuma iemesliem. Šādos gadījumos Iestāde informē citas attiecīgās valstu iestādes.

11. grozījums

11. grozījums

Lēmuma priekšlikums

10. panta 5.a punkts (jauns)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Kopīgo inspekciju rezultātus iesaistīto dalībvalstu kompetentās iestādes var izmanto kā pierādījumus, kam ir tāds pats juridiskais spēks kā savā jurisdikcijā savāktiem dokumentiem. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

5.a
     
  Kopīgo inspekciju rezultātus iesaistīto dalībvalstu kompetentās iestādes var izmanto kā pierādījumus, kam ir tāds pats juridiskais spēks kā savā jurisdikcijā savāktiem dokumentiem.

Pamatojums

Pamatojums

Jau daudzus gadus Vecāko darba inspektoru komiteja (SLIC) iesaka ES līmenī precizēt, ka kopīgajai rīcībai ir juridisks spēks.

SLIC

Cenšoties stiprināt sadarbību visos iestāžu līmeņos, būtu arī jāregulē un jānodrošina kopīgo inspekciju rezultātu juridiska izmantošana.

12. grozījums

12. grozījums

Lēmuma priekšlikums

11. panta 2. punkta d) apakšpunkts (jauns)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | d) | rīkot regulāru informācijas apmaiņu ar visvairāk skartajiem uzņemošo valstu un izcelsmes valstu reģioniem, pilsētām un vietējām pašvaldībām, lai nodrošinātu šo zināšanu atbilstību aktuālajam stāvoklim. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

d)

d)

rīkot regulāru informācijas apmaiņu ar visvairāk skartajiem uzņemošo valstu un izcelsmes valstu reģioniem, pilsētām un vietējām pašvaldībām, lai nodrošinātu šo zināšanu atbilstību aktuālajam stāvoklim.

rīkot regulāru informācijas apmaiņu ar visvairāk skartajiem uzņemošo valstu un izcelsmes valstu reģioniem, pilsētām un vietējām pašvaldībām, lai nodrošinātu šo zināšanu atbilstību aktuālajam stāvoklim.

Pamatojums

Pamatojums

Arī analīzes un riska novērtēšanas jomā būtu jānodrošina regulāra visvairāk skarto reģionu pieredzes apmaiņa un to iespējas paust savu viedokli.

13. grozījums

13. grozījums

Lēmuma priekšlikums

18. pants (jauns)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Valdes sastāvā ir viens augsta līmeņa pārstāvis no katras dalībvalsts un divi Komisijas pārstāvji, un viņiem visiem ir balsstiesības. | 1.   Valdes sastāvā ir viens augsta līmeņa pārstāvis no katras dalībvalsts un divi Komisijas pārstāvji
  , kā arī viens dalībvalstu reģionālo pašvaldību pārstāvis
  , un viņiem visiem ir balsstiesības. |
| 2.   Katram Valdes loceklim ir aizstājējs. Aizstājējs locekli pārstāv viņa prombūtnes laikā. | 2.   Katram Valdes loceklim ir aizstājējs. Aizstājējs locekli pārstāv viņa prombūtnes laikā. |
| 3.   Valdes locekļus, kas pārstāv savas dalībvalstis, un viņu aizstājējus ieceļ to attiecīgās dalībvalstis, pamatojoties uz viņu zināšanām 1. panta 2. punktā minētajās jomās un ņemot vērā arī attiecīgās vadības, administratīvās un budžeta veidošanas prasmes. | 3.   Valdes locekļus, kas pārstāv savas dalībvalstis, un viņu aizstājējus ieceļ to attiecīgās dalībvalstis, pamatojoties uz viņu zināšanām 1. panta 2. punktā minētajās jomās un ņemot vērā arī attiecīgās vadības, administratīvās un budžeta veidošanas prasmes. |
| Locekļus, kas pārstāv Komisiju, ieceļ Komisija. | Locekļus, kas pārstāv Komisiju, ieceļ Komisija. |
| | Dalībvalstu reģionālo pašvaldību pārstāvi ieceļ Reģionu komiteja no to locekļu vidus, kas nāk no Eiropas Savienības dalībvalstīm, kur nodarbinātības politikas jomā kompetence ir dalīta ar reģioniem. |
| Dalībvalstis
  un
  Komisija cenšas ierobežot savu pārstāvju mainību Valdē, lai nodrošinātu Valdes darba nepārtrauktību. Visas puses cenšas panākt, lai Valdē būtu līdzsvarota vīriešu un sieviešu pārstāvība. | Dalībvalstis, Komisija
  un Reģionu komiteja
  cenšas ierobežot savu pārstāvju mainību Valdē, lai nodrošinātu Valdes darba nepārtrauktību. Visas puses cenšas panākt, lai Valdē būtu līdzsvarota vīriešu un sieviešu pārstāvība. |
| 4.   Valdes locekļu un viņu aizstājēju pilnvaru termiņš ir četri gadi. Šo termiņu var pagarināt. | 4.   Valdes locekļu un viņu aizstājēju pilnvaru termiņš ir četri gadi. Šo termiņu var pagarināt. |
| 5.   Trešo valstu pārstāvji, kuri piemēro Savienības tiesību aktus šīs regulas aptvertajās jomās, drīkst piedalīties Valdes sanāksmēs kā novērotāji. | 5.   Trešo valstu pārstāvji, kuri piemēro Savienības tiesību aktus šīs regulas aptvertajās jomās, drīkst piedalīties Valdes sanāksmēs kā novērotāji. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Valdes sastāvā ir viens augsta līmeņa pārstāvis no katras dalībvalsts un divi Komisijas pārstāvji, un viņiem visiem ir balsstiesības.

1.   Valdes sastāvā ir viens augsta līmeņa pārstāvis no katras dalībvalsts un divi Komisijas pārstāvji
  , kā arī viens dalībvalstu reģionālo pašvaldību pārstāvis
  , un viņiem visiem ir balsstiesības.

2.   Katram Valdes loceklim ir aizstājējs. Aizstājējs locekli pārstāv viņa prombūtnes laikā.

2.   Katram Valdes loceklim ir aizstājējs. Aizstājējs locekli pārstāv viņa prombūtnes laikā.

3.   Valdes locekļus, kas pārstāv savas dalībvalstis, un viņu aizstājējus ieceļ to attiecīgās dalībvalstis, pamatojoties uz viņu zināšanām 1. panta 2. punktā minētajās jomās un ņemot vērā arī attiecīgās vadības, administratīvās un budžeta veidošanas prasmes.

3.   Valdes locekļus, kas pārstāv savas dalībvalstis, un viņu aizstājējus ieceļ to attiecīgās dalībvalstis, pamatojoties uz viņu zināšanām 1. panta 2. punktā minētajās jomās un ņemot vērā arī attiecīgās vadības, administratīvās un budžeta veidošanas prasmes.

Locekļus, kas pārstāv Komisiju, ieceļ Komisija.

Locekļus, kas pārstāv Komisiju, ieceļ Komisija.

Dalībvalstu reģionālo pašvaldību pārstāvi ieceļ Reģionu komiteja no to locekļu vidus, kas nāk no Eiropas Savienības dalībvalstīm, kur nodarbinātības politikas jomā kompetence ir dalīta ar reģioniem.

Dalībvalstu reģionālo pašvaldību pārstāvi ieceļ Reģionu komiteja no to locekļu vidus, kas nāk no Eiropas Savienības dalībvalstīm, kur nodarbinātības politikas jomā kompetence ir dalīta ar reģioniem.

Dalībvalstis
  un
  Komisija cenšas ierobežot savu pārstāvju mainību Valdē, lai nodrošinātu Valdes darba nepārtrauktību. Visas puses cenšas panākt, lai Valdē būtu līdzsvarota vīriešu un sieviešu pārstāvība.

un

Dalībvalstis, Komisija
  un Reģionu komiteja
  cenšas ierobežot savu pārstāvju mainību Valdē, lai nodrošinātu Valdes darba nepārtrauktību. Visas puses cenšas panākt, lai Valdē būtu līdzsvarota vīriešu un sieviešu pārstāvība.

un Reģionu komiteja

4.   Valdes locekļu un viņu aizstājēju pilnvaru termiņš ir četri gadi. Šo termiņu var pagarināt.

4.   Valdes locekļu un viņu aizstājēju pilnvaru termiņš ir četri gadi. Šo termiņu var pagarināt.

5.   Trešo valstu pārstāvji, kuri piemēro Savienības tiesību aktus šīs regulas aptvertajās jomās, drīkst piedalīties Valdes sanāksmēs kā novērotāji.

5.   Trešo valstu pārstāvji, kuri piemēro Savienības tiesību aktus šīs regulas aptvertajās jomās, drīkst piedalīties Valdes sanāksmēs kā novērotāji.

Pamatojums

Pamatojums

Dažās dalībvalstīs kompetence nodarbinātības politikas jomā ir dalīta starp valsti un reģioniem: Valdē būtu jāiekļauj viens reģionālo pašvaldību pārstāvis, lai nodrošinātu interešu līdzsvarotu pārstāvību.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgi apsvērumi un priekšlikuma vispārējs novērtējums

Vispārīgi apsvērumi un priekšlikuma vispārējs novērtējums

| 1. | atzinīgi vērtē priekšlikuma mērķi panākt darbaspēka pārrobežu mobilitātes un sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanas jomā spēkā esošo Savienības tiesību aktu efektīvāku piemērošanu, lai stiprinātu taisnīgumu vienotajā tirgū un uzticēšanos tam; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē priekšlikuma mērķi panākt darbaspēka pārrobežu mobilitātes un sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanas jomā spēkā esošo Savienības tiesību aktu efektīvāku piemērošanu, lai stiprinātu taisnīgumu vienotajā tirgū un uzticēšanos tam;

| 2. | atbalsta ieceri izveidot Eiropas Darba iestādi, kuras mērķis ir atbalstīt dalībvalstu centienus cīnīties pret pārkāpumiem tādās jomās kā darba ņēmēju pārvietošanās brīvība, brīvība veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība un tādā veidā paaugstināt mobilitātes kvalitāti; |
| --- | --- |

2.

atbalsta ieceri izveidot Eiropas Darba iestādi, kuras mērķis ir atbalstīt dalībvalstu centienus cīnīties pret pārkāpumiem tādās jomās kā darba ņēmēju pārvietošanās brīvība, brīvība veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība un tādā veidā paaugstināt mobilitātes kvalitāti;

| 3. | uzsver, ka šo brīvību ļaunprātīga izmantošana ne tikai vājina ES kohēziju, bet arī nodara būtisku sociālu, ekonomisku un fiskālu kaitējumu gan reģioniem, pilsētām un vietējām pašvaldībām, gan pašiem to iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka šo brīvību ļaunprātīga izmantošana ne tikai vājina ES kohēziju, bet arī nodara būtisku sociālu, ekonomisku un fiskālu kaitējumu gan reģioniem, pilsētām un vietējām pašvaldībām, gan pašiem to iedzīvotājiem;

| 4. | šajā saistībā vēlreiz atzīmē, ka šāda ļaunprātīga izmantošana mazina nodokļu ieņēmumus un sociālās apdrošināšanas iemaksas un negatīvi ietekmē nodarbinātību, darba apstākļus, konkurenci, teritoriālo un reģionālo attīstību, labklājību un sociālo nodrošinājumu; |
| --- | --- |

4.

šajā saistībā vēlreiz atzīmē, ka šāda ļaunprātīga izmantošana mazina nodokļu ieņēmumus un sociālās apdrošināšanas iemaksas un negatīvi ietekmē nodarbinātību, darba apstākļus, konkurenci, teritoriālo un reģionālo attīstību, labklājību un sociālo nodrošinājumu;

| 5. | tāpēc atbalsta centienus palielināt konsekvenci un atvieglot valstu iestāžu sadarbību, jo teritoriālās pilnvaras pašlaik ierobežo to spēju efektīvi piemērot spēkā esošos noteikumus, kas attiecas uz pārrobežu gadījumiem; |
| --- | --- |

5.

tāpēc atbalsta centienus palielināt konsekvenci un atvieglot valstu iestāžu sadarbību, jo teritoriālās pilnvaras pašlaik ierobežo to spēju efektīvi piemērot spēkā esošos noteikumus, kas attiecas uz pārrobežu gadījumiem;

| 6. | uzsver, ka labāka sankciju koordinācija ES līmenī par darbaspēka mobilitātes tiesību aktu pārkāpumiem varētu atturēt no regulējuma neievērošanas un dot nozīmīgu ieguldījumu efektīvākas izpildes sistēmas izveidē, arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. un 82. panta izpratnē. Turklāt tādējādi tiktu stiprināta uzticēšanās un taisnīgums iekšējā tirgū, cita starpā nodrošinot skaidru uzņēmējdarbības vidi un vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Lai efektīvi panāktu šādu koordināciju, jāizmanto visi šim nolūkam nepieciešamie līdzekļi (piemēram, saites starp IT platformām vai telemātikas sistēmas, vai citi saziņas līdzekļi); |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka labāka sankciju koordinācija ES līmenī par darbaspēka mobilitātes tiesību aktu pārkāpumiem varētu atturēt no regulējuma neievērošanas un dot nozīmīgu ieguldījumu efektīvākas izpildes sistēmas izveidē, arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. un 82. panta izpratnē. Turklāt tādējādi tiktu stiprināta uzticēšanās un taisnīgums iekšējā tirgū, cita starpā nodrošinot skaidru uzņēmējdarbības vidi un vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Lai efektīvi panāktu šādu koordināciju, jāizmanto visi šim nolūkam nepieciešamie līdzekļi (piemēram, saites starp IT platformām vai telemātikas sistēmas, vai citi saziņas līdzekļi);

| 7. | atbalsta darbības uzdevumus, kas uzticēti Eiropas Darba iestādei, kura no pašreizējām struktūrām pārņems tehniskos uzdevumus un tos integrēs un papildinās, lai novērstu apzinātos sistēmas trūkumus un radītu sinerģiju; |
| --- | --- |

7.

atbalsta darbības uzdevumus, kas uzticēti Eiropas Darba iestādei, kura no pašreizējām struktūrām pārņems tehniskos uzdevumus un tos integrēs un papildinās, lai novērstu apzinātos sistēmas trūkumus un radītu sinerģiju;

| 8. | norāda, ka uzdevumi un pilnvaras būtu skaidri jānosaka, lai visos publiskās pārvaldes līmeņos varētu mērķtiecīgi un efektīvi veidot atbalstošu sadarbību un nepieļaut pastāvošo struktūru dubultošanos; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka uzdevumi un pilnvaras būtu skaidri jānosaka, lai visos publiskās pārvaldes līmeņos varētu mērķtiecīgi un efektīvi veidot atbalstošu sadarbību un nepieļaut pastāvošo struktūru dubultošanos;

| 9. | norāda, ka ierosinātajā Eiropas Darba iestādes darbības jomā jau pastāv daudzveidīga valstu, reģionu un vietējo pašvaldību prakse un regulējums, un uzsver, ka Eiropas Darba iestādes pilnvarām vajadzētu būt saskaņotām ar šo daudzveidību un ka uzkrātās zināšanas būtu jāņem vērā; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka ierosinātajā Eiropas Darba iestādes darbības jomā jau pastāv daudzveidīga valstu, reģionu un vietējo pašvaldību prakse un regulējums, un uzsver, ka Eiropas Darba iestādes pilnvarām vajadzētu būt saskaņotām ar šo daudzveidību un ka uzkrātās zināšanas būtu jāņem vērā;

Mērķi un uzdevumi – kritisks reģionu skatījums

Mērķi un uzdevumi – kritisks reģionu skatījums

| 10. | uzsver, ka it īpaši darba ņēmēji, kas dodas darbā uz citām valstīm, Eiropā ir apdraudēta grupa, kuras tiesības ir vieglāk pārkāpt šo darba ņēmēju mobilitātes dēļ (pārvietošanās starp izcelsmes un uzņemošajiem reģioniem); |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka it īpaši darba ņēmēji, kas dodas darbā uz citām valstīm, Eiropā ir apdraudēta grupa, kuras tiesības ir vieglāk pārkāpt šo darba ņēmēju mobilitātes dēļ (pārvietošanās starp izcelsmes un uzņemošajiem reģioniem);

| 11. | vēlreiz norāda, ka pārkāpumi darba ņēmēju pārrobežu mobilitātes jomā tieši skar reģionālo un vietējo līmeni, ka tam ir visciešākā saikne ar iedzīvotājiem un, tātad, darba meklētājiem un darba devējiem un ka darba tirgus mobilitāte pēc būtības lielā mērā ir reģionāla un ir jānodrošina reģionos (1); |
| --- | --- |

11.

vēlreiz norāda, ka pārkāpumi darba ņēmēju pārrobežu mobilitātes jomā tieši skar reģionālo un vietējo līmeni, ka tam ir visciešākā saikne ar iedzīvotājiem un, tātad, darba meklētājiem un darba devējiem un ka darba tirgus mobilitāte pēc būtības lielā mērā ir reģionāla un ir jānodrošina reģionos (1

| 12. | vēlreiz norāda, ka šīs būtiskās nozīmes dēļ obligāti ir jāparedz atbilstoša vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvība Eiropas Darba iestādes valdē (2); |
| --- | --- |

12.

vēlreiz norāda, ka šīs būtiskās nozīmes dēļ obligāti ir jāparedz atbilstoša vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvība Eiropas Darba iestādes valdē (2

| 13. | atgādina, ka Eiropas Darba iestādei būtu jāaptver visas tautsaimniecības nozares un ka jānodrošina sociālo partneru – nozaru un reģionu pārstāvju – cieša iesaiste Ieinteresēto personu grupā, lai pietiekami tiktu ņemta vērā problēmsituāciju dažādība; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka Eiropas Darba iestādei būtu jāaptver visas tautsaimniecības nozares un ka jānodrošina sociālo partneru – nozaru un reģionu pārstāvju – cieša iesaiste Ieinteresēto personu grupā, lai pietiekami tiktu ņemta vērā problēmsituāciju dažādība;

| 14. | uzsver: lai mērķi varētu sasniegt, svarīgi ir pieprasīt, ka Eiropas Darba iestādes darbībai ir jābalstās uz izpildāmu pieeju un pārskatatbildību, vienlaikus tikpat lielā mērā saglabājot valstu sistēmu autonomiju; |
| --- | --- |

14.

uzsver: lai mērķi varētu sasniegt, svarīgi ir pieprasīt, ka Eiropas Darba iestādes darbībai ir jābalstās uz izpildāmu pieeju un pārskatatbildību, vienlaikus tikpat lielā mērā saglabājot valstu sistēmu autonomiju;

Subsidiaritāte un proporcionalitāte

Subsidiaritāte un proporcionalitāte

| 15. | uzsver, ka visos Eiropas Darba iestādes attīstības posmos pilnībā jārespektē subsidiaritātes princips un visas valstu pilnvaras nodarbinātības un sociālās politikas jomā; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka visos Eiropas Darba iestādes attīstības posmos pilnībā jārespektē subsidiaritātes princips un visas valstu pilnvaras nodarbinātības un sociālās politikas jomā;

| 16. | uzsver, ka pilnībā jārespektē proporcionalitātes princips, lai netiktu radīts papildu finanšu un administratīvais slogs; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka pilnībā jārespektē proporcionalitātes princips, lai netiktu radīts papildu finanšu un administratīvais slogs;

| 17. | norāda, ka Eiropas Darba iestāde būtu jāveido ar mērķi stiprināt iekšējā tirgus pamatbrīvības un ka tai būtu jāatbalsta valstu iestādes, ja dalībvalstu centienus efektīvi piemērot Savienības tiesību normas kavē valstu robežas un/vai ja dalībvalstis nevar pietiekamā mērā mazināt reģionālās atšķirības; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka Eiropas Darba iestāde būtu jāveido ar mērķi stiprināt iekšējā tirgus pamatbrīvības un ka tai būtu jāatbalsta valstu iestādes, ja dalībvalstu centienus efektīvi piemērot Savienības tiesību normas kavē valstu robežas un/vai ja dalībvalstis nevar pietiekamā mērā mazināt reģionālās atšķirības;

| 18. | norāda, ka Eiropas Darba iestādei būtu jādod rīcības brīvība dalībvalstīm izmantot dažādus iespējamos darba tirgus modeļus un prioritātes. Eiropas Darba iestāde nekādā gadījumā nedrīkst ierobežot sociālo partneru autonomiju un to svarīgo lomu; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka Eiropas Darba iestādei būtu jādod rīcības brīvība dalībvalstīm izmantot dažādus iespējamos darba tirgus modeļus un prioritātes. Eiropas Darba iestāde nekādā gadījumā nedrīkst ierobežot sociālo partneru autonomiju un to svarīgo lomu;

| 19. | atzīmē, ka tādā veidā, ievērojot pašlaik spēkā esošās pilnvaras un tiesību normas, būtu jāsekmē mobilitātes kvalitātes uzlabošana; |
| --- | --- |

19.

atzīmē, ka tādā veidā, ievērojot pašlaik spēkā esošās pilnvaras un tiesību normas, būtu jāsekmē mobilitātes kvalitātes uzlabošana;

| 20. | norāda, ka pozitīvu ietekmi gan uz izcelsmes, gan uz uzņemošajiem reģioniem varētu panākt, jo valstu iestādes centīsies efektīvāk nodrošināt noteikumu pārrobežu izpildi, paredzams, ka palielināsies nodokļu ieņēmumi un sociālā nodrošinājuma iemaksas, un lielāka juridiskā noteiktība un tiesību normu vienveidīga piemērošana sāks ietekmēt taisnīgus darba un konkurences apstākļus attiecīgajās vietās (3); |
| --- | --- |

20.

norāda, ka pozitīvu ietekmi gan uz izcelsmes, gan uz uzņemošajiem reģioniem varētu panākt, jo valstu iestādes centīsies efektīvāk nodrošināt noteikumu pārrobežu izpildi, paredzams, ka palielināsies nodokļu ieņēmumi un sociālā nodrošinājuma iemaksas, un lielāka juridiskā noteiktība un tiesību normu vienveidīga piemērošana sāks ietekmēt taisnīgus darba un konkurences apstākļus attiecīgajās vietās (3

Papildu priekšlikumi un cita regulējuma nepieciešamība

Papildu priekšlikumi un cita regulējuma nepieciešamība

| 21. | iesaka paredzēt Eiropas darba iestādes attīstības iespējas, ņemot vērā Eiropas darba tirgus dinamismu, kas izskaidrojams ar demogrāfiskām pārmaiņām un tehnoloģiju radītām problēmām, un ievērojot subsidiaritātes principu un proporcionalitātes principu; |
| --- | --- |

21.

iesaka paredzēt Eiropas darba iestādes attīstības iespējas, ņemot vērā Eiropas darba tirgus dinamismu, kas izskaidrojams ar demogrāfiskām pārmaiņām un tehnoloģiju radītām problēmām, un ievērojot subsidiaritātes principu un proporcionalitātes principu;

| 22. | uzskata: lai panāktu pozitīvu ietekmi uz reģionālo un vietējo līmeni, pārrobežu jautājumu risināšanas jomā ir jāpastiprina visu iesaistīto dalībnieku apņēmība veikt ātrus, efektīvus un konsekventus turpmākus pasākumus. |
| --- | --- |

22.

uzskata: lai panāktu pozitīvu ietekmi uz reģionālo un vietējo līmeni, pārrobežu jautājumu risināšanas jomā ir jāpastiprina visu iesaistīto dalībnieku apņēmība veikt ātrus, efektīvus un konsekventus turpmākus pasākumus.

| 23. | ierosina, ka Iestādei attiecībās ar trešām valstīm attiecīgos gadījumos būtu jābalstās uz Savienības makroreģionālām stratēģijām, kuras, izmantojot ciešāku sadarbību, palīdz risināt kopīgas problēmas konkrētā ģeogrāfiskā apgabalā, kas aptver dalībvalstis un trešās valstis, un kuras dod ieguldījumu sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

23.

ierosina, ka Iestādei attiecībās ar trešām valstīm attiecīgos gadījumos būtu jābalstās uz Savienības makroreģionālām stratēģijām, kuras, izmantojot ciešāku sadarbību, palīdz risināt kopīgas problēmas konkrētā ģeogrāfiskā apgabalā, kas aptver dalībvalstis un trešās valstis, un kuras dod ieguldījumu sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas mērķu sasniegšanā.

Briselē, 2018. gada 9. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Reģionu komitejas atzinums “Darbaspēka mobilitāte un EURES tīkla stiprināšana” (COR-2014-1315).).

1

(2)  RK atzinums “Eiropas sociālo tiesību pīlārs” (CDR 2868/2016)

2

(3)  https://cor.europa.eu/en/our-work/Documents/Territorial-impact-assessment/TIA-ELA-Labour-Authority-20180704.pdf

3

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 461/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 461/24

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “ES pilsētu un reģionu devums Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Pušu konferences 14. sanāksmei un ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija laikposmam pēc 2020. gada”

(2018/C 461/04)

| Ziņotājs: | Roby BIWER (LU/PSE), Betemburgas (Bettembourg) pašvaldības padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieka Frans Timmermans 2018. gada aprīļa vēstule |

Ziņotājs:

Roby BIWER (LU/PSE), Betemburgas (Bettembourg) pašvaldības padomes loceklis

Atsauces dokuments:

Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieka Frans Timmermans 2018. gada aprīļa vēstule

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

A.   Pašreizējais stāvoklis Eiropas un visas pasaules centienos sasniegt bioloģiskās daudzveidības mērķus

| 1. | pauž bažas par bioloģiskās daudzveidības izzušanu, kas attiecas ne tikai uz dzīvnieku un augu sugu izzušanu, bet arī negatīvi ietekmē nākotnes iespējas ekonomikas, vides un pat sociālajā un kultūras jomā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka tuvojas mērķa datumi, kas noteikti divos svarīgos politikas instrumentos bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai un ilgtspējīgai izmantošanai, proti, Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Stratēģiskajā plānā bioloģiskās daudzveidības jomā 2011.–2020. gadam (KBD Stratēģiskajā plāna) un Bioloģiskās daudzveidības stratēģijā līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti norāda: lai gan ir panākts ievērojams progress atsevišķās daļās, zinātnes atziņas liecina, ka pasaulei kopumā un it īpaši daudzām vietējām un reģionālajām pašvaldībām neizdosies sasniegt Aiči globālos mērķus bioloģiskās daudzveidības jomā un īstenot ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģiju. Tomēr līdz 2020. gadam vēl var daudz sasniegt, un jau ir uzsākts globālā bioloģiskās daudzveidības satvara laikposmam pēc 2020. gada sagatavošanas posms; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka globālā bioloģiskās daudzveidības izzušana, kā arī ekosistēmu zudums un to stāvokļa pasliktināšanās būtiski apdraud mūsu planētas nākotni; vispārējā politiskajā kontekstā saistībā ar ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu novērst un apturēt bioloģiskās daudzveidības zudumu un atjaunot ekosistēmas ir izšķirošs elements, kas ir cieši saistīts ar klimata pārmaiņu ierobežošanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka atsevišķu vietējo darbību vai to trūkuma kulminējošā ietekme veicina pasaules bioloģiskās daudzveidības krīzi, un tas liecina par to, cik bīstams ir “šaurs skatījums”, kad katrs ar bioloģisko daudzveidību saistīts gadījums tiek risināts atsevišķi vietējā mērogā, neņemot vērā globālo ietekmi, kā arī citu ārējo ietekmi, un uzsver līdzsvarotas mikro/makro perspektīvas nepieciešamību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka ir pietiekami daudz pierādījumu un zinātniskā pamatojuma par to, ka ir nepieciešams steidzami pievērsties radikālākai, aktīvākai un preventīvai rīcībai pasaules, reģionālā un vietējā līmenī, lai apturētu bioloģiskās daudzveidības zudumu un atjaunotu degradētas ekosistēmas tagad, un negaidīt ilgāk (proti, līdz oficiālajam progresa novērtējumam 2020. gadā); |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver politikas mērķu – horizontālo un vertikālo – nekonsekvenci un to bieži vien pretrunīgo pieeju vides jautājumiem, tostarp, piemēram, lauksaimniecības vai enerģētikas politikā, un norāda, ka šāda nekonsekvence apdraud progresu Aiči mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | secina, ka ES dalībvalstu urbanizācijas politika joprojām izraisa ainavu sadrumstalošanu un pilsētu teritoriju izplešanos, kuru dēļ izzūd ekosistēmas un bioloģiskā daudzveidība; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē daudzpusējos vides nolīgumus un to darbību, kā arī centienus izstrādāt jaunas visaptverošas politikas un pārvaldības sistēmas, kas atbalsta pārrobežu sadarbību, un aicina attiecīgās valstu un reģionālās iestādes sākt izmantot šos instrumentus saskaņotu pārrobežu politikas pasākumu izstrādāšanai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda uz atsevišķu Natura 2000 tīklā iekļauto teritoriju iznīcināšanu un putnu un citu dzīvnieku sugu nelikumīgas nonāvēšanas un sagūstīšanas līdzšinējiem apmēriem un pauž pārliecību, ka ir vajadzīgi lielāki pūliņi visos līmeņos, lai ar atbilstīgiem apsaimniekošanas plāniem nodrošinātu Dabas direktīvu īstenošanas uzraudzību un izpildes panākšanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž satraukumu par aizsargājamo sugu nelikumīgas tirdzniecības turpināšanos, invazīvo svešzemju sugu izplatīšanos un pesticīdu, piemēram, neonikotinoīdu, neilgtspējīgu izmantošanu, kas izraisa apputeksnētāju, tostarp bišu populāciju, masveida samazināšanos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka ir steidzami nepieciešams būtiski palielināt vispasaules un ES centienus efektīvi novērst pasaules bioloģiskās daudzveidības krīzi un likvidēt ekonomikas attīstības saikni ar bioloģiskās daudzveidības zudumu un ar to saistītiem jautājumiem, tostarp ekosistēmu funkciju un pakalpojumu pasliktināšanos, ko izraisa bioloģiskās daudzveidības zudums; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vērš uzmanību uz to, ka trūkst finanšu līdzekļu un instrumentu bioloģiskās daudzveidības pasākumu integrēšanai un atbilstīgai bioloģiskās daudzveidības pārvaldībai, un uz attiecīgajiem finansiālajiem un ekonomiskajiem riskiem, ko rada visos līmeņos vērojamā bezdarbība; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver nepieciešamību pievērsties trūkumiem pasaules un Eiropas pārvaldības struktūrā, problēmām KBD Stratēģiskā plāna īstenošanā un bioloģiskās daudzveidības globālā satvara laikposmam pēc 2020. gada uzlabošanai, lai ar konkrētām stratēģijām panāktu efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ar bažām atzīmē, ka nav izveidoti un/vai ka nepiemēroti ir mērīšanas, ziņošanas un pārbaudes mehānismi (brīvprātīgiem) ieguldījumiem, kas paredzēti, lai novērtētu progresu Aiči mērķu sasniegšanā, izmantojot valstu bioloģiskās daudzveidības stratēģiskos rīcības plānus (NBSAP) un reģionālos bioloģiskās daudzveidības stratēģiskos rīcības plānus (RBSAP); |
| --- | --- |

15.

| 16. | mudina pēc iespējas ātrāk visas attiecīgās ieinteresētās personas iesaistīt globālo bioloģiskās daudzveidības satvaru laikposmam pēc 2020. gada izstrādāšanas nākamā posma sagatavošanā – pasaules un ES līmenī; |
| --- | --- |

16.

B.   Pasākumi un pienākumi līdz 2020. gadam

| 17. | uzskata, ka ir lietderīgi izmantot Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (KBD) Līgumslēdzēju pušu konferences 14. sanāksmi (KBD COP14) kā svarīgu iespēju apzināt, ko vēl var faktiski sasniegt līdz 2020. gadam, lai varētu formulēt skaidras un īstenojamas saistības; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību svarīgo lomu Aiči mērķu sasniegšanā atlikušajos divos gados; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, cik svarīgs ir atbilstošs daudzlīmeņu pārvaldības satvars koordinētai vietējo un reģionālo pašvaldību, ES un tās dalībvalstu rīcībai, kuras mērķis ir turpināt centienus sasniegt Aiči mērķus un īstenot Eiropas bioloģiskās daudzveidības stratēģiju laikposmam līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atbalsta Eiropas Savienības lēmumu aizliegt plaši izmantotus pesticīdus, piemēram, neonikotinoīdus, jo tie rada nopietnus draudus blakussugu insektiem, piemēram, apputeksnētājiem, kuri ir ļoti svarīgi augu reprodukcijai mežos, pilsētu zaļajās zonās un labības laukos un tāpēc ir īpaši nozīmīgi pasaules pārtikas ražošanai. Komiteja, pienācīgi ņemot vērā pienākumu sadalījuma atšķirības dalībvalstīs, uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību devumu pesticīdu izmantošanas ierobežošanā, tostarp ar tādām iniciatīvām kā “No pesticīdiem brīvas pilsētas” un “Bitēm draudzīgas pilsētas”; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina palielināt vietējo un reģionālo pašvaldību, kuras vēlas to darīt, resursus (juridiskos, finansiālos un cilvēkresursus), lai pienācīgi attīstītu to tiešās kompetences tādu jautājumu risināšanā kā bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība, plānošana, ilgtspējīga izmantošana, pārvaldība, atjaunošana un uzraudzība, tostarp vairāk aizsargājamas teritorijas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt vietējām un reģionālajām pašvaldībām instrumentus un mehānismus, kas sniedz piekļuvi augstas kvalitātes informācijai par sugu, dzīvotņu, ekosistēmu un to pakalpojumu stāvokli un attīstības tendencēm; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina ES dalībvalstis izveidot integrētu pieeju valstu, reģionālo un vietējo bioloģiskās daudzveidības stratēģiju un rīcības plānu (LBSAP) izstrādei un īstenošanai tur, kur tie nav jau ieviesti, kā ierosināts Bioloģiskās daudzveidības stratēģijas un KBD sekretariāta un ICLEI rīcības plāna pamatnostādnēs, un uzlabot vietējo un reģionālo pašvaldību iesaisti valstu bioloģiskās daudzveidības stratēģiju un rīcības plānu izstrādāšanā, pārskatīšanā un īstenošanā, lai atbalstītu to efektīvu īstenošanu un integrāciju – vertikālajā un horizontālajā – plānošanā un nozarēs, kuru darbībai ir (pozitīva vai negatīva) ietekme uz bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver nepieciešamību palielināt no visiem ES finanšu instrumentiem, tostarp struktūrfondiem un kohēzijas fondiem piešķirto finansējumu bioloģiskajai daudzveidībai, jo īpaši ieguldījumiem Natura 2000, kā arī atzinīgi vērtē atbalsta instrumentus, piemēram, eConservation, kas piedāvā datubāzi ar vērtīgu informāciju par publisko līdzekļu devēju sniegtajām bioloģiskās daudzveidības finansēšanas iespējām; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ierosina izplatīt labas prakses piemērus par nelietderīgu subsīdiju atcelšanu dažādās sektorpolitikas jomās, lai palielinātu ES rīcības saskaņotību bioloģiskās daudzveidības aizsardzības jomā, un veikt novērtējumus par videi kaitīgām subsīdijām, lai labāk piemērotu ES budžetu virzībai uz ilgtspējīgu attīstību; finanšu resursu iezīmēšanā augsta prioritāte jāpiešķir ilgtspējīgai attīstībai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē ES programmas “Apvārsnis 2020” centienus pastiprināt pētniecību un inovāciju, lai pētītu dabā balstītu risinājumu un zaļās un zilās infrastruktūras potenciālu pilsētu teritoriju reģenerācijas jomā, kurus tā uzskata par piemērotiem elementiem, ar ko uzlabot ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas īstenošanu pilsētās un blīvi apdzīvotās teritorijās, arī laikposmā no 2020. līdz 2030. gadam un saistībā ar ES pilsētprogrammu; tomēr uzsver, ka jāturpina veicināt ES dabas aizsardzības direktīvas īstenošanu un ka ar dabā balstītiem risinājumiem un zaļo un zilo infrastruktūru saistītas programmas jāuzskata nevis par aizstājējiem, bet gan par noderīgu papildinājumu izlēmīgiem pasākumiem, kas kalpo bioloģiskai daudzveidībai un ekosistēmu pakalpojumiem piepilsētu un lauku teritorijās; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka dažādo finanšu instrumentu līdzekļi būtu tieši jāpārvalda kompetentajām un pilnvarotajām reģionālajām un vietējām iestādēm, kas atbild par bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu saglabāšanu un atjaunošanu saskaņā ar Aiči mērķiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina, ieviešot uz bioloģisko daudzveidību orientētus publiskā iepirkuma noteikumus, palielināt vietējo un reģionālo pašvaldību lomu centienos novērst nelikumīgu tirdzniecību un ierobežot invazīvu svešzemju sugu izplatīšanos, it īpaši, nodrošinot satvarus sadarbībai un kopīgiem pasākumiem pārrobežu situācijās, lai sekmētu sugu migrācijas un bioloģiskās daudzveidības integrētu pārvaldību; uzsver esošo stratēģisko tīklu, piemēram, Eiropas zaļās infrastruktūras tīkla (TEN-G) lomu centienos ar pārrobežu sadarbības pārvaldību un rīcības plāniem nodrošināt pārrobežu zaļo infrastruktūru un koridorus; |
| --- | --- |

28.

Vietējo un reģionālo pašvaldību būtiskā loma KBD stratēģiskā plāna un ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas laikposmam līdz 2020. gadam īstenošanā

| 29. | apliecina un atzinīgi vērtē to, ka ES līmenī aizvien vairāk tiek atzīta vietējo un reģionālo pašvaldību loma Eiropas bioloģiskās daudzveidības stratēģijas īstenošanā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata, ka vietējās un reģionālās pašvaldības būtu aktīvi jāiesaista centienos izstrādāt un īstenot politikas pasākumus neproduktīvu subsīdiju atcelšanai un dažādās sektorpolitikas jomās integrēt bioloģiskās daudzveidības aspektu, tostarp lauksaimniecības, kā arī pilsētu un reģionālās attīstības jomā (izmantojot attiecīgos ES fondus); |
| --- | --- |

30.

| 31. | mudina vietējās un reģionālās pašvaldības aktīvāk rīkoties, lai bioloģiskās daudzveidības apsvērumus integrētu zemes izmantošanā un pilsētplānošanā kā efektīvu instrumentu, ar ko veicināt ieguldījumus Aiči mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkārtoti uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību uz brīvprātības principu balstīto lomu saistībā ar izpratnes palielināšanas programmām un platformām, kuru mērķis ir uzsvērt, cik svarīgi ir aizsargāt un atjaunot mūsu bioloģisko daudzveidību, ekosistēmas un to pakalpojumus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mudina vietējās un reģionālās pašvaldības iesaistīties starptautiskajos, Eiropas un valstu standartizācijas un sertifikācijas procesos bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pārvaldībai, tostarp saistībā ar instrumentiem, kas izmantojami kā atsauces, un atbalstīt saskaņotas bioloģiskās daudzveidības pārvaldības un vadības sistēmas ieviešanu; |
| --- | --- |

33.

C.   Virzība uz efektīvu un darbotiesspējīgu globālo bioloģiskās daudzveidības satvaru laikposmam pēc 2020. gada

| 34. | atzinīgi vērtē Parlamenta rezolūciju par ES rīcības plānu dabai, cilvēkam un ekonomikai, kas pieņemta 2017. gada beigās un kas, ņemot vērā globālā bioloģiskās daudzveidības satvara laikposmam pēc 2020. gada izstrādes procesu, aicina Komisiju nekavējoties uzsākt darbu pie ES nākamās stratēģijas bioloģiskās daudzveidības jomā laikposmam pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzīst nepieciešamību stiprināt pasaules un ES līmeņa politisko apņēmību risināt pasaules bioloģiskās daudzveidības krīzi un izvirzīt tālejošākus mērķus desmitgadei pēc Aiči, proti, laikposmam no 2020. līdz 2030. gadam; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pauž cerību, ka KBD līgumslēdzēju Pušu konferences 15. sanāksmē tiks radīta atjaunota pasaules uzmanība un samērīgas saistības, lai ne tikai apturētu bioloģiskās daudzveidības zudumu, bet arī faktiski atjaunotu bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas, un tiks izveidots vērienīgs un iekļaujošs globālais bioloģiskās daudzveidības satvars laikposmam pēc 2020. gada līdz 2030. gadam, kas paver iespēju sasniegt KBD un citos attiecīgos ANO nolīgumos izvirzītos mērķus laikposmam līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mudina ES uzņemties atbildīgu vadošo lomu globālajā sagatavošanas procesā virzībai uz globālo bioloģiskās daudzveidības satvaru laikposmam pēc 2020. gada un izveidot “ārējo bioloģiskās daudzveidības politiku” – vai dot ieguldījumu “globālai iekšējai bioloģiskās daudzveidības politikai” – nosakot ES kā pasaules līdera atbildību bioloģiskās daudzveidības jomā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina ES un visas KBD līgumslēdzējas Puses stiprināt dialogu ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām (un citām ieinteresētajām personām, kas nav līgumslēdzējas Puses) un to iesaistīšanu jaunā politikas satvara izstrādāšanā un īstenošanā un piešķirt šim dialogam un iesaistīšanai oficiālu statusu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mudina ES iesaistīties reģionālajā sadarbībā ar Āfriku, Dienvidameriku, Āziju un jo īpaši Ķīnu, kur notiks KBD līgumslēdzēju Pušu konferences sanāksme 2020. gadā, lai izstrādātu kopīgu un saskaņotu pieeju kopējo interešu veicināšanai centienos sasniegt “atjauninātos” Aiči mērķus bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu atjaunošanai, ilgtspējīgai izmantošanai un pārvaldībai desmitgadē no 2020. līdz 2030. gadam; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver nepieciešamību 2050. gadam izvirzītos mērķus materializēt konkrētos nosacījumos un darbības virzienos, kas iekļauj pragmatiskas, uz risinājumiem orientētas atbildes, kas jāapspriež KBD Līgumslēdzēju pušu konferences 14. sanāksmē; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver nepieciešamību izstrādāt globālo bioloģiskās daudzveidības satvaru laikposmam pēc 2020. gada, visus attiecīgos ANO nolīgumus vides jomā, piemēram, ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķus, Parīzes klimata pārmaiņu nolīgumu un Sendai pamatprogrammu katastrofu riska mazināšanai, saskaņojot un sasaistot ar – atjauninātajiem – Aiči mērķiem bioloģiskās daudzveidības jomā, lai novērstu bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu nodalīšanu no to balstītajiem sociālajiem un ekonomiskajiem mērķiem; tas ļaus bioloģiskās daudzveidības vērtības integrēt citās nozarēs un līdz ar to arī politikas jomās un plānošanas procesos, kā arī pārrobežu sadarbībā; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mudina nodrošināt politikas saskaņotību, labāk integrējot bioloģisko daudzveidību, jo īpaši ar 11. IAM “Ilgtspējīgas pilsētas un kopienas”, 14. IAM “Zemūdens pasaule”, 15. IAM “Dzīvība uz zemes” –, un nodrošināt precīzākus un saskaņotākus formulējumus dažādajos instrumentos, lai novērstu neskaidrības, pretrunas un dublēšanos; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka īpaši svarīgi ir īstenot daudzlīmeņu sadarbību un izveidot efektīvu un darbotiesspējīgu daudzlīmeņu pārvaldības struktūru Globālajam bioloģiskās daudzveidības satvaram laikposmam pēc 2020. gada, iekļaujot vietējās un reģionālās pašvaldības (visā pasaulē, kā arī ES) saskaņotā darbībā ar mērķi sasniegt “atjauninātos” Aiči mērķus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina jaunajā Globālajā bioloģiskās daudzveidības satvarā laikposmam pēc 2020. gada skaidri norādīt vietējo un reģionālo pašvaldību lomu valstu monitoringa, ziņošanas un pārbaudes mehānismos; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mudina izveidot saskaņotu globālās bioloģiskās daudzveidības pārvaldības laikposmam pēc 2020. gada struktūru un mehānismu, ar ko piemēro tādus principus kā horizontālā integrēšana, vertikālā saskaņošana un uz sadarbību balstīta un integrēta pārvaldība, kas piesaistīta izmērāmiem mērķiem un ziņošanas mehānismiem visos līmeņos un visiem līmeņiem, tostarp reģionālajām pašvaldībām, kas saskaņoti ar citiem starptautiskajiem nolīgumiem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | iesaka izpētīt iespējas, kā veicināt sistēmu brīvprātīgiem ieguldījumiem dažādos līmeņos – līdzīgi kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām (UNFCC), ar kuru ievieš valstu, reģionālā un vietējā līmenī noteiktus ieguldījumus – kas atbilst valstu apstākļiem, bet ir vismaz vienlīdz būtiski un vērienīgi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atkārtoti norāda uz nepieciešamību turpināt līdzīgu pieeju – un Aiči mērķu garā – ieviest skaidrus, laikam piesaistītus un izmērāmus mērķus apturēt bioloģiskās daudzveidības, dabas un ekosistēmu zudumu un tās atjaunot, kā arī efektīvi izskaust un novērst invazīvu svešzemju sugu ieviešanos un efektīvi apturēt savvaļas dzīvnieku nelikumīgu nogalināšanu un tirdzniecību 2020.–2030. gadā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina ES sniegt stratēģisku un pastāvīgu orientāciju un norādes ES dalībvalstīm un citām valstīm attiecībā uz centieniem risināt ar bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu apdraudējumu novēršanu un pārvaldību saistītos jautājumus. Ņemot vērā, ka bioloģiskās daudzveidības izzušana ir saistīta ar daudziem atsevišķiem gadījumiem un lēmumiem, norādēs vajadzētu ietvert principus un kritērijus, lai novērtētu no tiem izrietošo ietekmi, un tās būtu jāsalīdzina ar globālajiem mērķiem bioloģiskās daudzveidības jomā, lai izvairītos no “sašaurināšanas”; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzskata, ka saskanīga monitoringa, ziņošanas un pārbaudes (MRV) pieeja ir ļoti svarīga uzskaitei attiecībā uz progresu saistībā ar globālo bioloģiskās daudzveidības satvaru laikposmam pēc 2020. gada un periodisku novērtējumu par tā ilgtermiņa mērķu īstenošanu. Tas jāveic visaptverošā un veicinošā veidā, koncentrējoties uz 1) bioloģiskās daudzveidības zuduma apturēšanu, 2) bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu atjaunošanu, 3) bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu ilgtspējīgu izmantošanu un pārvaldību. Tas ir jāīsteno ar invazīvu svešzemju sugu ieviešanās novēršanu un to izskaušanu, savvaļas dzīvnieku nelikumīgas nogalināšanas un tirdzniecības pārtraukšanu un bioloģiskās daudzveidības rādītāju uzraudzību un pārbaudi. MRV jābūt pēc iespējas objektīvākai un balstītai uz labākajām pieejamajām zinātnes atziņām, paredzot kvantificētas ietekmes attiecināšanu uz politikas darbībām un pasākumiem, progresa un sasniegumu pārredzamību un korekciju vai turpmākas rīcības vajadzību apzināšanu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina veikt valstu ieguldījumu kartēšanu un uzraudzību, tostarp reģionālā un vietējā līmenī, salīdzinot ar globālajiem mērķiem saskaņā ar globālo bioloģiskās daudzveidības satvaru laikposmam pēc 2020. gada, lai varētu izsekot un periodiski novērtēt kolektīvās saistības; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atbalsta kopīgas ar bioloģisko daudzveidību saistītu zinātnisko un tehnisko zināšanu bāzes izveidi, izstrādājot salīdzināmas noteikšanas metodes, nosakot kopīgus monitoringa noteikumus un radot atbilstīgas platformas datu un zināšanu pārvaldībai un izplatīšanai; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina panākt dziļāku izpratni par teritoriju sniegtajiem resursiem un pakalpojumiem (vide, tūrisms, lauksaimniecība, amatniecība, enerģētika, pakalpojumi, sociālā ekonomika), lai veicinātu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas pasākumu integrāciju ar plānošanu dažādos pārvaldības līmeņos un ar teritoriju sociāli ekonomiskās attīstības iniciatīvām; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina padziļināt un izplatīt zināšanas par labu praksi Natura 2000 teritoriju aizsardzībā Eiropas līmenī un veicināt regulārus dialogus ar attiecīgajām pārvaldes struktūrām, kā iesaistīt dažādas publiskā un privātā sektora ieinteresētās personas, kuras vietējā līmenī darbojas bioloģiskās daudzveidības jomā; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ierosina ieviest konkrētus, izmērāmus, vērienīgus, reālistiskus un noteiktam termiņam piesaistītus (SMART) darbības mērķus satvaram laikposmā pēc 2020. gada, pārejot no mērķiem, kas ir saistīti ar statusu un nav izmērāmi, uz mērķiem, kas ir orientēti uz rezultātu un saistīti ar “spiedienu” un ir definēti skaidrā un operatīvā veidā un valodā un ļauj novērtēt un ziņot par progresu salīdzinājumā ar mērķiem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atzīst nepieciešamību pēc saistošākiem un vieglāk komunicējamiem mērķiem un uzdevumiem globālajā bioloģiskās daudzveidības satvarā laikposmam pēc 2020. gada, kā arī Aiči mērķu atjaunināšanas un/vai aizstāšanas, tostarp: 1) stratēģiskajam mērķim B, kas paredz samazināt tiešo ietekmi uz bioloģisko daudzveidību un veicināt ilgtspējīgu izmantošanu, būtu jāiekļauj arī sauszemes sugu, tāpat kā zivju un bezmugurkaulnieku krājumu un ūdensaugu, ilgtspējīga izmantošana saskaņā ar 6. mērķi; 2) stratēģiskajam mērķim D “palielināt ieguvumus, ko ikviens saņem no bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumiem”, vajadzētu atzīt bioloģiskās daudzveidības ieguldījumu cilvēku veselībai, izņemot tos, kas minēti 14., 15. un 16. mērķī – ar papildu mērķiem tādās jomās kā farmaceitiskā lietošana, ārstniecības augi, uzturs, garīgā veselība un veselības veicināšana utt., kā arī atzīt saiknes starp bioloģisko daudzveidību, mieru un konfliktiem un cilvēku migrāciju; 3) pievērst lielāku uzmanību pakalpojumiem, ko piedāvā augsne, saldūdens un atklātā jūra un to bioloģiskā daudzveidība; un 4) dabas un ekosistēmu pakalpojumu jomā veiktiem pasākumiem ar mērķi uzlabot dzīves apstākļus pilsētās un piepilsētas teritorijās, tostarp klimata pārmaiņu kontekstā; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vērš vietējo kopienu uzmanību uz nepieciešamību bioloģisko daudzveidību uzskatīt par iespēju ekonomikas, sociālajā un nodarbinātības jomā, arī attiecībā uz sociālās iekļaušanas vajadzībām; vajadzētu arī izmēģināt jaunus vietējās sadarbības modeļus, kuru pamatā ir sociālo un vides klauzulu izplatīšana bioloģiskās daudzveidības veicināšanai; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina balstīt kopējos bioloģiskās daudzveidības rādītājus uz visiem attiecīgajiem starptautiskajiem satvariem, tostarp, jo īpaši, Ilgtspējīgas attīstības mērķiem, ar tiem papildināt un saskaņot nolūkā novērst dublēšanos, veicināt efektīvu, integrētu izmērāmību un izmantot panāktās pārmaiņas, lai izskaustu nabadzību, veicinātu klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, kā arī vietējās kopienās palielinātu noturību pārtikas jomā; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina nodrošināt vairāk spēju veidošanas iespēju, tostarp nepieciešamos finanšu līdzekļus un inovatīvas, aktivitāti sekmējošas metodes, piemēram, savstarpēju mācīšanos, lai stiprinātu tehniskās zināšanas un prasmes bioloģiskās daudzveidības zuduma apturēšanai, bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu atjaunošanai, kā arī invazīvu svešzemju sugu ieviešanās novēršanai un savvaļas dzīvnieku nelikumīgas nogalināšanas un tirdzniecības pārtraukšanai, visos līmeņos, iekļaujot pirmiedzīvotājus un vietējās kopienas (IPLC), ekspertus un profesionāļus (tostarp medniekus, zvejniekus, ganus un mežsaimniekus) bioloģiskās daudzveidības pārvaldībā; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ierosina ciešākas partnerības un atbalstu visu ieinteresēto personu un plašākas sabiedrības kopīgai rīcībai, pievēršot īpašu uzmanību ieguldījumiem, ko sniedz pirmiedzīvotāji un vietējās kopienas (IPLC), sievietes, jaunieši un tie, kuri tiešā veidā izmanto un pārvalda bioloģisko daudzveidību (tostarp mednieki, zvejnieki, gani un mežsaimnieki), un savvaļas dzīvnieku nelikumīgas nogalināšanas un tirdzniecības pārtraukšanai. RK atkārtoti uzsver nepieciešamību palielināt tehnisko palīdzību un/vai norādes (ne tikai ES vietējām un reģionālajām pašvaldībām, bet arī savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības tranzīta un izcelsmes reģioniem), spēju veidošanu un uz tiesībām balstītus instrumentus efektīvas līdzdalības procesam, integrējot labas pārvaldības principus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mudina izstrādāt starptautiskus standartus bioloģiskās daudzveidības stratēģijām un rīcības plāniem, integrētai pārvaldībai un plānošanai, kā arī citus instrumentus, kas saistīti ar nākotnes pārvaldības un vadības mehānismu, lai atvieglotu ieviešanu un saskaņotību; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atzīst globālas bioloģiskās daudzveidības modelēšanas un scenāriju nozīmību uz labāku informētību balstītu un pareizu bioloģiskās daudzveidības pārvaldības lēmumu pieņemšanā un inovatīvu datu vākšanas sistēmu izveidē vai esošo bioloģiskās daudzveidības datu sistēmu paplašināšanā; |
| --- | --- |

61.

| 62. | mudina izveidot globālu platformu zināšanu nodošanai, monitoringam un ziņošanai par valstu un vietējo un reģionālo pašvaldību saistību par vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu paraugprakses apmaiņā un vairošanā un MRV atbalstīšanā īstenošanu; |
| --- | --- |

62.

| 63. | iestājas par nepieciešamību palielināt finansējumu bioloģiskajai daudzveidībai – pasaules mērogā, Eiropas Savienībā un valstīs – kas vērsts uz konkrētiem vietējiem apstākļiem. Tajā būtu jāiekļauj attiecīgas norādes, lai atvieglotu piekļuvi pieejamajiem finanšu instrumentiem un tos efektīvi un lietderīgi izvērstu, kā arī regulāri sistemātiski rezultātu novērtējumi, lai novērstu negatīvu ietekmi un pretrunas starp dažādiem politikas mērķiem; |
| --- | --- |

63.

| 64. | iesaka izpētīt un izmantot ieguvumus, ko sniedz jaunas un inovatīvas finansējuma iespējas, piemēram, nodokļu atvieglojumi, maksājumi par ekosistēmu pakalpojumiem, reģionālas/valsts loterijas, īpašs bioloģiskās daudzveidības fonds ES un/vai pasaules mērogā un finansējuma kombinēšana un saplūdināšana, kā arī attiecīgas strukturālas inovācijas, piemēram, publiskā un privātā sektora partnerības bioloģiskās daudzveidības labā, privātie un uzņēmējdarbības fondi, publisko tiesību reglamentēti fondi un rīcības stimuli, piemēram, brīvprātīga marķēšana/sertifikācija; |
| --- | --- |

64.

| 65. | apņemas pastāvīgi un aktīvi iesaistīties globālā bioloģiskās daudzveidības satvara laikposmam pēc 2020. gada sagatavošanas procesā saskaņā ar šajā atzinumā pausto garu. |
| --- | --- |

65.

Briselē, 2018. gada 10. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 461/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 461/30

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums – paziņojums “Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā”

(2018/C 461/05)

| Ziņotājs: | André VAN DE NADORT (NL/PSE), Weststellingwerf komūnas mērs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā”
  COM(2018) 28 final |

Ziņotājs:

André VAN DE NADORT (NL/PSE), Weststellingwerf komūnas mērs

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā”

COM(2018) 28 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

A.   Vispārīgas piezīmes

Reģionu komiteja

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā un tajā apzinātos uzdevumus un galvenos pasākumus un uzsver, ka ir vajadzīga vērienīga rīcība, lai nodrošinātu pāreju uz aprites ekonomiku un risinātu ar plastmasu saistītās sociālās un vides problēmas un praktiskos jautājumus; Tādēļ pieņem zināšanai Eiropas Komisijas likumdošanas priekšlikumus attiecībā uz desmit vienreizējas lietošanas plastmasas izstrādājumiem, ko visbiežāk atrod ES pludmalēs un ES jūrās un kas kopā ar pamestiem zvejas rīkiem veido 70 % no visa jūras piedrazojuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzīst, ka plastmasai, kas ir ļoti izturīgs, higiēnisks un lēts materiāls, ir vairākas priekšrocības, tomēr pauž dziļas bažas par pašreizējiem zemajiem plastmasas savākšanas un reciklēšanas rādītājiem un uzskata, ka tagadējā prakse šīs problēmas risināšanā pārāk koncentrējas uz cikla noslēguma posma risinājumiem (savākšanu, šķirošanu, pārstrādi); |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir nozīmīga loma un tās ir ieinteresētas izstrādāt un īstenot risinājumus. Vietējo un reģionālo pašvaldību uzdevumi atkritumu apsaimniekošanas un vides aizsardzības jomā ietver vairākus elementus, to skaitā atkritumu rašanās novēršanu, savākšanu, transportēšanu, apstrādi (tostarp šķirošanu, otrreizēju izmantošanu un reciklēšanu), atkritumu izvešanu un piedrazojuma savākšanu ielās, piekrastē, ezeros un jūrā, kā arī atbalstu zivsaimniecībai un tūrismam un iedzīvotāju izpratnes veidošanu par atkritumu, piedrazojuma un reciklēšanas jautājumiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | koncentrējas uz plastmasas aprites nākotni no vietējās un reģionālās perspektīvas. Tas nozīmē mazāk plastmasas, labāku plastmasu, labāku savākšanu, labāku reciklēšanu un labāku tirgu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ir noteikti pārliecināta: lai risinājumi būtu efektīvi, svarīga ir visu dalībnieku labāka sadarbība un materiālu ķēdes pieeja plastmasas vērtības ķēdē; Darbības būs jāveic visos vērtības ķēdes posmos, tostarp produktu izstrādes, plastmasas ražošanas, iepirkuma, patēriņa, savākšanas un reciklēšanas posmos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver inovācijas un ieguldījumu nozīmi virzībā uz aprites risinājumiem, lai veicinātu pārmaiņas sabiedrībā un ieradumu maiņu, kas nepieciešamas pārejai uz aprites ekonomiku, un uzskata, ka tas ir izšķirošs solis virzībā uz ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu ES, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī; tāpēc aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis sarunās par nākamo DFS pilnībā izmantot iespējas palielināt ES finansējumu plastmasas aprites ekonomikai; |
| --- | --- |

6.

B.   Mazāk plastmasas

Rašanās novēršana – galvenā prioritāte plastmasas atkritumu samazināšanā

| 7. | norāda, ka saskaņā ar vispārējo ES atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju par galveno prioritāti būtu jānosaka plastmasas atkritumu rašanās novēršana. Plastmasa, kas nenonāk atkritumos, nav ne jāšķiro, ne jāpārstrādā, ne jāsadedzina; Atkritumu rašanās novēršanas sākas ar plastmasas izmantošanas ierobežošanu un ar produktu izstrādi. |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, ka ir daudz veidu, kā izvairīties no plastmasas nevajadzīgas lietošanas vienreizlietojamos produktos un pārmērīgā iepakojumā. Iepakojuma pamatkritēriji ir jāpadara stingrāki, lai nepieļautu nevajadzīgu un pārmērīgu iepakojumu, un regulāri jāpārbauda, vai nozīmīgi produkti ES tirgū atbilst šiem kritērijiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pieprasa tālākus pētījumus par saistību starp iepakojumu un pārtikas saglabāšanu, pamatojoties uz aprites ciklu, un par iespējamiem alternatīviem risinājumiem, ar ko novērst pārtikas izšķērdēšanu, neizmantojot (kompleksu) plastmasas iepakojumu; |
| --- | --- |

9.

Novērst piedrazojuma un plastmasas zupas veidošanos un samazināt vienreizlietojamo produktu izmantojumu

| 10. | uzsver, ka plastmasas piedrazojums raisa lielas bažas: attīrīšana rada lielas izmaksas vietējām un reģionālajām pašvaldībām, tādēļ ir svarīgi nepieļaut piedrazojumu ne uz zemes, ne jūrā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atbalsta Eiropas Komisijas iniciatīvu sagatavot leģislatīvu priekšlikumu par vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kurā būtu ierosināti mērķi samazināt vienreizlietojamus plastmasas izstrādājumus, jo tie veido lielāko daļu plastmasas piedrazojuma ielās. Tādēļ uzskata, ka nesen iesniegtie priekšlikumi attiecībā uz visvairāk izplatītajiem vienreizlietojamajiem produktiem pludmalēs un jūrā ir svarīgs pirmais solis, taču gaida turpmākus vērienīgus pasākumus, lai novērstu arī citu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu radīto piedrazojumu un piedrazojumu uz sauszemes; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sagaida, ka paplašinātas ražotāja atbildības sistēmā tiks izvirzīti vērienīgi savākšanas mērķi attiecībā uz vienreizlietojamiem un pārtikas patēriņam ārpus mājas paredzētiem plastmasas izstrādājumiem, piemēram, lai samazinātu piedrazojumu, ražotāja atbildība tiks attiecināta uz dzērienu iepakojumu no plastmasas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver ražotāju un importētāju visaptverošo atbildību par savu produktu negatīvo ietekmi, kad tie kļūst par atkritumiem, un to, ka tāpēc viņiem jāuzņemas pilnīga atbildība par šo atkritumu radītā piedrazojuma savākšanas un apstrādes izmaksām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda uz dažādajām grūtībām, ar ko cīņā pret jūras piedrazojumu saskaras konkrētas ES kopienas un reģioni, proti, tālākie reģioni, upju kopienas, salas, piekrastes un ostu kopienas, un uzsver, ka īpaši svarīgi ir iesaistīt šo kopienu ieinteresētās personas, lai to viedoklis tiktu ņemts vērā pozitīvu un praktiski pielietojamu risinājumu izstrādē; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atbalsta izpratnes veidošanas kampaņu rīkošanu saistībā ar piedrazojumu un attīrīšanas pasākumiem; atbalsta vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalību tādās iniciatīvās kā Let’s Clean Up Europe kampaņa un Eiropas nedēļa atkritumu samazināšanai, un mudina vietējās un reģionālās pašvaldības piedāvāt arī citas iniciatīvas, kā arī apzina iespējas ar Eiropas Solidaritātes korpusa starpniecību piesaistīt brīvprātīgos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ņemot vērā iepriekš minēto, stingri atbalsta priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām kuģu atkritumu nodošanai (COM(2018) 33) iekļauto principu, ka maksu par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtu izmantošanu samazina, ja kuģa konstrukcija, ekipējums un darbība ir tāda, ka kuģis rada mazāku daudzumu atkritumu un savus atkritumus apsaimnieko ilgtspējīgā un videi saudzīgā veidā; |
| --- | --- |

16.

Mikroplastmasas rašanās novēršana

| 17. | uzsver, ka mikroplastmasa kļūst par aizvien plašāk izplatītu un problemātisku parādību un šobrīd to var atrast gandrīz visās jebkuras ekosistēmas daļās, tai skaitā cilvēka uzturā. Mikroplastmasas ietekme uz dzīvnieku un cilvēku veselību un uz mūsu ekosistēmām šobrīd vēl ir lielā mērā nezināma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atbalsta turpmākus pētījumus par mikroplastmasas galvenajiem avotiem un maršrutiem, piemēram, no automobiļu riepu nodiluma, tekstilmateriāliem un atkritumiem, ietverot saistību starp plastmasas reciklēšanu un mikroplastmasu, kā arī mikroplastmasas ietekmi uz dzīvnieku un cilvēku veselību un ekosistēmām. Tādēļ RK uzsver, ka jāizstrādā uzticama un efektīva mērīšanas tehnoloģija un procesi, un aicina Eiropas Komisiju atbalstīt ar šo jautājumu saistītus pētniecības un izstrādes pasākumus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina aizliegt oksonoārdāmo plastmasu un jebkura veida produktiem ar nolūku pievienotu mikroplastmasu, kur tās nav nepieciešamas no cilvēka veselības viedokļa, tostarp ādas kopšanas līdzekļos un tīrīšanas līdzekļos. RK aicina arī noteikt obligāto prasību minimumu attiecībā uz mikroplastmasas netīšu atdalīšanos no produktiem, piemēram, automobiļu riepām un tekstilizstrādājumiem, kā arī veikt pasākumus, ar ko mazina plastmasas granulu zudumus; |
| --- | --- |

19.

C.   Labāka plastmasa

Labāks plastmasas dizains

| 20. | pauž stingru pārliecību, ka ir neatliekami vajadzīga labāks plastmasas dizains, kurā ņemtas vērā plastmasas un plastmasas produktu turpmākas dalītas savākšanas, šķirošanas un reciklēšanas iespējas, lai plastmasa kļūtu par aprites ekonomikas ilgtspējīgu elementu, un uzsver, ka šajā jomā ir ļoti vajadzīga inovācija; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka aprites ekonomikā principā nebūtu pieļaujams, ka ES tirgū tiek laisti produkti vai materiāli, kurus nevar reciklēt. Tādēļ līdz 2025. gadam visai ES tirgū laistajai plastmasai, plastmasas izstrādājumiem un plastmasas iepakojumam jābūt, kā minimums, rentabli reciklējamiem. Šajā nolūkā līdz 2025. gadam no plastmasas un plastmasas izstrādājumiem būtu pilnībā jāatdala videi kaitīgas un bīstamas vielas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka aprites ekonomika ir arī ekonomika bez fosilā kurināmā izmantošanas. Tādēļ, lai no pašreizējās, uz fosilo kurināmo balstītas plastmasas pārietu uz inovatīvu, ilgtspējīgu un videi nekaitīgu plastmasu, ir vajadzīga spēcīga inovāciju programma un pēc tam atbalsts nefosilās plastmasas plaša mēroga ieviešanai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ir pārliecināta, ka, it īpaši attiecībā uz vienreizlietojamiem produktiem ir jāsamazina plastmasas izstrādājumu ražošanā pieejamo dažādo polimēru skaits, aprobežojoties ar polimēriem, kas atbilst mērķim un ko ir viegli atdalīt, šķirot un reciklēt. Šajā nolūkā, iespējams, būs jāizstrādā ES līmeņa rūpniecības standarti minētajiem lietojumiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prasa veikt rūpīgu pētījumu, vai būtu nepieciešams saskaņot un, iespējams, ierobežot piedevas, ko plastmasā izmanto ar nolūku ietekmēt un uzlabot plastmasas fiziskās īpašības, lai vēl vairāk atvieglotu un vienkāršotu plastmasas reciklēšanu un reciklēto materiālu izmantošanu. Šajā nolūkā, iespējams, būs jāizstrādā ES līmeņa rūpniecības standarti plastmasas piedevām; |
| --- | --- |

24.

| 25. | turklāt uzskata, ka arī plastmasas produkti, kas nav iepakojums, var radīt atkritumu plūsmas pieaugumu un tāpēc tie būtu jāizstrādā tā, lai to novērstu. Ražotājiem būtu arī jānodrošina atbilstošas sistēmas, lai likvidētu šos produktus pēc to lietderīgās lietošanas laika izbeigšanās; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atgādina, ka paplašinātās ražotāja atbildības (PRA) shēmas var ievērojami palīdzēt popularizēt ekodizainu, piemērojot maksu modulāciju atkarībā no produkta aprites līmeņa, ņemot vērā atkārtotas izmantošanas, dalītas savākšanas, apstrādes un reciklēšananas iespējas, un no reciklētā satura daudzuma. Tādēļ PRA tiesību aktos jāiekļauj atbildība par ekodizainu. PRA tiesību aktos būtu arī jānorāda uz ES līmeņa rūpniecības standartiem attiecībā uz polimēru un piedevu izmantojumu vienreizlietojamos produktos; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka būs svarīgi turpmākajās desmitgadēs izstrādāt materiālus, kam nav tādas nelabvēlīgas ietekmes uz veselību un vidi, kāda patlaban ir visām plastmasām, un ar ko var pilnībā aizstāt plastmasu. Komiteja tāpēc aicina nodrošināt pētniecības pasākumus un instrumentus, kas var radīt virzību uz nākotni bez plastmasas un ar jauniem, mūsdienīgiem materiāliem; |
| --- | --- |

27.

Bioloģiski noārdāma plastmasa

| 28. | atzīst, ka pašreizējās paaudzes bioloģiski noārdāmā plastmasa nav plastmasas piedrazojuma un plastmasas zupas radītās problēmas risinājums, jo šāda plastmasa nenoārdās dabiskā vidē vai ūdens sistēmās; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka informācija par to, ka daļa plastmasas jāšķiro kā plastmasa un daļa – kā bioatkritumi, patērētājiem ir mulsinoša. Tas sarežģī komunikāciju ar patērētājiem un noved pie kļūdīšanās gan parastās plastmasas, gan bioloģiski noārdāmās plastmasas šķirošanā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka bioloģiski noārdāma plastmasa, kas nokļūst plastmasas reciklēšanas plūsmā, kavē parastās plastmasas reciklēšanu. Tādēļ bioloģiski noārdāmas plastmasas izmantošanā būtu jāaprobežojas ar lietojumiem, kuros bionoārdāmībai ir konkrēts mērķis, piemēram, bioloģiski noārdāmu maisu izmantošana bioloģisko atkritumu savākšanai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver ka attiecībā uz dažādiem bionoārdāmības veidiem jāizstrādā labākas definīcijas un/vai standarti. Tie būtu jāsaista ar atkritumu apstrādi, tostarp kompostējamības un sagremojamības standartiem, un tajos jāņem vērā Eiropas atkritumu apstrādes iekārtās ierastā prakse. Tas palīdzēs pilnveidot un/vai vienkāršot marķēšanu, samazināt piedrazojumu un uzlabot pareizu šķirošanu, kā arī stimulēs inovāciju bioloģiski noārdāmas plastmasas jomā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | īpaši uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt, ka plastmasa, kas tiek tirgota kā kompostējama, patiešām noārdās vidē, neprasot rūpniecisko kompostēšanu speciālās iekārtās. Šāda definīcija var ievērojami samazināt mikroplastmasas nekontrolētas izplatīšanās risku, jo pastāv iespēja, ka patērētāji varētu kļūdaini uzskatīt, ka plastmasas, kas pašlaik ir marķētas kā kompostējamas, var bioloģiski noārdīties vidē bez papildu apstrādes darbībām; |
| --- | --- |

32.

D.   Labāka savākšana

| 33. | uzsver, ka efektīvas sistēmas plastmasas atkritumu dalītai savākšanai ir būtisks plastmasas aprites ekonomikas priekšnoteikums. Tāpēc savākšanas sistēmām jābūt vienkāršām un lietotājiem loģiski saprotamām; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda, ka ES dalībvalstu pašreizējās savākšanas sistēmas parasti nav paredzētas plastmasai, kas nav iepakojums, tādēļ tā netiek savākta atsevišķi un nonāk atkritumu poligonos vai sadedzināšanas iekārtās kā daļa no atkritumu atlikām vai kļūst par (jūras) piedrazojumu. Tas noved pie kaitējuma videi, vērtīgu reciklējamu materiālu zuduma un patērētāju apjukuma, jo viņi nesaprot, kāpēc daži plastmasas veidi jāšķiro reciklēšanai, bet citi ne; Pateicoties labākām informācijas kampaņām un lielākai saskaņotībai starp dalībvalstīs pastāvošām dalītas savākšanas pieejām, varētu palielināt reciklēšanas apjomu un ļaut gan vietējiem iedzīvotājiem, gan tūristiem labāk ievērot norādes par atkritumu šķirošanu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzīst, ka gadījumos, kuros plastmasas un plastmasas izstrādājumu savākšanas pamatā ir PRA, efektīvi mērķi ir jānosaka tā, lai ražotāji būtu motivēti, kad vien iespējams, pārsniegt izvirzītos mērķus; |
| --- | --- |

35.

Efektīva dalītā plastmasas atkritumu savākšana

| 36. | aicina Komisiju dalītā atkritumu savākšanā iesaistīt visas ieinteresētās personas, tostarp tās, kas darbojas atkritumu rašanās novēršanas un neplastmasas materiālu apsaimniekošanas jomā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka savākšanas sistēmās būtu īpaši jākoncentrējas uz plastmasu kā materiālu, nevis plastmasu kā iepakojuma produktu. Tas ievērojami vienkāršotu saziņu ar patērētājiem un palielinātu savākšanas rādītājus. Būtu jāuzlabo saskaņotība starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām un PRA shēmām, lai dialogā ar ražotājiem un importētājiem varētu pievērsties plastmasas, kas nav iepakojums, atkritumiem. Tas ir jāņem vērā arī, pārskatot Iepakojuma un izlietotā iepakojuma direktīvu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzinīgi vērtē ieceri izdot vadlīnijas par atkritumu dalīto savākšanu un šķirošanu un aicina Eiropas Komisiju nodrošināt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu vadlīniju izstrādē un izplatīšanā, ņemot vērā, ka daudzās dalībvalstīs tām ir nozīmīga loma; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka vietējām un reģionālajām atkritumu apsaimniekošanas stratēģijām vajadzētu koncentrēties uz atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, proti, atkritumu rašanās novēršanu, dalītu savākšanu un līdz minimumam samazinātu atkritumu atliku daudzumu. Ir daudz labu šādu stratēģiju piemēru un pieredzes. Būtu jāstimulē inovācija dalītas vākšanas jomā un stingri jāatbalsta paraugprakses un zināšanu apmaiņa starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, piemēram, izmantojot tādus instrumentus kā TAIEX, salīdzinošās izvērtēšanas instruments un ES pilsētprogramma; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver: nedrīkst pieļaut, ka Ķīnas noteiktā plastmasas aizlieguma dēļ pieaug atkritumu poligonu skaits, [nelikumīga] izgāšana vai incinerācija; norāda, ka nepieciešami arī ieguldījumi, lai palielinātu mūsdienīgas reciklēšanas jaudu; |
| --- | --- |

40.

Sabiedrības izpratne un ieradumu maiņa

| 41. | uzsver: lai izstrādātu sekmīgas atkritumu apsaimniekošanas stratēģijas, EK, dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir jāapzinās savstarpējās saiknes, kas vietējā un reģionālajā līmenī pastāv starp infrastruktūru, komunikāciju un sabiedrības uztveri, un instrumenti, ko var izmantot ieradumu maiņas veicināšanai; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver: lai efektīvas savākšanas sistēmas pienācīgi darbotos, priekšnoteikums ir iedzīvotāju informētība par atkritumu apsaimniekošanu. Sabiedrības informētība ved pie atbalsta atkritumu dalītai savākšanai un rašanās novēršanai, kā arī vietēju iniciatīvu rīkošanas, tomēr tā ne vienmēr nozīmē ieradumu maiņu. Tādēļ ir svarīgi labāk izprast mehānismus, kuri var sekmēt pozitīvas izmaiņas ieradumos. Tāpēc RK uzsver, ka būtu jāveicina stratēģiju tālāka izstrāde nolūkā sekmēt ieradumu maiņu, izmantojot gan tādus klasiskus līdzekļus kā stimulus un sankcijas, gan inovatīvas metodes, un stingri jāatbalsta paraugprakses un zināšanu apmaiņa starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mudina visas vietējā un reģionālā līmeņa ieinteresētās personas palīdzēt palielināt informētību par reciklētas plastmasas priekšrocībām; |
| --- | --- |

43.

Apsvērt saskaņotas dzērienu iepakojuma depozīta sistēmas izmantošanu Eiropas mērogā

| 44. | atzīst, ka depozīta sistēmas ir ļāvušas sasniegt ļoti augstus savākšanas rādītājus un augstas kvalitātes reciklēšanu un ļoti efektīvi palīdz novērst piedrazojumu un plastmasas zupas veidošanos; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzīst, ka aizvien vairāk ES valstu ievieš depozīta sistēmas, dažreiz izraisot negatīvu pārrobežu efektu reģionos ar atšķirīgām depozīta sistēmām; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ierosina, ka būtu jāapsver saskaņota pieeja ES līmenī vai vismaz maksimāla koordinācija attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras pašlaik ievieš depozīta sistēmas vai kuras nākotnē plāno izstrādāt jaunas sistēmas, lai novērstu negatīvu pārrobežu ietekmi un atvieglotu preču brīvu apriti; |
| --- | --- |

46.

Izskatīt kvantitatīvu mērķrādītāju alternatīvas

| 47. | norāda, ka dažādās ES direktīvās (Iepakojuma un izlietotā iepakojuma direktīva, Nolietoto transportlīdzekļu direktīva, Elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu direktīva) izvirzītie mērķi, kas saistīti ar plastmasas dalītu savākšanu un reciklēšanu, visām dalībvalstīm ir vienādi, lai arī dalībvalstu faktiskie sasniegumi var ievērojami atšķirties. Tas rada situāciju, ka dažām dalībvalstīm vēl jāpieliek lielas pūles, savukārt citas mērķus sasniedz viegli un nav motivētas tos pārsniegt; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mudina pārskatīt dažādajās direktīvās noteiktos mērķus, lai radītu spēcīgākus stimulus un veicinātu augstāku reciklēšanas kvalitāti, pamatojoties uz šādām iespējamām pieejām:






  — | ieviest bonusu, ja mērķi ir pārsniegti, |
| --- | --- | --- |

48.

—

ieviest bonusu, ja mērķi ir pārsniegti,

| — | paplašināt ražotāju finansiālo atbildību, to attiecinot uz visām viņu produktu atkritumu apsaimniekošanas izmaksām, tostarp izmaksām par viņu produktu radītā piedrazojuma satīrīšanu un to produktu savākšanas un apstrādes izmaksām, kuri nav savākti dalīti un joprojām kļūst par atkritumu atlikām; |
| --- | --- |

—

paplašināt ražotāju finansiālo atbildību, to attiecinot uz visām viņu produktu atkritumu apsaimniekošanas izmaksām, tostarp izmaksām par viņu produktu radītā piedrazojuma satīrīšanu un to produktu savākšanas un apstrādes izmaksām, kuri nav savākti dalīti un joprojām kļūst par atkritumu atlikām;

E.   Labāka reciklēšana

Izstrādāt šķirošanas un pārstrādes tehnoloģijas

| 49. | stingri atbalsta pētniecību un inovāciju attiecībā uz jaunām atkritumu šķirošanas un reciklēšanas tehnoloģijām, tostarp depolimerizāciju. Teorētiski tādā veidā varētu atrisināt daudzas pašreizējās problēmas, kas saistītas ar plastmasas atkritumu šķirošanu un reciklēšanu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka reģioniem un pilsētām piemīt potenciāls izvērst un atbalstīt augšupējas iniciatīvas, izmantojot “dzīvās laboratorijas”, inovāciju centrus, kā arī citas sadarbīgas un novatoriskas pieejas, kas popularizē viedu dizainu un otrreizējo izejvielu izmantošanu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atbalsta ierosinātos papildu ieguldījumus prioritāros stratēģijas pētniecības un inovācijas pasākumos un piedāvā sadarboties ar Eiropas Komisiju, kad tā izstrādās jauno stratēģisko plastmasas pētniecības un inovācijas programmu. Ar šādu sadarbību varētu nodrošināt, ka vietējā un reģionālā dimensija tiek ņemta vērā gan prioritāri risināmo problēmu noteikšanā, gan radīto inovāciju atbilstīgā izplatīšanā; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atbalsta šķirotu plastmasas atkritumu un reciklētas plastmasas kvalitātes standartu izstrādi; |
| --- | --- |

52.

Enerģijas atgūšana kā prioritāte attiecībā pret apglabāšanu poligonos

| 53. | atgādina, ka nereciklējami plastmasas atkritumi vai plastmasas atkritumi, kas satur bīstamas vielas, īstermiņā ir jāapstrādā visefektīvākajās un tīrākajās enerģijas atgūšanas rūpnīcās, kurās plastmasas atkritumu augsto enerģētisko vērtību var izmantot siltuma un strāvas ražošanai; |
| --- | --- |

53.

F.   Labāks tirgus

Pārliecinoši veicināt reciklēta satura plašāku izmantošanu jaunos produktos

| 54. | ir stingri pārliecināta, ka galalietotāju pieprasījums pēc pārstrādāta satura būtu jāveicina ar finansiāliem stimuliem, kas rada faktisku finansiāli pievilcīgu alternatīvu jaunmateriāliem un uz fosilajiem resursiem balstītai plastmasai, kā arī likvidējot šķēršļus otrreizējo izejvielu vienotajam tirgum; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atgādina, ka fosilajam kurināmajam joprojām tiek piešķirtas subsīdijas, kas jaunmateriālus padara lētākus nekā reciklētu plastmasu vai bioplastmasu un kas ir liels ekonomisks šķērslis plastmasas aprites ekonomikas attīstībai; tādēļ uzskata, ka šādi nepareizi stimuli ir jālikvidē. Turklāt uz fosilajiem resursiem balstītas plastmasas vai plastmasas izstrādājumu ražotājiem vai importētājiem varētu uzlikt finansiālu atbildību par to CO2 emisiju samazināšanu, kuras rodas no viņu radīto plastmasas atkritumu galīgās apstrādes; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka līdz 2025. gadam plastmasas izstrādājumu ražotājiem jaunas plastmasas ražošanā ir jāizmanto vismaz 50 % reciklētu materiālu, ja vien nav likumīgu ierobežojumu šādu materiālu izmantošanai galaproduktos. RK uzsver: lai uzlabotu reciklēšanas kvalitāti un palielinātu otrreizējo izejvielu izmantojumu, ir vajadzīga uz vērtību ķēdi balstīta pieeja, kurā tiek saskaņotas ražotāju, patērētāju, vietējo un reģionālo pašvaldību un reciklēšanas nozares intereses; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tādēļ atbalsta ES iniciatīvu attiecībā uz brīvprātīgām uzņēmumu un/vai nozaru apvienību saistībām un aicina vietējās un reģionālās pašvaldības izplatīt informāciju par savu attiecīgo teritoriju ieinteresēto personu saistībām, popularizējot paraugpraksi un tādējādi stimulējot citus to īstenot, vienlaikus arī pārbaudot, kā tiek pildītas minētās saistības un, ja nepieciešams, norādot arī neveiksmes, lai nodrošinātu to, ka brīvprātīgās saistības nav tikai tukši solījumi, ko izmanto zaļmaldināšanas nolūkā attiecībā uz konkrētiem produktiem vai nozarēm; |
| --- | --- |

57.

Publiskais iepirkums

| 58. | uzsver, ka zaļais publiskais iepirkums (ZPI) ir Eiropas publisko iestāžu vērtīgs resurss plastmasas atkritumu rašanās novēršanai, jo tās var brīvi izmantot savu pirktspēju, lai izvēlētos videi nekaitīgas preces, pakalpojumus un būvdarbus, kas ir piemērs arī citām organizācijām. Tāpēc aicina visas vietējās un reģionālās pašvaldības plastmasas reciklēšanu veicināt ar publiskā iepirkuma politikas starpniecību, nosakot, ka produktos, ko tās iepērk, jāpiemēro ekodizaina principi un jāizmanto reciklēts saturs; |
| --- | --- |

58.

| 59. | tādēļ atzinīgi vērtē pamatnostādnes, ko Eiropas Komisija un vairākas Eiropas valstis ir izstrādājušas attiecībā uz ZPI, izstrādājot valsts līmeņa ZPI kritērijus (1), tomēr aicina Komisiju ierosināt sīkāk izstrādātus vadlīniju dokumentus, kuros būtu informācija par reciklētās plastmasas veidu, tās izmantošanas iespējām, kā arī ekoloģiskajām un ekonomiskajām priekšrocībām, ko vietējās un reģionālās pašvaldības iegūs, izmantojot reciklētu plastmasu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzsver, ka lielākā daļa plastmasas okeānos nonāk no Āzijas un ka visā pasaulē reciklē tikai 9 % plastmasas atkritumu. Ņemot vērā iepriekš minēto, saskata lielu potenciālu uzlabot ilgtspēju un izsekojamību globālajās piegādes ķēdēs, īstenojot ES jauno tirdzniecības stratēģiju “Tirdzniecība visiem”, kuras mērķis ir izmantot tirdzniecības nolīgumus un preferenču programmas kā sviras ilgtspējīgas attīstības veicināšanai visā pasaulē. Tādēļ atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta 2017. gada martā ierosināto ES pamatiniciatīvu attiecībā uz apģērbu ražošanas nozari (2); uzsver, ka šādas iniciatīvas būs atkarīgas arī no vietējo un reģionālo pašvaldību atbalsta to veicināšanā, un uz minētajām iniciatīvām vajadzētu balstīt vietēja un reģionāla mēroga decentralizētas attīstības sadarbības pasākumus. |
| --- | --- |

60.

Briselē, 2018. gada 10. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pubs_en.htm

1

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2017-0196+0+DOC+PDF+V0//EN

2

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 461/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 461/37

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Integrēt sportu ES darba programmā laikposmam pēc 2020. gada”

(2018/C 461/06)

| Ziņotājs: | Roberto PELLA (IT/PPE), Valdengo komūnas mērs, BI |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Roberto PELLA (IT/PPE), Valdengo komūnas mērs, BI

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

| 1. | iecerējusi aplūkot sporta ekonomisko un cilvēka dimensiju, kā arī sporta sociālās iekļaušanas lomu no Eiropas Savienības un vietējo un reģionālo pašvaldību viedokļa, jo minētie aspekti ir nedalāmi. Sports, kas tiek saprasts kā kustību un fiziskās aktivitātes nepārtrauktība, ir saistīts ar vairākām politikas jomām, produktiem un pakalpojumiem, kuri ir piederīgi dažādām pievienotās vērtības veidošanas ķēdēm, kā arī mijiedarbojas ar tām; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka saskaņā ar jaunākajām aplēsēm sports ir Eiropas Savienībai būtiska ekonomikas nozare, jo tas veido “valstu ekonomikas daļu, kas pielīdzināma lauksaimniecībai, mežsaimniecībai un zvejsaimniecībai kopā” (1), un paredzams, ka nākotnē šī daļa vēl pieaugs. Turklāt sporta nozare veido 2 % no ES iekšzemes kopprodukta, visā Eiropā nodrošinot 7,3 miljonus darbvietu, t. i., 3,5 % no kopējās nodarbinātības ES. Tūrisma nozare ik gadus tiek plānoti 12–15 miljoni starptautisku ceļojumu, lai piedalītos sporta pasākumos vai nodarbotos ar fiziskām aktivitātēm. Tādējādi viena no sporta nozares īpatnībām ir tās ciešā saikne ar citām ražošanas jomām (piemēram, pieejamais vai sporta tūrisms, tehnoloģijas, veselības aizsardzība, vide, transports, integrācija, celtniecība un infrastruktūra), kurās tā gan tieši, gan netieši palīdz radīt pievienoto vērtību (2); |
| --- | --- |

2.

| 3. | vienlaikus atzīmē, ka pētījumā, ko Eiropas Parlamenta uzdevumā veica SpEA (SportsEconAustria) (3), ir uzsvērts, ka sporta iedarbība un nozīme publiskās politikas ietekmēšanā un ievirzē tiek vērtēta pārāk zemu, jo īpaši, ja ņem vērā tādas parādības kā brīvprātīgais darbs (lielāko daļu sporta aktivitāšu rīko bezpeļņas struktūras), integrācijas un sociālās iekļaušanas blakusietekme vai arī fiziskās aktivitātes trūkuma izmaksas 28 ES valstīs 80 miljardu euro apmērā gadā (4), un vidēja termiņa ietekme uz reģionālajiem veselības aprūpes budžetiem saistībā ar slimībām, ko izraisa fiziskās aktivitātes trūkums vai nepietiekamība; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver: lai gan fiziskā aktivitāte arvien vairāk tiek atzīta par nozīmīgu politikas jautājumu, vietējā līmenī joprojām ļoti pietrūkst zināšanu par plašāku labumu, ko fiziskā aktivitāte dod, jo pētījumi rāda, ka 66 % no vietējās politikas veidotājiem nav informēti par aptaukošanās rādītājiem savās kopienās, savukārt 84 % – par liekā svara rādītājiem (5); |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka sports nav margināla nozare; gluži pretēji, tas ir ES prioritārs ieguldījumu mērķis, jo papildus sacensību aktivitātei sporta definīcija pašlaik pilnībā aptver arī tādas jomas kā kustību aktivitāte un fiziskā aktivitāte, kas vērstas ne tikai uz sporta aktivitāšu pieaugumu kā tādu, bet arī uz veselības stiprināšanu un veselīga dzīvesveida izvēli. Pieeju šim jautājumam vajadzētu vērst uz vienlīdzīgākas piekļuves nodrošināšanu dažādām disciplīnām, kā arī saslimšanu ar hroniskām slimībām novēršanu (īpaši neinfekciozajām slimībām, piemēram, aptaukošanos, 2. tipa diabētu, sirds un asinsvadu slimībām, garīgām slimībām u. c.); |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver sporta būtisko nozīmi veselības nostiprināšanā un labklājības veicināšanā; tas atzīts it īpaši ES trešajā Veselības programmā un HEPA pārraudzības programmā (Health-Enhancing Physical Activity – veselību veicinoša fiziskā aktivitāte), Pasaules Veselības organizācijas (PVO) programmā 2014–2019. gadam un PVO Eiropas datubāzē NOPA (Nutrition, Obesity and Physical Activity – uzturs, aptaukošanās un fiziskā aktivitāte); |
| --- | --- |

6.

| 7. | turklāt atgādina, ka Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam sports tiek uzskatīts par svarīgu ilgtspējīgas attīstības faktoru un ir atzīta gan tā nozīme veselības un izglītības uzlabošanā, gan tā ieguldījums miera, tolerances, cieņas un sociālās iekļaušanas veicināšanā, kā arī sieviešu un jauniešu iespēju paplašināšanā (6); |
| --- | --- |

7.

| 8. | min šādus galvenos faktus, kas konstatēti Eirobarometra aptaujā par sportu (7):






  — | gandrīz puse (46 %) Eiropas iedzīvotāju nenodarbojas ar fiziskām aktivitātēm vai sportu, un pēdējos gados viņu īpatsvars ir pakāpeniski palielinājies (2013. gadā – 42 %); šī pakāpeniskā tendence sākusies kopš 2009. gada, |
| --- | --- | --- |

8.

—

gandrīz puse (46 %) Eiropas iedzīvotāju nenodarbojas ar fiziskām aktivitātēm vai sportu, un pēdējos gados viņu īpatsvars ir pakāpeniski palielinājies (2013. gadā – 42 %); šī pakāpeniskā tendence sākusies kopš 2009. gada,

| — | sporta vai fiziskajās aktivitātēs retāk iesaistās cilvēki ar zemāku izglītības līmeni un/vai kuri saskaras ar lielākām ekonomiskām grūtībām, |
| --- | --- |

—

sporta vai fiziskajās aktivitātēs retāk iesaistās cilvēki ar zemāku izglītības līmeni un/vai kuri saskaras ar lielākām ekonomiskām grūtībām,

| — | sporta nodarbībām plaši izplatītas ir neformālas sportošanas vietas, piemēram, parki vai āra platības (40 %), mājokļa vide (32 %) vai maršruts skola/darbs–mājas (23 %); tās ir vairāk izplatītas nekā vietas, kas oficiāli paredzētas šim mērķim, |
| --- | --- |

—

sporta nodarbībām plaši izplatītas ir neformālas sportošanas vietas, piemēram, parki vai āra platības (40 %), mājokļa vide (32 %) vai maršruts skola/darbs–mājas (23 %); tās ir vairāk izplatītas nekā vietas, kas oficiāli paredzētas šim mērķim,

| — | dalības sporta vai fiziskās aktivitātēs galvenā motivācija ir veselības stāvokļa uzlabošana kopā ar organisma uzturēšanu labā fiziskā formā, bet galvenais šķērslis ir laika trūkums, |
| --- | --- |

—

dalības sporta vai fiziskās aktivitātēs galvenā motivācija ir veselības stāvokļa uzlabošana kopā ar organisma uzturēšanu labā fiziskā formā, bet galvenais šķērslis ir laika trūkums,

| — | lielākā daļa Eiropas iedzīvotāju uzskata, ka viņiem ir iespējas fiziski aktīvi darboties vietējā līmenī, taču vienlaikus daudzi no viņiem arī uzskata, ka vietējās pašvaldības šajā ziņā nedara pietiekami daudz; |
| --- | --- |

—

lielākā daļa Eiropas iedzīvotāju uzskata, ka viņiem ir iespējas fiziski aktīvi darboties vietējā līmenī, taču vienlaikus daudzi no viņiem arī uzskata, ka vietējās pašvaldības šajā ziņā nedara pietiekami daudz;

| 9. | vērš uzmanību uz faktu, ka sporta loma ekonomikā un mūsdienu sabiedrībā – arī pēc ekonomikas krīzes, kas skāra ES, – sniedz ievērojamu labumu vietējām un reģionālajām pašvaldībām: to nozaru caurlaidība, kuras tā ietekmē, radot ievērojamu sviras efektu; konkurētspēja, pievilcība un dzīves kvalitāte vietās, kur notiek daudz sporta pasākumu un fizisko nodarbību; nodarbināmība, jo Eiropā sporta objekti ļoti bieži ir pašvaldību īpašumā; integrācija, kas ir spēcīgs instruments, ar ko paziņot par ES kopīgajām vērtībām, kuras daudzos gadījumos spilgtāk izpaužas vietējā līmenī (8). Tā kā sportu arvien vairāk izmanto kā līdzekli, ar ko sasniegt sociālos un ekonomiskos mērķus, efektivitātes un lietderības pieprasījums sporta nozarē pakāpeniski palielinās ne tikai tāpēc, ka sports ir līdzeklis tam raksturīgo mērķu sasniegšanai, bet arī tāpēc, ka tas ir stratēģisks mērķis pats par sevi; |
| --- | --- |

9.

Konteksts: ES pašreizējās iniciatīvas

| 10. | atgādina, ka pirmo politikas dokumentu par sportu, “Balto grāmatu par sportu”, Eiropas Komisija publicēja 2007. gadā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vēlas vērst uzmanību uz to, ka sporta, kultūras un izglītības pasākumi var nodrošināt satvaru integrācijas šķēršļu likvidēšanai, kā norādīts RK atzinumā “Vardarbīgas radikalizācijas un ekstrēmisma apkarošana” (9); |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver: ar Lisabonas līgumu, kas ir spēkā kopš 2009. gada decembra, tika ieviests īpašs pants, t. i., LESD 165. pants, kas ES piešķīra jaunu kompetenci sporta atbalstam, paredzot noteikumus tā veicināšanai un aicinot veikt ES pasākumus Eiropas dimensijas attīstīšanai sportā. LESD 6. panta e) punktā bija noteikts, ka ES kompetencē ir veikt darbības, lai atbalstītu vai papildinātu dalībvalstu darbības sporta jomā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka Komisija 2011. gadā pieņēma paziņojumu “Attīstīt Eiropas dimensiju sportā” (10). Pamatojoties uz to, Padome pieņēma rezolūciju par ES sporta darba plānu 2011.–2014. gadam, kura mērķis bija nostiprināt Eiropas sadarbību sportā, nosakot prioritātes ES līmeņa darbībām, kurās ir iesaistītas ES dalībvalstis un Komisija. Padome 2012. gadā pieņēma secinājumus par fiziskās aktivitātes veicināšanu kā līdzekli, kas uzlabo veselību, un par datubāzes pilnveidošanu sporta politikas izstrādei, aicinot Komisiju publicēt regulārus sporta un fizisko aktivitāšu apsekojumus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | turklāt atgādina: lai īstenotu minēto darba plānu, darbs ekspertu līmenī koncentrējas uz Eirobarometra aktuālās aptaujas anketas ieviešanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka nesen (2017. g.) sadarbībā ar EPSI (Eiropas platformu inovācijām sportā) tika aizsākta starpreģionāla iniciatīva, proti, ClusSport, kurā līdz šim ir iesaistījušās 10 valstis un kuras temats ir ekonomikas attīstība un vērtības radīšana šajā nozarē; pagājušajos 18 gados Eiropas vērtības ir popularizējusi ACES Europe, Eiropas paspārnē rīkojot balvu pasniegšanu “Eiropas sporta galvaspilsētas, pilsētas, kopienas un mazpilsētas”; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka 2017. gada jūlijā stājās spēkā jauns ES sporta jomas darba plāns, kurā izklāstīti būtiskie jautājumi, kam līdz 2020. gadam jākļūst par ES dalībvalstu un Komisijas prioritāti, un tie ir: integritāte sportā, kas vērsta uz labu pārvaldību, nepilngadīgo aizsardzību, cīņu pret spēļu rezultātu saskaņošanu, kā arī uz dopinga lietošanas novēršanu un cīņu pret korupciju; sporta ekonomiskā dimensija, kas vērsta uz inovāciju un sporta un digitālā vienotā tirgus saikni; sports un sabiedrība, kas koncentrējas uz sociālo iekļaušanu, treneru darbību, plašsaziņas līdzekļiem, vidi, veselību, izglītību un sporta diplomātiju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | visbeidzot atgādina par jaunāko Komisijas iniciatīvu “Tartu aicinājums uz veselīgu dzīvesveidu” (11) – ceļvedi, kas rosinājis pozitīvu dinamiku starpnozaru sadarbības jomā; |
| --- | --- |

17.

Mērķi

| 18. | ņemot vērā līdz šim apzinātās iespējas un problēmas, ierosina pievērsties šādiem izaicinājumiem:






  a) | uzlabot mijiedarbību starp jau notiekošajiem projektiem un reģionu īstenotajiem jaunākajiem pasākumiem, mobilizējot iedzīvotājus plašai līdzdalībai un veicinot paraugprakses apmaiņu un partnerību (ko varētu attiecināt arī uz paplašināšanās programmas valstīm); |
| --- | --- | --- |

18.

a)

uzlabot mijiedarbību starp jau notiekošajiem projektiem un reģionu īstenotajiem jaunākajiem pasākumiem, mobilizējot iedzīvotājus plašai līdzdalībai un veicinot paraugprakses apmaiņu un partnerību (ko varētu attiecināt arī uz paplašināšanās programmas valstīm);

| b) | sporta projektus vairāk tuvināt iedzīvotājiem un sociālajai dimensijai, paredzot izšķirošo nozīmi tuvumam un lokālai pieejai un atspoguļojot vietējo un reģionālo pašvaldību atbildību par objektiem un pasākumiem; |
| --- | --- |

b)

sporta projektus vairāk tuvināt iedzīvotājiem un sociālajai dimensijai, paredzot izšķirošo nozīmi tuvumam un lokālai pieejai un atspoguļojot vietējo un reģionālo pašvaldību atbildību par objektiem un pasākumiem;

| c) | vispārēji palielināt izpratni par ieguvumiem, ko dod kustību, fiziskās un sporta aktivitātes; |
| --- | --- |

c)

vispārēji palielināt izpratni par ieguvumiem, ko dod kustību, fiziskās un sporta aktivitātes;

| d) | plaši informēt par sporta pozitīvo ietekmi uz ES ekonomiku un tādējādi vairāk integrēt sporta politiku nozarēs, ar kurām tā saskaras un ko tā ietekmē; |
| --- | --- |

d)

plaši informēt par sporta pozitīvo ietekmi uz ES ekonomiku un tādējādi vairāk integrēt sporta politiku nozarēs, ar kurām tā saskaras un ko tā ietekmē;

| e) | vairāk tehnoloģiju inovācijas un uzņēmumu, kuru pamatā ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām paredzētie instrumenti, mudinot pētniecības, tehnoloģiju un izglītības nozares dalībniekus kopā ar pārvaldības iestādēm pielikt kopīgas pūles ar mērķi izstrādāt un īstenot kopēju stratēģiju, kurā tiktu izmantota saikne ar visām vērtību ķēdēm ražošanas procesa augšupējā un lejupējā posmā, vislielāko uzmanību veltot nodarbinātības iespējām nozarē; |
| --- | --- |

e)

vairāk tehnoloģiju inovācijas un uzņēmumu, kuru pamatā ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām paredzētie instrumenti, mudinot pētniecības, tehnoloģiju un izglītības nozares dalībniekus kopā ar pārvaldības iestādēm pielikt kopīgas pūles ar mērķi izstrādāt un īstenot kopēju stratēģiju, kurā tiktu izmantota saikne ar visām vērtību ķēdēm ražošanas procesa augšupējā un lejupējā posmā, vislielāko uzmanību veltot nodarbinātības iespējām nozarē;

| f) | uzskatīt sportu par īstām un patiesām pilsoņu tiesībām, par socializācijas un iekļaušanas instrumentu, jo īpaši attiecībā uz iedzīvotājiem ar invaliditāti, par iespēju uzlabot dzīves kvalitāti un fizisko un garīgo labsajūtu, kā arī par izglītības iespēju; |
| --- | --- |

f)

uzskatīt sportu par īstām un patiesām pilsoņu tiesībām, par socializācijas un iekļaušanas instrumentu, jo īpaši attiecībā uz iedzīvotājiem ar invaliditāti, par iespēju uzlabot dzīves kvalitāti un fizisko un garīgo labsajūtu, kā arī par izglītības iespēju;

| g) | paredzēt atbalstu, kura mērķis būtu padarīt sporta objektus pilnībā pieejamus visiem iedzīvotājiem neatkarīgi no vecuma, dzimuma, pilsonības un statusa, ļaujot viņiem tos brīvi izmantot un paplašinot publiski pieejamās laika nišas; |
| --- | --- |

g)

paredzēt atbalstu, kura mērķis būtu padarīt sporta objektus pilnībā pieejamus visiem iedzīvotājiem neatkarīgi no vecuma, dzimuma, pilsonības un statusa, ļaujot viņiem tos brīvi izmantot un paplašinot publiski pieejamās laika nišas;

| h) | palielināt atbalstu sieviešu sporta sacensībām un to pamanāmību; |
| --- | --- |

h)

palielināt atbalstu sieviešu sporta sacensībām un to pamanāmību;

| i) | uzskatīt sportu par instrumentu, kas veicina sociālo vienlīdzību un integrāciju; |
| --- | --- |

i)

uzskatīt sportu par instrumentu, kas veicina sociālo vienlīdzību un integrāciju;

| j) | finansiāli atbalstīt sportistu amatieru mobilitāti saistībā ar dalību sacensībās, īpaši attiecībā uz salu un tālāko reģionu sportistiem amatieriem; |
| --- | --- |

j)

finansiāli atbalstīt sportistu amatieru mobilitāti saistībā ar dalību sacensībās, īpaši attiecībā uz salu un tālāko reģionu sportistiem amatieriem;

Ieteikumi politikas jomā un priekšlikumi

| 19. | norāda uz izdevību ierosināt pasākumus un pieņemt praktiskus instrumentus, lai sportu integrētu ES darba programmā laikposmam pēc 2020. gada, veicot šādus pasākumus: |
| --- | --- |

19.

Politikas līmenī

| 20. | apņēmīgi iesaistīties sporta diplomātijā, kas popularizēs Eiropas vērtības, izmantojot sportu un daudzlīmeņu konstruktīvu dialogu, kurā piedalās visi pārvaldības līmeņi un ES iestādes, tādas kā Eiropas Parlaments ar sadarbības grupas sporta jautājumos starpniecību, Eiropas Komisijas attiecīgie ģenerāldirektorāti, valstu un Eiropas olimpiskās komitejas, kā arī visas pārējās šajā procesā iesaistītās ieinteresētās personas, arī pilsoniskā sabiedrība, piemēram, ar izmēģinājuma projektu starpniecību; |
| --- | --- |

20.

| 21. | izvērst ārējo attiecību un starptautiskās sadarbības projektus ārpus Eiropas, lai izveidotu vēl vienu dialoga dimensiju, izmantojot mobilitātes, kā arī zināšanu, pieredzes un labas prakses apmaiņas projektus (prakses kopienas); |
| --- | --- |

21.

| 22. | Eiropas līmenī izstrādāt instrumentus, kas padarītu sportu par ES izaugsmes faktoru, izmantojot mentorēšanas programmas un ieteikuma rakstura politikas pasākumus (piemēram, sadarbībā ar ikgadējo Sporta forumu un informācijas dienām), kā arī atbalstot paraugprakses apmaiņu starp vietējām un reģionālajām sporta organizācijām un apvienībām, kas darbojas valsts un Eiropas līmenī, saskaņā ar augšupēju un līdzdalības pieeju, kurā ir ņemtas vērā to prasības un vajadzības; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palielināt Eiropas vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi, nodrošinot reģionu aktīvāku un koordinētāku iesaistīšanu gadskārtējā Eiropas Sporta nedēļā, kas jau kopš tās aizsākšanas brīža ir bijis motivācijas avots, lai īstenotu vidējā termiņa un ilgtermiņa publisko politiku, kurai ir uzskatāma ietekme uz veselīgu dzīvesveidu un uzvedību un uz lielāku iedzīvotāju līdzdalību aktivitātēs un kura tādējādi varētu nodrošināt augstāku profesionalitāti un nodarbināmību sporta nozarē; |
| --- | --- |

23.

| 24. | Eiropas Savienības praktiskais atbalsts ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām pilnīgu īstenošanu dalībvalstīs attiecībā uz sporta dimensiju; |
| --- | --- |

24.

Programmu līmenī

| 25. | atzinīgi novērtēt Eiropas Komisijas priekšlikumu nākamajā ES ilgtermiņa budžetā 2021.–2027. gadam divkāršot Erasmus finansējumu, kā arī pievērsties tautas sporta jautājumam (12), aicina Komisiju šajā saistībā koncentrēties uz pieredzes apmaiņu starp treneriem, sporta amatpersonām un profesionāļiem, kas saistīti ar nozari plašā nozīmē (īpaši jauniešiem), piemēram, mācīties no līdzbiedriem un rīkot izpētes apmeklējumus, dalīties zināšanās un pieredzē un veidot vietējā līmeņa spējas pilsētās, pašvaldībās un reģionos, lai varētu izstrādāt novatoriskas pieejas fiziskās aktivitātes kā būtiska elementa integrēšanai pilsētu stratēģijās; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicināt nākamajos Eiropas strukturālajos un investīciju fondos iedalīt finansējumu konkrēti un tieši sportam, ņemot vērā arī to, ka vietējā tautas sporta infrastruktūrā ieguldījumi ir nepietiekami, un koncentrēties uz fiziskās aktivitātes veicināšanu it īpaši mazāk attīstītos reģionos, nodrošinot ikvienam piekļuvi sporta aktivitātēm un stiprinot cilvēka prasmes un spējas, kas ir svarīgs ekonomiskās un sociālās attīstības veicinātājs; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzīt par svarīgu ieviest skaidrākus norādījumus Erasmus+ ietvaros par nepieciešamību palielināt sporta nodarbību skaitu, sākot ar obligāto izglītību; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicināt ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem atbalstīt nodarbinātību, it sevišķi jauniešu nodarbinātību, izmantojot nozares jaunuzņēmumus vai tehnoloģiju inovācijas platformas, un veicināt pamata līmeņa tautas sportu ar jauna veida nelielu sporta iekārtu un infrastruktūru starpniecību; ar sporta palīdzību veicināt dzimumu līdztiesību, lai sporta politiku padarītu efektīvāku un palielinātu līdzdalības rādītājus. Turklāt ar ESI fondu palīdzību varētu rast jaunus risinājumus konkrētiem izaicinājumiem, ar kuriem saskaras ES reģioni, piemēram, atbalsts tautas un tradicionālajiem sporta veidiem, un sekmēt to integrēšanu publiskās izglītības sistēmas mācību programmās, kuras var izmantot, lai stiprinātu un popularizētu Eiropu, vienlaikus saglabājot kopienu īpatnības un identitāti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | veicināt veselību ar kustību un fiziskajām aktivitātēm, kā tas ir minēts Tartu hartā, arī darbavietās, apsverot iespēju ieviest stimulus darba devējiem, tostarp Eiropas MVU, veikt šādus pasākumus, lai uzlabotu darbinieku sniegumu un vispārējo ražīgumu un vienlaikus mazinātu darba kavējumus un novērstu slimības; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsvērt, cik būtiski ir plānot kopienas pasākumus – kad vien iespējams, sadarbībā ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem – pieejamās vietās, kurām var ērti piekļūt visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas, jo īpaši cilvēki ar ierobežotām pārvietošanās spējām (13), mātes un bērni, gados vecāki cilvēki, kā arī sociālās atstumtības riska grupas, piemēram, migranti vai tie, kas dzīvo sliktākos sociālajos un ekonomiskajos apstākļos, lai uzlabotu vairāku paaudžu līdzāspastāvēšanu un Eiropas iedzīvotāju integrāciju; plānot kopienas pasākumus ieslodzītajiem apcietinājuma vietās. Šajā sakarā, lai veicinātu veselību ar sporta nodarbību un fiziskas aktivitātes palīdzību, aicina apsvērt iespēju izveidot Sport4EU shēmu, kas būtu līdzīga pašreizējai WIFI4EU shēmai. Tā darbotos vietējo un reģionālo pašvaldību līmenī, pamatojoties uz kuponiem, ko piešķirtu pēc ģeogrāfiskā līdzsvara principa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | it īpaši skolās, kā arī lauksaimniecības programmu tematiskajos mērķos uzsvērt saikni starp fiziskajām aktivitātēm un veselīgu uzturu. To varētu īstenot, piemēram, veidojot īstas laboratorijas jeb tā sauktos “veselības dārzus”, kuros bērni, pusaudži un ģimenes varētu iegūt praktisku informāciju par pareizu uzturu, augļu un dārzeņu sezonalitāti, ar neveselīgu dzīvesveidu saistītu risku un par sporta un fiziskās aktivitātes nozīmi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ņemot vērā milzīgo uzmanību, ko ES iestādes velta gaidāmajai pilsētprogrammai, paredzēt resursus, kas vajadzīgi “aktīvu pilsētu” izmēģināšanai un attīstīšanai, jo tās ir ļoti pievilcīgas tūrisma un inovāciju aspektā, kā arī viedākas attiecībā uz iedzīvotāju vajadzību apmierināšanu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicināt Interrail projektā iekļaut sporta pasākumus un vietas, kas simbolizē sportu, lai jau visjaunākās paaudzes varētu atklāt un izplatīt sporta vērtības, ko atbalsta ES, un tādējādi tiktu sekmēta jauniešu identitātes stiprināšana; |
| --- | --- |

33.

| 34. | izmantot pieejamos struktūrfondus, lai uzlabotu sabiedrisko ēku un citu publiskās infrastruktūras objektu energoefektivitāti nolūkā sekmēt esošo sporta struktūru ekoloģisko ilgtspēju, tostarp novēršot aizvien plašāko mikroplastmasas izmantojumu, un vienlaikus apzināt iespējas ar ES fondu palīdzību pārvērst tās par daudzdisciplīnu objektiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | iekļaut gaidāmajā programmā “Apvārsnis Eiropa” iespēju uzlabot datu vākšanas instrumentus un to apstrādes modeļus, lai atrastu inovatīvus risinājumus un jaunas tehnoloģijas nepārtrauktas zināšanu apmaiņas veicināšanai atbilstīgi mērķiem, kurus pārdomātas specializācijas stratēģijas un digitālā vienotā tirgus jomā izvirzījusi nākamā ES prezidentvalsts Rumānija; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicināt minētās iniciatīvas apsvērt sarunās par nākamo daudzgadu finanšu shēmu un sportu cieši integrēt ES darba kārtībā, kas paredzēta laikposmam pēc 2020. gada; mudina arī sākt diskusiju par iespējamās sporta programmas izveides lietderību; |
| --- | --- |

36.

Subsidiaritāte un proporcionalitāte

| 37. | pauž cerību, ka nākamās DFS apspriešanas un tai sekojošās apstiprināšanas laikā saistībā ar šo jautājumu Komitejai būs iespēja pilnīgāk izmantot subsidiaritātes principu, kā arī vērst Eiropas Komisijas uzmanību uz to, ka Komiteja attiecīgos apstākļos vēlas uzsvērt vietējo un reģionālo pašvaldību izšķirošo nozīmi sporta ekonomiskajā un cilvēka dimensijā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atkārtoti apstiprina savu apņemšanos reģionālos darbības plānus, kuros ir noteiktas struktūrfondu ieguldījumu stratēģijas, ņemt vērā kā lietderīgu un efektīvu papildu instrumentu, uz kuru jāvirza šādi centieni, un ar kuriem vietējās un reģionālās pašvaldības ir kļuvušas par garantiem sadarbīgai daudzlīmeņu pārvaldībai, kurā iestādes, uzņēmumi, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un iedzīvotāji var sniegt ieguldījumu nozares plānošanā un attīstīšanā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kopā ar Eiropas iestādēm vēlas iesaistīties pārdomās, kas debates un politiskās runas pārveidotu konkrētos priekšlikumos saskaņā ar SEDEC komisijas darba programmu (21.11.2017., 1.2. punkts) un Reģionu komitejas politiskajām prioritātēm; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pauž cerību, ka Komisija ir apņēmusies ES vārdā ratificēt Eiropas Padomes Konvenciju pret manipulācijām ar sporta sacensībām. |
| --- | --- |

40.

Briselē, 2018. gada 10. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Eiropas Komisija (2014), Sport as a growth engine for EU economy. http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-432_en.htm

1

Sport as a growth engine for EU economy

(2)  Eiropas Komisija. http://ec.europa.eu/growth/content/sport-growth-engine-eu-economy-0_lv

2

(3)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/563392/IPOL_STU(2015)563392_EN.pdf

3

(4)  Pētījums ISCA/CEBR 2015, sk. Narrative review: the state of physical activity in Europe, 37. lpp., un PASS Project. http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

4

ISCA/CEBR

Narrative review: the state of physical activity in Europe

PASS Project

(5)  PASS Project. http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

5

PASS Project

(6)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

6

(7)  Eurobarometer (publicēšanas datums 22.3.2018.). https://ec.europa.eu/sport/news/2018/new-eurobarometer-sport-and-physical-activity_en

7

Eurobarometer

(8)  Pētījums par sporta ieguldījumu reģionālajā attīstībā ar struktūrfondu starpniecību. https://ec.europa.eu/sport/news/20161018_regional-development-structural-funds_en

8

(9)  CdR 6329/2015.

9

(10)  CdR 66/2011 fin.

10

(11)  https://ec.europa.eu/sport/sites/sport/files/ewos-tartu-call_en.pdf

11

(12)  COM(2018) 367 final, Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus un atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013.

12

Erasmus

(13)  CdR 3952/2013 fin.

13

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 461/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 461/43

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Taisnīgas nodokļu politikas tiesību aktu kopums”

(2018/C 461/07)

| Ziņotājs: | Paul LINDQUIST (SE/PPE), Stokholmas landstinga loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti: | Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa likmēm
  COM(2018) 20 final
  Pielikums dokumentam “Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa likmēm”
  COM(2018) 20 final
  Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu groza attiecībā uz īpašo režīmu mazajiem uzņēmumiem
  COM(2018) 21 final |

Ziņotājs:

Paul LINDQUIST (SE/PPE), Stokholmas landstinga loceklis

Atsauces dokumenti:

Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa likmēm

COM(2018) 20 final

Pielikums dokumentam “Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa likmēm”

COM(2018) 20 final

Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu groza attiecībā uz īpašo režīmu mazajiem uzņēmumiem

COM(2018) 21 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa likmēm

(COM(2018) 20 final)

1. grozījums

4. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Galīgā PVN sistēmā pret visām dalībvalstīm jābūt vienlīdzīgai attieksmei, un tāpēc tām jāpiemēro vienādi ierobežojumi samazinātu PVN likmju piemērošanā, kuriem jāsaglabājas kā izņēmumam no pamatlikmes. Šādu vienlīdzīgu attieksmi, neierobežojot dalībvalstu pašreizējo elastību PVN likmju noteikšanā, var panākt, visām dalībvalstīm dodot iespēju piemērot samazinātu likmi, uz kuru neattiecas minimuma prasība, kā arī atbrīvojumu ar tiesībām atskaitīt PVN priekšnodokli, papildus ne vairāk kā divām samazinātām likmēm vismaz 5 % apmērā. | Galīgā PVN sistēmā pret visām dalībvalstīm jābūt vienlīdzīgai attieksmei, un tāpēc tām jāpiemēro vienādi ierobežojumi samazinātu PVN likmju piemērošanā, kuriem jāsaglabājas kā izņēmumam no pamatlikmes. Šādu vienlīdzīgu attieksmi, neierobežojot dalībvalstu pašreizējo elastību PVN likmju noteikšanā, var panākt, visām dalībvalstīm dodot iespēju
  , lai ņemtu vērā dažādu pakalpojumu un preču pozitīvo sociālo un ekoloģisko ietekmi,
  piemērot samazinātu likmi, uz kuru neattiecas minimuma prasība, kā arī atbrīvojumu ar tiesībām atskaitīt PVN priekšnodokli, papildus ne vairāk kā divām samazinātām likmēm vismaz 5 % apmērā.
  Ievērojot šajā direktīvā noteiktos ierobežojumus, dalībvalstis var saglabāt pašreizējās samazinātās PVN likmes vai noteikt jaunas samazinātas likmes, kas sniedz labumu galapatērētājam un kalpo vispārējas nozīmes mērķiem un kas, piemēram, attiecas uz darbietilpīgiem pakalpojumiem un ņem vērā sociālus un/vai ekoloģiskus aspektus. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Galīgā PVN sistēmā pret visām dalībvalstīm jābūt vienlīdzīgai attieksmei, un tāpēc tām jāpiemēro vienādi ierobežojumi samazinātu PVN likmju piemērošanā, kuriem jāsaglabājas kā izņēmumam no pamatlikmes. Šādu vienlīdzīgu attieksmi, neierobežojot dalībvalstu pašreizējo elastību PVN likmju noteikšanā, var panākt, visām dalībvalstīm dodot iespēju piemērot samazinātu likmi, uz kuru neattiecas minimuma prasība, kā arī atbrīvojumu ar tiesībām atskaitīt PVN priekšnodokli, papildus ne vairāk kā divām samazinātām likmēm vismaz 5 % apmērā.

Galīgā PVN sistēmā pret visām dalībvalstīm jābūt vienlīdzīgai attieksmei, un tāpēc tām jāpiemēro vienādi ierobežojumi samazinātu PVN likmju piemērošanā, kuriem jāsaglabājas kā izņēmumam no pamatlikmes. Šādu vienlīdzīgu attieksmi, neierobežojot dalībvalstu pašreizējo elastību PVN likmju noteikšanā, var panākt, visām dalībvalstīm dodot iespēju
  , lai ņemtu vērā dažādu pakalpojumu un preču pozitīvo sociālo un ekoloģisko ietekmi,
  piemērot samazinātu likmi, uz kuru neattiecas minimuma prasība, kā arī atbrīvojumu ar tiesībām atskaitīt PVN priekšnodokli, papildus ne vairāk kā divām samazinātām likmēm vismaz 5 % apmērā.
  Ievērojot šajā direktīvā noteiktos ierobežojumus, dalībvalstis var saglabāt pašreizējās samazinātās PVN likmes vai noteikt jaunas samazinātas likmes, kas sniedz labumu galapatērētājam un kalpo vispārējas nozīmes mērķiem un kas, piemēram, attiecas uz darbietilpīgiem pakalpojumiem un ņem vērā sociālus un/vai ekoloģiskus aspektus.

Pamatojums

Ja noteikumi ir pārāk specifiski, rodas ievērojams risks, ka tie var būt šķērslis vēlamajam elastīgumam.

2. grozījums

8. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Kaut gan joprojām ir iespējama dažādu likmju piemērošana konkrētos attālos apgabalos, ir jānodrošina, ka pamatlikmē tiek ievērots 15 % minimums. | Kaut gan joprojām ir iespējama dažādu likmju piemērošana konkrētos attālos apgabalos, ir jānodrošina, ka pamatlikmē tiek ievērots 15 % minimums
  un 25 % maksimums
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Kaut gan joprojām ir iespējama dažādu likmju piemērošana konkrētos attālos apgabalos, ir jānodrošina, ka pamatlikmē tiek ievērots 15 % minimums.

Kaut gan joprojām ir iespējama dažādu likmju piemērošana konkrētos attālos apgabalos, ir jānodrošina, ka pamatlikmē tiek ievērots 15 % minimums
  un 25 % maksimums
  .

3. grozījums

Aiz 1. panta 1. punkta pievienot šādu jaunu punktu:

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | direktīvas 97. pantu aizstāj ar šādu: “Pamatlikme nevar būt zemāka par 15 % un augstāka par 25 %.” |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

direktīvas 97. pantu aizstāj ar šādu: “Pamatlikme nevar būt zemāka par 15 % un augstāka par 25 %.”

4. grozījums

1. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| direktīvas 98. pantu aizstāj ar šādu: | direktīvas 98. pantu aizstāj ar šādu: |
| “98. pants | “98. pants |
| 1.   Dalībvalstis var piemērot ne vairāk kā divas samazinātas likmes. | 1.   Dalībvalstis var piemērot ne vairāk kā divas samazinātas likmes. |
| Samazinātas likmes nosaka procentu veidā no summas, kurai uzliek nodokli, un tās nevar būt mazākas par 5 %. | Samazinātas likmes nosaka procentu veidā no summas, kurai uzliek nodokli, un tās nevar būt mazākas par 5 %. |
| 2.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis papildus minētajām divām samazinātām likmēm var piemērot samazinātu likmi, kas ir zemāka nekā 5 % minimums, un atbrīvojumu ar tiesībām atskaitīt iepriekšējā stadijā samaksāto PVN. | 2.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis papildus minētajām divām samazinātām likmēm var piemērot samazinātu likmi, kas ir zemāka nekā 5 % minimums, un atbrīvojumu ar tiesībām atskaitīt iepriekšējā stadijā samaksāto PVN. |
| 3.   Samazinātās likmes un atbrīvojumus, kas piemēroti saskaņā ar 1. un 2. punktu, saņem
  tikai
  galapatērētājs un tos piemēro, lai konsekventi īstenotu vispārējas nozīmes mērķi. | 3.   Samazinātās likmes un atbrīvojumus, kas piemēroti saskaņā ar 1. un 2. punktu, saņem galapatērētājs un tos piemēro, lai konsekventi īstenotu vispārējas nozīmes mērķi
  , kurā ir ņemta vērā dažādu pakalpojumu un preču radīta pozitīva sociālā un ekoloģiskā ietekme
  . |
| Samazinātās likmes un atbrīvojumus, kas minēti 1. un 2. punktā, nepiemēro precēm vai pakalpojumiem kategorijās, kas noteiktas IIIa pielikumā.”; | Samazinātās likmes un atbrīvojumus, kas minēti 1. un 2. punktā, nepiemēro precēm vai pakalpojumiem kategorijās, kas noteiktas IIIa pielikumā.”; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

direktīvas 98. pantu aizstāj ar šādu:

direktīvas 98. pantu aizstāj ar šādu:

“98. pants

“98. pants

1.   Dalībvalstis var piemērot ne vairāk kā divas samazinātas likmes.

1.   Dalībvalstis var piemērot ne vairāk kā divas samazinātas likmes.

Samazinātas likmes nosaka procentu veidā no summas, kurai uzliek nodokli, un tās nevar būt mazākas par 5 %.

Samazinātas likmes nosaka procentu veidā no summas, kurai uzliek nodokli, un tās nevar būt mazākas par 5 %.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis papildus minētajām divām samazinātām likmēm var piemērot samazinātu likmi, kas ir zemāka nekā 5 % minimums, un atbrīvojumu ar tiesībām atskaitīt iepriekšējā stadijā samaksāto PVN.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, dalībvalstis papildus minētajām divām samazinātām likmēm var piemērot samazinātu likmi, kas ir zemāka nekā 5 % minimums, un atbrīvojumu ar tiesībām atskaitīt iepriekšējā stadijā samaksāto PVN.

3.   Samazinātās likmes un atbrīvojumus, kas piemēroti saskaņā ar 1. un 2. punktu, saņem
  tikai
  galapatērētājs un tos piemēro, lai konsekventi īstenotu vispārējas nozīmes mērķi.

3.   Samazinātās likmes un atbrīvojumus, kas piemēroti saskaņā ar 1. un 2. punktu, saņem galapatērētājs un tos piemēro, lai konsekventi īstenotu vispārējas nozīmes mērķi
  , kurā ir ņemta vērā dažādu pakalpojumu un preču radīta pozitīva sociālā un ekoloģiskā ietekme
  .

Samazinātās likmes un atbrīvojumus, kas minēti 1. un 2. punktā, nepiemēro precēm vai pakalpojumiem kategorijās, kas noteiktas IIIa pielikumā.”;

Samazinātās likmes un atbrīvojumus, kas minēti 1. un 2. punktā, nepiemēro precēm vai pakalpojumiem kategorijās, kas noteiktas IIIa pielikumā.”;

Pamatojums

Pamatojums

Ierobežojumu, ar kuru atbrīvojumus paredzēts noteikt “tikai” galapatērētājam, praksē varētu būt grūti īstenot, jo daudzas preces un pakalpojumi tiek pārdoti gan patērētājiem, gan uzņēmumiem. Apsvērumos norādīts, ka priekšlikuma mērķis ir cita starpā nodrošināt iekšējā tirgus darbību, kā arī izvairīties no liekas sarežģītības un no tās izrietoša izmaksu pieauguma uzņēmumiem. Minēto iemeslu dēļ vārds “tikai” būtu jāsvītro no direktīvas teksta.

Pielikums dokumentam “Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa likmēm”

(COM(2018) 20 final)

5. grozījums

5. grozījums

5. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Alkoholisko dzērienu piegāde | 11.01
  11.02
  11.03
  11.05
  47.00.25 | Nav | Nav | (5) | Alkoholisko dzērienu piegāde | 11.01
  11.02
  11.03


  11.04


  11.05
  47.00.25 | Nav | Nav |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(5)

Alkoholisko dzērienu piegāde

11.01

11.02

11.03

11.05

47.00.25

Nav

Nav

(5)

Alkoholisko dzērienu piegāde

11.01

11.02

11.03

11.04

11.04

11.05

47.00.25

Nav

Nav

Pamatojums

Pamatojums

Nav nekāda pamatojuma, kādēļ alkoholam vermutā un citiem aromatizētiem vīniem būtu jāpiemēro samazināta nodokļu likme.

6. grozījums

6. grozījums

7. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Transportlīdzekļu piegāde, noma, uzturēšana un remonts | 29
  30
  33.15
  33.16
  45
  47.00.81
  77.1
  77.34
  77.35
  77.39.13 | Velosipēdu, bērnu ratiņu un invalīdu ratiņu piegāde, noma, uzturēšana un remonts
  .... | 30.92
  33.17.19
  47.00.45
  47.00.75
  77.21.10
  77.29.19
  95.29.12
  29.10.24
  45.11.245.11.3 | (7) | Transportlīdzekļu piegāde, noma, uzturēšana un remonts | 29
  30
  33.15
  33.16
  45
  47.00.81
  77.1
  77.34
  77.35
  77.39.13 | Velosipēdu
  (tai skaitā elektropiedziņas velosipēdu), elektropiedziņas motorolleru
  , bērnu ratiņu un invalīdu ratiņu piegāde, noma, uzturēšana un remonts
  ..... | 30.92
  33.17.19
  47.00.45
  47.00.75
  77.21.10
  77.29.19
  95.29.12
  29.10.24
  45.11.245.11.3 |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(7)

Transportlīdzekļu piegāde, noma, uzturēšana un remonts

29

30

33.15

33.16

45

47.00.81

77.1

77.34

77.35

77.39.13

Velosipēdu, bērnu ratiņu un invalīdu ratiņu piegāde, noma, uzturēšana un remonts

....

30.92

33.17.19

47.00.45

47.00.75

77.21.10

77.29.19

95.29.12

29.10.24

45.11.245.11.3

(7)

Transportlīdzekļu piegāde, noma, uzturēšana un remonts

29

30

33.15

33.16

45

47.00.81

77.1

77.34

77.35

77.39.13

Velosipēdu
  (tai skaitā elektropiedziņas velosipēdu), elektropiedziņas motorolleru
  , bērnu ratiņu un invalīdu ratiņu piegāde, noma, uzturēšana un remonts

(tai skaitā elektropiedziņas velosipēdu), elektropiedziņas motorolleru

.....

30.92

33.17.19

47.00.45

47.00.75

77.21.10

77.29.19

95.29.12

29.10.24

45.11.245.11.3

Pamatojums

Pamatojums

Būtu skaidri jānorāda, ka dalībvalstis var noteikt samazinātas likmes arī elektropiedziņas velosipēdiem un elektropiedziņas motorolleriem. Elektropiedziņas velosipēdiem un elektropiedziņas motorolleriem ir liela nozīme mobilitātes jomā.

7. grozījums

7. grozījums

10. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Datoru, elektronisko un optisko ierīču piegāde; rokas pulksteņu piegāde | 26
  47.00.3
  47.00.82
  47.00.83
  47.00.88 | Nav | Nav | (10) | Datoru, elektronisko un optisko ierīču piegāde; rokas pulksteņu piegāde | 26
  47.00.3
  47.00.82
  47.00.83
  47.00.88 | Apstarošanas, elektromedicīnas un elektroterapijas ierīču, kā arī briļļu un kontaktlēcu piegāde | 26.60




  32.50.4 |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(10)

Datoru, elektronisko un optisko ierīču piegāde; rokas pulksteņu piegāde

26

47.00.3

47.00.82

47.00.83

47.00.88

Nav

Nav

Nav

Nav

(10)

Datoru, elektronisko un optisko ierīču piegāde; rokas pulksteņu piegāde

26

47.00.3

47.00.82

47.00.83

47.00.88

Apstarošanas, elektromedicīnas un elektroterapijas ierīču, kā arī briļļu un kontaktlēcu piegāde

Apstarošanas, elektromedicīnas un elektroterapijas ierīču, kā arī briļļu un kontaktlēcu piegāde

26.60

26.60

32.50.4

32.50.4

Pamatojums

Pamatojums

Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai noteikt samazinātas likmes arī brillēm un kontaktlēcām, kā arī sirdsdarbības stimulatoriem un dzirdes aparātiem.

8. grozījums

8. grozījums

15. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Finanšu
  un apdrošināšanas
  pakalpojumi | 64


  65


  66 | Nav | Nav | (15) | Finanšu pakalpojumi | 64
  66 | Nav | Nav |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(15)

Finanšu
  un apdrošināšanas
  pakalpojumi

un apdrošināšanas

64

65

65

66

Nav

Nav

(15)

Finanšu pakalpojumi

64

66

Nav

Nav

Pamatojums

Pamatojums

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 135. panta 1. punkta a) apakšpunktu dalībvalstis atbrīvo no nodokļa apdrošināšanas un pārapdrošināšanas darījumus, tostarp ar tiem saistītus pakalpojumus, ko veic apdrošināšanas mākleri un apdrošināšanas aģenti.

Izskatāmais Komisijas priekšlikums tādējādi ir pretrunā Direktīvas 2006/112/EK tekstam.

Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu groza attiecībā uz īpašo režīmu mazajiem uzņēmumiem

(COM(2018) 21 final)

9. grozījums

9. grozījums

13. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Turklāt, lai nodrošinātu atbilstību nosacījumiem attiecībā uz atbrīvojumu, ko dalībvalsts piešķir uzņēmumiem, kuri tajā neveic uzņēmējdarbību, ir nepieciešams pieprasīt iepriekšēju paziņojumu par šo uzņēmumu nodomu izmantot atbrīvojumu.
  Mazajam uzņēmumam š
  āds paziņojums būtu jāiesniedz
  dalībvalstij, kurā tas veic uzņēmējdarbību
  . Pēc tam
  minētajai
  dalībvalstij, pamatojoties uz šā uzņēmuma deklarētajiem apgrozījuma datiem, šī informācija būtu jāpaziņo citām attiecīgajām dalībvalstīm. | Turklāt, lai nodrošinātu atbilstību nosacījumiem attiecībā uz atbrīvojumu, ko dalībvalsts piešķir uzņēmumiem, kuri tajā neveic uzņēmējdarbību, ir nepieciešams pieprasīt iepriekšēju paziņojumu par šo uzņēmumu nodomu izmantot atbrīvojumu.
  Š
  āds paziņojums būtu jāiesniedz
  , izmantojot tiešsaistes portālu, kas būtu jāizveido Komisijai
  . Pēc tam
  uzņēmējdarbības veikšanas vietas
  dalībvalstij, pamatojoties uz šā uzņēmuma deklarētajiem apgrozījuma datiem, šī informācija būtu jāpaziņo citām attiecīgajām dalībvalstīm. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Turklāt, lai nodrošinātu atbilstību nosacījumiem attiecībā uz atbrīvojumu, ko dalībvalsts piešķir uzņēmumiem, kuri tajā neveic uzņēmējdarbību, ir nepieciešams pieprasīt iepriekšēju paziņojumu par šo uzņēmumu nodomu izmantot atbrīvojumu.
  Mazajam uzņēmumam š
  āds paziņojums būtu jāiesniedz
  dalībvalstij, kurā tas veic uzņēmējdarbību
  . Pēc tam
  minētajai
  dalībvalstij, pamatojoties uz šā uzņēmuma deklarētajiem apgrozījuma datiem, šī informācija būtu jāpaziņo citām attiecīgajām dalībvalstīm.

Mazajam uzņēmumam š

dalībvalstij, kurā tas veic uzņēmējdarbību

minētajai

Turklāt, lai nodrošinātu atbilstību nosacījumiem attiecībā uz atbrīvojumu, ko dalībvalsts piešķir uzņēmumiem, kuri tajā neveic uzņēmējdarbību, ir nepieciešams pieprasīt iepriekšēju paziņojumu par šo uzņēmumu nodomu izmantot atbrīvojumu.
  Š
  āds paziņojums būtu jāiesniedz
  , izmantojot tiešsaistes portālu, kas būtu jāizveido Komisijai
  . Pēc tam
  uzņēmējdarbības veikšanas vietas
  dalībvalstij, pamatojoties uz šā uzņēmuma deklarētajiem apgrozījuma datiem, šī informācija būtu jāpaziņo citām attiecīgajām dalībvalstīm.

Š

, izmantojot tiešsaistes portālu, kas būtu jāizveido Komisijai

uzņēmējdarbības veikšanas vietas

Pamatojums

Pamatojums

Grozījums ir saistīts ar 1. panta 12. punkta grozījumu: tiek pārņemts priekšlikums, kas ietverts ziņojuma projektā, ko Eiropas Parlamentam iesniedza T. Vandenkendelaere (PPE/BE).

T. Vandenkendelaere

10. grozījums

10. grozījums

1. panta 12. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| direktīvas 284. pantu aizstāj ar šādu: | direktīvas 284. pantu aizstāj ar šādu: |
| “284. pants | “284. pants |
| 1.   Dalībvalstis var atbrīvot no nodokļa preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, ko šo dalībvalstu teritorijā veic mazie uzņēmumi, kuri veic uzņēmējdarbību šajā teritorijā un kuru gada apgrozījums, kas attiecināms uz šādu piegādi un sniegšanu, dalībvalstī nepārsniedz robežvērtību, ko šā atbrīvojuma piemērošanai noteikušas minētās dalībvalstis. | 1.   Dalībvalstis var atbrīvot no nodokļa preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, ko šo dalībvalstu teritorijā veic mazie uzņēmumi, kuri veic uzņēmējdarbību šajā teritorijā un kuru gada apgrozījums, kas attiecināms uz šādu piegādi un sniegšanu, dalībvalstī nepārsniedz robežvērtību, ko šā atbrīvojuma piemērošanai noteikušas minētās dalībvalstis. |
| Pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, dalībvalstis var noteikt atšķirīgas robežvērtības
  attiecībā uz dažādām uzņēmējdarbības nozarēm
  . Tomēr šīs robežvērtības nedrīkst pārsniegt EUR
  85 000
  vai līdzvērtīgu summu attiecīgās valsts valūtā. | Pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, dalībvalstis var noteikt atšķirīgas robežvērtības. Tomēr šīs robežvērtības nedrīkst pārsniegt EUR
  100 000
  vai līdzvērtīgu summu attiecīgās valsts valūtā. |
| 2.   Dalībvalstis, kuras ir ieviesušas atbrīvojumu attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem, piemēro atbrīvojumu arī preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanai savā teritorijā, ko īsteno uzņēmumi, kuri veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | attiecīgā mazā uzņēmuma gada apgrozījums Savienībā nepārsniedz EUR 100 000 ; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

direktīvas 284. pantu aizstāj ar šādu:

direktīvas 284. pantu aizstāj ar šādu:

“284. pants

“284. pants

1.   Dalībvalstis var atbrīvot no nodokļa preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, ko šo dalībvalstu teritorijā veic mazie uzņēmumi, kuri veic uzņēmējdarbību šajā teritorijā un kuru gada apgrozījums, kas attiecināms uz šādu piegādi un sniegšanu, dalībvalstī nepārsniedz robežvērtību, ko šā atbrīvojuma piemērošanai noteikušas minētās dalībvalstis.

1.   Dalībvalstis var atbrīvot no nodokļa preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, ko šo dalībvalstu teritorijā veic mazie uzņēmumi, kuri veic uzņēmējdarbību šajā teritorijā un kuru gada apgrozījums, kas attiecināms uz šādu piegādi un sniegšanu, dalībvalstī nepārsniedz robežvērtību, ko šā atbrīvojuma piemērošanai noteikušas minētās dalībvalstis.

Pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, dalībvalstis var noteikt atšķirīgas robežvērtības
  attiecībā uz dažādām uzņēmējdarbības nozarēm
  . Tomēr šīs robežvērtības nedrīkst pārsniegt EUR
  85 000
  vai līdzvērtīgu summu attiecīgās valsts valūtā.

attiecībā uz dažādām uzņēmējdarbības nozarēm

85 000

Pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, dalībvalstis var noteikt atšķirīgas robežvērtības. Tomēr šīs robežvērtības nedrīkst pārsniegt EUR
  100 000
  vai līdzvērtīgu summu attiecīgās valsts valūtā.

100 000

2.   Dalībvalstis, kuras ir ieviesušas atbrīvojumu attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem, piemēro atbrīvojumu arī preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanai savā teritorijā, ko īsteno uzņēmumi, kuri veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:

a)

attiecīgā mazā uzņēmuma gada apgrozījums Savienībā nepārsniedz EUR 100 000 ;

| b) | vērtība piegādēm dalībvalstī, kurā uzņēmums neveic uzņēmējdarbību, nepārsniedz robežvērtību, ko šajā dalībvalstī piemēro, lai piešķirtu atbrīvojumu uzņēmumiem, kuri veic uzņēmējdarbību minētajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

b)

vērtība piegādēm dalībvalstī, kurā uzņēmums neveic uzņēmējdarbību, nepārsniedz robežvērtību, ko šajā dalībvalstī piemēro, lai piešķirtu atbrīvojumu uzņēmumiem, kuri veic uzņēmējdarbību minētajā dalībvalstī.

2.   Dalībvalstis, kuras ir ieviesušas atbrīvojumu attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem, piemēro atbrīvojumu arī preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanai savā teritorijā, ko īsteno uzņēmumi, kuri veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | attiecīgā mazā uzņēmuma gada apgrozījums Savienībā nepārsniedz EUR 100 000 ; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā mazā uzņēmuma gada apgrozījums Savienībā nepārsniedz EUR 100 000 ;

| b) | vērtība piegādēm dalībvalstī, kurā uzņēmums neveic uzņēmējdarbību, nepārsniedz robežvērtību, ko šajā dalībvalstī piemēro, lai piešķirtu atbrīvojumu uzņēmumiem, kuri veic uzņēmējdarbību minētajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

b)

vērtība piegādēm dalībvalstī, kurā uzņēmums neveic uzņēmējdarbību, nepārsniedz robežvērtību, ko šajā dalībvalstī piemēro, lai piešķirtu atbrīvojumu uzņēmumiem, kuri veic uzņēmējdarbību minētajā dalībvalstī.

3.   Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka mazie uzņēmumi, kuri gūst labumu no atbrīvojuma, atbilst 1. un 2. punktā minētajiem nosacījumiem.

3.   Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka mazie uzņēmumi, kuri gūst labumu no atbrīvojuma, atbilst 1. un 2. punktā minētajiem nosacījumiem.

4.   
  Pirms atbrīvojuma izmantošanas citās dalībvalstīs mazais uzņēmums informē dalībvalsti, kurā tas veic uzņēmējdarbību.

4.   
  Komisija izveido tiešsaistes portālu, kurā var reģistrēties mazie uzņēmumi, kas atbrīvojumu vēlas izmantot citā dalībvalstī
  .

Ja mazais uzņēmums izmanto atbrīvojumu dalībvalstīs, kas nav dalībvalsts, kurā tas veic uzņēmējdarbību, uzņēmējdarbības veikšanas vietas dalībvalsts veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka mazais uzņēmums precīzi deklarē gada apgrozījumu Savienībā un gada apgrozījumu dalībvalstī un informē to attiecīgo citu dalībvalstu nodokļu iestādes, kurās mazais uzņēmums veic preču piegādi vai sniedz pakalpojumus.”;

Ja mazais uzņēmums izmanto atbrīvojumu dalībvalstīs, kas nav dalībvalsts, kurā tas veic uzņēmējdarbību, uzņēmējdarbības veikšanas vietas dalībvalsts veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka mazais uzņēmums precīzi deklarē gada apgrozījumu Savienībā un gada apgrozījumu dalībvalstī un informē to attiecīgo citu dalībvalstu nodokļu iestādes, kurās mazais uzņēmums veic preču piegādi vai sniedz pakalpojumus.”;

Pamatojums

Pamatojums

Saskaņā ar subsidiaritātes principu valstu robežvērtību noteikšanai jābūt dalībvalstu ziņā. Tāpēc, izņemot Savienībai kopumā ierosināto maksimālo summu EUR 100 000 apmērā, nebūtu jāievieš cita maksimālā summa. Iespēja noteikt atšķirīgas valstu robežvērtības ir vērtējama atzinīgi, jo tā nodrošina lielāku elastīgumu, tomēr aprobežošanās ar dažādām uzņēmējdarbības nozarēm var radīt nodalīšanas problēmas.

11. grozījums

11. grozījums

1. panta 15. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Iekļauj šādu 288.a pantu: | Iekļauj šādu 288.a pantu: |
| “288.a pants | “288.a pants |
| Ja nākamā kalendārā gada laikā mazā uzņēmuma gada apgrozījums dalībvalstī nepārsniedz atbrīvojuma robežvērtību, kas minēta 284. panta 1. punktā, mazais uzņēmums var turpināt gūt labumu no atbrīvojuma attiecīgajā gadā ar noteikumu, ka tā gada apgrozījums dalībvalstī minētajā gadā nepārsniedz 284. panta 1. punktā noteikto robežvērtību par vairāk nekā
  50 %
  .”; | Ja nākamā kalendārā gada laikā mazā uzņēmuma gada apgrozījums dalībvalstī nepārsniedz atbrīvojuma robežvērtību, kas minēta 284. panta 1. punktā, mazais uzņēmums var turpināt gūt labumu no atbrīvojuma attiecīgajā gadā ar noteikumu, ka tā gada apgrozījums dalībvalstī minētajā gadā nepārsniedz 284. panta 1. punktā noteikto robežvērtību par vairāk nekā
  33 %
  .”; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Iekļauj šādu 288.a pantu:

Iekļauj šādu 288.a pantu:

“288.a pants

“288.a pants

Ja nākamā kalendārā gada laikā mazā uzņēmuma gada apgrozījums dalībvalstī nepārsniedz atbrīvojuma robežvērtību, kas minēta 284. panta 1. punktā, mazais uzņēmums var turpināt gūt labumu no atbrīvojuma attiecīgajā gadā ar noteikumu, ka tā gada apgrozījums dalībvalstī minētajā gadā nepārsniedz 284. panta 1. punktā noteikto robežvērtību par vairāk nekā
  50 %
  .”;

50 %

Ja nākamā kalendārā gada laikā mazā uzņēmuma gada apgrozījums dalībvalstī nepārsniedz atbrīvojuma robežvērtību, kas minēta 284. panta 1. punktā, mazais uzņēmums var turpināt gūt labumu no atbrīvojuma attiecīgajā gadā ar noteikumu, ka tā gada apgrozījums dalībvalstī minētajā gadā nepārsniedz 284. panta 1. punktā noteikto robežvērtību par vairāk nekā
  33 %
  .”;

33 %

Pamatojums

Pamatojums

Šis noteikums ļauj ierobežot negatīvu domino efektu. Tomēr uzņēmumiem, kuri nevar izmantot atbrīvojumu, var rasties konkurences kropļojumi. Tādēļ procentu likmei, par kādu var pārsniegt robežvērtību, nevajadzētu būt lielākai par 33 %.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu reformēt pašreizējo PVN sistēmu Eiropas Savienībā, lai uzlabotu iekšējā tirgus darbību un lai nodrošinātu, ka PVN tiesību akti ir pielāgoti globālajā un digitālajā ekonomikā notiekošajām pārmaiņām; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu reformēt pašreizējo PVN sistēmu Eiropas Savienībā, lai uzlabotu iekšējā tirgus darbību un lai nodrošinātu, ka PVN tiesību akti ir pielāgoti globālajā un digitālajā ekonomikā notiekošajām pārmaiņām;

| 2. | tomēr uzsver, ka priekšlikumam ir jābūt līdzsvarotam, lai izvairītos no konkurences kropļojumiem, kā arī mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un reģionālo un vietējo pašvaldību administratīvā sloga un izmaksu pieauguma; |
| --- | --- |

2.

tomēr uzsver, ka priekšlikumam ir jābūt līdzsvarotam, lai izvairītos no konkurences kropļojumiem, kā arī mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un reģionālo un vietējo pašvaldību administratīvā sloga un izmaksu pieauguma;

| 3. | vērš uzmanību uz to, ka PVN režīmu un noteikto likmju atšķirības īpaši ietekmē pierobežas reģionus un šo reģionu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) darbību. Tāpēc jāpārbauda, kāda ir teritoriālā ietekme izskatāmajiem priekšlikumiem, kuri ļauj nodrošināt lielāku elastīgumu PVN likmju noteikšanā, un ierosinātajām robežvērtībām; |
| --- | --- |

3.

vērš uzmanību uz to, ka PVN režīmu un noteikto likmju atšķirības īpaši ietekmē pierobežas reģionus un šo reģionu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) darbību. Tāpēc jāpārbauda, kāda ir teritoriālā ietekme izskatāmajiem priekšlikumiem, kuri ļauj nodrošināt lielāku elastīgumu PVN likmju noteikšanā, un ierosinātajām robežvērtībām;

Kopīgi noteikumi attiecībā uz PVN likmēm

Kopīgi noteikumi attiecībā uz PVN likmēm

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu preces un pakalpojumus aplikt ar nodokļiem saskaņā ar galamērķa valsts principu, jo šādi konkurences kropļojumu risks ir mazāks; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu preces un pakalpojumus aplikt ar nodokļiem saskaņā ar galamērķa valsts principu, jo šādi konkurences kropļojumu risks ir mazāks;

| 5. | atbalsta direktīvas priekšlikuma 98. panta 1. un 2. punktu, saskaņā ar kuriem dalībvalstis drīkst piemērot ne vairāk kā divas samazinātas 5 % likmes, vienu samazinātu likmi, kas ir zemāka nekā 5 % minimums, un atbrīvojumu ar tiesībām atskaitīt iepriekšējā stadijā samaksāto PVN; |
| --- | --- |

5.

atbalsta direktīvas priekšlikuma 98. panta 1. un 2. punktu, saskaņā ar kuriem dalībvalstis drīkst piemērot ne vairāk kā divas samazinātas 5 % likmes, vienu samazinātu likmi, kas ir zemāka nekā 5 % minimums, un atbrīvojumu ar tiesībām atskaitīt iepriekšējā stadijā samaksāto PVN;

| 6. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot to preču sarakstu (IIIa pielikums), kam nevar piemērot samazinātu nodokļa likmi, pašreizējā to preču saraksta (kurā iekļauti arī dažādi pagaidu izņēmumi) vietā, kam PVN likme var būt zemāka nekā standarta likme. Priekšlikums dalībvalstīm nodrošina lielāku elastīgumu un novērš nodokļu neitralitātes trūkumu, kas izriet no fakta, ka dažas dalībvalstis ir samazinājušas PVN precēm, kurām citās dalībvalstīs nav paredzēts samazinājums. RK norāda, ka saraksta mērķis ir izvairīties no konkurences kropļojumiem. Tāpēc sarakstu nevajadzētu izmantot citu politikas mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot to preču sarakstu (IIIa pielikums), kam nevar piemērot samazinātu nodokļa likmi, pašreizējā to preču saraksta (kurā iekļauti arī dažādi pagaidu izņēmumi) vietā, kam PVN likme var būt zemāka nekā standarta likme. Priekšlikums dalībvalstīm nodrošina lielāku elastīgumu un novērš nodokļu neitralitātes trūkumu, kas izriet no fakta, ka dažas dalībvalstis ir samazinājušas PVN precēm, kurām citās dalībvalstīs nav paredzēts samazinājums. RK norāda, ka saraksta mērķis ir izvairīties no konkurences kropļojumiem. Tāpēc sarakstu nevajadzētu izmantot citu politikas mērķu sasniegšanai;

| 7. | uzskata, ka pašreizējais regulējums ne tikai nenodrošina nodokļu neitralitāti dalībvalstu starpā, bet arī ierobežo iespējas izmantot tehnoloģiju attīstības potenciālu, jo vienam un tam pašam produktam vai pakalpojumam atkarībā no izplatīšanas veida piemēro atšķirīgas nodokļu likmes. Viens no uzskatāmiem piemēriem ir aizliegums piemērot samazinātu PVN likmi digitālām publikācijām, piemēram, elektroniskiem laikrakstiem, klausāmgrāmatām un mūzikas straumēšanai. Iepriekš minētais ir īpaši skāris laikrakstu nozari, kurā šobrīd līdz ar plašsaziņas līdzekļu patēriņa pieaugošo digitalizāciju norisinās dziļas strukturālas pārmaiņas un kuras nozīmi demokrātijā nevajadzētu novērtēt par zemu; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka pašreizējais regulējums ne tikai nenodrošina nodokļu neitralitāti dalībvalstu starpā, bet arī ierobežo iespējas izmantot tehnoloģiju attīstības potenciālu, jo vienam un tam pašam produktam vai pakalpojumam atkarībā no izplatīšanas veida piemēro atšķirīgas nodokļu likmes. Viens no uzskatāmiem piemēriem ir aizliegums piemērot samazinātu PVN likmi digitālām publikācijām, piemēram, elektroniskiem laikrakstiem, klausāmgrāmatām un mūzikas straumēšanai. Iepriekš minētais ir īpaši skāris laikrakstu nozari, kurā šobrīd līdz ar plašsaziņas līdzekļu patēriņa pieaugošo digitalizāciju norisinās dziļas strukturālas pārmaiņas un kuras nozīmi demokrātijā nevajadzētu novērtēt par zemu;

| 8. | izsaka pieņēmumu, ka 98. panta 3. punkts attiecas uz precēm un pakalpojumiem, ko parasti pērk patērētāji. Pēc šādas pārskatīšanas preces un pakalpojumus varēs pārdot ar samazinātu nodokļu likmi arī tad, ja tās tiek pārdotas gan uzņēmumiem, gan privātpersonām; |
| --- | --- |

8.

izsaka pieņēmumu, ka 98. panta 3. punkts attiecas uz precēm un pakalpojumiem, ko parasti pērk patērētāji. Pēc šādas pārskatīšanas preces un pakalpojumus varēs pārdot ar samazinātu nodokļu likmi arī tad, ja tās tiek pārdotas gan uzņēmumiem, gan privātpersonām;

| 9. | uzsver, ka termins “galapatērētājs” var radīt piemērošanas problēmas. PVN kontekstā galapatērētājs var būt privātpersona, ar nodokli neapliekama juridiska persona vai ar nodokli apliekama persona, kas veic no nodokļa atbrīvotu darbību bez tiesībām atskaitīt iepriekšējā stadijā samaksāto PVN. Tomēr paskaidrojuma rakstā norādīts, ka “galapatērētājs” ir persona, kura iegūst preces vai pakalpojumus personīgai lietošanai. Tā kā arī juridiskas personas var būt galapatērētāji, RK uzskata, ka šī definīcija jāattiecina arī uz tām; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka termins “galapatērētājs” var radīt piemērošanas problēmas. PVN kontekstā galapatērētājs var būt privātpersona, ar nodokli neapliekama juridiska persona vai ar nodokli apliekama persona, kas veic no nodokļa atbrīvotu darbību bez tiesībām atskaitīt iepriekšējā stadijā samaksāto PVN. Tomēr paskaidrojuma rakstā norādīts, ka “galapatērētājs” ir persona, kura iegūst preces vai pakalpojumus personīgai lietošanai. Tā kā arī juridiskas personas var būt galapatērētāji, RK uzskata, ka šī definīcija jāattiecina arī uz tām;

| 10. | atbalsta priekšlikumu, ka vidējai svērtajai PVN likmei jābūt lielākai par 12 %, lai nodrošinātu dalībvalstu ieņēmumu aizsardzību; |
| --- | --- |

10.

atbalsta priekšlikumu, ka vidējai svērtajai PVN likmei jābūt lielākai par 12 %, lai nodrošinātu dalībvalstu ieņēmumu aizsardzību;

| 11. | uzskata, ka lielāks elastīgums PVN likmju noteikšanas jomā var palielināt sarežģītību, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo tiem nav tādu resursu un sistēmu kā lieliem uzņēmumiem, lai pārrobežu tirdzniecībā piemērotu vairākas atšķirīgas nodokļu likmes; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka lielāks elastīgums PVN likmju noteikšanas jomā var palielināt sarežģītību, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo tiem nav tādu resursu un sistēmu kā lieliem uzņēmumiem, lai pārrobežu tirdzniecībā piemērotu vairākas atšķirīgas nodokļu likmes;

| 12. | aicina Eiropas Komisiju izveidot elektronisku portālu, piemēram, pilnveidojot jau izveidoto TEDB tīmekļa portālu, lai uzņēmumi varētu sekot līdzi visu ES dalībvalstu dažādajām PVN likmēm un saskaņā ar nosacījumiem par atbrīvojumu, kuru dalībvalsts piešķir uzņēmumiem, kas tajā neveic uzņēmējdarbību, paziņot par savu nodomu izmantot atbrīvojumu. Šim rīkam ir jābūt viegli pieejamam, uzticamam un lietojamam visās ES valodās; |
| --- | --- |

12.

aicina Eiropas Komisiju izveidot elektronisku portālu, piemēram, pilnveidojot jau izveidoto TEDB

| 13. | aicina Komisiju saistībā ar izskatāmā priekšlikuma īstenošanu paplašināt iespēju izmantot vienas pieturas aģentūras minishēmu (MOSS). Vienas pieturas aģentūras minishēma ir īpaši nozīmīga PVN administratīvajā pārvaldībā galamērķa valstī; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju saistībā ar izskatāmā priekšlikuma īstenošanu paplašināt iespēju izmantot vienas pieturas aģentūras minishēmu (MOSS

| 14. | norāda, ka lielāks elastīgums PVN likmju pieņemšanas jomā var apgrūtināt noteikšanu, kā uzliekami nodokļi darījumam, kas ietver vairākus elementus. Šī problēma attiecas uz piemērojamo nodokļa likmi, nodokļu bāzi, rēķinu noformēšanu un jautājumu par valsti, kurā jāmaksā nodokļi. Tā kā šos jautājumus dažādās dalībvalstīs var risināt atšķirīgi, tie var radīt gan problēmas rēķinu sagatavošanā, gan nenoteiktību, izmaksas un tiesvedības risku. Tādēļ RK uzskata, ka no Komisijas puses ir vajadzīgas skaidras norādes, kā rīkoties ar darījumiem, kas ietver vairākus elementus; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka lielāks elastīgums PVN likmju pieņemšanas jomā var apgrūtināt noteikšanu, kā uzliekami nodokļi darījumam, kas ietver vairākus elementus. Šī problēma attiecas uz piemērojamo nodokļa likmi, nodokļu bāzi, rēķinu noformēšanu un jautājumu par valsti, kurā jāmaksā nodokļi. Tā kā šos jautājumus dažādās dalībvalstīs var risināt atšķirīgi, tie var radīt gan problēmas rēķinu sagatavošanā, gan nenoteiktību, izmaksas un tiesvedības risku. Tādēļ RK uzskata, ka no Komisijas puses ir vajadzīgas skaidras norādes, kā rīkoties ar darījumiem, kas ietver vairākus elementus;

Noteikumu vienkāršošana attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem

Noteikumu vienkāršošana attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem

| 15. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu pavērt dalībvalstīm lielākas iespējas vienkāršot PVN procedūras attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem. Tomēr ir svarīgi paaugstināt nodokļu efektivitāti un apkarot krāpšanu, lai novērstu konkurences kropļojumus un nodrošinātu dalībvalstu nodokļu ieņēmumus; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu pavērt dalībvalstīm lielākas iespējas vienkāršot PVN procedūras attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem. Tomēr ir svarīgi paaugstināt nodokļu efektivitāti un apkarot krāpšanu, lai novērstu konkurences kropļojumus un nodrošinātu dalībvalstu nodokļu ieņēmumus;

| 16. | piekrīt ierosinātajai jēdziena definīcijai, kurā noteikts, ka par “mazajiem uzņēmumiem” uzskatāmi visi uzņēmumi, kuru gada apgrozījums Savienībā nepārsniedz EUR 2 000 000; |
| --- | --- |

16.

piekrīt ierosinātajai jēdziena definīcijai, kurā noteikts, ka par “mazajiem uzņēmumiem” uzskatāmi visi uzņēmumi, kuru gada apgrozījums Savienībā nepārsniedz EUR 2 000 000;

| 17. | norāda, ka PVN sistēmas sadrumstalotība un sarežģītība rada lielas ar atbilstības nodrošināšanu saistītas izmaksas uzņēmumiem, kas nodarbojas ar pārrobežu darījumiem. Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas veido ekonomikas un reģionālā līmeņa nodarbinātības pamatu, it īpaši mazajiem uzņēmumiem, kuru gada apgrozījums ir mazāks par EUR 2 000 000, šīs izmaksas ir nesamērīgi augstas. Minētie uzņēmumi ir 98 % no visiem ES uzņēmumiem, to daļa kopējā apgrozījumā ir 15 %, un tie rada aptuveni 25 % PVN neto ieņēmumu; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka PVN sistēmas sadrumstalotība un sarežģītība rada lielas ar atbilstības nodrošināšanu saistītas izmaksas uzņēmumiem, kas nodarbojas ar pārrobežu darījumiem. Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas veido ekonomikas un reģionālā līmeņa nodarbinātības pamatu, it īpaši mazajiem uzņēmumiem, kuru gada apgrozījums ir mazāks par EUR 2 000 000, šīs izmaksas ir nesamērīgi augstas. Minētie uzņēmumi ir 98 % no visiem ES uzņēmumiem, to daļa kopējā apgrozījumā ir 15 %, un tie rada aptuveni 25 % PVN neto ieņēmumu;

| 18. | norāda, ka saistībā ar elektronisko pakalpojumu sniegšanu var būt grūti noteikt, kurā dalībvalstī klients atrodas. Administratīvās izmaksas, kas mazajiem uzņēmumiem rodas, nosakot iepriekšminēto tādā veidā, kurš apmierina nodokļu iestādes, dažos gadījumos ir tik lielas, ka šie uzņēmumi atturas no tirdzniecības ar klientiem citās dalībvalstīs. Lai samazinātu administratīvo slogu mazajiem uzņēmumiem, kuru apgrozījums Savienībā nepārsniedz EUR 2 000 000, tiem vajadzētu būt alternatīvai iespējai piemērot augstāko PVN likmi, kas Eiropas Savienībā tiek piemērota attiecīgajam pakalpojumam; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka saistībā ar elektronisko pakalpojumu sniegšanu var būt grūti noteikt, kurā dalībvalstī klients atrodas. Administratīvās izmaksas, kas mazajiem uzņēmumiem rodas, nosakot iepriekšminēto tādā veidā, kurš apmierina nodokļu iestādes, dažos gadījumos ir tik lielas, ka šie uzņēmumi atturas no tirdzniecības ar klientiem citās dalībvalstīs. Lai samazinātu administratīvo slogu mazajiem uzņēmumiem, kuru apgrozījums Savienībā nepārsniedz EUR 2 000 000, tiem vajadzētu būt alternatīvai iespējai piemērot augstāko PVN likmi, kas Eiropas Savienībā tiek piemērota attiecīgajam pakalpojumam;

| 19. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka PVN saistību izpildes izmaksām jābūt, cik vien iespējams, zemām. Atzinīgi vērtējams tas, ka izskatāmais priekšlikums PVN saistību izpildes izmaksas MVU varētu samazināt par līdz pat 18 % gadā; |
| --- | --- |

19.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka PVN saistību izpildes izmaksām jābūt, cik vien iespējams, zemām. Atzinīgi vērtējams tas, ka izskatāmais priekšlikums PVN saistību izpildes izmaksas MVU varētu samazināt par līdz pat 18 % gadā;

| 20. | atbalsta priekšlikumu attiecināt nodokļu atbrīvojuma iespēju uz visiem mazajiem uzņēmumiem, kuri veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī, ja to gada apgrozījums Savienībā nepārsniedz EUR 100 000; tomēr uzskata, ka būtu lietderīgi izvērtēt izaugsmi kavējošas ietekmes risku. Uzņēmumam, kurš atbrīvots no nodokļiem un kura administratīvais slogs tādējādi ir bijis daudz mazāks, robežvērtības pārsniegšana var būt saistīta ar lielu ekonomisko slogu; |
| --- | --- |

20.

atbalsta priekšlikumu attiecināt nodokļu atbrīvojuma iespēju uz visiem mazajiem uzņēmumiem, kuri veic uzņēmējdarbību citā dalībvalstī, ja to gada apgrozījums Savienībā nepārsniedz EUR 100 000; tomēr uzskata, ka būtu lietderīgi izvērtēt izaugsmi kavējošas ietekmes risku. Uzņēmumam, kurš atbrīvots no nodokļiem un kura administratīvais slogs tādējādi ir bijis daudz mazāks, robežvērtības pārsniegšana var būt saistīta ar lielu ekonomisko slogu;

| 21. | atzinīgi vērtē priekšlikumu atļaut mazajiem uzņēmumiem sagatavot vienkāršotus rēķinus, kā arī priekšlikumu no nodokļa atbrīvotos mazos uzņēmumus atbrīvot no pienākuma izsniegt rēķinu; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē priekšlikumu atļaut mazajiem uzņēmumiem sagatavot vienkāršotus rēķinus, kā arī priekšlikumu no nodokļa atbrīvotos mazos uzņēmumus atbrīvot no pienākuma izsniegt rēķinu;

| 22. | piekrīt priekšlikumam, ka mazajiem uzņēmumiem PVN deklarācijā aptveramais taksācijas periods var būt viens kalendārais gads; |
| --- | --- |

22.

piekrīt priekšlikumam, ka mazajiem uzņēmumiem PVN deklarācijā aptveramais taksācijas periods var būt viens kalendārais gads;

| 23. | uzskata, ka nav skaidrs, kādēļ no PVN atbrīvotie uzņēmumi var izvairīties no visiem rēķinu izsniegšanas un glabāšanas pienākumiem. Šāda prasību mīkstināšana var radīt ļaunprātīgas izmantošanas risku, jo dalībvalstīm būs grūti pārbaudīt, vai uzņēmums ir pārsniedzis robežvērtību; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka nav skaidrs, kādēļ no PVN atbrīvotie uzņēmumi var izvairīties no visiem rēķinu izsniegšanas un glabāšanas pienākumiem. Šāda prasību mīkstināšana var radīt ļaunprātīgas izmantošanas risku, jo dalībvalstīm būs grūti pārbaudīt, vai uzņēmums ir pārsniedzis robežvērtību;

| 24. | norāda, ka dažās dalībvalstīs ir veikti pasākumi, ar ko atvieglot jaunu uzņēmumu reģistrāciju un uzlabot uzņēmējdarbības vidi, taču vienlaikus tie var palielināt t. s. “karuseļveida krāpšanas” risku. Aplēsts, ka tikai 2014. gadā vien karuseļveida krāpšanas dēļ neiekasētais PVN bija aptuveni EUR 50 miljardi. Lai samazinātu neiekasēto PVN, ir svarīgi uzlabot nodokļu efektivitāti un cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā. |
| --- | --- |

24.

norāda, ka dažās dalībvalstīs ir veikti pasākumi, ar ko atvieglot jaunu uzņēmumu reģistrāciju un uzlabot uzņēmējdarbības vidi, taču vienlaikus tie var palielināt t. s. “karuseļveida krāpšanas” risku. Aplēsts, ka tikai 2014. gadā vien karuseļveida krāpšanas dēļ neiekasētais PVN bija aptuveni EUR 50 miljardi. Lai samazinātu neiekasēto PVN, ir svarīgi uzlabot nodokļu efektivitāti un cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā.

Briselē, 2018. gada 10. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 461/52 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 461/52

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Digitālās izglītības rīcības plāns”

(2018/C 461/08)

| Galvenais ziņotājs: | Domenico GAMBACORTA (IT/PPE), Avellīno provinces padomes priekšsēdētājs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Digitālās izglītības rīcības plānu,
  COM(2018) 22 final |

Galvenais ziņotājs:

Domenico GAMBACORTA (IT/PPE), Avellīno provinces padomes priekšsēdētājs

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Digitālās izglītības rīcības plānu,

COM(2018) 22 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Svarīgākās nostādnes

| 1. | uzsver, ka kopš Boloņas procesa laikiem izglītībai ir bijusi izšķiroša loma Eiropas mēroga dialoga veidošanā un sadarbībā, kas vērsta uz pamatprincipiem – vārda brīvību, iecietību, pētniecības brīvību, studentu un personāla brīvu pārvietošanos, studentu līdzdalību un mūžizglītības līdzradīšanu –, kas atspoguļo Eiropas pašreizējās sabiedrības pamatvērtības; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka ES dalībvalstu apņemšanās nodrošināt jauniešiem “vislabāko izglītību un apmācību” ir apstiprināta nesenajās deklarācijās (Bratislava, 2016. gada septembris; Roma, 2017. gada marts) un samitos (Tallina, 2017. gada maijs; Gēteborga, 2017. gada novembris; Brisele, 2018. gada janvāris); |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka digitālā revolūcija arī turpmāk ievērojami mainīs veidu, kā Eiropas iedzīvotāji dzīvo, mācās, strādā un sazinās, un ka līdz ar rakstpratību un rēķinpratību būtiskas ir arī digitālās prasmes un kompetences, lai palīdzētu iedzīvotājiem risināt problēmjautājumus pastāvīgi mainīgā, globalizētā un savstarpēji saistītā pasaulē; |
| --- | --- |

3.

| 4. | piekrīt tam, ka digitālo prasmju un kompetenču mācīšana ir jāuzsāk agrīnā vecumā un jāturpina visa mūža garumā kā daļa no izglītības programmas gan pirmsskolas posmā, gan pieaugušo izglītībā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīst, ka ES darbaspēka digitālo prasmju attīstīšana ir būtiska, lai risinātu pārmaiņu radītās problēmas darba tirgū un novērstu prasmju trūkumu vai neatbilstību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata digitālo izglītību par nepieciešamību un iespēju risināt problēmas izglītības jomā, piemēram, nodrošinot iespējas individualizētākam un iekļaujošākam mācību procesam attiecībā uz cilvēkiem ar īpašām izglītības vajadzībām un cilvēkiem ar invaliditāti, migrantiem un personām dalībvalstu aprūpes sistēmās; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka digitālo kompetenču attīstīšana ir lielisks instruments, ar ko attīstīt jauno uzņēmēju talantu, izkopt individuālu vai papildinošu uzdevumu izpildes spējas, kā arī pilnveidot prasmi darboties daudznozaru vai ģeogrāfiski daudzveidīgā komandā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka digitālā pārveide var ļoti pozitīvi ietekmēt augšupēju mobilitāti, palīdzot izglītot un informēt iedzīvotājus, veicinot pilsonisko iesaistīšanos, demokratizējot zināšanas un paplašinot piekļuvi informācijai, kā arī sekmējot tās patēriņu un radīšanu, lai nodrošinātu gan veselīgu digitālo identitāti, gan aktīvus un atbildīgus, ar digitālām prasmēm apveltītus iedzīvotājus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka slikti sagatavoti lietotāji īpaši cieš no daudziem apdraudējumiem, kas slēpjas digitālo resursu neapzinīgā izmantošanā; šādi riski ietver, piemēram, iebiedēšanu tiešsaistē, personas datu izmānīšanu, “sekstingu”, seksuāla rakstura piespiešanu un šantāžu tiešsaistē (“sextortion”), interneta azartspēļu izraisītus traucējumus (IGD), ar darbu tiešsaistē saistīta stresa simptomus, FOMO (“Fear of Missing Out” jeb bailes kaut ko palaist garām); |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa pievērst lielāku uzmanību bērnu un jauniešu, kā arī pieaugušo kritiskās domāšanas un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes stiprināšanai, lai viņi varētu izvērtēt un pārvarēt viltus ziņu masveida izplatīšanos, kā arī spētu kritiski izmantot informāciju, kas pieejama tīmeklī vai digitālā veidā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda uz apdraudējumu, ko pedagoģiskajai brīvībai, kā arī neitralitātei, datu drošībai un privātumam rada uz mākslīgā intelekta bāzes veidotu datu analīzes algoritmu un mašīnmācīšanās sistēmu masveida ieviešana; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka pētījumā “Skolu apsekojums: IKT izglītībā” (1) (2013) konstatēts:






  — | valstīs ievērojami atšķiras infrastruktūras nodrošināšana skolu līmenī, |
| --- | --- | --- |

12.

—

valstīs ievērojami atšķiras infrastruktūras nodrošināšana skolu līmenī,

| — | tikai aptuveni 50 % skolēnu Eiropas Savienībā mācās pie tādiem skolotājiem, kam ir konstruktīva attieksme pret savu spēju pedagoģiski efektīvā veidā mācīšanā integrēt digitālās tehnoloģijas, |
| --- | --- |

—

tikai aptuveni 50 % skolēnu Eiropas Savienībā mācās pie tādiem skolotājiem, kam ir konstruktīva attieksme pret savu spēju pedagoģiski efektīvā veidā mācīšanā integrēt digitālās tehnoloģijas,

| — | tikai 25–30 % audzēkņu mācās pie tādiem skolotājiem, kuru apmācība IKT jomā ir obligāta; |
| --- | --- |

—

tikai 25–30 % audzēkņu mācās pie tādiem skolotājiem, kuru apmācība IKT jomā ir obligāta;

| 13. | tādēļ uzsver skolotāju un pedagogu izšķirošo lomu apmācāmo virzīšanā uz inovatīvu praksi zināšanu radīšanā, veidojot atbilstošas saiknes starp formālo, neformālo un ikdienējo mācīšanos un pieņemot, ka nav universālas pieejas, kā palielināt digitālo inovāciju izmantošanu izglītībā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka skolotājiem, skolu direktoriem un citiem izglītības darbiniekiem vajadzīgs atbalsts un attiecīga apmācība, lai viņi lietpratīgi varētu atrast savu paņēmienu, kā tradicionālās izglītības metodikas sasaistīt ar iespējām, ko piedāvā digitālās tehnoloģijas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ierosina šajā nolūkā veidot privātā un publiskā sektora ieinteresēto personu sadarbību, ar starpnozaru organizāciju palīdzību, ja tādas ir, iesaistot izglītības tehnoloģiju piedāvātājus, lai nodrošinātu skolotāju apmācību ar bezmaksas digitālajiem mācību materiāliem, kā arī risinot pārrobežu problēmas autortiesību jomā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda uz risku, ko, nodrošinot savu datoraparatūru un/vai programmatūru un izglītības resursus, rada lielie digitālie uzņēmumi, jo īpaši GAFAM (Google, Amazon, Facebook, Apple un Microsoft), faktiski uzspiežot savus standartus izglītībā, kā dēļ būtu jāievieš stingra kontrole saistībā ar datu aizsardzību un autortiesībām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka jāsamazina pašreizējā digitālā plaisa, ņemot vērā dažādos faktorus, kas nosaka minēto parādību, piem., dzīvesvieta ģeogrāfiski un demogrāfiski atšķirīgās vietās, saziņas valodas, dzimuma un vecuma atšķirības, atšķirīgi izglītības līmeņi, iespējama invaliditāte, piederība nelabvēlīgākā situācijā esošām sociālekonomiskajām grupām; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzstāj, ka labāk jāizmanto ES finanšu atbalsts, lai nodrošinātu, ka skolās un izglītības iestādēs – tostarp ne tikai tajās, kas nodrošina obligāto izglītību, bet arī citu izglītības posmu iestādēs, piemēram, pirmsskolas un pieaugušo apmācības centros, mūzikas skolās utt., kas garantē mācību pieejamību visa mūža garumā, – var ierīkot nepieciešamo ātrgaitas un augstas kvalitātes platjoslas infrastruktūru, it īpaši tajās, kas atrodas ģeogrāfiski, demogrāfiski un sociāli problemātiskos apgabalos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ierosina, ka paralēli digitālu inovatīvu resursu un paņēmienu īstenošanai būtu jāpārbauda jauni novērtēšanas resursi un paņēmieni, piemēram, rubrikas, un pēc tam tie jāievieš apvienojumā ar tradicionālajām metodēm, lai izmantotu iespējas, ko ātras atgriezeniskās saites var pavērt individualizētākam un efektīvākam mācību procesam; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda: lai iegūtu pilnvērtīgu mācīšanās pieredzi un rezultātus, saskaņā ar Mūžizglītības platformas principiem izglītojamā vietai jābūt centrā, kur viņš, pamatojoties uz saviem uzskatiem un vērtībām, tiecas uz kopīgiem mērķiem, tādējādi neriskējot kļūt par pasīvu tehnoloģijas patērētāju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzinīgi vērtē Digitālās izglītības rīcības plānu (DEAP), kas ir īstermiņa-vidēja termiņa instruments un paredzēts, lai stimulētu, īstenotu un izvērstu digitālas un novatoriskas izglītības prakses mērķtiecīgu izmantošanu skolās, profesionālajā izglītībā un apmācībā (PIA) un augstākajā izglītībā, un ir daļa no “Eiropas izglītības telpas” un “Jaunu prasmju programmas Eiropai” (2), papildinot “Ieteikumus par kopējām vērtībām un pamatprasmēm”; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzīst, ka DEAP noteiktās prioritātes atbilst daudzajiem un sarežģītajiem izaicinājumiem, ko rada digitālā revolūcija; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzskata, ka DEAP plāns būtu pienācīgi jāatbalsta ar jauno daudzgadu finanšu shēmu, kā arī ar resursiem, kas piešķirami no valstu budžetiem un iedalāmi ne tikai savienojamībai un infrastruktūrai, bet arī digitālo prasmju un kompetenču attīstīšanai visos izglītības līmeņos; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka priekšnosacījums digitālo tehnoloģiju integrēšanai mūsu izglītības sistēmās un DEAP mērķu reālai sasniegšanai ir visu iesaistīto un iespējamo ieinteresēto personu auglīgāka sadarbība, kas nodrošinātu konverģenci, sinerģiju un starpdisciplīnu zināšanas, kā arī dažādu sistēmu sadarbspēju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata: lai nepieļautu, ka pieejamās iespējas izmanto galvenokārt tās izglītojošās un politiskās iestādes, kuras var labāk tikt galā ar finansējuma atbalsta pieprasījumu “džungļiem”, ļoti svarīgi ir veltīt ievērojamas pūles visu iniciatīvu un darbību koordinēšanai un integrēšanai, kā arī izplatīšanas politikas uzlabošanai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vēlreiz norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir nozīmīga loma izglītības un apmācības politikas īstenošanā un ka tāpēc izglītības sistēmu pielāgošanā digitālā laikmeta standartiem vajadzētu iesaistīt visus pārvaldības līmeņus (Eiropas, valstu, reģionālo un vietējo līmeni); |
| --- | --- |

26.

Labāka digitālās tehnoloģijas izmantošana mācību un mācīšanās procesā: digitālo kompetenču un prasmju attīstīšana digitālās pārveides īstenošanai

| 27. | norāda, ka pat tad, ja piekļuve digitālajai infrastruktūrai ir tikai viens no digitālās plaisas aspektiem, finansējuma trūkums, tāpat kā nepietiekams un neefektīvs aprīkojums un joslas platums, vēl aizvien rada šķērsli IKT izmantošanai mācību un mācīšanās procesā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina atbalstīt valstu stratēģiju un sistēmu izstrādi nolūkā paplašināt ieinteresēto personu dialogu un sniegt lielāku atbalstu skolotājiem jaunu metodoloģisko zināšanu apguvē; |
| --- | --- |

28.

| 29. | cer, ka tiks uzsākta plaša apmācības kampaņa skolotājiem un izglītības darbiniekiem, lai nostiprinātu viņu faktiskās digitālās prasmes, īpašu uzmanību pievēršot personām ar zemu kvalifikāciju un nelielu pieredzi darbā ar digitālajām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē to, ka ES atbalsta gan vispārējo, gan profesionālās izglītības skolu digitālo gatavību, stiprinot to digitālās kompetences un nodrošinot, ka pašnovērtējuma instruments SELFIE 2019. gada beigās aptver vienu miljonu skolotāju, pasniedzēju un audzēkņu sinerģijā ar iespējamajiem novērtējuma instrumentiem, kas pieņemti dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

30.

| 31. | norāda, ka IKT veicina procesu un organizatorisku pasākumu inovāciju, un uzskata, ka tādi instrumenti kā Eiropas e-kompetences sistēma (e-CF) ir lietderīgi IKT kompetenču un prasmju pielīdzināšanai visā Eiropā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzīst pievienoto vērtību, kāda ir gan kuponu sistēmai, kas orientēta uz mazāk attīstītiem apgabaliem, gan atbilstoša instrumentu kopuma ieviešanai lauku apvidos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzinīgi vērtē tādu sistēmu digitāli apstiprinātu kvalifikācijas dokumentu izsniegšanai un digitāli iegūtu prasmju validēšanai, kas ir uzticama un vairākās valodās, un uzskata, ka ir svarīgi minēto sistēmu pilnībā saskaņot ar Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru mūžizglītībai (EKI) un Eiropas prasmju, kompetenču, kvalifikāciju un profesiju klasifikāciju (ESCO); |
| --- | --- |

33.

| 34. | mudina uz rūpniecības, izglītības un cita veida publiskā un privātā sektora partnerību sadarbību ar mērķi izvērst digitālo kompetenču apmācības programmas un nodrošināt vienlīdzīgas digitālās karjeras iespējas visām personām neatkarīgi no viņu sociālekonomiskā stāvokļa vai fiziskās invaliditātes; |
| --- | --- |

34.

Attiecīgo digitālo kompetenču un prasmju attīstīšana digitālās pārveides īstenošanai

| 35. | norāda, ka skolu kopienām jāgādā par atbalstu visiem, kuri mācās, un jāreaģē uz viņu konkrētajām vajadzībām, lai nodrošinātu pilnīgu iekļaušanu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi samazināt izglītības līmeņu atšķirību audzēkņiem no dažādām sociāli ekonomiskajām grupām un izmantot personalizētas mācīšanas un jaunu mācību apguves rīku potenciālu, kā arī pilnībā izmantot atvērtos izglītības resursus un atvērto zinātni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pauž cerību, ka tiks izstrādāta Eiropas mēroga digitālās augstākās izglītības platforma, kuras ietvaros tiks sniegtas mācību, jauktas mobilitātes, virtuālu augstskolu un paraugprakses apmaiņas iespējas starp augstākās izglītības iestādēm; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzinīgi vērtē jauno Eiropas digitālās kompetences satvaru pedagogiem, kurā sniegtas norādes par digitālo kompetenču modeļu izstrādi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt un sekmēt digitālās pedagoģiskās kompetences attīstību integrētā veidā un profesionālo mācībspēku kompetenču mērogā, kas aptver skolotāju sākotnējo apmācību, piekļuvi apmācībai un tālākizglītību; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzīst mobilitātes nozīmīgumu un tāpēc aicina nākamo programmu Erasmus+ un citas attiecīgās ES finansējuma programmas mērķtiecīgāk orientēt uz to, lai atbalstītu izglītības un apmācības pielāgošanu digitālajam laikmetam; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, cik svarīga ir sadarbība izglītības jomā un saskaņoti centieni. Aicina izveidot kopīgu Eiropas forumu, kurā varētu iesaistīties dažādas ieinteresētās personas, lai izstrādātu standartus un rādītājus, kas ļautu novērtēt dažādu izglītības pakalpojumu sniedzēju sasniegumus IKT jomā skolās un citā mācību vidē. Šis darbs jāveic, dalībvalstīm cieši sadarbojoties, lai izmantotu uzkrāto pieredzi, apzinātu līdz šim izmantotās rezultātu analīzes metodes utt.; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver digitālo kompetenču nozīmīgumu visiem iedzīvotājiem, kā norādīts pārskatītajā Eiropas pamatprasmju sistēmā mūžizglītībai, tostarp Eiropas satvarā pilsoņu digitālai kompetencei piecās jomās (informācijā un digitālā pratībā, saziņā un sadarbībā, digitālajā saturā un radīšanā, drošībā un labjutībā, problēmu risināšanā), un mudina īstenot tādas mācības un apmācību, kur digitālās prasmes ir integrētas līdzās pārējām attīstāmajām spējām; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atbalsta ierosināto i) ES mēroga informētības palielināšanas kampaņu, kas vērsta uz pedagogiem, ģimenēm un apmācāmajiem, lai veicinātu drošību tiešsaistē, kiberhigiēnu un medijpratību, ii) kiberdrošības mācīšanas iniciatīvu, kuras pamatā ir Satvars pilsoņu digitālai kompetencei un kuras mērķis ir sniegt cilvēkiem iespēju daudzveidību, un iii) paraugprakses nozīmes uzsvēršanu un izplatīšanu, lai varētu izmantot tehnoloģijas pārliecinoši un atbildīgi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atbalsta reģionu un pilsētu uzņēmējdarbības garu un virzību uz atvērtu inovāciju, izmantojot publiskā un privātā sektora dalībnieku, akadēmisko augstskolu un iedzīvotāju partnerības; |
| --- | --- |

44.

| 45. | sagaida, ka tiks regulāri informēta par pasākumu īstenošanā gūto politisko pieredzi un ka tiks uzaicināta piedalīties jaunajā diskusijā par turpmāko Eiropas sadarbību izglītības un apmācības jomā; |
| --- | --- |

45.

Izglītības uzlabošana ar labākas datu analīzes un prognožu starpniecību

| 46. | cer, ka tiks pieņemta vienota un kopēja metodoloģiska sistēma, pēc kuras definēt rādītājus, kas spēj atspoguļot visus digitālās plaisas aspektus, un aicina īstenot būtiskus centienus nolūkā veidot un vākt uzticamus un viegli pieejamus datus minētās sistēmas novērtēšanai un uzraudzībai; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vērš uzmanību uz problēmām, kas rodas, ja personas datus un apmācāmo datus uzglabā pie privātiem pakalpojumu sniedzējiem, kuri bieži atrodas citā pasaules daļā. Īpaša uzmanība jāpievērš tam, vai šādi pakalpojumu sniedzēji ir gatavi slēgt izmantošanas līgumus ar daudzām dažādu valstu vietējām, reģionālajām un valsts iestādēm; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pauž bažas arī par tā dēvēto “datizraci”, t. i., kā būtu jāattiecas pret uzņēmumiem, kas izmanto audzēkņu un mācībspēku datus, lai tos pārdotu citiem, un norāda, ka arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīgi precizēt, cik ilgi attiecīgie administratīvie dati un tiem līdzīgi dokumenti var būt publiski pieejami; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ar nepacietību gaida plānotos izmēģinājuma projektus, kas paredzēti, lai labāk izmantotu pieejamos datus un lai palīdzētu īstenot un uzraudzīt izglītības politiku, un atzinīgi vērtē arī plānoto instrumentu kopumu un norādījumus dalībvalstīm; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzskata, ka ir svarīgi, cieši sadarbojoties ar dalībvalstu ekspertiem – un arī vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvjiem – un izmantojot esošos un nākotnē pieejamos kanālus ES mēroga sadarbībai izglītības un apmācības jomā, uzsākt stratēģisku prognozēšanu attiecībā uz galvenajām izglītības sistēmu nākotnes tendencēm, kas izriet no digitālās pārveides; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atbalsta lietotāju virzītu inovāciju, kam ir svarīga loma tādu inovāciju risinājumu agrīnā pieņemšanā, kas palīdz novērst problēmas izglītības jomā. Lietotāju viedoklis bieži netiek pietiekami ņemts vērā, un tas var ierobežot problēmas iespējamos risinājumus; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka Komisija meklēs veidus, kā veicināt iedzīvotāju iesaisti, līdzdalību un lietotāju virzītu inovāciju; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka šis rīcības plāns nodrošinās atbalstu arī Eiropas pusgadam, kas ir nozīmīgs reformu virzītājspēks, izmantojot konkrētām valstīm paredzētus ieteikumus izglītības un apmācības jomā; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atbalsta centienus pilnveidot skolu izglītības sistēmu pārvaldību un atgādina, ka laba daudzlīmeņu pārvaldība var uzlabot rādītājus izglītības un mācību jomā, stiprināt līdzdalību, sekmēt inovatīvu mehānismu izveidi, veicināt iekļaujošu izglītības sistēmu, kurā katrs indivīds tiek uzskatīts par vienotu veselumu, un izstrādāt mūžizglītības sistēmas; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atzinīgi vērtē Komisijas plānoto dialogu par ierosināto darbību un pasākumu īstenošanu, un pauž gatavību iesaistīties un kopā ar dalībvalstīm arī turpmāk sadarboties ar ES Komisiju, Eiropas Parlamentu, Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Eiropas Investīciju bankas grupu, lai virzītu ierosināto darba kārtību un nodrošinātu saskaņotību ar pašreizējo un turpmāko ES finansēšanas programmu prioritātēm. |
| --- | --- |

54.

Briselē, 2018. gada 10. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  “Skolu apsekojums: IKT izglītībā. Salīdzinošās novērtēšanas pieeja, tehnoloģijas izmantošana un attieksme pret tām Eiropas skolās”. Galīgais izpētes ziņojums, Eiropas Komisija, 2013.

1

(2)  COM(2016) 381.

2

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 461/57 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 461/57

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Spēcīgākas Eiropas veidošana: jaunatnes, izglītības un kultūras politikas nozīme”

(2018/C 461/09)

| Galvenā ziņotāja: | Gillian FORD (UK/EA), Londonas Heiveringas rajona domes deputāte |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Spēcīgākas Eiropas veidošana: jaunatnes, izglītības un kultūras politikas nozīme”
  COM(2018) 268 final
  un
  Priekšlikums Padomes ieteikumiem par to, kā sekmēt augstākās izglītības un vidējās izglītības diplomu un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu automātisku savstarpēju atzīšanu
  COM(2018) 270 final
  par kvalitatīvām agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām
  COM(2018) 271 final
  par visaptverošu pieeju valodu mācīšanas un mācīšanās procesiem
  COM(2018) 272 final |

Galvenā ziņotāja:

Gillian FORD (UK/EA), Londonas Heiveringas rajona domes deputāte

Atsauces dokumenti:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Spēcīgākas Eiropas veidošana: jaunatnes, izglītības un kultūras politikas nozīme”

COM(2018) 268 final

un

Priekšlikums Padomes ieteikumiem par to, kā sekmēt augstākās izglītības un vidējās izglītības diplomu un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu automātisku savstarpēju atzīšanu

COM(2018) 270 final

par kvalitatīvām agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām

COM(2018) 271 final

par visaptverošu pieeju valodu mācīšanas un mācīšanās procesiem

COM(2018) 272 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

Priekšlikums Padomes ieteikumam par to, kā sekmēt augstākās izglītības un vidējās izglītības diplomu un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu automātisku savstarpēju atzīšanu

5. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | d) | attīstīt kvalitātes nodrošināšanas instrumentus tiešsaistes izglītībā un mācībās. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

d)

attīstīt kvalitātes nodrošināšanas instrumentus tiešsaistes izglītībā un mācībās.

Pamatojums

Dažos apgabalos, jo īpaši attālākos vai mazapdzīvotos reģionos piekļuve izglītībai, mācībām un kvalifikācijai arvien vairāk notiek digitālā veidā; ir svarīgi, ka attiecībā uz šīm kvalifikācijām tiek nodrošināta kvalitāte, lai varētu notikt automātiska savstarpēja atzīšana.

2. grozījums

Priekšlikums Padomes ieteikumam par to, kā sekmēt augstākās izglītības un vidējās izglītības diplomu un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu automātisku savstarpēju atzīšanu

6. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Atvieglot mobilitāti un vidējās izglītības un apmācības laikā ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu atzīšanu šādā veidā: | 6.   Atvieglot
  visu studentu – neatkarīgi no viņu dzīvesvietas –
  mobilitāti un vidējās izglītības un apmācības laikā ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu atzīšanu šādā veidā: |
| (..) | (..) |
| c) | popularizēt mobilitātes priekšrocības vidējās izglītības un apmācības iestāžu, izglītojamo un viņu ģimeņu vidū, un popularizēt uzņēmēju iestāžu mobilitātes priekšrocības darba devēju vidū. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

6.   Atvieglot mobilitāti un vidējās izglītības un apmācības laikā ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu atzīšanu šādā veidā:

6.   Atvieglot
  visu studentu – neatkarīgi no viņu dzīvesvietas –
  mobilitāti un vidējās izglītības un apmācības laikā ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu atzīšanu šādā veidā:

(..)

(..)

c)

popularizēt mobilitātes priekšrocības vidējās izglītības un apmācības iestāžu, izglītojamo un viņu ģimeņu vidū, un popularizēt uzņēmēju iestāžu mobilitātes priekšrocības darba devēju vidū.

| c) | popularizēt mobilitātes priekšrocības vidējās izglītības un apmācības iestāžu, izglītojamo un viņu ģimeņu vidū, un popularizēt uzņēmēju iestāžu mobilitātes priekšrocības darba devēju vidū. |
| --- | --- |

c)

popularizēt mobilitātes priekšrocības vidējās izglītības un apmācības iestāžu, izglītojamo un viņu ģimeņu vidū, un popularizēt uzņēmēju iestāžu mobilitātes priekšrocības darba devēju vidū.

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

3. grozījums

3. grozījums

Priekšlikums Padomes ieteikumam par to, kā sekmēt augstākās izglītības un vidējās izglītības diplomu un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu automātisku savstarpēju atzīšanu

8. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Pētīt labu praksi attiecībā uz iepriekšēju mācību un caurlaidības atzīšanu izglītības un apmācības jomās, īpaši profesionālajā izglītībā un apmācībā un augstākajā izglītībā. | 8.   Pētīt
  un veicināt
  labu praksi attiecībā uz iepriekšēju mācību un caurlaidības atzīšanu








  a) | izglītības un apmācības jomās, īpaši profesionālajā izglītībā un apmācībā un augstākajā izglītībā; un |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

8.   Pētīt labu praksi attiecībā uz iepriekšēju mācību un caurlaidības atzīšanu izglītības un apmācības jomās, īpaši profesionālajā izglītībā un apmācībā un augstākajā izglītībā.

8.   Pētīt
  un veicināt
  labu praksi attiecībā uz iepriekšēju mācību un caurlaidības atzīšanu

a)

izglītības un apmācības jomās, īpaši profesionālajā izglītībā un apmācībā un augstākajā izglītībā; un

| b) | izglītības un apmācības jomās un darba tirgū. |
| --- | --- |

b)

izglītības un apmācības jomās un darba tirgū.

Pamatojums

Pamatojums

Darba devējiem būtu jāatzīst kvalifikācijas un mācību periodi ārzemēs, lai uzlabotu darbaspēka mobilitāti un dzīves izredzes un iespējas.

4. grozījums

4. grozījums

Priekšlikums Padomes ieteikumam par to, kā sekmēt augstākās izglītības un vidējās izglītības diplomu un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu automātisku savstarpēju atzīšanu

9. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Uzlabot faktu bāzi, vācot un izplatot datus par atzīšanas gadījumu skaitu
  un
  veidu. | Uzlabot faktu bāzi, vācot un izplatot datus par atzīšanas gadījumu skaitu, veidu
  un rezultātiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Uzlabot faktu bāzi, vācot un izplatot datus par atzīšanas gadījumu skaitu
  un
  veidu.

un

Uzlabot faktu bāzi, vācot un izplatot datus par atzīšanas gadījumu skaitu, veidu
  un rezultātiem
  .

un rezultātiem

Pamatojums

Pamatojums

Analizējot rezultātus, var veicināt un uzlabot atzīšanas procesu.

5. grozījums

5. grozījums

Priekšlikums Padomes ieteikumam par kvalitatīvām agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Turklāt pieejamības, piekļuves iespēju un pieņemamas cenas nodrošināšana attiecībā uz kvalitatīvām bērnu aprūpes iestādēm ir būtisks faktors, kas ļauj sievietēm un arī vīriešiem, kam ir aprūpes pienākumi, piedalīties darba tirgū, kā tas atzīts 2002. gada Eiropadomes sanāksmē Barselonā, Eiropas Dzimumu līdztiesības paktā un Komisijas 2017. gada 26. aprīlī pieņemtajā paziņojumā par darba un privātās dzīves līdzsvaru. Sieviešu nodarbinātība tieši sekmē mājsaimniecību sociālās un ekonomiskās situācijas uzlabošanos un ekonomikas izaugsmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(8)

Turklāt pieejamības, piekļuves iespēju un pieņemamas cenas nodrošināšana attiecībā uz kvalitatīvām bērnu aprūpes iestādēm ir būtisks faktors, kas ļauj sievietēm un arī vīriešiem, kam ir aprūpes pienākumi, piedalīties darba tirgū, kā tas atzīts 2002. gada Eiropadomes sanāksmē Barselonā, Eiropas Dzimumu līdztiesības paktā un Komisijas 2017. gada 26. aprīlī pieņemtajā paziņojumā par darba un privātās dzīves līdzsvaru. Sieviešu nodarbinātība tieši sekmē mājsaimniecību sociālās un ekonomiskās situācijas uzlabošanos un ekonomikas izaugsmi.

| (8) | Turklāt pieejamības, piekļuves iespēju un pieņemamas cenas nodrošināšana attiecībā uz kvalitatīvām bērnu aprūpes iestādēm ir būtisks faktors, kas ļauj sievietēm un arī vīriešiem, kam ir aprūpes pienākumi, piedalīties darba tirgū, kā tas atzīts 2002. gada Eiropadomes sanāksmē Barselonā, Eiropas Dzimumu līdztiesības paktā un Komisijas 2017. gada 26. aprīlī pieņemtajā paziņojumā par darba un privātās dzīves līdzsvaru
  , un tā būtu jāveicina saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra 2. principu
  . Sieviešu nodarbinātība tieši sekmē mājsaimniecību sociālās un ekonomiskās situācijas uzlabošanos un ekonomikas izaugsmi. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt pieejamības, piekļuves iespēju un pieņemamas cenas nodrošināšana attiecībā uz kvalitatīvām bērnu aprūpes iestādēm ir būtisks faktors, kas ļauj sievietēm un arī vīriešiem, kam ir aprūpes pienākumi, piedalīties darba tirgū, kā tas atzīts 2002. gada Eiropadomes sanāksmē Barselonā, Eiropas Dzimumu līdztiesības paktā un Komisijas 2017. gada 26. aprīlī pieņemtajā paziņojumā par darba un privātās dzīves līdzsvaru
  , un tā būtu jāveicina saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra 2. principu
  . Sieviešu nodarbinātība tieši sekmē mājsaimniecību sociālās un ekonomiskās situācijas uzlabošanos un ekonomikas izaugsmi.

, un tā būtu jāveicina saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra 2. principu

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

6. grozījums

6. grozījums

Priekšlikums Padomes ieteikumam par kvalitatīvām agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Šā ieteikuma mērķis ir izveidot kopīgu izpratni par to, kas ir kvalitāte agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmā. Tajā ir izklāstīti iespējamie pasākumi, kas
  valdībām
  jāapsver, ņemot vērā valsts konkrētos apstākļus. Šis ieteikums attiecas arī uz vecākiem, iestādēm un organizācijām, tajā skaitā sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuru darbības mērķis ir uzlabot šo jomu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(23)

Šā ieteikuma mērķis ir izveidot kopīgu izpratni par to, kas ir kvalitāte agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmā. Tajā ir izklāstīti iespējamie pasākumi, kas
  valdībām
  jāapsver, ņemot vērā valsts konkrētos apstākļus. Šis ieteikums attiecas arī uz vecākiem, iestādēm un organizācijām, tajā skaitā sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuru darbības mērķis ir uzlabot šo jomu.

valdībām

| (23) | Šā ieteikuma mērķis ir izveidot kopīgu izpratni par to, kas ir kvalitāte agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmā. Tajā ir izklāstīti iespējamie pasākumi, kas
  visiem attiecīgajiem pārvaldības līmeņiem, tostarp vietējām un reģionālajām pašvaldībām,
  jāapsver, ņemot vērā valsts konkrētos apstākļus. Šis ieteikums attiecas arī uz vecākiem, iestādēm un organizācijām, tajā skaitā sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuru darbības mērķis ir uzlabot šo jomu. |
| --- | --- |

(23)

Šā ieteikuma mērķis ir izveidot kopīgu izpratni par to, kas ir kvalitāte agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmā. Tajā ir izklāstīti iespējamie pasākumi, kas
  visiem attiecīgajiem pārvaldības līmeņiem, tostarp vietējām un reģionālajām pašvaldībām,
  jāapsver, ņemot vērā valsts konkrētos apstākļus. Šis ieteikums attiecas arī uz vecākiem, iestādēm un organizācijām, tajā skaitā sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuru darbības mērķis ir uzlabot šo jomu.

visiem attiecīgajiem pārvaldības līmeņiem, tostarp vietējām un reģionālajām pašvaldībām,

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

7. grozījums

7. grozījums

Priekšlikums Padomes ieteikumam par kvalitatīvām agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām

2. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Vērst darbību uz to, lai nodrošinātu
  , ka agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumi ir pieejami, pieņemami cenas ziņā un iekļaujoši. Apsveramie jautājumi varētu būt šādi: | 2.   
  Nodrošināt
  , ka agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumi ir pieejami, pieņemami cenas ziņā
  , pietiekami
  un iekļaujoši. Apsveramie jautājumi
  visos pārvaldības līmeņos, tostarp reģionālajā un vietējā līmenī,
  varētu būt šādi: |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.   
  Vērst darbību uz to, lai nodrošinātu
  , ka agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumi ir pieejami, pieņemami cenas ziņā un iekļaujoši. Apsveramie jautājumi varētu būt šādi:

2.   
  Nodrošināt
  , ka agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumi ir pieejami, pieņemami cenas ziņā
  , pietiekami
  un iekļaujoši. Apsveramie jautājumi
  visos pārvaldības līmeņos, tostarp reģionālajā un vietējā līmenī,
  varētu būt šādi:

Pamatojums

Pamatojums

Stiprināt ieteikumu un uzsvērt īpaši svarīgo nozīmi, kāda šajā jomā ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām.

8. grozījums

8. grozījums

Priekšlikums Padomes ieteikumam par kvalitatīvām agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām

3. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Atbalstīt agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes personāla kvalifikācijas celšanu. Atkarībā no profesionālās kvalifikācijas un darba apstākļu esošā līmeņa veiksmīgos centienos var būt ietverti šādi pasākumi: | 3.   Atbalstīt agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes personāla kvalifikācijas celšanu. Atkarībā no profesionālās kvalifikācijas un darba apstākļu esošā līmeņa veiksmīgos centienos var būt ietverti šādi pasākumi: |
| (..) | (..) |
| d) | tādu personāla kompetenču
  apgūšanas
  veicināšana, kas atbilst dažādas izcelsmes bērnu un bērnu, kam ir īpašas izglītības vajadzības vai invaliditāte, individuālajām vajadzībām, personāla sagatavošana darbam ar dažādām grupām. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3.   Atbalstīt agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes personāla kvalifikācijas celšanu. Atkarībā no profesionālās kvalifikācijas un darba apstākļu esošā līmeņa veiksmīgos centienos var būt ietverti šādi pasākumi:

3.   Atbalstīt agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes personāla kvalifikācijas celšanu. Atkarībā no profesionālās kvalifikācijas un darba apstākļu esošā līmeņa veiksmīgos centienos var būt ietverti šādi pasākumi:

(..)

(..)

d)

tādu personāla kompetenču
  apgūšanas
  veicināšana, kas atbilst dažādas izcelsmes bērnu un bērnu, kam ir īpašas izglītības vajadzības vai invaliditāte, individuālajām vajadzībām, personāla sagatavošana darbam ar dažādām grupām.

apgūšanas

| d) | tādu personāla kompetenču veicināšana, kas atbilst dažādas izcelsmes bērnu un bērnu, kam ir īpašas izglītības vajadzības vai invaliditāte, individuālajām vajadzībām, personāla sagatavošana darbam ar dažādām grupām. |
| --- | --- |

d)

tādu personāla kompetenču veicināšana, kas atbilst dažādas izcelsmes bērnu un bērnu, kam ir īpašas izglītības vajadzības vai invaliditāte, individuālajām vajadzībām, personāla sagatavošana darbam ar dažādām grupām.

Pamatojums

Pamatojums

Stiprināt ieteikumu.

9. grozījums

9. grozījums

Priekšlikums Padomes ieteikumam par kvalitatīvām agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām

4. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Uzlabot agrīnās bērnības mācību programmu izveidi, lai apmierinātu bērnu labjutības un izglītības vajadzības. Pieejas, kas sekmē mācību programmas izveidi un bērnu sociālās, emocionālās, mācību un valodu kompetences, var veidot šādi pasākumi: | 4.   Uzlabot agrīnās bērnības mācību programmu izveidi, lai apmierinātu
  visu
  bērnu
  veselības,
  labjutības un izglītības vajadzības. Pieejas, kas sekmē mācību programmas izveidi un bērnu sociālās, emocionālās, mācību un valodu kompetences, var veidot šādi pasākumi: |
| | a) | līdzsvara nodrošināšana starp izglītības sociāliem un emocionāliem, labjutības un mācību aspektiem, atzīstot spēļu izmantošanas un saiknes ar dabu nozīmību, mūzikas, mākslas un fizisko aktivitāšu nozīmi; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

4.   Uzlabot agrīnās bērnības mācību programmu izveidi, lai apmierinātu bērnu labjutības un izglītības vajadzības. Pieejas, kas sekmē mācību programmas izveidi un bērnu sociālās, emocionālās, mācību un valodu kompetences, var veidot šādi pasākumi:

4.   Uzlabot agrīnās bērnības mācību programmu izveidi, lai apmierinātu
  visu
  bērnu
  veselības,
  labjutības un izglītības vajadzības. Pieejas, kas sekmē mācību programmas izveidi un bērnu sociālās, emocionālās, mācību un valodu kompetences, var veidot šādi pasākumi:

a)

līdzsvara nodrošināšana starp izglītības sociāliem un emocionāliem, labjutības un mācību aspektiem, atzīstot spēļu izmantošanas un saiknes ar dabu nozīmību, mūzikas, mākslas un fizisko aktivitāšu nozīmi;

| | a) | līdzsvara nodrošināšana starp izglītības sociāliem un emocionāliem, labjutības un mācību aspektiem, atzīstot spēļu izmantošanas un saiknes ar dabu nozīmību, mūzikas, mākslas un fizisko aktivitāšu nozīmi; |
| --- | --- | --- |

a)

līdzsvara nodrošināšana starp izglītības sociāliem un emocionāliem, labjutības un mācību aspektiem, atzīstot spēļu izmantošanas un saiknes ar dabu nozīmību, mūzikas, mākslas un fizisko aktivitāšu nozīmi;

| | b) | empātijas, līdzjūtības un informētības sekmēšana attiecībā uz vienlīdzību un dažādību; |
| --- | --- | --- |

b)

empātijas, līdzjūtības un informētības sekmēšana attiecībā uz vienlīdzību un dažādību;

| | b) | empātijas, līdzjūtības un informētības sekmēšana attiecībā uz vienlīdzību un dažādību; |
| --- | --- | --- |

b)

empātijas, līdzjūtības un informētības sekmēšana attiecībā uz vienlīdzību un dažādību;

| | c) | agrīnas saskarsmes ar valodu un apguves iespēju piedāvāšana, izmantojot ar spēlēm saistītas aktivitātes; un bilingvālas agrīnās pirmsskolas programmas apsvēršana; |
| --- | --- | --- |

c)

agrīnas saskarsmes ar valodu un apguves iespēju piedāvāšana, izmantojot ar spēlēm saistītas aktivitātes; un bilingvālas agrīnās pirmsskolas programmas apsvēršana;

| | c) | agrīnas saskarsmes ar valodu un apguves iespēju piedāvāšana, izmantojot ar spēlēm saistītas aktivitātes; un bilingvālas agrīnās pirmsskolas programmas apsvēršana; |
| --- | --- | --- |

c)

agrīnas saskarsmes ar valodu un apguves iespēju piedāvāšana, izmantojot ar spēlēm saistītas aktivitātes; un bilingvālas agrīnās pirmsskolas programmas apsvēršana;

| | d) | norādījumu par vecumam piemērotu digitālo rīku izmantojumu un strauji augošām jaunām tehnoloģijām piedāvāšana pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- | --- |

d)

norādījumu par vecumam piemērotu digitālo rīku izmantojumu un strauji augošām jaunām tehnoloģijām piedāvāšana pakalpojumu sniedzējiem;

| | d) | norādījumu par vecumam piemērotu digitālo rīku izmantojumu un strauji augošām jaunām tehnoloģijām piedāvāšana pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- | --- |

d)

norādījumu par vecumam piemērotu digitālo rīku izmantojumu un strauji augošām jaunām tehnoloģijām piedāvāšana pakalpojumu sniedzējiem;

| | e) | agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes turpmākas integrēšanas veicināšana izglītības nepārtrauktībā un agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes personāla un sākumskolas personāla sadarbības atbalstīšana, kā arī bērnu vienmērīgas pārejas uz sākumskolu sekmēšana. |
| --- | --- | --- |

e)

agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes turpmākas integrēšanas veicināšana izglītības nepārtrauktībā un agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes personāla un sākumskolas personāla sadarbības atbalstīšana, kā arī bērnu vienmērīgas pārejas uz sākumskolu sekmēšana.

| | e) | agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes turpmākas integrēšanas veicināšana izglītības nepārtrauktībā un agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes personāla un sākumskolas personāla sadarbības atbalstīšana, kā arī bērnu vienmērīgas pārejas uz sākumskolu sekmēšana; |
| --- | --- | --- |

e)

agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes turpmākas integrēšanas veicināšana izglītības nepārtrauktībā un agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes personāla un sākumskolas personāla sadarbības atbalstīšana, kā arī bērnu vienmērīgas pārejas uz sākumskolu sekmēšana;

| | f) | īpaša atbalsta un mācību iespēju nodrošināšana bērniem ar īpašām izglītības vajadzībām un invaliditāti; |
| --- | --- | --- |

f)

f)

īpaša atbalsta un mācību iespēju nodrošināšana bērniem ar īpašām izglītības vajadzībām un invaliditāti;

īpaša atbalsta un mācību iespēju nodrošināšana bērniem ar īpašām izglītības vajadzībām un invaliditāti;

| | g) | īpaša atbalsta un mācību iespēju nodrošināšana bērniem migrantiem, arī situācijā, kad politisku un humanitāru krīžu dēļ atgriežas liels skaits eiropiešu; |
| --- | --- | --- |

g)

g)

īpaša atbalsta un mācību iespēju nodrošināšana bērniem migrantiem, arī situācijā, kad politisku un humanitāru krīžu dēļ atgriežas liels skaits eiropiešu;

īpaša atbalsta un mācību iespēju nodrošināšana bērniem migrantiem, arī situācijā, kad politisku un humanitāru krīžu dēļ atgriežas liels skaits eiropiešu;

| | h) | īpaša atbalsta un mācību iespēju nodrošināšana bērniem dalībvalstu aprūpes sistēmās; |
| --- | --- | --- |

h)

h)

īpaša atbalsta un mācību iespēju nodrošināšana bērniem dalībvalstu aprūpes sistēmās;

īpaša atbalsta un mācību iespēju nodrošināšana bērniem dalībvalstu aprūpes sistēmās;

| | i) | 0–6 gadus veciem bērniem paredzēta agrīnas aprūpes modeļa veicināšana. |
| --- | --- | --- |

i)

i)

0–6 gadus veciem bērniem paredzēta agrīnas aprūpes modeļa veicināšana.

0–6 gadus veciem bērniem paredzēta agrīnas aprūpes modeļa veicināšana.

Pamatojums

Pamatojums

Bērniem ar īpašām izglītības vajadzībām un invaliditāti, kā arī bērniem migrantiem var būt nepieciešams īpašs atbalsts, lai piekļūtu visām iespējām, ko sniedz agrīnās pirmsskolas mācību programmas, un dalībvalstis būtu jāmudina nodrošināt, ka tas tiek sniegts.

10. grozījums

10. grozījums

Priekšlikums Padomes ieteikumam par kvalitatīvām agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām

6. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Tiekties nodrošināt agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumu sniegšanai atbilstīgu finansējumu un tiesisko regulējumu. Apsveramie jautājumi varētu būt šādi: | 6.   Tiekties nodrošināt agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumu sniegšanai atbilstīgu finansējumu un tiesisko regulējumu. Apsveramie jautājumi varētu būt šādi: |
| | a) | ieguldījumu agrīnā pirmsskolas izglītībā un aprūpē paplašināšana, koncentrējot uzmanību uz pieejamību, kvalitāti un pieņemamību cenas ziņā, tostarp izmantojot Eiropas strukturālo un investīciju fondu piedāvātās finansēšanas iespējas; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

6.   Tiekties nodrošināt agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumu sniegšanai atbilstīgu finansējumu un tiesisko regulējumu. Apsveramie jautājumi varētu būt šādi:

6.   Tiekties nodrošināt agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumu sniegšanai atbilstīgu finansējumu un tiesisko regulējumu. Apsveramie jautājumi varētu būt šādi:

a)

ieguldījumu agrīnā pirmsskolas izglītībā un aprūpē paplašināšana, koncentrējot uzmanību uz pieejamību, kvalitāti un pieņemamību cenas ziņā, tostarp izmantojot Eiropas strukturālo un investīciju fondu piedāvātās finansēšanas iespējas;

| | a) | ieguldījumu agrīnā pirmsskolas izglītībā un aprūpē paplašināšana, koncentrējot uzmanību uz pieejamību,
  piekļuvi,
  kvalitāti un pieņemamību cenas ziņā, tostarp izmantojot Eiropas strukturālo un investīciju fondu piedāvātās finansēšanas iespējas; |
| --- | --- | --- |

a)

ieguldījumu agrīnā pirmsskolas izglītībā un aprūpē paplašināšana, koncentrējot uzmanību uz pieejamību,
  piekļuvi,
  kvalitāti un pieņemamību cenas ziņā, tostarp izmantojot Eiropas strukturālo un investīciju fondu piedāvātās finansēšanas iespējas;

piekļuvi,

| | b) | piemērotu valsts un reģionālo kvalitātes sistēmu izveidošana un uzturēšana; |
| --- | --- | --- |

b)

piemērotu valsts un reģionālo kvalitātes sistēmu izveidošana un uzturēšana;

| | b) | piemērotu valsts un reģionālo kvalitātes sistēmu izveidošana un uzturēšana; |
| --- | --- | --- |

b)

piemērotu valsts un reģionālo kvalitātes sistēmu izveidošana un uzturēšana;

| | c) | ģimenēm un bērniem paredzētu pakalpojumu turpmākas integrācijas veicināšana, integrējot tos galvenokārt ar sociālās un veselības aprūpes pakalpojumiem; |
| --- | --- | --- |

c)

ģimenēm un bērniem paredzētu pakalpojumu turpmākas integrācijas veicināšana, integrējot tos galvenokārt ar sociālās un veselības aprūpes pakalpojumiem;

| | c) | ģimenēm un bērniem paredzētu pakalpojumu turpmākas integrācijas veicināšana
  vietējā un reģionālajā līmenī
  , integrējot tos galvenokārt ar sociālās un veselības aprūpes
  un labklājības
  pakalpojumiem; |
| --- | --- | --- |

c)

ģimenēm un bērniem paredzētu pakalpojumu turpmākas integrācijas veicināšana
  vietējā un reģionālajā līmenī
  , integrējot tos galvenokārt ar sociālās un veselības aprūpes
  un labklājības
  pakalpojumiem;

vietējā un reģionālajā līmenī

un labklājības

| | d) | stabilas bērnu aizsardzības/drošības politikas iekļaušana agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmā, lai palīdzētu aizsargāt bērnus pret visu veidu vardarbību. |
| --- | --- | --- |

d)

stabilas bērnu aizsardzības/drošības politikas iekļaušana agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmā, lai palīdzētu aizsargāt bērnus pret visu veidu vardarbību.

| | d) | stabilas bērnu aizsardzības/drošības politikas iekļaušana agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmā, lai palīdzētu aizsargāt bērnus pret visu veidu
  ļaunprātīgu izmantošanu un
  vardarbību. |
| --- | --- | --- |

d)

stabilas bērnu aizsardzības/drošības politikas iekļaušana agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmā, lai palīdzētu aizsargāt bērnus pret visu veidu
  ļaunprātīgu izmantošanu un
  vardarbību.

ļaunprātīgu izmantošanu un

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

11. grozījums

11. grozījums

Priekšlikums Padomes ieteikumam par kvalitatīvām agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām

8. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Sekmēt pieredzes un labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar stratēģisko sistēmu sadarbībai izglītības un apmācības jomā un tās pēctecīgām shēmām, kā arī Sociālās aizsardzības komitejā. | 8.   Sekmēt pieredzes un labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm
  visos pārvaldības līmeņos
  saistībā ar stratēģisko sistēmu sadarbībai izglītības un apmācības jomā un tās pēctecīgām shēmām, kā arī Sociālās aizsardzības komitejā. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

8.   Sekmēt pieredzes un labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar stratēģisko sistēmu sadarbībai izglītības un apmācības jomā un tās pēctecīgām shēmām, kā arī Sociālās aizsardzības komitejā.

8.   Sekmēt pieredzes un labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm
  visos pārvaldības līmeņos
  saistībā ar stratēģisko sistēmu sadarbībai izglītības un apmācības jomā un tās pēctecīgām shēmām, kā arī Sociālās aizsardzības komitejā.

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

12. grozījums

12. grozījums

Priekšlikums Padomes ieteikumam par kvalitatīvām agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām

9. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 9.   Pamatojoties uz pieprasījumu, atbalstīt dalībvalstu sadarbību, organizējot savstarpēju mācīšanos un savstarpējas konsultācijas. | 9.   Pamatojoties uz pieprasījumu, atbalstīt dalībvalstu sadarbību
  visos pārvaldības līmeņos
  , organizējot savstarpēju mācīšanos un savstarpējas konsultācijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

9.   Pamatojoties uz pieprasījumu, atbalstīt dalībvalstu sadarbību, organizējot savstarpēju mācīšanos un savstarpējas konsultācijas.

9.   Pamatojoties uz pieprasījumu, atbalstīt dalībvalstu sadarbību
  visos pārvaldības līmeņos
  , organizējot savstarpēju mācīšanos un savstarpējas konsultācijas.

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

13. grozījums

13. grozījums

Priekšlikums Padomes ieteikumam par visaptverošu pieeju valodu mācīšanas un mācīšanās procesiem

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Paziņojumā “Eiropas identitātes stiprināšana ar izglītību un kultūru” Eiropas Komisija izklāsta redzējumu par Eiropas izglītības telpu, kurā robežas nav šķērslis kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai, apmācībai un pētniecībai, par standartu ir kļuvusi laika pavadīšana citā dalībvalstī – lai studētu, mācītos vai strādātu, daudz vairāk iedzīvotāju papildus dzimtajai valodai runā vēl divās citās valodās, un cilvēki pārliecinoši sevi identificē kā eiropiešus, kā arī apzinās Eiropas kultūras mantojumu un tā daudzveidību. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(1)

Paziņojumā “Eiropas identitātes stiprināšana ar izglītību un kultūru” Eiropas Komisija izklāsta redzējumu par Eiropas izglītības telpu, kurā robežas nav šķērslis kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai, apmācībai un pētniecībai, par standartu ir kļuvusi laika pavadīšana citā dalībvalstī – lai studētu, mācītos vai strādātu, daudz vairāk iedzīvotāju papildus dzimtajai valodai runā vēl divās citās valodās, un cilvēki pārliecinoši sevi identificē kā eiropiešus, kā arī apzinās Eiropas kultūras mantojumu un tā daudzveidību.

| (1) | Paziņojumā “Eiropas identitātes stiprināšana ar izglītību un kultūru” Eiropas Komisija izklāsta redzējumu par Eiropas izglītības telpu, kurā robežas nav šķērslis kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai, apmācībai un pētniecībai, par standartu ir kļuvusi laika pavadīšana citā dalībvalstī – lai studētu, mācītos vai strādātu, daudz vairāk iedzīvotāju papildus dzimtajai valodai runā vēl divās citās valodās, un cilvēki pārliecinoši sevi identificē kā eiropiešus, kā arī apzinās Eiropas kultūras mantojumu un tā daudzveidību
  un iespējas
  . |
| --- | --- |

(1)

Paziņojumā “Eiropas identitātes stiprināšana ar izglītību un kultūru” Eiropas Komisija izklāsta redzējumu par Eiropas izglītības telpu, kurā robežas nav šķērslis kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai, apmācībai un pētniecībai, par standartu ir kļuvusi laika pavadīšana citā dalībvalstī – lai studētu, mācītos vai strādātu, daudz vairāk iedzīvotāju papildus dzimtajai valodai runā vēl divās citās valodās, un cilvēki pārliecinoši sevi identificē kā eiropiešus, kā arī apzinās Eiropas kultūras mantojumu un tā daudzveidību
  un iespējas
  .

un iespējas

Pamatojums

Pamatojums

Ir svarīgi uzsvērt, ka Eiropas izglītības telpas vērtība ietver tās spēju pavērt ceļu lielākām iespējām.

14. grozījums

14. grozījums

Priekšlikums Padomes ieteikumam par visaptverošu pieeju valodu mācīšanas un mācīšanās procesiem

1. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Izpētīt veidus, kā palīdzēt jauniešiem līdz vispārējās vai profesionālās vidējās izglītības un apmācības pabeigšanai – papildus mācību valodai – augstākajā līmenī apgūt vēl vismaz vienu Eiropas valodu un mudināt viņus vidējā līmenī apgūt vēl papildu (trešo) valodu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(1)

Izpētīt veidus, kā palīdzēt jauniešiem līdz vispārējās vai profesionālās vidējās izglītības un apmācības pabeigšanai – papildus mācību valodai – augstākajā līmenī apgūt vēl vismaz vienu Eiropas valodu un mudināt viņus vidējā līmenī apgūt vēl papildu (trešo) valodu.

| (1) | Izpētīt veidus, kā palīdzēt jauniešiem līdz vispārējās vai profesionālās vidējās izglītības un apmācības pabeigšanai – papildus mācību valodai – augstākajā līmenī apgūt vēl vismaz vienu Eiropas valodu un mudināt viņus vidējā līmenī apgūt vēl papildu (trešo) valodu
  , tostarp īpašu uzmanību pievēršot mutvārdu valodas praksei un pieredzei, kā arī visiem apmācāmajiem nodrošinot pienācīgu piekļuvi kvalitatīvai izglītībai
  . |
| --- | --- |

(1)

Izpētīt veidus, kā palīdzēt jauniešiem līdz vispārējās vai profesionālās vidējās izglītības un apmācības pabeigšanai – papildus mācību valodai – augstākajā līmenī apgūt vēl vismaz vienu Eiropas valodu un mudināt viņus vidējā līmenī apgūt vēl papildu (trešo) valodu
  , tostarp īpašu uzmanību pievēršot mutvārdu valodas praksei un pieredzei, kā arī visiem apmācāmajiem nodrošinot pienācīgu piekļuvi kvalitatīvai izglītībai
  .

, tostarp īpašu uzmanību pievēršot mutvārdu valodas praksei un pieredzei, kā arī visiem apmācāmajiem nodrošinot pienācīgu piekļuvi kvalitatīvai izglītībai

Pamatojums

Pamatojums

Ieinteresētās personas ir uzsvērušas, ka svarīga nozīme ir prasmei runāt papildu valodās, ne vien lasīt un rakstīt, jo tā ir galvenais līdzeklis mobilitātes un iespēju atraisīšanai. Tika atzīmēts arī, ka gadījumos, kad nav pieejama kvalitatīva valodu apmācība, tie, kuriem ir vairāk līdzekļu, var izmantot privātus valodu kursus, kas nav pieejami sociāli nelabvēlīgākā situācijā esošām personām; tādējādi palielinās atšķirības iespēju ziņā starp dažādām sociālajām grupām.

15. grozījums

15. grozījums

Priekšlikums Padomes ieteikumam par visaptverošu pieeju valodu mācīšanas un mācīšanās procesiem

4. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Šādu visaptverošu stratēģiju ietvaros atbalstīt valodu izpratnes attīstību skolās un apmācību centros: |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(4)

Šādu visaptverošu stratēģiju ietvaros atbalstīt valodu izpratnes attīstību skolās un apmācību centros:

| (4) | Šādu visaptverošu stratēģiju ietvaros atbalstīt valodu izpratnes attīstību skolās un apmācību centros: |
| --- | --- |

(4)

Šādu visaptverošu stratēģiju ietvaros atbalstīt valodu izpratnes attīstību skolās un apmācību centros:

| a) | aktīvi atbalstot izglītojamo personu mobilitāti, tostarp izmantojot attiecīgo ES finansējuma programmu sniegtās iespējas; |
| --- | --- |

a)

aktīvi atbalstot izglītojamo personu mobilitāti, tostarp izmantojot attiecīgo ES finansējuma programmu sniegtās iespējas;

| a) | aktīvi atbalstot izglītojamo personu mobilitāti, tostarp izmantojot attiecīgo ES finansējuma programmu sniegtās iespējas; |
| --- | --- |

a)

aktīvi atbalstot izglītojamo personu mobilitāti, tostarp izmantojot attiecīgo ES finansējuma programmu sniegtās iespējas;

| b) | nodrošinot, lai skolotāji savā mācību jomā ņemt vērā konkrētās valodas lietojumu; |
| --- | --- |

b)

nodrošinot, lai skolotāji savā mācību jomā ņemt vērā konkrētās valodas lietojumu;

| b) | nodrošinot, lai skolotāji savā mācību jomā ņemt vērā konkrētās valodas lietojumu; |
| --- | --- |

b)

nodrošinot, lai skolotāji savā mācību jomā ņemt vērā konkrētās valodas lietojumu;

| c) | skolā nostiprinot visu izglītojamo personu – un īpaši to, kuri nāk no migrantu vai nelabvēlīgas vides – mācību valodas kompetenci kā turpmākas mācīšanās un izglītības sasniegumu pamatu; |
| --- | --- |

c)

skolā nostiprinot visu izglītojamo personu – un īpaši to, kuri nāk no migrantu vai nelabvēlīgas vides – mācību valodas kompetenci kā turpmākas mācīšanās un izglītības sasniegumu pamatu;

| c) | skolā nostiprinot visu izglītojamo personu – un īpaši to, kuri nāk no migrantu
  vides, tostarp situācijā, kad politisku un humanitāru krīžu dēļ atgriežas liels skaits eiropiešu,
  vai nelabvēlīgas vides – mācību valodas kompetenci kā turpmākas mācīšanās un izglītības sasniegumu pamatu
  vai personām ar īpašām izglītības vajadzībām un invaliditāti
  ; |
| --- | --- |

c)

skolā nostiprinot visu izglītojamo personu – un īpaši to, kuri nāk no migrantu
  vides, tostarp situācijā, kad politisku un humanitāru krīžu dēļ atgriežas liels skaits eiropiešu,
  vai nelabvēlīgas vides – mācību valodas kompetenci kā turpmākas mācīšanās un izglītības sasniegumu pamatu
  vai personām ar īpašām izglītības vajadzībām un invaliditāti
  ;

vides, tostarp situācijā, kad politisku un humanitāru krīžu dēļ atgriežas liels skaits eiropiešu,

vai personām ar īpašām izglītības vajadzībām un invaliditāti

| d) | augstu vērtējot izglītojamo personu valodu daudzveidību un to izmantojot kā mācību resursu, tostarp valodas izglītībā iesaistot arī vecākus un plašāku vietējo sabiedrību; |
| --- | --- |

d)

augstu vērtējot izglītojamo personu valodu daudzveidību un to izmantojot kā mācību resursu, tostarp valodas izglītībā iesaistot arī vecākus un plašāku vietējo sabiedrību;

| d) | augstu vērtējot izglītojamo personu valodu daudzveidību un to izmantojot kā mācību resursu, tostarp valodas izglītībā iesaistot arī vecākus un plašāku vietējo sabiedrību; |
| --- | --- |

d)

augstu vērtējot izglītojamo personu valodu daudzveidību un to izmantojot kā mācību resursu, tostarp valodas izglītībā iesaistot arī vecākus un plašāku vietējo sabiedrību;

| e) | piedāvājot iespējas novērtēt un apstiprināt tādu valodu kompetences, kuras nav ietvertas mācību programmā, bet kuras izglītojamie ir apguvuši citur, tostarp paplašinot to valodu klāstu, kuras var pievienot izglītojamo skolas pabeigšanas kvalifikācijā. |
| --- | --- |

e)

piedāvājot iespējas novērtēt un apstiprināt tādu valodu kompetences, kuras nav ietvertas mācību programmā, bet kuras izglītojamie ir apguvuši citur, tostarp paplašinot to valodu klāstu, kuras var pievienot izglītojamo skolas pabeigšanas kvalifikācijā.

| e) | piedāvājot iespējas novērtēt un apstiprināt tādu valodu kompetences, kuras nav ietvertas mācību programmā, bet kuras izglītojamie ir apguvuši citur, tostarp paplašinot to valodu klāstu, kuras var pievienot izglītojamo skolas pabeigšanas kvalifikācijā. |
| --- | --- |

e)

piedāvājot iespējas novērtēt un apstiprināt tādu valodu kompetences, kuras nav ietvertas mācību programmā, bet kuras izglītojamie ir apguvuši citur, tostarp paplašinot to valodu klāstu, kuras var pievienot izglītojamo skolas pabeigšanas kvalifikācijā.

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

16. grozījums

16. grozījums

Priekšlikums Padomes ieteikumam par visaptverošu pieeju valodu mācīšanas un mācīšanās procesiem

5. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Palīdzēt skolotājiem, pasniedzējiem un skolu vadītājiem attīstīt valodas izpratni: |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(5)

Palīdzēt skolotājiem, pasniedzējiem un skolu vadītājiem attīstīt valodas izpratni:

| (5) | Palīdzēt skolotājiem, pasniedzējiem un skolu vadītājiem attīstīt valodas izpratni: |
| --- | --- |

(5)

Palīdzēt skolotājiem, pasniedzējiem un skolu vadītājiem attīstīt valodas izpratni:

| a) | veicot ieguldījumus valodu skolotāju sākotnējā izglītībā un tālākizglītībā, lai obligātajā izglītībā un apmācībā arī turpmāk tiktu nodrošināts plašs valodu piedāvājums; |
| --- | --- |

a)

veicot ieguldījumus valodu skolotāju sākotnējā izglītībā un tālākizglītībā, lai obligātajā izglītībā un apmācībā arī turpmāk tiktu nodrošināts plašs valodu piedāvājums;

| a) | veicot ieguldījumus valodu skolotāju sākotnējā izglītībā un tālākizglītībā, lai
  piesaistītu un saglabātu personālu un
  obligātajā izglītībā un apmācībā arī turpmāk tiktu nodrošināts plašs valodu piedāvājums; |
| --- | --- |

a)

veicot ieguldījumus valodu skolotāju sākotnējā izglītībā un tālākizglītībā, lai
  piesaistītu un saglabātu personālu un
  obligātajā izglītībā un apmācībā arī turpmāk tiktu nodrošināts plašs valodu piedāvājums;

piesaistītu un saglabātu personālu un

| b) | skolotāju un skolu vadītāju sākotnējā izglītībā un profesionālās kvalifikācijas paaugstināšanas procesā ietverot sagatavošanos valodu daudzveidībai klasē; |
| --- | --- |

b)

skolotāju un skolu vadītāju sākotnējā izglītībā un profesionālās kvalifikācijas paaugstināšanas procesā ietverot sagatavošanos valodu daudzveidībai klasē;

| b) | skolotāju un skolu vadītāju sākotnējā izglītībā un profesionālās kvalifikācijas paaugstināšanas
  , tostarp ikdienējās mācīšanās un neformālās mācīšanās
  procesā ietverot sagatavošanos valodu daudzveidībai klasē; |
| --- | --- |

b)

skolotāju un skolu vadītāju sākotnējā izglītībā un profesionālās kvalifikācijas paaugstināšanas
  , tostarp ikdienējās mācīšanās un neformālās mācīšanās
  procesā ietverot sagatavošanos valodu daudzveidībai klasē;

, tostarp ikdienējās mācīšanās un neformālās mācīšanās

Pamatojums

Pamatojums

Vietējās kopienas sniedz ļoti daudz iespēju uzlabot valodu zināšanas skolotāju vidū, piemēram, ar vecāku un aprūpētāju, reliģisko grupu un sabiedrisko organizāciju līdzdalību.

17. grozījums

17. grozījums

Priekšlikums Padomes ieteikumam par visaptverošu pieeju valodu mācīšanas un mācīšanās procesiem

6. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Mudināt pētīt un lietot inovatīvas, iekļaujošas un daudzvalodīgas mācību metodes, tostarp digitālus rīkus un mācību satura un valodas integrētu apguvi. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(6)

Mudināt pētīt un lietot inovatīvas, iekļaujošas un daudzvalodīgas mācību metodes, tostarp digitālus rīkus un mācību satura un valodas integrētu apguvi.

| (6) | Mudināt pētīt un lietot inovatīvas, iekļaujošas un daudzvalodīgas mācību metodes, tostarp digitālus rīkus
  , audiovizuālos darbus, filmas, mūzikas ierakstus
  un mācību satura un valodas integrētu apguvi. |
| --- | --- |

(6)

Mudināt pētīt un lietot inovatīvas, iekļaujošas un daudzvalodīgas mācību metodes, tostarp digitālus rīkus
  , audiovizuālos darbus, filmas, mūzikas ierakstus
  un mācību satura un valodas integrētu apguvi.

, audiovizuālos darbus, filmas, mūzikas ierakstus

Pamatojums

Pamatojums

Eiropas audiovizuālo darbu, filmu un mūzikas piedāvātā kultūras bagātība var palīdzēt ne tikai apgūt citu valodu, bet pirmām kārtām arī iepazīt dažādas kultūras un kopīgās vērtības.

18. grozījums

18. grozījums

Priekšlikums Padomes ieteikumam par visaptverošu pieeju valodu mācīšanas un mācīšanās procesiem

8. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | (8) | Uzlabot augstas kvalitātes digitālās apmācības programmu pieejamību gan skolotājiem, gan iedzīvotājiem, jo īpaši tiem, kuri dzīvo attālākos vai mazapdzīvotos apgabalos, kā arī tālākajos reģionos. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(8)

(8)

Uzlabot augstas kvalitātes digitālās apmācības programmu pieejamību gan skolotājiem, gan iedzīvotājiem, jo īpaši tiem, kuri dzīvo attālākos vai mazapdzīvotos apgabalos, kā arī tālākajos reģionos.

Pamatojums

Pamatojums

Kvalitatīvākas digitālās valodu programmas piekļuves ziņā var būt dārgākas nekā vienkāršākas programmas, savukārt dažos apvidos platjoslas savienojamība nav nedz pietiekami ātra, nedz uzticama, lai atvieglotu valodu mācīšanos tiešsaistē tur, kur trūkst skolotāju.

19. grozījums

19. grozījums

Priekšlikums Padomes ieteikumam par visaptverošu pieeju valodu mācīšanas un mācīšanās procesiem

1. iecere

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Atbalstīt šā ieteikuma turpmākos pasākumu, atvieglojot dalībvalstu savstarpēju mācīšanos un sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādājot: |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(1)

Atbalstīt šā ieteikuma turpmākos pasākumu, atvieglojot dalībvalstu savstarpēju mācīšanos un sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādājot:

| (1) | Atbalstīt šā ieteikuma turpmākos pasākumus, atvieglojot dalībvalstu savstarpēju mācīšanos
  un atbilstošos gadījumos izmantojot pieredzi, kas gūta saistībā ar attiecīgiem pārrobežu un teritoriālās sadarbības projektiem, kurus īsteno vietējās un reģionālās pašvaldības,
  un sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādājot: |
| --- | --- |

(1)

Atbalstīt šā ieteikuma turpmākos pasākumus, atvieglojot dalībvalstu savstarpēju mācīšanos
  un atbilstošos gadījumos izmantojot pieredzi, kas gūta saistībā ar attiecīgiem pārrobežu un teritoriālās sadarbības projektiem, kurus īsteno vietējās un reģionālās pašvaldības,
  un sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādājot:

un atbilstošos gadījumos izmantojot pieredzi, kas gūta saistībā ar attiecīgiem pārrobežu un teritoriālās sadarbības projektiem, kurus īsteno vietējās un reģionālās pašvaldības,

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atkārtoti aicina visā ES īstenot visaptverošu un uz nākotni vērstu pieeju attiecībā uz izglītību, iekļaujot pastiprinātu sadarbību starp publisko un privāto sektoru, lai iedzīvotājiem palīdzētu pielāgoties dzīvei arvien sarežģītākā un daudzveidīgākā sabiedrībā, veidot “Eiropas identitāti”, kam vajadzētu papildināt valsts, reģionālo, vietējo un individuālo identitāti, un apgūt prasmes, kuras vajadzīgas mobilā un arvien digitalizētākā sabiedrībā; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti aicina visā ES īstenot visaptverošu un uz nākotni vērstu pieeju attiecībā uz izglītību, iekļaujot pastiprinātu sadarbību starp publisko un privāto sektoru, lai iedzīvotājiem palīdzētu pielāgoties dzīvei arvien sarežģītākā un daudzveidīgākā sabiedrībā, veidot “Eiropas identitāti”, kam vajadzētu papildināt valsts, reģionālo, vietējo un individuālo identitāti, un apgūt prasmes, kuras vajadzīgas mobilā un arvien digitalizētākā sabiedrībā;

| 2. | atbalsta Eiropas Komisijas nodomu koordinēt virzību uz Eiropas izglītības telpu līdz 2025. gadam, pievēršoties tādiem galvenajiem uzdevumiem kā agrīnā vecuma nodrošinājuma uzlabošana, augstākās izglītības un vidējās izglītības diplomu savstarpējas atzīšanas sekmēšana, valodu apmācības uzlabošana, mūžizglītības, studentu mobilitātes un iespēju veikt ieguldījumus digitalizācijā veicināšana; |
| --- | --- |

2.

atbalsta Eiropas Komisijas nodomu koordinēt virzību uz Eiropas izglītības telpu līdz 2025. gadam, pievēršoties tādiem galvenajiem uzdevumiem kā agrīnā vecuma nodrošinājuma uzlabošana, augstākās izglītības un vidējās izglītības diplomu savstarpējas atzīšanas sekmēšana, valodu apmācības uzlabošana, mūžizglītības, studentu mobilitātes un iespēju veikt ieguldījumus digitalizācijā veicināšana;

| 3. | uzskata, ka izglītības politikas stratēģijās dalībvalstīs un reģionos vajadzētu piešķirt prioritāti sadarbībai visos pārvaldības līmeņos, iekļaujot vietējās un reģionālās pašvaldības, lai uz apmācāmo vērstu augstas kvalitātes izglītību, kas saistīta ar spēcīgu apmācību, inovāciju un digitalizāciju, saskaņotu ar dinamiskā attīstībā esošā darba tirgus vajadzībām Eiropas sociālo tiesību pīlāra 1. principa kontekstā; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka izglītības politikas stratēģijās dalībvalstīs un reģionos vajadzētu piešķirt prioritāti sadarbībai visos pārvaldības līmeņos, iekļaujot vietējās un reģionālās pašvaldības, lai uz apmācāmo vērstu augstas kvalitātes izglītību, kas saistīta ar spēcīgu apmācību, inovāciju un digitalizāciju, saskaņotu ar dinamiskā attīstībā esošā darba tirgus vajadzībām Eiropas sociālo tiesību pīlāra 1. principa kontekstā;

| 4. | uzsver, ka ir vairāk jādara visos pārvaldības līmeņos, lai prognozētu prasmju pieprasījumu darba tirgū un nodrošinātu atbilstošu izglītību, vispārējas zināšanas, arodmācības un mūžizglītību ar mērķi veicināt darbvietu radīšanu un rast risinājumus attiecībā uz bezdarbu; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ir vairāk jādara visos pārvaldības līmeņos, lai prognozētu prasmju pieprasījumu darba tirgū un nodrošinātu atbilstošu izglītību, vispārējas zināšanas, arodmācības un mūžizglītību ar mērķi veicināt darbvietu radīšanu un rast risinājumus attiecībā uz bezdarbu;

| 5. | prasa nodrošināt mūžizglītības konsekvenci un atbalsta principus, kas izklāstīti UNESCO globālā tīkla “Mācību pilsētas” 2017. gadā pieņemtajā Korkas aicinājumā par rīcību “Mācību pilsētām”, kurā atzīts, ka mūžizglītība ir Ilgtspējīgas attīstības mērķu pamatā (1); |
| --- | --- |

5.

prasa nodrošināt mūžizglītības konsekvenci un atbalsta principus, kas izklāstīti UNESCO

1

| 6. | prasa, lai ES iestādes un dalībvalstis ar vietējo un reģionālo pašvaldību atbalstu, apspriežoties ar ieinteresētajām pusēm, īstenotu pašreizējos priekšlikumus saistībā ar plašāku ES politiku ekonomiskās attīstības, nodarbinātības un sociālās aizsardzības jomā, stratēģiski izmantojot laikposmam pēc 2020. gada paredzēto daudzgadu finanšu shēmu, kurā skaidrāk un vērienīgāk vajadzētu formulēt konkrētas izglītības politikas jomas, un uzsver, ka ir svarīgi ievērot proporcionalitātes principu, lai nodrošinātu, ka dalībvalstīm netiek radīti nekādi jauni finanšu vai administratīvi slogi; |
| --- | --- |

6.

prasa, lai ES iestādes un dalībvalstis ar vietējo un reģionālo pašvaldību atbalstu, apspriežoties ar ieinteresētajām pusēm, īstenotu pašreizējos priekšlikumus saistībā ar plašāku ES politiku ekonomiskās attīstības, nodarbinātības un sociālās aizsardzības jomā, stratēģiski izmantojot laikposmam pēc 2020. gada paredzēto daudzgadu finanšu shēmu, kurā skaidrāk un vērienīgāk vajadzētu formulēt konkrētas izglītības politikas jomas, un uzsver, ka ir svarīgi ievērot proporcionalitātes principu, lai nodrošinātu, ka dalībvalstīm netiek radīti nekādi jauni finanšu vai administratīvi slogi;

| 7. | tāpat atzinīgi vērtē Eiropas studenta kartes ieviešanu un iespējas, ko tā pavērs studentu mobilitātes veicināšanas un kvalifikācijas automātiskas atzīšanas ziņā, un aicina Komisiju apsvērt iespēju attiecināt to ne tikai uz augstāko mācību iestāžu studentiem, bet gan uz visiem izglītojamajiem nolūkā paplašināt mūžizglītības iespējas; |
| --- | --- |

7.

tāpat atzinīgi vērtē Eiropas studenta kartes ieviešanu un iespējas, ko tā pavērs studentu mobilitātes veicināšanas un kvalifikācijas automātiskas atzīšanas ziņā, un aicina Komisiju apsvērt iespēju attiecināt to ne tikai uz augstāko mācību iestāžu studentiem, bet gan uz visiem izglītojamajiem nolūkā paplašināt mūžizglītības iespējas;

| 8. | atzīst faktu, ka primārā atbildība par izglītības politiku gulstas uz dalībvalstīm, kuras dažādā mērā ir iesaistījušas savas reģionālās un vietējās pašvaldības saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām sistēmām, un ka ES rīcībai saskaņā ar LESD 6. pantu vajadzētu tikai papildināt, atbalstīt vai koordinēt dalībvalstu rīcību; jebkura ES rīcība šajā jomā ir pilnībā jāpamato no subsidiaritātes un proporcionalitātes viedokļa, un tā būtu jāsaskaņo ar esošajiem satvariem, instrumentiem un procedūrām; |
| --- | --- |

8.

atzīst faktu, ka primārā atbildība par izglītības politiku gulstas uz dalībvalstīm, kuras dažādā mērā ir iesaistījušas savas reģionālās un vietējās pašvaldības saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām sistēmām, un ka ES rīcībai saskaņā ar LESD 6. pantu vajadzētu tikai papildināt, atbalstīt vai koordinēt dalībvalstu rīcību; jebkura ES rīcība šajā jomā ir pilnībā jāpamato no subsidiaritātes un proporcionalitātes viedokļa, un tā būtu jāsaskaņo ar esošajiem satvariem, instrumentiem un procedūrām;

Savstarpēja atzīšana

Savstarpēja atzīšana

| 9. | pauž nožēlu par pastāvošajiem šķēršļiem mobilitātei izglītības jomā un pievienojas Eiropas Komisijas aicinājumam veidot Eiropu, kurā mācības, studijas un pētniecību nevis apgrūtina robežas, bet kurā studijas, mācības vai darbs citā dalībvalstī ir norma; |
| --- | --- |

9.

pauž nožēlu par pastāvošajiem šķēršļiem mobilitātei izglītības jomā un pievienojas Eiropas Komisijas aicinājumam veidot Eiropu, kurā mācības, studijas un pētniecību nevis apgrūtina robežas, bet kurā studijas, mācības vai darbs citā dalībvalstī ir norma;

| 10. | uzsver nepieciešamību sniegt papildu atbalstu reģioniem, kuros apmācāmo personu mobilitāti var kavēt papildu šķēršļi, piemēram, iedzīvotāju deficīts, lauku apstākļi vai nabadzība; |
| --- | --- |

10.

uzsver nepieciešamību sniegt papildu atbalstu reģioniem, kuros apmācāmo personu mobilitāti var kavēt papildu šķēršļi, piemēram, iedzīvotāju deficīts, lauku apstākļi vai nabadzība;

| 11. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas atbalstu paraugprakses apmaiņai starp dalībvalstīm un mudina tajā iesaistīt vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvjus, atzīstot viņu reģionālo zināšanu un pieredzes vērtību; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas atbalstu paraugprakses apmaiņai starp dalībvalstīm un mudina tajā iesaistīt vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvjus, atzīstot viņu reģionālo zināšanu un pieredzes vērtību;

| 12. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu par augstākās izglītības un vidējās izglītības diplomu un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu automātisku savstarpēju atzīšanu un aicina Komisiju ņemt vērā tās turpmākajā darbā saikni ar teritoriālo attīstību, jo īpaši gadījumos, kad vietējā un reģionālā līmeņa projekti ir saistīti ar kvalificētu darbinieku un personāla mobilitāti; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu par augstākās izglītības un vidējās izglītības diplomu un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu automātisku savstarpēju atzīšanu un aicina Komisiju ņemt vērā tās turpmākajā darbā saikni ar teritoriālo attīstību, jo īpaši gadījumos, kad vietējā un reģionālā līmeņa projekti ir saistīti ar kvalificētu darbinieku un personāla mobilitāti;

Agrīnais pirmsskolas posms

Agrīnais pirmsskolas posms

| 13. | atgādina, ka jēdziens “agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe” sniedzas ārpus tā, kas dažkārt tiek apzīmēts kā pirmsskolas izglītība, un ietver mērķi sagatavot bērnus ne tikai skolai, bet arī dzīvei un tāpat kā visas pārējās izglītības sistēmas sastāvdaļas sniedz ieguldījumu šajā procesā; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka jēdziens “agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe” sniedzas ārpus tā, kas dažkārt tiek apzīmēts kā pirmsskolas izglītība, un ietver mērķi sagatavot bērnus ne tikai skolai, bet arī dzīvei un tāpat kā visas pārējās izglītības sistēmas sastāvdaļas sniedz ieguldījumu šajā procesā;

| 14. | atgādina par Padomes 2012. gada 20. decembra Ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu, un ierosina gādāt par to, ka ES un valstu lēmumu pieņēmēji šajā saistībā pievērš īpašu uzmanību tādu partnerību potenciālam, ko varētu izveidot starp valstu iestādēm, reģionālajām un vietējām pašvaldībām, uzņēmumiem, darba ņēmējiem un arodbiedrībām, kā arī pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, lai šāda kvalifikācija un prasmes tiktu ņemtas vērā; |
| --- | --- |

14.

atgādina par Padomes 2012. gada 20. decembra Ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu, un ierosina gādāt par to, ka ES un valstu lēmumu pieņēmēji šajā saistībā pievērš īpašu uzmanību tādu partnerību potenciālam, ko varētu izveidot starp valstu iestādēm, reģionālajām un vietējām pašvaldībām, uzņēmumiem, darba ņēmējiem un arodbiedrībām, kā arī pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, lai šāda kvalifikācija un prasmes tiktu ņemtas vērā;

| 15. | šajā sakarā pauž vilšanos, ka ieteikumā ir tikai ierobežota atsauce uz ģimenes dzīvi vai vietējā līmeņa pasākumiem, kas var būtiski ietekmēt bērna attīstību agrīnā vecumā, un uzsver, cik svarīga ir holistiska, integrēta pieeja; |
| --- | --- |

15.

šajā sakarā pauž vilšanos, ka ieteikumā ir tikai ierobežota atsauce uz ģimenes dzīvi vai vietējā līmeņa pasākumiem, kas var būtiski ietekmēt bērna attīstību agrīnā vecumā, un uzsver, cik svarīga ir holistiska, integrēta pieeja;

| 16. | uzskata, ka labi izglītoti speciālisti ir priekšnoteikums augstas kvalitātes agrīnajai pirmsskolas izglītībai, un tādējādi visi pārvaldības līmeņi, tostarp vietējās un reģionālās pašvaldības, būtu jāmudina veikt pienācīgus ieguldījumus ne tikai skolotāju sākotnējā izglītībā, bet arī nepārtrauktā profesionālajā attīstībā; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka labi izglītoti speciālisti ir priekšnoteikums augstas kvalitātes agrīnajai pirmsskolas izglītībai, un tādējādi visi pārvaldības līmeņi, tostarp vietējās un reģionālās pašvaldības, būtu jāmudina veikt pienācīgus ieguldījumus ne tikai skolotāju sākotnējā izglītībā, bet arī nepārtrauktā profesionālajā attīstībā;

| 17. | uzsver, ka ir pastāvīgi jāuzlabo “aprūpes” daļa agrīnajā pirmsskolas izglītībā un aprūpē, un tas ietver arī agrīnās pirmsskolas skolotāju lomu, kas izpaužas, veidojot pozitīvas attiecības ar bērniem, vecākiem un citam ar citu; jānodrošina agrīnās pirmsskolas pakalpojumu pieejamība ģimenēm ar zemiem ienākumiem saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra 11. principu; jāatzīst Konvencijā par bērna tiesībām ietvertais princips, kas nosaka, ka bērna interesēm jābūt primārajam apsvērumam visās darbībās attiecībā uz bērniem; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka ir pastāvīgi jāuzlabo “aprūpes” daļa agrīnajā pirmsskolas izglītībā un aprūpē, un tas ietver arī agrīnās pirmsskolas skolotāju lomu, kas izpaužas, veidojot pozitīvas attiecības ar bērniem, vecākiem un citam ar citu; jānodrošina agrīnās pirmsskolas pakalpojumu pieejamība ģimenēm ar zemiem ienākumiem saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāra 11. principu; jāatzīst Konvencijā par bērna tiesībām ietvertais princips, kas nosaka, ka bērna interesēm jābūt primārajam apsvērumam visās darbībās attiecībā uz bērniem;

| 18. | uzsver, ka bērniem ar īpašām izglītības vajadzībām un invaliditāti attiecīgos gadījumos būtu jāsaņem laba izglītība ar piekļuvi vispārējās izglītības sistēmai un vajadzības gadījumā būtu jānodrošina individuāls atbalsts; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka bērniem ar īpašām izglītības vajadzībām un invaliditāti attiecīgos gadījumos būtu jāsaņem laba izglītība ar piekļuvi vispārējās izglītības sistēmai un vajadzības gadījumā būtu jānodrošina individuāls atbalsts;

| 19. | norāda uz daudzajām priekšrocībām, kas izriet no tādu pasākumu veicināšanas, kuru mērķis ir sekmēt pozitīvu dialogu starp skolotājiem un vecākiem/aprūpētājiem, lai stiprinātu saiknes starp skolas vidi un mājas vidi un atbalstītu apmācāmo personu sekmīgu integrēšanos skolas vidē un viņu kopējās socializācijas un attīstības iespējas; |
| --- | --- |

19.

norāda uz daudzajām priekšrocībām, kas izriet no tādu pasākumu veicināšanas, kuru mērķis ir sekmēt pozitīvu dialogu starp skolotājiem un vecākiem/aprūpētājiem, lai stiprinātu saiknes starp skolas vidi un mājas vidi un atbalstītu apmācāmo personu sekmīgu integrēšanos skolas vidē un viņu kopējās socializācijas un attīstības iespējas;

| 20. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst vietējo un reģionālo partneru lomu mācīšanas un mācīšanās pilnveidošanā, tomēr norāda, ka netiek atzīts, ka dažas kopienas saskarsies ar lielākām problēmām nekā pārējās, piemēram, attālākās kopienas vai kopienas, kur ir lielāks skaits dzimto valodu, kurās būs vajadzīgi lielāki resursi un finansējums, lai uzlabotu mācīšanu un mācīšanos visiem; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst vietējo un reģionālo partneru lomu mācīšanas un mācīšanās pilnveidošanā, tomēr norāda, ka netiek atzīts, ka dažas kopienas saskarsies ar lielākām problēmām nekā pārējās, piemēram, attālākās kopienas vai kopienas, kur ir lielāks skaits dzimto valodu, kurās būs vajadzīgi lielāki resursi un finansējums, lai uzlabotu mācīšanu un mācīšanos visiem;

| 21. | uzsver, ka Komisijai jāņem vērā attiecīgie Komitejas atzinumi un Padomes secinājumi, tostarp Padomes secinājumi “Integrēti bērnu agrīnās attīstības politikas pasākumi kā instruments nabadzības mazināšanai un sociālās iekļaušanas veicināšanai” (2); |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka Komisijai jāņem vērā attiecīgie Komitejas atzinumi un Padomes secinājumi, tostarp Padomes secinājumi “Integrēti bērnu agrīnās attīstības politikas pasākumi kā instruments nabadzības mazināšanai un sociālās iekļaušanas veicināšanai” (2

Valodu apguve un apmācība

Valodu apguve un apmācība

| 22. | pauž nožēlu par to, ka vājas valodu prasmes ir uzskatāmas par vienu no galvenajiem šķēršļiem, kas kavē cilvēku brīvu pārvietošanos un tāda darbaspēka veidošanos, kurš atbilst Eiropas ekonomikas vajadzībām, tāpēc uzsver savu atbalstu valodu apguves nozīmīgākai lomai; |
| --- | --- |

22.

pauž nožēlu par to, ka vājas valodu prasmes ir uzskatāmas par vienu no galvenajiem šķēršļiem, kas kavē cilvēku brīvu pārvietošanos un tāda darbaspēka veidošanos, kurš atbilst Eiropas ekonomikas vajadzībām, tāpēc uzsver savu atbalstu valodu apguves nozīmīgākai lomai;

| 23. | norāda, ka nākamajā daudzgadu finanšu shēmā ir paredzēts samazināt kohēzijas politikas finansējumu, tāpēc pauž bažas par ieteikumā minēto mērķu īstenošanai pieejamo Eiropas Sociālā fonda finansējumu; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka nākamajā daudzgadu finanšu shēmā ir paredzēts samazināt kohēzijas politikas finansējumu, tāpēc pauž bažas par ieteikumā minēto mērķu īstenošanai pieejamo Eiropas Sociālā fonda finansējumu;

| 24. | tādēļ ir vīlusies, ka ieteikumā galvenā uzmanība ir pievērsta mācībām obligātās izglītības sistēmā, bet nav atzīta valodu mācīšanās, kas ir nozīmīga mūžizglītības daļa, tostarp agrīnajā vecumposmā, lai veicinātu integrāciju un mobilitāti, un kurā var iesaistīties vietējo kopienu partneri un uzņēmēji; |
| --- | --- |

24.

tādēļ ir vīlusies, ka ieteikumā galvenā uzmanība ir pievērsta mācībām obligātās izglītības sistēmā, bet nav atzīta valodu mācīšanās, kas ir nozīmīga mūžizglītības daļa, tostarp agrīnajā vecumposmā, lai veicinātu integrāciju un mobilitāti, un kurā var iesaistīties vietējo kopienu partneri un uzņēmēji;

| 25. | uzsver, cik svarīgi ir aktīvi popularizēt iespējas, ko sniedz attiecīgās ES finansējuma programmas, un vienkāršot pieteikumu iesniegšanas procesu, lai skolas un mācību centri visās dalībvalstīs varētu izmantot minētās iespējas. |
| --- | --- |

25.

uzsver, cik svarīgi ir aktīvi popularizēt iespējas, ko sniedz attiecīgās ES finansējuma programmas, un vienkāršot pieteikumu iesniegšanas procesu, lai skolas un mācību centri visās dalībvalstīs varētu izmantot minētās iespējas.

Briselē, 2018. gada 10. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://uil.unesco.org/lifelong-learning/learning-cities/cork-call-action-learning-cities

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?qid=1530526890119&uri=CELEX:52018DC0270

2

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

RK 131. plenārsesija un Eiropas Reģionu un pilsētu nedēļas atklāšanas sēde, 8.10.2018.–10.10.2018.

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 461/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 461/70

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Dokumentu kopums attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam”

(2018/C 461/10)

| Galvenais ziņotājs: | Nikola DOBROSLAVIĆ (HR, PPE), Dubrovnikas un Neretvas županijas prefekts |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Mūsdienīgs budžets Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv Daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam”
  COM(2018) 321 final
  Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam
  COM(2018) 322 final
  Priekšlikums Iestāžu nolīgumam starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
  COM(2018) 323 final
  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs
  COM(2018) 324 final
  Priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu
  COM(2018) 325 final
  Priekšlikums Padomes regulai par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus pašu resursus, kas pamatojas uz kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi, Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu un nereciklēta izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības
  COM(2018) 326 final
  Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus
  COM(2018) 327 final
  Priekšlikums Padomes regulai, ar ko izdara grozījumus Regulā (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi
  COM(2018) 328 final |

Galvenais ziņotājs:

Nikola DOBROSLAVIĆ (HR, PPE), Dubrovnikas un Neretvas županijas prefekts

Atsauces dokumenti:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Mūsdienīgs budžets Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv Daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam”

COM(2018) 321 final

Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam

COM(2018) 322 final

Priekšlikums Iestāžu nolīgumam starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību

COM(2018) 323 final

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs

COM(2018) 324 final

Priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu

COM(2018) 325 final

Priekšlikums Padomes regulai par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus pašu resursus, kas pamatojas uz kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi, Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu un nereciklēta izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības

COM(2018) 326 final

Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus

COM(2018) 327 final

Priekšlikums Padomes regulai, ar ko izdara grozījumus Regulā (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi

COM(2018) 328 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs

COM(2018) 324 final

1. grozījums

2. panta c) punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| c) | “valsts pārvaldes iestāde” ir visas
  publiskās iestādes visos valdības līmeņos, tostarp
  valsts
  , reģionālās un vietējās
  iestādes, kā arī dalībvalstu
  organizācijām
  Regulas (ES, Euratom) xx/xx (“Finanšu regula”) [2. panta 42. punkta] nozīmē. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

c)

“valsts pārvaldes iestāde” ir visas
  publiskās iestādes visos valdības līmeņos, tostarp
  valsts
  , reģionālās un vietējās
  iestādes, kā arī dalībvalstu
  organizācijām
  Regulas (ES, Euratom) xx/xx (“Finanšu regula”) [2. panta 42. punkta] nozīmē.

| c) | “valsts pārvaldes iestāde” ir visas
  centrālās
  valsts
  varas
  iestādes, kā arī dalībvalstu
  organizācijas
  Regulas (ES, Euratom) xx/xx (“Finanšu regula”) [2. panta 42. punkta] nozīmē. |
| --- | --- |

c)

“valsts pārvaldes iestāde” ir visas
  centrālās
  valsts
  varas
  iestādes, kā arī dalībvalstu
  organizācijas
  Regulas (ES, Euratom) xx/xx (“Finanšu regula”) [2. panta 42. punkta] nozīmē.

Pamatojums

No regulas piemērošanas jomas jāizslēdz
  visas tieši vēlētu vietējo un reģionālo pašvaldību iestādes un citas
  struktūras.

2. grozījums

3. panta 1. punkta f) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| f) | efektīva un savlaicīga sadarbība ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai un Eiropas Prokuratūru izmeklēšanā vai kriminālvajāšanā saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem un lojālas sadarbības principu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

f)

efektīva un savlaicīga sadarbība ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai un Eiropas Prokuratūru izmeklēšanā vai kriminālvajāšanā saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem un lojālas sadarbības principu.

| f) | efektīva un savlaicīga sadarbība ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai un
  vajadzības gadījumā ar
  Eiropas Prokuratūru izmeklēšanā vai kriminālvajāšanā saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem un lojālas sadarbības principu. |
| --- | --- |

f)

efektīva un savlaicīga sadarbība ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai un
  vajadzības gadījumā ar
  Eiropas Prokuratūru izmeklēšanā vai kriminālvajāšanā saskaņā ar to attiecīgajiem tiesību aktiem un lojālas sadarbības principu.

Pamatojums

Noteikumus par Eiropas Prokuratūru, tiklīdz tā būs izveidota, var piemērot tikai iesaistītajām dalībvalstīm.

3. grozījums

4. panta 1. punkta b) apakšpunkta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (1) | vienas vai vairāku programmu vai to grozījuma apstiprinājuma apturēšana; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(1)

Pamatojums

Vienas vai vairāku programmu vai to grozījuma apstiprinājuma apturēšana neizpaudīsies kā tiešs finansiālais sods attiecīgajai dalībvalstij. Gluži pretēji, ja apturētu saistības un/vai maksājumus, taču vienlaikus saglabātu valsts pārvaldes iestāžu pienākumu īstenot programmas un veikt maksājumus galasaņēmējiem vai saņēmējiem saskaņā ar ierosinātās regulas 4. panta 2. punktu, tiktu nepārprotami ietekmēti valstu budžeti. Turklāt vienas vai vairāku programmu vai to grozījuma apstiprinājuma apturēšana ievērojami kavētu attiecīgo programmu īstenošanu, jo visas turpmākās procedūras tiktu arī apturētas.

4. grozījums

5. panta 6. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Ja Komisija uzskata, ka konstatēts vispārējais trūkums saistībā ar tiesiskumu, tā Padomei iesniedz priekšlikumu īstenošanas aktam par attiecīgiem pasākumiem. | 6.   Ja Komisija uzskata, ka konstatēts vispārējais trūkums saistībā ar tiesiskumu, tā Padomei iesniedz priekšlikumu īstenošanas aktam par attiecīgiem pasākumiem.
  Minētajam priekšlikumam Komisija pievieno turpmākajiem gadiem paredzētu indikatīvu finanšu plānojumu attiecībā uz ES budžetu, ko skar ierosinātais pasākums; minētais plānojums ir strukturēts pa izdevumu kategorijām, politikas jomām un budžeta pozīcijām. Šāds indikatīvais plānojums veido pamatu ietekmes novērtējumam, kurā analizēta budžeta ietekme uz valstu un pašvaldību budžeta līdzekļiem attiecīgajā dalībvalstī. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

6.   Ja Komisija uzskata, ka konstatēts vispārējais trūkums saistībā ar tiesiskumu, tā Padomei iesniedz priekšlikumu īstenošanas aktam par attiecīgiem pasākumiem.

6.   Ja Komisija uzskata, ka konstatēts vispārējais trūkums saistībā ar tiesiskumu, tā Padomei iesniedz priekšlikumu īstenošanas aktam par attiecīgiem pasākumiem.
  Minētajam priekšlikumam Komisija pievieno turpmākajiem gadiem paredzētu indikatīvu finanšu plānojumu attiecībā uz ES budžetu, ko skar ierosinātais pasākums; minētais plānojums ir strukturēts pa izdevumu kategorijām, politikas jomām un budžeta pozīcijām. Šāds indikatīvais plānojums veido pamatu ietekmes novērtējumam, kurā analizēta budžeta ietekme uz valstu un pašvaldību budžeta līdzekļiem attiecīgajā dalībvalstī.

Pamatojums

Pamatojums

Eiropas Komisijai, pienācīgi ņemot vērā proporcionalitātes un nediskriminācijas principu, būtu jāizvērtē, kā ES finansējuma samazinājums varētu ietekmēt valstu un pašvaldību budžetu attiecīgajā dalībvalstī.

5. grozījums

5. grozījums

6. panta 2.punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija izvērtē situāciju attiecīgajā dalībvalstī. Kad pilnīgi vai daļēji vairs nepastāv vispārējie trūkumi saistībā ar tiesiskumu, pamatojoties uz kuriem tika pieņemti atbilstošie pasākumi, Komisija iesniedz Padomei priekšlikumu lēmumam pilnīgi vai daļēji atcelt minētos pasākumus. Piemēro procedūru, kas izklāstīta 5. panta 2., 4., 5., 6. un 7. punktā. | 2.   Komisija izvērtē situāciju attiecīgajā dalībvalstī. Kad pilnīgi vai daļēji vairs nepastāv vispārējie trūkumi saistībā ar tiesiskumu, pamatojoties uz kuriem tika pieņemti atbilstošie pasākumi, Komisija iesniedz Padomei priekšlikumu lēmumam pilnīgi vai daļēji atcelt minētos pasākumus. Piemēro procedūru, kas izklāstīta 5. panta 2., 4., 5., 6. un 7. punktā.
  Lai savāktu būtiskus pierādījumus pasākumu atcelšanai, Revīzijas palāta, izmantojot ātru procedūru, saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu sagatavo īpašu ziņojumu par attiecīgo jautājumu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.   Komisija izvērtē situāciju attiecīgajā dalībvalstī. Kad pilnīgi vai daļēji vairs nepastāv vispārējie trūkumi saistībā ar tiesiskumu, pamatojoties uz kuriem tika pieņemti atbilstošie pasākumi, Komisija iesniedz Padomei priekšlikumu lēmumam pilnīgi vai daļēji atcelt minētos pasākumus. Piemēro procedūru, kas izklāstīta 5. panta 2., 4., 5., 6. un 7. punktā.

2.   Komisija izvērtē situāciju attiecīgajā dalībvalstī. Kad pilnīgi vai daļēji vairs nepastāv vispārējie trūkumi saistībā ar tiesiskumu, pamatojoties uz kuriem tika pieņemti atbilstošie pasākumi, Komisija iesniedz Padomei priekšlikumu lēmumam pilnīgi vai daļēji atcelt minētos pasākumus. Piemēro procedūru, kas izklāstīta 5. panta 2., 4., 5., 6. un 7. punktā.
  Lai savāktu būtiskus pierādījumus pasākumu atcelšanai, Revīzijas palāta, izmantojot ātru procedūru, saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu sagatavo īpašu ziņojumu par attiecīgo jautājumu.

Pamatojums

Pamatojums

Pasākumu atcelšana būtu pārliecinoši, objektīvi un savlaicīgi jāpierāda, lai bez liekas kavēšanās turpinātu īstenot attiecīgās programmas.

6. grozījums

6. grozījums

6. panta 3. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja atceļ pasākumus attiecībā uz 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) daļā minēto vienas vai vairāku programmu vai to grozījumu apstiprinājuma apturēšanu vai 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļā minēto saistību apturēšanu, apturētajām saistībām atbilstošās summas iekļauj budžetā saskaņā ar Padomes Regulas (ES, Euratom) xx/xx (DFS regula) 7. pantu. N gada apturētās saistības nevar atkārtoti iekļaut budžetā pēc n+
  2 gad
  a. | 3.   Ja atceļ pasākumus attiecībā uz 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) daļā minēto vienas vai vairāku programmu vai to grozījumu apstiprinājuma apturēšanu vai 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļā minēto saistību apturēšanu, apturētajām saistībām atbilstošās summas iekļauj budžetā saskaņā ar Padomes Regulas (ES, Euratom) xx/xx (DFS regula) 7. pantu. N gada apturētās saistības nevar atkārtoti iekļaut budžetā pēc n+
  3 gad
  a. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3.   Ja atceļ pasākumus attiecībā uz 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) daļā minēto vienas vai vairāku programmu vai to grozījumu apstiprinājuma apturēšanu vai 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļā minēto saistību apturēšanu, apturētajām saistībām atbilstošās summas iekļauj budžetā saskaņā ar Padomes Regulas (ES, Euratom) xx/xx (DFS regula) 7. pantu. N gada apturētās saistības nevar atkārtoti iekļaut budžetā pēc n+
  2 gad
  a.

3.   Ja atceļ pasākumus attiecībā uz 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) daļā minēto vienas vai vairāku programmu vai to grozījumu apstiprinājuma apturēšanu vai 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļā minēto saistību apturēšanu, apturētajām saistībām atbilstošās summas iekļauj budžetā saskaņā ar Padomes Regulas (ES, Euratom) xx/xx (DFS regula) 7. pantu. N gada apturētās saistības nevar atkārtoti iekļaut budžetā pēc n+
  3 gad
  a.

Pamatojums

Pamatojums

Šāds risinājums dotu iespēju izmantot līdzekļus, kuru piešķiršana vispirms tika apturēta, bet pēc tam atļauta, un novērstu šo līdzekļu iešanu zudumā.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kas attiecas uz daudzgadu finanšu shēmu laikposmam pēc 2020. gada, jo tas, ņemot vērā Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES, kā arī citas iekšējas un ārējas problēmas, nodrošina stabilu pamatu sarunām; atzinīgi vērtē paveikto darbu, tomēr norāda, ka pirms priekšlikuma pieņemšanas tas vēl jāpilnveido un jāuzlabo, lai attaisnotu Eiropas Savienības iedzīvotāju cerības un apmierinātu vietējo un reģionālo pašvaldību vajadzības; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kas attiecas uz daudzgadu finanšu shēmu laikposmam pēc 2020. gada, jo tas, ņemot vērā Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES, kā arī citas iekšējas un ārējas problēmas, nodrošina stabilu pamatu sarunām; atzinīgi vērtē paveikto darbu, tomēr norāda, ka pirms priekšlikuma pieņemšanas tas vēl jāpilnveido un jāuzlabo, lai attaisnotu Eiropas Savienības iedzīvotāju cerības un apmierinātu vietējo un reģionālo pašvaldību vajadzības;

| 2. | konstatē, ka nav paredzēta stratēģija, kas aizstātu stratēģiju “Eiropa 2020”, un tādēļ dažu programmu stratēģiskie mērķi nav pietiekami skaidri un saikne starp daudzgadu finanšu shēmu (DFS) kopumā un ilgtspējīgas attīstības mērķiem nav pietiekama; tādēļ aicina Komisiju saistībā ar debatēm par DFS priekšlikumu izstrādāt stratēģiskus mērķus atsevišķām ES politikas jomām un noteikt šo mērķu ietekmi. Šim nolūkam valsts, reģionālajā un vietējā līmenī būs nepieciešama strukturēta pieeja, kurā nepārprotami atspoguļotos vietējo un reģionālo priekšrocību un iniciatīvu saikne ar kopējiem Eiropas mērķiem; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka nav paredzēta stratēģija, kas aizstātu stratēģiju “Eiropa 2020”, un tādēļ dažu programmu stratēģiskie mērķi nav pietiekami skaidri un saikne starp daudzgadu finanšu shēmu (DFS) kopumā un ilgtspējīgas attīstības mērķiem nav pietiekama; tādēļ aicina Komisiju saistībā ar debatēm par DFS priekšlikumu izstrādāt stratēģiskus mērķus atsevišķām ES politikas jomām un noteikt šo mērķu ietekmi. Šim nolūkam valsts, reģionālajā un vietējā līmenī būs nepieciešama strukturēta pieeja, kurā nepārprotami atspoguļotos vietējo un reģionālo priekšrocību un iniciatīvu saikne ar kopējiem Eiropas mērķiem;

| 3. | ir norūpējusies par to, ka, ņemot vērā pašreizējo nelīdzsvarotību starp pienākumiem, kas izriet no Līgumā izvirzītajiem mērķiem, kā arī pašreizējiem un gaidāmajiem uzdevumiem, no vienas puses, un nākamās DFS apjomu, no otras puses, Komisijas priekšlikums nav pietiekami tālejošs; atkārtoti norāda uz savu nostāju, kas sakrīt ar Eiropas Parlamenta nostāju, ka nākamās DFS apjomam vajadzētu būs vismaz 1,3 % no NKI; pauž bažas par to, ka iepriekšējās reizēs galīgais DFS apjoms bija mazāks par Komisijas ierosināto, un tāpēc, ja šoreiz notiks tāpat, atsevišķās ES politikas jomās sagaidāmā ietekme tiks vēl vairāk mazināta; |
| --- | --- |

3.

ir norūpējusies par to, ka, ņemot vērā pašreizējo nelīdzsvarotību starp pienākumiem, kas izriet no Līgumā izvirzītajiem mērķiem, kā arī pašreizējiem un gaidāmajiem uzdevumiem, no vienas puses, un nākamās DFS apjomu, no otras puses, Komisijas priekšlikums nav pietiekami tālejošs; atkārtoti norāda uz savu nostāju, kas sakrīt ar Eiropas Parlamenta nostāju, ka nākamās DFS apjomam vajadzētu būs vismaz 1,3 % no NKI; pauž bažas par to, ka iepriekšējās reizēs galīgais DFS apjoms bija mazāks par Komisijas ierosināto, un tāpēc, ja šoreiz notiks tāpat, atsevišķās ES politikas jomās sagaidāmā ietekme tiks vēl vairāk mazināta;

| 4. | uzskata par nepieņemamu to, ka papildu prioritāšu finansēšana notiek uz tādu pašreizējo ES politikas jomu rēķina, kuras ir pierādījušas ES pievienoto vērtību, piemēram, kohēzijas politika un kopējā lauksaimniecības politika, bet it īpaši lauku attīstības politika. Ierosinātie samazinājumi ir nepareizais veids, kā risināt papildu prioritāšu un uzdevumu finansēšanas jautājumu; |
| --- | --- |

4.

uzskata par nepieņemamu to, ka papildu prioritāšu finansēšana notiek uz tādu pašreizējo ES politikas jomu rēķina, kuras ir pierādījušas ES pievienoto vērtību, piemēram, kohēzijas politika un kopējā lauksaimniecības politika, bet it īpaši lauku attīstības politika. Ierosinātie samazinājumi ir nepareizais veids, kā risināt papildu prioritāšu un uzdevumu finansēšanas jautājumu;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir ierosinājusi uzlabot noteikumu saskaņotību un krasi samazināt administratīvo slogu labuma guvējiem un vadošajām iestādēm, lai atvieglotu dalību ES programmās un paātrinātu to īstenošanu; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir ierosinājusi uzlabot noteikumu saskaņotību un krasi samazināt administratīvo slogu labuma guvējiem un vadošajām iestādēm, lai atvieglotu dalību ES programmās un paātrinātu to īstenošanu;

| 6. | ir norūpējusies par to, ka Komisija nav pietiekami pārredzami salīdzinājusi pašreizējās un nākamās finanšu shēmas skaitļus; šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta pūles, ko tas ieguldījis abu DFS salīdzinošas finanšu analīzes izstrādē; |
| --- | --- |

6.

ir norūpējusies par to, ka Komisija nav pietiekami pārredzami salīdzinājusi pašreizējās un nākamās finanšu shēmas skaitļus; šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta pūles, ko tas ieguldījis abu DFS salīdzinošas finanšu analīzes izstrādē;

| 7. | ņem vērā pieeju, kas izmantota nesen ierosinātās DFS struktūras veidošanā un ar ko mēģināts ņemt vērā vietējās vajadzības un nodrošināt lielāku Eiropas pievienoto vērtību; nepiekrīt tam, ka ir svītrota kopīgā izdevumu kategorija ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai, jo tādā veidā tiek vēl vairāk mazināta kohēzijas politikas pozīcija DFS ietvaros un tiek radīta iespēja no kohēzijas politikas izslēgt ESF+. Ja tas notiktu, vēl vairāk mazinātos sinerģija un saikne starp dažādiem finansējuma avotiem, kas vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpaši svarīgi; |
| --- | --- |

7.

ņem vērā pieeju, kas izmantota nesen ierosinātās DFS struktūras veidošanā un ar ko mēģināts ņemt vērā vietējās vajadzības un nodrošināt lielāku Eiropas pievienoto vērtību; nepiekrīt tam, ka ir svītrota kopīgā izdevumu kategorija ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai, jo tādā veidā tiek vēl vairāk mazināta kohēzijas politikas pozīcija DFS ietvaros un tiek radīta iespēja no kohēzijas politikas izslēgt ESF+. Ja tas notiktu, vēl vairāk mazinātos sinerģija un saikne starp dažādiem finansējuma avotiem, kas vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpaši svarīgi;

| 8. | ar bažām norāda, ka Komisijas priekšlikumi ir vērsti uz to, lai uz Komisijas un dalībvalstu kopīgi pārvaldīto programmu rēķina vēl vairāk stiprinātu tieši vai netieši pārvaldītas programmas, taču ilgtermiņā tas mazinās ES pasākumu īstenošanas pārredzamību vietējā un reģionālajā līmenī; uzsver, ka pilnībā jāievēro un jāievieš partnerības un daudzlīmeņu pārvaldības princips, lai vietējās un reģionālās pašvaldības iesaistītu visos attiecīgajos ES politikas pasākumu posmos, sākot no izstrādes līdz pat īstenošanai; |
| --- | --- |

8.

ar bažām norāda, ka Komisijas priekšlikumi ir vērsti uz to, lai uz Komisijas un dalībvalstu kopīgi pārvaldīto programmu rēķina vēl vairāk stiprinātu tieši vai netieši pārvaldītas programmas, taču ilgtermiņā tas mazinās ES pasākumu īstenošanas pārredzamību vietējā un reģionālajā līmenī; uzsver, ka pilnībā jāievēro un jāievieš partnerības un daudzlīmeņu pārvaldības princips, lai vietējās un reģionālās pašvaldības iesaistītu visos attiecīgajos ES politikas pasākumu posmos, sākot no izstrādes līdz pat īstenošanai;

| 9. | pauž nožēlu par nesakritību starp ES Astotās vides rīcības programmas (VRP) pieņemšanu un DFS laikposmam pēc 2020. gada. Turpmāko VRP lēmumu pieņemšanas process un programmu ilgums būtu jāsaskaņo ar DFS termiņiem, lai piešķirtais finansējums labi atspoguļotu ilgtspējas prioritātes un mērķus; |
| --- | --- |

9.

pauž nožēlu par nesakritību starp ES Astotās vides rīcības programmas (VRP) pieņemšanu un DFS laikposmam pēc 2020. gada. Turpmāko VRP lēmumu pieņemšanas process un programmu ilgums būtu jāsaskaņo ar DFS termiņiem, lai piešķirtais finansējums labi atspoguļotu ilgtspējas prioritātes un mērķus;

| 10. | pauž bažas par to, ka DFS ietvaros nav pietiekami drošu plānošanas iespēju, ja netiks panākta savlaicīga, skaidra un praksē īstenojama vienošanās par Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

10.

pauž bažas par to, ka DFS ietvaros nav pietiekami drošu plānošanas iespēju, ja netiks panākta savlaicīga, skaidra un praksē īstenojama vienošanās par Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības;

| 11. | atbalsta Komisijas priekšlikumu izveidot ciešāku saikni starp reģionālajiem fondiem un Eiropas pusgadu, kamēr Eiropas pusgadā ir iekļauta reģionālā perspektīva, jo tas ir vienīgais iespējamais veids, kā starp tiem izveidot skaidru un jēgpilnu saikni; |
| --- | --- |

11.

atbalsta Komisijas priekšlikumu izveidot ciešāku saikni starp reģionālajiem fondiem un Eiropas pusgadu, kamēr Eiropas pusgadā ir iekļauta reģionālā perspektīva, jo tas ir vienīgais iespējamais veids, kā starp tiem izveidot skaidru un jēgpilnu saikni;

Pašu resursu sistēmas reforma

Pašu resursu sistēmas reforma

| 12. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kas paredz ieviest trīs jaunus pašu resursus, taču ar bažām konstatē, ka Komisija ir pārņēmusi tikai divus citus avotus no tiem, kurus bija ieteikusi Augsta līmeņa grupa pašu resursu jautājumos, un uzskata, ka Komisijas priekšlikums šajā sakarā varēja būt tālejošāks; tāpēc iesaka steidzami turpināt darbu saistībā ar jaunu budžeta finansēšanas iespēju meklēšanu; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kas paredz ieviest trīs jaunus pašu resursus, taču ar bažām konstatē, ka Komisija ir pārņēmusi tikai divus citus avotus no tiem, kurus bija ieteikusi Augsta līmeņa grupa pašu resursu jautājumos, un uzskata, ka Komisijas priekšlikums šajā sakarā varēja būt tālejošāks; tāpēc iesaka steidzami turpināt darbu saistībā ar jaunu budžeta finansēšanas iespēju meklēšanu;

| 13. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus, kuru mērķis ir vienkāršot budžeta ieņēmumu daļu, un jo īpaši atzinīgi vērtē priekšlikumu pakāpeniski likvidēt visas atlaides, kas saistītas ar dalībvalstīm, un vienkāršot uz PVN balstītus ieņēmumus; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē Komisijas centienus, kuru mērķis ir vienkāršot budžeta ieņēmumu daļu, un jo īpaši atzinīgi vērtē priekšlikumu pakāpeniski likvidēt visas atlaides, kas saistītas ar dalībvalstīm, un vienkāršot uz PVN balstītus ieņēmumus;

| 14. | ar bažām norāda, ka Komisija savā priekšlikumā par jaunu pašu resursu ieviešanu nav pietiekami pārbaudījusi atbilstību subsidiaritātes principam un nav izvērtējusi iespējamo priekšlikuma ietekmi uz vietējo un reģionālo pašvaldību finansiālo stāvokli; |
| --- | --- |

14.

ar bažām norāda, ka Komisija savā priekšlikumā par jaunu pašu resursu ieviešanu nav pietiekami pārbaudījusi atbilstību subsidiaritātes principam un nav izvērtējusi iespējamo priekšlikuma ietekmi uz vietējo un reģionālo pašvaldību finansiālo stāvokli;

| 15. | uzsver, ka priekšlikumam par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) ir ļoti liels potenciāls palielināt pašu resursu īpatsvaru, ja vien minētā nodokļa bāze obligāti attieksies uz lielu skaitu uzņēmumu. Tomēr pagaidām vēl nav nedz skaidri noteikts, nedz zināms, kad var rēķināties ar minēto pašu resursu ieviešanu; pauž bažas saistībā ar ienākumiem, ko iegūst saistībā ar nereciklētu izlietoto plastmasas iepakojumu, jo viens no ES galvenajiem mērķiem ir pilnībā izvairīties no šāda iepakojuma lietošanas, un tādēļ zustu ieņēmumi no minētā resursa vai arī vairāk svārstītos budžeta ienākumi; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka priekšlikumam par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) ir ļoti liels potenciāls palielināt pašu resursu īpatsvaru, ja vien minētā nodokļa bāze obligāti attieksies uz lielu skaitu uzņēmumu. Tomēr pagaidām vēl nav nedz skaidri noteikts, nedz zināms, kad var rēķināties ar minēto pašu resursu ieviešanu; pauž bažas saistībā ar ienākumiem, ko iegūst saistībā ar nereciklētu izlietoto plastmasas iepakojumu, jo viens no ES galvenajiem mērķiem ir pilnībā izvairīties no šāda iepakojuma lietošanas, un tādēļ zustu ieņēmumi no minētā resursa vai arī vairāk svārstītos budžeta ienākumi;

| 16. | atzinīgi vērtē to, ka ir ierosināts samazināt summas, ko dalībvalstis ietur par tradicionālo pašu resursu iekasēšanu, taču aicina Komisiju iet vēl tālāk un summas, kuras paredzētas iekasēšanas izmaksu segšanai, noteikt nevis 10 % apmērā, kā ierosināts, bet gan atbilstīgi faktiskajām izmaksām; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē to, ka ir ierosināts samazināt summas, ko dalībvalstis ietur par tradicionālo pašu resursu iekasēšanu, taču aicina Komisiju iet vēl tālāk un summas, kuras paredzētas iekasēšanas izmaksu segšanai, noteikt nevis 10 % apmērā, kā ierosināts, bet gan atbilstīgi faktiskajām izmaksām;

Tiesiskums, elastīgums un stabilitāte

Tiesiskums, elastīgums un stabilitāte

| 17. | uzskata, ka tiesiskuma ievērošana ir obligāts pareizas finanšu vadības un efektīvas ES budžeta izmantošanas priekšnoteikums; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas centienus ieviest efektīvus mehānismus, kas ļautu nodrošināt tiesiskuma ievērošanu un juridisko noteiktību visās dalībvalstīs, kā arī efektīvi cīnīties pret krāpšanu un korupciju; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka tiesiskuma ievērošana ir obligāts pareizas finanšu vadības un efektīvas ES budžeta izmantošanas priekšnoteikums; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas centienus ieviest efektīvus mehānismus, kas ļautu nodrošināt tiesiskuma ievērošanu un juridisko noteiktību visās dalībvalstīs, kā arī efektīvi cīnīties pret krāpšanu un korupciju;

| 18. | piekrīt Revīzijas palātas atzinumam, ka piedāvātais mehānisms, ar ko paredz nodrošināt tiesiskuma ievērošanu, ir tālejošāks nekā LES 7. pantā izklāstītā procedūra un to var īstenot ātrāk; |
| --- | --- |

18.

piekrīt Revīzijas palātas atzinumam, ka piedāvātais mehānisms, ar ko paredz nodrošināt tiesiskuma ievērošanu, ir tālejošāks nekā LES 7. pantā izklāstītā procedūra un to var īstenot ātrāk;

| 19. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus, kas vērsti uz to, lai, panākot, ka dalībvalstis izpilda savas finanšu saistības pret atbalsta saņēmējiem arī tad, kad ES finanšu interešu aizstāvībai ir uzsākta tiesvedība, ES galīgajiem saņēmējiem būtu nodrošināts nepārtraukts finansējums; sagaida, ka Komisija izstrādās vēl citus instrumentus galīgo saņēmēju interešu aizsardzībai; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus, kas vērsti uz to, lai, panākot, ka dalībvalstis izpilda savas finanšu saistības pret atbalsta saņēmējiem arī tad, kad ES finanšu interešu aizstāvībai ir uzsākta tiesvedība, ES galīgajiem saņēmējiem būtu nodrošināts nepārtraukts finansējums; sagaida, ka Komisija izstrādās vēl citus instrumentus galīgo saņēmēju interešu aizsardzībai;

| 20. | iesaka Komisijai apsvērt tādu papildu procedūru ieviešanu, kas ļautu aizsargāt Savienības finanšu intereses (piemēram, vienreizējus naudas sodus) un vienādi ietekmētu atšķirīgas dalībvalstis; |
| --- | --- |

20.

iesaka Komisijai apsvērt tādu papildu procedūru ieviešanu, kas ļautu aizsargāt Savienības finanšu intereses (piemēram, vienreizējus naudas sodus) un vienādi ietekmētu atšķirīgas dalībvalstis;

| 21. | pamatojoties uz Eiropas Revīzijas palātas atzinumu, uzskata, ka pašreizējais likumdošanas risinājums piešķir Komisijai pārāk lielu rīcības brīvību attiecībā uz procedūras uzsākšanu, un aicina Komisiju izstrādāt skaidrus kritērijus, kuri ļautu precizēt ar tiesiskumu saistītu vispārējo nepilnību, kas apdraud pareizu finanšu pārvaldību; |
| --- | --- |

21.

pamatojoties uz Eiropas Revīzijas palātas atzinumu, uzskata, ka pašreizējais likumdošanas risinājums piešķir Komisijai pārāk lielu rīcības brīvību attiecībā uz procedūras uzsākšanu, un aicina Komisiju izstrādāt skaidrus kritērijus, kuri ļautu precizēt ar tiesiskumu saistītu vispārējo nepilnību, kas apdraud pareizu finanšu pārvaldību;

| 22. | saskaņā ar LES 287. pantu ierosinātās procedūras īstenošanā iesaka lielāku nozīmi piešķirt Eiropas Revīzijas palātai; |
| --- | --- |

22.

saskaņā ar LES 287. pantu ierosinātās procedūras īstenošanā iesaka lielāku nozīmi piešķirt Eiropas Revīzijas palātai;

| 23. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu palielināt DFS elastību, jo tas noteikti palīdzēs laikus risināt jaunas un neparedzētas problēmas; tomēr uzsver, ka lielāka elastība līdzekļu izmantošanas vajadzībām nedrīkst negatīvi ietekmēt ilgtermiņa plānošanas noteiktību un programmu stratēģisko virzību, jo īpaši dalītas pārvaldības gadījumā; tādēļ aicina pārbaudīt, vai lielāka elastība tajā daļā, kur ir runa par plašākām Komisijas pilnvarām attiecībā uz līdzekļu pārdali, nav pretrunā subsidiaritātes un daudzlīmeņu pārvaldības principam, un aicina iesaistīt reģionālās un vietējās pašvaldības lēmumu pieņemšanā ikreiz, kad jāpārvieto dalītā pārvaldībā esoši līdzekļi; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu palielināt DFS elastību, jo tas noteikti palīdzēs laikus risināt jaunas un neparedzētas problēmas; tomēr uzsver, ka lielāka elastība līdzekļu izmantošanas vajadzībām nedrīkst negatīvi ietekmēt ilgtermiņa plānošanas noteiktību un programmu stratēģisko virzību, jo īpaši dalītas pārvaldības gadījumā; tādēļ aicina pārbaudīt, vai lielāka elastība tajā daļā, kur ir runa par plašākām Komisijas pilnvarām attiecībā uz līdzekļu pārdali, nav pretrunā subsidiaritātes un daudzlīmeņu pārvaldības principam, un aicina iesaistīt reģionālās un vietējās pašvaldības lēmumu pieņemšanā ikreiz, kad jāpārvieto dalītā pārvaldībā esoši līdzekļi;

Atsevišķas es budžeta izdevumu kategorijas

Atsevišķas es budžeta izdevumu kategorijas

| 24. | atzinīgi vērtē gan priekšlikumus palielināt budžetu tām politikas jomām, kas saistītas ar jaunām, nopietnām problēmām, piemēram, migrāciju un robežu pārvaldību, gan arī to, ka ir izveidota īpaša izdevumu kategorija drošības un aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē gan priekšlikumus palielināt budžetu tām politikas jomām, kas saistītas ar jaunām, nopietnām problēmām, piemēram, migrāciju un robežu pārvaldību, gan arī to, ka ir izveidota īpaša izdevumu kategorija drošības un aizsardzības jomā;

| 25. | atbalsta finanšu resursu palielināšanu pētniecībai un inovācijām, kā arī pašreizējā ESIF turpināšanu un pilnveidošanu jauna fonda InvestEU veidolā, līdzekļu palielināšanu programmai Erasmus+, kā arī vēl vairāk palielināt ieguldījumus klimata aizsardzībā visās ES politikas jomās; tomēr atkārtoti norāda, ka ierosināto budžeta palielinājumu nedrīkst īstenot uz kohēzijas politikas un lauku attīstības politikas rēķina; |
| --- | --- |

25.

atbalsta finanšu resursu palielināšanu pētniecībai un inovācijām, kā arī pašreizējā ESIF turpināšanu un pilnveidošanu jauna fonda InvestEU

Erasmus

| 26. | kategoriski iebilst pret ierosinājumu par 10 % samazināt kohēzijas politikas budžetu, jo īpaši attiecībā uz Kohēzijas fondu, kura apjomu paredzēts samazināt pat par 45 %; turklāt uzskata, ka priekšlikums samazināt kopējās lauksaimniecības politikas budžetu – jo īpaši ELGF gadījumā samazināt par 28 % un EJZF gadījumā par 13 % – nav pieņemams. Tik radikāls samazinājums jomās, kas turpina radīt Eiropas pievienoto vērtību un iedzīvotājiem ir vienas no uzskatāmākajām ES politikas jomām, ilgtermiņā ārkārtīgi negatīvi ietekmētu Eiropas reģionu izaugsmi un attīstību; |
| --- | --- |

26.

kategoriski iebilst pret ierosinājumu par 10 % samazināt kohēzijas politikas budžetu, jo īpaši attiecībā uz Kohēzijas fondu, kura apjomu paredzēts samazināt pat par 45 %; turklāt uzskata, ka priekšlikums samazināt kopējās lauksaimniecības politikas budžetu – jo īpaši ELGF gadījumā samazināt par 28 % un EJZF gadījumā par 13 % – nav pieņemams. Tik radikāls samazinājums jomās, kas turpina radīt Eiropas pievienoto vērtību un iedzīvotājiem ir vienas no uzskatāmākajām ES politikas jomām, ilgtermiņā ārkārtīgi negatīvi ietekmētu Eiropas reģionu izaugsmi un attīstību;

| 27. | gluži pretēji, saskaņā ar Korkā 2016. gada septembrī pieņemto deklarāciju par lauku attīstību prasa pastiprināt ES vispārējo finansiālo atbalstu lauku attīstībai tā, lai vairāk nekā 5 % no ES budžeta tiktu novirzīti lauku un pārejas teritorijām, kuras veido vairāk nekā 90 % no ES platības un kurās dzīvo 58 % iedzīvotāju un atrodas 56 % ES darbvietu; |
| --- | --- |

27.

gluži pretēji, saskaņā ar Korkā 2016. gada septembrī pieņemto deklarāciju par lauku attīstību prasa pastiprināt ES vispārējo finansiālo atbalstu lauku attīstībai tā, lai vairāk nekā 5 % no ES budžeta tiktu novirzīti lauku un pārejas teritorijām, kuras veido vairāk nekā 90 % no ES platības un kurās dzīvo 58 % iedzīvotāju un atrodas 56 % ES darbvietu;

| 28. | uzsver, ka ierosinātais kohēzijas politikas līdzekļu samazinājums liktu apšaubīt, vai ir sasniedzams viens no galvenajiem Līguma mērķiem, proti, ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas radīšana. Šādas pieejas dēļ vēl vairāk palielinātos atšķirības starp Eiropas reģioniem, un tas jo īpaši skartu mazāk attīstītus reģionus un tādus reģionus, kuriem jārisina nopietnas strukturālās un demogrāfiskās problēmas. Minētajā pieejā ir pārāk zemu novērtēts līdzšinējais Kohēzijas fonda devums, kas ir bijis nozīmīgs tādās jomās kā inovācija, digitalizācija un klimata aizsardzība; brīdina, ka, samazinot teritoriālās sadarbības programmu līdzekļus, tiek apdraudēta teritoriālās kohēzijas stiprināšana, kā arī svarīgākie juridiskie instrumenti šajā jomā, piemēram, ETSG un makroreģionālās stratēģijas; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka ierosinātais kohēzijas politikas līdzekļu samazinājums liktu apšaubīt, vai ir sasniedzams viens no galvenajiem Līguma mērķiem, proti, ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas radīšana. Šādas pieejas dēļ vēl vairāk palielinātos atšķirības starp Eiropas reģioniem, un tas jo īpaši skartu mazāk attīstītus reģionus un tādus reģionus, kuriem jārisina nopietnas strukturālās un demogrāfiskās problēmas. Minētajā pieejā ir pārāk zemu novērtēts līdzšinējais Kohēzijas fonda devums, kas ir bijis nozīmīgs tādās jomās kā inovācija, digitalizācija un klimata aizsardzība; brīdina, ka, samazinot teritoriālās sadarbības programmu līdzekļus, tiek apdraudēta teritoriālās kohēzijas stiprināšana, kā arī svarīgākie juridiskie instrumenti šajā jomā, piemēram, ETSG un makroreģionālās stratēģijas;

| 29. | ir vīlusies, ka, neskatoties uz to, ka vairāk nekā viena trešdaļa ES pilsoņu dzīvo pierobežas reģionos, un ņemot vērā to, ka šie reģioni saskaras ar daudzām problēmām, kas saistītas ar teritoriāliem aspektiem, ir paredzēts faktiski samazināt budžeta līdzekļu apjomu pārrobežu sadarbībai, lai gan tā ir pierādījusi Eiropas pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

29.

ir vīlusies, ka, neskatoties uz to, ka vairāk nekā viena trešdaļa ES pilsoņu dzīvo pierobežas reģionos, un ņemot vērā to, ka šie reģioni saskaras ar daudzām problēmām, kas saistītas ar teritoriāliem aspektiem, ir paredzēts faktiski samazināt budžeta līdzekļu apjomu pārrobežu sadarbībai, lai gan tā ir pierādījusi Eiropas pievienoto vērtību;

| 30. | uzsver, ka minētais DFS priekšlikums ļoti negatīvi ietekmēs Eiropas lauksaimniekus un lauku apvidu iedzīvotājus. Ja tiktu apstiprināts ierosinātais līdzekļu samazinājums attiecībā uz KLP otro pīlāru, lauku attīstības politika vairs nespētu pildīt savus uzdevumus, jo īpaši runājot par pilsētu un lauku iedzīvotāju dzīves līmeņa atšķirību samazināšanu; turklāt aicina gādāt par to, lai Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai arī turpmāk būtu iekļauts pārvaldības sistēmā Kopīgo noteikumu regulas ietvaros tā, lai tiktu saglabāta saskaņotība starp dažādiem finansējuma avotiem un stiprināta KLP teritoriālā dimensija; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka minētais DFS priekšlikums ļoti negatīvi ietekmēs Eiropas lauksaimniekus un lauku apvidu iedzīvotājus. Ja tiktu apstiprināts ierosinātais līdzekļu samazinājums attiecībā uz KLP otro pīlāru, lauku attīstības politika vairs nespētu pildīt savus uzdevumus, jo īpaši runājot par pilsētu un lauku iedzīvotāju dzīves līmeņa atšķirību samazināšanu; turklāt aicina gādāt par to, lai Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai arī turpmāk būtu iekļauts pārvaldības sistēmā Kopīgo noteikumu regulas ietvaros tā, lai tiktu saglabāta saskaņotība starp dažādiem finansējuma avotiem un stiprināta KLP teritoriālā dimensija;

| 31. | iebilst pret priekšlikumu samazināt apropriācijas tālākajiem reģioniem paredzētajai POSEI programmai, jo šāds priekšlikums negatīvi ietekmē tās mērķi rast konkrētu risinājumu īpašajām lauksaimniecības problēmām katrā reģionā, izmantojot finanšu instrumentu tiešam lauksaimnieku atbalstam; |
| --- | --- |

31.

iebilst pret priekšlikumu samazināt apropriācijas tālākajiem reģioniem paredzētajai POSEI

| 32. | pauž bažas par to, ka ESF+ gadījumā apropriāciju saistības reālā izteiksmē nav palielinātas, lai gan ir nākuši klāt papildu uzdevumi, piemēram, trešo valstu valstspiederīgo integrācija; atgādina, ka Eiropas Sociālajam fondam (sk. RK atzinumu par ESF+ (1)) ir jāpaliek balstītam kohēzijas politikā, kas ir galvenais ES instruments, kuru var izmantot, lai ieguldītu cilvēkos un cilvēkkapitālā, veicinātu dzimumu līdztiesību un uzlabotu dzīvi miljoniem ES iedzīvotāju; |
| --- | --- |

32.

pauž bažas par to, ka ESF+ gadījumā apropriāciju saistības reālā izteiksmē nav palielinātas, lai gan ir nākuši klāt papildu uzdevumi, piemēram, trešo valstu valstspiederīgo integrācija; atgādina, ka Eiropas Sociālajam fondam (sk. RK atzinumu par ESF+ (1

| 33. | norāda, ka Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF), neskatoties uz pastāvošo pārklāšanos un kompromisiem ar ESF+, nav tajā iekļauts; uzskata, ka EGF finansēto pasākumu pievienotā vērtība ir atkarīga no tā, vai šādi pasākumi tiks papildināti ar pārveides un pārstrukturēšanas procesiem, ko īstenos, izmantojot ilgtermiņa reģionālās attīstības programmas, jo īpaši ESF+ ietvaros piedāvātos sagatavošanās pasākumus; |
| --- | --- |

33.

norāda, ka Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF), neskatoties uz pastāvošo pārklāšanos un kompromisiem ar ESF+, nav tajā iekļauts; uzskata, ka EGF finansēto pasākumu pievienotā vērtība ir atkarīga no tā, vai šādi pasākumi tiks papildināti ar pārveides un pārstrukturēšanas procesiem, ko īstenos, izmantojot ilgtermiņa reģionālās attīstības programmas, jo īpaši ESF+ ietvaros piedāvātos sagatavošanās pasākumus;

| 34. | iebilst pret to, ka katru gadu piešķirto summu izmantošanas laika noteikšanai n+3 noteikuma vietā ievieš n+2 noteikumu. Pastāv liels risks, ka tiesību aktus varētu pieņemt novēloti, un šādā gadījumā n+2 noteikuma piemērošana varētu būtiski kavēt piešķirto līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

34.

iebilst pret to, ka katru gadu piešķirto summu izmantošanas laika noteikšanai n+3 noteikuma vietā ievieš n+2 noteikumu. Pastāv liels risks, ka tiesību aktus varētu pieņemt novēloti, un šādā gadījumā n+2 noteikuma piemērošana varētu būtiski kavēt piešķirto līdzekļu izmantošanu;

| 35. | kategoriski iebilst pret ierosinātajiem risinājumiem, kuru dēļ salīdzinājumā ar līdzšinējo situāciju vēl vairāk pasliktinātos vietējo un reģionālo pašvaldību nosacījumi attiecībā gan uz termiņu, kurā jāizmanto gada piešķīrumi ES programmām, gan uz projektu priekšfinansējuma un it īpaši līdzfinansējuma summu, jo daudzām vietējām un reģionālajām pašvaldībām nav vajadzīgo finanšu resursu, lai nodrošinātu nepieciešamo pašu finansējuma daļu; |
| --- | --- |

35.

kategoriski iebilst pret ierosinātajiem risinājumiem, kuru dēļ salīdzinājumā ar līdzšinējo situāciju vēl vairāk pasliktinātos vietējo un reģionālo pašvaldību nosacījumi attiecībā gan uz termiņu, kurā jāizmanto gada piešķīrumi ES programmām, gan uz projektu priekšfinansējuma un it īpaši līdzfinansējuma summu, jo daudzām vietējām un reģionālajām pašvaldībām nav vajadzīgo finanšu resursu, lai nodrošinātu nepieciešamo pašu finansējuma daļu;

| 36. | aicina Komisiju kohēzijas politikas piešķīrumus dalībvalstīm aprēķināt, pamatojoties uz jaunāko NUTS 2. līmeņa reģionu sadalījumu, kura vajadzībām Eurostat var nodrošināt nepieciešamos datus, lai tādējādi izveidotu labāku saikni starp sociāli ekonomiskajiem apstākļiem NUTS 2. līmeņa reģionos un valstīm paredzēto piešķīrumu aprēķināšanu; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju kohēzijas politikas piešķīrumus dalībvalstīm aprēķināt, pamatojoties uz jaunāko NUTS

Eurostat

NUTS

| 37. | tāpat aicina Eiropas Komisiju tad, kad tā mainīs kohēzijas politikas līdzfinansējuma un finansējuma piešķiršanas kritērijus, ņemt vērā citus rādītājus, ne tikai IKP uz vienu iedzīvotāju, jo ar IKP nevar precīzi novērtēt sabiedrības spēju risināt problēmas, ar ko tā saskaras, piemēram, demogrāfiskās pārmaiņas, un aicina papildus IKP izstrādāt starptautiska, valsts, vietēja un reģionāla mēroga rādītājus progresa novērtēšanai. Attiecībā uz demogrāfisko problēmu Komiteja ierosina apsvērt šādus aspektus: iedzīvotāju skaita attīstība (intensīvs un pastāvīgs samazinājums), teritoriālā izplatība, novecošana, pārmērīga novecošana, jauniešu un pieaugušo iedzīvotāju emigrācija un attiecīgi dzimstības samazināšanās; |
| --- | --- |

37.

tāpat aicina Eiropas Komisiju tad, kad tā mainīs kohēzijas politikas līdzfinansējuma un finansējuma piešķiršanas kritērijus, ņemt vērā citus rādītājus, ne tikai IKP uz vienu iedzīvotāju, jo ar IKP nevar precīzi novērtēt sabiedrības spēju risināt problēmas, ar ko tā saskaras, piemēram, demogrāfiskās pārmaiņas, un aicina papildus IKP izstrādāt starptautiska, valsts, vietēja un reģionāla mēroga rādītājus progresa novērtēšanai. Attiecībā uz demogrāfisko problēmu Komiteja ierosina apsvērt šādus aspektus: iedzīvotāju skaita attīstība (intensīvs un pastāvīgs samazinājums), teritoriālā izplatība, novecošana, pārmērīga novecošana, jauniešu un pieaugušo iedzīvotāju emigrācija un attiecīgi dzimstības samazināšanās;

| 38. | nepiekrīt tam, ka ir ierosināts samazināt līdzekļus transporta infrastruktūrai Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) ietvaros (it sevišķi ņemot vērā to, ka Kohēzijas fonda līdzekļi ir samazināti bez iemesla), jo, ņemot vērā mērķus un nepieciešamību nodrošināt videi nekaitīgu, drošu un labi savienotu transporta sistēmu, tas nav pamatoti; |
| --- | --- |

38.

nepiekrīt tam, ka ir ierosināts samazināt līdzekļus transporta infrastruktūrai Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) ietvaros (it sevišķi ņemot vērā to, ka Kohēzijas fonda līdzekļi ir samazināti bez iemesla), jo, ņemot vērā mērķus un nepieciešamību nodrošināt videi nekaitīgu, drošu un labi savienotu transporta sistēmu, tas nav pamatoti;

| 39. | uzskata, ka jaunajam instrumentam “Eiropas Investīciju stabilizācijas funkcija” ierosinātais piešķīrums ir pārāk mazs: attiecīgā budžeta pozīcija ES budžetā ļauj piešķirt aizdevumus ne vairāk kā 30 miljardu EUR apmērā, lai varētu atbilstīgi reaģēt uz jauniem ekonomikas un finanšu tirgus satricinājumiem, kas ietekmē eurozonas dalībvalstis un Eiropas valūtas kursa mehānismā (VKM) iesaistītās valstis. Tādēļ, lai aizsargātu ES investīciju potenciālu, RK ierosina ievērojami paaugstināt attiecīgo līdzekļu apjomu un to neiekļaut ES budžetā; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka jaunajam instrumentam “Eiropas Investīciju stabilizācijas funkcija” ierosinātais piešķīrums ir pārāk mazs: attiecīgā budžeta pozīcija ES budžetā ļauj piešķirt aizdevumus ne vairāk kā 30 miljardu EUR apmērā, lai varētu atbilstīgi reaģēt uz jauniem ekonomikas un finanšu tirgus satricinājumiem, kas ietekmē eurozonas dalībvalstis un Eiropas valūtas kursa mehānismā (VKM) iesaistītās valstis. Tādēļ, lai aizsargātu ES investīciju potenciālu, RK ierosina ievērojami paaugstināt attiecīgo līdzekļu apjomu un to neiekļaut ES budžetā;

| 40. | pauž bažas par Reformu atbalsta programmu, kas ir ierosināta strukturālo reformu vajadzībām. Faktiski, ņemot vērā, ka priekšlikums ir balstīts uz Līguma 175. pantu, kas attiecas uz kohēziju, programmai vajadzētu būt saistītai reformām, kas stiprina ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un sniedz Eiropas pievienoto vērtību. Programmai būtu arī jāiekļaujas jaunā ES ilgtermiņa attīstības stratēģijā, kas sekos stratēģijai “Eiropa 2020” un būs vērsta uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Turklāt attiecībā uz partnerību un vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu reformu plānošanā un īstenošanā būtu jāpiemēro tādas pašas prasības kā strukturālajiem un investīciju fondiem; visbeidzot, Komiteja iebilst pret strukturālo un investīciju fondu satvarā paredzēto iespēju līdz 5 % finansējuma pārnest uz ES fondiem un finanšu instrumentiem, kas nav saistīti ar kohēzijas mērķiem un turklāt lielākoties ir tiešā pārvaldībā bez vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalības; |
| --- | --- |

40.

pauž bažas par Reformu atbalsta programmu, kas ir ierosināta strukturālo reformu vajadzībām. Faktiski, ņemot vērā, ka priekšlikums ir balstīts uz Līguma 175. pantu, kas attiecas uz kohēziju, programmai vajadzētu būt saistītai reformām, kas stiprina ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un sniedz Eiropas pievienoto vērtību. Programmai būtu arī jāiekļaujas jaunā ES ilgtermiņa attīstības stratēģijā, kas sekos stratēģijai “Eiropa 2020” un būs vērsta uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Turklāt attiecībā uz partnerību un vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu reformu plānošanā un īstenošanā būtu jāpiemēro tādas pašas prasības kā strukturālajiem un investīciju fondiem; visbeidzot, Komiteja iebilst pret strukturālo un investīciju fondu satvarā paredzēto iespēju līdz 5 % finansējuma pārnest uz ES fondiem un finanšu instrumentiem, kas nav saistīti ar kohēzijas mērķiem un turklāt lielākoties ir tiešā pārvaldībā bez vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalības;

| 41. | uzsver, ka kohēzijas politikas, lauku attīstības politikas un KLP līdzekļu samazinājums ārkārtīgi negatīvi ietekmē mērķu sasniegšanu teritoriālās kohēzijas un vides aizsardzības jomā. Lai arī programmas LIFE budžets ir palielināts par gandrīz 60 %, klimata aizsardzībai un pielāgošanās pasākumiem enerģētikas jomā kopumā paredzētais budžets ir mazāks salīdzinājumā ar pašreizējo finanšu perspektīvu. Tā vietā, lai izmantotu lielo lauksaimniecības un jo īpaši kohēzijas politikas potenciālu veicināt investīcijas, kas pozitīvi ietekmē vidi un klimata aizsardzību, ierosinātajā DFS tiek samazināti kohēzijas un lauksaimniecības politikai paredzētie līdzekļi, un tādēļ jāšaubās, vai būs iespējams sasniegt ES vides politikas mērķus; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka kohēzijas politikas, lauku attīstības politikas un KLP līdzekļu samazinājums ārkārtīgi negatīvi ietekmē mērķu sasniegšanu teritoriālās kohēzijas un vides aizsardzības jomā. Lai arī programmas LIFE

| 42. | ņem vērā priekšlikumu palielināt programmas LIFE finansējumu (sk. RK atzinumu par programmu LIFE (2)), kas ir būtiski svarīgs vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai tām palīdzētu cīnīties pret bioloģiskās daudzveidības zudumu, izstrādāt zaļās infrastruktūras risinājumu un veicināt ilgtspēju; tomēr ir vīlusies, ka ierosinātais palielinājums daļēji ir mazināts, iekļaujot pasākumus pārejai uz tīru enerģiju, proti, pasākumus, kurus iepriekš finansēja no programmas “Apvārsnis 2020”; tāpēc prasa par attiecīgu summu palielināt programmas LIFE kopējo finansējumu; turklāt prasa gādāt par to, ka pasākumiem, kas paredzēti enerģētikas pārkārtošanas spēju veidošanai, tiek piemērota tāda pati līdzfinansējuma likme kā programmas “Apvārsnis 2020” gadījumā; |
| --- | --- |

42.

ņem vērā priekšlikumu palielināt programmas LIFE

LIFE

2

LIFE

| 43. | norāda, ka plānotais mērķis, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem paredzēt klimata aizsardzības mērķu sasniegšanai, nav pietiekams, lai īstenotu Parīzes nolīguma mērķus. Nākamajā finanšu shēmā būtu jāmēģina atrast iespējas, kā par vairāk nekā 30 % paaugstināt to izdevumu īpatsvaru, kas paredzēti enerģētikas nozares, rūpniecības un transporta dekarbonizācijai, kā arī pārejai uz aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

43.

norāda, ka plānotais mērķis, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem paredzēt klimata aizsardzības mērķu sasniegšanai, nav pietiekams, lai īstenotu Parīzes nolīguma mērķus. Nākamajā finanšu shēmā būtu jāmēģina atrast iespējas, kā par vairāk nekā 30 % paaugstināt to izdevumu īpatsvaru, kas paredzēti enerģētikas nozares, rūpniecības un transporta dekarbonizācijai, kā arī pārejai uz aprites ekonomiku;

| 44. | atzinīgi vērtē līdzekļu palielinājumu izdevumu apakškategorijā “Apvārsnis Eiropa” salīdzinājumā ar pašreizējo budžetu; turklāt prasa definēt iespēju pārvietot citu DFS instrumentu resursus uz programmu “Apvārsnis Eiropa”, īpaši ievērojot attiecīgās vadošās iestādes iniciatīvas brīvību, šādi līdzfinansētu darbību kopīgu veidošanu un līdzekļu atgriešanu vadošās iestādes teritorijā; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē līdzekļu palielinājumu izdevumu apakškategorijā “Apvārsnis Eiropa” salīdzinājumā ar pašreizējo budžetu; turklāt prasa definēt iespēju pārvietot citu DFS instrumentu resursus uz programmu “Apvārsnis Eiropa”, īpaši ievērojot attiecīgās vadošās iestādes iniciatīvas brīvību, šādi līdzfinansētu darbību kopīgu veidošanu un līdzekļu atgriešanu vadošās iestādes teritorijā;

| 45. | atzinīgi vērtē to, ka ir iekļauta atsevišķa izdevumu kategorija migrācijai un robežu pārvaldībai un ievērojami palielināts finansējums pasākumu īstenošanai šajās jomās; ir vīlusies par to, ka robežu drošības jautājumam ir piešķirta daudz lielāka nozīme nekā citiem jautājumiem, kas saistīti ar migrāciju, piemēram, patvēruma un aizsardzības nodrošināšana migrantiem, likumīgas migrācijas atbalstīšana un integrācijas pasākumi. Tāpēc RK prasa palielināt Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam piešķirtos finanšu resursus (sk. RK atzinumu par Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (3)) tādā pašā apmērā (240 %) kā ārējo robežu aizsardzībai paredzētos resursus, lai pienācīgi risinātu integrācijas problēmas; |
| --- | --- |

45.

atzinīgi vērtē to, ka ir iekļauta atsevišķa izdevumu kategorija migrācijai un robežu pārvaldībai un ievērojami palielināts finansējums pasākumu īstenošanai šajās jomās; ir vīlusies par to, ka robežu drošības jautājumam ir piešķirta daudz lielāka nozīme nekā citiem jautājumiem, kas saistīti ar migrāciju, piemēram, patvēruma un aizsardzības nodrošināšana migrantiem, likumīgas migrācijas atbalstīšana un integrācijas pasākumi. Tāpēc RK prasa palielināt Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam piešķirtos finanšu resursus (sk. RK atzinumu par Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (3

| 46. | ņemot vērā kopumā pieticīgo DFS apjomu, kas vēl vairāk ierobežo ES rīcību šajā jomā, kura ir ārkārtīgi svarīga ES politiskajai un sociālajai stabilitātei un drošībai, uzsver, ka tas ir īpaši svarīgi vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras ir atbildīgas par lielu daļu šo pasākumu; šajā saistībā arī uzsver, ka, lai veiktu jauno uzdevumu, ir jāpalielina Eiropas Sociālā fonda (ESF+) finanšu līdzekļi, kuriem ilgtermiņā būtu jāsedz integrācijas pasākumi migrantiem; |
| --- | --- |

46.

ņemot vērā kopumā pieticīgo DFS apjomu, kas vēl vairāk ierobežo ES rīcību šajā jomā, kura ir ārkārtīgi svarīga ES politiskajai un sociālajai stabilitātei un drošībai, uzsver, ka tas ir īpaši svarīgi vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras ir atbildīgas par lielu daļu šo pasākumu; šajā saistībā arī uzsver, ka, lai veiktu jauno uzdevumu, ir jāpalielina Eiropas Sociālā fonda (ESF+) finanšu līdzekļi, kuriem ilgtermiņā būtu jāsedz integrācijas pasākumi migrantiem;

| 47. | vērš uzmanību arī uz to, ka jaunā programma “Tiesības un vērtības”, kurai būtu jāaptver ES tiesību un pamatvērtību aizsardzība un jāsekmē aktīvs Eiropas pilsoniskums, ir ļoti nozīmīga vietējām un reģionālajām pašvaldībām šajās jomās. Šā iemesla dēļ ierosina palielināt programmas vispārējo bāzi, lai reaģētu uz lielajām problēmām šajā saistībā; |
| --- | --- |

47.

vērš uzmanību arī uz to, ka jaunā programma “Tiesības un vērtības”, kurai būtu jāaptver ES tiesību un pamatvērtību aizsardzība un jāsekmē aktīvs Eiropas pilsoniskums, ir ļoti nozīmīga vietējām un reģionālajām pašvaldībām šajās jomās. Šā iemesla dēļ ierosina palielināt programmas vispārējo bāzi, lai reaģētu uz lielajām problēmām šajā saistībā;

| 48. | atzinīgi vērtē ārējās darbības instrumentu vienkāršošanu un līdzekļu piešķīrumu, kas sniegs ieguldījumu efektīvākas un lietderīgākas ES ārpolitikas un attīstības politikas veidošanā; šajā sakarā uzsver, ka liela nozīme ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai visās iespējamās jomās veicinātu sadarbību ar kaimiņvalstīm un trešām valstīm un kopumā izpildītu Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam; aicina šo lomu nepārprotamāk ņemt vērā daudzgadu finanšu shēmā, vēlams, izmantojot tieši piešķirtu budžetu; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē ārējās darbības instrumentu vienkāršošanu un līdzekļu piešķīrumu, kas sniegs ieguldījumu efektīvākas un lietderīgākas ES ārpolitikas un attīstības politikas veidošanā; šajā sakarā uzsver, ka liela nozīme ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai visās iespējamās jomās veicinātu sadarbību ar kaimiņvalstīm un trešām valstīm un kopumā izpildītu Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam; aicina šo lomu nepārprotamāk ņemt vērā daudzgadu finanšu shēmā, vēlams, izmantojot tieši piešķirtu budžetu;

| 49. | uzskata, ka spēcīga, efektīva un kvalitatīva Eiropas publiskā pārvalde ir nepieciešama, lai īstenotu Eiropas Savienības politiku un atjaunotu uzticību ES pievienotajai vērtībai, kā arī stiprinātu dialogu ar iedzīvotājiem visos līmeņos; šajā saistībā uzsver to iestāžu būtisko lomu, kuru sastāvā ir demokrātiski ievēlēti locekļi; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka spēcīga, efektīva un kvalitatīva Eiropas publiskā pārvalde ir nepieciešama, lai īstenotu Eiropas Savienības politiku un atjaunotu uzticību ES pievienotajai vērtībai, kā arī stiprinātu dialogu ar iedzīvotājiem visos līmeņos; šajā saistībā uzsver to iestāžu būtisko lomu, kuru sastāvā ir demokrātiski ievēlēti locekļi;

| 50. | aicina visas ES iestādes panākt drīzu vienošanos par nākamo daudzgadu finanšu shēmu, lai nodrošinātu, ka ES programmas tiek pieņemtas savlaicīgi pirms nākamās daudzgadu finanšu shēmas sākuma. |
| --- | --- |

50.

aicina visas ES iestādes panākt drīzu vienošanos par nākamo daudzgadu finanšu shēmu, lai nodrošinātu, ka ES programmas tiek pieņemtas savlaicīgi pirms nākamās daudzgadu finanšu shēmas sākuma.

Briselē, 2018. gada 9. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  RK atzinums 3597/2018 (vēl nav pieņemts).

1

(2)  RK atzinums 3653/2018.

2

(3)  RK atzinums 4007/2018.

3

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 461/79 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 461/79

---

Eiropas reģionu komitejas atzinums ““Apvārsnis Eiropa”: devītā pētniecības un inovācijas pamatprogramma”

(2018/C 461/11)

| Galvenais ziņotājs: | Christophe CLERGEAU (FR/PSE), Luāras reģionālās padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti: | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi un dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumiem
  COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD)
  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”
  (COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD) |

Galvenais ziņotājs:

Christophe CLERGEAU (FR/PSE), Luāras reģionālās padomes loceklis

Atsauces dokumenti:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi un dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumiem

COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD)

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”

(COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD)

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi un dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumiem

(COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD))

1. grozījums

2. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai vispārējā mērķa sasniegšanā radītu impulsu zinātnei, ekonomikai un sabiedrībai, Savienībai jāiegulda pētniecībā un inovācijā caur 2021.–2027. gada pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Eiropas apvārsnis” (“pamatprogramma”, “Programma”), tādējādi atbalstot kvalitatīvu zināšanu un tehnoloģiju radīšanu un izplatīšanu, pastiprinot pētniecības un inovācijas ietekmi Savienības rīcībpolitikas izvēršanā, atbalstīšanā un īstenošanā, atbalstot novatorisku risinājumu ieviešanu rūpniecībā un sabiedrībā, lai risinātu globālas problēmas un veicinātu rūpniecības konkurētspēju, veicinot visdažādāko inovāciju, arī “revolucionāru”, stiprinot novatorisku risinājumu ieviešanu tirgū un optimizējot tādu ieguldījumu sagādāšanu nolūkā pastiprināt ietekmi spēcinātā Eiropas pētniecības telpā. | Lai vispārējā mērķa sasniegšanā radītu impulsu zinātnei, ekonomikai
  , teritorijai
  un sabiedrībai, Savienībai jāiegulda pētniecībā un inovācijā caur 2021.–2027. gada pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Eiropas apvārsnis” (“pamatprogramma”, “Programma”), tādējādi atbalstot kvalitatīvu zināšanu un tehnoloģiju radīšanu un izplatīšanu, pastiprinot pētniecības un inovācijas ietekmi Savienības rīcībpolitikas izvēršanā, atbalstīšanā un īstenošanā, atbalstot novatorisku risinājumu ieviešanu rūpniecībā un sabiedrībā, lai risinātu globālas problēmas un veicinātu rūpniecības konkurētspēju, veicinot visdažādāko inovāciju, arī “revolucionāru”, stiprinot novatorisku risinājumu ieviešanu tirgū un optimizējot tādu ieguldījumu sagādāšanu nolūkā pastiprināt ietekmi spēcinātā Eiropas pētniecības telpā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai vispārējā mērķa sasniegšanā radītu impulsu zinātnei, ekonomikai un sabiedrībai, Savienībai jāiegulda pētniecībā un inovācijā caur 2021.–2027. gada pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Eiropas apvārsnis” (“pamatprogramma”, “Programma”), tādējādi atbalstot kvalitatīvu zināšanu un tehnoloģiju radīšanu un izplatīšanu, pastiprinot pētniecības un inovācijas ietekmi Savienības rīcībpolitikas izvēršanā, atbalstīšanā un īstenošanā, atbalstot novatorisku risinājumu ieviešanu rūpniecībā un sabiedrībā, lai risinātu globālas problēmas un veicinātu rūpniecības konkurētspēju, veicinot visdažādāko inovāciju, arī “revolucionāru”, stiprinot novatorisku risinājumu ieviešanu tirgū un optimizējot tādu ieguldījumu sagādāšanu nolūkā pastiprināt ietekmi spēcinātā Eiropas pētniecības telpā.

Lai vispārējā mērķa sasniegšanā radītu impulsu zinātnei, ekonomikai
  , teritorijai
  un sabiedrībai, Savienībai jāiegulda pētniecībā un inovācijā caur 2021.–2027. gada pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Eiropas apvārsnis” (“pamatprogramma”, “Programma”), tādējādi atbalstot kvalitatīvu zināšanu un tehnoloģiju radīšanu un izplatīšanu, pastiprinot pētniecības un inovācijas ietekmi Savienības rīcībpolitikas izvēršanā, atbalstīšanā un īstenošanā, atbalstot novatorisku risinājumu ieviešanu rūpniecībā un sabiedrībā, lai risinātu globālas problēmas un veicinātu rūpniecības konkurētspēju, veicinot visdažādāko inovāciju, arī “revolucionāru”, stiprinot novatorisku risinājumu ieviešanu tirgū un optimizējot tādu ieguldījumu sagādāšanu nolūkā pastiprināt ietekmi spēcinātā Eiropas pētniecības telpā.

2. grozījums

9. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pīlāram “Atvērta zinātne” atbilstošie pētniecības pasākumi jānosaka atbilstoši zinātnes vajadzībām un iespējām. Pētniecības programma jāizstrādā ciešā sadarbībā ar zinātniekiem. Pētījumi jāfinansē uz izcilības pamata. | Pīlāram “Atvērta zinātne” atbilstošie pētniecības pasākumi jānosaka atbilstoši zinātnes vajadzībām un iespējām. Pētniecības programma jāizstrādā ciešā sadarbībā ar zinātniekiem. Pētījumi jāfinansē uz izcilības
  un gaidāmās ietekmes
  pamata. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pīlāram “Atvērta zinātne” atbilstošie pētniecības pasākumi jānosaka atbilstoši zinātnes vajadzībām un iespējām. Pētniecības programma jāizstrādā ciešā sadarbībā ar zinātniekiem. Pētījumi jāfinansē uz izcilības pamata.

Pīlāram “Atvērta zinātne” atbilstošie pētniecības pasākumi jānosaka atbilstoši zinātnes vajadzībām un iespējām. Pētniecības programma jāizstrādā ciešā sadarbībā ar zinātniekiem. Pētījumi jāfinansē uz izcilības
  un gaidāmās ietekmes
  pamata.

3. grozījums

13. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pētniecība
  un inovācija pamatprogrammai jāatbalsta integrēti, ievērojot visus saskarīgos Pasaules tirdzniecības organizācijas noteikumus. Pētniecības jēdziens, kas aptver arī eksperimentālu izstrādi, jāizprot saskaņā ar ESAO izstrādāto Fraskati (Frascati) rokasgrāmatu, turpretim inovācijas jēdziens jāizprot saskaņā ar ESAO un Eurostat izstrādāto Oslo rokasgrāmatu, ievērojot plašu pieeju, kas aptver sociālo inovāciju.
  Tehnoloģiskās izpētes, produktu izstrādes un demonstrēšanas pasākumos arī turpmāk, tāpat kā iepriekšējā pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, jāņem vērā ESAO definīcijas, kas attiecas uz tehnoloģiskās gatavības pakāpēm (TRL), un darbības veidu definīcijas uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus.
  Principā dotācijas darbībām nav piešķiramas, ja pasākumi pārsniedz TRL 8.
  Konkrēta konkursa darba programma pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” var pieļaut dotācijas produktu plaša mēroga validēšanai un replicēšanai tirgum. | Visa veida pētniecība
  un inovācija pamatprogrammai jāatbalsta integrēti, ievērojot visus saskarīgos Pasaules tirdzniecības organizācijas noteikumus. Pētniecības jēdziens, kas aptver arī eksperimentālu izstrādi, jāizprot saskaņā ar ESAO izstrādāto Fraskati (Frascati) rokasgrāmatu, turpretim inovācijas jēdziens jāizprot saskaņā ar ESAO un Eurostat izstrādāto Oslo rokasgrāmatu, ievērojot plašu pieeju, kas aptver sociālo inovāciju. Tehnoloģiskās izpētes, produktu izstrādes un demonstrēšanas pasākumos arī turpmāk, tāpat kā iepriekšējā pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, jāņem vērā ESAO definīcijas, kas attiecas uz tehnoloģiskās gatavības pakāpēm (TRL), un darbības veidu definīcijas uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Konkrēta konkursa darba programma pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” var pieļaut dotācijas produktu plaša mēroga validēšanai un replicēšanai tirgum. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pētniecība
  un inovācija pamatprogrammai jāatbalsta integrēti, ievērojot visus saskarīgos Pasaules tirdzniecības organizācijas noteikumus. Pētniecības jēdziens, kas aptver arī eksperimentālu izstrādi, jāizprot saskaņā ar ESAO izstrādāto Fraskati (Frascati) rokasgrāmatu, turpretim inovācijas jēdziens jāizprot saskaņā ar ESAO un Eurostat izstrādāto Oslo rokasgrāmatu, ievērojot plašu pieeju, kas aptver sociālo inovāciju.

Tehnoloģiskās izpētes, produktu izstrādes un demonstrēšanas pasākumos arī turpmāk, tāpat kā iepriekšējā pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, jāņem vērā ESAO definīcijas, kas attiecas uz tehnoloģiskās gatavības pakāpēm (TRL), un darbības veidu definīcijas uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus.
  Principā dotācijas darbībām nav piešķiramas, ja pasākumi pārsniedz TRL 8.
  Konkrēta konkursa darba programma pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” var pieļaut dotācijas produktu plaša mēroga validēšanai un replicēšanai tirgum.

Visa veida pētniecība
  un inovācija pamatprogrammai jāatbalsta integrēti, ievērojot visus saskarīgos Pasaules tirdzniecības organizācijas noteikumus. Pētniecības jēdziens, kas aptver arī eksperimentālu izstrādi, jāizprot saskaņā ar ESAO izstrādāto Fraskati (Frascati) rokasgrāmatu, turpretim inovācijas jēdziens jāizprot saskaņā ar ESAO un Eurostat izstrādāto Oslo rokasgrāmatu, ievērojot plašu pieeju, kas aptver sociālo inovāciju. Tehnoloģiskās izpētes, produktu izstrādes un demonstrēšanas pasākumos arī turpmāk, tāpat kā iepriekšējā pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, jāņem vērā ESAO definīcijas, kas attiecas uz tehnoloģiskās gatavības pakāpēm (TRL), un darbības veidu definīcijas uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Konkrēta konkursa darba programma pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” var pieļaut dotācijas produktu plaša mēroga validēšanai un replicēšanai tirgum.

Pamatojums

Iespēja piešķirt dotācijas jāattiecina arī uz posmiem, kas ir tuvu produktu laišanai tirgū.

4. grozījums

15. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pamatprogrammai jāmeklē sinerģija
  ar citām Savienības programmām, sākot ar to izveidi un stratēģisko plānošanu un beidzot ar projektu atlasi, vadību, saziņu, rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, uzraudzību, revīziju un pārvaldību. Lai izvairītos no pārklāšanās un dublēšanās un stiprinātu Savienības finansējuma doto atbalsta plakni, var notikt līdzekļu pārvietošana no citām Savienības programmām uz “Eiropas apvārsni”. Tādos gadījumos jāievēro “Eiropas apvāršņa” noteikumi. | “Apvārsnis Eiropa” stratēģiskajā plānošanā paredzēts meklēt programmas sinerģiju
  ar citām Savienības programmām, sākot ar to izveidi un stratēģisko plānošanu
  , ņemot vērā valstu stratēģijas un pārdomātas specializācijas stratēģijas (S3),
  un beidzot ar projektu atlasi, vadību, saziņu, rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, uzraudzību, revīziju un pārvaldību. Lai izvairītos no pārklāšanās un dublēšanās un stiprinātu Savienības finansējuma doto atbalsta plakni,
  līdzekļus var kombinēt ar reģionālajiem un valsts publiskajiem fondiem un
  var notikt līdzekļu pārvietošana no citām Savienības programmām uz “Eiropas apvārsni”
  saskaņā ar esošajām S3
  . Tādos gadījumos jāievēro “Eiropas apvāršņa” noteikumi. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pamatprogrammai jāmeklē sinerģija
  ar citām Savienības programmām, sākot ar to izveidi un stratēģisko plānošanu un beidzot ar projektu atlasi, vadību, saziņu, rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, uzraudzību, revīziju un pārvaldību. Lai izvairītos no pārklāšanās un dublēšanās un stiprinātu Savienības finansējuma doto atbalsta plakni, var notikt līdzekļu pārvietošana no citām Savienības programmām uz “Eiropas apvārsni”. Tādos gadījumos jāievēro “Eiropas apvāršņa” noteikumi.

“Apvārsnis Eiropa” stratēģiskajā plānošanā paredzēts meklēt programmas sinerģiju
  ar citām Savienības programmām, sākot ar to izveidi un stratēģisko plānošanu
  , ņemot vērā valstu stratēģijas un pārdomātas specializācijas stratēģijas (S3),
  un beidzot ar projektu atlasi, vadību, saziņu, rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, uzraudzību, revīziju un pārvaldību. Lai izvairītos no pārklāšanās un dublēšanās un stiprinātu Savienības finansējuma doto atbalsta plakni,
  līdzekļus var kombinēt ar reģionālajiem un valsts publiskajiem fondiem un
  var notikt līdzekļu pārvietošana no citām Savienības programmām uz “Eiropas apvārsni”
  saskaņā ar esošajām S3
  . Tādos gadījumos jāievēro “Eiropas apvāršņa” noteikumi.

5. grozījums

16. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai panāktu maksimālu Savienības finansējuma ietekmi un visefektīvāko ieguldījumu Savienības politikas mērķu sasniegšanā, pamatprogramma stāsies Eiropas partnerībās ar privātā un/vai publiskā sektora subjektiem. Tās aptver rūpniecību, pētniecības organizācijas, struktūras, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus vietējā, reģionālā, valstiskā vai starptautiskā līmenī, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas, piemēram, nodibinājumus, kas atbalsta un/vai īsteno pētniecību un inovāciju, ja vēlamo ietekmi efektīvāk var panākt partnerībā, nevis Savienība viena. | Lai panāktu maksimālu Savienības finansējuma ietekmi un visefektīvāko ieguldījumu Savienības politikas mērķu sasniegšanā, pamatprogramma stāsies Eiropas partnerībās ar privātā un/vai publiskā sektora subjektiem. Tās aptver rūpniecību, pētniecības organizācijas,
  augstskolas, reģionus, pilsētas un
  struktūras, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus vietējā, reģionālā, valstiskā vai starptautiskā līmenī, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas, piemēram, nodibinājumus, kas atbalsta un/vai īsteno pētniecību un inovāciju, ja vēlamo ietekmi efektīvāk var panākt partnerībā, nevis Savienība viena. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai panāktu maksimālu Savienības finansējuma ietekmi un visefektīvāko ieguldījumu Savienības politikas mērķu sasniegšanā, pamatprogramma stāsies Eiropas partnerībās ar privātā un/vai publiskā sektora subjektiem. Tās aptver rūpniecību, pētniecības organizācijas, struktūras, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus vietējā, reģionālā, valstiskā vai starptautiskā līmenī, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas, piemēram, nodibinājumus, kas atbalsta un/vai īsteno pētniecību un inovāciju, ja vēlamo ietekmi efektīvāk var panākt partnerībā, nevis Savienība viena.

Lai panāktu maksimālu Savienības finansējuma ietekmi un visefektīvāko ieguldījumu Savienības politikas mērķu sasniegšanā, pamatprogramma stāsies Eiropas partnerībās ar privātā un/vai publiskā sektora subjektiem. Tās aptver rūpniecību, pētniecības organizācijas,
  augstskolas, reģionus, pilsētas un
  struktūras, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus vietējā, reģionālā, valstiskā vai starptautiskā līmenī, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijas, piemēram, nodibinājumus, kas atbalsta un/vai īsteno pētniecību un inovāciju, ja vēlamo ietekmi efektīvāk var panākt partnerībā, nevis Savienība viena.

6. grozījums

19. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pīlārā “Atklāta inovācija” jānosaka virkne pasākumu uzņēmēju un uzņēmējdarbības vajadzību integrētai atbalstīšanai ar mērķi realizēt un paātrināt revolucionāru inovāciju straujas tirgus izaugsmes nolūkos. Tam jāpiesaista novatoriski uzņēmumi, kuri ir spējīgi izvērsties pasaules un Savienības mērogos, un, arī kopā ar privātiem ieguldītājiem, jāpiedāvā ātras, elastīgas dotācijas un līdzieguldījumi. Šie mērķi jātuvina, izveidojot Eiropas Inovācijas padomi (EIP). Šim pīlāram
  vispārīgi
  jāatbalsta arī Eiropas Inovācijas un tehnoloģiju institūts (EIT) un Eiropas inovācijas ekosistēmas, it īpaši – līdzfinansēšanas partnerībās ar valstu un reģionu inovācijas atbalstītājiem. | Pīlārā “Atklāta inovācija” jānosaka virkne pasākumu
  novatoru
  , uzņēmēju un uzņēmējdarbības vajadzību integrētai atbalstīšanai ar mērķi realizēt un paātrināt revolucionāru inovāciju straujas tirgus izaugsmes nolūkos. Tam jāpiesaista novatoriski uzņēmumi, kuri ir spējīgi izvērsties pasaules un Savienības mērogos, un, arī kopā ar privātiem un
  publiskā sektora
  ieguldītājiem, jāpiedāvā ātras, elastīgas dotācijas un līdzieguldījumi. Šie mērķi jātuvina, izveidojot Eiropas Inovācijas padomi (EIP). Šim pīlāram jāatbalsta arī Eiropas Inovācijas un tehnoloģiju institūts (EIT) un
  vietējās, reģionlālās, valstu un
  Eiropas inovācijas ekosistēmas, it īpaši – līdzfinansēšanas partnerībās ar valstu un reģionu inovācijas atbalstītājiem. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pīlārā “Atklāta inovācija” jānosaka virkne pasākumu uzņēmēju un uzņēmējdarbības vajadzību integrētai atbalstīšanai ar mērķi realizēt un paātrināt revolucionāru inovāciju straujas tirgus izaugsmes nolūkos. Tam jāpiesaista novatoriski uzņēmumi, kuri ir spējīgi izvērsties pasaules un Savienības mērogos, un, arī kopā ar privātiem ieguldītājiem, jāpiedāvā ātras, elastīgas dotācijas un līdzieguldījumi. Šie mērķi jātuvina, izveidojot Eiropas Inovācijas padomi (EIP). Šim pīlāram
  vispārīgi
  jāatbalsta arī Eiropas Inovācijas un tehnoloģiju institūts (EIT) un Eiropas inovācijas ekosistēmas, it īpaši – līdzfinansēšanas partnerībās ar valstu un reģionu inovācijas atbalstītājiem.

Pīlārā “Atklāta inovācija” jānosaka virkne pasākumu
  novatoru
  , uzņēmēju un uzņēmējdarbības vajadzību integrētai atbalstīšanai ar mērķi realizēt un paātrināt revolucionāru inovāciju straujas tirgus izaugsmes nolūkos. Tam jāpiesaista novatoriski uzņēmumi, kuri ir spējīgi izvērsties pasaules un Savienības mērogos, un, arī kopā ar privātiem un
  publiskā sektora
  ieguldītājiem, jāpiedāvā ātras, elastīgas dotācijas un līdzieguldījumi. Šie mērķi jātuvina, izveidojot Eiropas Inovācijas padomi (EIP). Šim pīlāram jāatbalsta arī Eiropas Inovācijas un tehnoloģiju institūts (EIT) un
  vietējās, reģionlālās, valstu un
  Eiropas inovācijas ekosistēmas, it īpaši – līdzfinansēšanas partnerībās ar valstu un reģionu inovācijas atbalstītājiem.

Pamatojums

“Atklātas inovācijas” pīlāra mērķos būtu skaidrāk jānorāda attiecīgā mērķauditorija, kas neaprobežojas vienīgi ar uzņēmējiem, un jāprecizē iespēja līdztekus privātiem ieguldītājiem piesaistīt arī publiskos ieguldītājus.

7. grozījums

Jauns teksts pēc 2. panta 3. punkta

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | “reģionālās inovācijas ekosistēmas un inovācijas centri” apvieno publiskā un privātā sektora dalībniekus no četrkāršās spirāles (augstskolas, ražotāji, publisko lēmumu pieņēmēji, pilsoniskā sabiedrība) tīkliem, kuri izveidoti vietējā un reģionālajā līmenī. Minētie dalībnieki koordinē pētniecības, apmācības un inovācijas darbības un savā starpā paātrina rezultātu izplatīšanu, zināšanu pārnesi, inovāciju un tādu jaunu saimniecisko darbību un pakalpojumu attīstīšanu, kas rada ilgtspējīgas darbvietas, nodrošinādami ciešu saikni ar iedzīvotājiem un viņu vajadzībām vietējā līmenī un pētniecības un inovācijas rezultātu ieviešanu sabiedrībai un tirgum tuvākajā līmenī; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“reģionālās inovācijas ekosistēmas un inovācijas centri” apvieno publiskā un privātā sektora dalībniekus no četrkāršās spirāles (augstskolas, ražotāji, publisko lēmumu pieņēmēji, pilsoniskā sabiedrība) tīkliem, kuri izveidoti vietējā un reģionālajā līmenī. Minētie dalībnieki koordinē pētniecības, apmācības un inovācijas darbības un savā starpā paātrina rezultātu izplatīšanu, zināšanu pārnesi, inovāciju un tādu jaunu saimniecisko darbību un pakalpojumu attīstīšanu, kas rada ilgtspējīgas darbvietas, nodrošinādami ciešu saikni ar iedzīvotājiem un viņu vajadzībām vietējā līmenī un pētniecības un inovācijas rezultātu ieviešanu sabiedrībai un tirgum tuvākajā līmenī;

Pamatojums

Lai efektīvi ņemtu vērā un pilnībā atzītu visas programmas “Apvārsnis Eiropa” sadaļas, ir jāizstrādā oficiāla “reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru” definīcija, kurā vienlaikus ņemta vērā reālā situācija pilsētās un reģionos.

8. grozījums

2. panta 5. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “uzdevums” ir tādu darbību portfelis, kuru nolūks ir noteiktā termiņā sasniegt izmērāmu mērķi un radīt tādu ietekmi attiecībā uz zinātni un tehnoloģijām, un/vai sabiedrību
  un
  iedzīvotājiem, ko ar atsevišķām darbībām nebūtu iespējams panākt; | “uzdevums” ir tādu darbību portfelis, kuru nolūks ir noteiktā termiņā sasniegt izmērāmu mērķi un radīt tādu ietekmi attiecībā uz zinātni un tehnoloģijām, un/vai sabiedrību, iedzīvotājiem
  un attiecīgo teritoriju
  , ko ar atsevišķām darbībām nebūtu iespējams panākt; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“uzdevums” ir tādu darbību portfelis, kuru nolūks ir noteiktā termiņā sasniegt izmērāmu mērķi un radīt tādu ietekmi attiecībā uz zinātni un tehnoloģijām, un/vai sabiedrību
  un
  iedzīvotājiem, ko ar atsevišķām darbībām nebūtu iespējams panākt;

“uzdevums” ir tādu darbību portfelis, kuru nolūks ir noteiktā termiņā sasniegt izmērāmu mērķi un radīt tādu ietekmi attiecībā uz zinātni un tehnoloģijām, un/vai sabiedrību, iedzīvotājiem
  un attiecīgo teritoriju
  , ko ar atsevišķām darbībām nebūtu iespējams panākt;

9. grozījums

3. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Programmas galvenais mērķis ir nodrošināt Savienības investīciju zinātnisko, ekonomisko
  un
  sociālo ietekmi pētniecībā un inovācijā, lai tādējādi stiprinātu Savienības zinātnisko un tehnoloģisko bāzi un veicinātu tās konkurētspēju, cita starpā
  tās
  rūpniecībā, īstenot Savienības stratēģiskās prioritātes un palīdzēt risināt globālas problēmas, tostarp sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus. | Programmas galvenais mērķis ir nodrošināt Savienības investīciju zinātnisko, ekonomisko, sociālo
  un teritoriālo
  ietekmi pētniecībā un inovācijā, lai tādējādi stiprinātu Savienības zinātnisko un tehnoloģisko bāzi un veicinātu
  katras dalībvalsts un
  tās
  reģionu
  konkurētspēju, cita starpā rūpniecībā
  , piemēram, sekmējot zināšanu un inovācijas sabiedrības veidošanu
  , īstenot Savienības stratēģiskās prioritātes un palīdzēt risināt globālas problēmas, tostarp sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Programmas galvenais mērķis ir nodrošināt Savienības investīciju zinātnisko, ekonomisko
  un
  sociālo ietekmi pētniecībā un inovācijā, lai tādējādi stiprinātu Savienības zinātnisko un tehnoloģisko bāzi un veicinātu tās konkurētspēju, cita starpā
  tās
  rūpniecībā, īstenot Savienības stratēģiskās prioritātes un palīdzēt risināt globālas problēmas, tostarp sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus.

Programmas galvenais mērķis ir nodrošināt Savienības investīciju zinātnisko, ekonomisko, sociālo
  un teritoriālo
  ietekmi pētniecībā un inovācijā, lai tādējādi stiprinātu Savienības zinātnisko un tehnoloģisko bāzi un veicinātu
  katras dalībvalsts un
  tās
  reģionu
  konkurētspēju, cita starpā rūpniecībā
  , piemēram, sekmējot zināšanu un inovācijas sabiedrības veidošanu
  , īstenot Savienības stratēģiskās prioritātes un palīdzēt risināt globālas problēmas, tostarp sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus.

10. grozījums

3. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| b) | stiprināt pētniecības un inovācijas ietekmi Savienības rīcībpolitikas izstrādē, atbalstīšanā un īstenošanā,
  kā arī
  atbalstīt inovatīvu risinājumu ieviešanu rūpniecībā un sabiedrībā, lai risinātu globālas problēmas; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

b)

stiprināt pētniecības un inovācijas ietekmi Savienības rīcībpolitikas izstrādē, atbalstīšanā un īstenošanā,
  kā arī
  atbalstīt inovatīvu risinājumu ieviešanu rūpniecībā un sabiedrībā, lai risinātu globālas problēmas;

| b) | stiprināt pētniecības un inovācijas ietekmi Savienības rīcībpolitikas izstrādē, atbalstīšanā un īstenošanā, atbalstīt inovatīvu risinājumu ieviešanu rūpniecībā un sabiedrībā,
  kā arī to izplatīšanu Savienībā, tās dalībvalstīs un reģionos
  , lai risinātu
  vietējas un
  globālas problēmas; |
| --- | --- |

b)

stiprināt pētniecības un inovācijas ietekmi Savienības rīcībpolitikas izstrādē, atbalstīšanā un īstenošanā, atbalstīt inovatīvu risinājumu ieviešanu rūpniecībā un sabiedrībā,
  kā arī to izplatīšanu Savienībā, tās dalībvalstīs un reģionos
  , lai risinātu
  vietējas un
  globālas problēmas;

11. grozījums

6. panta 6. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Īpašā programma, jo īpaši pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” tiek īstenota, pamatojoties uz pētniecības un inovācijas pasākumu pārredzamu un stratēģisku daudzgadu plānošanu un pirms tam ar ieinteresētajām pusēm apspriežoties par prioritātēm un piemērotāko darbības veidu un īstenošanas paņēmieniem. Tādējādi tiks nodrošināta saskaņotība ar citām attiecīgajām Savienības programmām. | Īpašā programma, jo īpaši pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” tiek īstenota, pamatojoties uz pētniecības un inovācijas pasākumu pārredzamu un stratēģisku daudzgadu plānošanu un pirms tam ar
  dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu, vietējām un reģionālajām pašvaldībām,
  ieinteresētajām pusēm
  un pilsonisko sabiedrību
  apspriežoties par prioritātēm un piemērotāko darbības veidu un īstenošanas paņēmieniem. Tādējādi tiks nodrošināta saskaņotība ar citām attiecīgajām Savienības programmām
  un ņemtas vērā valstu stratēģiskās prioritātes un pārdomātas specializācijas prioritātes
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Īpašā programma, jo īpaši pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” tiek īstenota, pamatojoties uz pētniecības un inovācijas pasākumu pārredzamu un stratēģisku daudzgadu plānošanu un pirms tam ar ieinteresētajām pusēm apspriežoties par prioritātēm un piemērotāko darbības veidu un īstenošanas paņēmieniem. Tādējādi tiks nodrošināta saskaņotība ar citām attiecīgajām Savienības programmām.

Īpašā programma, jo īpaši pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” tiek īstenota, pamatojoties uz pētniecības un inovācijas pasākumu pārredzamu un stratēģisku daudzgadu plānošanu un pirms tam ar
  dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu, vietējām un reģionālajām pašvaldībām,
  ieinteresētajām pusēm
  un pilsonisko sabiedrību
  apspriežoties par prioritātēm un piemērotāko darbības veidu un īstenošanas paņēmieniem. Tādējādi tiks nodrošināta saskaņotība ar citām attiecīgajām Savienības programmām
  un ņemtas vērā valstu stratēģiskās prioritātes un pārdomātas specializācijas prioritātes
  .

Pamatojums

Stratēģiskā plānošana būs programmas turpmākās pārvaldības uzmanības centrā, tāpēc tajā jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības un jāņem vērā pārdomātas specializācijas stratēģijas.

12. grozījums

6. panta 9. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 9.   Programma nodrošina dzimumu līdztiesības efektīvu veicināšanu un dzimuma aspekta integrēšanu pētniecības un inovācijas saturā. Atkarībā no stāvokļa attiecīgajā pētniecības un inovācijas jomā īpaša uzmanība jāvelta dzimumu līdzsvara nodrošināšanai vērtēšanas komisijās un struktūrās, piemēram, ekspertu grupās. | 9.   Programma nodrošina dzimumu līdztiesības efektīvu veicināšanu un dzimuma aspekta integrēšanu pētniecības un inovācijas saturā. Atkarībā no stāvokļa attiecīgajā pētniecības un inovācijas jomā īpaša uzmanība jāvelta dzimumu līdzsvara nodrošināšanai vērtēšanas komisijās un struktūrās, piemēram, ekspertu grupās.


  Saskaņā ar LESD 349. pantu Programmā būtu jāņem vērā tālāko reģionu īpatnības atbilstīgi Komisijas paziņojumam “Spēcīgāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīlī. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

9.   Programma nodrošina dzimumu līdztiesības efektīvu veicināšanu un dzimuma aspekta integrēšanu pētniecības un inovācijas saturā. Atkarībā no stāvokļa attiecīgajā pētniecības un inovācijas jomā īpaša uzmanība jāvelta dzimumu līdzsvara nodrošināšanai vērtēšanas komisijās un struktūrās, piemēram, ekspertu grupās.

9.   Programma nodrošina dzimumu līdztiesības efektīvu veicināšanu un dzimuma aspekta integrēšanu pētniecības un inovācijas saturā. Atkarībā no stāvokļa attiecīgajā pētniecības un inovācijas jomā īpaša uzmanība jāvelta dzimumu līdzsvara nodrošināšanai vērtēšanas komisijās un struktūrās, piemēram, ekspertu grupās.

Saskaņā ar LESD 349. pantu Programmā būtu jāņem vērā tālāko reģionu īpatnības atbilstīgi Komisijas paziņojumam “Spēcīgāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, ko Padome apstiprināja 2018. gada 12. aprīlī.

Pamatojums

Pamatojums

Priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” 27. apsvērumā ir skaidri norādīts, ka ir pamatoti īstenot tālākajiem reģioniem paredzētus īpašus pasākumus un ka Programmai būtu jāņem vērā šo reģionu īpatnības; savukārt pantos nav atsauces uz tālākajiem reģioniem.

13. grozījums

13. grozījums

7. panta 3. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Uzdevumi: | 3.   Uzdevumi |
| a) | sniedz skaidru ES pievienoto vērtību un veicina Savienības prioritāšu īstenošanu; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3.   Uzdevumi:

3.   Uzdevumi

a)

sniedz skaidru ES pievienoto vērtību un veicina Savienības prioritāšu īstenošanu;

| a) | sniedz skaidru ES pievienoto vērtību un veicina Savienības prioritāšu īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

sniedz skaidru ES pievienoto vērtību un veicina Savienības prioritāšu īstenošanu;

| b) | ir drosmīgi un vērienīgi, un līdz ar to – sabiedriski un ekonomiski ļoti nozīmīgi; |
| --- | --- |

b)

ir drosmīgi un vērienīgi, un līdz ar to – sabiedriski un ekonomiski ļoti nozīmīgi;

| b) | ir drosmīgi un vērienīgi, un līdz ar to – sabiedriski un ekonomiski ļoti nozīmīgi; |
| --- | --- |

b)

ir drosmīgi un vērienīgi, un līdz ar to – sabiedriski un ekonomiski ļoti nozīmīgi;

| c) | skaidri iezīmē virzību un ir mērķtiecīgi, izmērāmi un noteiktā laikā izpildāmi; |
| --- | --- |

c)

skaidri iezīmē virzību un ir mērķtiecīgi, izmērāmi un noteiktā laikā izpildāmi;

| c) | skaidri iezīmē virzību un ir mērķtiecīgi, izmērāmi un noteiktā laikā izpildāmi; |
| --- | --- |

c)

skaidri iezīmē virzību un ir mērķtiecīgi, izmērāmi un noteiktā laikā izpildāmi;

| d) | ir vērsti uz vērienīgiem, bet reāliem pētniecības un inovācijas pasākumiem; |
| --- | --- |

d)

ir vērsti uz vērienīgiem, bet reāliem pētniecības un inovācijas pasākumiem;

| d) | ir vērsti uz vērienīgiem, bet reāliem pētniecības un inovācijas pasākumiem; |
| --- | --- |

d)

ir vērsti uz vērienīgiem, bet reāliem pētniecības un inovācijas pasākumiem;

| e) | rada impulsu turpmākai darbībai dažādās disciplīnās, nozarēs un dalībnieku starpā; |
| --- | --- |

e)

rada impulsu turpmākai darbībai dažādās disciplīnās, nozarēs un dalībnieku starpā;

| e) | rada impulsu turpmākai darbībai dažādās disciplīnās, nozarēs un dalībnieku starpā; |
| --- | --- |

e)

rada impulsu turpmākai darbībai dažādās disciplīnās, nozarēs un dalībnieku starpā;

| f) | ir veidoti tā, ka iespējams izmantot vairākus, augšupējus risinājumus. |
| --- | --- |

f)

ir veidoti tā, ka iespējams izmantot vairākus, augšupējus risinājumus.

| f) | ir veidoti tā, ka iespējams izmantot vairākus, augšupējus risinājumus; |
| --- | --- |

f)

ir veidoti tā, ka iespējams izmantot vairākus, augšupējus risinājumus;

| g) | palīdz stiprināt Eiropas Pētniecības telpu un pārdomātas specializācijas stratēģiju īstenošanu. |
| --- | --- |

g)

palīdz stiprināt Eiropas Pētniecības telpu un pārdomātas specializācijas stratēģiju īstenošanu.

palīdz stiprināt Eiropas Pētniecības telpu un pārdomātas specializācijas stratēģiju īstenošanu.

14. grozījums

14. grozījums

8. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Programmas “Apvārsnis Eiropa” daļas var tikt īstenotas Eiropas partnerību ietvaros. Savienības iesaistīšanās Eiropas partnerībās var notikt šādi: | Programmas “Apvārsnis Eiropa” daļas var tikt īstenotas Eiropas partnerību ietvaros. Savienības iesaistīšanās Eiropas partnerībās var notikt šādi: |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Programmas “Apvārsnis Eiropa” daļas var tikt īstenotas Eiropas partnerību ietvaros. Savienības iesaistīšanās Eiropas partnerībās var notikt šādi:

Programmas “Apvārsnis Eiropa” daļas var tikt īstenotas Eiropas partnerību ietvaros. Savienības iesaistīšanās Eiropas partnerībās var notikt šādi:

15. grozījums

15. grozījums

7. pants, jauns 4. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Jānodrošina, ka uzdevumi tiek izstrādāti atklātā līdzdalības procesā, kurā iesaistītas visas ieinteresētās personas vietējā, reģionālajā, Eiropas un pasaules līmenī. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

4.
     
  Jānodrošina, ka uzdevumi tiek izstrādāti atklātā līdzdalības procesā, kurā iesaistītas visas ieinteresētās personas vietējā, reģionālajā, Eiropas un pasaules līmenī.

16. grozījums

16. grozījums

9. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| c) | EUR 13 500 000 000 III pīlāram “Atvērtā inovācija” laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, no kura: |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

c)

EUR 13 500 000 000 III pīlāram “Atvērtā inovācija” laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, no kura:

| c) | EUR 13 500 000 000 III pīlāram “Atvērtā inovācija” laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, no kura: |
| --- | --- |

c)

EUR 13 500 000 000 III pīlāram “Atvērtā inovācija” laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam, no kura:

| | 1) | EUR 10 500 000 000 Eiropas Inovācijas padomei, tostarp
  līdz
  EUR
  500 000 000
  Eiropas inovācijas ekosistēmām; |
| --- | --- | --- |

1)

EUR 10 500 000 000 Eiropas Inovācijas padomei, tostarp
  līdz
  EUR
  500 000 000
  Eiropas inovācijas ekosistēmām;

līdz

500 000 000

| | 1) | EUR 10 500 000 000 Eiropas Inovācijas padomei, tostarp
  EUR 500 000 000
  Eiropas inovācijas ekosistēmām,
  pie kuriem jāpieskaita EUR 1 500 000 000 , kas pārcelti no II pīlāra un kas tiks izmantoti tā tematisko jomu ietvaros. Vismaz EUR 1 000 000 000 tiks piešķirti līdzfinansējuma veidā kopīgajām programmām MVU, it īpaši pakāpeniskās inovācijas MVU atbalstam; |
| --- | --- | --- |

1)

EUR 10 500 000 000 Eiropas Inovācijas padomei, tostarp
  EUR 500 000 000
  Eiropas inovācijas ekosistēmām,
  pie kuriem jāpieskaita EUR 1 500 000 000 , kas pārcelti no II pīlāra un kas tiks izmantoti tā tematisko jomu ietvaros. Vismaz EUR 1 000 000 000 tiks piešķirti līdzfinansējuma veidā kopīgajām programmām MVU, it īpaši pakāpeniskās inovācijas MVU atbalstam;

EUR 500 000 000

pie kuriem jāpieskaita EUR 1 500 000 000 , kas pārcelti no II pīlāra un kas tiks izmantoti tā tematisko jomu ietvaros. Vismaz EUR 1 000 000 000 tiks piešķirti līdzfinansējuma veidā kopīgajām programmām MVU, it īpaši pakāpeniskās inovācijas MVU atbalstam;

| | 2) | EUR 3 000 000 000 Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam (EIT); |
| --- | --- | --- |

2)

EUR 3 000 000 000 Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam (EIT);

| | 2) | EUR 3 000 000 000 Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam (EIT); |
| --- | --- | --- |

2)

EUR 3 000 000 000 Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam (EIT);

Pamatojums

Pamatojums

Atbalsts Eiropas inovācijas ekosistēmām lielā mērā attieksies uz reģionālajām inovācijas ekosistēmām un inovācijas centriem. Paredzētā summa nav fiksēta, un tas nav pieņemami, turklāt tā ir pārāk maza, lai radītu būtisku vispārēju vai teritoriālu ietekmi. Šādām darbībām paredzētā budžeta palielināšana var palīdzēt reģioniem atrast savu vietu nākamajā pamatprogrammā un izstrādāt vidējā termiņa strukturālās stratēģijas, kas ir būtiskas Savienības inovācijas spēju stiprināšanai.

17. grozījums

17. grozījums

9. panta 8. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Resursus, kas piešķirti dalībvalstīm dalītas pārvaldības ietvaros un kas ir pārnesami saskaņā ar Regulas (ES) xx/xx [Kopīgo noteikumu regula] 21. pantu, pēc šo dalībvalstu lūguma var pārnest uz Programmu. Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu, vai netieši, saskaņā ar minētā punkta c) apakšpunktu. Ja iespējams, minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā. | |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Resursus, kas piešķirti dalībvalstīm dalītas pārvaldības ietvaros un kas ir pārnesami saskaņā ar Regulas (ES) xx/xx [Kopīgo noteikumu regula] 21. pantu, pēc šo dalībvalstu lūguma var pārnest uz Programmu. Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu, vai netieši, saskaņā ar minētā punkta c) apakšpunktu. Ja iespējams, minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

Resursus, kas piešķirti dalībvalstīm dalītas pārvaldības ietvaros un kas ir pārnesami saskaņā ar Regulas (ES) xx/xx [Kopīgo noteikumu regula] 21. pantu, pēc šo dalībvalstu lūguma var pārnest uz Programmu. Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu, vai netieši, saskaņā ar minētā punkta c) apakšpunktu. Ja iespējams, minētos resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

Pamatojums

Pamatojums

Pārcelts uz 11. pantu.

18. grozījums

18. grozījums

11. pants

11. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Programma “Apvārsnis Eiropa” būtu jāīsteno sinerģijā ar citām Savienības programmām. Papildu finansējums, kas apvienots ar programmas “Apvārsnis Eiropa” finansējumu būtu jāīsteno saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem, ko piemēro pašreizējai programmai.




  Attiecīgā gadījumā var organizēt ar citām Savienības programmām kopīgus konkursus, piemērojot tikai vienas programmas noteikumus par dalību konkursā. Ja minētās darbības ir saistītas ar programmu “Apvārsnis Eiropa”, tās noteikumi attiecas uz visiem maksājumiem, ar ko finansē šīs darbības. |
| Darbībām, kurām piešķirts izcilības zīmogs vai kuras atbilst šādiem kumulatīviem, salīdzinošiem nosacījumiem: | 2.
     Darbībām, kurām piešķirts izcilības zīmogs vai kuras atbilst šādiem kumulatīviem, salīdzinošiem nosacījumiem: |
| a) | tās ir novērtētas Programmas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.
     
  Programma “Apvārsnis Eiropa” būtu jāīsteno sinerģijā ar citām Savienības programmām. Papildu finansējums, kas apvienots ar programmas “Apvārsnis Eiropa” finansējumu būtu jāīsteno saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem, ko piemēro pašreizējai programmai.

Attiecīgā gadījumā var organizēt ar citām Savienības programmām kopīgus konkursus, piemērojot tikai vienas programmas noteikumus par dalību konkursā. Ja minētās darbības ir saistītas ar programmu “Apvārsnis Eiropa”, tās noteikumi attiecas uz visiem maksājumiem, ar ko finansē šīs darbības.

Darbībām, kurām piešķirts izcilības zīmogs vai kuras atbilst šādiem kumulatīviem, salīdzinošiem nosacījumiem:

2.
     Darbībām, kurām piešķirts izcilības zīmogs vai kuras atbilst šādiem kumulatīviem, salīdzinošiem nosacījumiem:

a)

tās ir novērtētas Programmas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus;

| a) | tās ir novērtētas Programmas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- |

a)

tās ir novērtētas Programmas uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus;

| b) | tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; |
| --- | --- |

b)

tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam;

| b) | tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam; |
| --- | --- |

b)

tās atbilst minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus kvalitātes prasību minimumam;

| c) | budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, |
| --- | --- |

c)

budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus,

| c) | budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, |
| --- | --- |

c)

budžeta ierobežojumu dēļ tās nevar finansēt saskaņā ar minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus,

var piešķirt atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda, Eiropas Sociālā fonda+ vai Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai saskaņā ar Regulas (ES) xx/xx [Kopīgo noteikumu regula] [67.] panta 5. punktu un Regulas (ES) xx/xx [Kopējās lauksaimniecības politikas finansēšana, pārvaldība un uzraudzība] [8.] pantu ar noteikumu, ka šādas darbības saskan ar attiecīgās programmas mērķiem.
  Piemēro tā fonda noteikumus, no kura piešķir atbalstu.

Piemēro tā fonda noteikumus, no kura piešķir atbalstu.

var piešķirt atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda, Eiropas Sociālā fonda+ vai Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai saskaņā ar Regulas (ES) xx/xx [Kopīgo noteikumu regula] [67.] panta 5. punktu un Regulas (ES) xx/xx [Kopējās lauksaimniecības politikas finansēšana, pārvaldība un uzraudzība] [8.] pantu ar noteikumu, ka šādas darbības saskan ar attiecīgās programmas mērķiem.

3.
     
  Arī darbībām, ko īsteno saistībā ar 8. pantā minētajām Eiropas partnerībām, var piešķirt finansējumu no citām Savienības programmām, no dalībvalstīm un to vietējām un reģionālajām pašvaldībām, un tādā gadījumā var piemērot tikai vienas programmas dalības noteikumus. Ja minētās darbības ir saistītas ar programmu “Apvārsnis Eiropa”, tās noteikumus var piemērot visiem maksājumiem, ar ko finansē šīs darbības, ievērojot Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu noteikumus.

4.
     
  Resursus, kas piešķirti dalībvalstīm dalītas pārvaldības ietvaros un kas ir pārnesami saskaņā ar Regulas (ES) xx/xx [Kopīgo noteikumu regula] 21. pantu, pēc vadošās iestādes lūguma

| a) | vai nu pārnes uz programmu “Apvārsnis Eiropa”: Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu, vai netieši, saskaņā ar minētā panta 1. punkta c) apakšpunktu. Šos resursus, ja iespējams, izmanto tās ģeogrāfiskās zonas labā, kura atbilst attiecīgajai vadošajai iestādei saskaņā ar 18. panta 7. punktu un 19. panta 1. punkta otro daļu; |
| --- | --- |

a)

vai nu pārnes uz programmu “Apvārsnis Eiropa”: Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu, vai netieši, saskaņā ar minētā panta 1. punkta c) apakšpunktu. Šos resursus, ja iespējams, izmanto tās ģeogrāfiskās zonas labā, kura atbilst attiecīgajai vadošajai iestādei saskaņā ar 18. panta 7. punktu un 19. panta 1. punkta otro daļu;

| b) | vai tos uzskata par pārnestiem uz programmu “Apvārsnis Eiropa”, ja vadošā iestāde tos tieši piešķir kopīgai programmai, ko līdzfinansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”. Dotācijas, kas izmaksātas trešām pusēm kopīgas programmas ietvaros, kuru šādā veidā līdzfinansē, var būt izmaksātas saskaņā ar “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem, ievērojot Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu noteikumus. |
| --- | --- |

b)

vai tos uzskata par pārnestiem uz programmu “Apvārsnis Eiropa”, ja vadošā iestāde tos tieši piešķir kopīgai programmai, ko līdzfinansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”. Dotācijas, kas izmaksātas trešām pusēm kopīgas programmas ietvaros, kuru šādā veidā līdzfinansē, var būt izmaksātas saskaņā ar “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem, ievērojot Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu noteikumus.

Pamatojums

Pamatojums

Ieilgušās debates par sinerģiju ir jānoslēdz, izstrādājot skaidru un visaptverošu sistēmu, kas reāli nodrošina kombinēto finansējumu (ne tikai izcilības zīmoga piešķiršanai) un Eiropas partnerības potenciāla mobilizēšanu pilnā apjomā. Taču šai sistēmai ir jābūt arī elastīgai un jādod reģioniem spēja reaģēt un ātri pielāgoties iniciatīvām un attīstības tendencēm Eiropas ekosistēmā. Ar šo grozījumu šis mērķis tiek sasniegts, ļaujot vadošajām iestādēm veikt virtuālu pārvedumu ar tiešu piešķīrumu programmai, ko līdzfinansē pamatprogramma, kurā minētās iestādes tādā veidā nolemtu piedalīties bez iepriekšējas plānošanas un faktiska pārveduma.

19. grozījums

19. grozījums

20. panta 5. punkts

20. panta 5. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Darba programmā konkrēti norāda, kuriem uzaicinājumiem tiks piešķirti “izcilības zīmogi”.
  Pēc tam, kad no
  pieteikuma
  iesniedzēja ir saņemta iepriekšēja
  atļauja,
  informāciju par pieteikumu un izvērtējumu var darīt zināmu
  ieinteresētajām finansēšanas iestādēm, par to noslēdzot vienošanos par konfidencialitāti. | Darba programmā konkrēti norāda, kuriem uzaicinājumiem tiks piešķirti “izcilības zīmogi”.
  Lai saņemtu “izcilības zīmogu”,
  pieteikuma
  iesniedzējam ir jādod
  atļauja ieinteresētajām finansēšanas iestādēm
  piekļūt informācijai par pieteikumu un izvērtējumu
  , par to noslēdzot vienošanos par konfidencialitāti. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Darba programmā konkrēti norāda, kuriem uzaicinājumiem tiks piešķirti “izcilības zīmogi”.
  Pēc tam, kad no
  pieteikuma
  iesniedzēja ir saņemta iepriekšēja
  atļauja,
  informāciju par pieteikumu un izvērtējumu var darīt zināmu
  ieinteresētajām finansēšanas iestādēm, par to noslēdzot vienošanos par konfidencialitāti.

Pēc tam, kad no

iesniedzēja ir saņemta iepriekšēja

informāciju par pieteikumu un izvērtējumu var darīt zināmu

Darba programmā konkrēti norāda, kuriem uzaicinājumiem tiks piešķirti “izcilības zīmogi”.
  Lai saņemtu “izcilības zīmogu”,
  pieteikuma
  iesniedzējam ir jādod
  atļauja ieinteresētajām finansēšanas iestādēm
  piekļūt informācijai par pieteikumu un izvērtējumu
  , par to noslēdzot vienošanos par konfidencialitāti.

Lai saņemtu “izcilības zīmogu”,

iesniedzējam ir jādod

piekļūt informācijai par pieteikumu un izvērtējumu

20. grozījums

20. grozījums

23. pants

23. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Darbība, kurā veikts ieguldījums no citas Savienības programmas, var saņemt ieguldījumu arī no Programmas ar noteikumu, ka ar šo ieguldījumu netiek segtas tās pašas izmaksas.
  Katras tās Savienības programmas noteikumus, no kuras piešķir ieguldījumu, piemēro tās attiecīgajam ieguldījumam, kas veikts darbībā.
  Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi. | Darbība, kurā veikts ieguldījums no citas Savienības programmas, var saņemt ieguldījumu arī no Programmas ar noteikumu, ka ar šo ieguldījumu netiek segtas tās pašas izmaksas. |
| | Pieņemot, ka šīs iemaksas tiek piešķirtas kopīgi, lai segtu tās pašas darbības un to izmaksas,










  a) | šī darbība būtu jāīsteno saskaņā ar vienu un to pašu īstenošanas un atbilstības noteikumu kopumu.


  Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Darbība, kurā veikts ieguldījums no citas Savienības programmas, var saņemt ieguldījumu arī no Programmas ar noteikumu, ka ar šo ieguldījumu netiek segtas tās pašas izmaksas.
  Katras tās Savienības programmas noteikumus, no kuras piešķir ieguldījumu, piemēro tās attiecīgajam ieguldījumam, kas veikts darbībā.
  Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi.

Katras tās Savienības programmas noteikumus, no kuras piešķir ieguldījumu, piemēro tās attiecīgajam ieguldījumam, kas veikts darbībā.

Darbība, kurā veikts ieguldījums no citas Savienības programmas, var saņemt ieguldījumu arī no Programmas ar noteikumu, ka ar šo ieguldījumu netiek segtas tās pašas izmaksas.

Pieņemot, ka šīs iemaksas tiek piešķirtas kopīgi, lai segtu tās pašas darbības un to izmaksas,

Pieņemot, ka šīs iemaksas tiek piešķirtas kopīgi, lai segtu tās pašas darbības un to izmaksas,

a)

a)

šī darbība būtu jāīsteno saskaņā ar vienu un to pašu īstenošanas un atbilstības noteikumu kopumu.

šī darbība būtu jāīsteno saskaņā ar vienu un to pašu īstenošanas un atbilstības noteikumu kopumu.

Kumulatīvais finansējums nepārsniedz darbības kopējās attiecināmās izmaksas, un atbalstu no dažādām Savienības programmām var aprēķināt proporcionāli saskaņā ar dokumentiem, kuros izklāstīti atbalsta nosacījumi;

| b) | darbība ir īstenota saskaņā ar tās programmas noteikumiem, kas sniedz galveno finansiālo ieguldījumu, ievērojot Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu noteikumus gadījumos, kas minēti 11. panta 4. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

b)

darbība ir īstenota saskaņā ar tās programmas noteikumiem, kas sniedz galveno finansiālo ieguldījumu, ievērojot Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu noteikumus gadījumos, kas minēti 11. panta 4. punkta b) apakšpunktā.

darbība ir īstenota saskaņā ar tās programmas noteikumiem, kas sniedz galveno finansiālo ieguldījumu, ievērojot Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu noteikumus gadījumos, kas minēti 11. panta 4. punkta b) apakšpunktā.

21. grozījums

21. grozījums

30. pants

30. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Katrai darbībai atsevišķi noteiktu finansējuma likmi piemēro visiem attiecīgajā darbībā finansētajiem pasākumiem. Maksimālo likmi nosaka darba programmā. | 1.   Katrai darbībai atsevišķi noteiktu finansējuma likmi piemēro visiem attiecīgajā darbībā finansētajiem pasākumiem. Maksimālo likmi nosaka darba programmā. |
| 2.   No Programmas var atlīdzināt līdz 100 % no darbības kopējām attiecināmajām izmaksām, taču noteikti šādi izņēmumi: | 2.   No Programmas var atlīdzināt līdz 100 % no darbības kopējām attiecināmajām izmaksām, taču noteikti šādi izņēmumi: |
| a) | inovācijas darbībām – līdz 70 % no kopējām attaisnotajām izmaksām, izņemot bezpeļņas tiesību subjektus, kam Programmā var atlīdzināt līdz 100 % no kopējām attaisnotajām izmaksām; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Katrai darbībai atsevišķi noteiktu finansējuma likmi piemēro visiem attiecīgajā darbībā finansētajiem pasākumiem. Maksimālo likmi nosaka darba programmā.

1.   Katrai darbībai atsevišķi noteiktu finansējuma likmi piemēro visiem attiecīgajā darbībā finansētajiem pasākumiem. Maksimālo likmi nosaka darba programmā.

2.   No Programmas var atlīdzināt līdz 100 % no darbības kopējām attiecināmajām izmaksām, taču noteikti šādi izņēmumi:

2.   No Programmas var atlīdzināt līdz 100 % no darbības kopējām attiecināmajām izmaksām, taču noteikti šādi izņēmumi:

a)

inovācijas darbībām – līdz 70 % no kopējām attaisnotajām izmaksām, izņemot bezpeļņas tiesību subjektus, kam Programmā var atlīdzināt līdz 100 % no kopējām attaisnotajām izmaksām;

| a) | inovācijas darbībām – līdz 70 % no kopējām attaisnotajām izmaksām, izņemot bezpeļņas tiesību subjektus, kam Programmā var atlīdzināt līdz 100 % no kopējām attaisnotajām izmaksām; |
| --- | --- |

a)

inovācijas darbībām – līdz 70 % no kopējām attaisnotajām izmaksām, izņemot bezpeļņas tiesību subjektus, kam Programmā var atlīdzināt līdz 100 % no kopējām attaisnotajām izmaksām;

| b) | programmas līdzfinansēšanas darbībām – vismaz
  30 %
  no kopējām attaisnotajām izmaksām, bet noteiktos un pienācīgi pamatotos gadījumos līdz 70 %. |
| --- | --- |

b)

programmas līdzfinansēšanas darbībām – vismaz
  30 %
  no kopējām attaisnotajām izmaksām, bet noteiktos un pienācīgi pamatotos gadījumos līdz 70 %.

30 %

| b) | programmas līdzfinansēšanas darbībām – vismaz
  50 %
  no kopējām attaisnotajām izmaksām, bet noteiktos un pienācīgi pamatotos gadījumos līdz 70 %. |
| --- | --- |

b)

programmas līdzfinansēšanas darbībām – vismaz
  50 %
  no kopējām attaisnotajām izmaksām, bet noteiktos un pienācīgi pamatotos gadījumos līdz 70 %.

50 %

3.   Šajā pantā noteiktās finansējuma likmes piemēro arī attiecībā uz darbībām, kurām pilnībā vai par kādu to daļu tiek noteikts vienotas likmes, vienības vai fiksētas summas finansējums.

3.   Šajā pantā noteiktās finansējuma likmes piemēro arī attiecībā uz darbībām, kurām pilnībā vai par kādu to daļu tiek noteikts vienotas likmes, vienības vai fiksētas summas finansējums.

Pamatojums

Pamatojums

Saskaņā ar līdzfinansējuma principu.

22. grozījums

22. grozījums

43. panta 4. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   EIC Accelerator saņēmējs ir tiesību subjekts, kas kvalificējas kā jaunuzņēmums, MVU vai vidējas kapitalizācijas uzņēmums, kas iedibināts dalībvalstī vai asociētajā valstī. Priekšlikumu var iesniegt saņēmējs vai viena vai vairākas fiziskas personas vai tiesību subjekti, kas vēlas izveidot vai atbalstīt minēto saņēmēju. | 1.   EIC Accelerator saņēmējs ir tiesību subjekts, kas kvalificējas kā jaunuzņēmums, MVU vai vidējas kapitalizācijas uzņēmums, kas iedibināts dalībvalstī vai asociētajā valstī. Priekšlikumu var iesniegt saņēmējs vai viena vai vairākas fiziskas personas vai tiesību subjekti, kas vēlas izveidot vai atbalstīt minēto saņēmēju. |
| 2.   Ar vienu piešķiršanas lēmumu var paredzēt un nodrošināt finansējumu attiecībā uz visiem Savienības ieguldījuma veidiem, kas paredzēti EIC apvienotajā finansējumā. | 2.   Ar vienu piešķiršanas lēmumu var paredzēt un nodrošināt finansējumu attiecībā uz visiem Savienības ieguldījuma veidiem, kas paredzēti EIC apvienotajā finansējumā. |
| 3.   Priekšlikumus pēc to individuālās vērtības vērtē atsevišķi neatkarīgi eksperti un, pamatojoties uz 24. un 26. pantu, atlasa pēc ikgadējā atklātā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus atbilstīgi 4. punktam. | 3.   Priekšlikumus pēc to individuālās vērtības vērtē atsevišķi neatkarīgi eksperti un, pamatojoties uz 24. un 26. pantu, atlasa pēc ikgadējā atklātā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus atbilstīgi 4. punktam. |
| 4.   Piešķiršanas kritēriji ir šādi:






  — | izcilība, |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   EIC Accelerator saņēmējs ir tiesību subjekts, kas kvalificējas kā jaunuzņēmums, MVU vai vidējas kapitalizācijas uzņēmums, kas iedibināts dalībvalstī vai asociētajā valstī. Priekšlikumu var iesniegt saņēmējs vai viena vai vairākas fiziskas personas vai tiesību subjekti, kas vēlas izveidot vai atbalstīt minēto saņēmēju.

1.   EIC Accelerator saņēmējs ir tiesību subjekts, kas kvalificējas kā jaunuzņēmums, MVU vai vidējas kapitalizācijas uzņēmums, kas iedibināts dalībvalstī vai asociētajā valstī. Priekšlikumu var iesniegt saņēmējs vai viena vai vairākas fiziskas personas vai tiesību subjekti, kas vēlas izveidot vai atbalstīt minēto saņēmēju.

2.   Ar vienu piešķiršanas lēmumu var paredzēt un nodrošināt finansējumu attiecībā uz visiem Savienības ieguldījuma veidiem, kas paredzēti EIC apvienotajā finansējumā.

2.   Ar vienu piešķiršanas lēmumu var paredzēt un nodrošināt finansējumu attiecībā uz visiem Savienības ieguldījuma veidiem, kas paredzēti EIC apvienotajā finansējumā.

3.   Priekšlikumus pēc to individuālās vērtības vērtē atsevišķi neatkarīgi eksperti un, pamatojoties uz 24. un 26. pantu, atlasa pēc ikgadējā atklātā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus atbilstīgi 4. punktam.

3.   Priekšlikumus pēc to individuālās vērtības vērtē atsevišķi neatkarīgi eksperti un, pamatojoties uz 24. un 26. pantu, atlasa pēc ikgadējā atklātā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus atbilstīgi 4. punktam.

4.   Piešķiršanas kritēriji ir šādi:

—

izcilība,

| — | ietekme, |
| --- | --- |

—

ietekme,

| — | darbības riska pakāpe un vajadzība pēc Savienības finansējuma. |
| --- | --- |

—

darbības riska pakāpe un vajadzība pēc Savienības finansējuma.

4.   Piešķiršanas kritēriji ir šādi:

| — | izcilība, |
| --- | --- |

—

izcilība,

| — | ietekme, |
| --- | --- |

—

ietekme,

| — | darbības riska pakāpe
  , atbalsta kvalitāte valsts, reģionālajā un vietējā līmenī
  un vajadzība pēc Savienības finansējuma. |
| --- | --- |

—

darbības riska pakāpe
  , atbalsta kvalitāte valsts, reģionālajā un vietējā līmenī
  un vajadzība pēc Savienības finansējuma.

Pamatojums

Pamatojums

Kaut arī uzņēmumiem, kuri ir “Accelerator” saņēmēji, jāorientējas uz plašu tirgu, to veiksmīga darbība ir atkarīga ne tikai no to finansiālās struktūras, bet arī no atbalsta, kas sniegts labvēlīgā ekosistēmā Eiropas, valsts un vietējā līmenī.

23. grozījums

23. grozījums

I pielikums “Pasākumu pamatvirzieni”, 3. daļa, b) punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| b) | Eiropas inovācijas ekosistēmas

  Intervences jomas: saiknes veidošana ar reģionāliem valstu inovāciju dalībniekiem un atbalsts kopīgu pārrobežu inovācijas programmu īstenošanai, ko veic dalībvalstis un asociētās valstis, no vispārīgo prasmju pilnveidošanas inovācijai līdz pētniecības un inovācijas pasākumiem, lai uzlabotu Eiropas inovācijas sistēmas efektivitāti. Tas papildinās ERAF atbalstu inovācijas ekosistēmām un starpreģionālām partnerībām par pārdomātas specializācijas tēmām. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

b)

Eiropas inovācijas ekosistēmas

Eiropas inovācijas ekosistēmas

Intervences jomas: saiknes veidošana ar reģionāliem valstu inovāciju dalībniekiem un atbalsts kopīgu pārrobežu inovācijas programmu īstenošanai, ko veic dalībvalstis un asociētās valstis, no vispārīgo prasmju pilnveidošanas inovācijai līdz pētniecības un inovācijas pasākumiem, lai uzlabotu Eiropas inovācijas sistēmas efektivitāti. Tas papildinās ERAF atbalstu inovācijas ekosistēmām un starpreģionālām partnerībām par pārdomātas specializācijas tēmām.

| b) | Eiropas inovācijas ekosistēmas


  Intervences jomas: saiknes veidošana ar reģionāliem valstu inovāciju dalībniekiem un atbalsts kopīgu pārrobežu inovācijas programmu īstenošanai, ko veic
  starpreģionālo inovācijas programmu reģionālo inovācijas ekosistēmu dalībnieki un inovācijas centri,
  dalībvalstis un asociētās valstis,
  jo šīs programmas ietver procesu
  no vispārīgo prasmju pilnveidošanas inovācijai līdz pētniecības un inovācijas pasākumiem, lai uzlabotu Eiropas inovācijas sistēmas efektivitāti. Tas papildinās ERAF atbalstu inovācijas ekosistēmām un starpreģionālām partnerībām par pārdomātas specializācijas tēmām. |
| --- | --- |

b)

Eiropas inovācijas ekosistēmas

Eiropas inovācijas ekosistēmas

Intervences jomas: saiknes veidošana ar reģionāliem valstu inovāciju dalībniekiem un atbalsts kopīgu pārrobežu inovācijas programmu īstenošanai, ko veic
  starpreģionālo inovācijas programmu reģionālo inovācijas ekosistēmu dalībnieki un inovācijas centri,
  dalībvalstis un asociētās valstis,
  jo šīs programmas ietver procesu
  no vispārīgo prasmju pilnveidošanas inovācijai līdz pētniecības un inovācijas pasākumiem, lai uzlabotu Eiropas inovācijas sistēmas efektivitāti. Tas papildinās ERAF atbalstu inovācijas ekosistēmām un starpreģionālām partnerībām par pārdomātas specializācijas tēmām.

Intervences jomas:

starpreģionālo inovācijas programmu reģionālo inovācijas ekosistēmu dalībnieki un inovācijas centri,

jo šīs programmas ietver procesu

Pamatojums

Pamatojums

Būtisks nosacījums starpreģionālo projektu finansēšanai.

24. grozījums

24. grozījums

II pielikums “Pasākumu veidi”, 6. ievilkums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| — | Programmas līdzfinansēšanas darbība: darbība, ar ko nodrošina līdzfinansējumu pasākumu programmai, kuru izveidojuši un/vai īsteno subjekti, kas pārvalda un/vai finansē pētniecības un inovācijas programmas un kas nav Eiropas Savienības finansēšanas struktūras. Šāda pasākumu programma var atbalstīt sakaru tīklu veidošanu un koordinēšanu, pētniecību, inovāciju, eksperimentālās darbības, ar inovāciju un ieviešanu tirgū saistītās darbības, mācības un mobilitāti, informētības veicināšanu un komunikāciju, izplatīšanu un izmantošanu vai to kombināciju, ko tiešā veidā īsteno šie subjekti vai trešās personas, kam tie var piešķirt jebkāda apmēra finansiālo atbalstu dotāciju, godalgu, iepirkuma un “Apvārsnis Eiropa” apvienotā finansējuma veidā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

—

Programmas līdzfinansēšanas darbība: darbība, ar ko nodrošina līdzfinansējumu pasākumu programmai, kuru izveidojuši un/vai īsteno subjekti, kas pārvalda un/vai finansē pētniecības un inovācijas programmas un kas nav Eiropas Savienības finansēšanas struktūras. Šāda pasākumu programma var atbalstīt sakaru tīklu veidošanu un koordinēšanu, pētniecību, inovāciju, eksperimentālās darbības, ar inovāciju un ieviešanu tirgū saistītās darbības, mācības un mobilitāti, informētības veicināšanu un komunikāciju, izplatīšanu un izmantošanu vai to kombināciju, ko tiešā veidā īsteno šie subjekti vai trešās personas, kam tie var piešķirt jebkāda apmēra finansiālo atbalstu dotāciju, godalgu, iepirkuma un “Apvārsnis Eiropa” apvienotā finansējuma veidā.

| — | Programmas līdzfinansēšanas darbība: darbība, ar ko nodrošina līdzfinansējumu pasākumu programmai, kuru izveidojuši un/vai īsteno subjekti, kas pārvalda un/vai finansē pētniecības un inovācijas programmas un kas nav Eiropas Savienības finansēšanas struktūras.
  Ar šādu darbību varēs atbalstīt reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru darbības programmas un to savstarpējo sadarbību.
  Šāda pasākumu programma var atbalstīt sakaru tīklu veidošanu un koordinēšanu, pētniecību, inovāciju, eksperimentālās darbības, ar inovāciju un ieviešanu tirgū saistītās darbības, mācības un mobilitāti, informētības veicināšanu un komunikāciju, izplatīšanu un izmantošanu vai to kombināciju, ko tiešā veidā īsteno šie subjekti vai trešās personas, kam tie var piešķirt jebkāda apmēra finansiālo atbalstu dotāciju, godalgu, iepirkuma un “Apvārsnis Eiropa” apvienotā finansējuma veidā. |
| --- | --- |

—

Programmas līdzfinansēšanas darbība: darbība, ar ko nodrošina līdzfinansējumu pasākumu programmai, kuru izveidojuši un/vai īsteno subjekti, kas pārvalda un/vai finansē pētniecības un inovācijas programmas un kas nav Eiropas Savienības finansēšanas struktūras.
  Ar šādu darbību varēs atbalstīt reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru darbības programmas un to savstarpējo sadarbību.
  Šāda pasākumu programma var atbalstīt sakaru tīklu veidošanu un koordinēšanu, pētniecību, inovāciju, eksperimentālās darbības, ar inovāciju un ieviešanu tirgū saistītās darbības, mācības un mobilitāti, informētības veicināšanu un komunikāciju, izplatīšanu un izmantošanu vai to kombināciju, ko tiešā veidā īsteno šie subjekti vai trešās personas, kam tie var piešķirt jebkāda apmēra finansiālo atbalstu dotāciju, godalgu, iepirkuma un “Apvārsnis Eiropa” apvienotā finansējuma veidā.

Ar šādu darbību varēs atbalstīt reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru darbības programmas un to savstarpējo sadarbību.

Pamatojums

Pamatojums

Būtisks nosacījums starpreģionālo projektu finansēšanai.

25. grozījums

25. grozījums

III pielikums “Partnerības”, 1. daļa, a) punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| a) | pierādījumi, ka Eiropas partnerība ir
  efektīvāka
  Programmas saistīto mērķu īstenošanā un jo īpaši skaidras ietekmes uz ES un tās iedzīvotājiem nodrošināšanā, īpaši ņemot vērā ieguldījumu globālu problēmu risināšanā un pētniecības un inovācijas mērķu sasniegšanā, ES konkurētspējas uzlabošanā un Eiropas pētniecības un inovācijas telpas stiprināšanā un starptautiskajās saistībās; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

a)

pierādījumi, ka Eiropas partnerība ir
  efektīvāka
  Programmas saistīto mērķu īstenošanā un jo īpaši skaidras ietekmes uz ES un tās iedzīvotājiem nodrošināšanā, īpaši ņemot vērā ieguldījumu globālu problēmu risināšanā un pētniecības un inovācijas mērķu sasniegšanā, ES konkurētspējas uzlabošanā un Eiropas pētniecības un inovācijas telpas stiprināšanā un starptautiskajās saistībās;

efektīvāka

| a) | pierādījumi, ka Eiropas partnerība ir
  ļoti efektīva
  Programmas saistīto mērķu īstenošanā un jo īpaši skaidras ietekmes uz ES un tās iedzīvotājiem nodrošināšanā, īpaši ņemot vērā ieguldījumu globālu problēmu risināšanā un pētniecības un inovācijas mērķu sasniegšanā, ES konkurētspējas uzlabošanā un Eiropas pētniecības un inovācijas telpas stiprināšanā un starptautiskajās saistībās; |
| --- | --- |

a)

pierādījumi, ka Eiropas partnerība ir
  ļoti efektīva
  Programmas saistīto mērķu īstenošanā un jo īpaši skaidras ietekmes uz ES un tās iedzīvotājiem nodrošināšanā, īpaši ņemot vērā ieguldījumu globālu problēmu risināšanā un pētniecības un inovācijas mērķu sasniegšanā, ES konkurētspējas uzlabošanā un Eiropas pētniecības un inovācijas telpas stiprināšanā un starptautiskajās saistībās;

ļoti efektīva

Pamatojums

Pamatojums

Pašreizējais formulējums ir ļoti šaurs un var būtiski ierobežot Eiropas partnerības darbības jomu.

26. grozījums

26. grozījums

IV pielikums “Sinerģija ar citām programmām”, 4. punkts, a) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 4. | Sinerģija ar Eiropas Sociālo fondu+ (ESF+) nodrošinās, ka:






  a) | ESF+ var izplatīt un efektīvi izmantot Programmas atbalstītās inovatīvās mācību programmas, īstenojot valstu
  vai
  reģionālās programmas, lai nodrošinātu cilvēkiem prasmes un kompetences, kas tiem būs nepieciešamas darbam nākotnē; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

4.

Sinerģija ar Eiropas Sociālo fondu+ (ESF+) nodrošinās, ka:

a)

ESF+ var izplatīt un efektīvi izmantot Programmas atbalstītās inovatīvās mācību programmas, īstenojot valstu
  vai
  reģionālās programmas, lai nodrošinātu cilvēkiem prasmes un kompetences, kas tiem būs nepieciešamas darbam nākotnē;

vai

| 4. | Sinerģija ar Eiropas Sociālo fondu+ (ESF+) nodrošinās, ka:






  a) | ESF+ var izplatīt un efektīvi izmantot Programmas atbalstītās inovatīvās mācību programmas, īstenojot valstu, reģionālās
  vai starpreģionālās
  programmas, lai nodrošinātu cilvēkiem prasmes un kompetences, kas tiem būs nepieciešamas darbam nākotnē; |
| --- | --- | --- |

4.

Sinerģija ar Eiropas Sociālo fondu+ (ESF+) nodrošinās, ka:

a)

ESF+ var izplatīt un efektīvi izmantot Programmas atbalstītās inovatīvās mācību programmas, īstenojot valstu, reģionālās
  vai starpreģionālās
  programmas, lai nodrošinātu cilvēkiem prasmes un kompetences, kas tiem būs nepieciešamas darbam nākotnē;

vai starpreģionālās

27. grozījums

27. grozījums

IV pielikums “Sinerģija ar citām programmām”, 6. punkts, b) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 6. | Sinerģija ar programmu “Digitālā Eiropa” nodrošinās, ka: |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

6.

Sinerģija ar programmu “Digitālā Eiropa” nodrošinās, ka:

| 6. | Sinerģija ar programmu “Digitālā Eiropa” nodrošinās, ka: |
| --- | --- |

6.

Sinerģija ar programmu “Digitālā Eiropa” nodrošinās, ka:

| | a) | tā kā Programmas un programmas “Digitālā Eiropa” vairākas risinātās tematiskās jomas konverģē, atbalstāmo darbību veidi, to sagaidāmā izlaide un intervences loģikas ir atšķirīgas un komplementāras; |
| --- | --- | --- |

a)

tā kā Programmas un programmas “Digitālā Eiropa” vairākas risinātās tematiskās jomas konverģē, atbalstāmo darbību veidi, to sagaidāmā izlaide un intervences loģikas ir atšķirīgas un komplementāras;

| | a) | tā kā Programmas un programmas “Digitālā Eiropa” vairākas risinātās tematiskās jomas konverģē, atbalstāmo darbību veidi, to sagaidāmā izlaide un intervences loģikas ir atšķirīgas un komplementāras; |
| --- | --- | --- |

a)

tā kā Programmas un programmas “Digitālā Eiropa” vairākas risinātās tematiskās jomas konverģē, atbalstāmo darbību veidi, to sagaidāmā izlaide un intervences loģikas ir atšķirīgas un komplementāras;

| | b) | pētniecības un inovācijas vajadzības saistībā ar digitālajiem aspektiem ir konstatētas un noteiktas Programmas stratēģiskās pētniecības un inovācijas plānos; tas ietver pētniecību un inovāciju augstas veiktspējas datošanai, mākslīgajam intelektam un kiberdrošībai, apvienojot digitālās tehnoloģijas ar citām tehnoloģijām, lai radītu tehnoloģiju un ar tehnoloģijām nesaistītas inovācijas; atbalsts uzņēmumiem, kas ievieš revolucionāras inovācijas (daudzi no tiem apvieno digitālās un fiziskās tehnoloģijas); digitālās jomas integrēšana visā pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”; un atbalsts digitālās pētniecības infrastruktūrām; |
| --- | --- | --- |

b)

pētniecības un inovācijas vajadzības saistībā ar digitālajiem aspektiem ir konstatētas un noteiktas Programmas stratēģiskās pētniecības un inovācijas plānos; tas ietver pētniecību un inovāciju augstas veiktspējas datošanai, mākslīgajam intelektam un kiberdrošībai, apvienojot digitālās tehnoloģijas ar citām tehnoloģijām, lai radītu tehnoloģiju un ar tehnoloģijām nesaistītas inovācijas; atbalsts uzņēmumiem, kas ievieš revolucionāras inovācijas (daudzi no tiem apvieno digitālās un fiziskās tehnoloģijas); digitālās jomas integrēšana visā pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”; un atbalsts digitālās pētniecības infrastruktūrām;

| | b) | pētniecības un inovācijas vajadzības saistībā ar digitālajiem aspektiem ir konstatētas un noteiktas Programmas stratēģiskās pētniecības un inovācijas plānos; tas ietver pētniecību un inovāciju augstas veiktspējas datošanai, mākslīgajam intelektam un kiberdrošībai, apvienojot digitālās tehnoloģijas ar citām tehnoloģijām, lai radītu tehnoloģiju un ar tehnoloģijām nesaistītas inovācijas; atbalsts uzņēmumiem, kas ievieš revolucionāras inovācijas (daudzi no tiem apvieno digitālās un fiziskās tehnoloģijas); digitālās jomas integrēšana visā pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”;
  palīdzība digitālās inovācijas centriem
  un atbalsts digitālās pētniecības infrastruktūrām; |
| --- | --- | --- |

b)

pētniecības un inovācijas vajadzības saistībā ar digitālajiem aspektiem ir konstatētas un noteiktas Programmas stratēģiskās pētniecības un inovācijas plānos; tas ietver pētniecību un inovāciju augstas veiktspējas datošanai, mākslīgajam intelektam un kiberdrošībai, apvienojot digitālās tehnoloģijas ar citām tehnoloģijām, lai radītu tehnoloģiju un ar tehnoloģijām nesaistītas inovācijas; atbalsts uzņēmumiem, kas ievieš revolucionāras inovācijas (daudzi no tiem apvieno digitālās un fiziskās tehnoloģijas); digitālās jomas integrēšana visā pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”;
  palīdzība digitālās inovācijas centriem
  un atbalsts digitālās pētniecības infrastruktūrām;

palīdzība digitālās inovācijas centriem

28. grozījums

28. grozījums

V pielikuma “Galvenie ietekmes ceļu rādītāji” beigās pievienot jaunu rindkopu, 17. lpp.

V pielikuma “Galvenie ietekmes ceļu rādītāji” beigās pievienot jaunu rindkopu, 17. lpp.

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Teritoriālās ietekmes ceļu rādītāji




  Programmai vajadzētu ietekmēt ekonomikas attīstību un pārveidi vietējā, reģionālajā un valsts līmenī, tādējādi palīdzot stiprināt Savienības tehnoloģisko bāzi un konkurētspēju.


  (sk. tabulu, kas ir neatņemama šā grozījuma sastāvdaļa) |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Teritoriālās ietekmes ceļu rādītāji

Teritoriālās ietekmes ceļu rādītāji

Programmai vajadzētu ietekmēt ekonomikas attīstību un pārveidi vietējā, reģionālajā un valsts līmenī, tādējādi palīdzot stiprināt Savienības tehnoloģisko bāzi un konkurētspēju.

Programmai vajadzētu ietekmēt ekonomikas attīstību un pārveidi vietējā, reģionālajā un valsts līmenī, tādējādi palīdzot stiprināt Savienības tehnoloģisko bāzi un konkurētspēju.

(sk. tabulu, kas ir neatņemama šā grozījuma sastāvdaļa)

| Gaidāmā teritoriālā ietekme | Īstermiņa | Vidēja termiņa | Ilgtermiņa |
| --- | --- | --- | --- |
| Veicināt ekonomikas izaugsmi un pārveidi teritorijās | Finansējumu sinerģija





  Pamatprogrammas projektiem piešķirtā publiskā un privātā līdzfinansējuma summa pirms pamatprogrammas īstenošanas, tās īstenošanas laikā un pēc tam | Ieguldījums stratēģiskajās prioritātēs





  To pamatprogrammas projektu īpatsvars, kas sekmē pārdomātu specializāciju reģionālajā un valsts līmenī | Ieguldījums izaugsmē un ekonomikas pārveidē





  Uzņēmumu veidošana un tirgus daļu palielināšana ekosistēmu pārdomātas specializācijas jomās |
| Pētniecības un inovācijas rezultātu izplatīšana un izmantošana teritorijās un ar teritoriju starpniecību, lai sniegtu labumu iedzīvotājiem | Pārņemšana





  Ar pamatprogrammu saistītās pētniecības un inovācijas īpatsvars, ko pārņēmušas teritoriālā līmeņa ieinteresētās personas, tostarp publiskajā sektorā | Izvēršana





  Inovāciju skaits, kas izplatīts visiem partneriem attiecīgajās teritorijās ar publiskā sektora palīdzību | Replikācija





  Inovācijas pāriešana uz citām teritorijām un izplatīšanās tajās |
| Atbalstīt izcilības tīklu un inovācijas centru attīstību un ieguldījumus tajos | Reģionālo inovācijas ekosistēmu, inovācijas centru un izcilības punktu sadarbība visā Savienībā





  No pamatprogrammas finansēto to projektu skaits vai īpatsvars, kuri sekmējuši turpmāko sadarbību starp dažādu teritoriju struktūrām un šo kategoriju dalībniekiem | Reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru attīstīšana





  Aplēses par sadarbības, kas saistīta ar pamatprogrammas finansēto projektu rezultātiem, ietekmi uz reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru attīstību | Ieguldījums inovācijas plaisas mazināšanā





  Aplēses par pamatprogrammas finansēto projektu rezultātu radīto kumulatīvo ietekmi uz inovācijas plaisas mazināšanu Savienībā |

Gaidāmā teritoriālā ietekme

Gaidāmā teritoriālā ietekme

Īstermiņa

Īstermiņa

Vidēja termiņa

Vidēja termiņa

Ilgtermiņa

Ilgtermiņa

Veicināt ekonomikas izaugsmi un pārveidi teritorijās

Veicināt ekonomikas izaugsmi un pārveidi teritorijās

Finansējumu sinerģija

Finansējumu sinerģija

Pamatprogrammas projektiem piešķirtā publiskā un privātā līdzfinansējuma summa pirms pamatprogrammas īstenošanas, tās īstenošanas laikā un pēc tam

Pamatprogrammas projektiem piešķirtā publiskā un privātā līdzfinansējuma summa pirms pamatprogrammas īstenošanas, tās īstenošanas laikā un pēc tam

Ieguldījums stratēģiskajās prioritātēs

Ieguldījums stratēģiskajās prioritātēs

To pamatprogrammas projektu īpatsvars, kas sekmē pārdomātu specializāciju reģionālajā un valsts līmenī

To pamatprogrammas projektu īpatsvars, kas sekmē pārdomātu specializāciju reģionālajā un valsts līmenī

Ieguldījums izaugsmē un ekonomikas pārveidē

Ieguldījums izaugsmē un ekonomikas pārveidē

Uzņēmumu veidošana un tirgus daļu palielināšana ekosistēmu pārdomātas specializācijas jomās

Uzņēmumu veidošana un tirgus daļu palielināšana ekosistēmu pārdomātas specializācijas jomās

Pētniecības un inovācijas rezultātu izplatīšana un izmantošana teritorijās un ar teritoriju starpniecību, lai sniegtu labumu iedzīvotājiem

Pētniecības un inovācijas rezultātu izplatīšana un izmantošana teritorijās un ar teritoriju starpniecību, lai sniegtu labumu iedzīvotājiem

Pārņemšana

Pārņemšana

Ar pamatprogrammu saistītās pētniecības un inovācijas īpatsvars, ko pārņēmušas teritoriālā līmeņa ieinteresētās personas, tostarp publiskajā sektorā

Ar pamatprogrammu saistītās pētniecības un inovācijas īpatsvars, ko pārņēmušas teritoriālā līmeņa ieinteresētās personas, tostarp publiskajā sektorā

Izvēršana

Izvēršana

Inovāciju skaits, kas izplatīts visiem partneriem attiecīgajās teritorijās ar publiskā sektora palīdzību

Inovāciju skaits, kas izplatīts visiem partneriem attiecīgajās teritorijās ar publiskā sektora palīdzību

Replikācija

Replikācija

Inovācijas pāriešana uz citām teritorijām un izplatīšanās tajās

Inovācijas pāriešana uz citām teritorijām un izplatīšanās tajās

Atbalstīt izcilības tīklu un inovācijas centru attīstību un ieguldījumus tajos

Atbalstīt izcilības tīklu un inovācijas centru attīstību un ieguldījumus tajos

Reģionālo inovācijas ekosistēmu, inovācijas centru un izcilības punktu sadarbība visā Savienībā

Reģionālo inovācijas ekosistēmu, inovācijas centru un izcilības punktu sadarbība visā Savienībā

No pamatprogrammas finansēto to projektu skaits vai īpatsvars, kuri sekmējuši turpmāko sadarbību starp dažādu teritoriju struktūrām un šo kategoriju dalībniekiem

No pamatprogrammas finansēto to projektu skaits vai īpatsvars, kuri sekmējuši turpmāko sadarbību starp dažādu teritoriju struktūrām un šo kategoriju dalībniekiem

Reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru attīstīšana

Reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru attīstīšana

Aplēses par sadarbības, kas saistīta ar pamatprogrammas finansēto projektu rezultātiem, ietekmi uz reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru attīstību

Aplēses par sadarbības, kas saistīta ar pamatprogrammas finansēto projektu rezultātiem, ietekmi uz reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru attīstību

Ieguldījums inovācijas plaisas mazināšanā

Ieguldījums inovācijas plaisas mazināšanā

Aplēses par pamatprogrammas finansēto projektu rezultātu radīto kumulatīvo ietekmi uz inovācijas plaisas mazināšanu Savienībā

Aplēses par pamatprogrammas finansēto projektu rezultātu radīto kumulatīvo ietekmi uz inovācijas plaisas mazināšanu Savienībā

Pamatojums

Pamatojums

Papildus Komisijas ierosinātajiem ietekmes ceļu rādītājiem konkrēti jāmin arī teritoriālās ietekmes rādītāji. Šis priekšlikums atbilst Komisijas ierosinātajai V pielikuma teksta redakcijai (nosaukums, paskaidrojošs teksts un tabula).

teritoriālās ietekmes rādītāji

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”

(COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD))

29. grozījums

29. grozījums

7. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai atspoguļotu svarīgo ieguldījumu, kas pētniecībai un inovācijai būtu jāsniedz pārtikas, lauksaimniecības, lauku attīstības un bioekonomikas problēmu risināšanā, un izmantotu pētniecības un inovācijas attiecīgās iespējas ciešā sinerģijā ar kopējo lauksaimniecības politiku, īpašās programmas attiecīgās darbības laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam kopā “Pārtika un dabas resursi” saņems atbalstu 10 miljardu EUR apmērā. | Lai atspoguļotu svarīgo ieguldījumu, kas pētniecībai un inovācijai būtu jāsniedz pārtikas, lauksaimniecības, lauku attīstības
  , jūrlietu, zivsaimniecības
  un bioekonomikas problēmu risināšanā, un izmantotu pētniecības un inovācijas attiecīgās iespējas ciešā sinerģijā ar kopējo lauksaimniecības politiku,
  integrēto jūrlietu politiku un kopējo zivsaimniecības politiku
  , īpašās programmas attiecīgās darbības laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam kopā “Pārtika, lauksaimniecība un dabas resursi” saņems atbalstu 10 miljardu EUR apmērā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai atspoguļotu svarīgo ieguldījumu, kas pētniecībai un inovācijai būtu jāsniedz pārtikas, lauksaimniecības, lauku attīstības un bioekonomikas problēmu risināšanā, un izmantotu pētniecības un inovācijas attiecīgās iespējas ciešā sinerģijā ar kopējo lauksaimniecības politiku, īpašās programmas attiecīgās darbības laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam kopā “Pārtika un dabas resursi” saņems atbalstu 10 miljardu EUR apmērā.

Lai atspoguļotu svarīgo ieguldījumu, kas pētniecībai un inovācijai būtu jāsniedz pārtikas, lauksaimniecības, lauku attīstības
  , jūrlietu, zivsaimniecības
  un bioekonomikas problēmu risināšanā, un izmantotu pētniecības un inovācijas attiecīgās iespējas ciešā sinerģijā ar kopējo lauksaimniecības politiku,
  integrēto jūrlietu politiku un kopējo zivsaimniecības politiku
  , īpašās programmas attiecīgās darbības laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam kopā “Pārtika, lauksaimniecība un dabas resursi” saņems atbalstu 10 miljardu EUR apmērā.

, jūrlietu, zivsaimniecības

integrēto jūrlietu politiku un kopējo zivsaimniecības politiku

Pamatojums

Pamatojums

Jūrlietas un zivsaimniecība ir svarīgas ES nozares, tādēļ ir būtiski ietvert atsauci uz šīm nozarēm.

30. grozījums

30. grozījums

Jauns (7.a) apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | (7.a) | Tā kā ar jūrlietām saistīto jautājumu risināšanai ir svarīga nozīme nodarbinātības (zilās ekonomikas), vides kvalitātes un klimata pārmaiņu apkarošanas jomā, minētie jautājumi būs programmas transversāla prioritāte, kurai stratēģiskajā plānošanā būs paredzēta īpaša uzraudzība un noteikts programmas mobilizēšanas mērķis. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(7.a)

(7.a)

Tā kā ar jūrlietām saistīto jautājumu risināšanai ir svarīga nozīme nodarbinātības (zilās ekonomikas), vides kvalitātes un klimata pārmaiņu apkarošanas jomā, minētie jautājumi būs programmas transversāla prioritāte, kurai stratēģiskajā plānošanā būs paredzēta īpaša uzraudzība un noteikts programmas mobilizēšanas mērķis.

Tā kā ar jūrlietām saistīto jautājumu risināšanai ir svarīga nozīme nodarbinātības (zilās ekonomikas), vides kvalitātes un klimata pārmaiņu apkarošanas jomā, minētie jautājumi būs programmas transversāla prioritāte, kurai stratēģiskajā plānošanā būs paredzēta īpaša uzraudzība un noteikts programmas mobilizēšanas mērķis.

31. grozījums

31. grozījums

2. pants

2. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Īpašās programmas darbības mērķi ir šādi: | Īpašās programmas darbības mērķi ir šādi: |
| a) | stiprināt un vērst plašumā izcilību; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Īpašās programmas darbības mērķi ir šādi:

Īpašās programmas darbības mērķi ir šādi:

a)

stiprināt un vērst plašumā izcilību;

| a) | stiprināt un vērst plašumā izcilību; |
| --- | --- |

a)

stiprināt un vērst plašumā izcilību;

| b) | palielināt sadarbību starp nozarēm un disciplīnām; |
| --- | --- |

b)

palielināt sadarbību starp nozarēm un disciplīnām;

| b) | palielināt sadarbību starp nozarēm un disciplīnām; |
| --- | --- |

b)

palielināt sadarbību starp nozarēm un disciplīnām;

| c) | savienot un attīstīt pētniecības infrastruktūras visā Eiropas pētniecības telpā; |
| --- | --- |

c)

savienot un attīstīt pētniecības infrastruktūras visā Eiropas pētniecības telpā;

| c) | savienot un attīstīt pētniecības infrastruktūras visā Eiropas pētniecības telpā; |
| --- | --- |

c)

savienot un attīstīt pētniecības infrastruktūras visā Eiropas pētniecības telpā;

| d) | stiprināt starptautisko sadarbību; |
| --- | --- |

d)

stiprināt starptautisko sadarbību;

| d) | stiprināt starptautisko sadarbību; |
| --- | --- |

d)

stiprināt starptautisko sadarbību;

| e) | piesaistīt, apmācīt un noturēt pētniekus Eiropas pētniecības telpā, tostarp ar pētnieku mobilitātes palīdzību; |
| --- | --- |

e)

piesaistīt, apmācīt un noturēt pētniekus Eiropas pētniecības telpā, tostarp ar pētnieku mobilitātes palīdzību;

| e) | piesaistīt, apmācīt un noturēt pētniekus Eiropas pētniecības telpā, tostarp ar pētnieku mobilitātes palīdzību; |
| --- | --- |

e)

piesaistīt, apmācīt un noturēt pētniekus Eiropas pētniecības telpā, tostarp ar pētnieku mobilitātes palīdzību;

| f) | sekmēt atvērtu zinātni un nodrošināt pamanāmību sabiedrībai un atvērtu piekļuvi rezultātiem; |
| --- | --- |

f)

sekmēt atvērtu zinātni un nodrošināt pamanāmību sabiedrībai un atvērtu piekļuvi rezultātiem;

| f) | sekmēt atvērtu zinātni un nodrošināt pamanāmību sabiedrībai un atvērtu piekļuvi rezultātiem; |
| --- | --- |

f)

sekmēt atvērtu zinātni un nodrošināt pamanāmību sabiedrībai un atvērtu piekļuvi rezultātiem;

| g) | aktīvi izplatīt un izmantot rezultātus, īpaši politikas izstrādei; |
| --- | --- |

g)

aktīvi izplatīt un izmantot rezultātus, īpaši politikas izstrādei;

| g) | aktīvi izplatīt un izmantot rezultātus, īpaši politikas izstrādei; |
| --- | --- |

g)

aktīvi izplatīt un izmantot rezultātus, īpaši politikas izstrādei;

| h) | atbalstīt Savienības politikas prioritāšu īstenošanu; |
| --- | --- |

h)

atbalstīt Savienības politikas prioritāšu īstenošanu;

| h) | atbalstīt Savienības politikas prioritāšu īstenošanu; |
| --- | --- |

h)

atbalstīt Savienības politikas prioritāšu īstenošanu;

| (ha) | plašāk īstenot pārdomātas specializācijas stratēģijas un palielināt reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru konkurētspēju; |
| --- | --- |

(ha)

(h

)

plašāk īstenot pārdomātas specializācijas stratēģijas un palielināt reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru konkurētspēju;

plašāk īstenot pārdomātas specializācijas stratēģijas un palielināt reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru konkurētspēju;

| i) | stiprināt saikni starp pētniecību un inovāciju un citām politikas jomām, ieskaitot Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus; |
| --- | --- |

i)

stiprināt saikni starp pētniecību un inovāciju un citām politikas jomām, ieskaitot Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus;

| i) | stiprināt saikni starp pētniecību un inovāciju un citām politikas jomām, ieskaitot Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus; |
| --- | --- |

i)

stiprināt saikni starp pētniecību un inovāciju un citām politikas jomām, ieskaitot Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus;

| j) | izmantojot pētniecības un inovācijas uzdevumus, noteiktā termiņā sasniegt vērienīgus mērķus; |
| --- | --- |

j)

izmantojot pētniecības un inovācijas uzdevumus, noteiktā termiņā sasniegt vērienīgus mērķus;

| j) | izmantojot pētniecības un inovācijas uzdevumus, noteiktā termiņā sasniegt vērienīgus mērķus; |
| --- | --- |

j)

izmantojot pētniecības un inovācijas uzdevumus, noteiktā termiņā sasniegt vērienīgus mērķus;

| k) | iesaistīt iedzīvotājus un galalietotājus kopizstrādes un līdzradīšanas procesos; |
| --- | --- |

k)

iesaistīt iedzīvotājus un galalietotājus kopizstrādes un līdzradīšanas procesos;

| k) | iesaistīt iedzīvotājus un galalietotājus kopizstrādes un līdzradīšanas procesos; |
| --- | --- |

k)

iesaistīt iedzīvotājus un galalietotājus kopizstrādes un līdzradīšanas procesos;

| l) | uzlabot ar zinātni saistītu komunikāciju; |
| --- | --- |

l)

uzlabot ar zinātni saistītu komunikāciju;

| l) | uzlabot ar zinātni saistītu komunikāciju; |
| --- | --- |

l)

uzlabot ar zinātni saistītu komunikāciju;

| m) | paātrināt rūpniecības pārveidi; |
| --- | --- |

m)

paātrināt rūpniecības pārveidi;

| m) | paātrināt rūpniecības pārveidi
  , tostarp rūpniecības ekoloģisku un digitālu pārkārtošanu, vienlaikus veidojot ilgtspējīgas un kvalitatīvas darbvietas; |
| --- | --- |

m)

paātrināt rūpniecības pārveidi
  , tostarp rūpniecības ekoloģisku un digitālu pārkārtošanu, vienlaikus veidojot ilgtspējīgas un kvalitatīvas darbvietas;

, tostarp rūpniecības ekoloģisku un digitālu pārkārtošanu, vienlaikus veidojot ilgtspējīgas un kvalitatīvas darbvietas;

Pamatojums

Pamatojums

Ar pamatprogrammas darbības mērķiem būtu jāpalīdz īstenot pārdomātas specializācijas stratēģijas ES dalībvalstīs un to reģionos, jo tiem ir svarīga nozīme Savienības atbalstā pētniecībai un inovācijai (COM(2018) 306 final).

32. grozījums

32. grozījums

5. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Katram uzdevumam var izveidot tam paredzētu valdi. To veido aptuveni 15 augsta ranga personas, ieskaitot attiecīgus galalietotāju pārstāvjus. Ar attiecīgo uzdevumu saistītā valde konsultē par | Katram uzdevumam var izveidot tam paredzētu valdi. To veido aptuveni 15 augsta ranga personas, ieskaitot attiecīgus galalietotāju pārstāvjus
  un publiskā un privātā sektora dalībniekus
  . Ar attiecīgo uzdevumu saistītā valde konsultē par |
| a) | darba programmu saturu un to pārskatīšanu, ciktāl tas vajadzīgs, lai sasniegtu uzdevuma mērķus,
  attiecīgā gadījumā
  īstenojot kopizstrādi ar ieinteresētajām personām un sabiedrību; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Katram uzdevumam var izveidot tam paredzētu valdi. To veido aptuveni 15 augsta ranga personas, ieskaitot attiecīgus galalietotāju pārstāvjus. Ar attiecīgo uzdevumu saistītā valde konsultē par

Katram uzdevumam var izveidot tam paredzētu valdi. To veido aptuveni 15 augsta ranga personas, ieskaitot attiecīgus galalietotāju pārstāvjus
  un publiskā un privātā sektora dalībniekus
  . Ar attiecīgo uzdevumu saistītā valde konsultē par

un publiskā un privātā sektora dalībniekus

a)

darba programmu saturu un to pārskatīšanu, ciktāl tas vajadzīgs, lai sasniegtu uzdevuma mērķus,
  attiecīgā gadījumā
  īstenojot kopizstrādi ar ieinteresētajām personām un sabiedrību;

attiecīgā gadījumā

| a) | darba programmu saturu un to pārskatīšanu, ciktāl tas vajadzīgs, lai sasniegtu uzdevuma mērķus, īstenojot kopizstrādi ar
  dalībvalstu publisko lēmumu pieņēmējiem, vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  , ieinteresētajām personām un sabiedrību; |
| --- | --- |

a)

darba programmu saturu un to pārskatīšanu, ciktāl tas vajadzīgs, lai sasniegtu uzdevuma mērķus, īstenojot kopizstrādi ar
  dalībvalstu publisko lēmumu pieņēmējiem, vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  , ieinteresētajām personām un sabiedrību;

dalībvalstu publisko lēmumu pieņēmējiem, vietējām un reģionālajām pašvaldībām

33. grozījums

33. grozījums

10. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| EIC valde pēc pieprasījuma var Komisijai adresēt ieteikumus: | EIC valde pēc pieprasījuma var Komisijai adresēt ieteikumus: |
| a) | par jebkuru jautājumu, kurš no inovācijas perspektīvas var uzlabot un veicināt inovācijas ekosistēmas visā Eiropā, EIC komponenta mērķu sasniegšanu un ietekmi un inovatīvu uzņēmumu spēju izvērst savus risinājumus; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

EIC valde pēc pieprasījuma var Komisijai adresēt ieteikumus:

EIC valde pēc pieprasījuma var Komisijai adresēt ieteikumus:

a)

par jebkuru jautājumu, kurš no inovācijas perspektīvas var uzlabot un veicināt inovācijas ekosistēmas visā Eiropā, EIC komponenta mērķu sasniegšanu un ietekmi un inovatīvu uzņēmumu spēju izvērst savus risinājumus;

| a) | par jebkuru jautājumu, kurš no inovācijas perspektīvas var uzlabot un veicināt inovācijas ekosistēmas visā Eiropā,
  tostarp reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru sadarbību,
  EIC komponenta mērķu sasniegšanu un ietekmi un inovatīvu uzņēmumu spēju izvērst savus risinājumus; |
| --- | --- |

a)

par jebkuru jautājumu, kurš no inovācijas perspektīvas var uzlabot un veicināt inovācijas ekosistēmas visā Eiropā,
  tostarp reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru sadarbību,
  EIC komponenta mērķu sasniegšanu un ietekmi un inovatīvu uzņēmumu spēju izvērst savus risinājumus;

tostarp reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru sadarbību,

34. grozījums

34. grozījums

10. panta 3. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| EIC valde sastāv no 15–20 augsta ranga personām no dažādām Eiropas inovācijas ekosistēmu daļām, ieskaitot uzņēmējus, uzņēmumu vadītājus, investorus un pētniekus. Tā sniedz ieguldījumu informēšanas pasākumos, un EIC valdes locekļi cenšas paaugstināt EIC zīmola prestižu. | 3.
     EIC valde sastāv no 15–20 augsta ranga personām no dažādām
  vietējām, reģionālām, valstu un
  Eiropas inovācijas ekosistēmu daļām, ieskaitot uzņēmējus, uzņēmumu vadītājus, investorus un pētniekus. Tā sniedz ieguldījumu informēšanas pasākumos, un EIC valdes locekļi cenšas paaugstināt EIC zīmola prestižu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

EIC valde sastāv no 15–20 augsta ranga personām no dažādām Eiropas inovācijas ekosistēmu daļām, ieskaitot uzņēmējus, uzņēmumu vadītājus, investorus un pētniekus. Tā sniedz ieguldījumu informēšanas pasākumos, un EIC valdes locekļi cenšas paaugstināt EIC zīmola prestižu.

3.
     EIC valde sastāv no 15–20 augsta ranga personām no dažādām
  vietējām, reģionālām, valstu un
  Eiropas inovācijas ekosistēmu daļām, ieskaitot uzņēmējus, uzņēmumu vadītājus, investorus un pētniekus. Tā sniedz ieguldījumu informēšanas pasākumos, un EIC valdes locekļi cenšas paaugstināt EIC zīmola prestižu.

35. grozījums

35. grozījums

10. panta 4. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| EIC valdei ir priekšsēdētājs, kuru ieceļ Komisija saskaņā ar pārredzamu darbā pieņemšanas procesu. Priekšsēdētājs ir augsta līmeņa amatpersona, kas ir saistīta ar inovācijas jomu. | EIC valdei ir priekšsēdētājs, kuru ieceļ Komisija saskaņā ar pārredzamu darbā pieņemšanas procesu. Priekšsēdētājs ir augsta līmeņa amatpersona, kas ir saistīta ar inovācijas jomu. |
| Priekšsēdētāju ieceļ uz četriem gadiem, un pilnvaru termiņu var atjaunot vienu reizi.
  Priekšsēdētājs vada EIC valdi, sagatavo tās sanāksmes, uzdod uzdevumus valdes locekļiem un var izveidot īpašas apakšgrupas, jo īpaši nolūkā apzināt jaunās tehnoloģiju tendences EIC portfelī. Viņš popularizē EIC, piedalās sarunās ar Komisiju un pārstāv EIC inovācijas vidē. Komisija var nodrošināt administratīvu atbalstu, lai priekšsēdētājs varētu veikt savus pienākumus. | Priekšsēdētāju ieceļ uz četriem gadiem, un pilnvaru termiņu var atjaunot vienu reizi.
  Priekšsēdētājs vada EIC valdi, sagatavo tās sanāksmes, uzdod uzdevumus valdes locekļiem un var izveidot īpašas apakšgrupas, jo īpaši nolūkā apzināt jaunās tehnoloģiju tendences EIC portfelī
  , cieši iesaistot reģionālās un valstu inovācijas aģentūras
  . Viņš popularizē EIC, piedalās sarunās ar Komisiju un pārstāv EIC inovācijas vidē. Komisija var nodrošināt administratīvu atbalstu, lai priekšsēdētājs varētu veikt savus pienākumus. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

EIC valdei ir priekšsēdētājs, kuru ieceļ Komisija saskaņā ar pārredzamu darbā pieņemšanas procesu. Priekšsēdētājs ir augsta līmeņa amatpersona, kas ir saistīta ar inovācijas jomu.

EIC valdei ir priekšsēdētājs, kuru ieceļ Komisija saskaņā ar pārredzamu darbā pieņemšanas procesu. Priekšsēdētājs ir augsta līmeņa amatpersona, kas ir saistīta ar inovācijas jomu.

Priekšsēdētāju ieceļ uz četriem gadiem, un pilnvaru termiņu var atjaunot vienu reizi.

Priekšsēdētājs vada EIC valdi, sagatavo tās sanāksmes, uzdod uzdevumus valdes locekļiem un var izveidot īpašas apakšgrupas, jo īpaši nolūkā apzināt jaunās tehnoloģiju tendences EIC portfelī. Viņš popularizē EIC, piedalās sarunās ar Komisiju un pārstāv EIC inovācijas vidē. Komisija var nodrošināt administratīvu atbalstu, lai priekšsēdētājs varētu veikt savus pienākumus.

Priekšsēdētāju ieceļ uz četriem gadiem, un pilnvaru termiņu var atjaunot vienu reizi.

Priekšsēdētājs vada EIC valdi, sagatavo tās sanāksmes, uzdod uzdevumus valdes locekļiem un var izveidot īpašas apakšgrupas, jo īpaši nolūkā apzināt jaunās tehnoloģiju tendences EIC portfelī
  , cieši iesaistot reģionālās un valstu inovācijas aģentūras
  . Viņš popularizē EIC, piedalās sarunās ar Komisiju un pārstāv EIC inovācijas vidē. Komisija var nodrošināt administratīvu atbalstu, lai priekšsēdētājs varētu veikt savus pienākumus.

, cieši iesaistot reģionālās un valstu inovācijas aģentūras

36. grozījums

36. grozījums

Apsvērums – 1.4.4. Tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskats

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| PASKAIDROJUMA RAKSTS | PASKAIDROJUMA RAKSTS |
| I DAĻA. 1.4.4. punkts Tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskats (COM(2018)436 20. lpp.)
  Programmu “Apvārsnis Eiropa” ir paredzēts īstenot, īstenojot sinerģiju ar citām ES finansējuma programmām, jo īpaši izmantojot mehānismus komplementārajam finansējumam no ES programmām, ja to ļauj pārvaldības kārtība, vai nu secīgi, pārmaiņus, vai apvienojot līdzekļus, tostarp darbību kopīgai finansēšanai. | I DAĻA. 1.4.4. punkts Tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskats (COM(2018)436 20. lpp.)
  Programmu “Apvārsnis Eiropa” ir paredzēts īstenot, īstenojot sinerģiju ar citām ES finansējuma programmām, jo īpaši izmantojot mehānismus komplementārajam finansējumam no ES programmām, ja to ļauj pārvaldības kārtība, vai nu secīgi, pārmaiņus, vai apvienojot līdzekļus, tostarp darbību kopīgai finansēšanai. |
| Neizsmeļošs šādu mehānismu un finansējuma programmu saraksts ietver sinerģiju ar tālāk minētajām programmām. | Neizsmeļošs šādu mehānismu un finansējuma programmu saraksts ietver sinerģiju ar tālāk minētajām programmām. |
| — | Kopējā lauksaimniecības politika (KLP) |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

PASKAIDROJUMA RAKSTS

PASKAIDROJUMA RAKSTS

I DAĻA. 1.4.4. punkts Tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskats (COM(2018)436 20. lpp.)

Programmu “Apvārsnis Eiropa” ir paredzēts īstenot, īstenojot sinerģiju ar citām ES finansējuma programmām, jo īpaši izmantojot mehānismus komplementārajam finansējumam no ES programmām, ja to ļauj pārvaldības kārtība, vai nu secīgi, pārmaiņus, vai apvienojot līdzekļus, tostarp darbību kopīgai finansēšanai.

I DAĻA. 1.4.4. punkts Tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskats (COM(2018)436 20. lpp.)

Programmu “Apvārsnis Eiropa” ir paredzēts īstenot, īstenojot sinerģiju ar citām ES finansējuma programmām, jo īpaši izmantojot mehānismus komplementārajam finansējumam no ES programmām, ja to ļauj pārvaldības kārtība, vai nu secīgi, pārmaiņus, vai apvienojot līdzekļus, tostarp darbību kopīgai finansēšanai.

Neizsmeļošs šādu mehānismu un finansējuma programmu saraksts ietver sinerģiju ar tālāk minētajām programmām.

Neizsmeļošs šādu mehānismu un finansējuma programmu saraksts ietver sinerģiju ar tālāk minētajām programmām.

—

Kopējā lauksaimniecības politika (KLP)

| — | Kopējā lauksaimniecības politika (KLP) |
| --- | --- |

—

Kopējā lauksaimniecības politika (KLP)

| — | Integrētā jūrlietu politika |
| --- | --- |

—

Integrētā jūrlietu politika

Integrētā jūrlietu politika

| — | Kopējā zivsaimniecības politika |
| --- | --- |

—

Kopējā zivsaimniecības politika

Kopējā zivsaimniecības politika

| — | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds |
| --- | --- |

—

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds

| — | Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) |
| --- | --- |

—

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF)

| — | Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) |
| --- | --- |

—

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF)

| — | Eiropas Sociālais fonds (ESF) |
| --- | --- |

—

Eiropas Sociālais fonds (ESF)

| — | Eiropas Sociālais fonds (ESF) |
| --- | --- |

—

Eiropas Sociālais fonds (ESF)

| — | vienotā tirgus programma |
| --- | --- |

—

vienotā tirgus programma

| — | vienotā tirgus programma |
| --- | --- |

—

vienotā tirgus programma

| — | Eiropas kosmosa programma |
| --- | --- |

—

Eiropas kosmosa programma

| — | Eiropas kosmosa programma |
| --- | --- |

—

Eiropas kosmosa programma

| — | Eiropas Infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) |
| --- | --- |

—

Eiropas Infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

| — | Eiropas Infrastruktūras savienošanas instruments (EISI) |
| --- | --- |

—

Eiropas Infrastruktūras savienošanas instruments (EISI)

| — | Programma “Digitālā Eiropa” |
| --- | --- |

—

Programma “Digitālā Eiropa”

| — | Programma “Digitālā Eiropa” |
| --- | --- |

—

Programma “Digitālā Eiropa”

| — | Programma Erasmus |
| --- | --- |

—

Programma Erasmus

Erasmus

| — | Programma Erasmus |
| --- | --- |

—

Programma Erasmus

Erasmus

| — | Ārējais instruments |
| --- | --- |

—

Ārējais instruments

| — | Ārējais instruments |
| --- | --- |

—

Ārējais instruments

| — | Fonds InvestEU |
| --- | --- |

—

Fonds InvestEU

InvestEU

| — | Fonds InvestEU |
| --- | --- |

—

Fonds InvestEU

InvestEU

| — | Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programma |
| --- | --- |

—

Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programma

| — | Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programma |
| --- | --- |

—

Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programma

37. grozījums

37. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, pirmā daļa “Stratēģiskā plānošana”, 3. un 5. rindkopa (1. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Tas ietvers plašas konsultācijas un apmaiņas ar dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu, ja nepieciešams, un dažādām ieinteresētajām personām par prioritātēm un uzdevumiem pīlāra “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” ietvaros, un piemērotus izmantojamos darbības veidus, sevišķi Eiropas partnerībās. | Tas ietvers plašas konsultācijas un apmaiņas ar dalībvalstīm
  un to reģioniem, tostarp tālākajiem reģioniem
  , Eiropas Parlamentu, ja nepieciešams, un dažādām ieinteresētajām personām par prioritātēm un uzdevumiem pīlāra “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” ietvaros, un piemērotus izmantojamos darbības veidus, sevišķi Eiropas partnerībās. |
| Balstoties uz tādām plašām konsultācijām, stratēģiskajā plānā tiks noteikti kopīgie mērķi un kopīgās pasākumu jomas, piemēram, partnerības jomas (piedāvātais juridiskais pamats nosaka tikai instrumentus un to izmantošanas kritērijus) un uzdevumu jomas. | Balstoties uz tādām plašām konsultācijām, stratēģiskajā plānā tiks noteikti kopīgie mērķi un kopīgās pasākumu jomas, piemēram, partnerības jomas (piedāvātais juridiskais pamats nosaka tikai instrumentus un to izmantošanas kritērijus) un uzdevumu jomas. |
| Stratēģiskais plāns palīdzēs izstrādāt un veikt attiecīgo iekļauto jomu politikas īstenošanu ES līmenī, kā arī papildinošu politiku un politiskās pieejas dalībvalstīs. ES politikas prioritātes tiks ievērotas stratēģiskās plānošanas procesā, lai palielinātu pētniecības un inovācijas devumu politikas īstenošanā. Tajā arī tiks ņemti vērā prognozēšanas pasākumi, pētījumi un citas zinātniskas liecības un saistītās esošās iniciatīvas ES
  un
  valstu līmenī. | Stratēģiskais plāns palīdzēs izstrādāt un veikt attiecīgo iekļauto jomu politikas īstenošanu ES līmenī, kā arī papildinošu politiku un politiskās pieejas dalībvalstīs
  un to reģionos, tostarp tālākajos reģionos
  . ES politikas prioritātes tiks ievērotas stratēģiskās plānošanas procesā, lai palielinātu pētniecības un inovācijas devumu politikas īstenošanā. Tajā arī tiks ņemti vērā prognozēšanas pasākumi, pētījumi un citas zinātniskas liecības un saistītās esošās iniciatīvas ES, valstu
  un reģionālā
  līmenī. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Tas ietvers plašas konsultācijas un apmaiņas ar dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu, ja nepieciešams, un dažādām ieinteresētajām personām par prioritātēm un uzdevumiem pīlāra “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” ietvaros, un piemērotus izmantojamos darbības veidus, sevišķi Eiropas partnerībās.

Tas ietvers plašas konsultācijas un apmaiņas ar dalībvalstīm
  un to reģioniem, tostarp tālākajiem reģioniem
  , Eiropas Parlamentu, ja nepieciešams, un dažādām ieinteresētajām personām par prioritātēm un uzdevumiem pīlāra “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” ietvaros, un piemērotus izmantojamos darbības veidus, sevišķi Eiropas partnerībās.

un to reģioniem, tostarp tālākajiem reģioniem

Balstoties uz tādām plašām konsultācijām, stratēģiskajā plānā tiks noteikti kopīgie mērķi un kopīgās pasākumu jomas, piemēram, partnerības jomas (piedāvātais juridiskais pamats nosaka tikai instrumentus un to izmantošanas kritērijus) un uzdevumu jomas.

Balstoties uz tādām plašām konsultācijām, stratēģiskajā plānā tiks noteikti kopīgie mērķi un kopīgās pasākumu jomas, piemēram, partnerības jomas (piedāvātais juridiskais pamats nosaka tikai instrumentus un to izmantošanas kritērijus) un uzdevumu jomas.

Stratēģiskais plāns palīdzēs izstrādāt un veikt attiecīgo iekļauto jomu politikas īstenošanu ES līmenī, kā arī papildinošu politiku un politiskās pieejas dalībvalstīs. ES politikas prioritātes tiks ievērotas stratēģiskās plānošanas procesā, lai palielinātu pētniecības un inovācijas devumu politikas īstenošanā. Tajā arī tiks ņemti vērā prognozēšanas pasākumi, pētījumi un citas zinātniskas liecības un saistītās esošās iniciatīvas ES
  un
  valstu līmenī.

un

Stratēģiskais plāns palīdzēs izstrādāt un veikt attiecīgo iekļauto jomu politikas īstenošanu ES līmenī, kā arī papildinošu politiku un politiskās pieejas dalībvalstīs
  un to reģionos, tostarp tālākajos reģionos
  . ES politikas prioritātes tiks ievērotas stratēģiskās plānošanas procesā, lai palielinātu pētniecības un inovācijas devumu politikas īstenošanā. Tajā arī tiks ņemti vērā prognozēšanas pasākumi, pētījumi un citas zinātniskas liecības un saistītās esošās iniciatīvas ES, valstu
  un reģionālā
  līmenī.

un to reģionos, tostarp tālākajos reģionos

un reģionālā

38. grozījums

38. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, pirmā daļa “Stratēģiskā plānošana”, 11. un 12. rindkopa (2. un 3. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “Apvāršņa 2020” atbalstītās NJT pamatiniciatīvās turpinās saņemt atbalstu arī šajā programmā. Tā kā tām ir būtiska analoģija ar pētniecības uzdevumiem, citas NJT pamatiniciatīvās, ja tādas būs, atbalstīs šajā pamatprogrammā kā uzdevumus, kuru darbība ir vērsta uz nākotnes tehnoloģijām un topošām tehnoloģijām. | “Apvāršņa 2020” atbalstītās NJT pamatiniciatīvās turpinās saņemt atbalstu arī šajā programmā. Tā kā tām ir būtiska analoģija ar pētniecības uzdevumiem, citas NJT pamatiniciatīvās, ja tādas būs, atbalstīs šajā pamatprogrammā kā uzdevumus, kuru darbība ir vērsta uz nākotnes tehnoloģijām un topošām tehnoloģijām. |
| | Jaunā pamatprogramma būs virzīta uz efektīvāku izcilības atzīšanu un izmantošanu visās dalībvalstīs un Eiropas reģionos, un ar to paredzēts veicināt jo īpaši tās iniciatīvas, kas ļauj veidot starpvalstu un starpreģionālo sadarbību starp reģionālajām inovācijas ekosistēmām un inovācijas centriem. |
| Zinātnes un tehnoloģijas sadarbības dialogi ar ES starptautiskajiem partneriem un politikas dialogi ar galvenajiem pasaules reģioniem nozīmīgi veicinās sadarbības iespēju sistemātiskai identificēšanai, kas kopā ar diferenciāciju pēc valsts/reģiona ļaus labāk noteikt prioritātes. | Zinātnes un tehnoloģijas sadarbības dialogi ar ES starptautiskajiem partneriem un politikas dialogi ar galvenajiem pasaules reģioniem nozīmīgi veicinās sadarbības iespēju sistemātiskai identificēšanai, kas kopā ar diferenciāciju pēc valsts/reģiona ļaus labāk noteikt prioritātes. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“Apvāršņa 2020” atbalstītās NJT pamatiniciatīvās turpinās saņemt atbalstu arī šajā programmā. Tā kā tām ir būtiska analoģija ar pētniecības uzdevumiem, citas NJT pamatiniciatīvās, ja tādas būs, atbalstīs šajā pamatprogrammā kā uzdevumus, kuru darbība ir vērsta uz nākotnes tehnoloģijām un topošām tehnoloģijām.

“Apvāršņa 2020” atbalstītās NJT pamatiniciatīvās turpinās saņemt atbalstu arī šajā programmā. Tā kā tām ir būtiska analoģija ar pētniecības uzdevumiem, citas NJT pamatiniciatīvās, ja tādas būs, atbalstīs šajā pamatprogrammā kā uzdevumus, kuru darbība ir vērsta uz nākotnes tehnoloģijām un topošām tehnoloģijām.

Jaunā pamatprogramma būs virzīta uz efektīvāku izcilības atzīšanu un izmantošanu visās dalībvalstīs un Eiropas reģionos, un ar to paredzēts veicināt jo īpaši tās iniciatīvas, kas ļauj veidot starpvalstu un starpreģionālo sadarbību starp reģionālajām inovācijas ekosistēmām un inovācijas centriem.

Jaunā pamatprogramma būs virzīta uz efektīvāku izcilības atzīšanu un izmantošanu visās dalībvalstīs un Eiropas reģionos, un ar to paredzēts veicināt jo īpaši tās iniciatīvas, kas ļauj veidot starpvalstu un starpreģionālo sadarbību starp reģionālajām inovācijas ekosistēmām un inovācijas centriem.

Zinātnes un tehnoloģijas sadarbības dialogi ar ES starptautiskajiem partneriem un politikas dialogi ar galvenajiem pasaules reģioniem nozīmīgi veicinās sadarbības iespēju sistemātiskai identificēšanai, kas kopā ar diferenciāciju pēc valsts/reģiona ļaus labāk noteikt prioritātes.

Zinātnes un tehnoloģijas sadarbības dialogi ar ES starptautiskajiem partneriem un politikas dialogi ar galvenajiem pasaules reģioniem nozīmīgi veicinās sadarbības iespēju sistemātiskai identificēšanai, kas kopā ar diferenciāciju pēc valsts/reģiona ļaus labāk noteikt prioritātes.

39. grozījums

39. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, otrā daļa “Izplatīšana un izziņošana”, 1. un 2. rindkopa (3. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “Eiropas apvārsnis” sniegs specializētu atbalstu atklātai piekļuvei zinātniskām publikācijām, informācijas krātuvēm un citiem datu avotiem. Informācijas un zinību izplatīšanas darbības tiks atbalstītas arī sadarbībā ar citām ES programmām, iekļaujot kopu un pakešu veidošanas rezultātus un datus mērķauditorijām un pilsoņu tīkliem, rūpniecībai, valsts pārvaldei, akadēmiskajām aprindām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un politikas veidotājiem piemērotās valodās un formās. Šim nolūkam “Eiropas apvāršņa” ietvaros var izmantot modernus tehnoloģiskus risinājumus un izlūkdatu vākšanas rīkus. | “Eiropas apvārsnis” sniegs specializētu atbalstu atklātai piekļuvei zinātniskām publikācijām, informācijas krātuvēm un citiem datu avotiem. Informācijas un zinību izplatīšanas darbības tiks atbalstītas arī sadarbībā ar citām ES programmām, iekļaujot kopu un pakešu veidošanas rezultātus un datus mērķauditorijām un pilsoņu tīkliem, rūpniecībai, valsts pārvaldei, akadēmiskajām aprindām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un politikas veidotājiem piemērotās valodās un formās. Šim nolūkam “Eiropas apvāršņa” ietvaros var izmantot modernus tehnoloģiskus risinājumus un izlūkdatu vākšanas rīkus. |
| Tiks nodrošināts pienācīgs atbalsts mehāniskiem programmas izziņošanai iespējamiem pieteikumu iesniedzējiem (piemēram, valstu kontaktpunkti). | Tiks nodrošināts pienācīgs atbalsts mehānismiem programmas izziņošanai iespējamiem pieteikumu iesniedzējiem (piemēram, valstu
  un reģionālie kontaktpunkti), īpaši to vēršot uz dalībvalstīm un reģioniem, kuri vismazāk ir iesaistījušies programmā “Apvārsnis 2020”
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“Eiropas apvārsnis” sniegs specializētu atbalstu atklātai piekļuvei zinātniskām publikācijām, informācijas krātuvēm un citiem datu avotiem. Informācijas un zinību izplatīšanas darbības tiks atbalstītas arī sadarbībā ar citām ES programmām, iekļaujot kopu un pakešu veidošanas rezultātus un datus mērķauditorijām un pilsoņu tīkliem, rūpniecībai, valsts pārvaldei, akadēmiskajām aprindām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un politikas veidotājiem piemērotās valodās un formās. Šim nolūkam “Eiropas apvāršņa” ietvaros var izmantot modernus tehnoloģiskus risinājumus un izlūkdatu vākšanas rīkus.

“Eiropas apvārsnis” sniegs specializētu atbalstu atklātai piekļuvei zinātniskām publikācijām, informācijas krātuvēm un citiem datu avotiem. Informācijas un zinību izplatīšanas darbības tiks atbalstītas arī sadarbībā ar citām ES programmām, iekļaujot kopu un pakešu veidošanas rezultātus un datus mērķauditorijām un pilsoņu tīkliem, rūpniecībai, valsts pārvaldei, akadēmiskajām aprindām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un politikas veidotājiem piemērotās valodās un formās. Šim nolūkam “Eiropas apvāršņa” ietvaros var izmantot modernus tehnoloģiskus risinājumus un izlūkdatu vākšanas rīkus.

Tiks nodrošināts pienācīgs atbalsts mehāniskiem programmas izziņošanai iespējamiem pieteikumu iesniedzējiem (piemēram, valstu kontaktpunkti).

Tiks nodrošināts pienācīgs atbalsts mehānismiem programmas izziņošanai iespējamiem pieteikumu iesniedzējiem (piemēram, valstu
  un reģionālie kontaktpunkti), īpaši to vēršot uz dalībvalstīm un reģioniem, kuri vismazāk ir iesaistījušies programmā “Apvārsnis 2020”
  .

un reģionālie kontaktpunkti), īpaši to vēršot uz dalībvalstīm un reģioniem, kuri vismazāk ir iesaistījušies programmā “Apvārsnis 2020”

40. grozījums

40. grozījums

I pielikums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| PĒTNIECĪBAS INFRASTRUKTŪRA | PĒTNIECĪBAS INFRASTRUKTŪRA |
| Pamatojums | Pamatojums |
| COM(2018) 436 final 17. lpp. (I pielikums) | COM(2018) 436 final 14. lpp. (I pielikums) |
| Pasākumi tieši sekmēs dažādu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 3 – Laba veselība un labklājība ikvienam, IAM 7 – Pieejama un tīra enerģija, IAM 9 – Rūpniecība, inovācija un infrastruktūra, IAM 13 – Klimatiskā rīcība. | Pasākumi tieši sekmēs dažādu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 3 – Laba veselība un labklājība ikvienam, IAM 7 – Pieejama un tīra enerģija, IAM 9 – Rūpniecība, inovācija un infrastruktūra, IAM 13 – Klimatiskā rīcība
  ; IAM 14 – Zemūdens pasaule; IAM 17 – Partnerības mērķu sasniegšanai
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

PĒTNIECĪBAS INFRASTRUKTŪRA

PĒTNIECĪBAS INFRASTRUKTŪRA

Pamatojums

Pamatojums

COM(2018) 436 final 17. lpp. (I pielikums)

COM(2018) 436 final 14. lpp. (I pielikums)

Pasākumi tieši sekmēs dažādu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 3 – Laba veselība un labklājība ikvienam, IAM 7 – Pieejama un tīra enerģija, IAM 9 – Rūpniecība, inovācija un infrastruktūra, IAM 13 – Klimatiskā rīcība.

Pasākumi tieši sekmēs dažādu ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu: IAM 3 – Laba veselība un labklājība ikvienam, IAM 7 – Pieejama un tīra enerģija, IAM 9 – Rūpniecība, inovācija un infrastruktūra, IAM 13 – Klimatiskā rīcība
  ; IAM 14 – Zemūdens pasaule; IAM 17 – Partnerības mērķu sasniegšanai
  .

; IAM 14 – Zemūdens pasaule; IAM 17 – Partnerības mērķu sasniegšanai

Pamatojums

Pamatojums

Vairāki ESFRI piederoši infrastruktūras objekti ir saistīti ar jūras vidi, tādēļ ir pamatoti ietvert IAM 14. Ierosinājums ietvert IAM 17 izriet no ES mēroga kopīgas infrastruktūras jēdziena un attiecīgajām partnerībām mērķu sasniegšanai.

41. grozījums

41. grozījums

I pielikums, II pīlārs

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pamatvirzieni | Pamatvirzieni |
| — | Reformas sabiedrības veselības sistēmās un rīcībpolitikā Eiropā un ārpus tās, |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

—

Reformas sabiedrības veselības sistēmās un rīcībpolitikā Eiropā un ārpus tās,

| — | Reformas sabiedrības veselības sistēmās un rīcībpolitikā Eiropā un ārpus tās, |
| --- | --- |

—

Reformas sabiedrības veselības sistēmās un rīcībpolitikā Eiropā un ārpus tās,

| — | jauni modeļi un pieejas veselībai un aprūpei un to pārnesamība vai adaptācija no vienas valsts/reģiona uz citu, |
| --- | --- |

—

jauni modeļi un pieejas veselībai un aprūpei un to pārnesamība vai adaptācija no vienas valsts/reģiona uz citu,

| — | jauni modeļi un pieejas veselībai un aprūpei un to pārnesamība vai adaptācija no vienas valsts/reģiona uz citu,
  asociāciju un bezpeļņas sektora devums
  , |
| --- | --- |

—

jauni modeļi un pieejas veselībai un aprūpei un to pārnesamība vai adaptācija no vienas valsts/reģiona uz citu,
  asociāciju un bezpeļņas sektora devums
  ,

asociāciju un bezpeļņas sektora devums

| — | veselības aprūpes tehnoloģiju vērtēšanas uzlabošana, |
| --- | --- |

—

veselības aprūpes tehnoloģiju vērtēšanas uzlabošana,

| — | veselības aprūpes tehnoloģiju vērtēšanas uzlabošana, |
| --- | --- |

—

veselības aprūpes tehnoloģiju vērtēšanas uzlabošana,

| — | veselības nevienlīdzības izskaušana un attiecīgi efektīvi politikas pasākumi, |
| --- | --- |

—

veselības nevienlīdzības izskaušana un attiecīgi efektīvi politikas pasākumi,

| — | veselības nevienlīdzības izskaušana un attiecīgi efektīvi politikas pasākumi, |
| --- | --- |

—

veselības nevienlīdzības izskaušana un attiecīgi efektīvi politikas pasākumi,

| — | nākotnes veselības aprūpes darbaspēks un tā vajadzības, |
| --- | --- |

—

nākotnes veselības aprūpes darbaspēks un tā vajadzības,

| — | nākotnes veselības aprūpes darbaspēks un tā vajadzības, |
| --- | --- |

—

nākotnes veselības aprūpes darbaspēks un tā vajadzības,

| — | veselības informācijas laicīga uzlabošana un labāka veselības datu izmantošana, iekļaujot elektroniskos veselības datus, pienācīgi ievērojot drošību, privātumu, sadarbspēju, standartus, salīdzināmību un integritāti, |
| --- | --- |

—

veselības informācijas laicīga uzlabošana un labāka veselības datu izmantošana, iekļaujot elektroniskos veselības datus, pienācīgi ievērojot drošību, privātumu, sadarbspēju, standartus, salīdzināmību un integritāti,

| — | veselības informācijas laicīga uzlabošana un labāka veselības datu izmantošana, iekļaujot elektroniskos veselības datus, pienācīgi ievērojot drošību, privātumu, sadarbspēju, standartus, salīdzināmību un integritāti, |
| --- | --- |

—

veselības informācijas laicīga uzlabošana un labāka veselības datu izmantošana, iekļaujot elektroniskos veselības datus, pienācīgi ievērojot drošību, privātumu, sadarbspēju, standartus, salīdzināmību un integritāti,

| — | veselības sistēmu noturība pret krīžu ietekmi un iespējas pielāgoties revolucionārai inovācijai, |
| --- | --- |

—

veselības sistēmu noturība pret krīžu ietekmi un iespējas pielāgoties revolucionārai inovācijai,

| — | veselības sistēmu noturība pret krīžu ietekmi un iespējas pielāgoties revolucionārai inovācijai, |
| --- | --- |

—

veselības sistēmu noturība pret krīžu ietekmi un iespējas pielāgoties revolucionārai inovācijai,

| — | risinājumi iedzīvotāju un pacientu iespēju nodrošināšanai, pašuzraudzībai un sadarbībai ar veselības un sociālās aprūpes profesionāļiem, lai sniegtu integrētāku aprūpi un izmantotu uz lietotāju vērstu pieeju, |
| --- | --- |

—

risinājumi iedzīvotāju un pacientu iespēju nodrošināšanai, pašuzraudzībai un sadarbībai ar veselības un sociālās aprūpes profesionāļiem, lai sniegtu integrētāku aprūpi un izmantotu uz lietotāju vērstu pieeju,

| — | risinājumi iedzīvotāju un pacientu iespēju nodrošināšanai, pašuzraudzībai un sadarbībai ar veselības un sociālās aprūpes profesionāļiem, lai sniegtu integrētāku aprūpi un izmantotu uz lietotāju vērstu pieeju, |
| --- | --- |

—

risinājumi iedzīvotāju un pacientu iespēju nodrošināšanai, pašuzraudzībai un sadarbībai ar veselības un sociālās aprūpes profesionāļiem, lai sniegtu integrētāku aprūpi un izmantotu uz lietotāju vērstu pieeju,

| — | dati, informācija, zināšanas un labās prakses piemēri no ES un globāla mēroga veselības sistēmu pētījumiem. |
| --- | --- |

—

dati, informācija, zināšanas un labās prakses piemēri no ES un globāla mēroga veselības sistēmu pētījumiem.

| — | dati, informācija, zināšanas un labās prakses piemēri no ES un globāla mēroga veselības sistēmu pētījumiem. |
| --- | --- |

—

dati, informācija, zināšanas un labās prakses piemēri no ES un globāla mēroga veselības sistēmu pētījumiem.

42. grozījums

42. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, “II pīlārs – Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”, kopa “Iekļaujoša un droša sabiedrība”, 2.1. punkts, 2. rindkopa (24. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Eiropas Savienībai jāpopularizē iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes modelis, vienlaikus gūstot labumu no tehnoloģiskiem sasniegumiem, nostiprinot uzticību demokrātiskas pārvaldības inovācijai, nevienlīdzības, bezdarba, marģinalizācijas, diskriminācijas un radikalizācijas apkarošanai, cilvēktiesību
  garantēšanai
  , kultūru daudzveidības un Eiropas kultūras mantojuma
  sekmēšanai
  un iedzīvotāju iespēju nodrošināšanai ar sociālo inovāciju. Prioritāras problēmas turpinās būt migrācijas pārvaldība un migrantu integrācija. Pētniecības un inovācijas loma sociālajās un humanitārajās zinātnēs, risinot šīs problēmas un sasniedzot ES mērķus, ir fundamentāla. | Eiropas Savienībai jāpopularizē iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes modelis, vienlaikus gūstot labumu no tehnoloģiskiem sasniegumiem, nostiprinot uzticību demokrātiskas pārvaldības inovācijai, nevienlīdzības, bezdarba, marģinalizācijas, diskriminācijas un radikalizācijas apkarošanai, cilvēktiesību, kultūru daudzveidības un Eiropas kultūras mantojuma
  aizsardzībai un veicināšanai, vispārējas piekļuves izvēršanai kultūrai un izglītībai
  un iedzīvotāju iespēju nodrošināšanai ar sociālo inovāciju un
  sociālas ekonomikas attīstību
  . Prioritāras problēmas turpinās būt migrācijas pārvaldība un migrantu
  uzņemšana un
  integrācija. Pētniecības un inovācijas loma sociālajās un humanitārajās zinātnēs, risinot šīs problēmas un sasniedzot ES mērķus, ir fundamentāla. |
| | Sociālās iekļaušanas mērķim cita starpā ir jābūt balstītam uz kultūras materiālā vai nemateriālā mantojuma vērtības celšanu; ņemot vērā pašreizējo globalizācijas kontekstu, kultūras mantojumam ir būtiska nozīme iedzīvotāju piederības izjūtas veidošanā, jo īpaši tās reģionālajā un lingvistiskajā dimensijā. Kopā ar teritorijām un valstīm Eiropai, kas ir izveidojusies gadsimtu gaitā, līdzāspastāvot ļoti dažādām kopienām, kuras ir atstājušas milzīgu kultūras mantojumu, ir jāstājas pretī šim izaicinājumam un jāatbalsta kultūras mantojuma saglabāšana un bagātināšana. Šī darbība ir vēl jo svarīgāka tāpēc, ka runa ir par daudzu tehnoloģisko jauninājumu eksperimentēšanas un piemērošanas galveno jomu. Šo jauninājumu piemērošanai kultūras mantojuma jomā ir spēcīgs ekonomiskās sviras efekts, ņemot vērā ieguvumus tūrisma jomā teritoriju interesēs. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Eiropas Savienībai jāpopularizē iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes modelis, vienlaikus gūstot labumu no tehnoloģiskiem sasniegumiem, nostiprinot uzticību demokrātiskas pārvaldības inovācijai, nevienlīdzības, bezdarba, marģinalizācijas, diskriminācijas un radikalizācijas apkarošanai, cilvēktiesību
  garantēšanai
  , kultūru daudzveidības un Eiropas kultūras mantojuma
  sekmēšanai
  un iedzīvotāju iespēju nodrošināšanai ar sociālo inovāciju. Prioritāras problēmas turpinās būt migrācijas pārvaldība un migrantu integrācija. Pētniecības un inovācijas loma sociālajās un humanitārajās zinātnēs, risinot šīs problēmas un sasniedzot ES mērķus, ir fundamentāla.

garantēšanai

sekmēšanai

Eiropas Savienībai jāpopularizē iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes modelis, vienlaikus gūstot labumu no tehnoloģiskiem sasniegumiem, nostiprinot uzticību demokrātiskas pārvaldības inovācijai, nevienlīdzības, bezdarba, marģinalizācijas, diskriminācijas un radikalizācijas apkarošanai, cilvēktiesību, kultūru daudzveidības un Eiropas kultūras mantojuma
  aizsardzībai un veicināšanai, vispārējas piekļuves izvēršanai kultūrai un izglītībai
  un iedzīvotāju iespēju nodrošināšanai ar sociālo inovāciju un
  sociālas ekonomikas attīstību
  . Prioritāras problēmas turpinās būt migrācijas pārvaldība un migrantu
  uzņemšana un
  integrācija. Pētniecības un inovācijas loma sociālajās un humanitārajās zinātnēs, risinot šīs problēmas un sasniedzot ES mērķus, ir fundamentāla.

aizsardzībai un veicināšanai, vispārējas piekļuves izvēršanai kultūrai un izglītībai

sociālas ekonomikas attīstību

uzņemšana un

Sociālās iekļaušanas mērķim cita starpā ir jābūt balstītam uz kultūras materiālā vai nemateriālā mantojuma vērtības celšanu; ņemot vērā pašreizējo globalizācijas kontekstu, kultūras mantojumam ir būtiska nozīme iedzīvotāju piederības izjūtas veidošanā, jo īpaši tās reģionālajā un lingvistiskajā dimensijā. Kopā ar teritorijām un valstīm Eiropai, kas ir izveidojusies gadsimtu gaitā, līdzāspastāvot ļoti dažādām kopienām, kuras ir atstājušas milzīgu kultūras mantojumu, ir jāstājas pretī šim izaicinājumam un jāatbalsta kultūras mantojuma saglabāšana un bagātināšana. Šī darbība ir vēl jo svarīgāka tāpēc, ka runa ir par daudzu tehnoloģisko jauninājumu eksperimentēšanas un piemērošanas galveno jomu. Šo jauninājumu piemērošanai kultūras mantojuma jomā ir spēcīgs ekonomiskās sviras efekts, ņemot vērā ieguvumus tūrisma jomā teritoriju interesēs.

Sociālās iekļaušanas mērķim cita starpā ir jābūt balstītam uz kultūras materiālā vai nemateriālā mantojuma vērtības celšanu; ņemot vērā pašreizējo globalizācijas kontekstu, kultūras mantojumam ir būtiska nozīme iedzīvotāju piederības izjūtas veidošanā, jo īpaši tās reģionālajā un lingvistiskajā dimensijā. Kopā ar teritorijām un valstīm Eiropai, kas ir izveidojusies gadsimtu gaitā, līdzāspastāvot ļoti dažādām kopienām, kuras ir atstājušas milzīgu kultūras mantojumu, ir jāstājas pretī šim izaicinājumam un jāatbalsta kultūras mantojuma saglabāšana un bagātināšana. Šī darbība ir vēl jo svarīgāka tāpēc, ka runa ir par daudzu tehnoloģisko jauninājumu eksperimentēšanas un piemērošanas galveno jomu. Šo jauninājumu piemērošanai kultūras mantojuma jomā ir spēcīgs ekonomiskās sviras efekts, ņemot vērā ieguvumus tūrisma jomā teritoriju interesēs.

43. grozījums

43. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, “II pīlārs – Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”, kopa “Iekļaujoša un droša sabiedrība”, 2.1. punkts, 6. rindkopa (25. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pētniecības un inovācijas pasākumi šās pasaules problēmas risināšanai tiks saskaņoti ar Komisijas prioritātēm demokrātiskajām pārmaiņām; nodarbinātību, izaugsmi un ieguldījumiem; tiesiskumu un pamattiesībām; migrāciju; padziļinātu un taisnīgāku Eiropas monetāro savienību un digitālo vienoto tirgu. Tā atbildīs Romas programmā izteiktajām saistībām strādāt, lai veidotu “sociālu Eiropu” un “Savienību, kas saglabā mūsu kultūras mantojumu un atbalsta kultūras daudzveidību”. Tā arī atbildīs Eiropas sociālo tiesību pīlāram un Globālajam paktam par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju. | Pētniecības un inovācijas pasākumi šās pasaules problēmas risināšanai tiks saskaņoti ar Komisijas prioritātēm demokrātiskajām pārmaiņām; nodarbinātību, izaugsmi un ieguldījumiem;
  izglītību;
  tiesiskumu un pamattiesībām; migrāciju; padziļinātu un taisnīgāku Eiropas monetāro savienību un digitālo vienoto tirgu. Tā atbildīs Romas programmā izteiktajām saistībām strādāt, lai veidotu “sociālu Eiropu” un “Savienību, kas saglabā mūsu kultūras mantojumu un atbalsta kultūras daudzveidību”. Tā arī atbildīs Eiropas sociālo tiesību pīlāram
  un zināšanu sabiedrības mērķim
  , Globālajam paktam par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pētniecības un inovācijas pasākumi šās pasaules problēmas risināšanai tiks saskaņoti ar Komisijas prioritātēm demokrātiskajām pārmaiņām; nodarbinātību, izaugsmi un ieguldījumiem; tiesiskumu un pamattiesībām; migrāciju; padziļinātu un taisnīgāku Eiropas monetāro savienību un digitālo vienoto tirgu. Tā atbildīs Romas programmā izteiktajām saistībām strādāt, lai veidotu “sociālu Eiropu” un “Savienību, kas saglabā mūsu kultūras mantojumu un atbalsta kultūras daudzveidību”. Tā arī atbildīs Eiropas sociālo tiesību pīlāram un Globālajam paktam par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju.

Pētniecības un inovācijas pasākumi šās pasaules problēmas risināšanai tiks saskaņoti ar Komisijas prioritātēm demokrātiskajām pārmaiņām; nodarbinātību, izaugsmi un ieguldījumiem;
  izglītību;
  tiesiskumu un pamattiesībām; migrāciju; padziļinātu un taisnīgāku Eiropas monetāro savienību un digitālo vienoto tirgu. Tā atbildīs Romas programmā izteiktajām saistībām strādāt, lai veidotu “sociālu Eiropu” un “Savienību, kas saglabā mūsu kultūras mantojumu un atbalsta kultūras daudzveidību”. Tā arī atbildīs Eiropas sociālo tiesību pīlāram
  un zināšanu sabiedrības mērķim
  , Globālajam paktam par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju.

izglītību;

un zināšanu sabiedrības mērķim

44. grozījums

44. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, “II pīlārs – Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”, kopa “Iekļaujoša un droša sabiedrība”, 2.2.1. punkts (25. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pamatvirzieni | Pamatvirzieni |
| — | Demokrātisko valstu vēsture, attīstība un efektivitāte dažādos līmeņos un dažādās formās; digitalizācijas aspekti un sociālo tīklu saziņas efekti, un izglītības un jaunatnes politikas loma kā demokrātiska pilsoniskuma stūrakmeņiem, |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

—

Demokrātisko valstu vēsture, attīstība un efektivitāte dažādos līmeņos un dažādās formās; digitalizācijas aspekti un sociālo tīklu saziņas efekti, un izglītības un jaunatnes politikas loma kā demokrātiska pilsoniskuma stūrakmeņiem,

| — | Demokrātisko valstu vēsture, attīstība un efektivitāte dažādos līmeņos un dažādās formās; digitalizācijas aspekti un sociālo tīklu saziņas efekti, un izglītības un jaunatnes politikas loma kā demokrātiska pilsoniskuma stūrakmeņiem, |
| --- | --- |

—

Demokrātisko valstu vēsture, attīstība un efektivitāte dažādos līmeņos un dažādās formās; digitalizācijas aspekti un sociālo tīklu saziņas efekti, un izglītības un jaunatnes politikas loma kā demokrātiska pilsoniskuma stūrakmeņiem,

| — | novatoriskas pieejas demokrātiskas pārvaldības pārredzamības, reaģētspējas, pārskatatbildības efektivitātes un leģitimitātes atbalstam pilnīgā saskaņā ar pamattiesībām un tiesiskumu, |
| --- | --- |

—

novatoriskas pieejas demokrātiskas pārvaldības pārredzamības, reaģētspējas, pārskatatbildības efektivitātes un leģitimitātes atbalstam pilnīgā saskaņā ar pamattiesībām un tiesiskumu,

| — | novatoriskas pieejas demokrātiskas pārvaldības pārredzamības, reaģētspējas, pārskatatbildības efektivitātes un leģitimitātes atbalstam pilnīgā saskaņā ar pamattiesībām un tiesiskumu, |
| --- | --- |

—

novatoriskas pieejas demokrātiskas pārvaldības pārredzamības, reaģētspējas, pārskatatbildības efektivitātes un leģitimitātes atbalstam pilnīgā saskaņā ar pamattiesībām un tiesiskumu,

| — | stratēģijas populisma, ekstrēmisma, radikalizācijas, terorisma apkarošanai un atsvešinātu un marģinalizētu iedzīvotāju iekļaušanai un iesaistīšanai, |
| --- | --- |

—

stratēģijas populisma, ekstrēmisma, radikalizācijas, terorisma apkarošanai un atsvešinātu un marģinalizētu iedzīvotāju iekļaušanai un iesaistīšanai,

| — | stratēģijas populisma, ekstrēmisma, radikalizācijas, terorisma apkarošanai un atsvešinātu un marģinalizētu iedzīvotāju iekļaušanai un iesaistīšanai, |
| --- | --- |

—

stratēģijas populisma, ekstrēmisma, radikalizācijas, terorisma apkarošanai un atsvešinātu un marģinalizētu iedzīvotāju iekļaušanai un iesaistīšanai,

| — | labāka izpratne par žurnālistikas standartu un lietotāja radīta satura nozīmi aizvien savienotākā sabiedrībā un to ietekmes palielināšana, lai cīnītos pret dezinformāciju, |
| --- | --- |

—

labāka izpratne par žurnālistikas standartu un lietotāja radīta satura nozīmi aizvien savienotākā sabiedrībā un to ietekmes palielināšana, lai cīnītos pret dezinformāciju,

| — | labāka izpratne par žurnālistikas standartu un lietotāja radīta satura nozīmi aizvien savienotākā sabiedrībā un to ietekmes palielināšana, lai cīnītos pret dezinformāciju, |
| --- | --- |

—

labāka izpratne par žurnālistikas standartu un lietotāja radīta satura nozīmi aizvien savienotākā sabiedrībā un to ietekmes palielināšana, lai cīnītos pret dezinformāciju,

| — | multikulturālas pilsonības un identitātes loma attiecībā uz demokrātisku pilsonisko un politisko iesaisti, |
| --- | --- |

—

multikulturālas pilsonības un identitātes loma attiecībā uz demokrātisku pilsonisko un politisko iesaisti,

| — | multikulturālas pilsonības un identitātes loma attiecībā uz demokrātisku pilsonisko un politisko iesaisti, |
| --- | --- |

—

multikulturālas pilsonības un identitātes loma attiecībā uz demokrātisku pilsonisko un politisko iesaisti,

| — | tehnoloģisko un zinātnisko uzlabojumu, arī lielo datu, tiešsaistes sociālo tīklu un mākslīgā intelekta, ietekme uz demokrātiju, |
| --- | --- |

—

tehnoloģisko un zinātnisko uzlabojumu, arī lielo datu, tiešsaistes sociālo tīklu un mākslīgā intelekta, ietekme uz demokrātiju,

| — | tehnoloģisko un zinātnisko uzlabojumu, arī lielo datu, tiešsaistes sociālo tīklu un mākslīgā intelekta, ietekme uz demokrātiju, |
| --- | --- |

—

tehnoloģisko un zinātnisko uzlabojumu, arī lielo datu, tiešsaistes sociālo tīklu un mākslīgā intelekta, ietekme uz demokrātiju,

| — | tādas demokrātijas metodes kā iesaistīšana un apspriešanās, kā arī aktīva un iekļaujoša pilsonība, ieskaitot digitālo dimensiju, |
| --- | --- |

—

tādas demokrātijas metodes kā iesaistīšana un apspriešanās, kā arī aktīva un iekļaujoša pilsonība, ieskaitot digitālo dimensiju,

| — | tādas demokrātijas metodes kā iesaistīšana un apspriešanās, kā arī aktīva un iekļaujoša pilsonība, ieskaitot digitālo dimensiju, |
| --- | --- |

—

tādas demokrātijas metodes kā iesaistīšana un apspriešanās, kā arī aktīva un iekļaujoša pilsonība, ieskaitot digitālo dimensiju,

| — | pilsētu un reģionu loma: pilsētās un reģionos veidojas pilsoniskums, sociālā un kultūras saikne un notiek vides un enerģētikas pārkārtošana, ekonomikas un inovācijas attīstība; pilsētu un reģionu ieguldījums sociālās inovācijas, demokrātiskas prakses un vietējā, valsts un Eiropas pilsoniskuma veicināšanā, |
| --- | --- |

—

pilsētu un reģionu loma: pilsētās un reģionos veidojas pilsoniskums, sociālā un kultūras saikne un notiek vides un enerģētikas pārkārtošana, ekonomikas un inovācijas attīstība; pilsētu un reģionu ieguldījums sociālās inovācijas, demokrātiskas prakses un vietējā, valsts un Eiropas pilsoniskuma veicināšanā,

pilsētu un reģionu loma: pilsētās un reģionos veidojas pilsoniskums, sociālā un kultūras saikne un notiek vides un enerģētikas pārkārtošana, ekonomikas un inovācijas attīstība; pilsētu un reģionu ieguldījums sociālās inovācijas, demokrātiskas prakses un vietējā, valsts un Eiropas pilsoniskuma veicināšanā,

| — | ekonomiskās un sociālās nevienlīdzības ietekme uz politisko iesaisti un demokrātiju, demonstrējot to, kā nevienlīdzības un visu diskriminācijas veidu, ieskaitot dzimumu nevienlīdzības, mazināšana var stiprināt demokrātiju. |
| --- | --- |

—

ekonomiskās un sociālās nevienlīdzības ietekme uz politisko iesaisti un demokrātiju, demonstrējot to, kā nevienlīdzības un visu diskriminācijas veidu, ieskaitot dzimumu nevienlīdzības, mazināšana var stiprināt demokrātiju.

| — | ekonomiskās un sociālās nevienlīdzības ietekme uz politisko iesaisti un demokrātiju, demonstrējot to, kā nevienlīdzības un visu diskriminācijas veidu, ieskaitot dzimumu nevienlīdzības, mazināšana var stiprināt demokrātiju. |
| --- | --- |

—

ekonomiskās un sociālās nevienlīdzības ietekme uz politisko iesaisti un demokrātiju, demonstrējot to, kā nevienlīdzības un visu diskriminācijas veidu, ieskaitot dzimumu nevienlīdzības, mazināšana var stiprināt demokrātiju.

Pamatojums

Pamatojums

Arī pilsētas un reģioni var sekmēt drošāku un iekļaujošāku sabiedrību, tāpēc jāveic zinātniski pētījumi par to lomu.

45. grozījums

45. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, “II pīlārs – Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”, kopa “Iekļaujoša un droša sabiedrība”, 2.2.3. punkts (26. un 27. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Sociālās un ekonomiskās pārmaiņas |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.2.3.

Sociālās un ekonomiskās pārmaiņas

| 2.2.3. | Izglītība, nodarbinātība, sociālās
  un ekonomiskās pārmaiņas |
| --- | --- |

2.2.3.

Izglītība, nodarbinātība, sociālās
  un ekonomiskās pārmaiņas

Izglītība, nodarbinātība, sociālās

Eiropas sabiedrība ir pakļauta dziļām sociālekonomiskām pārvērtībām, sevišķi globalizācijas un tehnoloģiskās inovācijas rezultātā. Vienlaikus palielinājusies ienākumu nevienlīdzība vairumā Eiropas valstu. Nepieciešama uz nākotni orientēta politika ar mērķi popularizēt iekļaujošu izaugsmi un novērst nevienlīdzību, uzlabot ražīgumu (arī pilnveidot tā novērtēšanu) un cilvēkkapitālu, risinot migrācijas un integrācijas problēmas un atbalstot paaudžu solidaritāti un sociālo mobilitāti. Vienlīdzīgākai un pārtikušai nākotnei nepieciešamas izglītības un apmācības sistēmas.

Eiropas sabiedrība ir pakļauta dziļām sociālekonomiskām pārvērtībām, sevišķi globalizācijas un tehnoloģiskās inovācijas rezultātā. Vienlaikus palielinājusies ienākumu nevienlīdzība vairumā Eiropas valstu. Nepieciešama uz nākotni orientēta politika ar mērķi popularizēt iekļaujošu izaugsmi un novērst nevienlīdzību, uzlabot ražīgumu (arī pilnveidot tā novērtēšanu) un cilvēkkapitālu, risinot migrācijas un integrācijas problēmas un atbalstot paaudžu solidaritāti un sociālo mobilitāti. Vienlīdzīgākai un pārtikušai nākotnei nepieciešamas izglītības un apmācības sistēmas.

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Zināšanu bāze ieteikumiem investīciju un politikas jomās, jo sevišķi attiecībā uz izglītību un mācībām, augstas pievienotās vērtības prasmēm, produktivitāti, sociālo mobilitāti, izaugsmi, sociālo inovāciju un darba vietu radīšanu.
  Izglītības un mācību loma nevienlīdzības mazināšanā, |
| --- | --- |

—

Zināšanu bāze ieteikumiem investīciju un politikas jomās, jo sevišķi attiecībā uz izglītību un mācībām, augstas pievienotās vērtības prasmēm, produktivitāti, sociālo mobilitāti, izaugsmi, sociālo inovāciju un darba vietu radīšanu.
  Izglītības un mācību loma nevienlīdzības mazināšanā,

Zināšanu bāze ieteikumiem investīciju un politikas jomās, jo sevišķi attiecībā uz izglītību un mācībām, augstas pievienotās vērtības prasmēm, produktivitāti, sociālo mobilitāti, izaugsmi, sociālo inovāciju un darba vietu radīšanu.

| — | Izglītības un mācību loma nevienlīdzības mazināšanā;
  skolu un mācību sistēmas organizēšana; inovatīva pedagoģiskā prakse; personisko izaugsmi, radošumu, autonomiju un kritiskās domāšanas attīstību veicinošas darbības; katram jaunietim pielāgota palīdzība, kas sekmē ikviena panākumus skolā un apmācībā, |
| --- | --- |

—

Izglītības un mācību loma nevienlīdzības mazināšanā;
  skolu un mācību sistēmas organizēšana; inovatīva pedagoģiskā prakse; personisko izaugsmi, radošumu, autonomiju un kritiskās domāšanas attīstību veicinošas darbības; katram jaunietim pielāgota palīdzība, kas sekmē ikviena panākumus skolā un apmācībā,

skolu un mācību sistēmas organizēšana; inovatīva pedagoģiskā prakse; personisko izaugsmi, radošumu, autonomiju un kritiskās domāšanas attīstību veicinošas darbības; katram jaunietim pielāgota palīdzība, kas sekmē ikviena panākumus skolā un apmācībā,

| — | sociālā ilgtspēja, kas nav balstīta tikai uz IKP rādītājiem, jo sevišķi saistībā ar jaunajiem ekonomiskajiem un uzņēmējdarbības modeļiem un jaunajām finanšu tehnoloģijām, |
| --- | --- |

—

sociālā ilgtspēja, kas nav balstīta tikai uz IKP rādītājiem, jo sevišķi saistībā ar jaunajiem ekonomiskajiem un uzņēmējdarbības modeļiem un jaunajām finanšu tehnoloģijām,

| — | sociālā ilgtspēja, kas nav balstīta tikai uz IKP rādītājiem, jo sevišķi saistībā ar jaunajiem ekonomiskajiem un uzņēmējdarbības modeļiem un jaunajām finanšu tehnoloģijām;
  uzņēmumu ekonomisko, sociālo un vides mērķu un uzdevumu daudzveidība, |
| --- | --- |

—

sociālā ilgtspēja, kas nav balstīta tikai uz IKP rādītājiem, jo sevišķi saistībā ar jaunajiem ekonomiskajiem un uzņēmējdarbības modeļiem un jaunajām finanšu tehnoloģijām;
  uzņēmumu ekonomisko, sociālo un vides mērķu un uzdevumu daudzveidība,

uzņēmumu ekonomisko, sociālo un vides mērķu un uzdevumu daudzveidība,

| — | statistiskie un citi ekonomikas instrumenti labākai izpratnei par izaugsmi un inovāciju ilgstoši lēna produktivitātes pieauguma kontekstā, |
| --- | --- |

—

statistiskie un citi ekonomikas instrumenti labākai izpratnei par izaugsmi un inovāciju ilgstoši lēna produktivitātes pieauguma kontekstā,

| — | statistiskie un citi ekonomikas instrumenti labākai izpratnei par izaugsmi un inovāciju ilgstoši lēna produktivitātes pieauguma kontekstā, |
| --- | --- |

—

statistiskie un citi ekonomikas instrumenti labākai izpratnei par izaugsmi un inovāciju ilgstoši lēna produktivitātes pieauguma kontekstā,

| — | jauni darba veidi, darba, tendenču un pārmaiņu loma darba tirgos un saistībā ar ienākumiem mūsdienu sabiedrībā un to ietekme uz ienākumu sadalījumu, nediskrimināciju, ieskaitot dzimumu līdztiesību, un sociālo iekļautību, |
| --- | --- |

—

jauni darba veidi, darba, tendenču un pārmaiņu loma darba tirgos un saistībā ar ienākumiem mūsdienu sabiedrībā un to ietekme uz ienākumu sadalījumu, nediskrimināciju, ieskaitot dzimumu līdztiesību, un sociālo iekļautību,

| — | jauni darba veidi, darba
  nozīme, algotu darbinieku vieta uzņēmumā,
  tendenču un pārmaiņu loma darba tirgos un saistībā ar ienākumiem mūsdienu sabiedrībā un to ietekme uz ienākumu sadalījumu, nediskrimināciju, ieskaitot dzimumu līdztiesību, un sociālo iekļautību, |
| --- | --- |

—

jauni darba veidi, darba
  nozīme, algotu darbinieku vieta uzņēmumā,
  tendenču un pārmaiņu loma darba tirgos un saistībā ar ienākumiem mūsdienu sabiedrībā un to ietekme uz ienākumu sadalījumu, nediskrimināciju, ieskaitot dzimumu līdztiesību, un sociālo iekļautību,

nozīme, algotu darbinieku vieta uzņēmumā,

| — | nodokļu un pabalstu sistēmas kopā ar sociālo apdrošināšanu un sociālo ieguldījumu politikām, kuru mērķis ir mazināt nevienlīdzību un novērst tehnoloģiju, demogrāfijas un daudzveidības negatīvo ietekmi, |
| --- | --- |

—

nodokļu un pabalstu sistēmas kopā ar sociālo apdrošināšanu un sociālo ieguldījumu politikām, kuru mērķis ir mazināt nevienlīdzību un novērst tehnoloģiju, demogrāfijas un daudzveidības negatīvo ietekmi,

| — | nodokļu un pabalstu sistēmas kopā ar sociālo apdrošināšanu un sociālo ieguldījumu politikām, kuru mērķis ir mazināt nevienlīdzību un novērst tehnoloģiju, demogrāfijas un daudzveidības negatīvo ietekmi, |
| --- | --- |

—

nodokļu un pabalstu sistēmas kopā ar sociālo apdrošināšanu un sociālo ieguldījumu politikām, kuru mērķis ir mazināt nevienlīdzību un novērst tehnoloģiju, demogrāfijas un daudzveidības negatīvo ietekmi,

| — | cilvēku mobilitāte pasaules un vietējā kontekstā labākai migrācijas pārvaldībai un migrantu, to starpā bēgļu, integrācijai; starptautisko saistību un cilvēktiesību ievērošana; plašāka, uzlabota piekļuve kvalitatīvai izglītībai, mācībām, atbalsta pakalpojumiem, aktīvam un iekļaujošam pilsoniskumam, sevišķi attiecībā uz neaizsargātajiem sabiedrības locekļiem, |
| --- | --- |

—

cilvēku mobilitāte pasaules un vietējā kontekstā labākai migrācijas pārvaldībai un migrantu, to starpā bēgļu, integrācijai; starptautisko saistību un cilvēktiesību ievērošana; plašāka, uzlabota piekļuve kvalitatīvai izglītībai, mācībām, atbalsta pakalpojumiem, aktīvam un iekļaujošam pilsoniskumam, sevišķi attiecībā uz neaizsargātajiem sabiedrības locekļiem,

| — | cilvēku mobilitāte pasaules un vietējā kontekstā labākai migrācijas pārvaldībai un migrantu, to starpā bēgļu, integrācijai; starptautisko saistību un cilvēktiesību ievērošana; plašāka, uzlabota piekļuve kvalitatīvai izglītībai, mācībām, atbalsta pakalpojumiem, aktīvam un iekļaujošam pilsoniskumam, sevišķi attiecībā uz neaizsargātajiem sabiedrības locekļiem, |
| --- | --- |

—

cilvēku mobilitāte pasaules un vietējā kontekstā labākai migrācijas pārvaldībai un migrantu, to starpā bēgļu, integrācijai; starptautisko saistību un cilvēktiesību ievērošana; plašāka, uzlabota piekļuve kvalitatīvai izglītībai, mācībām, atbalsta pakalpojumiem, aktīvam un iekļaujošam pilsoniskumam, sevišķi attiecībā uz neaizsargātajiem sabiedrības locekļiem,

| — | izglītības un mācību sistēmas, kas veicina un vislabākajā veidā izmanto ES digitālās pārmaiņas, kā arī pārvalda riskus, ko rada pasaules savstarpējā sasaiste un tehnoloģiski inovējumi, it īpaši augošie interneta riski, ētiskie apsvērumi, sociālekonomiskā nevienlīdzība un radikālas pārmaiņas tirgos, |
| --- | --- |

—

izglītības un mācību sistēmas, kas veicina un vislabākajā veidā izmanto ES digitālās pārmaiņas, kā arī pārvalda riskus, ko rada pasaules savstarpējā sasaiste un tehnoloģiski inovējumi, it īpaši augošie interneta riski, ētiskie apsvērumi, sociālekonomiskā nevienlīdzība un radikālas pārmaiņas tirgos,

| — | izglītības un mācību sistēmas, kas veicina un vislabākajā veidā izmanto ES digitālās pārmaiņas, kā arī pārvalda riskus, ko rada pasaules savstarpējā sasaiste un tehnoloģiski inovējumi, it īpaši augošie interneta riski, ētiskie apsvērumi, sociālekonomiskā nevienlīdzība un radikālas pārmaiņas tirgos, |
| --- | --- |

—

izglītības un mācību sistēmas, kas veicina un vislabākajā veidā izmanto ES digitālās pārmaiņas, kā arī pārvalda riskus, ko rada pasaules savstarpējā sasaiste un tehnoloģiski inovējumi, it īpaši augošie interneta riski, ētiskie apsvērumi, sociālekonomiskā nevienlīdzība un radikālas pārmaiņas tirgos,

| — | valsts iestāžu modernizācija, lai tās atbilstu pilsoņu cerībām saistībā ar pakalpojumu sniegšanu, pārredzamību, pieejamību, atvērtību, atbildību un lietotāja centrālo lomu, |
| --- | --- |

—

valsts iestāžu modernizācija, lai tās atbilstu pilsoņu cerībām saistībā ar pakalpojumu sniegšanu, pārredzamību, pieejamību, atvērtību, atbildību un lietotāja centrālo lomu,

| — | valsts iestāžu modernizācija, lai tās atbilstu pilsoņu cerībām saistībā ar pakalpojumu sniegšanu, pārredzamību, pieejamību, atvērtību, atbildību un lietotāja centrālo lomu, |
| --- | --- |

—

valsts iestāžu modernizācija, lai tās atbilstu pilsoņu cerībām saistībā ar pakalpojumu sniegšanu, pārredzamību, pieejamību, atvērtību, atbildību un lietotāja centrālo lomu,

| — | tiesiskuma sistēmu efektivitāte un uzlabota piekļuve tiesiskumam, pamatojoties uz tiesu varas neatkarību un tiesiskuma principiem, ar taisnīgām, efektīvām un pārredzamām procesuālajām metodēm civillietās un krimināllietās. |
| --- | --- |

—

tiesiskuma sistēmu efektivitāte un uzlabota piekļuve tiesiskumam, pamatojoties uz tiesu varas neatkarību un tiesiskuma principiem, ar taisnīgām, efektīvām un pārredzamām procesuālajām metodēm civillietās un krimināllietās.

| — | tiesiskuma sistēmu efektivitāte un uzlabota piekļuve tiesiskumam, pamatojoties uz tiesu varas neatkarību un tiesiskuma principiem, ar taisnīgām, efektīvām un pārredzamām procesuālajām metodēm civillietās un krimināllietās. |
| --- | --- |

—

tiesiskuma sistēmu efektivitāte un uzlabota piekļuve tiesiskumam, pamatojoties uz tiesu varas neatkarību un tiesiskuma principiem, ar taisnīgām, efektīvām un pārredzamām procesuālajām metodēm civillietās un krimināllietās.

46. grozījums

46. grozījums

I pielikums, II pīlārs (31. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 3.2. | Palīdzības jomas |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3.2.

Palīdzības jomas

| 3.2. | Palīdzības jomas |
| --- | --- |

3.2.

Palīdzības jomas

| 3.2.1. | Ražošanas tehnoloģijas |
| --- | --- |

3.2.1.

Ražošanas tehnoloģijas

| 3.2.1 | Transversālās pārveides un izpildes sviras |
| --- | --- |

3.2.1

Transversālās pārveides un izpildes sviras

Ražošana ir galvenais nodarbinātības un labklājības virzītājspēks ES, kas veido vairāk nekā trīs ceturtdaļas no ES globālā eksporta un nodrošina vairāk nekā 100 miljonus tiešu un netiešu darba vietu. Galvenais ES ražošanas uzdevums ir saglabāt spēju konkurēt pasaulē, izmantojot viedākus un vairāk individualizētus produktus ar augstu pievienoto vērtību, kas ražoti, samazinot enerģijas izmaksas. Kultūras un jaunrades ieguldījums būs neatsverams pievienotās vērtības radīšanā.

Rūpniecības nākotne ir atkarīga ne tikai no tehnoloģiskajiem faktoriem, bet arī no sociālajiem un organizatoriskajiem izaicinājumiem, – no tiem lielā mērā ir atkarīga tās konkurētspēja, tie bieži vien ir pārāk maz zināmi un rada nepieciešamību pēc zināšanu pilnveides, izplatīšanas un līdzatbildības.

Rūpniecības nākotne ir atkarīga ne tikai no tehnoloģiskajiem faktoriem, bet arī no sociālajiem un organizatoriskajiem izaicinājumiem, – no tiem lielā mērā ir atkarīga tās konkurētspēja, tie bieži vien ir pārāk maz zināmi un rada nepieciešamību pēc zināšanu pilnveides, izplatīšanas un līdzatbildības.

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

| — | Vērtību ķēžu organizēšana un sadarbība šo ķēžu ietvaros; pievienotās vērtības sadale, sarunu un cenu noteikšanas mehānismi; informācijas apmaiņas un kopdarba rīki, kopizstrāde; virtuālās un paplašinātās realitātes izmantošana izstrādē, sagatavošanās industrializācijai un operatoru apmācība, |
| --- | --- |

—

Vērtību ķēžu organizēšana un sadarbība šo ķēžu ietvaros; pievienotās vērtības sadale, sarunu un cenu noteikšanas mehānismi; informācijas apmaiņas un kopdarba rīki, kopizstrāde; virtuālās un paplašinātās realitātes izmantošana izstrādē, sagatavošanās industrializācijai un operatoru apmācība,

Vērtību ķēžu organizēšana un sadarbība šo ķēžu ietvaros; pievienotās vērtības sadale, sarunu un cenu noteikšanas mehānismi; informācijas apmaiņas un kopdarba rīki, kopizstrāde; virtuālās un paplašinātās realitātes izmantošana izstrādē, sagatavošanās industrializācijai un operatoru apmācība,

| — | kopu veidošana, vietējie sadarbības tīkli, teritoriālo ekosistēmu un inovācijas centru attīstība; pozitīvās ārējās ietekmes attīstīšana teritorijās, lai palielinātu to pievilcību un rūpniecības konkurētspēju, |
| --- | --- |

—

kopu veidošana, vietējie sadarbības tīkli, teritoriālo ekosistēmu un inovācijas centru attīstība; pozitīvās ārējās ietekmes attīstīšana teritorijās, lai palielinātu to pievilcību un rūpniecības konkurētspēju,

kopu veidošana, vietējie sadarbības tīkli, teritoriālo ekosistēmu un inovācijas centru attīstība; pozitīvās ārējās ietekmes attīstīšana teritorijās, lai palielinātu to pievilcību un rūpniecības konkurētspēju,

| — | ergonomika un darba apstākļu uzlabošana; piekļuve mūžizglītībai un prasmju pielāgošana atbilstoši amatu pārveidošanās tendencēm; algotu darbinieku pieredzes un radošuma mobilizācija, |
| --- | --- |

—

ergonomika un darba apstākļu uzlabošana; piekļuve mūžizglītībai un prasmju pielāgošana atbilstoši amatu pārveidošanās tendencēm; algotu darbinieku pieredzes un radošuma mobilizācija,

ergonomika un darba apstākļu uzlabošana; piekļuve mūžizglītībai un prasmju pielāgošana atbilstoši amatu pārveidošanās tendencēm; algotu darbinieku pieredzes un radošuma mobilizācija,

| — | šķēršļu likvidēšana uzņēmumu pārveidei, jo īpaši digitālajai: piekļuve finansējumam, inovācijai un prasmēm; pārveides stratēģiju veidošana un to pārvaldība, pārmaiņu atbalstīšana; rūpniecības un ar to saistīto profesiju pārstāvības maiņa. |
| --- | --- |

—

šķēršļu likvidēšana uzņēmumu pārveidei, jo īpaši digitālajai: piekļuve finansējumam, inovācijai un prasmēm; pārveides stratēģiju veidošana un to pārvaldība, pārmaiņu atbalstīšana; rūpniecības un ar to saistīto profesiju pārstāvības maiņa.

šķēršļu likvidēšana uzņēmumu pārveidei, jo īpaši digitālajai: piekļuve finansējumam, inovācijai un prasmēm; pārveides stratēģiju veidošana un to pārvaldība, pārmaiņu atbalstīšana; rūpniecības un ar to saistīto profesiju pārstāvības maiņa.

| 3.2.2. | Ražošanas tehnoloģijas |
| --- | --- |

3.2.2.

3.2.2.

Ražošanas tehnoloģijas

Ražošana ir galvenais nodarbinātības un labklājības virzītājspēks ES, kas veido vairāk nekā trīs ceturtdaļas no ES globālā eksporta un nodrošina vairāk nekā 100 miljonus tiešu un netiešu darba vietu. Galvenais ES ražošanas uzdevums ir saglabāt spēju konkurēt pasaulē, izmantojot viedākus un vairāk individualizētus produktus ar augstu pievienoto vērtību, kas ražoti, samazinot enerģijas izmaksas. Kultūras un jaunrades ieguldījums būs neatsverams pievienotās vērtības radīšanā.

Pamatojums

Pamatojums

Šajā posmā programma “Apvārsnis Eiropa” neņem vērā vai pienācīgi nenovērtē transversālos un organizatoriskos aspektus, kas tomēr lielā mērā veicina rūpniecības pārveidi un konkurētspēju; minēto aspektu jomā Eiropai vajag vairāk zinātnisko zināšanu un inovācijas.

47. grozījums

47. grozījums

I pielikums, II pīlārs (39. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| PASKAIDROJUMA RAKSTS | PASKAIDROJUMA RAKSTS |
| II DAĻA. I pielikums | II DAĻA. I pielikums |
| 4. punkts. KOPA “KLIMATS, ENERĢĒTIKA UN MOBILITĀTE” | 4. punkts. KOPA “KLIMATS, ENERĢĒTIKA UN MOBILITĀTE” |
| 4.1. | Pamatojums |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

PASKAIDROJUMA RAKSTS

PASKAIDROJUMA RAKSTS

II DAĻA. I pielikums

II DAĻA. I pielikums

4. punkts. KOPA “KLIMATS, ENERĢĒTIKA UN MOBILITĀTE”

4. punkts. KOPA “KLIMATS, ENERĢĒTIKA UN MOBILITĀTE”

4.1.

Pamatojums

| 4.1. | Pamatojums |
| --- | --- |

4.1.

Pamatojums

(..)

(..)

Šajā kopā atrunātās darbības dod ieguldījumu mērķu sasniegšanai enerģētikas savienības jomā, kā arī digitālā vienotā tirgus jomā, darba vietu izveides jomā, izaugsmes un investīciju programmas jomā, ES kā pasaules ekonomikas dalībnieka stiprināšanā, jaunās ES rūpniecības politikas stratēģijas jomā, aprites ekonomikas jomā, izejvielu iniciatīvas jomā, drošības savienības jomā, pilsētprogrammas jomā un ES kopējās lauksaimniecības politikas jomā, kā arī ES tiesību normās trokšņu un gaisa piesārņojuma mazināšanai.

Šajā kopā atrunātās darbības dod ieguldījumu mērķu sasniegšanai enerģētikas savienības jomā, kā arī digitālā vienotā tirgus jomā, darba vietu izveides jomā, izaugsmes un investīciju programmas jomā, ES kā pasaules ekonomikas dalībnieka stiprināšanā, jaunās ES rūpniecības politikas stratēģijas jomā, aprites ekonomikas jomā,
  zilās ekonomikas jomā,
  izejvielu iniciatīvas jomā, drošības savienības jomā, pilsētprogrammas jomā un ES kopējās lauksaimniecības politikas jomā,
  integrētās jūrlietu politikas un kopējās zivsaimniecības politikas jomā,
  kā arī ES tiesību normās trokšņu un gaisa piesārņojuma mazināšanai.

zilās ekonomikas jomā,

integrētās jūrlietu politikas un kopējās zivsaimniecības politikas jomā,

(..)

(..)

Pamatojums

Pamatojums

Jūrlietas un zivsaimniecība ir svarīgas ES nozares, tādēļ ir būtiski ietvert atsauci uz šīm nozarēm.

48. grozījums

48. grozījums

I pielikums, II pīlārs – 4.2.5. Kopienas un pilsētas (41. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pamatvirzieni | Pamatvirzieni |
| (..) | (..) |
| dzīves kvalitāte pilsoņiem, droša mobilitāte, pilsētu sociālā inovācija, pilsētu aprites un atjaunošanās spēja, samazināts vides pēdas nospiedums un piesārņojums; | dzīves kvalitāte pilsoņiem, droša mobilitāte, pilsētu sociālā inovācija, pilsētu aprites un atjaunošanās spēja, samazināts vides pēdas nospiedums un piesārņojums; |
| | pilsoniskā mobilizācija pilsētās un reģionos, ekoloģijas un enerģētikas pārkārtošanas demokrātiskie izaicinājumi; sociālā pieņemamība un pievienošanās pārmaiņām saistībā ar pārkārtošanas virzieniem; nevienlīdzības samazināšana saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un ekoloģijas un enerģētikas pārkārtošanu; |
| (..) | (..) |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

(..)

(..)

dzīves kvalitāte pilsoņiem, droša mobilitāte, pilsētu sociālā inovācija, pilsētu aprites un atjaunošanās spēja, samazināts vides pēdas nospiedums un piesārņojums;

dzīves kvalitāte pilsoņiem, droša mobilitāte, pilsētu sociālā inovācija, pilsētu aprites un atjaunošanās spēja, samazināts vides pēdas nospiedums un piesārņojums;

pilsoniskā mobilizācija pilsētās un reģionos, ekoloģijas un enerģētikas pārkārtošanas demokrātiskie izaicinājumi; sociālā pieņemamība un pievienošanās pārmaiņām saistībā ar pārkārtošanas virzieniem; nevienlīdzības samazināšana saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un ekoloģijas un enerģētikas pārkārtošanu;

pilsoniskā mobilizācija pilsētās un reģionos, ekoloģijas un enerģētikas pārkārtošanas demokrātiskie izaicinājumi; sociālā pieņemamība un pievienošanās pārmaiņām saistībā ar pārkārtošanas virzieniem; nevienlīdzības samazināšana saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām un ekoloģijas un enerģētikas pārkārtošanu;

(..)

(..)

49. grozījums

49. grozījums

I pielikums, II pīlārs – 5.2.4. Jūra un okeāni (49. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pamatvirzieni | Pamatvirzieni |
| (..) | (..) |
| zilās vērtību ķēdes, jūru un okeānu vides daudzkārtīga izmantošana un atjaunojamās enerģijas nozares izaugsme jūrās un okeānos, arī ilgtspējīgas mikro- un makroaļģu audzēšanas un pārstrādes iespējas; | zilās vērtību ķēdes, jūru un okeānu vides daudzkārtīga izmantošana un
  jūrniecības nozaru, tostarp
  atjaunojamās enerģijas nozares izaugsme jūrās un okeānos, arī ilgtspējīgas mikro- un makroaļģu audzēšanas un pārstrādes iespējas; |
| | zemes/jūras mijiedarbība pie piekrastes, zilās ekonomikas dažādu nozaru, tostarp zvejniecības un jūras kultūru, kā arī piekrastes tūrisma ilgtspēja; sistēmiskas pieejas ostu un piekrastes teritoriju ilgtspējīgai attīstībai; urbanizācijas un iedzīvotāju novecošanas izaicinājumi piekrastes zonās; |
| dabā balstīti risinājumi, kuru pamatā ir jūras un piekrastes ekosistēmu dinamika, | dabā balstīti risinājumi, kuru pamatā ir jūras un piekrastes ekosistēmu dinamika, |
| [..] | [..] |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

(..)

(..)

zilās vērtību ķēdes, jūru un okeānu vides daudzkārtīga izmantošana un atjaunojamās enerģijas nozares izaugsme jūrās un okeānos, arī ilgtspējīgas mikro- un makroaļģu audzēšanas un pārstrādes iespējas;

zilās vērtību ķēdes, jūru un okeānu vides daudzkārtīga izmantošana un
  jūrniecības nozaru, tostarp
  atjaunojamās enerģijas nozares izaugsme jūrās un okeānos, arī ilgtspējīgas mikro- un makroaļģu audzēšanas un pārstrādes iespējas;

jūrniecības nozaru, tostarp

zemes/jūras mijiedarbība pie piekrastes, zilās ekonomikas dažādu nozaru, tostarp zvejniecības un jūras kultūru, kā arī piekrastes tūrisma ilgtspēja; sistēmiskas pieejas ostu un piekrastes teritoriju ilgtspējīgai attīstībai; urbanizācijas un iedzīvotāju novecošanas izaicinājumi piekrastes zonās;

zemes/jūras mijiedarbība pie piekrastes, zilās ekonomikas dažādu nozaru, tostarp zvejniecības un jūras kultūru, kā arī piekrastes tūrisma ilgtspēja; sistēmiskas pieejas ostu un piekrastes teritoriju ilgtspējīgai attīstībai; urbanizācijas un iedzīvotāju novecošanas izaicinājumi piekrastes zonās;

dabā balstīti risinājumi, kuru pamatā ir jūras un piekrastes ekosistēmu dinamika,

dabā balstīti risinājumi, kuru pamatā ir jūras un piekrastes ekosistēmu dinamika,

[..]

[..]

50. grozījums

50. grozījums

I pielikums, II pīlārs – 6.2.2. Globālās problēmas (54. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2. | Iekļaujoša un droša sabiedrība |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.

Iekļaujoša un droša sabiedrība

| 2. | Iekļaujoša un droša sabiedrība |
| --- | --- |

2.

Iekļaujoša un droša sabiedrība

| — | Pētījumi par nevienlīdzību, nabadzību un atstumtību, sociālo mobilitāti, kultūras daudzveidību un prasmēm; sociālo, demogrāfisko un tehnoloģisko pārmaiņu novērtējums saistībā ar ekonomiku un sabiedrību; |
| --- | --- |

—

Pētījumi par nevienlīdzību, nabadzību un atstumtību, sociālo mobilitāti, kultūras daudzveidību un prasmēm; sociālo, demogrāfisko un tehnoloģisko pārmaiņu novērtējums saistībā ar ekonomiku un sabiedrību;

| — | Pētījumi par nevienlīdzību, nabadzību un atstumtību, sociālo mobilitāti, kultūras daudzveidību un prasmēm; sociālo, demogrāfisko un tehnoloģisko pārmaiņu novērtējums saistībā ar ekonomiku un sabiedrību, |
| --- | --- |

—

Pētījumi par nevienlīdzību, nabadzību un atstumtību, sociālo mobilitāti, kultūras daudzveidību un prasmēm; sociālo, demogrāfisko un tehnoloģisko pārmaiņu novērtējums saistībā ar ekonomiku un sabiedrību,

| — | pētījumi par nevienlīdzības veidošanos skolā un par tādas izglītības un apmācības sistēmas attīstību, kas veicina visu dalībnieku panākumus un pašpiepildījumu visa mūža garumā, |
| --- | --- |

—

pētījumi par nevienlīdzības veidošanos skolā un par tādas izglītības un apmācības sistēmas attīstību, kas veicina visu dalībnieku panākumus un pašpiepildījumu visa mūža garumā,

pētījumi par nevienlīdzības veidošanos skolā un par tādas izglītības un apmācības sistēmas attīstību, kas veicina visu dalībnieku panākumus un pašpiepildījumu visa mūža garumā,

| — | atbalsts kultūras mantojuma saglabāšanai; |
| --- | --- |

—

atbalsts kultūras mantojuma saglabāšanai;

| — | atbalsts kultūras mantojuma saglabāšanai; |
| --- | --- |

—

atbalsts kultūras mantojuma saglabāšanai;

(..)

(..)

51. grozījums

51. grozījums

I pielikums, II pīlārs (55. un 56. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 5. | Pārtika un dabas resursi |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

5.

Pārtika un dabas resursi

| 5. | Pārtika un dabas resursi |
| --- | --- |

5.

Pārtika un dabas resursi

(..)

(..)

| — | Eiropas Savienības lopbarības piedevu, ģenētiski modificētu organismu un pārtikas materiālu references laboratorijas, |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības lopbarības piedevu, ģenētiski modificētu organismu un pārtikas materiālu references laboratorijas,

| — | Eiropas Savienības lopbarības piedevu, ģenētiski modificētu organismu un pārtikas materiālu references laboratorijas, |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības lopbarības piedevu, ģenētiski modificētu organismu un pārtikas materiālu references laboratorijas,

| — | vietējo pārtikas sistēmu zināšanu centrs, |
| --- | --- |

—

vietējo pārtikas sistēmu zināšanu centrs,

vietējo pārtikas sistēmu zināšanu centrs,

| — | pārtikas krāpniecības un kvalitātes zināšanu centrs, |
| --- | --- |

—

pārtikas krāpniecības un kvalitātes zināšanu centrs,

| — | pārtikas krāpniecības un kvalitātes zināšanu centrs, |
| --- | --- |

—

pārtikas krāpniecības un kvalitātes zināšanu centrs,

| — | bioekonomikas zināšanu centrs. |
| --- | --- |

—

bioekonomikas zināšanu centrs.

| — | bioekonomikas zināšanu centrs. |
| --- | --- |

—

bioekonomikas zināšanu centrs.

52. grozījums

52. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, “III pīlārs – Atvērta inovācija”, 7. rindkopa (58. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai Eiropa būtu jaunā inovācijas viļņa vadībā, jāatrisina tālāk izklāstītās no tā izrietošās problēmas: | Lai Eiropa būtu jaunā inovācijas viļņa vadībā, jāatrisina tālāk izklāstītās no tā izrietošās problēmas: |
| — | jāuzlabo zinātnes transformācija inovācijā, lai paātrinātu ideju, tehnoloģiju un talanta tālāknodošanu no pētniecības bāzes jaunuzņēmumiem un rūpniecībai, |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai Eiropa būtu jaunā inovācijas viļņa vadībā, jāatrisina tālāk izklāstītās no tā izrietošās problēmas:

Lai Eiropa būtu jaunā inovācijas viļņa vadībā, jāatrisina tālāk izklāstītās no tā izrietošās problēmas:

—

jāuzlabo zinātnes transformācija inovācijā, lai paātrinātu ideju, tehnoloģiju un talanta tālāknodošanu no pētniecības bāzes jaunuzņēmumiem un rūpniecībai,

| — | jāuzlabo zinātnes transformācija inovācijā, lai paātrinātu ideju, tehnoloģiju un talanta tālāknodošanu no pētniecības bāzes jaunuzņēmumiem un rūpniecībai, |
| --- | --- |

—

jāuzlabo zinātnes transformācija inovācijā, lai paātrinātu ideju, tehnoloģiju un talanta tālāknodošanu no pētniecības bāzes jaunuzņēmumiem un rūpniecībai,

| — | jāpaātrina rūpnieciskā transformācija: Eiropas rūpniecība atpaliek jaunu tehnoloģiju izmantošanas un izvēršanās ziņā: 77 % jauno un lielāko pētniecības un attīstības uzņēmumu atrodas ASV vai Āzijā, turpretī tikai 16 % atrodas Eiropā, |
| --- | --- |

—

jāpaātrina rūpnieciskā transformācija: Eiropas rūpniecība atpaliek jaunu tehnoloģiju izmantošanas un izvēršanās ziņā: 77 % jauno un lielāko pētniecības un attīstības uzņēmumu atrodas ASV vai Āzijā, turpretī tikai 16 % atrodas Eiropā,

| — | jāpaātrina rūpnieciskā transformācija: Eiropas rūpniecība atpaliek jaunu tehnoloģiju izmantošanas un izvēršanās ziņā: 77 % jauno un lielāko pētniecības un attīstības uzņēmumu atrodas ASV vai Āzijā, turpretī tikai 16 % atrodas Eiropā, |
| --- | --- |

—

jāpaātrina rūpnieciskā transformācija: Eiropas rūpniecība atpaliek jaunu tehnoloģiju izmantošanas un izvēršanās ziņā: 77 % jauno un lielāko pētniecības un attīstības uzņēmumu atrodas ASV vai Āzijā, turpretī tikai 16 % atrodas Eiropā,

| — | jāpalielina riska finansējums, lai aizpildītu finansējuma plaisas: Eiropas novatori cieš no zemā riska finansējuma piedāvājuma. Riska kapitāls ir būtisks faktors, lai kardinālus inovējumus pārvērstu pasaulē vadošos uzņēmumos, taču Eiropā tā rādītājs ir pat mazāks par ceturtdaļu no ASV un Āzijā piesaistītās summas. Eiropai ir jānodrošina iespējas izkustēties no “nāves punkta”, kura dēļ idejas un novācijas nespēj sasniegt tirgu tāpēc, ka ir plaisa starp valsts atbalstu un privātajiem ieguldījumiem, it īpaši – augsta riska revolucionārām novācijām un ilgtermiņa ieguldījumiem, |
| --- | --- |

—

jāpalielina riska finansējums, lai aizpildītu finansējuma plaisas: Eiropas novatori cieš no zemā riska finansējuma piedāvājuma. Riska kapitāls ir būtisks faktors, lai kardinālus inovējumus pārvērstu pasaulē vadošos uzņēmumos, taču Eiropā tā rādītājs ir pat mazāks par ceturtdaļu no ASV un Āzijā piesaistītās summas. Eiropai ir jānodrošina iespējas izkustēties no “nāves punkta”, kura dēļ idejas un novācijas nespēj sasniegt tirgu tāpēc, ka ir plaisa starp valsts atbalstu un privātajiem ieguldījumiem, it īpaši – augsta riska revolucionārām novācijām un ilgtermiņa ieguldījumiem,

| — | jāpalielina riska finansējums, lai aizpildītu finansējuma plaisas: Eiropas novatori cieš no zemā riska finansējuma piedāvājuma. Riska kapitāls ir būtisks faktors, lai kardinālus inovējumus pārvērstu pasaulē vadošos uzņēmumos, taču Eiropā tā rādītājs ir pat mazāks par ceturtdaļu no ASV un Āzijā piesaistītās summas. Eiropai ir jānodrošina iespējas izkustēties no “nāves punkta”, kura dēļ idejas un novācijas nespēj sasniegt tirgu tāpēc, ka ir plaisa starp valsts atbalstu un privātajiem ieguldījumiem, it īpaši – augsta riska revolucionārām novācijām un ilgtermiņa ieguldījumiem, |
| --- | --- |

—

jāpalielina riska finansējums, lai aizpildītu finansējuma plaisas: Eiropas novatori cieš no zemā riska finansējuma piedāvājuma. Riska kapitāls ir būtisks faktors, lai kardinālus inovējumus pārvērstu pasaulē vadošos uzņēmumos, taču Eiropā tā rādītājs ir pat mazāks par ceturtdaļu no ASV un Āzijā piesaistītās summas. Eiropai ir jānodrošina iespējas izkustēties no “nāves punkta”, kura dēļ idejas un novācijas nespēj sasniegt tirgu tāpēc, ka ir plaisa starp valsts atbalstu un privātajiem ieguldījumiem, it īpaši – augsta riska revolucionārām novācijām un ilgtermiņa ieguldījumiem,

| — | jāuzlabo un jāvienkāršo Eiropas finansēšanas, kā arī pētniecības un inovācijas atbalsta apstākļi: daudzie finansējuma avoti novatoriem sagādā sarežģītus apstākļus. Eiropas Savienības palīdzības sniedzējiem jāsadarbojas un tās iejaukšanās jākoordinē ar citām iniciatīvām Eiropas, valstu un reģionālā, publiskā un privātā līmenī, lai veiksmīgāk uzlabotu un pielāgotu atbalsta spējas un nodrošinātu katram Eiropas novatoram viegli saprotamus un skaidrus apstākļus, |
| --- | --- |

—

jāuzlabo un jāvienkāršo Eiropas finansēšanas, kā arī pētniecības un inovācijas atbalsta apstākļi: daudzie finansējuma avoti novatoriem sagādā sarežģītus apstākļus. Eiropas Savienības palīdzības sniedzējiem jāsadarbojas un tās iejaukšanās jākoordinē ar citām iniciatīvām Eiropas, valstu un reģionālā, publiskā un privātā līmenī, lai veiksmīgāk uzlabotu un pielāgotu atbalsta spējas un nodrošinātu katram Eiropas novatoram viegli saprotamus un skaidrus apstākļus,

| — | jāuzlabo un jāvienkāršo Eiropas finansēšanas, kā arī pētniecības un inovācijas atbalsta apstākļi: daudzie finansējuma avoti novatoriem sagādā sarežģītus apstākļus. Eiropas Savienības palīdzības sniedzējiem jāsadarbojas un tās iejaukšanās jākoordinē ar citām iniciatīvām Eiropas, valstu un reģionālā, publiskā un privātā līmenī, lai veiksmīgāk uzlabotu un pielāgotu atbalsta spējas un nodrošinātu katram Eiropas novatoram viegli saprotamus un skaidrus apstākļus, |
| --- | --- |

—

jāuzlabo un jāvienkāršo Eiropas finansēšanas, kā arī pētniecības un inovācijas atbalsta apstākļi: daudzie finansējuma avoti novatoriem sagādā sarežģītus apstākļus. Eiropas Savienības palīdzības sniedzējiem jāsadarbojas un tās iejaukšanās jākoordinē ar citām iniciatīvām Eiropas, valstu un reģionālā, publiskā un privātā līmenī, lai veiksmīgāk uzlabotu un pielāgotu atbalsta spējas un nodrošinātu katram Eiropas novatoram viegli saprotamus un skaidrus apstākļus,

| — | inovācijas ekosistēmas sadrumstalotības novēršana. Lai arī Eiropā ir mājas arvien vairāk inovācijas centriem, tie nav labi saistīti. Uzņēmumiem ar starptautisku izaugsmes potenciālu jārisina valodas, uzņēmējdarbības kultūras un noteikumu dažādības radītā iekšzemes tirgu sadrumstalotība. |
| --- | --- |

—

inovācijas ekosistēmas sadrumstalotības novēršana. Lai arī Eiropā ir mājas arvien vairāk inovācijas centriem, tie nav labi saistīti. Uzņēmumiem ar starptautisku izaugsmes potenciālu jārisina valodas, uzņēmējdarbības kultūras un noteikumu dažādības radītā iekšzemes tirgu sadrumstalotība.

| — | inovācijas ekosistēmas sadrumstalotības novēršana. Lai arī Eiropā ir mājas arvien vairāk inovācijas centriem, tie nav labi saistīti. Uzņēmumiem ar starptautisku izaugsmes potenciālu jārisina valodas, uzņēmējdarbības kultūras un noteikumu dažādības radītā iekšzemes tirgu sadrumstalotība, |
| --- | --- |

—

inovācijas ekosistēmas sadrumstalotības novēršana. Lai arī Eiropā ir mājas arvien vairāk inovācijas centriem, tie nav labi saistīti. Uzņēmumiem ar starptautisku izaugsmes potenciālu jārisina valodas, uzņēmējdarbības kultūras un noteikumu dažādības radītā iekšzemes tirgu sadrumstalotība,

| — | jāatzīst zinātnes un inovācijas piesaiste teritorijai, kā arī būtiskais pienesums, ko sniedz reģionālās inovācijas ekosistēmas un inovācijas centri, kuri spēj ātri reaģēt un rada radikālu inovāciju, kas var nodrošināt nepārtrauktu atbalstu vērtības ķēžu pārveidei Eiropā, mobilizācijai ar mērķi attīstīt prasmes un cilvēkresursus. Šajā nolūkā ir labāk jāņem vērā pārdomātas specializācijas un to savienošana tīklā. |
| --- | --- |

—

jāatzīst zinātnes un inovācijas piesaiste teritorijai, kā arī būtiskais pienesums, ko sniedz reģionālās inovācijas ekosistēmas un inovācijas centri, kuri spēj ātri reaģēt un rada radikālu inovāciju, kas var nodrošināt nepārtrauktu atbalstu vērtības ķēžu pārveidei Eiropā, mobilizācijai ar mērķi attīstīt prasmes un cilvēkresursus. Šajā nolūkā ir labāk jāņem vērā pārdomātas specializācijas un to savienošana tīklā.

jāatzīst zinātnes un inovācijas piesaiste teritorijai, kā arī būtiskais pienesums, ko sniedz reģionālās inovācijas ekosistēmas un inovācijas centri, kuri spēj ātri reaģēt un rada radikālu inovāciju, kas var nodrošināt nepārtrauktu atbalstu vērtības ķēžu pārveidei Eiropā, mobilizācijai ar mērķi attīstīt prasmes un cilvēkresursus. Šajā nolūkā ir labāk jāņem vērā pārdomātas specializācijas un to savienošana tīklā.

53. grozījums

53. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, “III pīlārs – Atvērta inovācija”, 11. rindkopa (60. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Kaut arī EIP tiešā veidā atbalstīs novatoriskos sasniegumus, turpmāk jāattīsta un jāpilnveido kopējā vide, kurā šādi Eiropas inovējumi rodas un tiek vairoti: tiem jābūt kopīgiem Eiropas centieniem atbalstīt inovāciju visā Eiropā, visos tās veidos un aspektos, arī ar komplementāru ES un valstu politiku un resursiem, kad vien iespējams. Tādējādi šis pīlārs paredz arī: | Kaut arī EIP tiešā veidā atbalstīs novatoriskos sasniegumus, turpmāk jāattīsta un jāpilnveido kopējā vide, kurā šādi Eiropas inovējumi rodas un tiek vairoti: tiem jābūt kopīgiem Eiropas, ES dalībvalstu un to reģionu centieniem atbalstīt inovāciju visā Eiropā, visos tās veidos un aspektos, arī ar komplementāru
  vietējo, reģionālo,
  ES un valstu politiku un resursiem, kad vien iespējams. Tādējādi šis pīlārs paredz arī: |
| — | atjaunotas un pastiprinātas koordinācijas un sadarbības mehānismi ar dalībvalstīm un asociētajām valstīm, kā arī ar privātām iniciatīvām, lai atbalstītu visdažādākās Eiropas inovācijas ekosistēmas un to dalībniekus, |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Kaut arī EIP tiešā veidā atbalstīs novatoriskos sasniegumus, turpmāk jāattīsta un jāpilnveido kopējā vide, kurā šādi Eiropas inovējumi rodas un tiek vairoti: tiem jābūt kopīgiem Eiropas centieniem atbalstīt inovāciju visā Eiropā, visos tās veidos un aspektos, arī ar komplementāru ES un valstu politiku un resursiem, kad vien iespējams. Tādējādi šis pīlārs paredz arī:

Kaut arī EIP tiešā veidā atbalstīs novatoriskos sasniegumus, turpmāk jāattīsta un jāpilnveido kopējā vide, kurā šādi Eiropas inovējumi rodas un tiek vairoti: tiem jābūt kopīgiem Eiropas, ES dalībvalstu un to reģionu centieniem atbalstīt inovāciju visā Eiropā, visos tās veidos un aspektos, arī ar komplementāru
  vietējo, reģionālo,
  ES un valstu politiku un resursiem, kad vien iespējams. Tādējādi šis pīlārs paredz arī:

vietējo, reģionālo,

—

atjaunotas un pastiprinātas koordinācijas un sadarbības mehānismi ar dalībvalstīm un asociētajām valstīm, kā arī ar privātām iniciatīvām, lai atbalstītu visdažādākās Eiropas inovācijas ekosistēmas un to dalībniekus,

| — | atjaunotas un pastiprinātas koordinācijas un sadarbības mehānismi ar
  vietējām un reģionālajām pašvaldībām,
  dalībvalstīm un asociētajām valstīm, kā arī ar privātām iniciatīvām, lai atbalstītu visdažādākās Eiropas inovācijas ekosistēmas un to dalībniekus, |
| --- | --- |

—

atjaunotas un pastiprinātas koordinācijas un sadarbības mehānismi ar
  vietējām un reģionālajām pašvaldībām,
  dalībvalstīm un asociētajām valstīm, kā arī ar privātām iniciatīvām, lai atbalstītu visdažādākās Eiropas inovācijas ekosistēmas un to dalībniekus,

vietējām un reģionālajām pašvaldībām,

| — | atbalsts Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūtam (EIT) un zināšanu un inovācijas kopienām (turpmāk “ZIK”). |
| --- | --- |

—

atbalsts Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūtam (EIT) un zināšanu un inovācijas kopienām (turpmāk “ZIK”).

| — | atbalsts Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūtam (EIT) un zināšanu un inovācijas kopienām (turpmāk “ZIK”). |
| --- | --- |

—

atbalsts Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūtam (EIT) un zināšanu un inovācijas kopienām (turpmāk “ZIK”).

54. grozījums

54. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, III pīlārs – Atvērta inovācija, 1. daļa “Eiropas Inovācijas padome”, 1.1. punkts (61. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai nodrošinātu pienācīgu un efektīvu komplementaritāti ar atsevišķām vai tīklā īstenotām dalībvalstu iniciatīvām, arī Eiropas partnerības veidā. | Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai nodrošinātu pienācīgu un efektīvu komplementaritāti ar atsevišķām vai tīklā īstenotām dalībvalstu,
  reģionālo ekosistēmu un inovācijas centru
  iniciatīvām, arī Eiropas partnerības veidā.
  Atbalstīto projektu interesēs Pathfinder un Accelerator instrumenti palīdzēs iekļaut to intervenci nepārtrauktā projektu atbalsta ķēdē; Eiropas Inovācijas padome īstenos nepārtrauktu dialogu ar valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm, kuru kompetencē ir inovācija, lai nodrošinātu pienācīgu intervences komplementaritāti un veidotu pēc iespējas vairāk saikņu un plašāku sadarbību, izmantojot arī līdzfinansētās programmas. Šis dialogs ir priekšnoteikums, lai Eiropas Inovācijas padome piešķirtu izcilības zīmes. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai nodrošinātu pienācīgu un efektīvu komplementaritāti ar atsevišķām vai tīklā īstenotām dalībvalstu iniciatīvām, arī Eiropas partnerības veidā.

Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai nodrošinātu pienācīgu un efektīvu komplementaritāti ar atsevišķām vai tīklā īstenotām dalībvalstu,
  reģionālo ekosistēmu un inovācijas centru
  iniciatīvām, arī Eiropas partnerības veidā.
  Atbalstīto projektu interesēs Pathfinder un Accelerator instrumenti palīdzēs iekļaut to intervenci nepārtrauktā projektu atbalsta ķēdē; Eiropas Inovācijas padome īstenos nepārtrauktu dialogu ar valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm, kuru kompetencē ir inovācija, lai nodrošinātu pienācīgu intervences komplementaritāti un veidotu pēc iespējas vairāk saikņu un plašāku sadarbību, izmantojot arī līdzfinansētās programmas. Šis dialogs ir priekšnoteikums, lai Eiropas Inovācijas padome piešķirtu izcilības zīmes.

reģionālo ekosistēmu un inovācijas centru

Atbalstīto projektu interesēs Pathfinder un Accelerator instrumenti palīdzēs iekļaut to intervenci nepārtrauktā projektu atbalsta ķēdē; Eiropas Inovācijas padome īstenos nepārtrauktu dialogu ar valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm, kuru kompetencē ir inovācija, lai nodrošinātu pienācīgu intervences komplementaritāti un veidotu pēc iespējas vairāk saikņu un plašāku sadarbību, izmantojot arī līdzfinansētās programmas. Šis dialogs ir priekšnoteikums, lai Eiropas Inovācijas padome piešķirtu izcilības zīmes.

55. grozījums

55. grozījums

I pielikums, III pīlārs (64. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.1.3. | Papildu EIP pasākumi |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.1.3.

Papildu EIP pasākumi

| 1.1.3. | Papildu EIP pasākumi |
| --- | --- |

1.1.3.

Papildu EIP pasākumi

Papildus EIP īstenos arī:

Papildus EIP īstenos arī:

| — | EIP uzņēmējdarbības paātrināšanas pakalpojumus programmu Pathfinder un Accelerator darbību un rīcības atbalstam. Mērķis būs investoru, partneru un pircēju no publiskā sektora starpā savienot finansēto novatoru EIP kopienu, iekļaujot arī finansēto Izcilības zīmogu. Tie sniegs virkni apmācības un darbaudzināšanas pakalpojumu saistībā ar EIP darbībām. Tie nodrošinās novatoriem piekļuvi potenciālo partneru (arī rūpniecisko) starptautiskajiem tīkliem, lai papildinātu vērtību ķēdi vai attīstītu tirgus iespējas, kā arī lai atrastu investorus un citus privāto vai korporatīvo finanšu avotus. Pasākumu vidū būs notikumi dzīvē (piemēram, mākleru vai pārdošanas pasākumi), kā arī atbilstīgu platformu izstrāde vai esošo izmantošana ciešā saistībā ar finansiālajiem starpniekiem, kurus atbalsta fonds InvestEU un EIB grupa. Šie pasākumi arī mudinās novatoru savstarpējo zināšanu apmaiņu kā mācību avotu jauninājumu ekosistēmā, īpaši – izmantojot EIP Augstākās konsultatīvās padomes locekļu un EIP stipendiātu pakalpojumus, |
| --- | --- |

—

EIP uzņēmējdarbības paātrināšanas pakalpojumus programmu Pathfinder un Accelerator darbību un rīcības atbalstam. Mērķis būs investoru, partneru un pircēju no publiskā sektora starpā savienot finansēto novatoru EIP kopienu, iekļaujot arī finansēto Izcilības zīmogu. Tie sniegs virkni apmācības un darbaudzināšanas pakalpojumu saistībā ar EIP darbībām. Tie nodrošinās novatoriem piekļuvi potenciālo partneru (arī rūpniecisko) starptautiskajiem tīkliem, lai papildinātu vērtību ķēdi vai attīstītu tirgus iespējas, kā arī lai atrastu investorus un citus privāto vai korporatīvo finanšu avotus. Pasākumu vidū būs notikumi dzīvē (piemēram, mākleru vai pārdošanas pasākumi), kā arī atbilstīgu platformu izstrāde vai esošo izmantošana ciešā saistībā ar finansiālajiem starpniekiem, kurus atbalsta fonds InvestEU un EIB grupa. Šie pasākumi arī mudinās novatoru savstarpējo zināšanu apmaiņu kā mācību avotu jauninājumu ekosistēmā, īpaši – izmantojot EIP Augstākās konsultatīvās padomes locekļu un EIP stipendiātu pakalpojumus,

| — | EIP uzņēmējdarbības paātrināšanas pakalpojumus programmu Pathfinder un Accelerator darbību un rīcības atbalstam. Mērķis būs
  finansēto novatoru EIP kopienu, tostarp finansēto Izcilības zīmogu, savienot ar investoriem, partneriem un pircējiem no publiskā sektora, kā arī ar tiem nacionālā un vietējā līmeņa dalībniekiem, kas atbalsta inovāciju un var papildināt EIC atbalstu un ilgtspējīgi palīdzēt novatoriem
  . Tie sniegs virkni apmācības un darbaudzināšanas pakalpojumu saistībā ar EIP darbībām. Tie nodrošinās novatoriem piekļuvi potenciālo partneru (arī rūpniecisko) starptautiskajiem tīkliem, lai papildinātu vērtību ķēdi vai attīstītu tirgus iespējas, kā arī lai atrastu investorus un citus privāto vai korporatīvo finanšu avotus. Pasākumu vidū būs notikumi dzīvē (piemēram, mākleru vai pārdošanas pasākumi), kā arī atbilstīgu platformu izstrāde vai esošo izmantošana ciešā saistībā ar finansiālajiem starpniekiem, kurus atbalsta fonds InvestEU un EIB grupa. Šie pasākumi arī mudinās novatoru savstarpējo zināšanu apmaiņu kā mācību avotu jauninājumu ekosistēmā, īpaši – izmantojot EIP Augstākās konsultatīvās padomes locekļu un EIP stipendiātu pakalpojumus, |
| --- | --- |

—

EIP uzņēmējdarbības paātrināšanas pakalpojumus programmu Pathfinder un Accelerator darbību un rīcības atbalstam. Mērķis būs
  finansēto novatoru EIP kopienu, tostarp finansēto Izcilības zīmogu, savienot ar investoriem, partneriem un pircējiem no publiskā sektora, kā arī ar tiem nacionālā un vietējā līmeņa dalībniekiem, kas atbalsta inovāciju un var papildināt EIC atbalstu un ilgtspējīgi palīdzēt novatoriem
  . Tie sniegs virkni apmācības un darbaudzināšanas pakalpojumu saistībā ar EIP darbībām. Tie nodrošinās novatoriem piekļuvi potenciālo partneru (arī rūpniecisko) starptautiskajiem tīkliem, lai papildinātu vērtību ķēdi vai attīstītu tirgus iespējas, kā arī lai atrastu investorus un citus privāto vai korporatīvo finanšu avotus. Pasākumu vidū būs notikumi dzīvē (piemēram, mākleru vai pārdošanas pasākumi), kā arī atbilstīgu platformu izstrāde vai esošo izmantošana ciešā saistībā ar finansiālajiem starpniekiem, kurus atbalsta fonds InvestEU un EIB grupa. Šie pasākumi arī mudinās novatoru savstarpējo zināšanu apmaiņu kā mācību avotu jauninājumu ekosistēmā, īpaši – izmantojot EIP Augstākās konsultatīvās padomes locekļu un EIP stipendiātu pakalpojumus,

finansēto novatoru EIP kopienu, tostarp finansēto Izcilības zīmogu, savienot ar investoriem, partneriem un pircējiem no publiskā sektora, kā arī ar tiem nacionālā un vietējā līmeņa dalībniekiem, kas atbalsta inovāciju un var papildināt EIC atbalstu un ilgtspējīgi palīdzēt novatoriem

56. grozījums

56. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, “III pīlārs – Atvērta inovācija,” 1. daļa “Eiropas Inovācijas padome”, 1.2.2. punkts (65. un 66. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.2.2. | EIC programmu vadītāji |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.2.2.

EIC programmu vadītāji

Augsta riska projektu pārvaldīšanā Komisija izmantos proaktīvu pieeju, nodrošinot piekļuvi nepieciešamajām zināšanām.

| 1.2.2. | EIC programmu vadītāji |
| --- | --- |

1.2.2.

EIC programmu vadītāji

Augsta riska projektu pārvaldīšanā Komisija izmantos proaktīvu pieeju, nodrošinot piekļuvi nepieciešamajām zināšanām.

Komisija iecels vairākus EIP programmu vadītājus uz laiku palīdzībai ar tehnoloģijā balstītu skatu un darbības vadlīnijām.

Komisija iecels vairākus EIP programmu vadītājus uz laiku palīdzībai ar tehnoloģijā balstītu skatu un darbības vadlīnijām.

Programmu vadītāji būs no dažādām jomām, arī no uzņēmumiem, augstskolām, valstu laboratorijām un pētniecības centriem. Vadītāji ienesīs dziļas zināšanas no ilggadējas personīgās pieredzes attiecīgajā jomā. Vadītāji būs atzīti līderi – vai nu vadījuši daudzdisciplīnu pētniecības grupas, vai lielas institucionālas programmas – un zinās, cik svarīgi ir nepārtraukti, radoši un plaši izplatīt savu viedokli. Visbeidzot, viņiem būs pieredze nozīmīgu budžetu pārraudzībā, kam nepieciešama atbildības sajūta.

Programmu vadītāji būs no dažādām jomām, arī no uzņēmumiem, augstskolām, valstu laboratorijām un pētniecības centriem
  , kā arī publiskā sektora dalībnieki, kas specializējušies inovācijas jomā
  . Vadītāji ienesīs dziļas zināšanas no ilggadējas personīgās pieredzes attiecīgajā jomā. Vadītāji būs atzīti līderi – vai nu vadījuši daudzdisciplīnu pētniecības grupas, vai lielas institucionālas programmas – un zinās, cik svarīgi ir nepārtraukti, radoši un plaši izplatīt savu viedokli. Visbeidzot, viņiem būs pieredze nozīmīgu budžetu pārraudzībā, kam nepieciešama atbildības sajūta.

, kā arī publiskā sektora dalībnieki, kas specializējušies inovācijas jomā

57. grozījums

57. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, “III pīlārs – Atvērta inovācija”, “Eiropas inovācijas ekosistēmas”, 2.1. punkts (67. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2.1. | Pamatojums |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.1.

2.1.

Pamatojums

| 2.1. | Pamatojums |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

Pamatojums

Lai pilnībā izmantotu inovācijas potenciālu, iesaistot pētniekus, uzņēmējus, rūpniecību un sabiedrību kopumā, ES jāuzlabo vide, kurā jauninājumi var viegli attīstīties visos līmeņos. Tas prasīs efektīvas inovācijas ekosistēmas attīstību ES mērogā un atbalsta sniegšanu sadarbības, tīklu veidošanas un ideju veicināšanai, kā arī finansējuma un prasmju apmaiņai starp valstu un vietējām inovācijas ekosistēmām.

Lai pilnībā izmantotu inovācijas potenciālu, iesaistot pētniekus, uzņēmējus, rūpniecību un sabiedrību kopumā, ES jāuzlabo vide, kurā jauninājumi var viegli attīstīties visos līmeņos. Tas prasīs efektīvas inovācijas ekosistēmas attīstību ES mērogā un atbalsta sniegšanu sadarbības, tīklu veidošanas un ideju veicināšanai, kā arī finansējuma un prasmju apmaiņai starp valstu
  , reģionālajām
  un vietējām inovācijas ekosistēmām.

, reģionālajām

Papildus inovācijai privātajos uzņēmumos ES jācenšas arī attīstīt ekosistēmas, kas atbalsta sociālo inovāciju un inovāciju valsts sektorā. Tik tiešām,
  valsts pārvaldei
  jāievieš jauninājumi un
  pašai
  jāatjaunojas, lai spētu atbalstīt pārmaiņas regulējumā un pārvaldībā, kas nepieciešamas, lai atbalstītu plaša mēroga jaunu tehnoloģiju ieviešanu, kā arī pieaugošo sabiedrības pieprasījumu pēc iedarbīgākiem un efektīvākiem pakalpojumiem. Sociālās novācijas ir kritisks faktors vispārības labklājības uzlabošanā.

valsts pārvaldei

pašai

Papildus inovācijai privātajos uzņēmumos ES jācenšas arī attīstīt ekosistēmas, kas atbalsta sociālo inovāciju un inovāciju
  brīvprātīgā darba, bezpeļņas un
  valsts sektorā. Tik tiešām,
  šiem sektoriem
  jāievieš jauninājumi un
  pašiem
  jāatjaunojas, lai spētu atbalstīt pārmaiņas regulējumā un pārvaldībā, kas nepieciešamas, lai atbalstītu plaša mēroga jaunu tehnoloģiju ieviešanu, kā arī pieaugošo sabiedrības pieprasījumu pēc iedarbīgākiem un efektīvākiem pakalpojumiem. Sociālās novācijas ir kritisks faktors vispārības labklājības uzlabošanā.

brīvprātīgā darba, bezpeļņas un

šiem sektoriem

pašiem

58. grozījums

58. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, “III pīlārs – Atvērta inovācija,”“Eiropas Inovācijas padome”, 2.2. punkts (68. un 69. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2.2. | Palīdzības jomas |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.2.

2.2.

Palīdzības jomas

| 2.2. | Palīdzības jomas |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

Palīdzības jomas

Kā pirmo soli Komisija organizēs dalībvalstu un asociēto valstu iestāžu EIP forumu, kas atbildēs par valsts inovācijas politiku un programmām, ar mērķi veicināt koordināciju un dialogu saistībā ar ES inovācijas ekosistēmas attīstību. Šajā EIP Forumā Komisija:

Kā pirmo soli Komisija organizēs dalībvalstu,
  pilsētu, reģionu
  un asociēto valstu iestāžu EIP forumu, kas atbildēs par valsts inovācijas politiku un programmām, ar mērķi veicināt koordināciju un dialogu saistībā ar ES inovācijas ekosistēmas attīstību. Šajā EIP Forumā Komisija:

pilsētu, reģionu

| — | apspriedīs jauninājumiem labvēlīga regulējuma izstrādi, turpinot piemērot inovācijas principu un attīstot novatoriskas pieejas publiskajiem iepirkumiem, cita starpā – izstrādājot un uzlabojot Inovācijas publiskā iepirkuma (PPI) instrumentu, lai veicinātu inovāciju. Publiskā sektora inovācijas novērošanas centrs arī turpinās atbalstīt iekšējās pārvaldes inovācijas centienus, kā arī pārstrādāto politikas atbalsta instrumentu, |
| --- | --- |

—

apspriedīs jauninājumiem labvēlīga regulējuma izstrādi, turpinot piemērot inovācijas principu un attīstot novatoriskas pieejas publiskajiem iepirkumiem, cita starpā – izstrādājot un uzlabojot Inovācijas publiskā iepirkuma (PPI) instrumentu, lai veicinātu inovāciju. Publiskā sektora inovācijas novērošanas centrs arī turpinās atbalstīt iekšējās pārvaldes inovācijas centienus, kā arī pārstrādāto politikas atbalsta instrumentu,

| — | apspriedīs jauninājumiem labvēlīga regulējuma izstrādi, turpinot piemērot inovācijas principu un attīstot novatoriskas pieejas publiskajiem iepirkumiem, cita starpā – izstrādājot un uzlabojot Inovācijas publiskā iepirkuma (PPI) instrumentu, lai veicinātu inovāciju. Publiskā sektora inovācijas novērošanas centrs arī turpinās atbalstīt iekšējās pārvaldes inovācijas centienus, kā arī pārstrādāto politikas atbalsta instrumentu, |
| --- | --- |

—

apspriedīs jauninājumiem labvēlīga regulējuma izstrādi, turpinot piemērot inovācijas principu un attīstot novatoriskas pieejas publiskajiem iepirkumiem, cita starpā – izstrādājot un uzlabojot Inovācijas publiskā iepirkuma (PPI) instrumentu, lai veicinātu inovāciju. Publiskā sektora inovācijas novērošanas centrs arī turpinās atbalstīt iekšējās pārvaldes inovācijas centienus, kā arī pārstrādāto politikas atbalsta instrumentu,

| — | veicinās pētniecības un inovācijas darba plānu saskaņošanu ar ES centieniem apvienot atvērtu kapitālu plūsmu un investīciju tirgu, piemēram, izstrādājot galvenos pamatnosacījumus inovācijas jomā saskaņā ar Kapitāla tirgu savienību, |
| --- | --- |

—

veicinās pētniecības un inovācijas darba plānu saskaņošanu ar ES centieniem apvienot atvērtu kapitālu plūsmu un investīciju tirgu, piemēram, izstrādājot galvenos pamatnosacījumus inovācijas jomā saskaņā ar Kapitāla tirgu savienību,

| — | veicinās pētniecības un inovācijas darba plānu saskaņošanu ar ES centieniem apvienot atvērtu kapitālu plūsmu un investīciju tirgu, piemēram, izstrādājot galvenos pamatnosacījumus inovācijas jomā saskaņā ar Kapitāla tirgu savienību, |
| --- | --- |

—

veicinās pētniecības un inovācijas darba plānu saskaņošanu ar ES centieniem apvienot atvērtu kapitālu plūsmu un investīciju tirgu, piemēram, izstrādājot galvenos pamatnosacījumus inovācijas jomā saskaņā ar Kapitāla tirgu savienību,

| — | uzlabos koordināciju starp valstu inovācijas programmām un EIP, lai veicinātu operatīvo sinerģiju un izvairītos no pārklāšanās, daloties datos par programmām un to īstenošanu, resursiem un speciālajām zināšanām, tehnoloģisko un inovācijas tendenču analīzi un uzraudzību, kā arī savstarpēji savienojot attiecīgo novatoru kopienas, |
| --- | --- |

—

uzlabos koordināciju starp valstu inovācijas programmām un EIP, lai veicinātu operatīvo sinerģiju un izvairītos no pārklāšanās, daloties datos par programmām un to īstenošanu, resursiem un speciālajām zināšanām, tehnoloģisko un inovācijas tendenču analīzi un uzraudzību, kā arī savstarpēji savienojot attiecīgo novatoru kopienas,

| — | uzlabos koordināciju starp valstu
  , reģionālajām un vietējām
  inovācijas programmām un EIP, lai veicinātu operatīvo sinerģiju un izvairītos no pārklāšanās, daloties datos par programmām un to īstenošanu, resursiem un speciālajām zināšanām, tehnoloģisko un inovācijas tendenču analīzi un uzraudzību, kā arī savstarpēji savienojot attiecīgo novatoru kopienas, |
| --- | --- |

—

uzlabos koordināciju starp valstu
  , reģionālajām un vietējām
  inovācijas programmām un EIP, lai veicinātu operatīvo sinerģiju un izvairītos no pārklāšanās, daloties datos par programmām un to īstenošanu, resursiem un speciālajām zināšanām, tehnoloģisko un inovācijas tendenču analīzi un uzraudzību, kā arī savstarpēji savienojot attiecīgo novatoru kopienas,

, reģionālajām un vietējām

| — | veicinās reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru identificēšanu, raksturošanu, atzīšanu un veicināšanu, to saikni ar pārdomātu specializāciju un to tuvināšanos konsorcijos, kuri varētu būtiski sekmēt programmas, tostarp tās pīlāra “Atvērta inovācija”, mērķu īstenošanu, |
| --- | --- |

—

veicinās reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru identificēšanu, raksturošanu, atzīšanu un veicināšanu, to saikni ar pārdomātu specializāciju un to tuvināšanos konsorcijos, kuri varētu būtiski sekmēt programmas, tostarp tās pīlāra “Atvērta inovācija”, mērķu īstenošanu,

veicinās reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru identificēšanu, raksturošanu, atzīšanu un veicināšanu, to saikni ar pārdomātu specializāciju un to tuvināšanos konsorcijos, kuri varētu būtiski sekmēt programmas, tostarp tās pīlāra “Atvērta inovācija”, mērķu īstenošanu,

| — | izveidos kopīgu ES komunikācijas stratēģiju inovācijas jomā. Tās mērķis būs stimulēt ES talantīgākos novatorus, uzņēmējus, jo īpaši jaunos censoņus, MVU un jaunuzņēmumus, arī no tālākiem ES nostūriem. Tajā tiks uzsvērta ES pievienotā vērtība, ko tehniskie, netehniskie un sociālie novatori var sniegt ES pilsoņiem, pārvēršot viņu idejas/vīzijas veiksmīgos uzņēmumos (sociālā vērtība/ietekme, darba vietas un izaugsme, sabiedrības attīstība). |
| --- | --- |

—

izveidos kopīgu ES komunikācijas stratēģiju inovācijas jomā. Tās mērķis būs stimulēt ES talantīgākos novatorus, uzņēmējus, jo īpaši jaunos censoņus, MVU un jaunuzņēmumus, arī no tālākiem ES nostūriem. Tajā tiks uzsvērta ES pievienotā vērtība, ko tehniskie, netehniskie un sociālie novatori var sniegt ES pilsoņiem, pārvēršot viņu idejas/vīzijas veiksmīgos uzņēmumos (sociālā vērtība/ietekme, darba vietas un izaugsme, sabiedrības attīstība).

| — | izveidos kopīgu ES komunikācijas stratēģiju inovācijas jomā. Tās mērķis būs stimulēt ES talantīgākos novatorus, uzņēmējus, jo īpaši jaunos censoņus, MVU un jaunuzņēmumus, arī no tālākiem ES nostūriem. Tajā tiks uzsvērta ES pievienotā vērtība, ko tehniskie, netehniskie un sociālie novatori var sniegt ES pilsoņiem, pārvēršot viņu idejas/vīzijas veiksmīgos uzņēmumos (sociālā vērtība/ietekme, darba vietas un izaugsme, sabiedrības attīstība). |
| --- | --- |

—

izveidos kopīgu ES komunikācijas stratēģiju inovācijas jomā. Tās mērķis būs stimulēt ES talantīgākos novatorus, uzņēmējus, jo īpaši jaunos censoņus, MVU un jaunuzņēmumus, arī no tālākiem ES nostūriem. Tajā tiks uzsvērta ES pievienotā vērtība, ko tehniskie, netehniskie un sociālie novatori var sniegt ES pilsoņiem, pārvēršot viņu idejas/vīzijas veiksmīgos uzņēmumos (sociālā vērtība/ietekme, darba vietas un izaugsme, sabiedrības attīstība).

Tiks īstenoti pasākumi, kas nodrošinās efektīvu komplementaritāti starp EIP darbības veidiem un to īpašo uzsvaru uz novatoriskiem panākumiem ar dalībvalstu un asociēto valstu īstenotajiem pasākumiem, kā arī privātām iniciatīvām, lai atbalstītu visus inovācijas veidus, sazinātos ar novatoriem visā ES un nodrošinātu viņiem pastiprinātu un pietiekamu atbalstu.

Tiks īstenoti pasākumi, kas nodrošinās efektīvu komplementaritāti starp EIP darbības veidiem un to īpašo uzsvaru uz novatoriskiem panākumiem ar dalībvalstu
  , reģionu un pilsētu,
  un asociēto valstu īstenotajiem pasākumiem, kā arī privātām iniciatīvām, lai atbalstītu visus inovācijas veidus, sazinātos ar novatoriem visā ES un nodrošinātu viņiem pastiprinātu un pietiekamu atbalstu.

, reģionu un pilsētu,

Pamatojums

Pamatojums

Pilsētām, reģioniem un to inovācijas ekosistēmām ir jābūt EIP centrālajam elementam.

59. grozījums

59. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, “III pīlārs – Atvērta inovācija”, “Eiropas inovācijas ekosistēmas”, 2.2. punkts (68. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šajā nolūkā ES: | Šajā nolūkā ES: |
| — | veicinās un līdzfinansēs kopīgas inovācijas programmas, ko pārvalda iestādes, kas atbild par valsts, reģiona vai pašvaldības inovācijas politiku un programmām, ar kurām var būt saistītas privātās organizācijas, kas atbalsta jauninājumus un novatorus. Šādas uz pieprasījumu balstītas kopīgas programmas cita starpā var izmantot agrīno posmu un priekšizpētes mērķu sasniegšanā, kā arī akadēmisko aprindu un uzņēmumu sadarbības veicināšanā un atbalsta sniegšanā augsto tehnoloģiju MVU kolektīvajiem pētījumiem, tehnoloģiju un zināšanu tālāknodošanai, MVU internacionalizācijai, tirgus analīzei un attīstībai, mazo tehnoloģiju MVU digitalizēšanai, finanšu instrumentiem, kas paredzēti tirgum tuvinātas inovācijas pasākumiem, tirgus izvēršanai vai sociālajai inovācijai. Tās var ietvert arī kopīgas publisko iepirkumu iniciatīvas, kas ļauj komercializēt inovējumus publiskajā sektorā, jo īpaši, lai atbalstītu jaunas politikas izstrādi. Tam var būt īpaši izteikts efekts, sabiedrisko pakalpojumu jomas jauninājumu stimulēšanā un tirgus iespēju piedāvāšanā Eiropas novatoriem, |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šajā nolūkā ES:

Šajā nolūkā ES:

—

veicinās un līdzfinansēs kopīgas inovācijas programmas, ko pārvalda iestādes, kas atbild par valsts, reģiona vai pašvaldības inovācijas politiku un programmām, ar kurām var būt saistītas privātās organizācijas, kas atbalsta jauninājumus un novatorus. Šādas uz pieprasījumu balstītas kopīgas programmas cita starpā var izmantot agrīno posmu un priekšizpētes mērķu sasniegšanā, kā arī akadēmisko aprindu un uzņēmumu sadarbības veicināšanā un atbalsta sniegšanā augsto tehnoloģiju MVU kolektīvajiem pētījumiem, tehnoloģiju un zināšanu tālāknodošanai, MVU internacionalizācijai, tirgus analīzei un attīstībai, mazo tehnoloģiju MVU digitalizēšanai, finanšu instrumentiem, kas paredzēti tirgum tuvinātas inovācijas pasākumiem, tirgus izvēršanai vai sociālajai inovācijai. Tās var ietvert arī kopīgas publisko iepirkumu iniciatīvas, kas ļauj komercializēt inovējumus publiskajā sektorā, jo īpaši, lai atbalstītu jaunas politikas izstrādi. Tam var būt īpaši izteikts efekts, sabiedrisko pakalpojumu jomas jauninājumu stimulēšanā un tirgus iespēju piedāvāšanā Eiropas novatoriem,

| — | veicinās un līdzfinansēs kopīgas inovācijas programmas, ko pārvalda iestādes, kas atbild par valsts, reģiona vai pašvaldības inovācijas politiku un programmām, ar kurām var būt saistītas privātās organizācijas, kas atbalsta jauninājumus un novatorus.
  Šīs kopīgās programmas varētu veidot kā konsorcijus, kuros iesaistītas reģionālās inovācijas ekosistēmas un inovācijas centri.
  Šādas uz pieprasījumu balstītas kopīgas programmas cita starpā var izmantot agrīno posmu un priekšizpētes mērķu sasniegšanā
  (tostarp papildu pētniecības darbs, kas pierāda ražošanas koncepciju, demonstrējumus un eksperimentālās līnijas),
  kā arī akadēmisko aprindu un uzņēmumu sadarbības veicināšanā un atbalsta sniegšanā augsto tehnoloģiju MVU kolektīvajiem pētījumiem, tehnoloģiju un zināšanu tālāknodošanai, MVU internacionalizācijai, tirgus analīzei un attīstībai, mazo tehnoloģiju MVU digitalizēšanai, finanšu instrumentiem, kas paredzēti tirgum tuvinātas inovācijas pasākumiem, tirgus izvēršanai vai sociālajai inovācijai. Tās var ietvert arī kopīgas publisko iepirkumu iniciatīvas, kas ļauj komercializēt inovējumus publiskajā sektorā, jo īpaši, lai atbalstītu jaunas politikas izstrādi. Tam var būt īpaši izteikts efekts, sabiedrisko pakalpojumu jomas jauninājumu stimulēšanā un tirgus iespēju piedāvāšanā Eiropas novatoriem, |
| --- | --- |

—

veicinās un līdzfinansēs kopīgas inovācijas programmas, ko pārvalda iestādes, kas atbild par valsts, reģiona vai pašvaldības inovācijas politiku un programmām, ar kurām var būt saistītas privātās organizācijas, kas atbalsta jauninājumus un novatorus.
  Šīs kopīgās programmas varētu veidot kā konsorcijus, kuros iesaistītas reģionālās inovācijas ekosistēmas un inovācijas centri.
  Šādas uz pieprasījumu balstītas kopīgas programmas cita starpā var izmantot agrīno posmu un priekšizpētes mērķu sasniegšanā
  (tostarp papildu pētniecības darbs, kas pierāda ražošanas koncepciju, demonstrējumus un eksperimentālās līnijas),
  kā arī akadēmisko aprindu un uzņēmumu sadarbības veicināšanā un atbalsta sniegšanā augsto tehnoloģiju MVU kolektīvajiem pētījumiem, tehnoloģiju un zināšanu tālāknodošanai, MVU internacionalizācijai, tirgus analīzei un attīstībai, mazo tehnoloģiju MVU digitalizēšanai, finanšu instrumentiem, kas paredzēti tirgum tuvinātas inovācijas pasākumiem, tirgus izvēršanai vai sociālajai inovācijai. Tās var ietvert arī kopīgas publisko iepirkumu iniciatīvas, kas ļauj komercializēt inovējumus publiskajā sektorā, jo īpaši, lai atbalstītu jaunas politikas izstrādi. Tam var būt īpaši izteikts efekts, sabiedrisko pakalpojumu jomas jauninājumu stimulēšanā un tirgus iespēju piedāvāšanā Eiropas novatoriem,

Šīs kopīgās programmas varētu veidot kā konsorcijus, kuros iesaistītas reģionālās inovācijas ekosistēmas un inovācijas centri.

(tostarp papildu pētniecības darbs, kas pierāda ražošanas koncepciju, demonstrējumus un eksperimentālās līnijas),

| — | atbalstīs arī kopīgas darbaudzināšanas, apmācības un tehniskās palīdzības programmas, kā arī citus pakalpojumus, kas tiek sniegti novatoru tuvumā, izmantojot tādus tīklus kā Eiropas Biznesa atbalsta tīkls, kopas, Eiropas mēroga platformas, piemēram, Startup Europe, vietējās inovācijas dalībniekus, kā arī valstu un privātos inkubatorus un jaunrades centrus, kas turklāt varētu būt savstarpēji saistīti, lai veicinātu inovācijas partneru līdzdalību. Atbalstu var arī piešķirt, lai veicinātu vispārīgo novatorisko prasmju apguvi, arī profesionālo mācību iestāžu tīkliem un ciešā saistībā ar Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūtu, |
| --- | --- |

—

atbalstīs arī kopīgas darbaudzināšanas, apmācības un tehniskās palīdzības programmas, kā arī citus pakalpojumus, kas tiek sniegti novatoru tuvumā, izmantojot tādus tīklus kā Eiropas Biznesa atbalsta tīkls, kopas, Eiropas mēroga platformas, piemēram, Startup Europe, vietējās inovācijas dalībniekus, kā arī valstu un privātos inkubatorus un jaunrades centrus, kas turklāt varētu būt savstarpēji saistīti, lai veicinātu inovācijas partneru līdzdalību. Atbalstu var arī piešķirt, lai veicinātu vispārīgo novatorisko prasmju apguvi, arī profesionālo mācību iestāžu tīkliem un ciešā saistībā ar Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūtu,

| — | atbalstīs arī kopīgas darbaudzināšanas, apmācības un tehniskās palīdzības programmas, kā arī citus pakalpojumus, kas tiek sniegti novatoru tuvumā, izmantojot tādus tīklus kā Eiropas Biznesa atbalsta tīkls, kopas, Eiropas mēroga platformas, piemēram, Startup Europe,
  reģionālās un
  vietējās inovācijas dalībniekus, kā arī valstu un privātos inkubatorus un jaunrades centrus, kas turklāt varētu būt savstarpēji saistīti, lai veicinātu inovācijas partneru līdzdalību. Atbalstu var arī piešķirt, lai veicinātu vispārīgo novatorisko prasmju apguvi, arī profesionālo mācību iestāžu tīkliem un ciešā saistībā ar Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūtu, |
| --- | --- |

—

atbalstīs arī kopīgas darbaudzināšanas, apmācības un tehniskās palīdzības programmas, kā arī citus pakalpojumus, kas tiek sniegti novatoru tuvumā, izmantojot tādus tīklus kā Eiropas Biznesa atbalsta tīkls, kopas, Eiropas mēroga platformas, piemēram, Startup Europe,
  reģionālās un
  vietējās inovācijas dalībniekus, kā arī valstu un privātos inkubatorus un jaunrades centrus, kas turklāt varētu būt savstarpēji saistīti, lai veicinātu inovācijas partneru līdzdalību. Atbalstu var arī piešķirt, lai veicinātu vispārīgo novatorisko prasmju apguvi, arī profesionālo mācību iestāžu tīkliem un ciešā saistībā ar Eiropas Inovācijas un tehnoloģijas institūtu,

reģionālās un

60. grozījums

60. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, “III pīlārs – Atvērta inovācija”, “Eiropas inovācijas ekosistēmas”, 2.2. punkts (68. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Eiropas Savienība tāpat arī uzsāks darbības, kas nepieciešamas, lai turpinātu pārraudzīt un attīstīt vispārējo inovācijas vidi, kā arī spējas Eiropā inovāciju pārvaldīt. | Eiropas Savienība tāpat arī uzsāks darbības, kas nepieciešamas, lai turpinātu pārraudzīt un attīstīt vispārējo inovācijas vidi, kā arī spējas Eiropā inovāciju pārvaldīt. |
| | Komisija kopā ar pilsētām un reģioniem vadīs reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru forumu, lai uzlabotu zināšanas par nosacījumiem, kas saistīti ar to rašanos, panākumiem un ieguldījumu Eiropas zinātniskajā izcilībā un inovācijas dinamikā un lai veicinātu un stiprinātu to ieguldījumu programmas īstenošanā un tās mērķu sasniegšanā. |
| Ekosistēmas atbalsta pasākumus īstenos Komisija, ko atbalstīs novērtēšanas procesa izpildaģentūra. | Ekosistēmas atbalsta pasākumus īstenos Komisija, ko atbalstīs novērtēšanas procesa izpildaģentūra. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Eiropas Savienība tāpat arī uzsāks darbības, kas nepieciešamas, lai turpinātu pārraudzīt un attīstīt vispārējo inovācijas vidi, kā arī spējas Eiropā inovāciju pārvaldīt.

Eiropas Savienība tāpat arī uzsāks darbības, kas nepieciešamas, lai turpinātu pārraudzīt un attīstīt vispārējo inovācijas vidi, kā arī spējas Eiropā inovāciju pārvaldīt.

Komisija kopā ar pilsētām un reģioniem vadīs reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru forumu, lai uzlabotu zināšanas par nosacījumiem, kas saistīti ar to rašanos, panākumiem un ieguldījumu Eiropas zinātniskajā izcilībā un inovācijas dinamikā un lai veicinātu un stiprinātu to ieguldījumu programmas īstenošanā un tās mērķu sasniegšanā.

Komisija kopā ar pilsētām un reģioniem vadīs reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru forumu, lai uzlabotu zināšanas par nosacījumiem, kas saistīti ar to rašanos, panākumiem un ieguldījumu Eiropas zinātniskajā izcilībā un inovācijas dinamikā un lai veicinātu un stiprinātu to ieguldījumu programmas īstenošanā un tās mērķu sasniegšanā.

Ekosistēmas atbalsta pasākumus īstenos Komisija, ko atbalstīs novērtēšanas procesa izpildaģentūra.

Ekosistēmas atbalsta pasākumus īstenos Komisija, ko atbalstīs novērtēšanas procesa izpildaģentūra.

61. grozījums

61. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, “III pīlārs – Atvērta inovācija”, “Eiropas inovācijas un tehnoloģiju institūts (EIT)”, 3.1. punkts, 2. rindkopa (69. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Joprojām jāpūlas attīstīt ekosistēmas, kurās pētnieki, novatori, nozares un valdības spētu viegli sadarboties. | Joprojām jāpūlas attīstīt ekosistēmas, kurās pētnieki, novatori, nozares un valdības
  , kā arī vietējās un reģionālās pašvaldības
  spētu viegli sadarboties. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Joprojām jāpūlas attīstīt ekosistēmas, kurās pētnieki, novatori, nozares un valdības spētu viegli sadarboties.

Joprojām jāpūlas attīstīt ekosistēmas, kurās pētnieki, novatori, nozares un valdības
  , kā arī vietējās un reģionālās pašvaldības
  spētu viegli sadarboties.

, kā arī vietējās un reģionālās pašvaldības

62. grozījums

62. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, “III pīlārs – Atvērta inovācija”, “Eiropas inovācijas un tehnoloģiju institūts (EIT)”, 3.1. punkts, 4. rindkopa, pirmais teikums (69. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Inovācijas problēmu būtība un mērogs pieprasa dalībnieku un resursu sakaru veidošanu, kā arī mobilizāciju Eiropas mērogā, veicinot pārrobežu sadarbību. | Inovācijas problēmu būtība un mērogs pieprasa dalībnieku un resursu sakaru veidošanu, kā arī mobilizāciju Eiropas mērogā, veicinot
  starpreģionālo un
  pārrobežu sadarbību. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Inovācijas problēmu būtība un mērogs pieprasa dalībnieku un resursu sakaru veidošanu, kā arī mobilizāciju Eiropas mērogā, veicinot pārrobežu sadarbību.

Inovācijas problēmu būtība un mērogs pieprasa dalībnieku un resursu sakaru veidošanu, kā arī mobilizāciju Eiropas mērogā, veicinot
  starpreģionālo un
  pārrobežu sadarbību.

starpreģionālo un

63. grozījums

63. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, “III pīlārs – Atvērta inovācija”, “Eiropas inovācijas un tehnoloģiju institūts (EIT)”, 3.2.1. punkts (69. un 70. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 3.2. | Palīdzības jomas |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3.2.

3.2.

Palīdzības jomas

| 3.2. | Palīdzības jomas |
| --- | --- |

3.2.

3.2.

Palīdzības jomas

| 3.2.1. | Ilgtspējīgas inovācijas ekosistēmas visā Eiropā |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

Ilgtspējīgas inovācijas ekosistēmas visā Eiropā

EIT būs arvien nozīmīgāka loma ilgtspējīgu inovācijas ekosistēmu stiprināšanā visā Eiropā. Konkrētāk, EIT turpinās savu darbību galvenokārt zināšanu un inovācijas kopienās (ZIK), kas ir Eiropas lielapmēra partnerības, kurās tiek risinātas konkrētas problēmas sabiedrībā. Tas turpinās stiprināt to apkārtējās inovācijas ekosistēmas, sekmējot pētniecības, jauninājumu un izglītības integrāciju. Vēl jo vairāk, EIT palīdzēs pārvarēt pašreizējos trūkumus inovācijas jomā visā Eiropā, paplašinot EIT reģionālās inovācijas shēmu. EIT sadarbosies ar inovācijas ekosistēmām ar lielu inovācijas potenciālu, kas balstīts uz stratēģiju, tematisku saskaņotību un ietekmi, cieši sadarbojoties ar viedās specializācijas stratēģijām un platformām.

| 3.2.1. | Ilgtspējīgas inovācijas ekosistēmas visā Eiropā |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

Ilgtspējīgas inovācijas ekosistēmas visā Eiropā

EIT būs arvien nozīmīgāka loma ilgtspējīgu inovācijas ekosistēmu stiprināšanā visā Eiropā. Konkrētāk, EIT turpinās savu darbību galvenokārt zināšanu un inovācijas kopienās (ZIK), kas ir Eiropas lielapmēra partnerības, kurās tiek risinātas konkrētas problēmas sabiedrībā. Tas turpinās stiprināt to apkārtējās inovācijas ekosistēmas, sekmējot pētniecības, jauninājumu un izglītības integrāciju. Vēl jo vairāk, EIT palīdzēs pārvarēt pašreizējos trūkumus inovācijas jomā visā Eiropā, paplašinot EIT reģionālās inovācijas shēmu. EIT sadarbosies ar inovācijas ekosistēmām
  un, konkrēti, ar reģionālajām inovācijas ekosistēmām un inovācijas centriem
  ar lielu inovācijas potenciālu, kas balstīts uz stratēģiju, tematisku saskaņotību un ietekmi, cieši sadarbojoties ar viedās specializācijas stratēģijām un platformām.

un, konkrēti, ar reģionālajām inovācijas ekosistēmām un inovācijas centriem

64. grozījums

64. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, “III pīlārs – Atvērtā inovācija”, “Eiropas inovācijas un tehnoloģiju institūts (EIT)”, 3.2.4. punkts (71. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pamatvirzieni | Pamatvirzieni |
| — | Sadarbība ar EIC, racionalizējot atbalstu (t. i., finansējumu un pakalpojumus), kas tiek piedāvāts ļoti novatoriskām idejām gan to sākuma, gan paplašināšanās posmos, it īpaši caur ZIK, |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

—

Sadarbība ar EIC, racionalizējot atbalstu (t. i., finansējumu un pakalpojumus), kas tiek piedāvāts ļoti novatoriskām idejām gan to sākuma, gan paplašināšanās posmos, it īpaši caur ZIK,

| — | Sadarbība ar EIC, racionalizējot atbalstu (t. i., finansējumu un pakalpojumus), kas tiek piedāvāts ļoti novatoriskām idejām gan to sākuma, gan paplašināšanās posmos, it īpaši caur ZIK, |
| --- | --- |

—

Sadarbība ar EIC, racionalizējot atbalstu (t. i., finansējumu un pakalpojumus), kas tiek piedāvāts ļoti novatoriskām idejām gan to sākuma, gan paplašināšanās posmos, it īpaši caur ZIK,

| — | EIT pasākumu plānošana un īstenošana, lai maksimāli palielinātu sinerģiju un komplementaritāti ar darbībām, kuras īsteno “Globālo problēmu un rūpniecības konkurētspējas” pīlārā, |
| --- | --- |

—

EIT pasākumu plānošana un īstenošana, lai maksimāli palielinātu sinerģiju un komplementaritāti ar darbībām, kuras īsteno “Globālo problēmu un rūpniecības konkurētspējas” pīlārā,

| — | EIT pasākumu plānošana un īstenošana, lai maksimāli palielinātu sinerģiju un komplementaritāti ar darbībām, kuras īsteno “Globālo problēmu un rūpniecības konkurētspējas” pīlārā, |
| --- | --- |

—

EIT pasākumu plānošana un īstenošana, lai maksimāli palielinātu sinerģiju un komplementaritāti ar darbībām, kuras īsteno “Globālo problēmu un rūpniecības konkurētspējas” pīlārā,

| — | iesaistīšanās ar ES dalībvalstīm gan valstu, gan reģionālā līmenī, izveidojot strukturētu dialogu un, koordinējot centienus, nodrošināt sinerģiju ar esošajām valstu iniciatīvām, lai noteiktu, nodotu tālāk un izplatītu labo praksi un zināšanas, |
| --- | --- |

—

iesaistīšanās ar ES dalībvalstīm gan valstu, gan reģionālā līmenī, izveidojot strukturētu dialogu un, koordinējot centienus, nodrošināt sinerģiju ar esošajām valstu iniciatīvām, lai noteiktu, nodotu tālāk un izplatītu labo praksi un zināšanas,

| — | iesaistīšanās ar ES dalībvalstīm valstu līmenī
  un ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  , izveidojot strukturētu dialogu un, koordinējot centienus, nodrošināt sinerģiju ar esošajām valstu
  , reģionālajām un vietējām
  iniciatīvām, lai noteiktu, nodotu tālāk un izplatītu labo praksi un zināšanas, |
| --- | --- |

—

iesaistīšanās ar ES dalībvalstīm valstu līmenī
  un ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  , izveidojot strukturētu dialogu un, koordinējot centienus, nodrošināt sinerģiju ar esošajām valstu
  , reģionālajām un vietējām
  iniciatīvām, lai noteiktu, nodotu tālāk un izplatītu labo praksi un zināšanas,

un ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām

, reģionālajām un vietējām

65. grozījums

65. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana”, 4. rindkopa (73. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Turklāt
  pastāv viedokļi, ka pētniecība un inovācija tiek uzlūkotas kā tāli un nesasniedzami fenomeni, bez skaidriem ieguvumiem pilsoņiem, veidojot attieksmi, kas kavē novatorisku risinājumu radīšanu un izmantošanu, kā arī skeptisku nostāju pret liecībās balstītu valsts politiku. Tādējādi ir nepieciešamas gan labākas saiknes starp zinātniekiem, pilsoņiem un politikas veidotājiem, gan arī stingrākas pieejas zinātnisko liecību sakopošanai. | Šīs atšķirības un nevienlīdzīgā piekļuve pētniecībai un inovācijai ir mazinājušas iedzīvotāju uzticēšanos, taču
  pastāv
  arī
  viedokļi, ka pētniecība un inovācija tiek uzlūkotas kā tāli un nesasniedzami fenomeni, bez skaidriem ieguvumiem pilsoņiem, veidojot attieksmi, kas kavē novatorisku risinājumu radīšanu un izmantošanu, kā arī skeptisku nostāju pret liecībās balstītu valsts politiku. Tādējādi
  ir jānovērš konstatētās atšķirības un ir
  nepieciešamas gan labākas saiknes starp zinātniekiem, pilsoņiem un politikas veidotājiem, gan arī stingrākas pieejas zinātnisko liecību sakopošanai. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Turklāt
  pastāv viedokļi, ka pētniecība un inovācija tiek uzlūkotas kā tāli un nesasniedzami fenomeni, bez skaidriem ieguvumiem pilsoņiem, veidojot attieksmi, kas kavē novatorisku risinājumu radīšanu un izmantošanu, kā arī skeptisku nostāju pret liecībās balstītu valsts politiku. Tādējādi ir nepieciešamas gan labākas saiknes starp zinātniekiem, pilsoņiem un politikas veidotājiem, gan arī stingrākas pieejas zinātnisko liecību sakopošanai.

Turklāt

Šīs atšķirības un nevienlīdzīgā piekļuve pētniecībai un inovācijai ir mazinājušas iedzīvotāju uzticēšanos, taču
  pastāv
  arī
  viedokļi, ka pētniecība un inovācija tiek uzlūkotas kā tāli un nesasniedzami fenomeni, bez skaidriem ieguvumiem pilsoņiem, veidojot attieksmi, kas kavē novatorisku risinājumu radīšanu un izmantošanu, kā arī skeptisku nostāju pret liecībās balstītu valsts politiku. Tādējādi
  ir jānovērš konstatētās atšķirības un ir
  nepieciešamas gan labākas saiknes starp zinātniekiem, pilsoņiem un politikas veidotājiem, gan arī stingrākas pieejas zinātnisko liecību sakopošanai.

Šīs atšķirības un nevienlīdzīgā piekļuve pētniecībai un inovācijai ir mazinājušas iedzīvotāju uzticēšanos, taču

arī

ir jānovērš konstatētās atšķirības un ir

66. grozījums

66. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana”, 5. rindkopa (73. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Eiropas Savienībai tagad jāuzlabo savas pētniecības un inovācijas sistēmas kvalitāte un ietekme, kam ir nepieciešama atjaunota Eiropas Pētniecības telpa (EPT), kuru pilnīgāk atbalsta ES pētniecības un inovācijas pamatprogramma. Konkrētāk, ir nepieciešams labi integrēts, taču pielāgots ES pasākumu kopums, apvienojumā ar reformām un uzlabojumiem valstu līmenī (kam var palīdzēt arī Eiropas Reģionālās attīstības fonda atbalstītās Viedās specializācijas stratēģijas), kā arī institucionālas pārmaiņas pētniecības finansēšanā un pētnieciskajās organizācijas, ieskaitot augstskolas. Apvienojot centienus ES līmenī, pastāv iespēja izmantot sinerģiju, kā arī atrast vajadzīgo apjomu, lai valstu politikas reformu atbalsts būtu efektīvāks un iedarbīgāks. | Eiropas Savienībai tagad jāuzlabo savas pētniecības un inovācijas sistēmas kvalitāte un ietekme, kam ir nepieciešama atjaunota Eiropas Pētniecības telpa (EPT), kuru pilnīgāk atbalsta ES pētniecības un inovācijas pamatprogramma. Konkrētāk, ir nepieciešams labi integrēts, taču pielāgots ES pasākumu kopums, apvienojumā ar reformām un uzlabojumiem valstu,
  reģionālajā un vietējā līmenī
  (kam var palīdzēt arī Eiropas Reģionālās attīstības fonda atbalstītās Viedās specializācijas stratēģijas), kā arī institucionālas pārmaiņas pētniecības finansēšanā un pētnieciskajās organizācijas, ieskaitot augstskolas. Apvienojot centienus ES līmenī, pastāv iespēja izmantot sinerģiju, kā arī atrast vajadzīgo apjomu, lai valstu,
  reģionālās un vietējās
  politikas reformu atbalsts būtu efektīvāks un iedarbīgāks. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Eiropas Savienībai tagad jāuzlabo savas pētniecības un inovācijas sistēmas kvalitāte un ietekme, kam ir nepieciešama atjaunota Eiropas Pētniecības telpa (EPT), kuru pilnīgāk atbalsta ES pētniecības un inovācijas pamatprogramma. Konkrētāk, ir nepieciešams labi integrēts, taču pielāgots ES pasākumu kopums, apvienojumā ar reformām un uzlabojumiem valstu līmenī (kam var palīdzēt arī Eiropas Reģionālās attīstības fonda atbalstītās Viedās specializācijas stratēģijas), kā arī institucionālas pārmaiņas pētniecības finansēšanā un pētnieciskajās organizācijas, ieskaitot augstskolas. Apvienojot centienus ES līmenī, pastāv iespēja izmantot sinerģiju, kā arī atrast vajadzīgo apjomu, lai valstu politikas reformu atbalsts būtu efektīvāks un iedarbīgāks.

Eiropas Savienībai tagad jāuzlabo savas pētniecības un inovācijas sistēmas kvalitāte un ietekme, kam ir nepieciešama atjaunota Eiropas Pētniecības telpa (EPT), kuru pilnīgāk atbalsta ES pētniecības un inovācijas pamatprogramma. Konkrētāk, ir nepieciešams labi integrēts, taču pielāgots ES pasākumu kopums, apvienojumā ar reformām un uzlabojumiem valstu,
  reģionālajā un vietējā līmenī
  (kam var palīdzēt arī Eiropas Reģionālās attīstības fonda atbalstītās Viedās specializācijas stratēģijas), kā arī institucionālas pārmaiņas pētniecības finansēšanā un pētnieciskajās organizācijas, ieskaitot augstskolas. Apvienojot centienus ES līmenī, pastāv iespēja izmantot sinerģiju, kā arī atrast vajadzīgo apjomu, lai valstu,
  reģionālās un vietējās
  politikas reformu atbalsts būtu efektīvāks un iedarbīgāks.

reģionālajā un vietējā līmenī

reģionālās un vietējās

67. grozījums

67. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana”, 6. rindkopa (73. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šajā nodaļā atbalstītās darbības attiecas uz EPT politikas prioritātēm, vienlaikus pamatojot visas “Eiropas apvāršņa” daļas. Tāpat var tikt izveidoti pasākumi, lai ar pētnieku un novatoru mobilitāti veicinātu intelektuālo apriti visā EPT. | Šajā nodaļā atbalstītās darbības attiecas uz EPT politikas prioritātēm, vienlaikus pamatojot visas “Eiropas apvāršņa” daļas. Tāpat var tikt izveidoti pasākumi, lai ar pētnieku un novatoru mobilitāti veicinātu intelektuālo apriti visā EPT.
  Arī citas darbības var sekmēt atbalstu jaunu reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru izveidei, strukturēšanai un izcilībai dalībvalstīs un reģionos, kur pētniecība un inovācija ir mazāk attīstīta. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šajā nodaļā atbalstītās darbības attiecas uz EPT politikas prioritātēm, vienlaikus pamatojot visas “Eiropas apvāršņa” daļas. Tāpat var tikt izveidoti pasākumi, lai ar pētnieku un novatoru mobilitāti veicinātu intelektuālo apriti visā EPT.

Šajā nodaļā atbalstītās darbības attiecas uz EPT politikas prioritātēm, vienlaikus pamatojot visas “Eiropas apvāršņa” daļas. Tāpat var tikt izveidoti pasākumi, lai ar pētnieku un novatoru mobilitāti veicinātu intelektuālo apriti visā EPT.
  Arī citas darbības var sekmēt atbalstu jaunu reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru izveidei, strukturēšanai un izcilībai dalībvalstīs un reģionos, kur pētniecība un inovācija ir mazāk attīstīta.

Arī citas darbības var sekmēt atbalstu jaunu reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru izveidei, strukturēšanai un izcilībai dalībvalstīs un reģionos, kur pētniecība un inovācija ir mazāk attīstīta.

68. grozījums

68. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana”, “Izcilības tālāknodošana” (75. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pamatvirzieni | Pamatvirzieni |
| — | Sadarbība, lai radītu jaunus izcilības centrus vai uzlabotu jau esošos valstīs, kurām ir tiesības saņemt atbalstu, balstoties uz partnerībām starp vadošajām zinātniskajām iestādēm un partnerorganizācijām. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

—

Sadarbība, lai radītu jaunus izcilības centrus vai uzlabotu jau esošos valstīs, kurām ir tiesības saņemt atbalstu, balstoties uz partnerībām starp vadošajām zinātniskajām iestādēm un partnerorganizācijām.

| — | Sadarbība, lai radītu
  jaunas reģionālās inovācijas ekosistēmas un inovācijas centrus un
  jaunus izcilības centrus vai uzlabotu jau esošos valstīs, kurām ir tiesības saņemt atbalstu, balstoties uz partnerībām starp vadošajām zinātniskajām iestādēm un partnerorganizācijām. |
| --- | --- |

—

Sadarbība, lai radītu
  jaunas reģionālās inovācijas ekosistēmas un inovācijas centrus un
  jaunus izcilības centrus vai uzlabotu jau esošos valstīs, kurām ir tiesības saņemt atbalstu, balstoties uz partnerībām starp vadošajām zinātniskajām iestādēm un partnerorganizācijām.

jaunas reģionālās inovācijas ekosistēmas un inovācijas centrus un

| — | Valstu sadraudzība, lai ievērojami stiprinātu valstu, kurām ir tiesības saņemt atbalstu, augstskolas vai pētniecības organizācijas noteiktā jomā, sasaistot tās ar starptautiski vadošajām pētniecības institūcijām no citām dalībvalstīm vai asociētajām valstīm. |
| --- | --- |

—

Valstu sadraudzība, lai ievērojami stiprinātu valstu, kurām ir tiesības saņemt atbalstu, augstskolas vai pētniecības organizācijas noteiktā jomā, sasaistot tās ar starptautiski vadošajām pētniecības institūcijām no citām dalībvalstīm vai asociētajām valstīm.

| — | Valstu sadraudzība, lai ievērojami stiprinātu valstu, kurām ir tiesības saņemt atbalstu, augstskolas vai pētniecības organizācijas noteiktā jomā, sasaistot tās ar starptautiski vadošajām pētniecības institūcijām no citām dalībvalstīm vai asociētajām valstīm. |
| --- | --- |

—

Valstu sadraudzība, lai ievērojami stiprinātu valstu, kurām ir tiesības saņemt atbalstu, augstskolas vai pētniecības organizācijas noteiktā jomā, sasaistot tās ar starptautiski vadošajām pētniecības institūcijām no citām dalībvalstīm vai asociētajām valstīm.

| — | EPT priekšsēdētāju atbalsts augstskolām vai pētniecības organizācijām, augstas kvalitātes cilvēkresursu piesaistīšana un uzturēšana izcila pētnieka un pētījumu vadītāja (EPT priekšsēdētāja) vadībā, lai īstenotu strukturālas izmaiņas un panāktu ilgtspējīgu izcilību. |
| --- | --- |

—

EPT priekšsēdētāju atbalsts augstskolām vai pētniecības organizācijām, augstas kvalitātes cilvēkresursu piesaistīšana un uzturēšana izcila pētnieka un pētījumu vadītāja (EPT priekšsēdētāja) vadībā, lai īstenotu strukturālas izmaiņas un panāktu ilgtspējīgu izcilību.

| — | EPT priekšsēdētāju atbalsts augstskolām vai pētniecības organizācijām, augstas kvalitātes cilvēkresursu piesaistīšana un uzturēšana izcila pētnieka un pētījumu vadītāja (EPT priekšsēdētāja) vadībā, lai īstenotu strukturālas izmaiņas un panāktu ilgtspējīgu izcilību. |
| --- | --- |

—

EPT priekšsēdētāju atbalsts augstskolām vai pētniecības organizācijām, augstas kvalitātes cilvēkresursu piesaistīšana un uzturēšana izcila pētnieka un pētījumu vadītāja (EPT priekšsēdētāja) vadībā, lai īstenotu strukturālas izmaiņas un panāktu ilgtspējīgu izcilību.

| — | Eiropas sadarbība zinātnes un tehnoloģiju jomā (COST), kurā ietverti vērienīgi nosacījumi attiecībā pret valstu, kurām ir tiesības saņemt atbalstu, iekļaušanu, kā arī citi pasākumi, lai nodrošinātu zinātnisko tīklu izveidi, spēju veidošanu un karjeras attīstības atbalstu pētniekiem no šīm mērķa valstīm. 80 % no kopējā COST budžeta tiks veltīti darbībām, kas pilnībā atbilst šīs palīdzības jomas izvirzītajiem mērķiem. |
| --- | --- |

—

Eiropas sadarbība zinātnes un tehnoloģiju jomā (COST), kurā ietverti vērienīgi nosacījumi attiecībā pret valstu, kurām ir tiesības saņemt atbalstu, iekļaušanu, kā arī citi pasākumi, lai nodrošinātu zinātnisko tīklu izveidi, spēju veidošanu un karjeras attīstības atbalstu pētniekiem no šīm mērķa valstīm. 80 % no kopējā COST budžeta tiks veltīti darbībām, kas pilnībā atbilst šīs palīdzības jomas izvirzītajiem mērķiem.

COST

COST

| — | Eiropas sadarbība zinātnes un tehnoloģiju jomā (COST), kurā ietverti vērienīgi nosacījumi attiecībā pret valstu, kurām ir tiesības saņemt atbalstu, iekļaušanu, kā arī citi pasākumi, lai nodrošinātu zinātnisko tīklu izveidi, spēju veidošanu un karjeras attīstības atbalstu pētniekiem no šīm mērķa valstīm. 80 % no kopējā COST budžeta tiks veltīti darbībām, kas pilnībā atbilst šīs palīdzības jomas izvirzītajiem mērķiem. |
| --- | --- |

—

Eiropas sadarbība zinātnes un tehnoloģiju jomā (COST), kurā ietverti vērienīgi nosacījumi attiecībā pret valstu, kurām ir tiesības saņemt atbalstu, iekļaušanu, kā arī citi pasākumi, lai nodrošinātu zinātnisko tīklu izveidi, spēju veidošanu un karjeras attīstības atbalstu pētniekiem no šīm mērķa valstīm. 80 % no kopējā COST budžeta tiks veltīti darbībām, kas pilnībā atbilst šīs palīdzības jomas izvirzītajiem mērķiem.

COST

COST

| — | Reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru starpreģionālā sadarbība saistībā ar kopīgu pārdomātu specializāciju, lai atbalstītu un veicinātu nesen izveidoto un attīstībā esošo ekosistēmu iesaistīšanos. |
| --- | --- |

—

Reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru starpreģionālā sadarbība saistībā ar kopīgu pārdomātu specializāciju, lai atbalstītu un veicinātu nesen izveidoto un attīstībā esošo ekosistēmu iesaistīšanos.

Reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru starpreģionālā sadarbība saistībā ar kopīgu pārdomātu specializāciju, lai atbalstītu un veicinātu nesen izveidoto un attīstībā esošo ekosistēmu iesaistīšanos.

69. grozījums

69. grozījums

I pielikums “Pamatprogrammas pasākumi”, “Eiropas pētniecības telpas stiprināšana”, “ES pētniecības un inovācijas sistēmas reforma un uzlabošana” (76. lpp.)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Politikas reformas valstu līmenī tiks savstarpēji pastiprinātas, attīstot ES līmeņa politikas iniciatīvas, pētniecību, tīklu veidošanu, partnerību, koordināciju, datu vākšanu, uzraudzību un novērtēšanu. | Politikas reformas valstu,
  reģionālajā un vietējā
  līmenī tiks savstarpēji pastiprinātas, attīstot ES līmeņa politikas iniciatīvas, pētniecību, tīklu veidošanu, partnerību, koordināciju, datu vākšanu, uzraudzību un novērtēšanu. |
| Pamatvirzieni | Pamatvirzieni |
| — | Pētniecības un inovācijas politikas pierādījumu bāzes stiprināšana, lai labāk izprastu valstu pētniecības un inovācijas sistēmu dažādās dimensijas un komponentus, arī to dzinējspēkus, ietekmi un saistīto politiku, |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Politikas reformas valstu līmenī tiks savstarpēji pastiprinātas, attīstot ES līmeņa politikas iniciatīvas, pētniecību, tīklu veidošanu, partnerību, koordināciju, datu vākšanu, uzraudzību un novērtēšanu.

Politikas reformas valstu,
  reģionālajā un vietējā
  līmenī tiks savstarpēji pastiprinātas, attīstot ES līmeņa politikas iniciatīvas, pētniecību, tīklu veidošanu, partnerību, koordināciju, datu vākšanu, uzraudzību un novērtēšanu.

reģionālajā un vietējā

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

Pamatvirzieni

—

Pētniecības un inovācijas politikas pierādījumu bāzes stiprināšana, lai labāk izprastu valstu pētniecības un inovācijas sistēmu dažādās dimensijas un komponentus, arī to dzinējspēkus, ietekmi un saistīto politiku,

| — | Pētniecības un inovācijas politikas pierādījumu bāzes stiprināšana, lai labāk izprastu valstu
  , reģionālo un vietējo
  pētniecības un inovācijas sistēmu dažādās dimensijas un komponentus, arī to dzinējspēkus, ietekmi un saistīto politiku, |
| --- | --- |

—

Pētniecības un inovācijas politikas pierādījumu bāzes stiprināšana, lai labāk izprastu valstu
  , reģionālo un vietējo
  pētniecības un inovācijas sistēmu dažādās dimensijas un komponentus, arī to dzinējspēkus, ietekmi un saistīto politiku,

, reģionālo un vietējo

| — | prognozēšanas pasākumi, lai paredzētu jaunas vajadzības, tās koordinējot un saskaņojot ar valstu aģentūrām un iesaistoties uz nākotni orientētām ieinteresētajām personām, kā arī balstoties uz progresa metodoloģijas attīstību, padarot iznākumus piesaistītākus politikai, vienlaikus izmantojot sinerģiju visā programmā un ārpus tās, |
| --- | --- |

—

prognozēšanas pasākumi, lai paredzētu jaunas vajadzības, tās koordinējot un saskaņojot ar valstu aģentūrām un iesaistoties uz nākotni orientētām ieinteresētajām personām, kā arī balstoties uz progresa metodoloģijas attīstību, padarot iznākumus piesaistītākus politikai, vienlaikus izmantojot sinerģiju visā programmā un ārpus tās,

| — | prognozēšanas pasākumi, lai paredzētu jaunas vajadzības, tās koordinējot un saskaņojot ar valstu aģentūrām
  , vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  un iesaistoties uz nākotni orientētām ieinteresētajām personām, kā arī balstoties uz progresa metodoloģijas attīstību, padarot iznākumus piesaistītākus politikai, vienlaikus izmantojot sinerģiju visā programmā un ārpus tās, |
| --- | --- |

—

prognozēšanas pasākumi, lai paredzētu jaunas vajadzības, tās koordinējot un saskaņojot ar valstu aģentūrām
  , vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  un iesaistoties uz nākotni orientētām ieinteresētajām personām, kā arī balstoties uz progresa metodoloģijas attīstību, padarot iznākumus piesaistītākus politikai, vienlaikus izmantojot sinerģiju visā programmā un ārpus tās,

, vietējām un reģionālajām pašvaldībām

| — | pārejas uz atvērto zinātni paātrināšana, uzraugot, analizējot un atbalstot atvērtās zinātnes politikas un prakses attīstību, kā arī izmantošanu dalībvalstu, reģionu, iestāžu un pētnieku līmenī, tādējādi maksimāli palielinot sinerģiju un saskaņotību ES līmenī, |
| --- | --- |

—

pārejas uz atvērto zinātni paātrināšana, uzraugot, analizējot un atbalstot atvērtās zinātnes politikas un prakses attīstību, kā arī izmantošanu dalībvalstu, reģionu, iestāžu un pētnieku līmenī, tādējādi maksimāli palielinot sinerģiju un saskaņotību ES līmenī,

| — | pārejas uz atvērto zinātni paātrināšana, uzraugot, analizējot un atbalstot atvērtās zinātnes politikas un prakses attīstību, kā arī izmantošanu dalībvalstu, reģionu,
  pilsētu,
  iestāžu un pētnieku līmenī, tādējādi maksimāli palielinot sinerģiju un saskaņotību ES līmenī, |
| --- | --- |

—

pārejas uz atvērto zinātni paātrināšana, uzraugot, analizējot un atbalstot atvērtās zinātnes politikas un prakses attīstību, kā arī izmantošanu dalībvalstu, reģionu,
  pilsētu,
  iestāžu un pētnieku līmenī, tādējādi maksimāli palielinot sinerģiju un saskaņotību ES līmenī,

pilsētu,

| — | atbalsts valstu pētniecības un inovācijas politikas reformai, arī – uzlaboti politikas atbalsta instrumentu pakalpojumi (t. i., salīdzinošie novērtējumi, specifiski atbalsta pasākumi, savstarpējas mācīšanās vingrinājumi un zināšanu centrs) dalībvalstīm un asociētajām valstīm, kas darbojas sinerģijā ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Strukturālo reformu atbalsta dienestu un reformu īstenošanas instrumentu, |
| --- | --- |

—

atbalsts valstu pētniecības un inovācijas politikas reformai, arī – uzlaboti politikas atbalsta instrumentu pakalpojumi (t. i., salīdzinošie novērtējumi, specifiski atbalsta pasākumi, savstarpējas mācīšanās vingrinājumi un zināšanu centrs) dalībvalstīm un asociētajām valstīm, kas darbojas sinerģijā ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Strukturālo reformu atbalsta dienestu un reformu īstenošanas instrumentu,

| — | atbalsts valstu
  , reģionālās un vietējās
  pētniecības un inovācijas politikas reformai, arī – uzlaboti politikas atbalsta instrumentu pakalpojumi (t. i., salīdzinošie novērtējumi, specifiski atbalsta pasākumi, savstarpējas mācīšanās vingrinājumi un zināšanu centrs) dalībvalstīm,
  reģioniem, pilsētām
  un asociētajām valstīm, kas darbojas sinerģijā ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Strukturālo reformu atbalsta dienestu un reformu īstenošanas instrumentu, |
| --- | --- |

—

atbalsts valstu
  , reģionālās un vietējās
  pētniecības un inovācijas politikas reformai, arī – uzlaboti politikas atbalsta instrumentu pakalpojumi (t. i., salīdzinošie novērtējumi, specifiski atbalsta pasākumi, savstarpējas mācīšanās vingrinājumi un zināšanu centrs) dalībvalstīm,
  reģioniem, pilsētām
  un asociētajām valstīm, kas darbojas sinerģijā ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Strukturālo reformu atbalsta dienestu un reformu īstenošanas instrumentu,

, reģionālās un vietējās

reģioniem, pilsētām

| — | atbalsts reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru izveidei, strukturēšanai un attīstīšanai. Pēc dalībvalsts un vietējo un reģionālo pašvaldību kopīga lūguma, Komisija kopā ar šiem valsts, reģionālā un vietējā līmeņa dalībniekiem var īstenot konkrētu sadarbības pasākumu, kura mērķis ir pēc iespējas lietderīgāk izmantot ERAF un ESF+ pētniecības un inovācijas jomā, veicināt piekļuvi pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa” un stiprināt sinerģiju starp dažādiem fondiem un pamatprogrammu, piemēram, saistībā ar jaunajām Eiropas partnerībām un līdzfinansētajām programmām. Šajā mehānismā būs tieši iesaistīti Komisijas dienesti un aģentūras, kuru kompetencē ir programmas “Apvārsnis Eiropa” īstenošana; |
| --- | --- |

—

atbalsts reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru izveidei, strukturēšanai un attīstīšanai. Pēc dalībvalsts un vietējo un reģionālo pašvaldību kopīga lūguma, Komisija kopā ar šiem valsts, reģionālā un vietējā līmeņa dalībniekiem var īstenot konkrētu sadarbības pasākumu, kura mērķis ir pēc iespējas lietderīgāk izmantot ERAF un ESF+ pētniecības un inovācijas jomā, veicināt piekļuvi pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa” un stiprināt sinerģiju starp dažādiem fondiem un pamatprogrammu, piemēram, saistībā ar jaunajām Eiropas partnerībām un līdzfinansētajām programmām. Šajā mehānismā būs tieši iesaistīti Komisijas dienesti un aģentūras, kuru kompetencē ir programmas “Apvārsnis Eiropa” īstenošana;

atbalsts reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru izveidei, strukturēšanai un attīstīšanai. Pēc dalībvalsts un vietējo un reģionālo pašvaldību kopīga lūguma, Komisija kopā ar šiem valsts, reģionālā un vietējā līmeņa dalībniekiem var īstenot konkrētu sadarbības pasākumu, kura mērķis ir pēc iespējas lietderīgāk izmantot ERAF un ESF+ pētniecības un inovācijas jomā, veicināt piekļuvi pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa” un stiprināt sinerģiju starp dažādiem fondiem un pamatprogrammu, piemēram, saistībā ar jaunajām Eiropas partnerībām un līdzfinansētajām programmām. Šajā mehānismā būs tieši iesaistīti Komisijas dienesti un aģentūras, kuru kompetencē ir programmas “Apvārsnis Eiropa” īstenošana;

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atkārtoti prasa piemērot visaptverošu pieeju Savienības finansiālajam ieguldījumam pētniecībā, apmācībā un inovācijā, jo pašlaik tāda pieeja budžeta jautājumos netiek piemērota; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti prasa piemērot visaptverošu pieeju Savienības finansiālajam ieguldījumam pētniecībā, apmācībā un inovācijā, jo pašlaik tāda pieeja budžeta jautājumos netiek piemērota;

| 2. | uzskata, ka programmai “Apvārsnis Eiropa” piešķirto līdzekļu apjoms pašreizējā budžetā ir apmierinošs un ka tikai ES budžeta būtisks palielinājums varētu attaisnot pārskatīšanu, kas tādā gadījumā būtu jāvirza uz programmas III pīlāru un sadaļu “Eiropas Pētniecības telpas stiprināšana”; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka programmai “Apvārsnis Eiropa” piešķirto līdzekļu apjoms pašreizējā budžetā ir apmierinošs un ka tikai ES budžeta būtisks palielinājums varētu attaisnot pārskatīšanu, kas tādā gadījumā būtu jāvirza uz programmas III pīlāru un sadaļu “Eiropas Pētniecības telpas stiprināšana”;

| 3. | pauž bažas par risku, ka palielināsies nevienlīdzība starp pilsētām un reģioniem, kuri saņem būtisku finansējumu no pētniecības un inovācijas programmas, kuras budžets palielināsies, un pārējām pilsētām un reģioniem, kuri kohēzijas politikas budžeta samazinājuma dēļ saņems mazāku finansējumu; atkārtoti uzsver, ka saskaņā ar LESD 174. pantu Savienībai jāattīsta un jāturpina savi pasākumi, kuru mērķis ir stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; brīdina, ka pasākumi, kuru mērķis ir mazināt atšķirības starp reģioniem, lai risinātu tādus uzdevumus kā demogrāfiskā problēma, un veicināt vispārēju piekļuvi programmai “Apvārsnis Eiropa” nav pietiekami; |
| --- | --- |

3.

pauž bažas par risku, ka palielināsies nevienlīdzība starp pilsētām un reģioniem, kuri saņem būtisku finansējumu no pētniecības un inovācijas programmas, kuras budžets palielināsies, un pārējām pilsētām un reģioniem, kuri kohēzijas politikas budžeta samazinājuma dēļ saņems mazāku finansējumu; atkārtoti uzsver, ka saskaņā ar LESD 174. pantu Savienībai jāattīsta un jāturpina savi pasākumi, kuru mērķis ir stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; brīdina, ka pasākumi, kuru mērķis ir mazināt atšķirības starp reģioniem, lai risinātu tādus uzdevumus kā demogrāfiskā problēma, un veicināt vispārēju piekļuvi programmai “Apvārsnis Eiropa” nav pietiekami;

| 4. | aicina reāli ņemt vērā izcilību visās ES dalībvalstīs un reģionos, lai paaugstinātu zinātniskās izcilības līmeni visā Eiropā, ne tikai dažos lielajos reģionos un metropolēs; |
| --- | --- |

4.

aicina reāli ņemt vērā izcilību visās ES dalībvalstīs un reģionos, lai paaugstinātu zinātniskās izcilības līmeni visā Eiropā, ne tikai dažos lielajos reģionos un metropolēs;

| 5. | norāda uz progresu, kas panākts, lai programmā “Apvārsnis Eiropa” ņemtu vērā inovācijas apstākļus vietējā un reģionālajā līmenī, taču pauž lielu nožēlu, ka joprojām netiek atzīta zinātniskās izcilības piesaiste teritorijai, reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru ieguldījums Savienības dinamikā un vietējo un reģionālo pašvaldību loma pētniecības un inovācijas politiku plānošanā un īstenošanā; uzskata, ka reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru oficiāla definēšana ir priekšnoteikums, lai tos reāli ņemtu vērā; |
| --- | --- |

5.

norāda uz progresu, kas panākts, lai programmā “Apvārsnis Eiropa” ņemtu vērā inovācijas apstākļus vietējā un reģionālajā līmenī, taču pauž lielu nožēlu, ka joprojām netiek atzīta zinātniskās izcilības piesaiste teritorijai, reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru ieguldījums Savienības dinamikā un vietējo un reģionālo pašvaldību loma pētniecības un inovācijas politiku plānošanā un īstenošanā; uzskata, ka reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru oficiāla definēšana ir priekšnoteikums, lai tos reāli ņemtu vērā;

| 6. | stingri aicina vietējās un reģionālās pašvaldības pilnībā iesaistīt stratēģiskās plānošanas procesā, kas virzīs programmas “Apvārsnis Eiropa” īstenošanu, un šajā saistībā ņemt vērā pārdomātas specializācijas stratēģijas; |
| --- | --- |

6.

stingri aicina vietējās un reģionālās pašvaldības pilnībā iesaistīt stratēģiskās plānošanas procesā, kas virzīs programmas “Apvārsnis Eiropa” īstenošanu, un šajā saistībā ņemt vērā pārdomātas specializācijas stratēģijas;

| 7. | uzskata, ka programmas un projektu novērtējuma nolūkā jēdziena “ietekme” pamatelementos jāiekļauj arī teritoriālā ietekme; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka programmas un projektu novērtējuma nolūkā jēdziena “ietekme” pamatelementos jāiekļauj arī teritoriālā ietekme;

| 8. | uzskata, ka ir skaidri jānorāda uz nepieciešamo saikni starp Eiropas, valsts, reģionālā un vietējā līmeņa inovācijas politikām un ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir jābūt iesaistītām Eiropas Inovācijas padomes forumā; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka ir skaidri jānorāda uz nepieciešamo saikni starp Eiropas, valsts, reģionālā un vietējā līmeņa inovācijas politikām un ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir jābūt iesaistītām Eiropas Inovācijas padomes forumā;

| 9. | pilnībā atbalsta jaunās Eiropas partnerības un līdzfinansētos pasākumus, kas var būt noderīgi instrumenti starpreģionālās sadarbības un reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru konsorcija īstenoto programmu finansēšanai (teritoriju savienošanas pasākums); aicina šos pasākumus izmantot, lai īstenotu būtisku daļu no programmas “Apvārsnis Eiropa”, tostarp saistībā ar II un III pīlāru; |
| --- | --- |

9.

pilnībā atbalsta jaunās Eiropas partnerības un līdzfinansētos pasākumus, kas var būt noderīgi instrumenti starpreģionālās sadarbības un reģionālo inovācijas ekosistēmu un inovācijas centru konsorcija īstenoto programmu finansēšanai (teritoriju savienošanas pasākums); aicina šos pasākumus izmantot, lai īstenotu būtisku daļu no programmas “Apvārsnis Eiropa”, tostarp saistībā ar II un III pīlāru;

| 10. | vēlas, lai uz visiem līdzekļiem, ar kuriem paredzēts līdzfinansēt pasākumu vai darbības programmu, kas balstīta uz programmu “Apvārsnis Eiropa”, tiktu attiecinātas tiesību normas, ko piemēro minētajai programmai, tostarp noteikumi par valsts atbalstu; |
| --- | --- |

10.

vēlas, lai uz visiem līdzekļiem, ar kuriem paredzēts līdzfinansēt pasākumu vai darbības programmu, kas balstīta uz programmu “Apvārsnis Eiropa”, tiktu attiecinātas tiesību normas, ko piemēro minētajai programmai, tostarp noteikumi par valsts atbalstu;

| 11. | uzskata, ka dažādu fondu un pamatprogrammas sinerģijai ir vajadzīgs precīzs satvars, kas būtu balstīts uz 5 faktoru principu (saskaņotība, komplementaritāte, saderība, līdzveidošana, vietējo dalībnieku grupu atzīšana); uzsver reālas līdzveidošanas svarīgo nozīmi, īpaši izcilības zīmes ieviešanā; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka dažādu fondu un pamatprogrammas sinerģijai ir vajadzīgs precīzs satvars, kas būtu balstīts uz 5 faktoru principu (saskaņotība, komplementaritāte, saderība, līdzveidošana, vietējo dalībnieku grupu atzīšana); uzsver reālas līdzveidošanas svarīgo nozīmi, īpaši izcilības zīmes ieviešanā;

| 12. | stingri iebilst pret to, ka par iespēju novirzīt programmai “Apvārsnis Eiropa” daļu no kohēzijas politikas līdzekļiem sistemātiski lemj dalībvalstis; stingri uzstāj, lai par šādu iespēju lemtu attiecīgā vadošā iestāde un lai šo līdzekļu mobilizēšanas noteikumi būtu pieņemti saskaņā ar attiecīgās iestādes un Komisijas savstarpēju vienošanos un garantētu šo līdzekļu atgriešanos attiecīgajā ģeogrāfiskajā zonā; |
| --- | --- |

12.

stingri iebilst pret to, ka par iespēju novirzīt programmai “Apvārsnis Eiropa” daļu no kohēzijas politikas līdzekļiem sistemātiski lemj dalībvalstis; stingri uzstāj, lai par šādu iespēju lemtu attiecīgā vadošā iestāde un lai šo līdzekļu mobilizēšanas noteikumi būtu pieņemti saskaņā ar attiecīgās iestādes un Komisijas savstarpēju vienošanos un garantētu šo līdzekļu atgriešanos attiecīgajā ģeogrāfiskajā zonā;

| 13. | uzsver, ka svarīgs un noderīgs ir III pīlārā paredzētais “Eiropas inovācijas ekosistēmu” atbalsta pasākums, un aicina būtiski palielināt tam paredzēto budžetu un šo pieeju attiecināt arī uz reģionālajām inovācijas ekosistēmām un inovācijas centriem; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka svarīgs un noderīgs ir III pīlārā paredzētais “Eiropas inovācijas ekosistēmu” atbalsta pasākums, un aicina būtiski palielināt tam paredzēto budžetu un šo pieeju attiecināt arī uz reģionālajām inovācijas ekosistēmām un inovācijas centriem;

| 14. | attiecībā uz II pīlāru pauž bažas par “uzdevumu” banalizēšanas risku un aicina atgriezties pie operatīvās un līdzveidošanas pieejas, kas ierosināta Lamy ziņojumā; pauž bažas arī par to, ka nav pievērsta pietiekama uzmanība humanitārajām un sociālajām zinātnēm; aicina paplašināt jautājumu loku, kas skatīts kopā “Iekļaujoša un droša sabiedrība”; |
| --- | --- |

14.

attiecībā uz II pīlāru pauž bažas par “uzdevumu” banalizēšanas risku un aicina atgriezties pie operatīvās un līdzveidošanas pieejas, kas ierosināta Lamy

| 15. | prasa, lai kopā “Pārtika un dabas resursi” prioritāte lauksaimniecības jomā tiktu piešķirta pētniecībai par lauksaimniecības un ekoloģiskās un agromežsaimniecības ražošanas metodēm, kā arī vietējo lauksaimniecības pārtikas sistēmu attīstībai; |
| --- | --- |

15.

prasa, lai kopā “Pārtika un dabas resursi” prioritāte lauksaimniecības jomā tiktu piešķirta pētniecībai par lauksaimniecības un ekoloģiskās un agromežsaimniecības ražošanas metodēm, kā arī vietējo lauksaimniecības pārtikas sistēmu attīstībai;

| 16. | norāda, ka Komisijas priekšlikumi atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem; uzsver, ka svarīgi ir ņemt vērā šajā ziņojumā iekļautos priekšlikumus, lai konkrēti īstenotu subsidiaritātes darba grupas secinājumus; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka Komisijas priekšlikumi atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem; uzsver, ka svarīgi ir ņemt vērā šajā ziņojumā iekļautos priekšlikumus, lai konkrēti īstenotu subsidiaritātes darba grupas secinājumus;

Briselē, 2018. gada 9. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 461/125 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 461/125

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds”

(2018/C 461/12)

| Galvenā ziņotāja: | Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PSE), Finistēras departamenta padomes priekšsēdētāja |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014
  COM(2018) 390 final |

Galvenā ziņotāja:

Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PSE), Finistēras departamenta padomes priekšsēdētāja

Atsauces dokuments:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 508/2014

COM(2018) 390 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1.
  grozījums

8. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Regulā (ES) xx/xx [6] noteiktā daudzgadu finanšu shēma paredz, ka no Savienības budžeta jāturpina atbalstīt zivsaimniecības un jūrlietu politika. EJZF
  budžetam
  vajadzētu būt 6 140 000 000  EUR faktiskajās cenās. EJZF resursi jāsadala starp dalītu, tiešu un netiešu pārvaldību. 5 311 000 000  EUR būtu jāpiešķir atbalstam dalītā pārvaldībā un
  829 000 000  EUR
   – atbalstam tiešā un netiešā pārvaldībā. Lai nodrošinātu stabilitāti, jo īpaši attiecībā uz KZP mērķu sasniegšanu, valstu piešķīrumi dalītajā pārvaldībā 2021.–2027. gada plānošanas periodam būtu jānosaka, pamatojoties uz 2014.–2020. gada EJZF piemēroto sadalījumu attiecību. Konkrētas summas būtu jārezervē tālākajiem reģioniem, kontrolei un noteikumu izpildei, kā arī datu vākšanai un apstrādei, ko veic zvejniecības pārvaldības un zinātniskiem mērķiem, savukārt summas, kas paredzētas zvejas darbību pilnīgai izbeigšanai un ārkārtas pārtraukšanai, būtu jāierobežo. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(8)

Regulā (ES) xx/xx [6] noteiktā daudzgadu finanšu shēma paredz, ka no Savienības budžeta jāturpina atbalstīt zivsaimniecības un jūrlietu politika. EJZF
  budžetam
  vajadzētu būt 6 140 000 000  EUR faktiskajās cenās. EJZF resursi jāsadala starp dalītu, tiešu un netiešu pārvaldību. 5 311 000 000  EUR būtu jāpiešķir atbalstam dalītā pārvaldībā un
  829 000 000  EUR
   – atbalstam tiešā un netiešā pārvaldībā. Lai nodrošinātu stabilitāti, jo īpaši attiecībā uz KZP mērķu sasniegšanu, valstu piešķīrumi dalītajā pārvaldībā 2021.–2027. gada plānošanas periodam būtu jānosaka, pamatojoties uz 2014.–2020. gada EJZF piemēroto sadalījumu attiecību. Konkrētas summas būtu jārezervē tālākajiem reģioniem, kontrolei un noteikumu izpildei, kā arī datu vākšanai un apstrādei, ko veic zvejniecības pārvaldības un zinātniskiem mērķiem, savukārt summas, kas paredzētas zvejas darbību pilnīgai izbeigšanai un ārkārtas pārtraukšanai, būtu jāierobežo.

| (8) | Regulā (ES) xx/xx [6] noteiktā daudzgadu finanšu shēma paredz, ka no Savienības budžeta jāturpina atbalstīt zivsaimniecības un jūrlietu politika. EJZF
  budžets būtu jāsaglabā tādā pašā līmenī kā 2014.–2020. gada periodā
  .
  Tam
  vajadzētu būt 6 400 000 000  EUR faktiskajās cenās. EJZF resursi jāsadala starp dalītu, tiešu un netiešu pārvaldību.
  90 % no kopējā EJZF budžeta (
  5 760 000 000  EUR) būtu jāpiešķir atbalstam dalītā pārvaldībā un
  10 %


  (640 000 000  EUR)
   – atbalstam tiešā un netiešā pārvaldībā. Lai nodrošinātu stabilitāti, jo īpaši attiecībā uz KZP mērķu sasniegšanu, valstu piešķīrumi dalītajā pārvaldībā 2021.–2027. gada plānošanas periodam būtu jānosaka, pamatojoties uz 2014.–2020. gada EJZF piemēroto sadalījumu attiecību. Konkrētas summas būtu jārezervē tālākajiem reģioniem, kontrolei un noteikumu izpildei, kā arī datu vākšanai un apstrādei, ko veic zvejniecības pārvaldības un zinātniskiem mērķiem, savukārt summas, kas paredzētas zvejas darbību pilnīgai izbeigšanai un ārkārtas pārtraukšanai, būtu jāierobežo. |
| --- | --- |

(8)

Regulā (ES) xx/xx [6] noteiktā daudzgadu finanšu shēma paredz, ka no Savienības budžeta jāturpina atbalstīt zivsaimniecības un jūrlietu politika. EJZF
  budžets būtu jāsaglabā tādā pašā līmenī kā 2014.–2020. gada periodā
  .
  Tam
  vajadzētu būt 6 400 000 000  EUR faktiskajās cenās. EJZF resursi jāsadala starp dalītu, tiešu un netiešu pārvaldību.
  90 % no kopējā EJZF budžeta (
  5 760 000 000  EUR) būtu jāpiešķir atbalstam dalītā pārvaldībā un
  10 %


  (640 000 000  EUR)
   – atbalstam tiešā un netiešā pārvaldībā. Lai nodrošinātu stabilitāti, jo īpaši attiecībā uz KZP mērķu sasniegšanu, valstu piešķīrumi dalītajā pārvaldībā 2021.–2027. gada plānošanas periodam būtu jānosaka, pamatojoties uz 2014.–2020. gada EJZF piemēroto sadalījumu attiecību. Konkrētas summas būtu jārezervē tālākajiem reģioniem, kontrolei un noteikumu izpildei, kā arī datu vākšanai un apstrādei, ko veic zvejniecības pārvaldības un zinātniskiem mērķiem, savukārt summas, kas paredzētas zvejas darbību pilnīgai izbeigšanai un ārkārtas pārtraukšanai, būtu jāierobežo.

Pamatojums

Budžeta līdzekļu sadalei jābūt tādā pašā līmenī kā iepriekš. Būtu jāatgriežas pie 90/10 sadalījuma attiecības starp atbalstu dalītā, tiešā un netiešā pārvaldībā (nevis ierosinātajiem 86 % dalītā pārvaldībā).

2.
  grozījums

10. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (10) | EJZF būtu jābalstās uz četrām prioritātēm: veicināt ilgtspējīgu zivsaimniecību un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu; ar konkurētspējīgu un ilgtspējīgu akvakultūru un tirgiem sekmēt pārtikas nodrošinājumu Savienībā; sekmēt ilgtspējīgas zilās ekonomikas izaugsmi un veicināt pārtikušas piekrastes kopienas; stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību un veicināt nebīstamas, drošas, tīras un ilgtspējīgi pārvaldītas jūras un okeānus. Šīs prioritātes būtu jāīsteno ar dalītu, tiešu un netiešu pārvaldību. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(10)

EJZF būtu jābalstās uz četrām prioritātēm: veicināt ilgtspējīgu zivsaimniecību un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu; ar konkurētspējīgu un ilgtspējīgu akvakultūru un tirgiem sekmēt pārtikas nodrošinājumu Savienībā; sekmēt ilgtspējīgas zilās ekonomikas izaugsmi un veicināt pārtikušas piekrastes kopienas; stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību un veicināt nebīstamas, drošas, tīras un ilgtspējīgi pārvaldītas jūras un okeānus. Šīs prioritātes būtu jāīsteno ar dalītu, tiešu un netiešu pārvaldību.

| (10) | EJZF būtu jābalstās uz četrām prioritātēm: veicināt ilgtspējīgu zivsaimniecību un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu; ar konkurētspējīgu un ilgtspējīgu akvakultūru un tirgiem sekmēt pārtikas nodrošinājumu Savienībā; sekmēt ilgtspējīgas zilās ekonomikas izaugsmi un veicināt pārtikušas piekrastes kopienas; stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību un veicināt nebīstamas, drošas, tīras un ilgtspējīgi pārvaldītas jūras un okeānus. Šīs prioritātes būtu jāīsteno ar dalītu, tiešu un netiešu pārvaldību.
  Ņemot vērā pašreizējās problēmas, ar ko saskaras zivsaimniecības un jūrlietu politika, ir īpaši svarīgi, lai jaunais EJZF nodrošinātu līdzekļu vieglu pieejamību saņēmējiem; |
| --- | --- |

(10)

EJZF būtu jābalstās uz četrām prioritātēm: veicināt ilgtspējīgu zivsaimniecību un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu; ar konkurētspējīgu un ilgtspējīgu akvakultūru un tirgiem sekmēt pārtikas nodrošinājumu Savienībā; sekmēt ilgtspējīgas zilās ekonomikas izaugsmi un veicināt pārtikušas piekrastes kopienas; stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību un veicināt nebīstamas, drošas, tīras un ilgtspējīgi pārvaldītas jūras un okeānus. Šīs prioritātes būtu jāīsteno ar dalītu, tiešu un netiešu pārvaldību.
  Ņemot vērā pašreizējās problēmas, ar ko saskaras zivsaimniecības un jūrlietu politika, ir īpaši svarīgi, lai jaunais EJZF nodrošinātu līdzekļu vieglu pieejamību saņēmējiem;

Pamatojums

Četras prioritātes ir vērtējamas atzinīgi, taču vajadzīgs lielāks uzsvars uz resursu saņēmēju interesēm.

3.
  grozījums

12.a apsvērums (jauns)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | (12.a) EJZF mērķis ir arī sekmēt Apvienoto Nāciju Organizācijas pārējo ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu. Šajā regulā konkrēti ņemti vērā šādi mērķi:




  1.


  IAM – nabadzības izskaušana: EJZF līdztekus ELFLA palīdz uzlabot dzīves apstākļus visneaizsargātākajās piekrastes kopienās, jo īpaši tajās, kuras ir atkarīgas no viena vienīga zvejas resursa, ko apdraud pārzveja, globālās pārmaiņas vai vides problēmas.




  3.


  IAM – laba veselība un labklājība: EJZF līdztekus ELFLA palīdz novērst piekrastes ūdeņu piesārņojumu, kas izraisa endēmiskas slimības, un palīdz nodrošināt zvejas un akvakultūras produktu labu kvalitāti.




  7.


  IAM – tīra enerģija: finansējot zilo ekonomiku, EJZF līdztekus programmai “Apvārsnis 2020” paredzētajiem fondiem veicina atjaunojamās jūras enerģijas plašāku izmantošanu un nodrošina, ka šāda attīstība ir saskanīga ar jūras vides aizsardzību un zvejas resursu saglabāšanu.




  8.


  IAM – pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un ekonomikas izaugsme: EJZF līdztekus ESF sekmē zilās ekonomikas attīstību, kas ir ekonomikas izaugsmes faktors. EJZF arī nodrošina, ka šāda ekonomikas izaugsme rada pienācīgas kvalitātes darbvietas piekrastes kopienās. Turklāt EJZF palīdz uzlabot zvejnieku darba apstākļus.




  12.


  IAM – atbildīgs patēriņš un ražošana: EJZF sekmē virzību uz dabas resursu efektīvu izmantošanu un palīdz ierobežot dabas un enerģētisko resursu izšķērdēšanu.




  13.


  IAM – klimata pārmaiņu apkarošana: daļu sava budžeta EJZF paredzēs klimata pārmaiņu mazināšanai. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(12.a) EJZF mērķis ir arī sekmēt Apvienoto Nāciju Organizācijas pārējo ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanu. Šajā regulā konkrēti ņemti vērā šādi mērķi:

1.


  IAM – nabadzības izskaušana: EJZF līdztekus ELFLA palīdz uzlabot dzīves apstākļus visneaizsargātākajās piekrastes kopienās, jo īpaši tajās, kuras ir atkarīgas no viena vienīga zvejas resursa, ko apdraud pārzveja, globālās pārmaiņas vai vides problēmas.

3.


  IAM – laba veselība un labklājība: EJZF līdztekus ELFLA palīdz novērst piekrastes ūdeņu piesārņojumu, kas izraisa endēmiskas slimības, un palīdz nodrošināt zvejas un akvakultūras produktu labu kvalitāti.

7.


  IAM – tīra enerģija: finansējot zilo ekonomiku, EJZF līdztekus programmai “Apvārsnis 2020” paredzētajiem fondiem veicina atjaunojamās jūras enerģijas plašāku izmantošanu un nodrošina, ka šāda attīstība ir saskanīga ar jūras vides aizsardzību un zvejas resursu saglabāšanu.

8.


  IAM – pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un ekonomikas izaugsme: EJZF līdztekus ESF sekmē zilās ekonomikas attīstību, kas ir ekonomikas izaugsmes faktors. EJZF arī nodrošina, ka šāda ekonomikas izaugsme rada pienācīgas kvalitātes darbvietas piekrastes kopienās. Turklāt EJZF palīdz uzlabot zvejnieku darba apstākļus.

12.


  IAM – atbildīgs patēriņš un ražošana: EJZF sekmē virzību uz dabas resursu efektīvu izmantošanu un palīdz ierobežot dabas un enerģētisko resursu izšķērdēšanu.

13.


  IAM – klimata pārmaiņu apkarošana: daļu sava budžeta EJZF paredzēs klimata pārmaiņu mazināšanai.

Pamatojums

Eiropas Savienībai bija nozīmīga loma globālās Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam sagatavošanā, un tā ir apņēmusies būtiski sekmēt šīs programmas 17 mērķu sasniegšanu (Komisijas 2016. gada 22. novembra paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – COM(2016) 739).

4.
  grozījums

26. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Ņemot vērā problēmas, kas saistītas ar KZP noteikto saglabāšanas mērķu sasniegšanu, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt zvejniecību un zvejas flotu pārvaldības darbības. Šajā jomā reizēm joprojām ir nepieciešams atbalsts flotes pielāgošanai attiecībā uz noteiktiem flotes segmentiem un jūras baseiniem. Šāds atbalsts būtu stingri jāvirza uz jūras bioloģisko resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī zvejas kapacitātes un pieejamo zvejas iespēju līdzsvarošanu. Tāpēc EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu flotes segmentos, kur zvejas kapacitāte nav līdzsvarā ar pieejamām zvejas iespējām. Šādam atbalstam vajadzētu kalpot par rīcības plānu instrumentu, ar ko pielāgot flotes segmentus, kuros konstatēta pārmērīga strukturālā kapacitāte, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 4. punktā, un tas būtu jāīsteno vai nu ar zvejas kuģa sadalīšanu, vai tā izņemšanu no ekspluatācijas un modernizāciju citu darbību veikšanai. Ja modernizācijas rezultātā ir palielinājusies atpūtas zvejas radītā jūras ekosistēmas noslodze, atbalsts būtu jāpiešķir tikai tad, ja tas atbilst KZP un attiecīgo daudzgadu plānu mērķiem. Lai nodrošinātu flotes strukturālās pielāgošanas atbilstību saglabāšanas mērķiem, atbalstam zvejas darbību pilnīgai izbeigšanai būtu jāpiemēro stingri nosacījumi un tam vajadzētu būt saistītam ar rezultātu sasniegšanu. Tāpēc tas būtu jāīsteno, tikai izmantojot ar izmaksām nesaistītu finansējumu, kā paredzēts Regulā (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus). Atbilstīgi šim mehānismam, nosakot Komisijas atlīdzību dalībvalstīm par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu, būtu jāņem vērā nevis faktiskās izmaksas, bet gan nosacījumu izpilde un sasniegtie rezultāti. Šajā nolūkā Komisijai deleģētā aktā būtu jāparedz attiecīgi nosacījumi, kam vajadzētu būt saistītiem ar KZP noteikto saglabāšanas mērķu sasniegšanu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(26)

Ņemot vērā problēmas, kas saistītas ar KZP noteikto saglabāšanas mērķu sasniegšanu, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt zvejniecību un zvejas flotu pārvaldības darbības. Šajā jomā reizēm joprojām ir nepieciešams atbalsts flotes pielāgošanai attiecībā uz noteiktiem flotes segmentiem un jūras baseiniem. Šāds atbalsts būtu stingri jāvirza uz jūras bioloģisko resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī zvejas kapacitātes un pieejamo zvejas iespēju līdzsvarošanu. Tāpēc EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu flotes segmentos, kur zvejas kapacitāte nav līdzsvarā ar pieejamām zvejas iespējām. Šādam atbalstam vajadzētu kalpot par rīcības plānu instrumentu, ar ko pielāgot flotes segmentus, kuros konstatēta pārmērīga strukturālā kapacitāte, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 4. punktā, un tas būtu jāīsteno vai nu ar zvejas kuģa sadalīšanu, vai tā izņemšanu no ekspluatācijas un modernizāciju citu darbību veikšanai. Ja modernizācijas rezultātā ir palielinājusies atpūtas zvejas radītā jūras ekosistēmas noslodze, atbalsts būtu jāpiešķir tikai tad, ja tas atbilst KZP un attiecīgo daudzgadu plānu mērķiem. Lai nodrošinātu flotes strukturālās pielāgošanas atbilstību saglabāšanas mērķiem, atbalstam zvejas darbību pilnīgai izbeigšanai būtu jāpiemēro stingri nosacījumi un tam vajadzētu būt saistītam ar rezultātu sasniegšanu. Tāpēc tas būtu jāīsteno, tikai izmantojot ar izmaksām nesaistītu finansējumu, kā paredzēts Regulā (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus). Atbilstīgi šim mehānismam, nosakot Komisijas atlīdzību dalībvalstīm par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu, būtu jāņem vērā nevis faktiskās izmaksas, bet gan nosacījumu izpilde un sasniegtie rezultāti. Šajā nolūkā Komisijai deleģētā aktā būtu jāparedz attiecīgi nosacījumi, kam vajadzētu būt saistītiem ar KZP noteikto saglabāšanas mērķu sasniegšanu.

| (26) | Ņemot vērā problēmas, kas saistītas ar KZP noteikto saglabāšanas mērķu sasniegšanu, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt zvejniecību un zvejas flotu pārvaldības darbības
  , kā minēts Eiropas Parlamenta apstiprinātajā ziņojumā “Zvejniecības un zvejas flotu pārvaldība tālākajos reģionos”
  . Šajā jomā reizēm joprojām ir nepieciešams atbalsts flotes pielāgošanai attiecībā uz noteiktiem flotes segmentiem un jūras baseiniem. Šāds atbalsts būtu stingri jāvirza uz jūras bioloģisko resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī zvejas kapacitātes un pieejamo zvejas iespēju līdzsvarošanu. Tāpēc EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu flotes segmentos, kur zvejas kapacitāte nav līdzsvarā ar pieejamām zvejas iespējām. Šādam atbalstam vajadzētu kalpot par rīcības plānu instrumentu, ar ko pielāgot flotes segmentus, kuros konstatēta pārmērīga strukturālā kapacitāte, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 4. punktā, un tas būtu jāīsteno vai nu ar zvejas kuģa sadalīšanu, vai tā izņemšanu no ekspluatācijas un modernizāciju citu darbību veikšanai. Ja modernizācijas rezultātā ir palielinājusies atpūtas zvejas radītā jūras ekosistēmas noslodze, atbalsts būtu jāpiešķir tikai tad, ja tas atbilst KZP un attiecīgo daudzgadu plānu mērķiem. Lai nodrošinātu flotes strukturālās pielāgošanas atbilstību saglabāšanas mērķiem, atbalstam zvejas darbību pilnīgai izbeigšanai būtu jāpiemēro stingri nosacījumi un tam vajadzētu būt saistītam ar rezultātu sasniegšanu. Tāpēc tas būtu jāīsteno, tikai izmantojot ar izmaksām nesaistītu finansējumu, kā paredzēts Regulā (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus). Atbilstīgi šim mehānismam, nosakot Komisijas atlīdzību dalībvalstīm par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu, būtu jāņem vērā nevis faktiskās izmaksas, bet gan nosacījumu izpilde un sasniegtie rezultāti. Šajā nolūkā Komisijai deleģētā aktā būtu jāparedz attiecīgi nosacījumi, kam vajadzētu būt saistītiem ar KZP noteikto saglabāšanas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(26)

Ņemot vērā problēmas, kas saistītas ar KZP noteikto saglabāšanas mērķu sasniegšanu, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt zvejniecību un zvejas flotu pārvaldības darbības
  , kā minēts Eiropas Parlamenta apstiprinātajā ziņojumā “Zvejniecības un zvejas flotu pārvaldība tālākajos reģionos”
  . Šajā jomā reizēm joprojām ir nepieciešams atbalsts flotes pielāgošanai attiecībā uz noteiktiem flotes segmentiem un jūras baseiniem. Šāds atbalsts būtu stingri jāvirza uz jūras bioloģisko resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī zvejas kapacitātes un pieejamo zvejas iespēju līdzsvarošanu. Tāpēc EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu flotes segmentos, kur zvejas kapacitāte nav līdzsvarā ar pieejamām zvejas iespējām. Šādam atbalstam vajadzētu kalpot par rīcības plānu instrumentu, ar ko pielāgot flotes segmentus, kuros konstatēta pārmērīga strukturālā kapacitāte, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 4. punktā, un tas būtu jāīsteno vai nu ar zvejas kuģa sadalīšanu, vai tā izņemšanu no ekspluatācijas un modernizāciju citu darbību veikšanai. Ja modernizācijas rezultātā ir palielinājusies atpūtas zvejas radītā jūras ekosistēmas noslodze, atbalsts būtu jāpiešķir tikai tad, ja tas atbilst KZP un attiecīgo daudzgadu plānu mērķiem. Lai nodrošinātu flotes strukturālās pielāgošanas atbilstību saglabāšanas mērķiem, atbalstam zvejas darbību pilnīgai izbeigšanai būtu jāpiemēro stingri nosacījumi un tam vajadzētu būt saistītam ar rezultātu sasniegšanu. Tāpēc tas būtu jāīsteno, tikai izmantojot ar izmaksām nesaistītu finansējumu, kā paredzēts Regulā (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus). Atbilstīgi šim mehānismam, nosakot Komisijas atlīdzību dalībvalstīm par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu, būtu jāņem vērā nevis faktiskās izmaksas, bet gan nosacījumu izpilde un sasniegtie rezultāti. Šajā nolūkā Komisijai deleģētā aktā būtu jāparedz attiecīgi nosacījumi, kam vajadzētu būt saistītiem ar KZP noteikto saglabāšanas mērķu sasniegšanu.

Pamatojums

Eiropas Parlamenta Rodust ziņojumā (A8-0138/2017) ir ierosināts piešķirt valsts finansējumu, lai tālākajos reģionos atjaunotu zvejniecības flotes.

5.
  grozījums

28. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Mazapjoma piekrastes zveju veic zvejas kuģi, kuru garums ir mazāks par 12 metriem un kuri neizmanto velkamus zvejas rīkus. Šajā sektorā darbojas gandrīz 75 % no visiem Savienībā reģistrētajiem zvejas kuģiem, un tas nodrošina gandrīz pusi no kopējās nodarbinātības zivsaimniecības nozarē. Mazapjoma piekrastes zvejas operatori ir īpaši atkarīgi no veselīgiem zivju krājumiem, kas ir to galvenais ienākumu avots. Tāpēc EJZF būtu uz tiem jāattiecina preferenciāls režīms, piemērojot 100 % atbalsta intensitātes likmi, tostarp darbībām, kas saistītas ar kontroli un noteikumu izpildi nolūkā veicināt ilgtspējīgu zvejas praksi. Turklāt dažas atbalsta jomas (t. i., atbalsts lietota kuģa iegādei
  un dzinēju nomaiņai vai modernizācijai
  ) būtu jārezervē mazapjoma zvejai flotes segmentā, kur zvejas kapacitāte ir līdzsvarota ar pieejamajām zvejas iespējām. Papildus tam dalībvalstīm savā programmā būtu jāiekļauj rīcības plāns attiecībā uz mazapjoma piekrastes zveju, kas būtu jāuzrauga, pamatojoties uz rādītājiem, kuriem būtu jānosaka starpposma un galīgie mērķrādītāji. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(28)

Mazapjoma piekrastes zveju veic zvejas kuģi, kuru garums ir mazāks par 12 metriem un kuri neizmanto velkamus zvejas rīkus. Šajā sektorā darbojas gandrīz 75 % no visiem Savienībā reģistrētajiem zvejas kuģiem, un tas nodrošina gandrīz pusi no kopējās nodarbinātības zivsaimniecības nozarē. Mazapjoma piekrastes zvejas operatori ir īpaši atkarīgi no veselīgiem zivju krājumiem, kas ir to galvenais ienākumu avots. Tāpēc EJZF būtu uz tiem jāattiecina preferenciāls režīms, piemērojot 100 % atbalsta intensitātes likmi, tostarp darbībām, kas saistītas ar kontroli un noteikumu izpildi nolūkā veicināt ilgtspējīgu zvejas praksi. Turklāt dažas atbalsta jomas (t. i., atbalsts lietota kuģa iegādei
  un dzinēju nomaiņai vai modernizācijai
  ) būtu jārezervē mazapjoma zvejai flotes segmentā, kur zvejas kapacitāte ir līdzsvarota ar pieejamajām zvejas iespējām. Papildus tam dalībvalstīm savā programmā būtu jāiekļauj rīcības plāns attiecībā uz mazapjoma piekrastes zveju, kas būtu jāuzrauga, pamatojoties uz rādītājiem, kuriem būtu jānosaka starpposma un galīgie mērķrādītāji.

| (28) | Mazapjoma piekrastes zveju veic zvejas kuģi, kuru garums ir mazāks par 12 metriem un kuri neizmanto velkamus zvejas rīkus
  , un tā ietver arī zveju un gliemeņu vākšanu no krasta
  . Šajā sektorā darbojas gandrīz 75 % no visiem Savienībā reģistrētajiem zvejas kuģiem, un tas nodrošina gandrīz pusi no kopējās nodarbinātības zivsaimniecības nozarē. Mazapjoma piekrastes zvejas operatori ir īpaši atkarīgi no veselīgiem zivju krājumiem, kas ir to galvenais ienākumu avots. Tāpēc EJZF būtu uz tiem jāattiecina preferenciāls režīms, piemērojot 100 % atbalsta intensitātes likmi, tostarp darbībām, kas saistītas ar kontroli un noteikumu izpildi nolūkā veicināt ilgtspējīgu zvejas praksi. Turklāt dažas atbalsta jomas (t. i., atbalsts lietota kuģa iegādei
  vai jauna kuģa būvniecībai, ja tādējādi netiek palielināta kapacitāte vai piepūle
  ) būtu jārezervē mazapjoma zvejai flotes segmentā, kur zvejas kapacitāte ir līdzsvarota ar pieejamajām zvejas iespējām. Papildus tam dalībvalstīm savā programmā būtu jāiekļauj rīcības plāns attiecībā uz mazapjoma piekrastes zveju, kas būtu jāuzrauga, pamatojoties uz rādītājiem, kuriem būtu jānosaka starpposma un galīgie mērķrādītāji. |
| --- | --- |

(28)

Mazapjoma piekrastes zveju veic zvejas kuģi, kuru garums ir mazāks par 12 metriem un kuri neizmanto velkamus zvejas rīkus
  , un tā ietver arī zveju un gliemeņu vākšanu no krasta
  . Šajā sektorā darbojas gandrīz 75 % no visiem Savienībā reģistrētajiem zvejas kuģiem, un tas nodrošina gandrīz pusi no kopējās nodarbinātības zivsaimniecības nozarē. Mazapjoma piekrastes zvejas operatori ir īpaši atkarīgi no veselīgiem zivju krājumiem, kas ir to galvenais ienākumu avots. Tāpēc EJZF būtu uz tiem jāattiecina preferenciāls režīms, piemērojot 100 % atbalsta intensitātes likmi, tostarp darbībām, kas saistītas ar kontroli un noteikumu izpildi nolūkā veicināt ilgtspējīgu zvejas praksi. Turklāt dažas atbalsta jomas (t. i., atbalsts lietota kuģa iegādei
  vai jauna kuģa būvniecībai, ja tādējādi netiek palielināta kapacitāte vai piepūle
  ) būtu jārezervē mazapjoma zvejai flotes segmentā, kur zvejas kapacitāte ir līdzsvarota ar pieejamajām zvejas iespējām. Papildus tam dalībvalstīm savā programmā būtu jāiekļauj rīcības plāns attiecībā uz mazapjoma piekrastes zveju, kas būtu jāuzrauga, pamatojoties uz rādītājiem, kuriem būtu jānosaka starpposma un galīgie mērķrādītāji.

Pamatojums

EJZF regulas mērķis ir atbalstīt ES politiku cīņā pret globālo sasilšanu (13. apsvērums). Kuģu galvenā dzinēja un palīgdzinēju nomaiņa ir viens no nedaudzajiem pasākumiem, kas var veicināt šā mērķa sasniegšanu, tostarp ar jauno tehnoloģiju palīdzību, un tā nebūtu jāattiecina tikai uz mazapjoma zveju. Zveja no krasta ir jāpieskaita mazapjoma piekrastes zvejai, un jaunu kuģu finansēšana dod iespēju paātrināt Eiropas zvejas flotes atjaunošanu.

6.
  grozījums

29. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Kā izklāstīts Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, tālākie reģioni saskaras ar konkrētām problēmām, kas saistītas ar to attālumu, reljefu un klimatu, kā minēts Līguma 349. pantā, un tiem ir arī īpaši resursi, ar ko attīstīt ilgtspējīgu zilo ekonomiku. Tāpēc attiecībā uz katru tālāko reģionu attiecīgo dalībvalstu programmai būtu jāpievieno rīcības plāns ilgtspējīgas zilās ekonomikas nozaru attīstībai, tostarp zvejniecību un akvakultūras ilgtspējīgai izmantošanai, un būtu jārezervē finanšu piešķīrums šo rīcības plānu īstenošanas atbalstam. EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt arī kompensāciju par papildu izmaksām, kas tālākajiem reģioniem rodas to atrašanās vietas un izolētības dēļ. Šāds atbalsts būtu jāierobežo kā procentuāla daļa no šā kopējā finanšu piešķīruma. Turklāt tālākajos reģionos būtu jāpiemēro augstāka atbalsta intensitātes likme nekā tā, ko piemēro citām darbībām. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(29)

Kā izklāstīts Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, tālākie reģioni saskaras ar konkrētām problēmām, kas saistītas ar to attālumu, reljefu un klimatu, kā minēts Līguma 349. pantā, un tiem ir arī īpaši resursi, ar ko attīstīt ilgtspējīgu zilo ekonomiku. Tāpēc attiecībā uz katru tālāko reģionu attiecīgo dalībvalstu programmai būtu jāpievieno rīcības plāns ilgtspējīgas zilās ekonomikas nozaru attīstībai, tostarp zvejniecību un akvakultūras ilgtspējīgai izmantošanai, un būtu jārezervē finanšu piešķīrums šo rīcības plānu īstenošanas atbalstam. EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt arī kompensāciju par papildu izmaksām, kas tālākajiem reģioniem rodas to atrašanās vietas un izolētības dēļ. Šāds atbalsts būtu jāierobežo kā procentuāla daļa no šā kopējā finanšu piešķīruma. Turklāt tālākajos reģionos būtu jāpiemēro augstāka atbalsta intensitātes likme nekā tā, ko piemēro citām darbībām.

| (29) | Kā izklāstīts Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, tālākie reģioni saskaras ar konkrētām problēmām, kas saistītas ar to attālumu, reljefu un klimatu, kā minēts Līguma 349. pantā, un tiem ir arī īpaši resursi, ar ko attīstīt ilgtspējīgu zilo ekonomiku. Tāpēc attiecībā uz katru tālāko reģionu attiecīgo dalībvalstu programmai būtu jāpievieno rīcības plāns ilgtspējīgas zilās ekonomikas nozaru attīstībai, tostarp zvejniecību un akvakultūras ilgtspējīgai izmantošanai, un būtu jārezervē finanšu piešķīrums šo rīcības plānu īstenošanas atbalstam. EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt arī kompensāciju par papildu izmaksām, kas tālākajiem reģioniem rodas to atrašanās vietas un izolētības dēļ. Šāds atbalsts būtu jāierobežo kā procentuāla daļa no šā kopējā finanšu piešķīruma.
  Turklāt jāņem vērā konkrētie nosacījumi, lai EJZF atbalstītu darbības šajos reģionos, kas saistītas ar jūras un piekrastes bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzību un atjaunošanu, investīcijām zvejas flotēs, kā arī produktīvām investīcijām akvakultūrā un apstrādes nozarē. Kas attiecas uz investīcijām zvejas flotēs, EJZF jāatbalsta konkrēti pasākumi šiem reģioniem, ņemot vērā to īpatnības un ģeogrāfiskos apstākļus un garantējot ilgtspējīgu līdzsvaru starp zvejas jaudu un zvejas iespējām, kā noteikts Eiropas Parlamenta rezolūcijā “Tālākajos reģionos reģistrēto zvejas flošu pārvaldība”.
  Turklāt tālākajos reģionos būtu jāpiemēro augstāka atbalsta intensitātes likme nekā tā, ko piemēro citām darbībām. |
| --- | --- |

(29)

Kā izklāstīts Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un Eiropas Investīciju bankai “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, tālākie reģioni saskaras ar konkrētām problēmām, kas saistītas ar to attālumu, reljefu un klimatu, kā minēts Līguma 349. pantā, un tiem ir arī īpaši resursi, ar ko attīstīt ilgtspējīgu zilo ekonomiku. Tāpēc attiecībā uz katru tālāko reģionu attiecīgo dalībvalstu programmai būtu jāpievieno rīcības plāns ilgtspējīgas zilās ekonomikas nozaru attīstībai, tostarp zvejniecību un akvakultūras ilgtspējīgai izmantošanai, un būtu jārezervē finanšu piešķīrums šo rīcības plānu īstenošanas atbalstam. EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt arī kompensāciju par papildu izmaksām, kas tālākajiem reģioniem rodas to atrašanās vietas un izolētības dēļ. Šāds atbalsts būtu jāierobežo kā procentuāla daļa no šā kopējā finanšu piešķīruma.
  Turklāt jāņem vērā konkrētie nosacījumi, lai EJZF atbalstītu darbības šajos reģionos, kas saistītas ar jūras un piekrastes bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzību un atjaunošanu, investīcijām zvejas flotēs, kā arī produktīvām investīcijām akvakultūrā un apstrādes nozarē. Kas attiecas uz investīcijām zvejas flotēs, EJZF jāatbalsta konkrēti pasākumi šiem reģioniem, ņemot vērā to īpatnības un ģeogrāfiskos apstākļus un garantējot ilgtspējīgu līdzsvaru starp zvejas jaudu un zvejas iespējām, kā noteikts Eiropas Parlamenta rezolūcijā “Tālākajos reģionos reģistrēto zvejas flošu pārvaldība”.
  Turklāt tālākajos reģionos būtu jāpiemēro augstāka atbalsta intensitātes likme nekā tā, ko piemēro citām darbībām.

Pamatojums

Ir jāsaglabā ierobežots tā atbalsta procentuālais apmērs, kas tiek piešķirts izmaksu palielinājuma kompensēšanai tālākajos reģionos. Toties sociālās situācijas nestabilitāte, tālāko reģionu ekonomiskā struktūra un mērķis veicināt šo reģionu attīstību, kā arī nodrošināt līdzsvaru un iespēju vienlīdzību starp visām ES teritorijām, ir iemesls, kas attaisno īpašus pasākumus.

7.
  grozījums

32. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (32) | EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt akvakultūras, tostarp saldūdens akvakultūras, veicināšanu un ilgtspējīgu attīstību, lai audzētu ūdensdzīvniekus un augus, kas paredzēti pārtikas un citu izejvielu ražošanai. Dažās dalībvalstīs joprojām tiek piemērotas sarežģītas administratīvās procedūras, piemēram, apgrūtināta piekļuve teritorijai un apgrūtinošas licencēšanas procedūras, kas šajā nozarē rada grūtības uzlabot audzētu jūras produktu tēlu un konkurētspēju. Atbalstam vajadzētu būt saskanīgam ar valstu stratēģiskajiem daudzgadu plāniem akvakultūrai, kas izstrādāti, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Konkrētāk, atbilstīgam vajadzētu būt atbalstam vides ilgtspējībai, produktīvām investīcijām, inovācijai, profesionālo prasmju apguvei, darba apstākļu uzlabošanai un kompensējošiem pasākumiem, kas nodrošina būtiskus zemes un dabas resursu pārvaldības pakalpojumus. Atbilstīgām vajadzētu būt arī sabiedrības veselības aizsardzības darbībām, akvakultūras krājuma apdrošināšanas shēmām un dzīvnieku veselības un labturības darbībām. Tomēr produktīvu investīciju gadījumā atbalsts būtu jāsniedz, tikai izmantojot finanšu instrumentus un InvestEU, kas nodrošina lielāku sviras efektu tirgos un tāpēc ir piemērotāki līdzekļi nozares finansējuma problēmu risināšanai nekā dotācijas. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(32)

EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt akvakultūras, tostarp saldūdens akvakultūras, veicināšanu un ilgtspējīgu attīstību, lai audzētu ūdensdzīvniekus un augus, kas paredzēti pārtikas un citu izejvielu ražošanai. Dažās dalībvalstīs joprojām tiek piemērotas sarežģītas administratīvās procedūras, piemēram, apgrūtināta piekļuve teritorijai un apgrūtinošas licencēšanas procedūras, kas šajā nozarē rada grūtības uzlabot audzētu jūras produktu tēlu un konkurētspēju. Atbalstam vajadzētu būt saskanīgam ar valstu stratēģiskajiem daudzgadu plāniem akvakultūrai, kas izstrādāti, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Konkrētāk, atbilstīgam vajadzētu būt atbalstam vides ilgtspējībai, produktīvām investīcijām, inovācijai, profesionālo prasmju apguvei, darba apstākļu uzlabošanai un kompensējošiem pasākumiem, kas nodrošina būtiskus zemes un dabas resursu pārvaldības pakalpojumus. Atbilstīgām vajadzētu būt arī sabiedrības veselības aizsardzības darbībām, akvakultūras krājuma apdrošināšanas shēmām un dzīvnieku veselības un labturības darbībām. Tomēr produktīvu investīciju gadījumā atbalsts būtu jāsniedz, tikai izmantojot finanšu instrumentus un InvestEU, kas nodrošina lielāku sviras efektu tirgos un tāpēc ir piemērotāki līdzekļi nozares finansējuma problēmu risināšanai nekā dotācijas.

| (32) | EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt akvakultūras, tostarp saldūdens akvakultūras, veicināšanu un ilgtspējīgu attīstību, lai audzētu ūdensdzīvniekus un augus, kas paredzēti pārtikas un citu izejvielu ražošanai. Dažās dalībvalstīs joprojām tiek piemērotas sarežģītas administratīvās procedūras, piemēram, apgrūtināta piekļuve teritorijai un apgrūtinošas licencēšanas procedūras, kas šajā nozarē rada grūtības uzlabot audzētu jūras produktu tēlu un konkurētspēju. Atbalstam vajadzētu būt saskanīgam ar valstu stratēģiskajiem daudzgadu plāniem akvakultūrai, kas izstrādāti, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Konkrētāk, atbilstīgam vajadzētu būt atbalstam vides ilgtspējībai, produktīvām investīcijām, inovācijai, profesionālo prasmju apguvei, darba apstākļu uzlabošanai un kompensējošiem pasākumiem, kas nodrošina būtiskus zemes un dabas resursu pārvaldības pakalpojumus. Atbilstīgām vajadzētu būt arī sabiedrības veselības aizsardzības darbībām, akvakultūras krājuma apdrošināšanas shēmām un dzīvnieku veselības un labturības darbībām. Tomēr produktīvu investīciju gadījumā
  un izņemot investīcijas tālākajos reģionos,
  atbalsts būtu jāsniedz, tikai izmantojot finanšu instrumentus un InvestEU, kas nodrošina lielāku sviras efektu tirgos un tāpēc ir piemērotāki līdzekļi nozares finansējuma problēmu risināšanai nekā dotācijas. |
| --- | --- |

(32)

EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt akvakultūras, tostarp saldūdens akvakultūras, veicināšanu un ilgtspējīgu attīstību, lai audzētu ūdensdzīvniekus un augus, kas paredzēti pārtikas un citu izejvielu ražošanai. Dažās dalībvalstīs joprojām tiek piemērotas sarežģītas administratīvās procedūras, piemēram, apgrūtināta piekļuve teritorijai un apgrūtinošas licencēšanas procedūras, kas šajā nozarē rada grūtības uzlabot audzētu jūras produktu tēlu un konkurētspēju. Atbalstam vajadzētu būt saskanīgam ar valstu stratēģiskajiem daudzgadu plāniem akvakultūrai, kas izstrādāti, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Konkrētāk, atbilstīgam vajadzētu būt atbalstam vides ilgtspējībai, produktīvām investīcijām, inovācijai, profesionālo prasmju apguvei, darba apstākļu uzlabošanai un kompensējošiem pasākumiem, kas nodrošina būtiskus zemes un dabas resursu pārvaldības pakalpojumus. Atbilstīgām vajadzētu būt arī sabiedrības veselības aizsardzības darbībām, akvakultūras krājuma apdrošināšanas shēmām un dzīvnieku veselības un labturības darbībām. Tomēr produktīvu investīciju gadījumā
  un izņemot investīcijas tālākajos reģionos,
  atbalsts būtu jāsniedz, tikai izmantojot finanšu instrumentus un InvestEU, kas nodrošina lielāku sviras efektu tirgos un tāpēc ir piemērotāki līdzekļi nozares finansējuma problēmu risināšanai nekā dotācijas.

Pamatojums

LESD 349. pants ļauj pieņemt īpašus pasākumus tālākajiem reģioniem. Tālākajos reģionos darbojošos uzņēmumu nestabilā veiktspēja ir radījusi nepieciešamību atļaut visa veida atbalstu uzņēmumiem, lai veicinātu produktīvas investīcijas šajos reģionos.

8.
  grozījums

34. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (34) | Zvejas un akvakultūras produktu pieejamībā un kvalitātē svarīga nozīme ir pārstrādes nozarei. EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt mērķtiecīgas investīcijas šajā nozarē ar noteikumu, ka tās sekmē TKO mērķu sasniegšanu.
  Šāds
  atbalsts būtu jāsniedz tikai ar finanšu instrumentu un InvestEU starpniecību, nevis izmantojot dotācijas. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(34)

Zvejas un akvakultūras produktu pieejamībā un kvalitātē svarīga nozīme ir pārstrādes nozarei. EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt mērķtiecīgas investīcijas šajā nozarē ar noteikumu, ka tās sekmē TKO mērķu sasniegšanu.
  Šāds
  atbalsts būtu jāsniedz tikai ar finanšu instrumentu un InvestEU starpniecību, nevis izmantojot dotācijas.

| (34) | Zvejas un akvakultūras produktu pieejamībā un kvalitātē svarīga nozīme ir pārstrādes nozarei. EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt mērķtiecīgas investīcijas šajā nozarē ar noteikumu, ka tās sekmē TKO mērķu sasniegšanu.
  Izņemot investīcijas tālākajos reģionos, šāds
  atbalsts būtu jāsniedz tikai ar finanšu instrumentu un InvestEU starpniecību, nevis izmantojot dotācijas. |
| --- | --- |

(34)

Zvejas un akvakultūras produktu pieejamībā un kvalitātē svarīga nozīme ir pārstrādes nozarei. EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt mērķtiecīgas investīcijas šajā nozarē ar noteikumu, ka tās sekmē TKO mērķu sasniegšanu.
  Izņemot investīcijas tālākajos reģionos, šāds
  atbalsts būtu jāsniedz tikai ar finanšu instrumentu un InvestEU starpniecību, nevis izmantojot dotācijas.

Pamatojums

LESD 349. pants ļauj pieņemt īpašus pasākumus tālākajiem reģioniem. Tālākajos reģionos darbojošos uzņēmumu nestabilā veiktspēja ir radījusi nepieciešamību atļaut visa veida atbalstu uzņēmumiem, lai veicinātu produktīvas investīcijas šajos reģionos.

9.
  grozījums

3. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2.   .. | 2   . |
| | 16) | “vides incidents” ir dabas vai cilvēka izraisīti neparedzēti apstākļi, kas rada kaitējumu videi; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.   ..

2   .

16)

16)

“vides incidents” ir dabas vai cilvēka izraisīti neparedzēti apstākļi, kas rada kaitējumu videi;

| 17) | “akvakultūras audzētājs” ir persona, kas veic darbību profesionālās akvakultūras nozarē, ko atzīst dalībvalsts, akvakultūras kuģos vai kas veic profesionālas audzēšanas darbības, neizmantojot kuģi; |
| --- | --- |

17)

17)

“akvakultūras audzētājs” ir persona, kas veic darbību profesionālās akvakultūras nozarē, ko atzīst dalībvalsts, akvakultūras kuģos vai kas veic profesionālas audzēšanas darbības, neizmantojot kuģi;

| 18) | “piekrastes zveja” ir profesionāla zveja, ko veic ar zvejas kuģiem, kuru maksimālais garums ir 24 metri, teritoriālajos ūdeņos, zvejas reisiem nepārsniedzot 24 stundas. |
| --- | --- |

18)

18)

“piekrastes zveja” ir profesionāla zveja, ko veic ar zvejas kuģiem, kuru maksimālais garums ir 24 metri, teritoriālajos ūdeņos, zvejas reisiem nepārsniedzot 24 stundas.

Pamatojums

Pamatojums

Jēdziens “vides incidents”, kas lietots 18. panta 1. punkta d) apakšpunktā, nav definēts. Definīcija ir vajadzīga, lai novērstu, ka šo jēdzienu interpretē atšķirīgi un ka Komisija saņem daudz lūgumu sniegt paskaidrojumus.

3. pantā ir jāiekļauj “akvakultūras audzētāja” definīcija, lai noteiktu šo profesionāļu darbības jomu. Jāiekļauj arī termins “piekrastes zveja”, jo Vidusjūras reģionā tā ir galvenā zvejas darbība, ko īsteno vienas dienas reisā.

10.
  grozījums

10.

grozījums

4. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Prioritātes | Prioritātes |
| EJZF palīdz īstenot KZP un jūrlietu politiku. Tas īsteno šādas prioritātes: | EJZF palīdz īstenot KZP un jūrlietu politiku. Tas īsteno šādas prioritātes: |
| (1) | veicināt ilgtspējīgu zivsaimniecību un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Prioritātes

Prioritātes

EJZF palīdz īstenot KZP un jūrlietu politiku. Tas īsteno šādas prioritātes:

EJZF palīdz īstenot KZP un jūrlietu politiku. Tas īsteno šādas prioritātes:

(1)

veicināt ilgtspējīgu zivsaimniecību un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu;

| (1) | veicināt ilgtspējīgu zivsaimniecību un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu; |
| --- | --- |

(1)

veicināt ilgtspējīgu zivsaimniecību un jūras bioloģisko resursu saglabāšanu;

| (2) | ar konkurētspējīgu un ilgtspējīgu akvakultūru un tirgiem sekmēt pārtikas nodrošinājumu Savienībā; |
| --- | --- |

(2)

ar konkurētspējīgu un ilgtspējīgu akvakultūru un tirgiem sekmēt pārtikas nodrošinājumu Savienībā;

| (2) | ar konkurētspējīgu un ilgtspējīgu akvakultūru un tirgiem sekmēt pārtikas nodrošinājumu Savienībā; |
| --- | --- |

(2)

ar konkurētspējīgu un ilgtspējīgu akvakultūru un tirgiem sekmēt pārtikas nodrošinājumu Savienībā;

| (3) | sekmēt ilgtspējīgas zilās ekonomikas izaugsmi un veicināt pārtikušas piekrastes kopienas; |
| --- | --- |

(3)

sekmēt ilgtspējīgas zilās ekonomikas izaugsmi un veicināt pārtikušas piekrastes kopienas;

| (3) | sekmēt ilgtspējīgas zilās ekonomikas izaugsmi un veicināt pārtikušas piekrastes kopienas; |
| --- | --- |

(3)

sekmēt ilgtspējīgas zilās ekonomikas izaugsmi un veicināt pārtikušas piekrastes kopienas;

| (4) | stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību un veicināt nebīstamas, drošas, tīras un ilgtspējīgi pārvaldītas jūras un okeānus. |
| --- | --- |

(4)

stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību un veicināt nebīstamas, drošas, tīras un ilgtspējīgi pārvaldītas jūras un okeānus.

| (4) | stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību un veicināt nebīstamas, drošas, tīras un ilgtspējīgi pārvaldītas jūras un okeānus. |
| --- | --- |

(4)

stiprināt starptautisko okeānu pārvaldību un veicināt nebīstamas, drošas, tīras un ilgtspējīgi pārvaldītas jūras un okeānus.

Atbalsts no EJZF palīdz sasniegt Savienības mērķus, kas saistīti ar vidi un klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām. Minēto palīdzību uzrauga saskaņā ar IV pielikumā izklāstīto metodiku.

Atbalsts no EJZF palīdz sasniegt Savienības mērķus, kas saistīti ar vidi un klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām.
  Tas ietver arī atbalstu tādu projektu īstenošanai, kuru mērķis ir uzlabot zivju mazuļu izaugšanas iespējas saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu 2000/60/EK.
  Minēto palīdzību uzrauga saskaņā ar IV pielikumā izklāstīto metodiku.

Tas ietver arī atbalstu tādu projektu īstenošanai, kuru mērķis ir uzlabot zivju mazuļu izaugšanas iespējas saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu 2000/60/EK.

Pamatojums

Pamatojums

Iespēja zaļināšanu nodrošināt ciešā saskaņā ar vides ilgtspēju, tostarp uzlabojot situāciju ūdenstecēs kā zivju nārsta un mazuļu izaugšanas vietās, būtu jāsaglabā kā fonda mērķis.

11.
  grozījums

11.

grozījums

9. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Papildus elementiem, kas minēti Regulas (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus) 17. pantā, programma ietver: | 3.   Papildus elementiem, kas minēti Regulas (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus) 17. pantā, programma ietver: |
| a) | situācijas analīzi no stipro un vājo pušu, iespēju un draudu viedokļa un apzinātās vajadzības, kam jāpievēršas attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā, tostarp attiecīgā gadījumā jūras baseinos, uz kuru attiecas programma; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3.   Papildus elementiem, kas minēti Regulas (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus) 17. pantā, programma ietver:

3.   Papildus elementiem, kas minēti Regulas (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus) 17. pantā, programma ietver:

a)

situācijas analīzi no stipro un vājo pušu, iespēju un draudu viedokļa un apzinātās vajadzības, kam jāpievēršas attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā, tostarp attiecīgā gadījumā jūras baseinos, uz kuru attiecas programma;

| a) | situācijas analīzi no stipro un vājo pušu, iespēju un draudu viedokļa un apzinātās vajadzības, kam jāpievēršas attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā, tostarp attiecīgā gadījumā jūras baseinos, uz kuru attiecas programma; |
| --- | --- |

a)

situācijas analīzi no stipro un vājo pušu, iespēju un draudu viedokļa un apzinātās vajadzības, kam jāpievēršas attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā, tostarp attiecīgā gadījumā jūras baseinos, uz kuru attiecas programma;

| b) | šīs regulas 15. pantā minēto rīcības plānu mazapjoma piekrastes zvejai; |
| --- | --- |

b)

šīs regulas 15. pantā minēto rīcības plānu mazapjoma piekrastes zvejai;

| b) | šīs regulas 15. pantā minēto rīcības plānu mazapjoma piekrastes zvejai; |
| --- | --- |

b)

šīs regulas 15. pantā minēto rīcības plānu mazapjoma piekrastes zvejai;

| c) | attiecīgā gadījumā – 4. punktā minētos rīcības plānus tālākajiem reģioniem. |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā – 4. punktā minētos rīcības plānus tālākajiem reģioniem.

| c) | attiecīgā gadījumā – 4. punktā minētos rīcības plānus tālākajiem reģioniem; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā – 4. punktā minētos rīcības plānus tālākajiem reģioniem;

| d) | attiecīgā gadījumā – rīcības plānu vai reģionālo darbības programmu vietējām un reģionālajām iestādēm, kuru kompetencē ir zivsaimniecība un jūrlietas
  . |
| --- | --- |

d)

d)

attiecīgā gadījumā – rīcības plānu vai reģionālo darbības programmu vietējām un reģionālajām iestādēm, kuru kompetencē ir zivsaimniecība un jūrlietas
  .

attiecīgā gadījumā – rīcības plānu vai reģionālo darbības programmu vietējām un reģionālajām iestādēm, kuru kompetencē ir zivsaimniecība un jūrlietas

..

..

6.   Komisija novērtē programmu saskaņā ar Regulas (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus) 18. pantu. Novērtējumā tā jo īpaši ņem vērā:

6.   Komisija novērtē programmu saskaņā ar Regulas (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus) 18. pantu. Novērtējumā tā jo īpaši ņem vērā:

| a) | programmas ieguldījuma maksimālu palielināšanu 4. pantā minēto prioritāšu īstenošanā; |
| --- | --- |

a)

programmas ieguldījuma maksimālu palielināšanu 4. pantā minēto prioritāšu īstenošanā;

| a) | programmas ieguldījuma maksimālu palielināšanu 4. pantā minēto prioritāšu īstenošanā; |
| --- | --- |

a)

programmas ieguldījuma maksimālu palielināšanu 4. pantā minēto prioritāšu īstenošanā;

| b) | līdzsvaru starp flotu zvejas kapacitāti un pieejamajām zvejas iespējām, par ko katru gadu ziņo dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

līdzsvaru starp flotu zvejas kapacitāti un pieejamajām zvejas iespējām, par ko katru gadu ziņo dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktu;

| b) | līdzsvaru starp flotu zvejas kapacitāti un pieejamajām zvejas iespējām, par ko katru gadu ziņo dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

līdzsvaru starp flotu zvejas kapacitāti un pieejamajām zvejas iespējām, par ko katru gadu ziņo dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktu;

| c) | attiecīgā gadījumā – daudzgadu pārvaldības plānus, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu, pārvaldības plānus, kas pieņemti saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. pantu, un reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ieteikumus, ja tie attiecas uz Savienību; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā – daudzgadu pārvaldības plānus, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu, pārvaldības plānus, kas pieņemti saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. pantu, un reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ieteikumus, ja tie attiecas uz Savienību;

| c) | attiecīgā gadījumā – daudzgadu pārvaldības plānus, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu, pārvaldības plānus, kas pieņemti saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. pantu, un reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ieteikumus, ja tie attiecas uz Savienību; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā – daudzgadu pārvaldības plānus, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu, pārvaldības plānus, kas pieņemti saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. pantu, un reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ieteikumus, ja tie attiecas uz Savienību;

| d) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā minētā izkraušanas pienākuma īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā minētā izkraušanas pienākuma īstenošanu;

| d) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā minētā izkraušanas pienākuma īstenošanu; |
| --- | --- |

d)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā minētā izkraušanas pienākuma īstenošanu;

| e) | jaunākos datus par ilgtspējīgas zilās ekonomikas
  un jo īpaši zvejniecības un akvakultūras
  nozares sociālekonomiskajiem rādītājiem
  ; |
| --- | --- |

e)

jaunākos datus par ilgtspējīgas zilās ekonomikas
  un jo īpaši zvejniecības un akvakultūras
  nozares sociālekonomiskajiem rādītājiem
  ;

jaunākos datus par ilgtspējīgas zilās ekonomikas

nozares sociālekonomiskajiem rādītājiem

| e) | programmas gaidāmo sociālekonomisko ietekmi uz ilgtspējīgu zilo ekonomiku
  un jo īpaši zvejniecības un akvakultūras
  nozari
  ; |
| --- | --- |

e)

programmas gaidāmo sociālekonomisko ietekmi uz ilgtspējīgu zilo ekonomiku
  un jo īpaši zvejniecības un akvakultūras
  nozari
  ;

programmas gaidāmo sociālekonomisko ietekmi uz ilgtspējīgu zilo ekonomiku

nozari

| f) | attiecīgā gadījumā – 5. punktā minēto analīzi; |
| --- | --- |

f)

attiecīgā gadījumā – 5. punktā minēto analīzi;

| f) | attiecīgā gadījumā – 5. punktā minēto analīzi; |
| --- | --- |

f)

attiecīgā gadījumā – 5. punktā minēto analīzi;

| g) | programmas ieguldījumu jūras ekosistēmu saglabāšanā un atjaunošanā, vienlaikus nodrošinot, ka atbalsts, kas saistīts ar Natura 2000 teritorijām, ir saskaņā ar prioritārās rīcības plāniem, kas izstrādāti atbilstīgi Direktīvas 92/43/EEK 8. panta 4. punktam; |
| --- | --- |

g)

programmas ieguldījumu jūras ekosistēmu saglabāšanā un atjaunošanā, vienlaikus nodrošinot, ka atbalsts, kas saistīts ar Natura 2000 teritorijām, ir saskaņā ar prioritārās rīcības plāniem, kas izstrādāti atbilstīgi Direktīvas 92/43/EEK 8. panta 4. punktam;

Natura 2000

| g) | programmas ieguldījumu jūras ekosistēmu saglabāšanā un atjaunošanā, vienlaikus nodrošinot, ka atbalsts, kas saistīts ar Natura 2000 teritorijām, ir saskaņā ar prioritārās rīcības plāniem, kas izstrādāti atbilstīgi Direktīvas 92/43/EEK 8. panta 4. punktam; |
| --- | --- |

g)

programmas ieguldījumu jūras ekosistēmu saglabāšanā un atjaunošanā, vienlaikus nodrošinot, ka atbalsts, kas saistīts ar Natura 2000 teritorijām, ir saskaņā ar prioritārās rīcības plāniem, kas izstrādāti atbilstīgi Direktīvas 92/43/EEK 8. panta 4. punktam;

Natura 2000

| h) | programmas ieguldījumu jūras piedrazojuma samazināšanā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu xx/xx (direktīva par konkrētu plastmasas izstrādājumu vidiskās ietekmes samazināšanu); |
| --- | --- |

h)

programmas ieguldījumu jūras piedrazojuma samazināšanā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu xx/xx (direktīva par konkrētu plastmasas izstrādājumu vidiskās ietekmes samazināšanu);

| h) | programmas ieguldījumu jūras piedrazojuma samazināšanā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu xx/xx (direktīva par konkrētu plastmasas izstrādājumu vidiskās ietekmes samazināšanu); |
| --- | --- |

h)

programmas ieguldījumu jūras piedrazojuma samazināšanā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu xx/xx (direktīva par konkrētu plastmasas izstrādājumu vidiskās ietekmes samazināšanu);

| i) | to, kā programma veicina klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām. |
| --- | --- |

i)

to, kā programma veicina klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām.

| i) | to, kā programma veicina klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām. |
| --- | --- |

i)

to, kā programma veicina klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām.

Pamatojums

Pamatojums

| 3. d) | Valstu plānošanas procesā ļaujot dalībvalstīm, ja tās to vēlas, izstrādāt reģionālās darbības programmas šajā jomā kompetentajiem reģioniem, saistībā ar EJZF finansējumu varēs nodrošināt pārdomātākus izdevumus un reģionālās specializācijas stratēģijas. |
| --- | --- |

3. d)

Valstu plānošanas procesā ļaujot dalībvalstīm, ja tās to vēlas, izstrādāt reģionālās darbības programmas šajā jomā kompetentajiem reģioniem, saistībā ar EJZF finansējumu varēs nodrošināt pārdomātākus izdevumus un reģionālās specializācijas stratēģijas.

| 6. (e) | Valstu programmu novērtējumā Komisijai ne tikai jāņem vērā dati, bet arī jāvērtē ierosināto pasākumu sociālekonomiskā ietekme. |
| --- | --- |

6. (e)

Valstu programmu novērtējumā Komisijai ne tikai jāņem vērā dati, bet arī jāvērtē ierosināto pasākumu sociālekonomiskā ietekme.

12.
  grozījums

12.

grozījums

12. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pieteikums, ko saņēmējs iesniedzis atbalsta saņemšanai no EJZF, nav pieņemams noteiktu laikposmu, kuru nosaka saskaņā ar 4. punktu, ja kompetentā iestāde ir konstatējusi, ka attiecīgais saņēmējs: | Pieteikums, ko saņēmējs iesniedzis atbalsta saņemšanai no EJZF, nav pieņemams noteiktu laikposmu, kuru nosaka saskaņā ar 4. punktu, ja kompetentā iestāde ir konstatējusi, ka attiecīgais saņēmējs: |
| a) | ir izdarījis smagus pārkāpumus, kas minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 42. pantā vai Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 90. pantā
  vai citos Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtos tiesību aktos
  ; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pieteikums, ko saņēmējs iesniedzis atbalsta saņemšanai no EJZF, nav pieņemams noteiktu laikposmu, kuru nosaka saskaņā ar 4. punktu, ja kompetentā iestāde ir konstatējusi, ka attiecīgais saņēmējs:

Pieteikums, ko saņēmējs iesniedzis atbalsta saņemšanai no EJZF, nav pieņemams noteiktu laikposmu, kuru nosaka saskaņā ar 4. punktu, ja kompetentā iestāde ir konstatējusi, ka attiecīgais saņēmējs:

a)

ir izdarījis smagus pārkāpumus, kas minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 42. pantā vai Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 90. pantā
  vai citos Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtos tiesību aktos
  ;

vai citos Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtos tiesību aktos

| a) | ir izdarījis smagus pārkāpumus, kas minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 42. pantā vai Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 90. pantā; |
| --- | --- |

a)

ir izdarījis smagus pārkāpumus, kas minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 42. pantā vai Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 90. pantā;

| b) | ir bijis iesaistīts Savienības NNN kuģu sarakstā minētu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai bijis to īpašumtiesību turētājs, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1005/2008 40. panta 3. punktā, vai bijis iesaistīts tāda kuģa darbībā, pārvaldībā vai bijis tāda kuģa īpašumtiesību turētājs, kura karoga valstij ir noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, kā noteikts minētās regulas 33. pantā, vai |
| --- | --- |

b)

ir bijis iesaistīts Savienības NNN kuģu sarakstā minētu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai bijis to īpašumtiesību turētājs, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1005/2008 40. panta 3. punktā, vai bijis iesaistīts tāda kuģa darbībā, pārvaldībā vai bijis tāda kuģa īpašumtiesību turētājs, kura karoga valstij ir noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, kā noteikts minētās regulas 33. pantā, vai

| b) | ir bijis iesaistīts Savienības NNN kuģu sarakstā minētu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai bijis to īpašumtiesību turētājs, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1005/2008 40. panta 3. punktā, vai bijis iesaistīts tāda kuģa darbībā, pārvaldībā vai bijis tāda kuģa īpašumtiesību turētājs, kura karoga valstij ir noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, kā noteikts minētās regulas 33. pantā, vai |
| --- | --- |

b)

ir bijis iesaistīts Savienības NNN kuģu sarakstā minētu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai bijis to īpašumtiesību turētājs, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1005/2008 40. panta 3. punktā, vai bijis iesaistīts tāda kuģa darbībā, pārvaldībā vai bijis tāda kuģa īpašumtiesību turētājs, kura karoga valstij ir noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss, kā noteikts minētās regulas 33. pantā, vai

| c) | ja pieteikums ir iesniegts par atbalstu saskaņā ar 23. pantu –
  ir izdarījis kādu no noziedzīgiem nodarījumiem vides jomā, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/99/EK 3. un 4. pantā. |
| --- | --- |

c)

ja pieteikums ir iesniegts par atbalstu saskaņā ar 23. pantu –
  ir izdarījis kādu no noziedzīgiem nodarījumiem vides jomā, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/99/EK 3. un 4. pantā.

ja pieteikums ir iesniegts par atbalstu saskaņā ar 23. pantu –

| c) | ir izdarījis kādu no noziedzīgiem nodarījumiem vides jomā, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/99/EK 3. un 4. pantā. |
| --- | --- |

c)

ir izdarījis kādu no noziedzīgiem nodarījumiem vides jomā, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/99/EK 3. un 4. pantā.

Pamatojums

Pamatojums

| a) | Regulās (EK) Nr. 1005/2008 un (EK) Nr. 1224/2009 iekļauts pilnīgs smagu pārkāpumu saraksts. Šķiet, ka nav lietderīgi papildināt šo sarakstu. |
| --- | --- |

a)

Regulās (EK) Nr. 1005/2008 un (EK) Nr. 1224/2009 iekļauts pilnīgs smagu pārkāpumu saraksts. Šķiet, ka nav lietderīgi papildināt šo sarakstu.

| c) | EJZF var izmantot, lai finansētu akvakultūru, zivsaimniecību un zilo ekonomiku. EJZF finansējumu nedrīkstētu piešķirt, ja saņēmējs ir nopietni pārkāpis ES vides aizsardzības tiesību aktu noteikumus. Akvakultūra nevar būt vienīgā darbība, uz ko attiecas šis nosacījums. |
| --- | --- |

c)

EJZF var izmantot, lai finansētu akvakultūru, zivsaimniecību un zilo ekonomiku. EJZF finansējumu nedrīkstētu piešķirt, ja saņēmējs ir nopietni pārkāpis ES vides aizsardzības tiesību aktu noteikumus. Akvakultūra nevar būt vienīgā darbība, uz ko attiecas šis nosacījums.

13.
  grozījums

13.

grozījums

13. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Darbības, par kurām nevar pretendēt uz EJZF atbalstu, ir: | Darbības, par kurām nevar pretendēt uz EJZF atbalstu, ir: |
| a) | darbības, ar kurām palielina zvejas kuģa zvejas kapacitāti vai atbalsta tāda aprīkojuma iegādi, kas palielina zvejas kuģa spēju atrast zivis; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Darbības, par kurām nevar pretendēt uz EJZF atbalstu, ir:

Darbības, par kurām nevar pretendēt uz EJZF atbalstu, ir:

a)

darbības, ar kurām palielina zvejas kuģa zvejas kapacitāti vai atbalsta tāda aprīkojuma iegādi, kas palielina zvejas kuģa spēju atrast zivis;

| a) | darbības, ar kurām palielina zvejas kuģa zvejas kapacitāti vai atbalsta tāda aprīkojuma iegādi, kas palielina zvejas kuģa spēju atrast zivis; |
| --- | --- |

a)

darbības, ar kurām palielina zvejas kuģa zvejas kapacitāti vai atbalsta tāda aprīkojuma iegādi, kas palielina zvejas kuģa spēju atrast zivis;

| b) | zvejas kuģu būve un iegāde vai zvejas kuģu imports, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi; |
| --- | --- |

b)

zvejas kuģu būve un iegāde vai zvejas kuģu imports, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi;

| b) | zvejas kuģu būve un iegāde vai zvejas kuģu imports, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi; |
| --- | --- |

b)

zvejas kuģu būve un iegāde vai zvejas kuģu imports, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi;

| c) | zvejas kuģu nodošana trešām valstīm vai to karoga maiņa pret trešās valsts karogu, tostarp izveidojot kopuzņēmumus ar minēto valstu partneriem; |
| --- | --- |

c)

zvejas kuģu nodošana trešām valstīm vai to karoga maiņa pret trešās valsts karogu, tostarp izveidojot kopuzņēmumus ar minēto valstu partneriem;

| c) | zvejas kuģu nodošana trešām valstīm vai to karoga maiņa pret trešās valsts karogu, tostarp izveidojot kopuzņēmumus ar minēto valstu partneriem; |
| --- | --- |

c)

zvejas kuģu nodošana trešām valstīm vai to karoga maiņa pret trešās valsts karogu, tostarp izveidojot kopuzņēmumus ar minēto valstu partneriem;

| d) | zvejas darbību pagaidu vai galīga pārtraukšana, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi; |
| --- | --- |

d)

zvejas darbību pagaidu vai galīga pārtraukšana, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi;

| d) | zvejas darbību pagaidu vai galīga pārtraukšana, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi; |
| --- | --- |

d)

zvejas darbību pagaidu vai galīga pārtraukšana, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi;

| e) | izpētes zveja; |
| --- | --- |

e)

izpētes zveja;

| e) | izpētes zveja; |
| --- | --- |

e)

izpētes zveja;

| f) | uzņēmuma īpašumtiesību nodošana; |
| --- | --- |

f)

uzņēmuma īpašumtiesību nodošana;

| f) | uzņēmuma īpašumtiesību nodošana; |
| --- | --- |

f)

uzņēmuma īpašumtiesību nodošana;

| g) | tieša krājumu atjaunošana, izņemot gadījumus, kad tas ar Savienības tiesību aktu ir skaidri paredzēts kā saglabāšanas pasākums vai tiek veikta krājumu eksperimentāla atjaunošana; |
| --- | --- |

g)

tieša krājumu atjaunošana, izņemot gadījumus, kad tas ar Savienības tiesību aktu ir skaidri paredzēts kā saglabāšanas pasākums vai tiek veikta krājumu eksperimentāla atjaunošana;

| g) | tieša krājumu atjaunošana, izņemot gadījumus, kad tas ar Savienības tiesību aktu ir skaidri paredzēts kā saglabāšanas pasākums vai tiek veikta krājumu eksperimentāla atjaunošana; |
| --- | --- |

g)

tieša krājumu atjaunošana, izņemot gadījumus, kad tas ar Savienības tiesību aktu ir skaidri paredzēts kā saglabāšanas pasākums vai tiek veikta krājumu eksperimentāla atjaunošana;

| h) | jaunu ostu, jaunu izkraušanas vietu vai jaunu izsoles namu būvniecība; |
| --- | --- |

h)

jaunu ostu, jaunu izkraušanas vietu vai jaunu izsoles namu būvniecība;

| h) | jaunu ostu, jaunu izkraušanas vietu vai jaunu izsoles namu būvniecība
  reģionos ārpus tālākajiem reģioniem
  ; |
| --- | --- |

h)

jaunu ostu, jaunu izkraušanas vietu vai jaunu izsoles namu būvniecība
  reģionos ārpus tālākajiem reģioniem
  ;

reģionos ārpus tālākajiem reģioniem

| i) | tirgus intervences mehānismi, kuru mērķis ir uz laiku vai pavisam izņemt no tirgus zvejas vai akvakultūras produktus, lai samazinātu piedāvājumu un novērstu cenu samazināšanos vai palielinātu cenas; tas attiecas arī uz loģistikas ķēdē veiktām uzglabāšanas darbībām, kas tīši vai netīši rada tādu pašu ietekmi; |
| --- | --- |

i)

tirgus intervences mehānismi, kuru mērķis ir uz laiku vai pavisam izņemt no tirgus zvejas vai akvakultūras produktus, lai samazinātu piedāvājumu un novērstu cenu samazināšanos vai palielinātu cenas; tas attiecas arī uz loģistikas ķēdē veiktām uzglabāšanas darbībām, kas tīši vai netīši rada tādu pašu ietekmi;

| i) | tirgus intervences mehānismi, kuru mērķis ir uz laiku vai pavisam izņemt no tirgus zvejas vai akvakultūras produktus, lai samazinātu piedāvājumu un novērstu cenu samazināšanos vai palielinātu cenas; tas attiecas arī uz loģistikas ķēdē veiktām uzglabāšanas darbībām, kas tīši vai netīši rada tādu pašu ietekmi; |
| --- | --- |

i)

tirgus intervences mehānismi, kuru mērķis ir uz laiku vai pavisam izņemt no tirgus zvejas vai akvakultūras produktus, lai samazinātu piedāvājumu un novērstu cenu samazināšanos vai palielinātu cenas; tas attiecas arī uz loģistikas ķēdē veiktām uzglabāšanas darbībām, kas tīši vai netīši rada tādu pašu ietekmi;

| j) | tādas investīcijas zvejas kuģos, kas vajadzīgas, lai izpildītu Savienības vai valstu tiesību aktu prasības, tostarp prasības saskaņā ar Savienības saistībām reģionālo zvejniecības pārvaldību organizāciju kontekstā; |
| --- | --- |

j)

tādas investīcijas zvejas kuģos, kas vajadzīgas, lai izpildītu Savienības vai valstu tiesību aktu prasības, tostarp prasības saskaņā ar Savienības saistībām reģionālo zvejniecības pārvaldību organizāciju kontekstā;

| j) | tādas investīcijas zvejas kuģos, kas vajadzīgas, lai izpildītu Savienības vai valstu tiesību aktu prasības, tostarp prasības saskaņā ar Savienības saistībām reģionālo zvejniecības pārvaldību organizāciju kontekstā; |
| --- | --- |

j)

tādas investīcijas zvejas kuģos, kas vajadzīgas, lai izpildītu Savienības vai valstu tiesību aktu prasības, tostarp prasības saskaņā ar Savienības saistībām reģionālo zvejniecības pārvaldību organizāciju kontekstā;

| k) | investīcijas zvejas kuģos, kuri katrā no pēdējiem diviem kalendārajiem gadiem pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada darbības jūrā ir veikuši mazāk nekā 60 dienas. |
| --- | --- |

k)

investīcijas zvejas kuģos, kuri katrā no pēdējiem diviem kalendārajiem gadiem pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada darbības jūrā ir veikuši mazāk nekā 60 dienas.

| k) | investīcijas zvejas kuģos, kuri katrā no pēdējiem diviem kalendārajiem gadiem pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada darbības jūrā ir veikuši mazāk nekā 60 dienas; |
| --- | --- |

k)

investīcijas zvejas kuģos, kuri katrā no pēdējiem diviem kalendārajiem gadiem pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada darbības jūrā ir veikuši mazāk nekā 60 dienas;

| l) | kuģa galvenā dzinēja vai palīgdzinēja nomaiņa vai modernizācija, ja tādējādi tiek palielināta jauda (kW); |
| --- | --- |

l)

l)

kuģa galvenā dzinēja vai palīgdzinēja nomaiņa vai modernizācija, ja tādējādi tiek palielināta jauda (kW);

kuģa galvenā dzinēja vai palīgdzinēja nomaiņa vai modernizācija, ja tādējādi tiek palielināta jauda (kW);

| m) | ģenētiski modificētu organismu ražošana
  . |
| --- | --- |

m)

m)

ģenētiski modificētu organismu ražošana
  .

ģenētiski modificētu organismu ražošana

Pamatojums

Pamatojums

| h) | Tālākajiem reģioniem joprojām krasi trūkst infrastruktūras, lai izkrautu un tirgotu zvejas produkciju pienācīgos sanitārajos un drošības apstākļos. |
| --- | --- |

h)

Tālākajiem reģioniem joprojām krasi trūkst infrastruktūras, lai izkrautu un tirgotu zvejas produkciju pienācīgos sanitārajos un drošības apstākļos.

| l) | Galvenā dzinēja vai palīgdzinēja nomaiņa nedrīkst palielināt kuģa jaudu un tātad – zvejas piepūli. |
| --- | --- |

l)

Galvenā dzinēja vai palīgdzinēja nomaiņa nedrīkst palielināt kuģa jaudu un tātad – zvejas piepūli.

| m) | Tā kā jūra ir atvērta vide, ģenētiski modificēti organismi var radīt izplatīšanās risku. |
| --- | --- |

m)

Tā kā jūra ir atvērta vide, ģenētiski modificēti organismi var radīt izplatīšanās risku.

14.
  grozījums

14.

grozījums

15. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Lai mazinātu administratīvo slogu jūrniecības-zivsaimniecības nozares dalībniekiem, kas pieprasa palīdzību, rīcības plānos ir jāiekļauj vienkāršota vienota pieteikuma veidlapa EJZF pasākumiem. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

4.
     
  Lai mazinātu administratīvo slogu jūrniecības-zivsaimniecības nozares dalībniekiem, kas pieprasa palīdzību, rīcības plānos ir jāiekļauj vienkāršota vienota pieteikuma veidlapa EJZF pasākumiem.

Pamatojums

Pamatojums

Atšķirībā no zvejas uzņēmumiem mazapjoma zvejnieki lielākoties ir fiziskas personas, kurām nav administratīvo spēju aizpildīt sarežģītas pieteikuma veidlapas. Vienkāršota vienota pieteikuma veidlapa būtiski palielinās viņu iespējas piekļūt finansējumam.

15.
  grozījums

15.

grozījums

16. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Attiecībā uz mazapjoma piekrastes zvejas kuģiem, kuri ietilpst tādā flotes segmentā, par kuru jaunākajā zvejas kapacitātes ziņojumā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktā, ir norādīts, ka tas ir līdzsvarā ar zvejas iespējām, kas pieejamas minētajam segmentam, EJZF var atbalstīt šādas investīcijas: | 1.   Attiecībā uz mazapjoma piekrastes zvejas kuģiem, kuri ietilpst tādā flotes segmentā, par kuru jaunākajā zvejas kapacitātes ziņojumā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktā, ir norādīts, ka tas ir līdzsvarā ar zvejas iespējām, kas pieejamas minētajam segmentam, EJZF var atbalstīt šādas investīcijas: |
| a) | pirmā zvejas kuģa iegāde, ko veic
  jauns
  zvejnieks, kurš pieteikuma iesniegšanas brīdī
  ir jaunāks par 40 gadiem un
  vismaz piecus gadus ir strādājis par zvejnieku vai ieguvis atbilstīgu profesionālo kvalifikāciju; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Attiecībā uz mazapjoma piekrastes zvejas kuģiem, kuri ietilpst tādā flotes segmentā, par kuru jaunākajā zvejas kapacitātes ziņojumā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktā, ir norādīts, ka tas ir līdzsvarā ar zvejas iespējām, kas pieejamas minētajam segmentam, EJZF var atbalstīt šādas investīcijas:

1.   Attiecībā uz mazapjoma piekrastes zvejas kuģiem, kuri ietilpst tādā flotes segmentā, par kuru jaunākajā zvejas kapacitātes ziņojumā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktā, ir norādīts, ka tas ir līdzsvarā ar zvejas iespējām, kas pieejamas minētajam segmentam, EJZF var atbalstīt šādas investīcijas:

a)

pirmā zvejas kuģa iegāde, ko veic
  jauns
  zvejnieks, kurš pieteikuma iesniegšanas brīdī
  ir jaunāks par 40 gadiem un
  vismaz piecus gadus ir strādājis par zvejnieku vai ieguvis atbilstīgu profesionālo kvalifikāciju;

jauns

ir jaunāks par 40 gadiem un

| a) | pirmā zvejas kuģa iegāde, ko veic zvejnieks, kurš pieteikuma iesniegšanas brīdī vismaz piecus gadus ir strādājis par zvejnieku vai ieguvis atbilstīgu profesionālo kvalifikāciju; |
| --- | --- |

a)

pirmā zvejas kuģa iegāde, ko veic zvejnieks, kurš pieteikuma iesniegšanas brīdī vismaz piecus gadus ir strādājis par zvejnieku vai ieguvis atbilstīgu profesionālo kvalifikāciju;

| b) | galvenā dzinēja vai palīgdzinēja nomaiņa vai modernizācija. |
| --- | --- |

b)

galvenā dzinēja vai palīgdzinēja nomaiņa vai modernizācija.

| b) | galvenā vai palīgdzinēja nomaiņa vai modernizācija
  ar jaunām tehnoloģijām, kas samazina oglekļa pēdas nospiedumu
  . |
| --- | --- |

b)

galvenā vai palīgdzinēja nomaiņa vai modernizācija
  ar jaunām tehnoloģijām, kas samazina oglekļa pēdas nospiedumu
  .

ar jaunām tehnoloģijām, kas samazina oglekļa pēdas nospiedumu

2.   Kuģi, kas minēti 1. punktā, ir aprīkoti zvejai jūrā un to vecums
  ir 5–30 gadi
  .

2.   Kuģi, kas minēti 1. punkta a) apakšpunktā, ir aprīkoti zvejai jūrā un to vecums
  nepārsniedz 20 gadus
  .

3.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto atbalstu var piešķirt tikai ar šādiem nosacījumiem:

jaunā vai modernizētā dzinēja jauda kW nepārsniedz esošā dzinēja jaudu;

jebkāda zvejas jaudas samazināšana kW galvenā dzinēja vai palīgdzinēja nomaiņas vai modernizācijas dēļ tiek pastāvīgi svītrota Savienības flotes reģistrā;

dalībvalsts ir fiziski pārbaudījusi zvejas kuģa dzinēja jaudu, lai nodrošinātu, ka tā nepārsniedz zvejas licencē norādīto dzinēja jaudu.

3.   
  Kuģi, kas minēti 1. punkta b) apakšpunktā, ir aprīkoti zvejai jūrā, un to vecums ir 5–30 gadi.

4.   Atbalstu nepiešķir saskaņā ar šo pantu, ja novērtējums par līdzsvaru starp zvejas kapacitāti un zvejas iespējām Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktā minētajā jaunākajā ziņojumā par flotes segmentu, kurā ietilpst attiecīgie kuģi, nav sagatavots, pamatojoties uz bioloģiskajiem, ekonomiskajiem un kuģa izmantojuma rādītājiem, kuri noteikti minētajā regulā minētajās kopējās pamatnostādnēs.

4.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto atbalstu var piešķirt tikai ar šādiem nosacījumiem:

| a) | jaunā vai modernizētā dzinēja jauda kW nepārsniedz esošā dzinēja jaudu; |
| --- | --- |

a)

jaunā vai modernizētā dzinēja jauda kW nepārsniedz esošā dzinēja jaudu;

| b) | jebkādu zvejas kapacitātes samazinājumu kW, kas saistīts ar galvenā dzinēja vai palīgdzinēja nomaiņu vai modernizāciju, neatgriezeniski izņem no Savienības flotes reģistra; |
| --- | --- |

b)

jebkādu zvejas kapacitātes samazinājumu kW, kas saistīts ar galvenā dzinēja vai palīgdzinēja nomaiņu vai modernizāciju, neatgriezeniski izņem no Savienības flotes reģistra;

| c) | dalībvalsts ir fiziski pārbaudījusi zvejas kuģa dzinēja jaudu, lai nodrošinātu, ka tā nepārsniedz zvejas licencē norādīto dzinēja jaudu. |
| --- | --- |

c)

dalībvalsts ir fiziski pārbaudījusi zvejas kuģa dzinēja jaudu, lai nodrošinātu, ka tā nepārsniedz zvejas licencē norādīto dzinēja jaudu.

5.
     Atbalstu nepiešķir saskaņā ar šo pantu, ja novērtējums par līdzsvaru starp zvejas kapacitāti un zvejas iespējām Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 2. punktā minētajā jaunākajā ziņojumā par flotes segmentu, kurā ietilpst attiecīgie kuģi, nav sagatavots, pamatojoties uz bioloģiskajiem, ekonomiskajiem un kuģa izmantojuma rādītājiem, kuri noteikti minētajā regulā minētajās kopējās pamatnostādnēs.

Pamatojums

Pamatojums

| a) | Eiropa lepojas, ka tā ir visiem atvērta sociāla telpa, tādēļ nedrīkst pieļaut diskrimināciju vecuma dēļ attiecībā uz piekļuvi profesijām, lai kādas tās arī nebūtu. |
| --- | --- |

a)

Eiropa lepojas, ka tā ir visiem atvērta sociāla telpa, tādēļ nedrīkst pieļaut diskrimināciju vecuma dēļ attiecībā uz piekļuvi profesijām, lai kādas tās arī nebūtu.

| 2. | Ar atbalstu jaunu kuģu iegādei ir jāpanāk, ka flote tiek atjaunota ar ergonomiskākiem un drošākiem kuģiem, kuri patērē mazāk degvielas, nepalielinot zvejas piepūli. Toties šķiet, ka nebūtu lietderīgi mainīt to kuģu dzinējus, kas ir jaunāki par pieciem gadiem, un finansēt tādu kuģu iegādi, kas vecāki par 20 gadiem. |
| --- | --- |

2.

Ar atbalstu jaunu kuģu iegādei ir jāpanāk, ka flote tiek atjaunota ar ergonomiskākiem un drošākiem kuģiem, kuri patērē mazāk degvielas, nepalielinot zvejas piepūli. Toties šķiet, ka nebūtu lietderīgi mainīt to kuģu dzinējus, kas ir jaunāki par pieciem gadiem, un finansēt tādu kuģu iegādi, kas vecāki par 20 gadiem.

16.
  grozījums

16.

grozījums

17. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   EJZF var atbalstīt zvejniecību un zvejas flotu pārvaldības darbības. | 1.   EJZF var atbalstīt zvejniecību un zvejas flotu pārvaldības darbības. |
| 2.   Ja 1. punktā minēto atbalstu piešķir, izmantojot kompensāciju par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu, ievēro šādus nosacījumus: | 2.   Ja 1. punktā minēto atbalstu piešķir, izmantojot kompensāciju par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu, ievēro šādus nosacījumus: |
| a) | izbeigšana ir paredzēta rīcības plānā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 4. punktā; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   EJZF var atbalstīt zvejniecību un zvejas flotu pārvaldības darbības.

1.   EJZF var atbalstīt zvejniecību un zvejas flotu pārvaldības darbības.

2.   Ja 1. punktā minēto atbalstu piešķir, izmantojot kompensāciju par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu, ievēro šādus nosacījumus:

2.   Ja 1. punktā minēto atbalstu piešķir, izmantojot kompensāciju par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu, ievēro šādus nosacījumus:

a)

izbeigšana ir paredzēta rīcības plānā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 4. punktā;

| a) | izbeigšana ir paredzēta rīcības plānā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

a)

izbeigšana ir paredzēta rīcības plānā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. panta 4. punktā;

| b) | izbeigšana ir notikusi ar zvejas kuģa sadalīšanu vai tā izņemšanu no ekspluatācijas un modernizāciju tādu darbību veikšanai, kas nav komerciāla zveja, ievērojot KZP un daudzgadu plānu mērķus; |
| --- | --- |

b)

izbeigšana ir notikusi ar zvejas kuģa sadalīšanu vai tā izņemšanu no ekspluatācijas un modernizāciju tādu darbību veikšanai, kas nav komerciāla zveja, ievērojot KZP un daudzgadu plānu mērķus;

| b) | izbeigšana ir notikusi ar zvejas kuģa sadalīšanu vai tā izņemšanu no ekspluatācijas un modernizāciju tādu darbību veikšanai, kas nav komerciāla zveja, ievērojot KZP un daudzgadu plānu mērķus; |
| --- | --- |

b)

izbeigšana ir notikusi ar zvejas kuģa sadalīšanu vai tā izņemšanu no ekspluatācijas un modernizāciju tādu darbību veikšanai, kas nav komerciāla zveja, ievērojot KZP un daudzgadu plānu mērķus;

| c) | zvejas kuģis ir reģistrēts kā aktīvs kuģis un
  katrā no pēdējiem trīs kalendārajiem gadiem
  pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada vismaz
  120 dien
  as ir veicis zvejas darbības jūrā; |
| --- | --- |

c)

zvejas kuģis ir reģistrēts kā aktīvs kuģis un
  katrā no pēdējiem trīs kalendārajiem gadiem
  pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada vismaz
  120 dien
  as ir veicis zvejas darbības jūrā;

katrā no pēdējiem trīs kalendārajiem gadiem

120 dien

| c) | zvejas kuģis ir reģistrēts kā aktīvs kuģis un
  pēdējo divu kalendāro gadu laikā
  pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada vismaz
  180 dien
  as
  kopumā
  ir veicis zvejas darbības jūrā; |
| --- | --- |

c)

zvejas kuģis ir reģistrēts kā aktīvs kuģis un
  pēdējo divu kalendāro gadu laikā
  pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada vismaz
  180 dien
  as
  kopumā
  ir veicis zvejas darbības jūrā;

pēdējo divu kalendāro gadu laikā

180 dien

kopumā

Pamatojums

Pamatojums

Daudzas flotes zvejo vienas sugas zivis konkrētā sezonā un strādā mazāk nekā 120 dienas gadā. Turklāt šīs ļoti nestabilās flotes ir atkarīgas no vides apstākļiem. Dažkārt krājumi, kurus tās izmanto, ir pakļauti dažāda veida spiedienam, kā rezultātā tiek ieviesti zvejas kapacitātes kontroles pasākumi.

17.
  grozījums

17.

grozījums

18. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| EJZF var atbalstīt kompensāciju par zvejas darbību ārkārtas pārtraukšanu, ko izraisījuši: | EJZF var atbalstīt kompensāciju par zvejas darbību ārkārtas pārtraukšanu, ko izraisījuši: |
| a) | saglabāšanas pasākumi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 7. panta 1. punkta a), b), c) un j) apakšpunktā, un reģionālo zvejniecības pārvaldību pieņemti līdzvērtīgi saglabāšanas pasākumi, kas attiecas uz Savienību; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

EJZF var atbalstīt kompensāciju par zvejas darbību ārkārtas pārtraukšanu, ko izraisījuši:

EJZF var atbalstīt kompensāciju par zvejas darbību ārkārtas pārtraukšanu, ko izraisījuši:

a)

saglabāšanas pasākumi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 7. panta 1. punkta a), b), c) un j) apakšpunktā, un reģionālo zvejniecības pārvaldību pieņemti līdzvērtīgi saglabāšanas pasākumi, kas attiecas uz Savienību;

| a) | saglabāšanas pasākumi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 7. panta 1. punkta a), b), c) un j) apakšpunktā, un reģionālo zvejniecības pārvaldību pieņemti līdzvērtīgi saglabāšanas pasākumi, kas attiecas uz Savienību; |
| --- | --- |

a)

saglabāšanas pasākumi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 7. panta 1. punkta a), b), c) un j) apakšpunktā, un reģionālo zvejniecības pārvaldību pieņemti līdzvērtīgi saglabāšanas pasākumi, kas attiecas uz Savienību;

| b) | Komisijas pasākumi jūras bioloģisko resursu nopietna apdraudējuma gadījumā, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantā; |
| --- | --- |

b)

Komisijas pasākumi jūras bioloģisko resursu nopietna apdraudējuma gadījumā, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantā;

| b) | Komisijas pasākumi jūras bioloģisko resursu nopietna apdraudējuma gadījumā, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantā; |
| --- | --- |

b)

Komisijas pasākumi jūras bioloģisko resursu nopietna apdraudējuma gadījumā, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 12. pantā;

| c) | ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma vai tās protokola piemērošanas pārtraukšana force majeure apstākļu dēļ, vai |
| --- | --- |

c)

ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma vai tās protokola piemērošanas pārtraukšana force majeure apstākļu dēļ, vai

| c) | ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma vai tās protokola piemērošanas pārtraukšana force majeure apstākļu dēļ, vai |
| --- | --- |

c)

ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma vai tās protokola piemērošanas pārtraukšana force majeure apstākļu dēļ, vai

| d) | dabas katastrofas vai vides incidenti, ko oficiāli atzinušas attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

d)

dabas katastrofas vai vides incidenti, ko oficiāli atzinušas attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes.

| d) | dabas katastrofas vai vides incidenti, ko oficiāli atzinušas attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

d)

dabas katastrofas vai vides incidenti, ko oficiāli atzinušas attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes.

(2)   Atbalstu, kas minēts 1. punktā, var piešķirt tikai tad, ja:

2.   Atbalstu, kas minēts 1. punktā, var piešķirt tikai tad, ja:

| a) | attiecīgā kuģa komerciālās darbības ir apturētas vismaz
  90 dien
  as pēc kārtas; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā kuģa komerciālās darbības ir apturētas vismaz
  90 dien
  as pēc kārtas;

90 dien

| a) | attiecīgā kuģa komerciālās darbības ir apturētas vismaz
  45 dien
  as pēc kārtas. |
| --- | --- |

a)

attiecīgā kuģa komerciālās darbības ir apturētas vismaz
  45 dien
  as pēc kārtas.

45 dien

| b) | ekonomiskie zaudējumi, kas radušies pārtraukšanas dēļ, pārsniedz 30 % no attiecīgā uzņēmuma gada apgrozījuma, ko aprēķina, pamatojoties uz uzņēmuma vidējo apgrozījumu iepriekšējos trīs kalendārajos gados. |
| --- | --- |

b)

b)

ekonomiskie zaudējumi, kas radušies pārtraukšanas dēļ, pārsniedz 30 % no attiecīgā uzņēmuma gada apgrozījuma, ko aprēķina, pamatojoties uz uzņēmuma vidējo apgrozījumu iepriekšējos trīs kalendārajos gados.

ekonomiskie zaudējumi, kas radušies pārtraukšanas dēļ, pārsniedz 30 % no attiecīgā uzņēmuma gada apgrozījuma, ko aprēķina, pamatojoties uz uzņēmuma vidējo apgrozījumu iepriekšējos trīs kalendārajos gados.

3.
     
  Šā panta 1. punktā minēto atbalstu piešķir tikai:

| a) | tādu zvejas kuģu īpašniekiem, kas ir reģistrēti kā aktīvi kuģi un katrā no pēdējiem trīs kalendārajiem gadiem pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada vismaz 120 dienas ir veikuši zvejas darbības jūrā, vai |
| --- | --- |

a)

tādu zvejas kuģu īpašniekiem, kas ir reģistrēti kā aktīvi kuģi un katrā no pēdējiem trīs kalendārajiem gadiem pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada vismaz 120 dienas ir veikuši zvejas darbības jūrā, vai

| b) | zvejniekiem, kuri katrā no pēdējiem trīs kalendārajiem gadiem pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada vismaz 120 dienas ir strādājuši jūrā uz Savienības zvejas kuģa, uz ko attiecas ārkārtas pārtraukšana. Šajā punktā minēto atsauci uz jūrā pavadāmo dienu skaitu nepiemēro attiecībā uz zuša zvejniecībām. |
| --- | --- |

b)

zvejniekiem, kuri katrā no pēdējiem trīs kalendārajiem gadiem pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada vismaz 120 dienas ir strādājuši jūrā uz Savienības zvejas kuģa, uz ko attiecas ārkārtas pārtraukšana. Šajā punktā minēto atsauci uz jūrā pavadāmo dienu skaitu nepiemēro attiecībā uz zuša zvejniecībām.

3
  .   Šā panta 1. punktā minēto atbalstu var piešķirt laikposmā no 2021. gada līdz 202
  7. gad
  am ne ilgāk kā sešu mēnešu garumā par vienu kuģi.

4
  .   Šā panta 1. punktā minēto atbalstu var piešķirt laikposmā no 2021. gada līdz 202
  7. gad
  am ne ilgāk kā sešu mēnešu garumā par vienu kuģi.

4.
     Visas zvejas darbības, ko veic attiecīgie kuģi un zvejnieki, periodā, uz kuru attiecas zvejas darbību pārtraukšana, tiek faktiski apturētas. Kompetentā iestāde pārliecinās, ka periodā, uz ko attiecas zvejas darbību ārkārtas pārtraukšana, attiecīgais kuģis ir apturējis jebkādas zvejas darbības un netiek pieļauta pārmērīga kompensācija, kas varētu rasties no kuģa izmantošanas citiem nolūkiem.

5
  .   Visas zvejas darbības, ko veic attiecīgie kuģi un zvejnieki, periodā, uz kuru attiecas zvejas darbību pārtraukšana, tiek faktiski apturētas. Kompetentā iestāde pārliecinās, ka periodā, uz ko attiecas zvejas darbību ārkārtas pārtraukšana, attiecīgais kuģis ir apturējis jebkādas zvejas darbības un netiek pieļauta pārmērīga kompensācija, kas varētu rasties no kuģa izmantošanas citiem nolūkiem.

Pamatojums

Pamatojums

Šī regulas projekta nolūks ir paplašināt zivsaimniecības darbības ārkārtas apturēšanu – prakse, ko piemēro EJZF pašreizējā zivsaimniecības plānošanas periodā. Mēs nepiekrītam nostādnei par darbības apturēšanu uz 90 dienām pēc kārtas, jo pietiek vien ar 45 kalendārajām dienām, lai veidotu teju 20 % no kuģa zvejas darbībām. Tāpat nepiekrītam 2. punkta b) apakšpunktam un ierosinām to svītrot, jo ienākumu zaudēšana nav tieši saistīta ar darbības zaudēšanu.

18.
  grozījums

18.

grozījums

23. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Akvakultūra | Akvakultūra |
| 1.   EJZF var atbalstīt Regulas (ES) Nr. 1380/2013 34. panta 1. punktā minēto ilgtspējīgas akvakultūras veicināšanu. Tas var atbalstīt arī dzīvnieku veselību un labturību akvakultūrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 [32] un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 652/2014 [33]. | 1.   EJZF var atbalstīt Regulas (ES) Nr. 1380/2013 34. panta 1. punktā minēto ilgtspējīgas akvakultūras veicināšanu. Tas var atbalstīt arī dzīvnieku veselību un labturību akvakultūrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 [32] un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 652/2014 [33]. |
| 2.   Atbalsts, kas minēts 1. punktā, ir saskanīgs ar valsts stratēģiskajiem akvakultūras attīstības daudzgadu plāniem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 34. panta 2. punktā. | 2.   Atbalsts, kas minēts 1. punktā, ir saskanīgs ar valsts stratēģiskajiem akvakultūras attīstības daudzgadu plāniem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 34. panta 2. punktā. |
| 3.   Šajā pantā paredzēto atbalstu var piešķirt, tikai izmantojot finanšu instrumentus, kas paredzēti Regulas (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus) 52. pantā, un instrumentu InvestEU saskaņā ar minētās regulas 10. pantu. | 3.   Šajā pantā paredzēto atbalstu var piešķirt, tikai izmantojot finanšu instrumentus, kas paredzēti Regulas (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus) 52. pantā, un instrumentu InvestEU saskaņā ar minētās regulas 10. pantu. |
| | 4.
     
  Atkāpjoties no 3. punkta, tālākajos reģionos ir pieļaujami visi atbalsta veidi, kas paredzēti Regulas (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus) 47. pantā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Akvakultūra

Akvakultūra

1.   EJZF var atbalstīt Regulas (ES) Nr. 1380/2013 34. panta 1. punktā minēto ilgtspējīgas akvakultūras veicināšanu. Tas var atbalstīt arī dzīvnieku veselību un labturību akvakultūrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 [32] un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 652/2014 [33].

1.   EJZF var atbalstīt Regulas (ES) Nr. 1380/2013 34. panta 1. punktā minēto ilgtspējīgas akvakultūras veicināšanu. Tas var atbalstīt arī dzīvnieku veselību un labturību akvakultūrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/429 [32] un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 652/2014 [33].

2.   Atbalsts, kas minēts 1. punktā, ir saskanīgs ar valsts stratēģiskajiem akvakultūras attīstības daudzgadu plāniem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 34. panta 2. punktā.

2.   Atbalsts, kas minēts 1. punktā, ir saskanīgs ar valsts stratēģiskajiem akvakultūras attīstības daudzgadu plāniem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 34. panta 2. punktā.

3.   Šajā pantā paredzēto atbalstu var piešķirt, tikai izmantojot finanšu instrumentus, kas paredzēti Regulas (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus) 52. pantā, un instrumentu InvestEU saskaņā ar minētās regulas 10. pantu.

3.   Šajā pantā paredzēto atbalstu var piešķirt, tikai izmantojot finanšu instrumentus, kas paredzēti Regulas (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus) 52. pantā, un instrumentu InvestEU saskaņā ar minētās regulas 10. pantu.

4.
     
  Atkāpjoties no 3. punkta, tālākajos reģionos ir pieļaujami visi atbalsta veidi, kas paredzēti Regulas (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus) 47. pantā.

Pamatojums

Pamatojums

LESD 349. pants ļauj pieņemt īpašus pasākumus tālākajiem reģioniem. Tālākajos reģionos darbojošos uzņēmumu nestabilā veiktspēja ir radījusi nepieciešamību atļaut visa veida atbalstu uzņēmumiem, lai veicinātu produktīvas investīcijas šajos reģionos.

19.
  grozījums

19.

grozījums

25. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Zvejas un akvakultūras produktu apstrāde | Zvejas un akvakultūras produktu apstrāde |
| 1.   EJZF var atbalstīt investīcijas zvejas un akvakultūras produktu apstrādē. Ar šādu atbalstu palīdz sasniegt zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgās organizācijas mērķus, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 35. pantā un sīkāk noteikts Regulā (ES) Nr. 1379/2013. | 1.   EJZF var atbalstīt investīcijas zvejas un akvakultūras produktu apstrādē. Ar šādu atbalstu palīdz sasniegt zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgās organizācijas mērķus, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 35. pantā un sīkāk noteikts Regulā (ES) Nr. 1379/2013. |
| 2.   Šajā pantā paredzēto atbalstu var piešķirt, tikai izmantojot finanšu instrumentus, kas paredzēti Regulas (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus) 52. pantā, un instrumentu InvestEU saskaņā ar minētās regulas 10. pantu. | 2.   Šajā pantā paredzēto atbalstu var piešķirt, tikai izmantojot finanšu instrumentus, kas paredzēti Regulas (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus) 52. pantā, un instrumentu InvestEU saskaņā ar minētās regulas 10. pantu. |
| | 3.
     
  Atkāpjoties no 2. punkta, tālākajos reģionos ir pieļaujami visi atbalsta veidi, kas paredzēti Regulas (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus) 47. pantā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Zvejas un akvakultūras produktu apstrāde

Zvejas un akvakultūras produktu apstrāde

1.   EJZF var atbalstīt investīcijas zvejas un akvakultūras produktu apstrādē. Ar šādu atbalstu palīdz sasniegt zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgās organizācijas mērķus, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 35. pantā un sīkāk noteikts Regulā (ES) Nr. 1379/2013.

1.   EJZF var atbalstīt investīcijas zvejas un akvakultūras produktu apstrādē. Ar šādu atbalstu palīdz sasniegt zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgās organizācijas mērķus, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 35. pantā un sīkāk noteikts Regulā (ES) Nr. 1379/2013.

2.   Šajā pantā paredzēto atbalstu var piešķirt, tikai izmantojot finanšu instrumentus, kas paredzēti Regulas (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus) 52. pantā, un instrumentu InvestEU saskaņā ar minētās regulas 10. pantu.

2.   Šajā pantā paredzēto atbalstu var piešķirt, tikai izmantojot finanšu instrumentus, kas paredzēti Regulas (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus) 52. pantā, un instrumentu InvestEU saskaņā ar minētās regulas 10. pantu.

3.
     
  Atkāpjoties no 2. punkta, tālākajos reģionos ir pieļaujami visi atbalsta veidi, kas paredzēti Regulas (ES) xx/xx (regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus) 47. pantā.

Pamatojums

Pamatojums

LESD 349. pants ļauj pieņemt īpašus pasākumus tālākajiem reģioniem. Tālākajos reģionos darbojošos uzņēmumu nestabilā veiktspēja ir radījusi nepieciešamību atļaut visa veida atbalstu uzņēmumiem, lai veicinātu produktīvas investīcijas šajos reģionos.

20.
  grozījums

20.

grozījums

31. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Līdzfinansējuma likmju noteikšana | Līdzfinansējuma likmju noteikšana |
| EJZF līdzfinansējuma maksimālā likme katrai atbalsta jomai ir noteikta II pielikumā. | 1.
     EJZF līdzfinansējuma maksimālā likme katrai atbalsta jomai ir noteikta II pielikumā. |
| | 2.
     
  Ja darbības tiek veiktas tālākajos reģionos, II pielikumā noteiktā līdzfinansējuma maksimālā likme tiek palielināta par 10 procentpunktiem un nepārsniedz 100 %. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Līdzfinansējuma likmju noteikšana

Līdzfinansējuma likmju noteikšana

EJZF līdzfinansējuma maksimālā likme katrai atbalsta jomai ir noteikta II pielikumā.

1.
     EJZF līdzfinansējuma maksimālā likme katrai atbalsta jomai ir noteikta II pielikumā.

2.
     
  Ja darbības tiek veiktas tālākajos reģionos, II pielikumā noteiktā līdzfinansējuma maksimālā likme tiek palielināta par 10 procentpunktiem un nepārsniedz 100 %.

Pamatojums

Pamatojums

Ierosinātā grozījuma pamatā ir tālāko reģionu sociālās situācijas un ekonomiskās struktūras nestabilitāte, un tā mērķis veicināt šo reģionu attīstību, kā arī nodrošināt līdzsvaru un iespēju vienlīdzību starp visām ES teritorijām.

21.
  grozījums

21.

grozījums

32.a pants

Jūrniecības politika un zilās ekonomikas ilgtspējīga attīstība

Jūrniecības politika un zilās ekonomikas ilgtspējīga attīstība

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | EJZF atbalsta integrētas jūrlietu politikas īstenošanu un zilās ekonomikas izaugsmi, izmantojot reģionālās platformas novatorisku projektu finansēšanai. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

EJZF atbalsta integrētas jūrlietu politikas īstenošanu un zilās ekonomikas izaugsmi, izmantojot reģionālās platformas novatorisku projektu finansēšanai.

EJZF atbalsta integrētas jūrlietu politikas īstenošanu un zilās ekonomikas izaugsmi, izmantojot reģionālās platformas novatorisku projektu finansēšanai.

Pamatojums

Pamatojums

Resursu apvienošana reģionālajā līmenī ir efektīvs līdzeklis zilās ekonomikas attīstībai. Finansējuma reģionalizācija ļauj efektīvi risināt teritoriālās problēmas.

22.
  grozījums

22.

grozījums

55. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai atvieglotu pāreju no atbalsta shēmas, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 508/2014, uz shēmu, kas izveidota ar šo regulu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 52. pantu, kuros paredz nosacījumus, ar kādiem atbalstu, kuru Komisija apstiprinājusi saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 508/2014, var iekļaut atbalstā, ko sniedz saskaņā ar šo regulu. | 1.   Lai atvieglotu pāreju no atbalsta shēmas, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 508/2014, uz shēmu, kas izveidota ar šo regulu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 52. pantu, kuros paredz nosacījumus, ar kādiem atbalstu, kuru Komisija apstiprinājusi saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 508/2014, var iekļaut atbalstā, ko sniedz saskaņā ar šo regulu. |
| 2.   Šī regula neietekmē attiecīgo darbību turpināšanu vai grozīšanu līdz to noslēgumam saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 508/2014, ko turpina piemērot attiecīgajām darbībām līdz to noslēgumam. | 2.   Šī regula neietekmē attiecīgo darbību turpināšanu vai grozīšanu līdz to noslēgumam saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 508/2014, ko turpina piemērot attiecīgajām darbībām līdz to noslēgumam.


  Tālākajiem reģioniem ir jāgarantē nepārtraukta pāreja starp kompensācijas plāniem, kas piemērojami 2014.–2020. gadā un 2021.–2027. gadā. |
| 3.   Pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 508/2014, paliek spēkā. | 3.   Pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 508/2014, paliek spēkā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Lai atvieglotu pāreju no atbalsta shēmas, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 508/2014, uz shēmu, kas izveidota ar šo regulu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 52. pantu, kuros paredz nosacījumus, ar kādiem atbalstu, kuru Komisija apstiprinājusi saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 508/2014, var iekļaut atbalstā, ko sniedz saskaņā ar šo regulu.

1.   Lai atvieglotu pāreju no atbalsta shēmas, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 508/2014, uz shēmu, kas izveidota ar šo regulu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 52. pantu, kuros paredz nosacījumus, ar kādiem atbalstu, kuru Komisija apstiprinājusi saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 508/2014, var iekļaut atbalstā, ko sniedz saskaņā ar šo regulu.

2.   Šī regula neietekmē attiecīgo darbību turpināšanu vai grozīšanu līdz to noslēgumam saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 508/2014, ko turpina piemērot attiecīgajām darbībām līdz to noslēgumam.

2.   Šī regula neietekmē attiecīgo darbību turpināšanu vai grozīšanu līdz to noslēgumam saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 508/2014, ko turpina piemērot attiecīgajām darbībām līdz to noslēgumam.

Tālākajiem reģioniem ir jāgarantē nepārtraukta pāreja starp kompensācijas plāniem, kas piemērojami 2014.–2020. gadā un 2021.–2027. gadā.

3.   Pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 508/2014, paliek spēkā.

3.   Pieteikumi, kas iesniegti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 508/2014, paliek spēkā.

Pamatojums

Pamatojums

Kompensācijas plānos netika paredzēti pārejas noteikumi starp 2007.–2013. gada režīmu un pašreizējo režīmu. Tā rezultātā atbalsts par 2014. un 2015. gadu tika izmaksāts tikai 2016. un 2017. gadā, apdraudot daudzu operatoru darbības nepārtrauktību. Grozījums paredzēts, lai šāda situācija neatkārtotos.

23.
  grozījums

23.

grozījums

1. pielikums, aizstāt 3. rādītāju

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Natura 2000 teritoriju un citu saskaņā ar Jūras stratēģijas pamatdirektīvu aizsargājamo jūras teritoriju, uz kurām attiecas aizsardzības, uzturēšanas un atjaunošanas pasākumi, platība (ha). | Jūras vides rīcības plānā izvirzīto vides mērķu sasniegšanas efektivitāte, piemērojot Jūras stratēģijas pamatdirektīvu, vai, ja tāda nav, Natura 2000 teritoriju un citu saskaņā ar Jūras stratēģijas pamatdirektīvu aizsargājamo jūras teritoriju, uz kurām attiecas aizsardzības, uzturēšanas un atjaunošanas pasākumi, platība (ha). |
| .. | .. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Natura 2000 teritoriju un citu saskaņā ar Jūras stratēģijas pamatdirektīvu aizsargājamo jūras teritoriju, uz kurām attiecas aizsardzības, uzturēšanas un atjaunošanas pasākumi, platība (ha).

Natura 2000 teritoriju un citu saskaņā ar Jūras stratēģijas pamatdirektīvu aizsargājamo jūras teritoriju, uz kurām attiecas aizsardzības, uzturēšanas un atjaunošanas pasākumi, platība (ha).

Jūras vides rīcības plānā izvirzīto vides mērķu sasniegšanas efektivitāte, piemērojot Jūras stratēģijas pamatdirektīvu, vai, ja tāda nav, Natura 2000 teritoriju un citu saskaņā ar Jūras stratēģijas pamatdirektīvu aizsargājamo jūras teritoriju, uz kurām attiecas aizsardzības, uzturēšanas un atjaunošanas pasākumi, platība (ha).

Jūras vides rīcības plānā izvirzīto vides mērķu sasniegšanas efektivitāte, piemērojot Jūras stratēģijas pamatdirektīvu, vai, ja tāda nav, Natura 2000 teritoriju un citu saskaņā ar Jūras stratēģijas pamatdirektīvu aizsargājamo jūras teritoriju, uz kurām attiecas aizsardzības, uzturēšanas un atjaunošanas pasākumi, platība (ha).

..

..

..

Pamatojums

Pamatojums

Lai vienkāršotu mērķus un kritērijus un lai tos racionalizētu, kā vienotais ir jāpieņem pirmais EK priekšlikums.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | pauž gandarījumu, ka tiek saglabāts Eiropas fonds, ar kuru paredzēts atbalstīt zvejniecību, akvakultūru, aizsargāt jūras vidi un zilo ekonomiku jūras un piekrastes reģionos, īpaši stiprinot starptautisko okeānu pārvaldību; |
| --- | --- |

1.

pauž gandarījumu, ka tiek saglabāts Eiropas fonds, ar kuru paredzēts atbalstīt zvejniecību, akvakultūru, aizsargāt jūras vidi un zilo ekonomiku jūras un piekrastes reģionos, īpaši stiprinot starptautisko okeānu pārvaldību;

| 2. | atzinīgi vērtē vienkāršošanas centienus un īpaši to, ka turpmāk vairs nebūs Eiropas līmenī iepriekš noteiktu pasākumu, bet dalībvalstis varēs darbības programmās iekļaut pasākumus, ko tās vēlas īstenot, lai sasniegtu KZP un IJP mērķus; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē vienkāršošanas centienus un īpaši to, ka turpmāk vairs nebūs Eiropas līmenī iepriekš noteiktu pasākumu, bet dalībvalstis varēs darbības programmās iekļaut pasākumus, ko tās vēlas īstenot, lai sasniegtu KZP un IJP mērķus;

| 3. | atzīst, ka ir lietderīgi ieviest kopēju finansējuma sistēmu dažādiem ES fondiem, kas ierosināta Kopīgo noteikumu regulā septiņiem dalītā pārvaldībā īstenotajiem fondiem, to skaitā EJZF; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka ir lietderīgi ieviest kopēju finansējuma sistēmu dažādiem ES fondiem, kas ierosināta Kopīgo noteikumu regulā septiņiem dalītā pārvaldībā īstenotajiem fondiem, to skaitā EJZF;

| 4. | norāda, ka jūra Eiropai ir vitāli svarīga. Jūras teritorijas un piekrastes ir ārkārtīgi nozīmīgas Eiropas labklājībai un uzplaukumam, jo tās ir Eiropas tirdzniecības ceļi, klimata regulētājas, pārtikas, enerģijas un resursu avoti (1); |
| --- | --- |

4.

norāda, ka jūra Eiropai ir vitāli svarīga. Jūras teritorijas un piekrastes ir ārkārtīgi nozīmīgas Eiropas labklājībai un uzplaukumam, jo tās ir Eiropas tirdzniecības ceļi, klimata regulētājas, pārtikas, enerģijas un resursu avoti (1

| 5. | ņemot vērā, ka papildus zvejniecībai un akvakultūrai ir jāfinansē arī jaunā zilā ekonomika, jūras uzraudzība un daudzi projekti, kas saistīti ar jūras vides aizsardzību, Komiteja uzskata, ka EJZF kopējais budžets ir jāpalielina vai jāpapildina ar citiem fondiem, sasniedzot vismaz 1 % no daudzgadu finanšu shēmas laikposmam pēc 2020. gada, papildinot zvejniecībai un akvakultūrai pašlaik piešķirto dotāciju 0,53 % apmērā ar papildu dotāciju 0,47 % apmērā integrētajai jūrlietu politikai. Iepriekšējā regulā ilgtspējīgas zvejniecības un akvakultūras atbalstam bija paredzēti 4,4 miljardi EUR, bet 2021.-2024. gada periodā visiem pasākumiem, izņemot atbalstu tālākajiem reģioniem, zvejas kontroli un datu iegūšanu, EJZF pieejamais budžets ir 4,2 miljardi EUR, t.sk. zvejniecībai, akvakultūrai, zilās ekonomikas atbalstam, jūras uzraudzībai un sadarbībai krasta apsardzes jomā. |
| --- | --- |

5.

ņemot vērā, ka papildus zvejniecībai un akvakultūrai ir jāfinansē arī jaunā zilā ekonomika, jūras uzraudzība un daudzi projekti, kas saistīti ar jūras vides aizsardzību, Komiteja uzskata, ka EJZF kopējais budžets ir jāpalielina vai jāpapildina ar citiem fondiem, sasniedzot vismaz 1 % no daudzgadu finanšu shēmas laikposmam pēc 2020. gada, papildinot zvejniecībai un akvakultūrai pašlaik piešķirto dotāciju 0,53 % apmērā ar papildu dotāciju 0,47 % apmērā integrētajai jūrlietu politikai. Iepriekšējā regulā ilgtspējīgas zvejniecības un akvakultūras atbalstam bija paredzēti 4,4 miljardi EUR, bet 2021.-2024. gada periodā visiem pasākumiem, izņemot atbalstu tālākajiem reģioniem, zvejas kontroli un datu iegūšanu, EJZF pieejamais budžets ir 4,2 miljardi EUR, t.sk. zvejniecībai, akvakultūrai, zilās ekonomikas atbalstam, jūras uzraudzībai un sadarbībai krasta apsardzes jomā.

| 6. | pauž nožēlu, ka šā budžeta sadalījumā [ne]tiešai pārvaldībai paredzēts vairāk līdzekļu nekā dalītai pārvaldībai. Konkrēti, dalītai pārvaldībai piešķirto līdzekļu apjoms ir samazinājies, bet [ne]tiešai pārvaldībai piešķirtais budžets ir būtiski palielināts. Laikposmā no 2014. līdz 2021. gadam dalītai pārvaldībai piešķirtais budžets bija 90 % no kopējā budžeta. Tagad dalītai pārvaldībai piešķirtais budžets ir tikai 86 % no kopējā budžeta, savukārt tiešas vai netiešas pārvaldības budžets palielinājies no 10 % līdz 13 % no kopējā budžeta; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu, ka šā budžeta sadalījumā [ne]tiešai pārvaldībai paredzēts vairāk līdzekļu nekā dalītai pārvaldībai. Konkrēti, dalītai pārvaldībai piešķirto līdzekļu apjoms ir samazinājies, bet [ne]tiešai pārvaldībai piešķirtais budžets ir būtiski palielināts. Laikposmā no 2014. līdz 2021. gadam dalītai pārvaldībai piešķirtais budžets bija 90 % no kopējā budžeta. Tagad dalītai pārvaldībai piešķirtais budžets ir tikai 86 % no kopējā budžeta, savukārt tiešas vai netiešas pārvaldības budžets palielinājies no 10 % līdz 13 % no kopējā budžeta;

| 7. | pauž gandarījumu, ka jaunajā regulā vairs nav ierobežojumu līdzekļu sadalījumam iepriekš noteiktām pasākumu grupām, tādējādi nodrošinot valstīm plašas iespējas sadalīt budžetu pasākumiem, kuri ir būtiski svarīgi teritorijām; |
| --- | --- |

7.

pauž gandarījumu, ka jaunajā regulā vairs nav ierobežojumu līdzekļu sadalījumam iepriekš noteiktām pasākumu grupām, tādējādi nodrošinot valstīm plašas iespējas sadalīt budžetu pasākumiem, kuri ir būtiski svarīgi teritorijām;

| 8. | atbalsta vienkāršotu risinājumu plašāku izmantošanu saistībā ar izmaksām, t. i., atlīdzināšanu pēc vienotas likmes, vienības izmaksu standarta likmes vai vienreizējus maksājumus, kas var vienkāršot administratīvo slogu atbalsta saņēmējiem; |
| --- | --- |

8.

atbalsta vienkāršotu risinājumu plašāku izmantošanu saistībā ar izmaksām, t. i., atlīdzināšanu pēc vienotas likmes, vienības izmaksu standarta likmes vai vienreizējus maksājumus, kas var vienkāršot administratīvo slogu atbalsta saņēmējiem;

| 9. | atbalsta fonda teritoriālās orientācijas stiprināšanu, izmantojot jūras baseinu stratēģijas, lai nodrošinātu Eiropas reģioniem un to problēmām pielāgotus risinājumus; |
| --- | --- |

9.

atbalsta fonda teritoriālās orientācijas stiprināšanu, izmantojot jūras baseinu stratēģijas, lai nodrošinātu Eiropas reģioniem un to problēmām pielāgotus risinājumus;

| 10. | uzskata, ka ir jādod dalībvalstīm, ja tās vēlas, iespēja izstrādāt reģionālās darbības programmas valsts plānošanas ietvaros, jo īpaši jūrlietu jomā kompetentajos reģionos. Šāda programmu orientācija veicinās reģionālo stratēģiju īstenošanu un ļaus labāk sadalīt EJZF līdzekļus vietējo problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka ir jādod dalībvalstīm, ja tās vēlas, iespēja izstrādāt reģionālās darbības programmas valsts plānošanas ietvaros, jo īpaši jūrlietu jomā kompetentajos reģionos. Šāda programmu orientācija veicinās reģionālo stratēģiju īstenošanu un ļaus labāk sadalīt EJZF līdzekļus vietējo problēmu risināšanai;

| 11. | atgādina, ka viens no KZP mērķiem ir nodrošināt pozitīvus rezultātus ekosistēmas, ekonomikas, sociālajā un nodarbinātības jomā (2), un tāpēc uzskata, ka šajā regulā būtu vairāk jāņem vērā zvejniekiem un akvakultūras produktu ražotājiem paredzētie pasākumi, tostarp drošības un ergonomikas uzlabošana uz kuģiem, zvejas un akvakultūras profesiju popularizēšana un apmācības veicināšana, paredzot īpašas atbalsta likmes un attiecīgus rādītājus; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka viens no KZP mērķiem ir nodrošināt pozitīvus rezultātus ekosistēmas, ekonomikas, sociālajā un nodarbinātības jomā (2

| 12. | vēlas, lai Komisija novērtē programmas, ņemot vērā valstu ierosināto pasākumu sociālo ietekmi; |
| --- | --- |

12.

vēlas, lai Komisija novērtē programmas, ņemot vērā valstu ierosināto pasākumu sociālo ietekmi;

| 13. | atbalsta Komisijas priekšlikumu par obligātu prasību izstrādāt rīcības plānu katram tālākajam reģionam. Rīcības plāns nodrošinās atbalsta efektīvāku izmantošanu, jo līdz šim atbalsts nav palīdzējis atrisināt problēmas, ar ko saskaras minētie reģioni. Īstenojot visaptverošu plānu, kurā ietverts atbalsts ieguldījumiem un apmācībai, ieviešot vienkārši lietojamus finanšu instrumentus (piemēram, mikrokredītus), īstenojot informācijas kampaņas par pieejamajiem resursiem un stiprinot kontroles pasākumus, varētu būtiski palīdzēt attīstīt zvejniecību, akvakultūru un zilo ekonomiku šajās teritorijās; |
| --- | --- |

13.

atbalsta Komisijas priekšlikumu par obligātu prasību izstrādāt rīcības plānu katram tālākajam reģionam. Rīcības plāns nodrošinās atbalsta efektīvāku izmantošanu, jo līdz šim atbalsts nav palīdzējis atrisināt problēmas, ar ko saskaras minētie reģioni. Īstenojot visaptverošu plānu, kurā ietverts atbalsts ieguldījumiem un apmācībai, ieviešot vienkārši lietojamus finanšu instrumentus (piemēram, mikrokredītus), īstenojot informācijas kampaņas par pieejamajiem resursiem un stiprinot kontroles pasākumus, varētu būtiski palīdzēt attīstīt zvejniecību, akvakultūru un zilo ekonomiku šajās teritorijās;

| 14. | uzskata, ka zvejniecībai jāsniedz ieguldījums arī cīņā pret globālo sasilšanu un piesārņojumu. Tātad EJZF jāizmanto arī pētniecības un inovācijas atbalstam, lai panāktu lielāku energoefektivitāti un samazinātu CO2 emisijas; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka zvejniecībai jāsniedz ieguldījums arī cīņā pret globālo sasilšanu un piesārņojumu. Tātad EJZF jāizmanto arī pētniecības un inovācijas atbalstam, lai panāktu lielāku energoefektivitāti un samazinātu CO2

| 15. | atbalsta iespēju finansēt zvejas kuģu dzinēju nomaiņu ar mērķi plašāk izmantot jaunās tehnoloģijas, piemēram, elektrodzinējus, hibrīdos dzinējus, izmantot degvielai ūdeņradi vai gāzi vai jebkuru citu sistēmu, kas palīdz samazināt kuģu radītās oglekļa dioksīda emisijas līmeni neatkarīgi no kuģu lieluma; |
| --- | --- |

15.

atbalsta iespēju finansēt zvejas kuģu dzinēju nomaiņu ar mērķi plašāk izmantot jaunās tehnoloģijas, piemēram, elektrodzinējus, hibrīdos dzinējus, izmantot degvielai ūdeņradi vai gāzi vai jebkuru citu sistēmu, kas palīdz samazināt kuģu radītās oglekļa dioksīda emisijas līmeni neatkarīgi no kuģu lieluma;

| 16. | ierosina paredzēt iespēju atbalstīt jaunu kuģu iegādi nolūkā paātrināt novecojošas zvejas flotes atjaunošanu. Šis pasākums, kas paredz veco kuģu aizstāšanu ar ergonomiskākiem un drošākiem kuģiem, kas mazāk piesārņo vidi, vienlaikus nepalielinot zvejas piepūli, varētu palielināt profesijas pievilcīgumu; |
| --- | --- |

16.

ierosina paredzēt iespēju atbalstīt jaunu kuģu iegādi nolūkā paātrināt novecojošas zvejas flotes atjaunošanu. Šis pasākums, kas paredz veco kuģu aizstāšanu ar ergonomiskākiem un drošākiem kuģiem, kas mazāk piesārņo vidi, vienlaikus nepalielinot zvejas piepūli, varētu palielināt profesijas pievilcīgumu;

| 17. | atzinīgi vērtē stingro atbalstu akvakultūrai, kas ļauj samazināt spiedienu uz savvaļas resursiem, nodrošināt Eiropas patērētājiem veselīgu produktu piedāvājumu un mazināt ES atkarību no jūras produktu importa; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē stingro atbalstu akvakultūrai, kas ļauj samazināt spiedienu uz savvaļas resursiem, nodrošināt Eiropas patērētājiem veselīgu produktu piedāvājumu un mazināt ES atkarību no jūras produktu importa;

| 18. | atzinīgi vērtē atbalstu pārstrādes uzņēmumiem, jo tas var radīt pievienoto vērtību primārajai produkcijai un veicināt kvalitatīvu nodarbinātību piekrastes kopienās; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē atbalstu pārstrādes uzņēmumiem, jo tas var radīt pievienoto vērtību primārajai produkcijai un veicināt kvalitatīvu nodarbinātību piekrastes kopienās;

| 19. | uzskata, ka ir pamatoti ierosināt pārstrādes un akvakultūras uzņēmumiem atbalstu produktīviem ieguldījumiem, izmantojot reaģētspējīgus, vienkāršus un mazākiem uzņēmumiem pieejamus finanšu instrumentus; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka ir pamatoti ierosināt pārstrādes un akvakultūras uzņēmumiem atbalstu produktīviem ieguldījumiem, izmantojot reaģētspējīgus, vienkāršus un mazākiem uzņēmumiem pieejamus finanšu instrumentus;

| 20. | aicina stingrāk uzraudzīt vides prasību ievērošanu akvakultūras attīstībā, akvakultūras produkcijas ražošanai nepieciešamo resursu pārzināšanu un ietekmes uz vidi novērtēšanu. Piemēram, nevajadzētu piešķirt atbalstu tādiem uzņēmumiem, kuru darbība būtiski kaitē jūras videi aizsargājamā teritorijā. Turklāt nedrīkstētu pieļaut iespēju piešķirt atbalstu ģenētiski modificētu organismu audzēšanai, jo pastāv risks, ka tie izplatīsies dabā; |
| --- | --- |

20.

aicina stingrāk uzraudzīt vides prasību ievērošanu akvakultūras attīstībā, akvakultūras produkcijas ražošanai nepieciešamo resursu pārzināšanu un ietekmes uz vidi novērtēšanu. Piemēram, nevajadzētu piešķirt atbalstu tādiem uzņēmumiem, kuru darbība būtiski kaitē jūras videi aizsargājamā teritorijā. Turklāt nedrīkstētu pieļaut iespēju piešķirt atbalstu ģenētiski modificētu organismu audzēšanai, jo pastāv risks, ka tie izplatīsies dabā;

| 21. | uzskata, ka akvakultūras nozarei arī turpmāk jābūt nepārprotamai pārtikā drošu zivju proteīnu ražotājai, pievienotās vērtības avotam un ekonomikas un darbvietu radītājai tādā veidā, kas ir saskanīgs ar jūrniecības-zivsaimniecības darbībām, kā arī atbildīgs citu dabas resursu izmantošanā to attīstības vajadzībām. Tomēr akvakultūrā nedrīkst rasties stāvoklis, kad audzēto zivju barošanai derīgo sugu krājumus pārzvejo, izjaucot pārtikas ķēdes līdzsvaru un apdraudot bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka akvakultūras nozarei arī turpmāk jābūt nepārprotamai pārtikā drošu zivju proteīnu ražotājai, pievienotās vērtības avotam un ekonomikas un darbvietu radītājai tādā veidā, kas ir saskanīgs ar jūrniecības-zivsaimniecības darbībām, kā arī atbildīgs citu dabas resursu izmantošanā to attīstības vajadzībām. Tomēr akvakultūrā nedrīkst rasties stāvoklis, kad audzēto zivju barošanai derīgo sugu krājumus pārzvejo, izjaucot pārtikas ķēdes līdzsvaru un apdraudot bioloģisko daudzveidību;

| 22. | pieņem zināšanai, ka ir atcelts atbalsts uzglabāšanai, kas atsevišķos gadījumos ļauj pārvarēt neparedzētas problēmas, kuras saistītas ar jūras produktu piegādes pārvaldību; |
| --- | --- |

22.

pieņem zināšanai, ka ir atcelts atbalsts uzglabāšanai, kas atsevišķos gadījumos ļauj pārvarēt neparedzētas problēmas, kuras saistītas ar jūras produktu piegādes pārvaldību;

| 23. | uzskata, ka visi tālākie reģioni neapšaubāmi ir grūtākā stāvoklī nekā pārējās Eiropas teritorijas. Tādēļ tiem vajadzētu piešķirt atbalstu jaunu kuģu iegādei vai ostas infrastruktūras un zivju izsoles tirgus izveidei. Ar atbalstu šīm teritorijām jaunu kuģu iegādei varētu pārorientēt zvejas piepūli no pārmērīgi izmantotajām piekrastes teritorijām, kuras dažkārt ir piesārņotas un kurās izplatījušās invazīvas sugas, uz mazāk izmantotām un labākā stāvoklī esošām teritorijām, īpaši kontinentālā šelfa ūdeņiem; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka visi tālākie reģioni neapšaubāmi ir grūtākā stāvoklī nekā pārējās Eiropas teritorijas. Tādēļ tiem vajadzētu piešķirt atbalstu jaunu kuģu iegādei vai ostas infrastruktūras un zivju izsoles tirgus izveidei. Ar atbalstu šīm teritorijām jaunu kuģu iegādei varētu pārorientēt zvejas piepūli no pārmērīgi izmantotajām piekrastes teritorijām, kuras dažkārt ir piesārņotas un kurās izplatījušās invazīvas sugas, uz mazāk izmantotām un labākā stāvoklī esošām teritorijām, īpaši kontinentālā šelfa ūdeņiem;

| 24. | atbalsta atgriešanos pie kompensācijas par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu, kas palīdz finansēt zvejas piepūles samazināšanu attiecībā uz vismazāk aizsargātajiem resursiem; |
| --- | --- |

24.

atbalsta atgriešanos pie kompensācijas par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu, kas palīdz finansēt zvejas piepūles samazināšanu attiecībā uz vismazāk aizsargātajiem resursiem;

| 25. | pieņem zināšanai, ka laika apsvērumu dēļ šajā regulas priekšlikumā nav ierosināti atbalsta pasākumi saistībā ar Brexit. Atkarībā no sarunu rezultātiem varētu būt nepieciešami konkrēti atbalsta pasākumi tiem zvejas uzņēmumiem, kurus negatīvi ietekmēs Brexit un kuriem būs vajadzīgs īpašs finansējums, kas pašlaik nav paredzēts priekšlikumā regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam; |
| --- | --- |

25.

pieņem zināšanai, ka laika apsvērumu dēļ šajā regulas priekšlikumā nav ierosināti atbalsta pasākumi saistībā ar Brexit

Brexit

| 26. | atzīst, ka Komisijas priekšlikums atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem. |
| --- | --- |

26.

atzīst, ka Komisijas priekšlikums atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem.

Briselē, 2018. gada 9. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  “Zilā grāmata” – Paziņojums par integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku.

1

(2)  Regulas (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku 2. pants.

2

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 461/147 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 461/147

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Patvēruma un migrācijas fonds”

(2018/C 461/13)

| Galvenais ziņotājs: | Peter BOSSMAN (SL/PSE), Piranas komūnas mērs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Patvēruma un migrācijas fonda izveidi
  COM(2018) 471 final |

Galvenais ziņotājs:

Peter BOSSMAN (SL/PSE), Piranas komūnas mērs

Atsauces dokuments:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Patvēruma un migrācijas fonda izveidi

COM(2018) 471 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

COM(2018) 471 final, 42. apsvērums.

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai stiprinātu Savienības spējas nekavējoties novērst neparedzētu vai nesamērīgi lielu migrācijas spiedienu vienā vai vairākās dalībvalstīs, kuram raksturīgs liels vai nesamērīgs trešo valstu valstspiederīgo pieplūdums, kas rada būtiskas un steidzamas vajadzības saistībā ar to uzņemšanas un aizturēšanas infrastruktūru, patvēruma un migrācijas pārvaldības sistēmām un procedūrām un lielu migrācijas spiedienu trešās valstīs sakarā ar politiskām norisēm vai konfliktiem, būtu jārada iespēja sniegt ārkārtas palīdzību saskaņā ar noteikumiem, kuri izklāstīti šajā regulā. | Lai stiprinātu Savienības spējas nekavējoties novērst neparedzētu vai nesamērīgi lielu migrācijas spiedienu vienā vai vairākās dalībvalstīs, kuram raksturīgs liels vai nesamērīgs trešo valstu valstspiederīgo,
  īpaši neaizsargātu personu, piemēram, nepavadītu nepilngadīgo,
  pieplūdums, kas rada būtiskas un steidzamas vajadzības saistībā ar to uzņemšanas un aizturēšanas infrastruktūru, patvēruma un migrācijas pārvaldības sistēmām un procedūrām un lielu migrācijas spiedienu trešās valstīs sakarā ar politiskām norisēm vai konfliktiem, būtu jārada iespēja sniegt ārkārtas palīdzību
  un veidot infrastruktūru
  saskaņā ar noteikumiem, kuri izklāstīti šajā regulā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Lai stiprinātu Savienības spējas nekavējoties novērst neparedzētu vai nesamērīgi lielu migrācijas spiedienu vienā vai vairākās dalībvalstīs, kuram raksturīgs liels vai nesamērīgs trešo valstu valstspiederīgo pieplūdums, kas rada būtiskas un steidzamas vajadzības saistībā ar to uzņemšanas un aizturēšanas infrastruktūru, patvēruma un migrācijas pārvaldības sistēmām un procedūrām un lielu migrācijas spiedienu trešās valstīs sakarā ar politiskām norisēm vai konfliktiem, būtu jārada iespēja sniegt ārkārtas palīdzību saskaņā ar noteikumiem, kuri izklāstīti šajā regulā.

Lai stiprinātu Savienības spējas nekavējoties novērst neparedzētu vai nesamērīgi lielu migrācijas spiedienu vienā vai vairākās dalībvalstīs, kuram raksturīgs liels vai nesamērīgs trešo valstu valstspiederīgo,
  īpaši neaizsargātu personu, piemēram, nepavadītu nepilngadīgo,
  pieplūdums, kas rada būtiskas un steidzamas vajadzības saistībā ar to uzņemšanas un aizturēšanas infrastruktūru, patvēruma un migrācijas pārvaldības sistēmām un procedūrām un lielu migrācijas spiedienu trešās valstīs sakarā ar politiskām norisēm vai konfliktiem, būtu jārada iespēja sniegt ārkārtas palīdzību
  un veidot infrastruktūru
  saskaņā ar noteikumiem, kuri izklāstīti šajā regulā.

Pamatojums

Ir nepieciešams atvērt ārkārtas finansējuma pozīciju, lai reaģētu uz situācijām, kad dalībvalstis nespēj tikt galā ar problēmu, ko rada neaizsargātu personu ierašanās no trešām valstīm, jo īpaši nepavadītu nepilngadīgo ierašanās, kuriem ir vajadzīgi īpaši pasākumi.

2. grozījums

COM(2018) 471 final, 3. panta 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ievērojot 1. punktā noteikto politikas mērķi, ar fondu dod ieguldījumu šādu konkrēto mērķu sasniegšanā: | Ievērojot 1. punktā noteikto politikas mērķi, ar fondu dod ieguldījumu šādu konkrēto mērķu sasniegšanā: |
| a) | stiprināt un attīstīt visus kopējās Eiropas patvēruma sistēmas aspektus, tostarp tās ārējo dimensiju; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ievērojot 1. punktā noteikto politikas mērķi, ar fondu dod ieguldījumu šādu konkrēto mērķu sasniegšanā:

Ievērojot 1. punktā noteikto politikas mērķi, ar fondu dod ieguldījumu šādu konkrēto mērķu sasniegšanā:

a)

stiprināt un attīstīt visus kopējās Eiropas patvēruma sistēmas aspektus, tostarp tās ārējo dimensiju;

| a) | stiprināt un attīstīt visus kopējās Eiropas patvēruma sistēmas aspektus, tostarp tās ārējo dimensiju; |
| --- | --- |

a)

stiprināt un attīstīt visus kopējās Eiropas patvēruma sistēmas aspektus, tostarp tās ārējo dimensiju;

| b) | sniegt atbalstu likumīgai migrācijai uz dalībvalstīm, tostarp veicinot trešo valstu valstspiederīgo integrāciju; |
| --- | --- |

b)

sniegt atbalstu likumīgai migrācijai uz dalībvalstīm, tostarp veicinot trešo valstu valstspiederīgo integrāciju;

| b) | sniegt atbalstu likumīgai migrācijai uz dalībvalstīm, tostarp veicinot trešo valstu valstspiederīgo integrāciju
  un nodrošinot iespējas sakārtotai un drošai integrācijai
  ; |
| --- | --- |

b)

sniegt atbalstu likumīgai migrācijai uz dalībvalstīm, tostarp veicinot trešo valstu valstspiederīgo integrāciju
  un nodrošinot iespējas sakārtotai un drošai integrācijai
  ;

| c) | dot ieguldījumu cīņā pret neatbilstīgu migrāciju un nodrošināt efektīvu atgriešanu un atpakaļuzņemšanu trešās valstīs. |
| --- | --- |

c)

dot ieguldījumu cīņā pret neatbilstīgu migrāciju un nodrošināt efektīvu atgriešanu un atpakaļuzņemšanu trešās valstīs.

| c) | dot ieguldījumu cīņā pret neatbilstīgu migrāciju un nodrošināt efektīvu atgriešanu un atpakaļuzņemšanu trešās valstīs,
  garantējot cilvēktiesību ievērošanu
  . |
| --- | --- |

c)

dot ieguldījumu cīņā pret neatbilstīgu migrāciju un nodrošināt efektīvu atgriešanu un atpakaļuzņemšanu trešās valstīs,
  garantējot cilvēktiesību ievērošanu
  .

| d) | veicināt solidaritāti un atbildības dalīšanu starp dalībvalstīm, īpaši ar tām dalībvalstīm, kuras visvairāk ietekmē migrantu un patvēruma meklētāju plūsmas, tostarp ar praktisku sadarbību. |
| --- | --- |

d)

veicināt solidaritāti un atbildības dalīšanu starp dalībvalstīm, īpaši ar tām dalībvalstīm, kuras visvairāk ietekmē migrantu un patvēruma meklētāju plūsmas, tostarp ar praktisku sadarbību.

Pamatojums

Šis konkrētais mērķis ir iekļauts pašlaik spēkā esošajā regulā, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, un kā konkrēts mērķis būtu skaidri jāmin regulā par Patvēruma un migrācijas fonda izveidi.

3. grozījums

COM(2018) 471 final, 8. pants

| Atzinuma projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | |
| Budžets | Budžets |
| 1.   Fonda īstenošanai paredzētais finansējums 2021.–2027. gada laikposmam ir EUR
  10 415 000 000
  faktiskajās cenās. | 1.   Fonda īstenošanai paredzētais finansējums 2021.–2027. gada laikposmam ir EUR
  16 188 000 000
  faktiskajās cenās. |
| 2.   Finanšu resursus izmanto šādi: | 2.   Finanšu resursus izmanto šādi: |
| a) | EUR
  6 249 000 000
  piešķir dalītā pārvaldībā īstenotām programmām; |

Atzinuma projekts

Grozījums

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

Budžets

Budžets

1.   Fonda īstenošanai paredzētais finansējums 2021.–2027. gada laikposmam ir EUR
  10 415 000 000
  faktiskajās cenās.

1.   Fonda īstenošanai paredzētais finansējums 2021.–2027. gada laikposmam ir EUR
  16 188 000 000
  faktiskajās cenās.

2.   Finanšu resursus izmanto šādi:

2.   Finanšu resursus izmanto šādi:

a)

EUR
  6 249 000 000
  piešķir dalītā pārvaldībā īstenotām programmām;

6 249 000 000

| a) | EUR
  10 790 000 000
  piešķir dalītā pārvaldībā īstenotām programmām; |
| --- | --- |

a)

EUR
  10 790 000 000
  piešķir dalītā pārvaldībā īstenotām programmām;

10 790 000 000

| b) | EUR
  4 166 000 000
  piešķir tematiskajam mehānismam. |
| --- | --- |

b)

EUR
  4 166 000 000
  piešķir tematiskajam mehānismam.

4 166 000 000

| b) | EUR
  5 398 000 000
  piešķir tematiskajam mehānismam. |
| --- | --- |

b)

EUR
  5 398 000 000
  piešķir tematiskajam mehānismam.

5 398 000 000

3.   Līdz 0,42  % no finansējuma pēc Komisijas iniciatīvas piešķir tehniskajai palīdzībai, kā minēts Regulas (ES) xx/xx 29. pantā (Kopīgo noteikumu regula).

3.   Līdz 0,42  % no finansējuma pēc Komisijas iniciatīvas piešķir tehniskajai palīdzībai, kā minēts Regulas (ES) xx/xx 29. pantā (Kopīgo noteikumu regula).

Pamatojums

Pamatojums

Ierosinātais palielinājums attiecībā uz migrāciju un patvērumu sasauktos ar 2,4 reizes palielināto finansējumu, kas piešķirts ārējo robežu kontrolei, un atspoguļo faktu, ka pašreizējos priekšlikumos nav paredzēts palielināt finansējumu apropriācijām ESF+ jaunajam ilgtermiņa integrācijas uzdevumam.

4. grozījums

4. grozījums

COM(2018) 471 final, 9. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (..) Finansējumu no tematiskā mehānisma izmanto šādiem tā elementiem: | (..) Finansējumu no tematiskā mehānisma izmanto šādiem tā elementiem: |
| a) | konkrētas darbības; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(..) Finansējumu no tematiskā mehānisma izmanto šādiem tā elementiem:

(..) Finansējumu no tematiskā mehānisma izmanto šādiem tā elementiem:

a)

konkrētas darbības;

| a) | konkrētas darbības; |
| --- | --- |

a)

konkrētas darbības;

| b) | Savienības darbības; |
| --- | --- |

b)

Savienības darbības;

| b) | Savienības darbības; |
| --- | --- |

b)

Savienības darbības;

| c) | ārkārtas palīdzība; |
| --- | --- |

c)

ārkārtas palīdzība;

| c) | ārkārtas palīdzība; |
| --- | --- |

c)

ārkārtas palīdzība;

| d) | pārmitināšana; |
| --- | --- |

d)

pārmitināšana;

| d) | pārmitināšana; |
| --- | --- |

d)

pārmitināšana;

| e) | atbalsts dalībvalstīm, kuras sekmē solidaritātes un atbildības centienus,
  un |
| --- | --- |

e)

atbalsts dalībvalstīm, kuras sekmē solidaritātes un atbildības centienus,

un

| e) | atbalsts dalībvalstīm, kuras sekmē solidaritātes un atbildības centienus;
  un |
| --- | --- |

e)

atbalsts dalībvalstīm, kuras sekmē solidaritātes un atbildības centienus;

un

| f) | Eiropas migrācijas tīkls. |
| --- | --- |

f)

Eiropas migrācijas tīkls.

| f) | Eiropas migrācijas tīkls; |
| --- | --- |

f)

Eiropas migrācijas tīkls;

| g) | vietējo un reģionālo pašvaldību izveidoti Eiropas integrācijas tīkli
  . |
| --- | --- |

g)

g)

vietējo un reģionālo pašvaldību izveidoti Eiropas integrācijas tīkli
  .

vietējo un reģionālo pašvaldību izveidoti Eiropas integrācijas tīkli

(..)

(..)

Pamatojums

Pamatojums

Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir ļoti liela nozīme migrantu integrācijā, kas ir būtisks migrācijas politikas elements.

5. grozījums

5. grozījums

COM(2018) 471 final, 9. panta 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ar tematisko mehānismu jo īpaši atbalsta darbības II pielikuma 2. punkta b) apakšpunktā minētā īstenošanas pasākuma ietvaros, kuras īsteno vietējās un reģionālās pašvaldības vai pilsoniskās sabiedrības organizācijas. | Ar tematisko mehānismu jo īpaši atbalsta darbības II pielikuma 2. punkta b) apakšpunktā minētā īstenošanas pasākuma ietvaros, kuras īsteno vietējās un reģionālās pašvaldības vai pilsoniskās sabiedrības organizācijas.
  Šim mērķim piešķir vismaz 30 % no tematiskā mehānisma finansējuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ar tematisko mehānismu jo īpaši atbalsta darbības II pielikuma 2. punkta b) apakšpunktā minētā īstenošanas pasākuma ietvaros, kuras īsteno vietējās un reģionālās pašvaldības vai pilsoniskās sabiedrības organizācijas.

Ar tematisko mehānismu jo īpaši atbalsta darbības II pielikuma 2. punkta b) apakšpunktā minētā īstenošanas pasākuma ietvaros, kuras īsteno vietējās un reģionālās pašvaldības vai pilsoniskās sabiedrības organizācijas.
  Šim mērķim piešķir vismaz 30 % no tematiskā mehānisma finansējuma.

Šim mērķim piešķir vismaz 30 % no tematiskā mehānisma finansējuma.

Pamatojums

Pamatojums

Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir ļoti liela nozīme migrantu integrācijā, kas ir būtisks migrācijas politikas elements.

6. grozījums

6. grozījums

COM(2018) 471 final, 13. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās programmā ietvertās prioritātes atbilst Savienības prioritātēm un uzdevumiem migrācijas pārvaldības jomā un tos risina un ka minētās prioritātes pilnībā atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm. Nosakot savu programmu prioritātes, dalībvalstis nodrošina, ka ir pienācīgi ņemti vērā II pielikumā izklāstītie īstenošanas pasākumi. | Katra dalībvalsts vismaz 20 % no tās programmā paredzētajiem līdzekļiem piešķir 3. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim un vismaz 20 % – 3. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim. Dalībvalstis minēto minimālo procentuālo apmēru drīkst neievērot tikai tad, ja valsts programmā ir iekļauts detalizēts paskaidrojums par to, kāpēc līdzekļu piešķīrums, kas ir mazāks par minēto apmēru, neapdraud mērķa sasniegšanu. Kas attiecas uz 3. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi, dalībvalstu, kuras saskaras ar strukturāliem trūkumiem izmitināšanas, infrastruktūras un pakalpojumu jomā, piešķirto līdzekļu apmērs nav mazāks par šajā regulā noteikto minimālo procentuālo apmēru; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās programmā ietvertās prioritātes atbilst Savienības prioritātēm un uzdevumiem migrācijas pārvaldības jomā un tos risina un ka minētās prioritātes pilnībā atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm. Nosakot savu programmu prioritātes, dalībvalstis nodrošina, ka ir pienācīgi ņemti vērā II pielikumā izklāstītie īstenošanas pasākumi.

Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās programmā ietvertās prioritātes atbilst Savienības prioritātēm un uzdevumiem migrācijas pārvaldības jomā un tos risina un ka minētās prioritātes pilnībā atbilst attiecīgajiem Savienības acquis un saskaņotajām Savienības prioritātēm. Nosakot savu programmu prioritātes, dalībvalstis nodrošina, ka ir pienācīgi ņemti vērā II pielikumā izklāstītie īstenošanas pasākumi.

Katra dalībvalsts vismaz 20 % no tās programmā paredzētajiem līdzekļiem piešķir 3. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim un vismaz 20 % – 3. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim. Dalībvalstis minēto minimālo procentuālo apmēru drīkst neievērot tikai tad, ja valsts programmā ir iekļauts detalizēts paskaidrojums par to, kāpēc līdzekļu piešķīrums, kas ir mazāks par minēto apmēru, neapdraud mērķa sasniegšanu. Kas attiecas uz 3. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi, dalībvalstu, kuras saskaras ar strukturāliem trūkumiem izmitināšanas, infrastruktūras un pakalpojumu jomā, piešķirto līdzekļu apmērs nav mazāks par šajā regulā noteikto minimālo procentuālo apmēru;

Katra dalībvalsts vismaz 20 % no tās programmā paredzētajiem līdzekļiem piešķir 3. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim un vismaz 20 % – 3. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim. Dalībvalstis minēto minimālo procentuālo apmēru drīkst neievērot tikai tad, ja valsts programmā ir iekļauts detalizēts paskaidrojums par to, kāpēc līdzekļu piešķīrums, kas ir mazāks par minēto apmēru, neapdraud mērķa sasniegšanu. Kas attiecas uz 3. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minēto konkrēto mērķi, dalībvalstu, kuras saskaras ar strukturāliem trūkumiem izmitināšanas, infrastruktūras un pakalpojumu jomā, piešķirto līdzekļu apmērs nav mazāks par šajā regulā noteikto minimālo procentuālo apmēru;

Pamatojums

Pamatojums

Patvēruma un migrācijas fondam būtu jāatbalsta ilgtspējīgi risinājumi migrācijas jomā un jānodrošina atbilstība prioritātēm, par ko ES līmenī vienojušās dalībvalstis. Nodrošinot, ka minimālais līdzekļu apmērs tiek atvēlēts funkcionējošas patvēruma sistēmas izveidei (3. panta 2. punkta a) apakšpunkts) un likumīgu migrācijas ceļu veidošanai un integrācijas atbalstīšanai (3. panta 2. punkta b) apakšpunkts), tiks sekmēta šā fonda politiskā mērķa sasniegšana (efektīva migrācijas plūsmu pārvaldība).

Ierosinātais teksts atbilst pašlaik spēkā esošās Regulas, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, formulējumam.

7. grozījums

7. grozījums

COM(2018) 471 final, 13. panta 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis jo īpaši cenšas veikt IV pielikumā uzskaitītās darbības, kas ir tiesīgas saņemt lielāku līdzfinansējumu. Neparedzētu vai jaunu apstākļu gadījumā vai efektīvas finansējuma īstenošanas nodrošināšanai Komisija saskaņā ar 32. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu sarakstu ar IV pielikumā uzskaitītajām darbībām, kas ir tiesīgas saņemt lielāku līdzfinansējumu. | Dalībvalstis jo īpaši cenšas veikt IV pielikumā uzskaitītās darbības, kas ir tiesīgas saņemt lielāku līdzfinansējumu.
  Dalībvalstis, kas necenšas veikt šādas darbības, valsts programmā iekļauj detalizētu skaidrojumu par to, kā tās nodrošinās, ka šāda rīcība neapdraud Patvēruma un migrācijas fonda konkrēto mērķu sasniegšanu.
  Neparedzētu vai jaunu apstākļu gadījumā vai efektīvas finansējuma īstenošanas nodrošināšanai Komisija saskaņā ar 32. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu sarakstu ar IV pielikumā uzskaitītajām darbībām, kas ir tiesīgas saņemt lielāku līdzfinansējumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis jo īpaši cenšas veikt IV pielikumā uzskaitītās darbības, kas ir tiesīgas saņemt lielāku līdzfinansējumu. Neparedzētu vai jaunu apstākļu gadījumā vai efektīvas finansējuma īstenošanas nodrošināšanai Komisija saskaņā ar 32. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu sarakstu ar IV pielikumā uzskaitītajām darbībām, kas ir tiesīgas saņemt lielāku līdzfinansējumu.

Dalībvalstis jo īpaši cenšas veikt IV pielikumā uzskaitītās darbības, kas ir tiesīgas saņemt lielāku līdzfinansējumu.
  Dalībvalstis, kas necenšas veikt šādas darbības, valsts programmā iekļauj detalizētu skaidrojumu par to, kā tās nodrošinās, ka šāda rīcība neapdraud Patvēruma un migrācijas fonda konkrēto mērķu sasniegšanu.
  Neparedzētu vai jaunu apstākļu gadījumā vai efektīvas finansējuma īstenošanas nodrošināšanai Komisija saskaņā ar 32. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu sarakstu ar IV pielikumā uzskaitītajām darbībām, kas ir tiesīgas saņemt lielāku līdzfinansējumu.

Dalībvalstis, kas necenšas veikt šādas darbības, valsts programmā iekļauj detalizētu skaidrojumu par to, kā tās nodrošinās, ka šāda rīcība neapdraud Patvēruma un migrācijas fonda konkrēto mērķu sasniegšanu.

Pamatojums

Pamatojums

Tāds pats pamatojums kā 6. grozījumam.

8. grozījums

8. grozījums

COM(2018) 471 final, 21. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Fonds atbalsta Eiropas migrācijas tīklu un sniedz finansiālo palīdzību, kas vajadzīga tā darbībām un turpmākai attīstībai. | 1.   Fonds atbalsta Eiropas migrācijas tīklu un sniedz finansiālo palīdzību, kas vajadzīga tā darbībām un turpmākai attīstībai. |
| 2.   Summu, kas Eiropas migrācijas tīklam ir pieejama saskaņā ar fonda gada apropriācijām, un darba programmu, kurā noteiktas tā darbību prioritātes, Komisija pieņem pēc apstiprināšanas vadības padomē saskaņā ar Lēmuma 2008/381/EK (ar grozījumiem) 4. panta 5. punkta a) apakšpunktu. Komisijas lēmums ir finansēšanas lēmums saskaņā ar Finanšu regulas [110]. pantu. Lai nodrošinātu resursu laicīgu pieejamību, Komisija ar atsevišķu finansēšanas lēmumu var pieņemt Eiropas migrācijas tīkla darba programmu. | 2.   Summu, kas Eiropas migrācijas tīklam ir pieejama saskaņā ar fonda gada apropriācijām, un darba programmu, kurā noteiktas tā darbību prioritātes, Komisija pieņem pēc apstiprināšanas vadības padomē saskaņā ar Lēmuma 2008/381/EK (ar grozījumiem) 4. panta 5. punkta a) apakšpunktu. Komisijas lēmums ir finansēšanas lēmums saskaņā ar Finanšu regulas [110]. pantu. Lai nodrošinātu resursu laicīgu pieejamību, Komisija ar atsevišķu finansēšanas lēmumu var pieņemt Eiropas migrācijas tīkla darba programmu. |
| 3.   Finansiālā palīdzība, ko sniedz Eiropas migrācijas tīkla darbībām, izpaužas kā dotācijas valstu kontaktpunktiem, kuri minēti Lēmuma 2008/381/EK 3. pantā, un – attiecīgā gadījumā – kā publiskais iepirkums saskaņā ar Finanšu regulu. | 3.   Finansiālā palīdzība, ko sniedz Eiropas migrācijas tīkla darbībām, izpaužas kā dotācijas valstu kontaktpunktiem, kuri minēti Lēmuma 2008/381/EK 3. pantā, un – attiecīgā gadījumā – kā publiskais iepirkums saskaņā ar Finanšu regulu. |
| | 4.
     
  Fonds atbalsta vietējo un reģionālo pašvaldību izveidotus Eiropas integrācijas tīklus. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Fonds atbalsta Eiropas migrācijas tīklu un sniedz finansiālo palīdzību, kas vajadzīga tā darbībām un turpmākai attīstībai.

1.   Fonds atbalsta Eiropas migrācijas tīklu un sniedz finansiālo palīdzību, kas vajadzīga tā darbībām un turpmākai attīstībai.

2.   Summu, kas Eiropas migrācijas tīklam ir pieejama saskaņā ar fonda gada apropriācijām, un darba programmu, kurā noteiktas tā darbību prioritātes, Komisija pieņem pēc apstiprināšanas vadības padomē saskaņā ar Lēmuma 2008/381/EK (ar grozījumiem) 4. panta 5. punkta a) apakšpunktu. Komisijas lēmums ir finansēšanas lēmums saskaņā ar Finanšu regulas [110]. pantu. Lai nodrošinātu resursu laicīgu pieejamību, Komisija ar atsevišķu finansēšanas lēmumu var pieņemt Eiropas migrācijas tīkla darba programmu.

2.   Summu, kas Eiropas migrācijas tīklam ir pieejama saskaņā ar fonda gada apropriācijām, un darba programmu, kurā noteiktas tā darbību prioritātes, Komisija pieņem pēc apstiprināšanas vadības padomē saskaņā ar Lēmuma 2008/381/EK (ar grozījumiem) 4. panta 5. punkta a) apakšpunktu. Komisijas lēmums ir finansēšanas lēmums saskaņā ar Finanšu regulas [110]. pantu. Lai nodrošinātu resursu laicīgu pieejamību, Komisija ar atsevišķu finansēšanas lēmumu var pieņemt Eiropas migrācijas tīkla darba programmu.

3.   Finansiālā palīdzība, ko sniedz Eiropas migrācijas tīkla darbībām, izpaužas kā dotācijas valstu kontaktpunktiem, kuri minēti Lēmuma 2008/381/EK 3. pantā, un – attiecīgā gadījumā – kā publiskais iepirkums saskaņā ar Finanšu regulu.

3.   Finansiālā palīdzība, ko sniedz Eiropas migrācijas tīkla darbībām, izpaužas kā dotācijas valstu kontaktpunktiem, kuri minēti Lēmuma 2008/381/EK 3. pantā, un – attiecīgā gadījumā – kā publiskais iepirkums saskaņā ar Finanšu regulu.

4.
     
  Fonds atbalsta vietējo un reģionālo pašvaldību izveidotus Eiropas integrācijas tīklus.

Pamatojums

Pamatojums

Tāds pats kā 4. grozījumam.

9. grozījums

9. grozījums

COM(2018) 471 final, 26. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Fonds sniedz finansiālu palīdzību, lai risinātu steidzamas un konkrētas vajadzības ārkārtas situācijā, kuras iemesls ir viens vai vairāki šādi apstākļi: | Fonds sniedz finansiālu palīdzību, lai risinātu steidzamas un konkrētas vajadzības
  un izveidotu infrastruktūru
  ārkārtas situācijā, kuras iemesls ir viens vai vairāki šādi apstākļi: |
| (a) | liels migrācijas spiediens vienā vai vairākās dalībvalstīs, kam raksturīgs liels vai nesamērīgs trešo valstu valstspiederīgo pieplūdums, kurš rada būtiskas un steidzamas vajadzības saistībā ar šo personu uzņemšanas un aizturēšanas infrastruktūru, patvēruma un migrācijas pārvaldības sistēmām un procedūrām; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Fonds sniedz finansiālu palīdzību, lai risinātu steidzamas un konkrētas vajadzības ārkārtas situācijā, kuras iemesls ir viens vai vairāki šādi apstākļi:

Fonds sniedz finansiālu palīdzību, lai risinātu steidzamas un konkrētas vajadzības
  un izveidotu infrastruktūru
  ārkārtas situācijā, kuras iemesls ir viens vai vairāki šādi apstākļi:

un izveidotu infrastruktūru

(a)

liels migrācijas spiediens vienā vai vairākās dalībvalstīs, kam raksturīgs liels vai nesamērīgs trešo valstu valstspiederīgo pieplūdums, kurš rada būtiskas un steidzamas vajadzības saistībā ar šo personu uzņemšanas un aizturēšanas infrastruktūru, patvēruma un migrācijas pārvaldības sistēmām un procedūrām;

| a) | liels migrācijas spiediens vienā vai vairākās dalībvalstīs, kam raksturīgs liels vai nesamērīgs trešo valstu valstspiederīgo,
  īpaši neaizsargātu personu, piemēram, nepavadītu nepilngadīgo,
  pieplūdums, kurš rada būtiskas un steidzamas vajadzības saistībā ar šo personu uzņemšanas un aizturēšanas infrastruktūru, patvēruma un migrācijas pārvaldības sistēmām un procedūrām; |
| --- | --- |

a)

liels migrācijas spiediens vienā vai vairākās dalībvalstīs, kam raksturīgs liels vai nesamērīgs trešo valstu valstspiederīgo,
  īpaši neaizsargātu personu, piemēram, nepavadītu nepilngadīgo,
  pieplūdums, kurš rada būtiskas un steidzamas vajadzības saistībā ar šo personu uzņemšanas un aizturēšanas infrastruktūru, patvēruma un migrācijas pārvaldības sistēmām un procedūrām;

īpaši neaizsargātu personu, piemēram, nepavadītu nepilngadīgo,

| (b) | pagaidu aizsardzības mehānismu īstenošana Direktīvas 2001/55/EK nozīmē; |
| --- | --- |

(b)

pagaidu aizsardzības mehānismu īstenošana Direktīvas 2001/55/EK nozīmē;

| b) | pagaidu aizsardzības mehānismu īstenošana Direktīvas 2001/55/EK nozīmē; |
| --- | --- |

b)

pagaidu aizsardzības mehānismu īstenošana Direktīvas 2001/55/EK nozīmē;

| c) | liels migrācijas spiediens trešās valstīs, tostarp gadījumos, kad personas, kurām ir vajadzīga aizsardzība, varētu nonākt grūtā stāvoklī politisku norišu vai konfliktu dēļ – jo īpaši tad, ja tie varētu ietekmēt migrācijas plūsmas uz ES. |
| --- | --- |

c)

liels migrācijas spiediens trešās valstīs, tostarp gadījumos, kad personas, kurām ir vajadzīga aizsardzība, varētu nonākt grūtā stāvoklī politisku norišu vai konfliktu dēļ – jo īpaši tad, ja tie varētu ietekmēt migrācijas plūsmas uz ES.

| c) | liels migrācijas spiediens trešās valstīs, tostarp gadījumos, kad personas, kurām ir vajadzīga aizsardzība, varētu nonākt grūtā stāvoklī politisku norišu vai konfliktu dēļ – jo īpaši tad, ja tie varētu ietekmēt migrācijas plūsmas uz ES.
  Saskaņā ar šo pantu trešās valstīs īstenotiem pasākumiem ir jābūt saskanīgiem ar Savienības humānās palīdzības politiku un attiecīgā gadījumā tā jāpapildina, un, īstenojot šos pasākumus, ir jārespektē cilvēka pamattiesības un starptautiskās juridiskās saistības. |
| --- | --- |

c)

liels migrācijas spiediens trešās valstīs, tostarp gadījumos, kad personas, kurām ir vajadzīga aizsardzība, varētu nonākt grūtā stāvoklī politisku norišu vai konfliktu dēļ – jo īpaši tad, ja tie varētu ietekmēt migrācijas plūsmas uz ES.
  Saskaņā ar šo pantu trešās valstīs īstenotiem pasākumiem ir jābūt saskanīgiem ar Savienības humānās palīdzības politiku un attiecīgā gadījumā tā jāpapildina, un, īstenojot šos pasākumus, ir jārespektē cilvēka pamattiesības un starptautiskās juridiskās saistības.

Saskaņā ar šo pantu trešās valstīs īstenotiem pasākumiem ir jābūt saskanīgiem ar Savienības humānās palīdzības politiku un attiecīgā gadījumā tā jāpapildina, un, īstenojot šos pasākumus, ir jārespektē cilvēka pamattiesības un starptautiskās juridiskās saistības.

Pamatojums

Pamatojums

Jānodrošina saskanība ar citiem ES politikas pasākumiem un pamattiesību respektēšana.

10. grozījums

10. grozījums

COM(2018) 471 final, 26. panta 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ārkārtas palīdzību var sniegt dotāciju veidā, ko tieši piešķir decentralizētajām aģentūrām. | Ārkārtas palīdzību var sniegt dotāciju veidā, ko tieši piešķir decentralizētajām aģentūrām
  un vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras saskaras ar lielu migrācijas spiedienu, jo īpaši tām, kuras ir atbildīgas par nepavadītu nepilngadīgo imigrantu uzņemšanu un integrāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ārkārtas palīdzību var sniegt dotāciju veidā, ko tieši piešķir decentralizētajām aģentūrām.

Ārkārtas palīdzību var sniegt dotāciju veidā, ko tieši piešķir decentralizētajām aģentūrām
  un vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras saskaras ar lielu migrācijas spiedienu, jo īpaši tām, kuras ir atbildīgas par nepavadītu nepilngadīgo imigrantu uzņemšanu un integrāciju.

un vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras saskaras ar lielu migrācijas spiedienu, jo īpaši tām, kuras ir atbildīgas par nepavadītu nepilngadīgo imigrantu uzņemšanu un integrāciju.

Pamatojums

Pamatojums

Vietējās un reģionālās iestādes daudzos gadījumos ir atbildīgas par nepavadītu nepilngadīgo imigrantu uzņemšanu un integrāciju, bet bieži vien tām nav spēju, lai to paveiktu.

11. grozījums

11. grozījums

COM(2018) 471 final, I pielikums (Kritēriji finansējuma piešķiršanai dalītās pārvaldības programmām)

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Pieejamos resursus, kas minēti 11. pantā, sadala starp dalībvalstīm šādi: |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.

Pieejamos resursus, kas minēti 11. pantā, sadala starp dalībvalstīm šādi:

| 1. | Pieejamos resursus, kas minēti 11. pantā, sadala starp dalībvalstīm šādi: |
| --- | --- |

1.

Pieejamos resursus, kas minēti 11. pantā, sadala starp dalībvalstīm šādi:

| a) | plānošanas perioda sākumā katra dalībvalsts saņem no fonda vienreizēju fiksētu summu EUR 5 000 000 apmērā; |
| --- | --- |

a)

plānošanas perioda sākumā katra dalībvalsts saņem no fonda vienreizēju fiksētu summu EUR 5 000 000 apmērā;

| a) | plānošanas perioda sākumā katra dalībvalsts saņem no fonda vienreizēju fiksētu summu EUR 5 000 000 apmērā; |
| --- | --- |

a)

plānošanas perioda sākumā katra dalībvalsts saņem no fonda vienreizēju fiksētu summu EUR 5 000 000 apmērā;

| b) | atlikušos resursus, kas minēti 11. pantā, sadala, balstoties uz šādiem kritērijiem:






  — | 30 %
  patvērumam, |
| --- | --- | --- |

b)

atlikušos resursus, kas minēti 11. pantā, sadala, balstoties uz šādiem kritērijiem:

—

30 %
  patvērumam,

30 %

| — | 30 %
  likumīgai migrācijai integrācijai, |
| --- | --- |

—

30 %
  likumīgai migrācijai integrācijai,

30 %

| — | 40 %
  neatbilstīgas migrācijas apkarošanai, tostarp atgriešanai. |
| --- | --- |

—

40 %
  neatbilstīgas migrācijas apkarošanai, tostarp atgriešanai.

40 %

| b) | atlikušos resursus, kas minēti 11. pantā, sadala, balstoties uz šādiem kritērijiem:






  — | 33,3  %
  patvērumam, |
| --- | --- | --- |

b)

atlikušos resursus, kas minēti 11. pantā, sadala, balstoties uz šādiem kritērijiem:

—

33,3  %
  patvērumam,

33,3  %

| — | 33,3  %
  likumīgai migrācijai integrācijai, |
| --- | --- |

—

33,3  %
  likumīgai migrācijai integrācijai,

33,3  %

| — | 33,3  %
  neatbilstīgas migrācijas apkarošanai, tostarp atgriešanai. |
| --- | --- |

—

33,3  %
  neatbilstīgas migrācijas apkarošanai, tostarp atgriešanai.

33,3  %

Pamatojums

Pamatojums

Centienos nodrošināt migrācijas plūsmu efektīvu pārvaldību patvērums, likumīga migrācija un integrācija ir tikpat nozīmīgi (varbūt pat nozīmīgāki) aspekti kā neatbilstīga migrācija un atgriešana.

II.   POLITIKAS IETEIKUMI

POLITIKAS IETEIKUMI

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | piekrīt viedoklim, ka laikā, kad saasinās migrācijas problēmas, ES ieguldījumi efektīvā un koordinētā migrācijas pārvaldībā, tādā veidā atbalstot dalībvalstis un to vietējās un reģionālās pašvaldības, ir ļoti svarīgi, jo sekmē centienus sasniegt Savienības mērķi izveidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Tādēļ atzinīgi vērtē pastiprināto uzmanību un finansējuma palielinājumu ES budžetā attiecībā uz migrāciju, bet pauž bažas par neobjektivitāti attiecībā uz minētajiem finansējuma palielinājumiem, kas pasākumiem robežu aizsardzībai ir daudz ievērojamāki nekā attiecībā uz PMF. Tādēļ ierosina palielināt PMF finansējumu līdzvērtīgi ārējo robežu pārvaldības finansējuma palielinājumam, t. i., 2,4 reizes. |
| --- | --- |

1.

piekrīt viedoklim, ka laikā, kad saasinās migrācijas problēmas, ES ieguldījumi efektīvā un koordinētā migrācijas pārvaldībā, tādā veidā atbalstot dalībvalstis un to vietējās un reģionālās pašvaldības, ir ļoti svarīgi, jo sekmē centienus sasniegt Savienības mērķi izveidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Tādēļ atzinīgi vērtē pastiprināto uzmanību un finansējuma palielinājumu ES budžetā attiecībā uz migrāciju, bet pauž bažas par neobjektivitāti attiecībā uz minētajiem finansējuma palielinājumiem, kas pasākumiem robežu aizsardzībai ir daudz ievērojamāki nekā attiecībā uz PMF. Tādēļ ierosina palielināt PMF finansējumu līdzvērtīgi ārējo robežu pārvaldības finansējuma palielinājumam, t. i., 2,4 reizes.

| 2. | vēlreiz norāda, ka ES un dalībvalstīm koordinēti jācenšas veidot kopēju patvēruma un migrācijas politiku, kas balstās uz tādiem principiem kā solidaritāte un taisnīga atbildības sadale starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

2.

vēlreiz norāda, ka ES un dalībvalstīm koordinēti jācenšas veidot kopēju patvēruma un migrācijas politiku, kas balstās uz tādiem principiem kā solidaritāte un taisnīga atbildības sadale starp dalībvalstīm.

| 3. | atzinīgi vērtē Patvēruma un migrācijas fonda izveidi un citus jaunos vai pārskatītos instrumentus (Integrētās robežu pārvaldības fondu (IBMF), ESF+, Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), iniciatīvu attiecībā uz kodolieroču neizplatīšanu un atbruņošanos (NDCI), Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA III)), kas atvēl līdzekļus migrācijas iekšējai un ārējai dimensijai. |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Patvēruma un migrācijas fonda izveidi un citus jaunos vai pārskatītos instrumentus (Integrētās robežu pārvaldības fondu (IBMF

NDCI

IPA III

| 4. | piekrīt viedoklim, ka efektīva ES ārējo robežu pārvaldība ir vajadzīga, bet uzskata, ka uzmanības pievēršana galvenokārt robežkontrolei un mazākas vērības veltīšana citiem būtiskiem visaptverošas ES migrācijas politikas aspektiem, tostarp ES patvēruma sistēmas reformēšanai, konsekventiem un vērienīgiem pasākumiem ar mērķi atvieglot likumīgu migrāciju un atbalstīt integrāciju, izlēmīgiem cilvēku tirdzniecības apkarošanas pasākumiem un stingrai rīcībai, kas novērstu migrācijas pamatcēloņus, nebūs efektīva un neatbilst ES pamatvērtībām. |
| --- | --- |

4.

piekrīt viedoklim, ka efektīva ES ārējo robežu pārvaldība ir vajadzīga, bet uzskata, ka uzmanības pievēršana galvenokārt robežkontrolei un mazākas vērības veltīšana citiem būtiskiem visaptverošas ES migrācijas politikas aspektiem, tostarp ES patvēruma sistēmas reformēšanai, konsekventiem un vērienīgiem pasākumiem ar mērķi atvieglot likumīgu migrāciju un atbalstīt integrāciju, izlēmīgiem cilvēku tirdzniecības apkarošanas pasākumiem un stingrai rīcībai, kas novērstu migrācijas pamatcēloņus, nebūs efektīva un neatbilst ES pamatvērtībām.

| 5. | uzsver, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt sinerģijas, konsekvenci un efektivitāti starp PMF un citiem ES fondiem un politikas jomām, jo īpaši ar pamattiesību aizsardzību un sociālās kohēzijas, kā arī ārpolitikas un attīstības politikas veicināšanu. |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt sinerģijas, konsekvenci un efektivitāti starp PMF un citiem ES fondiem un politikas jomām, jo īpaši ar pamattiesību aizsardzību un sociālās kohēzijas, kā arī ārpolitikas un attīstības politikas veicināšanu.

| 6. | norāda, ka kopējā Eiropas patvēruma sistēma ir jāreformē, lai nodrošinātu, ka efektīvas patvēruma procedūras garantē to cilvēku tiesības, kam vajadzīga aizsardzība, nepieļauj sekundāru pārvietošanos un nodrošina vienotus un pienācīgus uzņemšanas apstākļus un vienotus standartus starptautiskās aizsardzības piešķiršanai. |
| --- | --- |

6.

norāda, ka kopējā Eiropas patvēruma sistēma ir jāreformē, lai nodrošinātu, ka efektīvas patvēruma procedūras garantē to cilvēku tiesības, kam vajadzīga aizsardzība, nepieļauj sekundāru pārvietošanos un nodrošina vienotus un pienācīgus uzņemšanas apstākļus un vienotus standartus starptautiskās aizsardzības piešķiršanai.

| 7. | uzskata, ka partnerības un sadarbība ar trešām valstīm ir būtisks ES migrācijas politikas un migrācijas pamatcēloņu novēršanas elements un ka Patvēruma un migrācijas fondam tāpēc būtu finansiāli jāstimulē šāda sadarbību, tostarp ES pārmitināšanas sistēmas ieviešana. Tomēr ārējais attīstības finansējums nebūtu jāatvēl vienīgi migrācijas novēršanai. |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka partnerības un sadarbība ar trešām valstīm ir būtisks ES migrācijas politikas un migrācijas pamatcēloņu novēršanas elements un ka Patvēruma un migrācijas fondam tāpēc būtu finansiāli jāstimulē šāda sadarbību, tostarp ES pārmitināšanas sistēmas ieviešana. Tomēr ārējais attīstības finansējums nebūtu jāatvēl vienīgi migrācijas novēršanai.

| 8. | atzīmē jauno pieeju, kas paredz īstermiņa integrācijas pasākumus nošķirt no ilgtermiņa integrācijas pasākumiem, kurus tagad finansēs ESF+; uzsver, ka finanšu līdzekļiem, kas tiks piešķirti ESF+, patiešām jāatbilst šim jaunajam uzdevumam; tomēr īpaši tādēļ, ka vairums īstermiņa integrācijas pasākumu ir vietējo un reģionālo pašvaldību pārziņā, pauž nožēlu par to, ka vārds “integrācija” nav minēts Patvēruma un migrācijas fonda nosaukumā. |
| --- | --- |

8.

atzīmē jauno pieeju, kas paredz īstermiņa integrācijas pasākumus nošķirt no ilgtermiņa integrācijas pasākumiem, kurus tagad finansēs ESF+; uzsver, ka finanšu līdzekļiem, kas tiks piešķirti ESF+, patiešām jāatbilst šim jaunajam uzdevumam; tomēr īpaši tādēļ, ka vairums īstermiņa integrācijas pasākumu ir vietējo un reģionālo pašvaldību pārziņā, pauž nožēlu par to, ka vārds “integrācija” nav minēts Patvēruma un migrācijas fonda nosaukumā.

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka jaunā fonda noteikumi pieļauj augstāku līdzfinansējuma likmi (līdz 90 %), kas varētu palīdzēt īpaši tām vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras saskaras ar grūtībām, un jo īpaši tām, kuras atrodas pie ārējām robežām, taču pauž nožēlu par to, ka nav uzklausīti Komitejas vairākkārtējie aicinājumi uzticēt vietējām un reģionālajām pašvaldībām daļu atbildības par Patvēruma un migrācijas fonda pārvaldību. |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē to, ka jaunā fonda noteikumi pieļauj augstāku līdzfinansējuma likmi (līdz 90 %), kas varētu palīdzēt īpaši tām vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras saskaras ar grūtībām, un jo īpaši tām, kuras atrodas pie ārējām robežām, taču pauž nožēlu par to, ka nav uzklausīti Komitejas vairākkārtējie aicinājumi uzticēt vietējām un reģionālajām pašvaldībām daļu atbildības par Patvēruma un migrācijas fonda pārvaldību.

| 10. | atzīmē, ka Patvēruma un migrācijas fonds pirmo reizi tiks pārvaldīts saskaņā ar kopīgo noteikumu regulu. Tas nozīmē, ka valstu politikas pasākumu plānošanā un īstenošanā būs plašāk jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības, taču, lai pozitīvo ietekmi panāktu, pilnībā jāievēro partnerības un daudzlīmeņu pārvaldības princips. |
| --- | --- |

10.

atzīmē, ka Patvēruma un migrācijas fonds pirmo reizi tiks pārvaldīts saskaņā ar kopīgo noteikumu regulu. Tas nozīmē, ka valstu politikas pasākumu plānošanā un īstenošanā būs plašāk jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības, taču, lai pozitīvo ietekmi panāktu, pilnībā jāievēro partnerības un daudzlīmeņu pārvaldības princips.

| 11. | norāda, ka Patvēruma un migrācijas fondam būtu jāatbalsta dalībvalstu centieni izstrādāt koordinētas stratēģijas attiecībā uz visiem migrācijas aspektiem, informācijas un labas prakses piemēru apmaiņa, kā arī dažādu iestāžu un pārvaldības līmeņu sadarbība un dalībvalstu sadarbība. |
| --- | --- |

11.

norāda, ka Patvēruma un migrācijas fondam būtu jāatbalsta dalībvalstu centieni izstrādāt koordinētas stratēģijas attiecībā uz visiem migrācijas aspektiem, informācijas un labas prakses piemēru apmaiņa, kā arī dažādu iestāžu un pārvaldības līmeņu sadarbība un dalībvalstu sadarbība.

| 12. | šajā saistībā atzīmē, ka priekšlikumā paredzēts dalībvalstīm piešķirto līdzekļu sadales koeficients, kas atspoguļo vajadzības un spiedienu, kuru dalībvalstis izjūt trīs galvenajās jomās: patvērumam (30 %); likumīgai migrācijai integrācijai (30 %) un neatbilstīgas migrācijas apkarošanai, tostarp atgriešanai (40 %); tomēr uzskata arī, ka nav skaidrs, kāpēc līdzekļus ierosināts sadalīt šādi, un tāpēc iesaka visām trim jomām piešķirt līdzekļus vienādā apmērā. |
| --- | --- |

12.

šajā saistībā atzīmē, ka priekšlikumā paredzēts dalībvalstīm piešķirto līdzekļu sadales koeficients, kas atspoguļo vajadzības un spiedienu, kuru dalībvalstis izjūt trīs galvenajās jomās: patvērumam (30 %); likumīgai migrācijai integrācijai (30 %) un neatbilstīgas migrācijas apkarošanai, tostarp atgriešanai (40 %); tomēr uzskata arī, ka nav skaidrs, kāpēc līdzekļus ierosināts sadalīt šādi, un tāpēc iesaka visām trim jomām piešķirt līdzekļus vienādā apmērā.

| 13. | uzskata, ka efektīva atgriešanas politika ir nozīmīgs visaptverošas pieejas migrācijai elements un ka Patvēruma un migrācijas fondam tāpēc būtu jāatbalsta gan centieni izstrādāt kopīgus standartus attiecībā uz atgriešanu, gan arī koordinēta atgriešanas pārvaldība, kurā pilnībā tiek ievērotas ES tiesību normas un starptautiskās cilvēktiesības un respektēta attiecīgo cilvēku cieņa, un trešās valstīs īstenoti pasākumi, kas nodrošina personu, kuras atgriežas, reintegrāciju. |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka efektīva atgriešanas politika ir nozīmīgs visaptverošas pieejas migrācijai elements un ka Patvēruma un migrācijas fondam tāpēc būtu jāatbalsta gan centieni izstrādāt kopīgus standartus attiecībā uz atgriešanu, gan arī koordinēta atgriešanas pārvaldība, kurā pilnībā tiek ievērotas ES tiesību normas un starptautiskās cilvēktiesības un respektēta attiecīgo cilvēku cieņa, un trešās valstīs īstenoti pasākumi, kas nodrošina personu, kuras atgriežas, reintegrāciju.

| 14. | šajā saistībā mudina dalībvalstis vairāk veicināt brīvprātīgu atgriešanos, jo tas atbilstu gan personu, kas atgriežas, gan nosūtītājvalstu un uzņemošo valstu interesēm. |
| --- | --- |

14.

šajā saistībā mudina dalībvalstis vairāk veicināt brīvprātīgu atgriešanos, jo tas atbilstu gan personu, kas atgriežas, gan nosūtītājvalstu un uzņemošo valstu interesēm.

| 15. | piekrīt viedoklim, ka Patvēruma un migrācijas fondam būtu jāatbalsta dalībvalstu centieni īstenot Direktīvu 2009/52/EK, kas aizliedz trešo valstu valstspiederīgo, kuri valstī uzturas nelikumīgi, nodarbināšanu un paredz sodīt darba devējus, kas neievēro šo aizliegumu, un Direktīvu 2011/36/ES par palīdzību cilvēku tirdzniecības upuriem, viņu atbalstu un aizsardzību. |
| --- | --- |

15.

piekrīt viedoklim, ka Patvēruma un migrācijas fondam būtu jāatbalsta dalībvalstu centieni īstenot Direktīvu 2009/52/EK, kas aizliedz trešo valstu valstspiederīgo, kuri valstī uzturas nelikumīgi, nodarbināšanu un paredz sodīt darba devējus, kas neievēro šo aizliegumu, un Direktīvu 2011/36/ES par palīdzību cilvēku tirdzniecības upuriem, viņu atbalstu un aizsardzību.

| 16. | pauž nožēlu par to, ka dalībvalstīm vairs netiek izvirzīta prasība vismaz 20 % no pieejamā finansējuma piešķirt ar patvērumu saistītām darbībām un 20 % integrācijai, un uzskata, ka tādēļ iespējams, ka neatbilstīgas migrācijas ierobežošanai tiks veltīts vairāk pūļu nekā citām darbībām; tādēļ aicina atjaunot minētās prasības attiecībā uz piešķiramo un attiecīgajiem mērķiem tērējamo līdzekļu minimālo apmēru. |
| --- | --- |

16.

pauž nožēlu par to, ka dalībvalstīm vairs netiek izvirzīta prasība vismaz 20 % no pieejamā finansējuma piešķirt ar patvērumu saistītām darbībām un 20 % integrācijai, un uzskata, ka tādēļ iespējams, ka neatbilstīgas migrācijas ierobežošanai tiks veltīts vairāk pūļu nekā citām darbībām; tādēļ aicina atjaunot minētās prasības attiecībā uz piešķiramo un attiecīgajiem mērķiem tērējamo līdzekļu minimālo apmēru.

| 17. | uzskata, ka decentralizētai sadarbībai var būt svarīga loma centienos stiprināt labu pārvaldību izcelsmes valstīs un tranzītvalstīs un ka šāda sadarbība var mazināt migrācijas plūsmas. Tādi pasākumi kā Nikosijas iniciatīva, kuras mērķis ir atbalstīt Lībijas pašvaldību spēju veidošanu, liecina par to, cik lielā mērā vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbība var veicināt stabilitāti un labklājību mūsu kaimiņvalstīs. |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka decentralizētai sadarbībai var būt svarīga loma centienos stiprināt labu pārvaldību izcelsmes valstīs un tranzītvalstīs un ka šāda sadarbība var mazināt migrācijas plūsmas. Tādi pasākumi kā Nikosijas iniciatīva, kuras mērķis ir atbalstīt Lībijas pašvaldību spēju veidošanu, liecina par to, cik lielā mērā vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbība var veicināt stabilitāti un labklājību mūsu kaimiņvalstīs.

| 18. | atgādina savu lomu dialoga veicināšanā un sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām migrantu izcelsmes un tranzīta valstīs, izmantojot, piemēram, jau esošās struktūras un platformas (ARLEM, CORLEAP, apvienotās konsultatīvās komitejas un darba grupas), lai sasniegtu PMF mērķus; |
| --- | --- |

18.

atgādina savu lomu dialoga veicināšanā un sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām migrantu izcelsmes un tranzīta valstīs, izmantojot, piemēram, jau esošās struktūras un platformas (ARLEM

CORLEAP

| 19. | ir pārliecināta, ka dalībvalstis būtu jāmudina daļu no programmas līdzekļiem atvēlēt īpaši šādiem mērķiem:






  — | vietējo un reģionālo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības īstenotiem integrācijas pasākumiem, |
| --- | --- | --- |

19.

ir pārliecināta, ka dalībvalstis būtu jāmudina daļu no programmas līdzekļiem atvēlēt īpaši šādiem mērķiem:

—

vietējo un reģionālo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības īstenotiem integrācijas pasākumiem,

| — | darbībām, kuru mērķis ir izstrādāt efektīvas alternatīvas aizturēšanai, |
| --- | --- |

—

darbībām, kuru mērķis ir izstrādāt efektīvas alternatīvas aizturēšanai,

| — | atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās un reintegrācijas programmām un ar tām saistītām darbībām, |
| --- | --- |

—

atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās un reintegrācijas programmām un ar tām saistītām darbībām,

| — | pasākumiem, kas vērsti uz neaizsargātiem starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem ar īpašām uzņemšanas un/vai procesuālām vajadzībām, tostarp uz bērniem, it īpaši nepavadītiem bērniem. |
| --- | --- |

—

pasākumiem, kas vērsti uz neaizsargātiem starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzējiem ar īpašām uzņemšanas un/vai procesuālām vajadzībām, tostarp uz bērniem, it īpaši nepavadītiem bērniem.

| 20. | atzinīgi vērtē ierosināto ārkārtas palīdzības satvaru, kas pavērs dalībvalstīm iespēju risināt problēmas, kuras rada nesamērīgs trešo valstu valstspiederīgo (it īpaši, ja tā ir tāda mazaizsargāta grupa kā nepavadīti nepilngadīgie) pieplūdums; uzsver, ka šāda palīdzība it īpaši būtu jāsaņem vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras saskaras ar minētajām problēmām; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē ierosināto ārkārtas palīdzības satvaru, kas pavērs dalībvalstīm iespēju risināt problēmas, kuras rada nesamērīgs trešo valstu valstspiederīgo (it īpaši, ja tā ir tāda mazaizsargāta grupa kā nepavadīti nepilngadīgie) pieplūdums; uzsver, ka šāda palīdzība it īpaši būtu jāsaņem vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kuras saskaras ar minētajām problēmām;

| 21. | uzskata, ka ierosinātajam tiesību aktam ir nenoliedzama Eiropas pievienotā vērtība un ka tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principam. |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka ierosinātajam tiesību aktam ir nenoliedzama Eiropas pievienotā vērtība un ka tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principam.

Briselē, 2018. gada 9. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 461/156 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 461/156

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vides un klimata pasākumu programmu (LIFE) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1293/2013”

(2018/C 461/14)

| Ziņotājs: | Marco Dus (IT/PSE), Vitorio Veneto domes deputāts, Trevizo |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vides un klimata pasākumu programmu (LIFE) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1293/2013
  COM(2018) 385 final – 2018/0209(COD) |

Ziņotājs:

Marco Dus (IT/PSE), Vitorio Veneto domes deputāts, Trevizo

Atsauces dokuments:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido vides un klimata pasākumu programmu (LIFE) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1293/2013

COM(2018) 385 final – 2018/0209(COD)

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Lai sasniegtu visaptverošos mērķus, ir sevišķi svarīgi īstenot Aprites ekonomikas paketi (1), klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam (2)
   (3)
   (4), Savienības dabas tiesību aktus (5), kā arī saistītās rīcībpolitikas (6)
   (7)
   (8)
   (9)
   (10). |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(6)

Lai sasniegtu visaptverošos mērķus, ir sevišķi svarīgi īstenot Aprites ekonomikas paketi (1), klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam (2)
   (3)
   (4), Savienības dabas tiesību aktus (5), kā arī saistītās rīcībpolitikas (6)
   (7)
   (8)
   (9)
   (10).

| (6) | Lai sasniegtu visaptverošos mērķus, ir sevišķi svarīgi īstenot Aprites ekonomikas paketi (1), klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam (2)
   (3)
   (4),
  Septīto vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam un tās iespējamo pēcteci

   (5), Savienības dabas tiesību aktus (6), kā arī saistītās rīcībpolitikas (7)
   (8)
   (9)
   (10)
   (11)
   (12)
   (13)
   (14)
   (15). |
| --- | --- |

(6)

Lai sasniegtu visaptverošos mērķus, ir sevišķi svarīgi īstenot Aprites ekonomikas paketi (1), klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam (2)
   (3)
   (4),
  Septīto vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam un tās iespējamo pēcteci

   (5), Savienības dabas tiesību aktus (6), kā arī saistītās rīcībpolitikas (7)
   (8)
   (9)
   (10)
   (11)
   (12)
   (13)
   (14)
   (15).

Pamatojums

Pašsaprotams.

2. grozījums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Lai izpildītu saistības, ko Savienība uzņēmusies saskaņā ar Parīzes klimata nolīgumu, Savienībai jākļūst par energoefektīvu un
  klimatnoturīgu
  mazoglekļa sabiedrību. Lai to panāktu, ir jāveic darbības, kas palīdzēs īstenot klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam, dalībvalstu integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus, kā arī sagatavoties Savienības gadsimta vidus un ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģijai, īpaši pievēršoties nozarēm, kas pašlaik rada vislielākās CO2 emisijas un piesārņojumu. Programmā būtu jāietver arī pasākumi, kas palīdzēs īstenot Savienības klimatadaptācijas rīcībpolitiku, lai mazinātu neaizsargātību pret negatīvajām klimata pārmaiņu sekām. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(7)

Lai izpildītu saistības, ko Savienība uzņēmusies saskaņā ar Parīzes klimata nolīgumu, Savienībai jākļūst par energoefektīvu un
  klimatnoturīgu
  mazoglekļa sabiedrību. Lai to panāktu, ir jāveic darbības, kas palīdzēs īstenot klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam, dalībvalstu integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus, kā arī sagatavoties Savienības gadsimta vidus un ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģijai, īpaši pievēršoties nozarēm, kas pašlaik rada vislielākās CO2 emisijas un piesārņojumu. Programmā būtu jāietver arī pasākumi, kas palīdzēs īstenot Savienības klimatadaptācijas rīcībpolitiku, lai mazinātu neaizsargātību pret negatīvajām klimata pārmaiņu sekām.

| (7) | Lai izpildītu saistības, ko Savienība uzņēmusies saskaņā ar Parīzes klimata nolīgumu, Savienībai jākļūst par energoefektīvu un
  klimatnoturīgu
  mazoglekļa sabiedrību. Lai to panāktu, ir jāveic darbības, kas palīdzēs īstenot klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam, dalībvalstu integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus, kā arī sagatavoties Savienības gadsimta vidus un ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģijai, īpaši pievēršoties nozarēm, kas pašlaik rada vislielākās CO2 emisijas un piesārņojumu. Programmā būtu jāietver arī pasākumi, kas palīdzēs īstenot Savienības klimatadaptācijas rīcībpolitiku, lai mazinātu neaizsargātību pret negatīvajām klimata pārmaiņu sekām. |
| --- | --- |

(7)

Lai izpildītu saistības, ko Savienība uzņēmusies saskaņā ar Parīzes klimata nolīgumu, Savienībai jākļūst par energoefektīvu un
  klimatnoturīgu
  mazoglekļa sabiedrību. Lai to panāktu, ir jāveic darbības, kas palīdzēs īstenot klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam, dalībvalstu integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus, kā arī sagatavoties Savienības gadsimta vidus un ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģijai, īpaši pievēršoties nozarēm, kas pašlaik rada vislielākās CO2 emisijas un piesārņojumu. Programmā būtu jāietver arī pasākumi, kas palīdzēs īstenot Savienības klimatadaptācijas rīcībpolitiku, lai mazinātu neaizsargātību pret negatīvajām klimata pārmaiņu sekām.

Pamatojums

Šajā kontekstā jēdziens “klimatnoturīgs” tiek uzskatīts par piemērotāku, jo tas attiecas uz pielāgošanos. [Tulkotāja piezīme: jēdziena resistente labojums uz resiliente spāņu valodā; neattiecas uz dokumenta tekstu latviešu valodā.]

3. grozījums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Pāreja uz tīru enerģiju dod būtisku ieguldījumu klimata pārmaiņu mazināšanā un līdztekus dod arī vidiskus blakusieguvumus. Programmas “Apvārsnis 2020” satvarā līdz 2020. gadam finansētās spēju veidošanas darbības, kas atbalsta pāreju uz tīru enerģiju, būtu jāintegrē Programmā, jo to mērķis ir nevis finansēt izcilību un sekmēt inovāciju, bet gan palīdzēt ieviesties jau pieejamām tehnoloģijām, kas palīdzēs mazināt klimata pārmaiņas. Šo spēju veidošanas darbību iekļaušana Programmā sagatavo augsni sinerģijai starp apakšprogrammām un vairo Savienības finansējuma vispārējo saskaņotību. Tāpēc būtu jāvāc un jāizplata dati par jau pieejamo pētniecības un inovācijas risinājumu izmantošanu LIFE projektos, arī no programmas “Apvārsnis Eiropa” un tās priekštecēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(8)

Pāreja uz tīru enerģiju dod būtisku ieguldījumu klimata pārmaiņu mazināšanā un līdztekus dod arī vidiskus blakusieguvumus. Programmas “Apvārsnis 2020” satvarā līdz 2020. gadam finansētās spēju veidošanas darbības, kas atbalsta pāreju uz tīru enerģiju, būtu jāintegrē Programmā, jo to mērķis ir nevis finansēt izcilību un sekmēt inovāciju, bet gan palīdzēt ieviesties jau pieejamām tehnoloģijām, kas palīdzēs mazināt klimata pārmaiņas. Šo spēju veidošanas darbību iekļaušana Programmā sagatavo augsni sinerģijai starp apakšprogrammām un vairo Savienības finansējuma vispārējo saskaņotību. Tāpēc būtu jāvāc un jāizplata dati par jau pieejamo pētniecības un inovācijas risinājumu izmantošanu LIFE projektos, arī no programmas “Apvārsnis Eiropa” un tās priekštecēm.

| (8) | Pāreja uz tīru enerģiju dod būtisku ieguldījumu klimata pārmaiņu mazināšanā un līdztekus dod arī vidiskus blakusieguvumus. Programmas “Apvārsnis 2020” satvarā līdz 2020. gadam finansētās spēju veidošanas darbības, kas atbalsta pāreju uz tīru enerģiju, būtu jāintegrē Programmā
  , saglabājot tādu pašu līdzfinansējuma koeficientu,
  jo to mērķis ir nevis finansēt izcilību un sekmēt inovāciju, bet gan palīdzēt ieviesties jau pieejamām tehnoloģijām, kas palīdzēs mazināt klimata pārmaiņas. Šo spēju veidošanas darbību iekļaušana Programmā sagatavo augsni sinerģijai starp apakšprogrammām un vairo Savienības finansējuma vispārējo saskaņotību. Tāpēc būtu jāvāc un jāizplata dati par jau pieejamo pētniecības un inovācijas risinājumu izmantošanu LIFE projektos, arī no programmas “Apvārsnis Eiropa” un tās priekštecēm. |
| --- | --- |

(8)

Pāreja uz tīru enerģiju dod būtisku ieguldījumu klimata pārmaiņu mazināšanā un līdztekus dod arī vidiskus blakusieguvumus. Programmas “Apvārsnis 2020” satvarā līdz 2020. gadam finansētās spēju veidošanas darbības, kas atbalsta pāreju uz tīru enerģiju, būtu jāintegrē Programmā
  , saglabājot tādu pašu līdzfinansējuma koeficientu,
  jo to mērķis ir nevis finansēt izcilību un sekmēt inovāciju, bet gan palīdzēt ieviesties jau pieejamām tehnoloģijām, kas palīdzēs mazināt klimata pārmaiņas. Šo spēju veidošanas darbību iekļaušana Programmā sagatavo augsni sinerģijai starp apakšprogrammām un vairo Savienības finansējuma vispārējo saskaņotību. Tāpēc būtu jāvāc un jāizplata dati par jau pieejamo pētniecības un inovācijas risinājumu izmantošanu LIFE projektos, arī no programmas “Apvārsnis Eiropa” un tās priekštecēm.

Pamatojums

Līdzfinansējuma likme reģioniem un pilsētām programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros ir 100 %.

4. grozījums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Tīrās enerģijas tiesību aktu ietekmes novērtējumos lēsts, ka, lai sasniegtu Savienības 2030. gada enerģētikas mērķrādītājus, 2021.–2030. gadā ik gadu būs vajadzīgas papildu investīcijas 177 miljardu euro apmērā. Lielākā investīciju nepietiekamība konstatēta ēku dekarbonizācijas jomā (investīcijās energoefektivitātē un
  maza mēroga
  atjaunojamo energoresursu risinājumos), kur kapitāls jānovirza ļoti izkliedētiem projektiem. Viens no apakšprogrammas “Pāreja uz tīru enerģiju” mērķiem ir veidot projektu izstrādes un sakopošanas spēju, tā palīdzot arī apgūt Eiropas strukturālo un investīciju fondu līdzekļus un veicināt investīcijas tīrā enerģijā arī ar InvestEU finanšu instrumentiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(9)

Tīrās enerģijas tiesību aktu ietekmes novērtējumos lēsts, ka, lai sasniegtu Savienības 2030. gada enerģētikas mērķrādītājus, 2021.–2030. gadā ik gadu būs vajadzīgas papildu investīcijas 177 miljardu euro apmērā. Lielākā investīciju nepietiekamība konstatēta ēku dekarbonizācijas jomā (investīcijās energoefektivitātē un
  maza mēroga
  atjaunojamo energoresursu risinājumos), kur kapitāls jānovirza ļoti izkliedētiem projektiem. Viens no apakšprogrammas “Pāreja uz tīru enerģiju” mērķiem ir veidot projektu izstrādes un sakopošanas spēju, tā palīdzot arī apgūt Eiropas strukturālo un investīciju fondu līdzekļus un veicināt investīcijas tīrā enerģijā arī ar InvestEU finanšu instrumentiem.

| (9) | Tīrās enerģijas tiesību aktu ietekmes novērtējumos lēsts, ka, lai sasniegtu Savienības 2030. gada enerģētikas mērķrādītājus, 2021.–2030. gadā ik gadu būs vajadzīgas papildu investīcijas 177 miljardu euro apmērā. Lielākā investīciju nepietiekamība konstatēta ēku dekarbonizācijas jomā (investīcijās energoefektivitātē un
  decentralizētos
  atjaunojamo energoresursu risinājumos
  jebkāda veida enerģijas patēriņam, jo īpaši tajos, kas paredzēti patēriņam apkurei un gaisa kondicionēšanai
  ), kur kapitāls jānovirza ļoti izkliedētiem projektiem
  , piemēram, veicinot pilotprojektus, kas balstīti uz maziem pilsētu konglomerātiem un izolētām apdzīvotām vietām un mājokļiem lauku apvidos
  . Viens no apakšprogrammas “Pāreja uz tīru enerģiju” mērķiem ir veidot projektu izstrādes un sakopošanas spēju, tā palīdzot arī apgūt Eiropas strukturālo un investīciju fondu līdzekļus un veicināt investīcijas tīrā enerģijā arī ar InvestEU finanšu instrumentiem. |
| --- | --- |

(9)

Tīrās enerģijas tiesību aktu ietekmes novērtējumos lēsts, ka, lai sasniegtu Savienības 2030. gada enerģētikas mērķrādītājus, 2021.–2030. gadā ik gadu būs vajadzīgas papildu investīcijas 177 miljardu euro apmērā. Lielākā investīciju nepietiekamība konstatēta ēku dekarbonizācijas jomā (investīcijās energoefektivitātē un
  decentralizētos
  atjaunojamo energoresursu risinājumos
  jebkāda veida enerģijas patēriņam, jo īpaši tajos, kas paredzēti patēriņam apkurei un gaisa kondicionēšanai
  ), kur kapitāls jānovirza ļoti izkliedētiem projektiem
  , piemēram, veicinot pilotprojektus, kas balstīti uz maziem pilsētu konglomerātiem un izolētām apdzīvotām vietām un mājokļiem lauku apvidos
  . Viens no apakšprogrammas “Pāreja uz tīru enerģiju” mērķiem ir veidot projektu izstrādes un sakopošanas spēju, tā palīdzot arī apgūt Eiropas strukturālo un investīciju fondu līdzekļus un veicināt investīcijas tīrā enerģijā arī ar InvestEU finanšu instrumentiem.

Pamatojums

Būvniecības nozares dekarbonizācija ir būtisks solis virzībā uz ES klimata un enerģētikas mērķu sasniegšanu un līdz ar to arī Parīzes nolīguma mērķu sekmīgu īstenošanu. Tomēr ir svarīgi pievērst lielāku uzmanību enerģijas patēriņam apkures un gaisa kondicionēšanas vajadzībām, kas veido nozīmīgu daļu no Eiropas kopējā enerģijas patēriņa.

5. grozījums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Savienības jaunākā vides politikas īstenošanas pārskata pakete (1) liecina, ka ir vēl daudz jāizdara, lai paātrinātu Savienības vides acquis īstenošanu un pastiprinātu vidisko un klimatisko mērķu integrāciju citās rīcībpolitikās. Tāpēc Programmai vajadzētu būt katalizatoram, kas ļauj panākt vajadzīgo progresu, izstrādājot, testējot un atkārtojot jaunas pieejas, atbalstot rīcībpolitiku izstrādi, uzraudzību un caurskatīšanu, veicinot ieinteresēto personu iesaisti, mobilizējot investīcijas no dažādām Savienības investīciju programmām vai citiem finansējuma avotiem un atbalstot pasākumus, kas ļaus pārvarēt dažādos šķēršļus, kas liedz rezultatīvi īstenot svarīgus vides tiesību aktos noteiktus plānus. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(12)

Savienības jaunākā vides politikas īstenošanas pārskata pakete (1) liecina, ka ir vēl daudz jāizdara, lai paātrinātu Savienības vides acquis īstenošanu un pastiprinātu vidisko un klimatisko mērķu integrāciju citās rīcībpolitikās. Tāpēc Programmai vajadzētu būt katalizatoram, kas ļauj panākt vajadzīgo progresu, izstrādājot, testējot un atkārtojot jaunas pieejas, atbalstot rīcībpolitiku izstrādi, uzraudzību un caurskatīšanu, veicinot ieinteresēto personu iesaisti, mobilizējot investīcijas no dažādām Savienības investīciju programmām vai citiem finansējuma avotiem un atbalstot pasākumus, kas ļaus pārvarēt dažādos šķēršļus, kas liedz rezultatīvi īstenot svarīgus vides tiesību aktos noteiktus plānus.

| (12) | Savienības jaunākā vides politikas īstenošanas pārskata pakete (1) liecina, ka ir vēl daudz jāizdara, lai paātrinātu Savienības vides acquis īstenošanu un pastiprinātu vidisko un klimatisko mērķu integrāciju citās rīcībpolitikās. Tāpēc Programmai vajadzētu būt katalizatoram, kas ļauj panākt vajadzīgo progresu, izstrādājot, testējot un atkārtojot jaunas pieejas, atbalstot rīcībpolitiku izstrādi,
  izvērtēšanu,
  uzraudzību un caurskatīšanu,
  veicinot labāku izpratni un saziņu, attīstot labu pārvaldību,
  veicinot ieinteresēto personu iesaisti,
  lai stiprinātu noturību pret globālajām pārmaiņām,
  mobilizējot investīcijas no dažādām Savienības investīciju programmām vai citiem finansējuma avotiem un atbalstot pasākumus, kas ļaus pārvarēt dažādos šķēršļus, kas liedz rezultatīvi īstenot svarīgus vides tiesību aktos noteiktus plānus. |
| --- | --- |

(12)

Savienības jaunākā vides politikas īstenošanas pārskata pakete (1) liecina, ka ir vēl daudz jāizdara, lai paātrinātu Savienības vides acquis īstenošanu un pastiprinātu vidisko un klimatisko mērķu integrāciju citās rīcībpolitikās. Tāpēc Programmai vajadzētu būt katalizatoram, kas ļauj panākt vajadzīgo progresu, izstrādājot, testējot un atkārtojot jaunas pieejas, atbalstot rīcībpolitiku izstrādi,
  izvērtēšanu,
  uzraudzību un caurskatīšanu,
  veicinot labāku izpratni un saziņu, attīstot labu pārvaldību,
  veicinot ieinteresēto personu iesaisti,
  lai stiprinātu noturību pret globālajām pārmaiņām,
  mobilizējot investīcijas no dažādām Savienības investīciju programmām vai citiem finansējuma avotiem un atbalstot pasākumus, kas ļaus pārvarēt dažādos šķēršļus, kas liedz rezultatīvi īstenot svarīgus vides tiesību aktos noteiktus plānus.

Pamatojums

Lai sasniegtu vides mērķus, būtiska ir pārvaldības uzlabošana, jo īpaši, vairojot izpratni un iesaistot ieinteresētās personas. Šīs prioritātes ir skaidri norādītas iepriekšējā programmā LIFE, un Reģionu komiteja uzskata, ka tās būtu jāsaglabā.

6. grozījums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Brīvprātīgā shēma “Bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmu pakalpojumi Eiropas aizjūras teritorijās” (BEST) veicina biodaudzveidības, arī jūras biodaudzveidības, saglabāšanu un ekosistēmu pakalpojumu ilgtspējīgu izmantošanu, arī ekosistēmās balstītas pieejas klimatadaptācijai un klimata pārmaiņu mazināšanai, Savienības tālākajos reģionos un aizjūras zemēs un teritorijās. Shēma BEST ir palīdzējusi vairot izpratni par tālāko reģionu un aizjūras zemju un teritoriju ekoloģisko nozīmi pasaules biodaudzveidības saglabāšanā. Aizjūras zemes un teritorijas šo mazo biodaudzveidības dotāciju shēmu augstu novērtējušas savās 2017. un 2018. gada ministru deklarācijās. Ir lietderīgi arī turpmāk atļaut no Programmas finansēt mazas biodaudzveidības dotācijas gan tālākajos reģionos, gan aizjūras zemēs un teritorijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(15)

Brīvprātīgā shēma “Bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmu pakalpojumi Eiropas aizjūras teritorijās” (BEST) veicina biodaudzveidības, arī jūras biodaudzveidības, saglabāšanu un ekosistēmu pakalpojumu ilgtspējīgu izmantošanu, arī ekosistēmās balstītas pieejas klimatadaptācijai un klimata pārmaiņu mazināšanai, Savienības tālākajos reģionos un aizjūras zemēs un teritorijās. Shēma BEST ir palīdzējusi vairot izpratni par tālāko reģionu un aizjūras zemju un teritoriju ekoloģisko nozīmi pasaules biodaudzveidības saglabāšanā. Aizjūras zemes un teritorijas šo mazo biodaudzveidības dotāciju shēmu augstu novērtējušas savās 2017. un 2018. gada ministru deklarācijās. Ir lietderīgi arī turpmāk atļaut no Programmas finansēt mazas biodaudzveidības dotācijas gan tālākajos reģionos, gan aizjūras zemēs un teritorijās.

| (15) | Brīvprātīgā shēma “Bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmu pakalpojumi Eiropas aizjūras teritorijās” (BEST) veicina biodaudzveidības, arī jūras biodaudzveidības, saglabāšanu un ekosistēmu pakalpojumu ilgtspējīgu izmantošanu, arī ekosistēmās balstītas pieejas klimatadaptācijai un klimata pārmaiņu mazināšanai, Savienības tālākajos reģionos un aizjūras zemēs un teritorijās. Shēma BEST ir palīdzējusi vairot izpratni par tālāko reģionu un aizjūras zemju un teritoriju ekoloģisko nozīmi pasaules biodaudzveidības saglabāšanā. Aizjūras zemes un teritorijas šo mazo biodaudzveidības dotāciju shēmu augstu novērtējušas savās 2017. un 2018. gada ministru deklarācijās. Ir lietderīgi arī turpmāk no Programmas finansēt biodaudzveidības dotācijas gan tālākajos reģionos, gan aizjūras zemēs un teritorijās
  , saskaņā ar mērķiem un pasākumiem, ko paredz stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem

   (1). |
| --- | --- |

(15)

Brīvprātīgā shēma “Bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmu pakalpojumi Eiropas aizjūras teritorijās” (BEST) veicina biodaudzveidības, arī jūras biodaudzveidības, saglabāšanu un ekosistēmu pakalpojumu ilgtspējīgu izmantošanu, arī ekosistēmās balstītas pieejas klimatadaptācijai un klimata pārmaiņu mazināšanai, Savienības tālākajos reģionos un aizjūras zemēs un teritorijās. Shēma BEST ir palīdzējusi vairot izpratni par tālāko reģionu un aizjūras zemju un teritoriju ekoloģisko nozīmi pasaules biodaudzveidības saglabāšanā. Aizjūras zemes un teritorijas šo mazo biodaudzveidības dotāciju shēmu augstu novērtējušas savās 2017. un 2018. gada ministru deklarācijās. Ir lietderīgi arī turpmāk no Programmas finansēt biodaudzveidības dotācijas gan tālākajos reģionos, gan aizjūras zemēs un teritorijās
  , saskaņā ar mērķiem un pasākumiem, ko paredz stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem

   (1).

Pamatojums

Teksta precizējums.

7. grozījums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Gaisa rīcībpolitikas jomā Savienības ilgtermiņa mērķis ir panākt tādu gaisa kvalitātes līmeni, kas neatstātu būtisku negatīvu ietekmi uz cilvēka veselību un to nepakļautu riskam. Sabiedrība gaisa piesārņojumu labi apzinās, un iedzīvotāji no iestādēm gaida rīcību. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 uzsver, cik liela loma tīra gaisa mērķu sasniegšanā var būt Savienības finansējumam. Tāpēc ar Programmu būtu jāatbalsta projekti, arī stratēģiski integrētie projekti, kam ir potenciāls piesaistīt publiskos un privātos līdzekļus, demonstrēt paraugprakses un veicināt gaisa kvalitātes plānu un tiesību aktu īstenošanu vietējā, reģionālā, starpreģionālā, nacionālā un transnacionālā līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(17)

Gaisa rīcībpolitikas jomā Savienības ilgtermiņa mērķis ir panākt tādu gaisa kvalitātes līmeni, kas neatstātu būtisku negatīvu ietekmi uz cilvēka veselību un to nepakļautu riskam. Sabiedrība gaisa piesārņojumu labi apzinās, un iedzīvotāji no iestādēm gaida rīcību. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 uzsver, cik liela loma tīra gaisa mērķu sasniegšanā var būt Savienības finansējumam. Tāpēc ar Programmu būtu jāatbalsta projekti, arī stratēģiski integrētie projekti, kam ir potenciāls piesaistīt publiskos un privātos līdzekļus, demonstrēt paraugprakses un veicināt gaisa kvalitātes plānu un tiesību aktu īstenošanu vietējā, reģionālā, starpreģionālā, nacionālā un transnacionālā līmenī.

| (17) | Gaisa rīcībpolitikas jomā Savienības ilgtermiņa mērķis ir panākt tādu gaisa kvalitātes līmeni, kas neatstātu būtisku negatīvu ietekmi uz cilvēka veselību un to nepakļautu riskam. Sabiedrība gaisa piesārņojumu labi apzinās, un iedzīvotāji no iestādēm gaida rīcību. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 uzsver, cik liela loma tīra gaisa mērķu sasniegšanā var būt Savienības finansējumam. Tāpēc ar Programmu būtu jāatbalsta projekti, arī stratēģiski integrētie projekti, kam ir potenciāls piesaistīt publiskos un privātos līdzekļus, demonstrēt paraugprakses un veicināt gaisa kvalitātes plānu un tiesību aktu īstenošanu vietējā, reģionālā, starpreģionālā, nacionālā un transnacionālā līmenī.
  Šiem centieniem uzlabot gaisa kvalitāti vajadzētu būt saskanīgiem ar siltumnīcefekta gāzu samazināšanas prasībām un ilgtermiņa nepieciešamību dekarbonizēt visu Eiropas ekonomiku, pakāpeniski aizstājot enerģētikas infrastruktūru, kas balstīta uz fosilajiem avotiem, ar infrastruktūru, kuras pamatā ir atjaunojamie energoresursi, kad vien tas ir tehniski un ekonomiski iespējams. |
| --- | --- |

(17)

Gaisa rīcībpolitikas jomā Savienības ilgtermiņa mērķis ir panākt tādu gaisa kvalitātes līmeni, kas neatstātu būtisku negatīvu ietekmi uz cilvēka veselību un to nepakļautu riskam. Sabiedrība gaisa piesārņojumu labi apzinās, un iedzīvotāji no iestādēm gaida rīcību. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 uzsver, cik liela loma tīra gaisa mērķu sasniegšanā var būt Savienības finansējumam. Tāpēc ar Programmu būtu jāatbalsta projekti, arī stratēģiski integrētie projekti, kam ir potenciāls piesaistīt publiskos un privātos līdzekļus, demonstrēt paraugprakses un veicināt gaisa kvalitātes plānu un tiesību aktu īstenošanu vietējā, reģionālā, starpreģionālā, nacionālā un transnacionālā līmenī.
  Šiem centieniem uzlabot gaisa kvalitāti vajadzētu būt saskanīgiem ar siltumnīcefekta gāzu samazināšanas prasībām un ilgtermiņa nepieciešamību dekarbonizēt visu Eiropas ekonomiku, pakāpeniski aizstājot enerģētikas infrastruktūru, kas balstīta uz fosilajiem avotiem, ar infrastruktūru, kuras pamatā ir atjaunojamie energoresursi, kad vien tas ir tehniski un ekonomiski iespējams.

Pamatojums

Gaisa kvalitāte ir tieši saistīta ar fosilo energoresursu sadegšanu transporta, apkures, gaisa kondicionēšanas un elektroenerģijas ražošanas vajadzībām. Tāpēc šo nozaru dekarbonizācijai ir tieša ietekme uz gaisa kvalitāti un iedzīvotāju veselību. LIFE programmas ietvaros vajadzētu apsvērt potenciālu, kā ar šāda veida projektiem samazināt gāzveida piesārņojošo vielu emisijas. Ja pastāv alternatīva, kuras pamatā ir atjaunojamās enerģijas avots, un ja ieguldījums ir arī rentabls, LIFE programmai vajadzētu veicināt šādu iniciatīvu, nevis tādu iekārtu nomaiņu, kuras rada augstas siltumnīcefekta gāzu emisijas, ar iekārtām, kuras ir efektīvākas, bet joprojām balstītas uz fosilo enerģiju.

8. grozījums

Jauns 17.a apsvērums pēc 17. apsvēruma

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | (17.a) | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai veicinātu atteikšanos no gaisa piesārņojuma avotiem, jo īpaši no mājokļu apkures iekārtām un elektrostacijām, kas balstītas uz vispiesārņojošāko fosilo kurināmo. Lai risinātu gaisa piesārņojuma problēmu, būtu jāpievēršas pārejai uz atjaunojamiem un citiem tīras enerģijas energoresursiem, dodot priekšroku vidēja termiņa/ilgtermiņa pieejai. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(17.a)

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai veicinātu atteikšanos no gaisa piesārņojuma avotiem, jo īpaši no mājokļu apkures iekārtām un elektrostacijām, kas balstītas uz vispiesārņojošāko fosilo kurināmo. Lai risinātu gaisa piesārņojuma problēmu, būtu jāpievēršas pārejai uz atjaunojamiem un citiem tīras enerģijas energoresursiem, dodot priekšroku vidēja termiņa/ilgtermiņa pieejai.

Pamatojums

ES mājokļu apkure, kas balstīta uz oglēm, ir būtisks gaisa piesārņojuma avots un rada nelabvēlīgu ietekmi uz iedzīvotāju veselību. Kad vien tas ir tehniski un finansiāli iespējams, būtu jāveicina pāreja uz atjaunojamiem un citiem tīras enerģijas energoresursiem saskaņā ar dekarbonizācijas mērķiem būvniecības sektorā, kā paredzēts Direktīvā par ēku energoefektivitāti.

9. grozījums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Lai uzlabotos pārvaldība vides un klimata pārmaiņu lietās un ar tām saistītās lietās, kas attiecas uz pāreju uz tīru enerģiju, ir jāiesaista pilsoniskā sabiedrība, veicinot sabiedrības informētību un patērētāju iesaisti, un jāpaplašina ieinteresēto personu, tostarp nevalstisko organizāciju, iesaiste konsultācijās par attiecīgajām rīcībpolitikām un to īstenošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(20)

Lai uzlabotos pārvaldība vides un klimata pārmaiņu lietās un ar tām saistītās lietās, kas attiecas uz pāreju uz tīru enerģiju, ir jāiesaista pilsoniskā sabiedrība, veicinot sabiedrības informētību un patērētāju iesaisti, un jāpaplašina ieinteresēto personu, tostarp nevalstisko organizāciju, iesaiste konsultācijās par attiecīgajām rīcībpolitikām un to īstenošanā.

| (20) | Lai uzlabotos pārvaldība vides un klimata pārmaiņu lietās un ar tām saistītās lietās, kas attiecas uz pāreju uz tīru enerģiju, ir jāiesaista pilsoniskā sabiedrība, veicinot sabiedrības informētību,
  tostarp izmantojot arī komunikācijas stratēģiju, kurā ņemti vērā jaunie plašsaziņas līdzekļi
  un
  sociālie tīkli un kas palielina
  patērētāju iesaisti, un jāpaplašina ieinteresēto personu, tostarp nevalstisko organizāciju, iesaiste konsultācijās par attiecīgajām rīcībpolitikām un to īstenošanā.
  Turklāt vietējo un reģionālo pašvaldību – iedzīvotājiem vistuvākā pārvaldības līmeņa saskaņā ar atzīto lomu, ko pilsētām, reģioniem un vietējām pārvaldes iestādēm paredz Parīzes pušu konference – Parīzes nolīgums, – un īstenojot subsidiaritātes principu – iesaistīšana un līdzatbildības palielināšana var palīdzēt sasniegt nozīmīgus rezultātus vides, enerģētikas un klimata jomā, par ko liecina iniciatīvas “Pilsētas mēru pakts” un citu klimata un vides tīklu, kuros iesaistās pašvaldības, augošie panākumi. |
| --- | --- |

(20)

Lai uzlabotos pārvaldība vides un klimata pārmaiņu lietās un ar tām saistītās lietās, kas attiecas uz pāreju uz tīru enerģiju, ir jāiesaista pilsoniskā sabiedrība, veicinot sabiedrības informētību,
  tostarp izmantojot arī komunikācijas stratēģiju, kurā ņemti vērā jaunie plašsaziņas līdzekļi
  un
  sociālie tīkli un kas palielina
  patērētāju iesaisti, un jāpaplašina ieinteresēto personu, tostarp nevalstisko organizāciju, iesaiste konsultācijās par attiecīgajām rīcībpolitikām un to īstenošanā.
  Turklāt vietējo un reģionālo pašvaldību – iedzīvotājiem vistuvākā pārvaldības līmeņa saskaņā ar atzīto lomu, ko pilsētām, reģioniem un vietējām pārvaldes iestādēm paredz Parīzes pušu konference – Parīzes nolīgums, – un īstenojot subsidiaritātes principu – iesaistīšana un līdzatbildības palielināšana var palīdzēt sasniegt nozīmīgus rezultātus vides, enerģētikas un klimata jomā, par ko liecina iniciatīvas “Pilsētas mēru pakts” un citu klimata un vides tīklu, kuros iesaistās pašvaldības, augošie panākumi.

Pamatojums

Ir svarīgi skaidri norādīt uz mūsdienīgas komunikācijas nepieciešamību un minēt Pilsētas mēru paktu, kas tagad ir kļuvis par globālu un ļoti sekmīgu iniciatīvu, ar ko veicināt iedzīvotājiem vistuvākā pārvaldības līmeņa iesaistīšanu un atbildības palielināšanu.

10. grozījums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Programmai tirgus dalībnieki būtu jāsagatavo pārejai uz tīru, energoefektīvu un klimatnoturīgu mazoglekļa aprites ekonomiku un tie šajā pārejā jāatbalsta, izmēģinot jaunas darījumdarbības iespējas, uzlabojot profesionālās prasmes, atvieglojot patērētāju piekļuvi ilgtspējīgiem produktiem un pakalpojumiem, iesaistot un iespēcinot sabiedriskās domas iespaidotājus un izmēģinot jaunas metodes, kā pielāgot esošos procesus un darījumdarbības vidi. Lai atbalstītu ilgtspējīgu risinājumu plašāku ieviešanos tirgū,
  jācenšas panākt
  to
  pieņemšana sabiedrībā
  un patērētāju
  iesaiste
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(22)

Programmai tirgus dalībnieki būtu jāsagatavo pārejai uz tīru, energoefektīvu un klimatnoturīgu mazoglekļa aprites ekonomiku un tie šajā pārejā jāatbalsta, izmēģinot jaunas darījumdarbības iespējas, uzlabojot profesionālās prasmes, atvieglojot patērētāju piekļuvi ilgtspējīgiem produktiem un pakalpojumiem, iesaistot un iespēcinot sabiedriskās domas iespaidotājus un izmēģinot jaunas metodes, kā pielāgot esošos procesus un darījumdarbības vidi. Lai atbalstītu ilgtspējīgu risinājumu plašāku ieviešanos tirgū,
  jācenšas panākt
  to
  pieņemšana sabiedrībā
  un patērētāju
  iesaiste
  .

| (22) | Programmai tirgus dalībnieki būtu jāsagatavo pārejai uz tīru, energoefektīvu un klimatnoturīgu mazoglekļa aprites ekonomiku un tie šajā pārejā jāatbalsta, izmēģinot jaunas darījumdarbības iespējas, uzlabojot profesionālās prasmes, atvieglojot patērētāju piekļuvi ilgtspējīgiem produktiem un pakalpojumiem, iesaistot un iespēcinot sabiedriskās domas iespaidotājus un izmēģinot jaunas metodes, kā pielāgot esošos procesus un darījumdarbības vidi. Lai atbalstītu ilgtspējīgu risinājumu plašāku ieviešanos tirgū
  , jo īpaši, inovatīvu, ilgtspējīgu un uz atjaunojamiem energoresursiem balstītu energotehnoloģiju ieviešanu, jāveicina sabiedrības informētība par tām un plaša izplatīšana, lai atvieglotu
  to
  pieņemšanu sabiedrībā
  un patērētāju
  iesaisti
  . |
| --- | --- |

(22)

Programmai tirgus dalībnieki būtu jāsagatavo pārejai uz tīru, energoefektīvu un klimatnoturīgu mazoglekļa aprites ekonomiku un tie šajā pārejā jāatbalsta, izmēģinot jaunas darījumdarbības iespējas, uzlabojot profesionālās prasmes, atvieglojot patērētāju piekļuvi ilgtspējīgiem produktiem un pakalpojumiem, iesaistot un iespēcinot sabiedriskās domas iespaidotājus un izmēģinot jaunas metodes, kā pielāgot esošos procesus un darījumdarbības vidi. Lai atbalstītu ilgtspējīgu risinājumu plašāku ieviešanos tirgū
  , jo īpaši, inovatīvu, ilgtspējīgu un uz atjaunojamiem energoresursiem balstītu energotehnoloģiju ieviešanu, jāveicina sabiedrības informētība par tām un plaša izplatīšana, lai atvieglotu
  to
  pieņemšanu sabiedrībā
  un patērētāju
  iesaisti
  .

Pamatojums

Pateicoties tehnoloģiju un tirgus attīstībai, kā arī valsts atbalstam, pēdējo 10 gadu laikā atjaunojamās enerģijas sistēmu ierīkošanas izmaksas ir ievērojami samazinājušās. Šī virzība ir jāturpina, lai ļautu pilnībā atraisīt Eiropas enerģētisko potenciālu, izmantojot alternatīvus enerģijas avotus, kas patlaban tiek maz izmantoti (piemēram, jūras enerģiju vai ģeotermālo enerģiju), un palielinot ES enerģētisko neatkarību no trešām valstīm.

11. grozījums

Jauns 24.a apsvērums pēc 24. apsvēruma

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | (24.a) | Ņemot vērā to, ka klimata pārmaiņu dēļ Eiropas Savienības teritorijā arvien biežāk notiek dabas katastrofas un ka spēkā esošie preventīvie instrumenti nav atbilstīgi, programma ļaus atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir stiprināt klimatnoturības stratēģijas, kas paredzētas ar klimata pārmaiņām saistīto dabas katastrofu pārvarēšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(24.a)

Ņemot vērā to, ka klimata pārmaiņu dēļ Eiropas Savienības teritorijā arvien biežāk notiek dabas katastrofas un ka spēkā esošie preventīvie instrumenti nav atbilstīgi, programma ļaus atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir stiprināt klimatnoturības stratēģijas, kas paredzētas ar klimata pārmaiņām saistīto dabas katastrofu pārvarēšanai.

Pamatojums

Ņemot vērā dabas katastrofu skaita pieaugumu un preventīvo instrumentu neatbilstību, būtiska nozīme ir programmas LIFE ieguldījumam, ar ko paredz atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir stiprināt klimatnoturības stratēģijas.

12. grozījums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Programmu īstenojot, pienācīga uzmanība būtu jāveltī tālāko reģionu stratēģijai, ņemot vērā LESD 349. pantu un šo reģionu īpašās vajadzības un neaizsargātību. Būtu jāņem vērā arī Savienības rīcībpolitikas, kas nav vides, klimata un relevantās tīras enerģētikas rīcībpolitikas. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(25)

Programmu īstenojot, pienācīga uzmanība būtu jāveltī tālāko reģionu stratēģijai, ņemot vērā LESD 349. pantu un šo reģionu īpašās vajadzības un neaizsargātību. Būtu jāņem vērā arī Savienības rīcībpolitikas, kas nav vides, klimata un relevantās tīras enerģētikas rīcībpolitikas.

| (25) | Programmu īstenojot, pienācīga uzmanība būtu jāveltī tālāko reģionu stratēģijai, ņemot vērā LESD 349. pantu un šo reģionu īpašās vajadzības un neaizsargātību. Būtu jāņem vērā arī Savienības rīcībpolitikas, kas nav vides, klimata
  , aprites ekonomikas
  un relevantās tīras enerģētikas rīcībpolitikas.


  Šīs stratēģijas finansējums būtu jāintegrē Programmā konkrētā un diferencētā veidā. |
| --- | --- |

(25)

Programmu īstenojot, pienācīga uzmanība būtu jāveltī tālāko reģionu stratēģijai, ņemot vērā LESD 349. pantu un šo reģionu īpašās vajadzības un neaizsargātību. Būtu jāņem vērā arī Savienības rīcībpolitikas, kas nav vides, klimata
  , aprites ekonomikas
  un relevantās tīras enerģētikas rīcībpolitikas.

Šīs stratēģijas finansējums būtu jāintegrē Programmā konkrētā un diferencētā veidā.

Pamatojums

Šī konkrētā atsauce būtu jāiekļauj to nopietno risku dēļ, kas tālākajiem reģioniem rodas saistībā ar globālajām un klimata pārmaiņām, un to īpašās neaizsargātības un atkarības no Eiropas sauszemes teritorijām dēļ.

13. grozījums

Jauns 26.a apsvērums pēc 26. apsvēruma

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | (26.a) | Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) ir atbilstīgas un var būt juridisks instruments LIFE programmas īstenošanai. ETSG struktūra ir pielīdzināma konsorcija struktūrai, un vairums no tām darbojas starpvalstu līmenī. Pateicoties šīm īpašībām, tās var centralizēti pārvaldīt projektu īstenošanu operatīvā un finanšu līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(26.a)

Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) ir atbilstīgas un var būt juridisks instruments LIFE programmas īstenošanai. ETSG struktūra ir pielīdzināma konsorcija struktūrai, un vairums no tām darbojas starpvalstu līmenī. Pateicoties šīm īpašībām, tās var centralizēti pārvaldīt projektu īstenošanu operatīvā un finanšu līmenī.

Pamatojums

Ir jāveicina ETSG izmantošana un jānodrošina to atbilstīgums kā konsorcijam.

14. grozījums

31. apsvērums

| Komisijas teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas atkarībā no iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām tam būtu jāietver fiksētu summu, vienotu likmju un vienības izmaksu standarta likmes izmantošanas izskatīšana. | Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas atkarībā no iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām tam būtu jāietver fiksētu summu, vienotu likmju un vienības izmaksu standarta likmes izmantošanas izskatīšana
  , lai cita starpā segtu izmaksas par personālu un līdz ar to atbalstītu ar līdzdalību projektos saistīto administratīvo darbību vienkāršošanu
  . |

Komisijas teksts

RK grozījums

Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas atkarībā no iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām tam būtu jāietver fiksētu summu, vienotu likmju un vienības izmaksu standarta likmes izmantošanas izskatīšana.

Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas atkarībā no iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku. Attiecībā uz dotācijām tam būtu jāietver fiksētu summu, vienotu likmju un vienības izmaksu standarta likmes izmantošanas izskatīšana
  , lai cita starpā segtu izmaksas par personālu un līdz ar to atbalstītu ar līdzdalību projektos saistīto administratīvo darbību vienkāršošanu
  .

Pamatojums

Šajā grozījumā uzsvērts, ka ir svarīgi spēt atbalstīt personāla izmaksas, kas ir viens no nozīmīgiem elementiem veiksmīgai dalībai projektos, jo īpaši mazāku organizāciju gadījumā.

15. grozījums

3. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Programmas vispārīgais mērķis ir sekmēt pāreju uz tīru, energoefektīvu un
  klimatnoturīgu
  mazoglekļa aprites ekonomiku, cita starpā veicinot pāreju uz tīru enerģiju, vides kvalitātes aizsardzību un uzlabošanu un biodaudzveidības zuduma apturēšanu un biodaudzveidības atjaunošanu, tādējādi dodot ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā. | 1.   Programmas vispārīgais mērķis ir sekmēt pāreju uz tīru, energoefektīvu un
  klimatnoturīgu
  mazoglekļa aprites ekonomiku, cita starpā veicinot pāreju uz tīru enerģiju, vides kvalitātes aizsardzību un uzlabošanu un biodaudzveidības zuduma apturēšanu un biodaudzveidības atjaunošanu, tādējādi dodot ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Programmas vispārīgais mērķis ir sekmēt pāreju uz tīru, energoefektīvu un
  klimatnoturīgu
  mazoglekļa aprites ekonomiku, cita starpā veicinot pāreju uz tīru enerģiju, vides kvalitātes aizsardzību un uzlabošanu un biodaudzveidības zuduma apturēšanu un biodaudzveidības atjaunošanu, tādējādi dodot ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā.

1.   Programmas vispārīgais mērķis ir sekmēt pāreju uz tīru, energoefektīvu un
  klimatnoturīgu
  mazoglekļa aprites ekonomiku, cita starpā veicinot pāreju uz tīru enerģiju, vides kvalitātes aizsardzību un uzlabošanu un biodaudzveidības zuduma apturēšanu un biodaudzveidības atjaunošanu, tādējādi dodot ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā.

Pamatojums

Pamatojums

Šajā kontekstā jēdziens “klimatnoturīgs” tiek uzskatīts par piemērotāku, jo tas attiecas uz pielāgošanos. [Tulkotāja piezīme: jēdziena resistente labojums uz resiliente spāņu valodā; neattiecas uz dokumenta tekstu latviešu valodā.]

resistente

resiliente

16. grozījums

16. grozījums

3. panta 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Programmas konkrētie mērķi ir šādi: | 2.   Programmas konkrētie mērķi ir šādi: |
| a) | izstrādāt, demonstrēt un popularizēt inovatīvus paņēmienus un pieejas, kā sasniegt Savienības tiesību aktos un rīcībpolitikās izvirzītos vides un klimata politikas mērķus, tostarp pāriet uz tīru enerģiju, un palīdzēt izmantot paraugpraksi dabas un biodaudzveidības jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.   Programmas konkrētie mērķi ir šādi:

2.   Programmas konkrētie mērķi ir šādi:

a)

izstrādāt, demonstrēt un popularizēt inovatīvus paņēmienus un pieejas, kā sasniegt Savienības tiesību aktos un rīcībpolitikās izvirzītos vides un klimata politikas mērķus, tostarp pāriet uz tīru enerģiju, un palīdzēt izmantot paraugpraksi dabas un biodaudzveidības jomā;

| a) | izstrādāt, demonstrēt un popularizēt inovatīvus paņēmienus un pieejas, kā sasniegt Savienības tiesību aktos un rīcībpolitikās izvirzītos vides un klimata politikas mērķus, tostarp pāriet uz tīru enerģiju, un palīdzēt izmantot paraugpraksi dabas un biodaudzveidības jomā; |
| --- | --- |

a)

izstrādāt, demonstrēt un popularizēt inovatīvus paņēmienus un pieejas, kā sasniegt Savienības tiesību aktos un rīcībpolitikās izvirzītos vides un klimata politikas mērķus, tostarp pāriet uz tīru enerģiju, un palīdzēt izmantot paraugpraksi dabas un biodaudzveidības jomā;

| b) | atbalstīt relevanto Savienības tiesību aktu un rīcībpolitiku izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un izpildes panākšanu, tostarp uzlabot pārvaldību, stiprinot publisko un privāto aktoru spējas un pilsoniskās sabiedrības iesaisti; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt relevanto Savienības tiesību aktu un rīcībpolitiku izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un izpildes panākšanu, tostarp uzlabot pārvaldību, stiprinot publisko un privāto aktoru spējas un pilsoniskās sabiedrības iesaisti;

| b) | atbalstīt relevanto Savienības tiesību aktu un rīcībpolitiku izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un izpildes panākšanu, tostarp uzlabot pārvaldību, stiprinot publisko un privāto aktoru spējas un pilsoniskās sabiedrības iesaisti; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt relevanto Savienības tiesību aktu un rīcībpolitiku izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un izpildes panākšanu, tostarp uzlabot pārvaldību, stiprinot publisko un privāto aktoru spējas un pilsoniskās sabiedrības iesaisti;

| c) | palīdzēt lielā mērogā izvērst veiksmīgus tehniskus un rīcībpolitiskus relevanto Savienības tiesību aktu un rīcībpolitiku īstenošanas risinājumus, atkārtojot rezultātus, integrējot saistītos mērķus citās rīcībpolitikās un publiskā un privātā sektora praksēs, mobilizējot investīcijas un uzlabojot piekļuvi finansējumam. |
| --- | --- |

c)

palīdzēt lielā mērogā izvērst veiksmīgus tehniskus un rīcībpolitiskus relevanto Savienības tiesību aktu un rīcībpolitiku īstenošanas risinājumus, atkārtojot rezultātus, integrējot saistītos mērķus citās rīcībpolitikās un publiskā un privātā sektora praksēs, mobilizējot investīcijas un uzlabojot piekļuvi finansējumam.

| c) | palīdzēt lielā mērogā izvērst veiksmīgus tehniskus un rīcībpolitiskus relevanto Savienības tiesību aktu un rīcībpolitiku īstenošanas risinājumus, atkārtojot rezultātus, integrējot saistītos mērķus citās rīcībpolitikās un publiskā un privātā sektora praksēs, mobilizējot investīcijas un uzlabojot piekļuvi finansējumam; |
| --- | --- |

c)

palīdzēt lielā mērogā izvērst veiksmīgus tehniskus un rīcībpolitiskus relevanto Savienības tiesību aktu un rīcībpolitiku īstenošanas risinājumus, atkārtojot rezultātus, integrējot saistītos mērķus citās rīcībpolitikās un publiskā un privātā sektora praksēs, mobilizējot investīcijas un uzlabojot piekļuvi finansējumam;

| d) | stiprināt sinerģiju starp klimatnoturības stratēģijām un ar klimata pārmaiņām saistītu dabas katastrofu riska mazināšanu, ieviešot tehniskus risinājumus, piemēram, viennozīmīgu metodi, kā analizēt dabas katastrofu risku
  . |
| --- | --- |

d)

d)

stiprināt sinerģiju starp klimatnoturības stratēģijām un ar klimata pārmaiņām saistītu dabas katastrofu riska mazināšanu, ieviešot tehniskus risinājumus, piemēram, viennozīmīgu metodi, kā analizēt dabas katastrofu risku
  .

stiprināt sinerģiju starp klimatnoturības stratēģijām un ar klimata pārmaiņām saistītu dabas katastrofu riska mazināšanu, ieviešot tehniskus risinājumus, piemēram, viennozīmīgu metodi, kā analizēt dabas katastrofu risku

Pamatojums

Pamatojums

Ņemot vērā dabas katastrofu skaita pieaugumu un pašreizējo preventīvo instrumentu neatbilstību, būtiska nozīme ir programmas LIFE ieguldījumam, ar ko paredz atbalstīt risinājumus, kuru mērķis ir stiprināt klimatnoturības stratēģijas.

LIFE

17. grozījums

17. grozījums

5. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Finansējums Programmas īstenošanai 2021.–2027. gada periodā ir
  5 450 000 000  EUR
  faktiskajās cenās. | 1.   Finansējums Programmas īstenošanai 2021.–2027. gada periodā ir
  6 780 000 000  EUR
  faktiskajās cenās. |
| 2.   Orientējošais 1. punktā minētās summas sadalījums ir: | 2.   Orientējošais 1. punktā minētās summas sadalījums ir: |
| | 3 500 000 000  EUR
  jomai “Vide”, no kā |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Finansējums Programmas īstenošanai 2021.–2027. gada periodā ir
  5 450 000 000  EUR
  faktiskajās cenās.

1.   Finansējums Programmas īstenošanai 2021.–2027. gada periodā ir
  6 780 000 000  EUR
  faktiskajās cenās.

2.   Orientējošais 1. punktā minētās summas sadalījums ir:

2.   Orientējošais 1. punktā minētās summas sadalījums ir:

3 500 000 000  EUR
  jomai “Vide”, no kā

3 500 000 000  EUR

| a) | 4 165 000 000  EUR
  jomai “Vide”, no kā |
| --- | --- |

a)

a)

4 165 000 000  EUR
  jomai “Vide”, no kā

4 165 000 000  EUR

| | 2 150 000 000  EUR apakšprogrammai “Daba un biodaudzveidība” un |
| --- | --- |

2 150 000 000  EUR apakšprogrammai “Daba un biodaudzveidība” un

| | 1) | 2 315 000 000  EUR apakšprogrammai “Daba un biodaudzveidība” un |
| --- | --- | --- |

1)

1)

2 315 000 000  EUR apakšprogrammai “Daba un biodaudzveidība” un

| | 1 350 000 000  EUR apakšprogrammai “Aprites ekonomika un dzīves kvalitāte”; |
| --- | --- |

1 350 000 000  EUR apakšprogrammai “Aprites ekonomika un dzīves kvalitāte”;

| | 2) | 1 850 000 000  EUR apakšprogrammai “Aprites ekonomika un dzīves kvalitāte”; |
| --- | --- | --- |

2)

2)

1 850 000 000  EUR apakšprogrammai “Aprites ekonomika un dzīves kvalitāte”;

| | 1 950 000 000  EUR
  jomai “Klimata pasākumi”, no kā |
| --- | --- |

1 950 000 000  EUR
  jomai “Klimata pasākumi”, no kā

1 950 000 000  EUR

| b) | 2 615 000 000  EUR
  jomai “Klimata pasākumi”, no kā |
| --- | --- |

b)

b)

2 615 000 000  EUR
  jomai “Klimata pasākumi”, no kā

2 615 000 000  EUR

| | 950 000 000  EUR
  apakšprogrammai “Klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām” un |
| --- | --- |

950 000 000  EUR
  apakšprogrammai “Klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām” un

950 000 000  EUR

| | 1) | 1 450 000  EUR
  apakšprogrammai “Klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām” un |
| --- | --- | --- |

1)

1)

1 450 000  EUR
  apakšprogrammai “Klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām” un

1 450 000  EUR

| | 1 000 000 000  EUR apakšprogrammai “Pāreja uz tīru enerģiju”. |
| --- | --- |

1 000 000 000  EUR apakšprogrammai “Pāreja uz tīru enerģiju”.

| | 2) | 1 165 000 000  EUR apakšprogrammai “Pāreja uz tīru enerģiju”. |
| --- | --- | --- |

2)

2)

1 165 000 000  EUR apakšprogrammai “Pāreja uz tīru enerģiju”.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētās summas neskar Eiropas Parlamenta Regulā (ES) xx/xx izklāstīto elastības noteikumu piemērošanu.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētās summas neskar Eiropas Parlamenta Regulā (ES) xx/xx izklāstīto elastības noteikumu piemērošanu.

Pamatojums

Pamatojums

Jaunā kopējā LIFE programmas summa aprēķināta, pamatojoties uz palielinājumu 1,7 reizes, kā par to paziņoja Eiropas Komisija, bet nepārvedot iepriekš no programmas “Apvārsnis 2020” finansēto enerģētikas pārkārtošanas pasākumu un īpašu uzmanību pievēršot apakšprogrammai klimata pārmaiņu mazināšanas un aprites ekonomikas jomā.

LIFE

18. grozījums

18. grozījums

5. panta 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētās summas neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) xx/xx [jaunā Daudzgadu finanšu shēmas regula] un Finanšu regulā izklāstīto elastības noteikumu piemērošanu. | 3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētās summas neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) xx/xx [jaunā Daudzgadu finanšu shēmas regula] un Finanšu regulā izklāstīto elastības noteikumu piemērošanu. |
| | 3.a
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 21. pantu, lai palielinātu šā panta 1. un 2. punktā minēto procentuālo daļu par ne vairāk kā 10 %, ar nosacījumu, ka divos sekojošos gados kopējais pieprasītais finansējums priekšlikumiem, uz kuriem attiecas dabas un bioloģiskās daudzveidības prioritārā joma, un kuri atbilst minimālajām kvalitātes prasībām, nepārsniedz vairāk kā par 20 % attiecīgo finansējuma apmēru, kāds bija aprēķināts divos gados pirms minētajiem gadiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētās summas neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) xx/xx [jaunā Daudzgadu finanšu shēmas regula] un Finanšu regulā izklāstīto elastības noteikumu piemērošanu.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā minētās summas neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) xx/xx [jaunā Daudzgadu finanšu shēmas regula] un Finanšu regulā izklāstīto elastības noteikumu piemērošanu.

3.a
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 21. pantu, lai palielinātu šā panta 1. un 2. punktā minēto procentuālo daļu par ne vairāk kā 10 %, ar nosacījumu, ka divos sekojošos gados kopējais pieprasītais finansējums priekšlikumiem, uz kuriem attiecas dabas un bioloģiskās daudzveidības prioritārā joma, un kuri atbilst minimālajām kvalitātes prasībām, nepārsniedz vairāk kā par 20 % attiecīgo finansējuma apmēru, kāds bija aprēķināts divos gados pirms minētajiem gadiem.

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams. Tiek pārņemta elastīguma klauzula Dabas un bioloģiskās daudzveidības apakšprogrammai, kas šobrīd ietverta LIFE programmā 2014.–2020. gadam.

LIFE

19. grozījums

19. grozījums

5. panta 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 5.   No Programmas var finansēt darbības, kuras Komisija īsteno, lai atbalstītu Savienības vides, klimata vai relevanto tīras enerģētikas tiesību aktu vai rīcībpolitiku ierosināšanu, īstenošanu un integrēšanu nolūkā sasniegt 3. pantā izklāstītos mērķus. Šādas darbības var ietvert: | 5.   No Programmas var finansēt darbības, kuras Komisija īsteno, lai atbalstītu Savienības vides, klimata vai relevanto tīras enerģētikas tiesību aktu vai rīcībpolitiku ierosināšanu, īstenošanu un integrēšanu nolūkā sasniegt 3. pantā izklāstītos mērķus. Šādas darbības var ietvert: |
| a) | informēšanu un komunikāciju, tostarp izpratnes vairošanas kampaņas. No finanšu līdzekļiem, kas saskaņā ar šo regulu piešķirti komunikācijas pasākumiem, sedz arī institucionālo komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm, kā arī par Savienības vides, klimata vai relevanto tīras enerģijas tiesību aktu īstenošanu un transponēšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

5.   No Programmas var finansēt darbības, kuras Komisija īsteno, lai atbalstītu Savienības vides, klimata vai relevanto tīras enerģētikas tiesību aktu vai rīcībpolitiku ierosināšanu, īstenošanu un integrēšanu nolūkā sasniegt 3. pantā izklāstītos mērķus. Šādas darbības var ietvert:

5.   No Programmas var finansēt darbības, kuras Komisija īsteno, lai atbalstītu Savienības vides, klimata vai relevanto tīras enerģētikas tiesību aktu vai rīcībpolitiku ierosināšanu, īstenošanu un integrēšanu nolūkā sasniegt 3. pantā izklāstītos mērķus. Šādas darbības var ietvert:

a)

informēšanu un komunikāciju, tostarp izpratnes vairošanas kampaņas. No finanšu līdzekļiem, kas saskaņā ar šo regulu piešķirti komunikācijas pasākumiem, sedz arī institucionālo komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm, kā arī par Savienības vides, klimata vai relevanto tīras enerģijas tiesību aktu īstenošanu un transponēšanu;

| a) | informēšanu un komunikāciju, tostarp izpratnes vairošanas kampaņas. No finanšu līdzekļiem, kas saskaņā ar šo regulu piešķirti komunikācijas pasākumiem, sedz arī institucionālo komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm, kā arī par Savienības vides, klimata vai relevanto tīras enerģijas tiesību aktu īstenošanu un transponēšanu; |
| --- | --- |

a)

informēšanu un komunikāciju, tostarp izpratnes vairošanas kampaņas. No finanšu līdzekļiem, kas saskaņā ar šo regulu piešķirti komunikācijas pasākumiem, sedz arī institucionālo komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm, kā arī par Savienības vides, klimata vai relevanto tīras enerģijas tiesību aktu īstenošanu un transponēšanu;

| b) | pētījumus, apsekojumus, modelēšanu un scenāriju izstrādi; |
| --- | --- |

b)

pētījumus, apsekojumus, modelēšanu un scenāriju izstrādi;

| b) | pētījumus, apsekojumus, modelēšanu un scenāriju izstrādi; |
| --- | --- |

b)

pētījumus, apsekojumus, modelēšanu un scenāriju izstrādi;

| c) | no Programmas nefinansētu projektu, rīcībpolitiku, programmu un tiesību aktu sagatavošanu, īstenošanu, uzraudzību, pārbaudi un izvērtēšanu; |
| --- | --- |

c)

no Programmas nefinansētu projektu, rīcībpolitiku, programmu un tiesību aktu sagatavošanu, īstenošanu, uzraudzību, pārbaudi un izvērtēšanu;

| c) | no Programmas nefinansētu projektu,
  pārvaldības īstenošanas un pārvaldības uzlabošanas pasākumu,
  rīcībpolitiku, programmu un tiesību aktu sagatavošanu, īstenošanu, uzraudzību, pārbaudi un izvērtēšanu; |
| --- | --- |

c)

no Programmas nefinansētu projektu,
  pārvaldības īstenošanas un pārvaldības uzlabošanas pasākumu,
  rīcībpolitiku, programmu un tiesību aktu sagatavošanu, īstenošanu, uzraudzību, pārbaudi un izvērtēšanu;

pārvaldības īstenošanas un pārvaldības uzlabošanas pasākumu,

| d) | darbseminārus, konferences un sanāksmes; |
| --- | --- |

d)

darbseminārus, konferences un sanāksmes;

| d) | darbseminārus, konferences un sanāksmes; |
| --- | --- |

d)

darbseminārus, konferences un sanāksmes;

| e) | sadarbības tīklu veidošanu un paraugprakses platformas; |
| --- | --- |

e)

sadarbības tīklu veidošanu un paraugprakses platformas;

| e) | sadarbības tīklu veidošanu un paraugprakses platformas; |
| --- | --- |

e)

sadarbības tīklu veidošanu un paraugprakses platformas;

| f) | citas darbības. |
| --- | --- |

f)

citas darbības.

| f) | citas darbības. |
| --- | --- |

f)

citas darbības.

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

20. grozījums

20. grozījums

11. panta 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Tiesīgi piedalīties ir tiesību subjekti, kas piedalās konsorcijos no vismaz trim neatkarīgiem subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību dažādās dalībvalstīs vai ar tām saistītās aizjūras zemēs vai teritorijās, vai trešās valstīs, kas ir Programmas asociētās valstis, vai citās trešās valstīs. | 5.   Tiesīgi piedalīties ir tiesību subjekti, kas piedalās konsorcijos no vismaz trim neatkarīgiem subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību dažādās dalībvalstīs vai ar tām saistītās aizjūras zemēs vai teritorijās, vai trešās valstīs, kas ir Programmas asociētās valstis, vai citās trešās valstīs. |
| | 5.a
     
  Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) ir pielīdzināmas konsorcijiem, kas reģistrēti dažādās dalībvalstīs vai ar tām saistītās aizjūras teritorijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

5.   Tiesīgi piedalīties ir tiesību subjekti, kas piedalās konsorcijos no vismaz trim neatkarīgiem subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību dažādās dalībvalstīs vai ar tām saistītās aizjūras zemēs vai teritorijās, vai trešās valstīs, kas ir Programmas asociētās valstis, vai citās trešās valstīs.

5.   Tiesīgi piedalīties ir tiesību subjekti, kas piedalās konsorcijos no vismaz trim neatkarīgiem subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību dažādās dalībvalstīs vai ar tām saistītās aizjūras zemēs vai teritorijās, vai trešās valstīs, kas ir Programmas asociētās valstis, vai citās trešās valstīs.

5.a
     
  Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG) ir pielīdzināmas konsorcijiem, kas reģistrēti dažādās dalībvalstīs vai ar tām saistītās aizjūras teritorijās.

Pamatojums

Pamatojums

Ir jāveicina ETSG izmantošana un jānodrošina to atbilstīgums kā konsorcijam.

21. grozījums

21. grozījums

13. panta a) punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| a) | Programmas finansētie projekti
  izvairās apdraudēt
  Programmas vides, klimata vai
  relevanto tīras
  enerģijas
  mērķu
  sasniegšanu un, ja iespējams, veicina zaļā publiskā iepirkuma izmantošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

a)

Programmas finansētie projekti
  izvairās apdraudēt
  Programmas vides, klimata vai
  relevanto tīras
  enerģijas
  mērķu
  sasniegšanu un, ja iespējams, veicina zaļā publiskā iepirkuma izmantošanu;

izvairās apdraudēt

relevanto tīras

mērķu

| a) | Programmas finansētie projekti
  sekmē vismaz viena no
  Programmas vides, klimata
  , pārejas uz aprites ekonomikas modeli
  vai
  ilgtspējīgas
  enerģijas
  mērķiem
  sasniegšanu
  , neapdraudot citus mērķus,
  un, ja iespējams, veicina zaļā publiskā iepirkuma izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

Programmas finansētie projekti
  sekmē vismaz viena no
  Programmas vides, klimata
  , pārejas uz aprites ekonomikas modeli
  vai
  ilgtspējīgas
  enerģijas
  mērķiem
  sasniegšanu
  , neapdraudot citus mērķus,
  un, ja iespējams, veicina zaļā publiskā iepirkuma izmantošanu;

sekmē vismaz viena no

, pārejas uz aprites ekonomikas modeli

ilgtspējīgas

mērķiem

, neapdraudot citus mērķus,

Pamatojums

Pamatojums

Programmai LIFE būtu ne tikai “jāizvairās apdraudēt” ES mērķus vides, klimata un enerģētikas jomā, bet arī aktīvi jāveicina to sasniegšana. Turklāt formulējums attiecībā uz “relevanto tīras enerģijas mērķu sasniegšanu” šķiet pārāk neskaidrs.

LIFE

22. grozījums

22. grozījums

13. panta f) punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| f) | attiecīgā gadījumā īpašu uzmanību veltī projektiem ģeogrāfiskos apgabalos, kam ir īpašas vajadzības vai kas ir sevišķi neaizsargāti, piem., apgabalos ar īpašiem vidiskiem izaicinājumiem vai dabas ierobežojumiem, pārrobežu apgabalos
  vai
  tālākajos reģionos. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

f)

attiecīgā gadījumā īpašu uzmanību veltī projektiem ģeogrāfiskos apgabalos, kam ir īpašas vajadzības vai kas ir sevišķi neaizsargāti, piem., apgabalos ar īpašiem vidiskiem izaicinājumiem vai dabas ierobežojumiem, pārrobežu apgabalos
  vai
  tālākajos reģionos.

vai

| f) | attiecīgā gadījumā īpašu uzmanību veltī projektiem ģeogrāfiskos apgabalos, kam ir īpašas vajadzības vai kas ir sevišķi neaizsargāti, piem., apgabalos ar īpašiem vidiskiem izaicinājumiem
  (piemēram, teritorijās ar atzītām gaisa kvalitātes problēmām vai teritorijās, ko ietekmē klimata pārmaiņas)
  vai dabas ierobežojumiem, pārrobežu apgabalos
  (projekti, kuros būtiska nozīme ir starpvalstu sadarbībai, lai nodrošinātu vides aizsardzību un klimata mērķu sasniegšanu) un reģionos, kas pakļauti nopietniem riskiem globālo un klimata pārmaiņu ietekmes dēļ, piemēram,
  tālākajos reģionos. |
| --- | --- |

f)

attiecīgā gadījumā īpašu uzmanību veltī projektiem ģeogrāfiskos apgabalos, kam ir īpašas vajadzības vai kas ir sevišķi neaizsargāti, piem., apgabalos ar īpašiem vidiskiem izaicinājumiem
  (piemēram, teritorijās ar atzītām gaisa kvalitātes problēmām vai teritorijās, ko ietekmē klimata pārmaiņas)
  vai dabas ierobežojumiem, pārrobežu apgabalos
  (projekti, kuros būtiska nozīme ir starpvalstu sadarbībai, lai nodrošinātu vides aizsardzību un klimata mērķu sasniegšanu) un reģionos, kas pakļauti nopietniem riskiem globālo un klimata pārmaiņu ietekmes dēļ, piemēram,
  tālākajos reģionos.

(piemēram, teritorijās ar atzītām gaisa kvalitātes problēmām vai teritorijās, ko ietekmē klimata pārmaiņas)

(projekti, kuros būtiska nozīme ir starpvalstu sadarbībai, lai nodrošinātu vides aizsardzību un klimata mērķu sasniegšanu) un reģionos, kas pakļauti nopietniem riskiem globālo un klimata pārmaiņu ietekmes dēļ, piemēram,

Pamatojums

Pamatojums

Būtu lietderīgi pievērst lielāku uzmanību starpvalstu sadarbībai, gaisa kvalitātes problēmai, riskiem saistībā ar globālajām un klimata pārmaiņām un tālāko reģionu īpašajai neaizsargātībai. Ar klimata pārmaiņām saistītas problēmas bieži vien skar tādas ģeogrāfiskās teritorijas ar īpašām vajadzībām vai trūkumiem kā salas, piekrastes mazpilsētas un pilsētas, kā arī kalnu apgabali.

23. grozījums

23. grozījums

Jauns pants pēc 13. panta

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Projektu izmaksu attiecināmība saistībā ar PVN un personālu





  1.
     
  Nosacījumi par izmaksu atbilstību ir izklāstīti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 126. pantā. Šādas izmaksas ietver PVN un personāla izmaksas.




  Programmas LIFE starpposma un ex post novērtējumā Komisija sniedz pārskatu par PVN atmaksāšanu katrā atsevišķā dalībvalstī, ko programmas LIFE projektu saņēmēji ir pieprasījuši maksājumu pēdējā posmā.






  2.
     
  Atgūstamais PVN nav attiecināms neatkarīgi no tā, vai pieteikuma iesniedzējs izvēlas to atgūt vai ne. PVN nav attiecināmi izdevumi, izņemot gadījumus, kad to pilnībā un galīgi sedz galīgais saņēmējs. Par attiecināmu nevar uzskatīt PVN, kas jebkādā veidā ir atgūstams, pat tad, ja galīgais vai individuālais saņēmējs faktiski to nav atguvis. Lai noteiktu, vai saskaņā ar šā panta noteikumiem PVN ir attiecināmi izdevumi, galīgā vai individuālā saņēmēja publisko vai privāto statusu neņem vērā.






  3.
     
  Neatgūstamo PVN var pieprasīt kā attiecināmus izdevumus, ja vien pieprasījumu pamato atbilstīgi organizācijas revidentu vai grāmatvežu pierādījumi. PVN, ko, piemērojot īpašas valsts tiesību normas, galīgais vai individuālais saņēmējs nevar atgūt, ir attiecināmi izdevumi tikai tad, ja minētās tiesību normas pilnībā atbilst Direktīvai 2006/112/EK par PVN. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Projektu izmaksu attiecināmība saistībā ar PVN un personālu

1.
     
  Nosacījumi par izmaksu atbilstību ir izklāstīti Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 126. pantā. Šādas izmaksas ietver PVN un personāla izmaksas.

Programmas LIFE starpposma un ex post novērtējumā Komisija sniedz pārskatu par PVN atmaksāšanu katrā atsevišķā dalībvalstī, ko programmas LIFE projektu saņēmēji ir pieprasījuši maksājumu pēdējā posmā.

2.
     
  Atgūstamais PVN nav attiecināms neatkarīgi no tā, vai pieteikuma iesniedzējs izvēlas to atgūt vai ne. PVN nav attiecināmi izdevumi, izņemot gadījumus, kad to pilnībā un galīgi sedz galīgais saņēmējs. Par attiecināmu nevar uzskatīt PVN, kas jebkādā veidā ir atgūstams, pat tad, ja galīgais vai individuālais saņēmējs faktiski to nav atguvis. Lai noteiktu, vai saskaņā ar šā panta noteikumiem PVN ir attiecināmi izdevumi, galīgā vai individuālā saņēmēja publisko vai privāto statusu neņem vērā.

3.
     
  Neatgūstamo PVN var pieprasīt kā attiecināmus izdevumus, ja vien pieprasījumu pamato atbilstīgi organizācijas revidentu vai grāmatvežu pierādījumi. PVN, ko, piemērojot īpašas valsts tiesību normas, galīgais vai individuālais saņēmējs nevar atgūt, ir attiecināmi izdevumi tikai tad, ja minētās tiesību normas pilnībā atbilst Direktīvai 2006/112/EK par PVN.

Pamatojums

Pamatojums

Grozījumā pārņemts RK iepriekšējais atzinums (ziņotāja: Twitchen kdze, ENVE V-018). PVN tika uzskatīts par šķērsli dalībai iepriekšējos LIFE programmas posmos.

Twitchen

LIFE

24. grozījums

24. grozījums

21. panta 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas paredzēti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. | 4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas paredzēti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu
  , un attiecīgā gadījumā Komisija tiešā veidā apspriežas ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un uzsāk sabiedrisko apspriešanu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas paredzēti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas paredzēti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu
  , un attiecīgā gadījumā Komisija tiešā veidā apspriežas ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un uzsāk sabiedrisko apspriešanu
  .

Pamatojums

Pamatojums

Būtu lietderīgi skaidri minēt vietējās un reģionālās pašvaldības.

25. grozījums

25. grozījums

Jauns 21.a pants pēc 21. panta

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Komiteju procedūra





  1.
     
  Komisijai palīdz LIFE vides un klimata pasākumu programmas komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.






  2.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.




  Ja komiteja nesniedz atzinumu, Komisija nepieņem īstenošanas akta projektu, un piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešo daļu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Komiteju procedūra

1.
     
  Komisijai palīdz LIFE vides un klimata pasākumu programmas komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

Ja komiteja nesniedz atzinumu, Komisija nepieņem īstenošanas akta projektu, un piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešo daļu.

Pamatojums

Pamatojums

Šajā grozījumā ir pārņemts Regulas par pašreizējo programmu LIFE (Regula (ES) Nr. 1293/2013) 30. pants, lai nodrošinātu lielāku līdzdalību LIFE programmas īstenošanā un kontroli pār to.

LIFE

LIFE

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu, kurā, nešaubīgi atkārtoti apstiprinot programmu LIFE nākamajai daudzgadu finanšu shēmai, ir skaidri atzīti programmas līdzšinējie panākumi un radītā Eiropas pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu, kurā, nešaubīgi atkārtoti apstiprinot programmu LIFE

| 2. | ir gandarīta par to, ka regulas priekšlikumā sniegta īpaša atsauce uz ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem un ka tas palīdz nodrošināt, ka klimata mērķiem tiek paredzēti 25 % no DFS budžeta. Reģionu komiteja mudina ES budžetā skaidri atzīt un atbalstīt visus ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus; |
| --- | --- |

2.

ir gandarīta par to, ka regulas priekšlikumā sniegta īpaša atsauce uz ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem un ka tas palīdz nodrošināt, ka klimata mērķiem tiek paredzēti 25 % no DFS budžeta. Reģionu komiteja mudina ES budžetā skaidri atzīt un atbalstīt visus ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus;

| 3. | uzsver programmas LIFE nozīmīgo tiešo ietekmi uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ko tā jau ir apliecinājusi, sekmējot bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un vides kvalitātes uzlabošanu un tādējādi palīdzot mazināt un mīkstināt dramatisko ietekmi, ko rada klimata pārmaiņas, kuru apkarošanas priekšējās pozīcijās ir vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

3.

uzsver programmas LIFE

| 4. | atbalsta priekšlikumu DFS ietvaros palielināt programmai LIFE paredzēto budžetu par 60 %. Tomēr Komiteja norāda, ka šis budžeta palielinājums daļēji atbilst arī no nākamās LIFE programmas finansējamo jomu paplašinājumam (piemēram, jaunā apakšprogramma “Pāreja uz tīru enerģiju”, kas finansēs projektus, kuri pašreizējā DFS ir piesaistīti programmai “Apvārsnis 2020”); tāpēc Komiteja ir spiesta uzsvērt, ka Eiropas Komisijas ierosinātais budžeta palielinājums patiesībā ir tālu no tās paziņotajiem 60 %, un pauž cerību, ka tiks apsvērts papildu palielinājums, kas būtu savietojams vispārējo DFS priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

atbalsta priekšlikumu DFS ietvaros palielināt programmai LIFE

LIFE

| 5. | ņemot vērā ierosinātos ERAF un ELFLA budžeta samazinājumus, pauž bažas, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām pieejamais finansējums projektiem, kas saistīti ar klimata politiku un enerģētikas pārkārtošanu, nākamajā DFS 2021.–2027. gadam kopumā varētu samazināties; |
| --- | --- |

5.

ņemot vērā ierosinātos ERAF un ELFLA budžeta samazinājumus, pauž bažas, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām pieejamais finansējums projektiem, kas saistīti ar klimata politiku un enerģētikas pārkārtošanu, nākamajā DFS 2021.–2027. gadam kopumā varētu samazināties;

| 6. | pauž neapmierinātību par to, ka Eiropas Komisijas priekšlikumā nav nevienas atsauces uz LIFE komiteju; uzskata, ka LIFE komiteja nebūtu jālikvidē: tieši pretēji, tai būtu jāveicina vietējo un reģionālo pašvaldību efektīvāka līdzdalība programmas īstenošanā; |
| --- | --- |

6.

pauž neapmierinātību par to, ka Eiropas Komisijas priekšlikumā nav nevienas atsauces uz LIFE

LIFE

| 7. | atzinīgi vērtē lēmumu pievērst galveno uzmanību projektu kvalitātei, izvairoties no saistošiem, ģeogrāfiski noteiktiem avansa piešķīrumiem (vienlaikus sekmējot taisnīgu un līdzsvarotu sadali starp projektiem), un atbalsta centienus vienkāršot programmas regulējumu. Tomēr Komiteja brīdina par risku, ka pārāk daudzi aspekti varētu tikt pārnesti uz otrā līmeņa deleģētiem aktiem, un šajā saistībā aicina nodrošināt, ka turpmākajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus netiek samazināti vietējo un reģionālo pašvaldību līdzfinansējuma līmeņi; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē lēmumu pievērst galveno uzmanību projektu kvalitātei, izvairoties no saistošiem, ģeogrāfiski noteiktiem avansa piešķīrumiem (vienlaikus sekmējot taisnīgu un līdzsvarotu sadali starp projektiem), un atbalsta centienus vienkāršot programmas regulējumu. Tomēr Komiteja brīdina par risku, ka pārāk daudzi aspekti varētu tikt pārnesti uz otrā līmeņa deleģētiem aktiem, un šajā saistībā aicina nodrošināt, ka turpmākajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus netiek samazināti vietējo un reģionālo pašvaldību līdzfinansējuma līmeņi;

| 8. | uzskata, ka ir būtiski efektīvāk izmantot programmu LIFE, sekmējot veiksmīgu projektu atkārtojamību, un izmantot programmu arī kā katalizatoru, lai piesaistītu papildu finansējumu (privāto un publisko, sākot ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu). Komiteja aicina Komisiju ieviest attiecīgus informēšanas, izplatīšanas un tehniskās palīdzības pasākumus, lai veicinātu un atbalstītu vietējo un reģionālo pašvaldību dalību programmā. Šajā nolūkā Komiteja iesaka arī veicināt projektus tīklu veidošanai starp valstu kontaktpunktiem, lai sekmētu paraugprakses apmaiņu un starpvalstu sadarbību; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka ir būtiski efektīvāk izmantot programmu LIFE

| 9. | uzsver, ka LIFE programmu ir svarīgi koncentrēt uz Natura 2000 tīklu, un uzskata, ka atbalsts šim tīklam ir jāsaglabā kā svarīgs elements apakšprogrammā “Daba un bioloģiskā daudzveidība”; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka LIFE

Natura 2000

| 10. | apzinās un atzīst nepieciešamību veicināt privātā kapitāla mobilizēšanu arī ieguldījumiem vides jomā, tomēr mudina Komisiju sniegt papildu skaidrojumu par “finansējuma apvienošanas darbībām” un par to pilotprojektu rezultātiem, kuri tiek finansēti, izmantojot LIFE programmas 2014.–2020. gadam finanšu instrumentus. |
| --- | --- |

10.

apzinās un atzīst nepieciešamību veicināt privātā kapitāla mobilizēšanu arī ieguldījumiem vides jomā, tomēr mudina Komisiju sniegt papildu skaidrojumu par “finansējuma apvienošanas darbībām” un par to pilotprojektu rezultātiem, kuri tiek finansēti, izmantojot LIFE

Briselē, 2018. gada 9. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2015) 614 final, 2.12.2015.

1

(2)  “Klimata un enerģētikas politikas satvars 2030. gadam”, COM(2014) 15, 22.1.2014.

2

(3)  “Pielāgošanās klimata pārmaiņām: ES stratēģija 2030”, COM(2013) 216, 16.4.2013.

3

(4)  Pakete “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā”, COM(2016) 860, 30.11.2016.

4

(5)  “Rīcības plāns dabai, cilvēkam un ekonomikai”, COM(2017) 198, 27.4.2017.

5

(6)  Programma “Tīru gaisu Eiropā”, COM(2013) 918.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

7

(8)  Tematiskā stratēģija augsnes aizsardzībai, COM(2006) 231.

8

(9)  Mazemisiju mobilitātes stratēģija, COM(2016) 501 final.

9

(10)  Rīcības plāns par alternatīvo degvielu infrastruktūru saskaņā ar Direktīvas 2014/94/ES 10. panta 6. punktu, 8.11.2017.

10

(1)  COM(2015) 614 final, 2.12.2015.

1

(2)  “Klimata un enerģētikas politikas satvars 2030. gadam”, COM(2014) 15, 22.1.2014.

2

(3)  “Pielāgošanās klimata pārmaiņām: ES stratēģija 2030”, COM(2013) 216, 16.4.2013.

3

(4)  Pakete “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā”, COM(2016) 860, 30.11.2016.

4

(5)  
  Lēmums Nr. 1386/2013/ES.

5

Lēmums Nr. 1386/2013/ES.

(6)  “Rīcības plāns dabai, cilvēkam un ekonomikai”, COM(2017) 198, 27.4.2017.

6

(7)  Programma “Tīru gaisu Eiropā”, COM(2013) 918.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

8

(9)  Tematiskā stratēģija augsnes aizsardzībai, COM(2006) 231.

9

(10)  Mazemisiju mobilitātes stratēģija, COM(2016) 501 final.

10

(11)  Rīcības plāns par alternatīvo degvielu infrastruktūru saskaņā ar Direktīvas 2014/94/ES 10. panta 6. punktu, 8.11.2017.

11

(12)  
  Direktīva 2002/49/EK par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību.

12

Direktīva 2002/49/EK par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību.

(13)  
  Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā, COM(2018) 28 final.

13

Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā, COM(2018) 28 final.

(14)  
  Direktīva 2007/60/EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību.

14

Direktīva 2007/60/EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību.

(15)  
  Paziņojums “Zaļā infrastruktūra (ZI) – Eiropas dabas kapitāla pilnveide”, COM(2013) 249 final.

15

Paziņojums “Zaļā infrastruktūra (ZI) – Eiropas dabas kapitāla pilnveide”, COM(2013) 249 final.

(1)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES vides politikas īstenošanas pārskats – kopīgas problēmas un kā apvienot centienus, lai gūtu labākus rezultātus” (COM(2017) 63 final).

1

(1)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES vides politikas īstenošanas pārskats – kopīgas problēmas un kā apvienot centienus, lai gūtu labākus rezultātus” (COM(2017) 63 final).

1

(1)  
  Kā noteikts COM(2017) 623 final “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”.

1

Kā noteikts COM(2017) 623 final “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”.

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 461/173 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 461/173

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments”

(2018/C 461/15)

| Galvenā ziņotāja: | Isabelle BOUDINEAU (FR/PSE), Jaunās Akvitānijas reģionālās padomes priekšsēdētāja vietniece |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un atceļ Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) Nr. 283/2014
  COM(2018) 438 final
  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par grozījumiem Regulā (ES) Nr. 1316/2013 sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības
  COM(2018) 568 final |

Galvenā ziņotāja:

Isabelle BOUDINEAU (FR/PSE), Jaunās Akvitānijas reģionālās padomes priekšsēdētāja vietniece

Atsauces dokuments:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un atceļ Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) Nr. 283/2014

COM(2018) 438 final

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par grozījumiem Regulā (ES) Nr. 1316/2013 sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības

COM(2018) 568 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un atceļ Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) Nr. 283/2014

(COM(2018) 438 final) – 1. daļa

1.
  grozījums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Savā paziņojumā “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (1) Komisija uzsvēra tālāko reģionu īpašās transporta vajadzības un vajadzību nodrošināt Savienības atbalstu minēto vajadzību saskaņošanai, tostarp ar Programmas starpniecību. | Savā paziņojumā “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (1) Komisija uzsvēra tālāko reģionu īpašās transporta
  , kā arī enerģētikas un digitālās
  vajadzības
  . Attiecībā uz transporta jomu Komisija uzsver
  vajadzību nodrošināt Savienības atbalstu minēto vajadzību saskaņošanai, tostarp ar Programmas starpniecību. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Savā paziņojumā “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (1) Komisija uzsvēra tālāko reģionu īpašās transporta vajadzības un vajadzību nodrošināt Savienības atbalstu minēto vajadzību saskaņošanai, tostarp ar Programmas starpniecību.

Savā paziņojumā “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem” (1) Komisija uzsvēra tālāko reģionu īpašās transporta
  , kā arī enerģētikas un digitālās
  vajadzības
  . Attiecībā uz transporta jomu Komisija uzsver
  vajadzību nodrošināt Savienības atbalstu minēto vajadzību saskaņošanai, tostarp ar Programmas starpniecību.

Pamatojums

Komisija paziņojumā par tālākajiem reģioniem atzīst, ka šiem reģioniem ir potenciāls arī enerģētikas un digitālajā jomā, bet tie saskaras ar vairākiem ierobežojumiem, kuru pārvarēšanai ir vajadzīgs atbalsts.

2.
  grozījums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Paziņojumā “Konkurētspējīga digitālā vienotā tirgus savienojamība. Virzība uz Eiropas Gigabitu sabiedrību” (1) (Gigabitu sabiedrības stratēģija) ir izklāstīti stratēģiskie mērķi 2025. gadam, ņemot vērā digitālās savienotības infrastruktūrā veikto ieguldījumu optimizēšanu. Direktīvas (ES) 2018/XXX (Eiropas Elektronisko sakaru kodekss) mērķis cita starpā ir radīt normatīvo vidi, kas stimulē privātos ieguldījumus digitālās savienotības tīklos. Tomēr ir skaidrs, ka izvērstie tīkli joprojām būs komerciāli dzīvotnespējīgi daudzās jomās visā Savienībā dažādu faktoru, piemēram, nošķirtības un teritoriālās/ģeogrāfiskas specifikas, maza iedzīvotāju blīvuma, un dažādu sociālekonomisko faktoru dēļ. Tāpēc Programma būtu jāpielāgo, lai veicinātu to stratēģisko mērķu sasniegšanu, kas noteikti Gigabitu sabiedrības stratēģijā, papildinot sniegto atbalstu ļoti augstas veiktspējas tīklu izvēršanai citās programmās, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondā (ERAF), Kohēzijas fondā un InvestEU fondā. | Paziņojumā “Konkurētspējīga digitālā vienotā tirgus savienojamība. Virzība uz Eiropas Gigabitu sabiedrību” (1)(Gigabitu sabiedrības stratēģija) ir izklāstīti stratēģiskie mērķi 2025. gadam, ņemot vērā digitālās savienotības infrastruktūrā veikto ieguldījumu optimizēšanu. Direktīvas (ES) 2018/XXX (Eiropas Elektronisko sakaru kodekss) mērķis cita starpā ir radīt normatīvo vidi, kas stimulē privātos ieguldījumus digitālās savienotības tīklos. Tomēr ir skaidrs, ka izvērstie tīkli joprojām būs komerciāli dzīvotnespējīgi daudzās jomās visā Savienībā dažādu faktoru, piemēram, nošķirtības un teritoriālās/ģeogrāfiskas specifikas
  , piemēram, tālākajos reģionos
  , maza iedzīvotāju blīvuma, un dažādu sociālekonomisko faktoru dēļ. Tāpēc Programma būtu jāpielāgo, lai veicinātu to stratēģisko mērķu sasniegšanu, kas noteikti Gigabitu sabiedrības stratēģijā, papildinot sniegto atbalstu ļoti augstas veiktspējas tīklu izvēršanai citās programmās, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondā (ERAF), Kohēzijas fondā un InvestEU fondā. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Paziņojumā “Konkurētspējīga digitālā vienotā tirgus savienojamība. Virzība uz Eiropas Gigabitu sabiedrību” (1) (Gigabitu sabiedrības stratēģija) ir izklāstīti stratēģiskie mērķi 2025. gadam, ņemot vērā digitālās savienotības infrastruktūrā veikto ieguldījumu optimizēšanu. Direktīvas (ES) 2018/XXX (Eiropas Elektronisko sakaru kodekss) mērķis cita starpā ir radīt normatīvo vidi, kas stimulē privātos ieguldījumus digitālās savienotības tīklos. Tomēr ir skaidrs, ka izvērstie tīkli joprojām būs komerciāli dzīvotnespējīgi daudzās jomās visā Savienībā dažādu faktoru, piemēram, nošķirtības un teritoriālās/ģeogrāfiskas specifikas, maza iedzīvotāju blīvuma, un dažādu sociālekonomisko faktoru dēļ. Tāpēc Programma būtu jāpielāgo, lai veicinātu to stratēģisko mērķu sasniegšanu, kas noteikti Gigabitu sabiedrības stratēģijā, papildinot sniegto atbalstu ļoti augstas veiktspējas tīklu izvēršanai citās programmās, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondā (ERAF), Kohēzijas fondā un InvestEU fondā.

Paziņojumā “Konkurētspējīga digitālā vienotā tirgus savienojamība. Virzība uz Eiropas Gigabitu sabiedrību” (1)(Gigabitu sabiedrības stratēģija) ir izklāstīti stratēģiskie mērķi 2025. gadam, ņemot vērā digitālās savienotības infrastruktūrā veikto ieguldījumu optimizēšanu. Direktīvas (ES) 2018/XXX (Eiropas Elektronisko sakaru kodekss) mērķis cita starpā ir radīt normatīvo vidi, kas stimulē privātos ieguldījumus digitālās savienotības tīklos. Tomēr ir skaidrs, ka izvērstie tīkli joprojām būs komerciāli dzīvotnespējīgi daudzās jomās visā Savienībā dažādu faktoru, piemēram, nošķirtības un teritoriālās/ģeogrāfiskas specifikas
  , piemēram, tālākajos reģionos
  , maza iedzīvotāju blīvuma, un dažādu sociālekonomisko faktoru dēļ. Tāpēc Programma būtu jāpielāgo, lai veicinātu to stratēģisko mērķu sasniegšanu, kas noteikti Gigabitu sabiedrības stratēģijā, papildinot sniegto atbalstu ļoti augstas veiktspējas tīklu izvēršanai citās programmās, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondā (ERAF), Kohēzijas fondā un InvestEU fondā.

Pamatojums

Tālākie reģioni ir spilgts piemērs šādai situācijai, kā tas atzīts LESD 349. pantā; tie saskaras ar pastāvīgu un kumulatīvu ierobežojumu kopumu (tāla atrašanās vieta, sala, maza platība, reljefs, klimats), kas kavē to attīstību.

3.
  grozījums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai nodrošinātu vajadzīgo redundanci šādai svarīgai infrastruktūrai un palielinātu Savienības digitālo tīklu spēju un noturību, ir jāizvērš elektronisko sakaru pamattīkli, tostarp ar zemūdens kabeļiem, kas savieno Eiropas teritorijas ar trešām valstīm citos kontinentos vai savieno Eiropas salas vai
  aizjūras teritorijas
  ar kontinentālo daļu. Tomēr bez valsts atbalsta šādi projekti bieži ir komerciāli dzīvotnespējīgi. | Lai nodrošinātu vajadzīgo redundanci šādai svarīgai infrastruktūrai un palielinātu Savienības digitālo tīklu spēju un noturību, ir jāizvērš elektronisko sakaru pamattīkli, tostarp ar zemūdens kabeļiem, kas savieno Eiropas teritorijas ar trešām valstīm citos kontinentos vai savieno Eiropas salas vai
  tālākos reģionus
  ar kontinentālo daļu. Tomēr bez valsts atbalsta šādi projekti bieži ir komerciāli dzīvotnespējīgi. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai nodrošinātu vajadzīgo redundanci šādai svarīgai infrastruktūrai un palielinātu Savienības digitālo tīklu spēju un noturību, ir jāizvērš elektronisko sakaru pamattīkli, tostarp ar zemūdens kabeļiem, kas savieno Eiropas teritorijas ar trešām valstīm citos kontinentos vai savieno Eiropas salas vai
  aizjūras teritorijas
  ar kontinentālo daļu. Tomēr bez valsts atbalsta šādi projekti bieži ir komerciāli dzīvotnespējīgi.

Lai nodrošinātu vajadzīgo redundanci šādai svarīgai infrastruktūrai un palielinātu Savienības digitālo tīklu spēju un noturību, ir jāizvērš elektronisko sakaru pamattīkli, tostarp ar zemūdens kabeļiem, kas savieno Eiropas teritorijas ar trešām valstīm citos kontinentos vai savieno Eiropas salas vai
  tālākos reģionus
  ar kontinentālo daļu. Tomēr bez valsts atbalsta šādi projekti bieži ir komerciāli dzīvotnespējīgi.

Pamatojums

Īpašie apstākļi tālākajos reģionos, kuri ir izolēti no Eiropas kontinenta, bet atrodas tuvu citiem kontinentiem, padara šo problēmu vēl izteiktāku.

4.
  grozījums

2. panta h) punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| h) | “pārrobežu projekts atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā” ir projekts, kurš atjaunojamo energoresursu enerģijas plānošanā vai izvēršanā atbilstoši šīs regulas pielikuma IV daļā noteiktajiem kritērijiem ir atlasīts vai kuru var tiesīgi atlasīt saskaņā ar sadarbības līgumu vai cita veida pasākumiem starp dalībvalstīm vai pasākumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm, kā definēts Direktīvas 2009/82/EK 6., 7., 9. vai 11. pantā; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

h)

“pārrobežu projekts atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā” ir projekts, kurš atjaunojamo energoresursu enerģijas plānošanā vai izvēršanā atbilstoši šīs regulas pielikuma IV daļā noteiktajiem kritērijiem ir atlasīts vai kuru var tiesīgi atlasīt saskaņā ar sadarbības līgumu vai cita veida pasākumiem starp dalībvalstīm vai pasākumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm, kā definēts Direktīvas 2009/82/EK 6., 7., 9. vai 11. pantā;

| h) | “pārrobežu projekts atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā” ir projekts, kurš atjaunojamo energoresursu enerģijas plānošanā vai izvēršanā atbilstoši šīs regulas pielikuma IV daļā noteiktajiem kritērijiem ir atlasīts vai kuru var tiesīgi atlasīt
  ETSG ietvaros,
  saskaņā ar sadarbības līgumu vai cita veida pasākumiem starp dalībvalstīm
  , vietējām vai reģionālajām pašvaldībām
  vai pasākumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm, kā definēts Direktīvas 2009/82/EK 6., 7., 9. vai 11. pantā; |
| --- | --- |

h)

“pārrobežu projekts atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā” ir projekts, kurš atjaunojamo energoresursu enerģijas plānošanā vai izvēršanā atbilstoši šīs regulas pielikuma IV daļā noteiktajiem kritērijiem ir atlasīts vai kuru var tiesīgi atlasīt
  ETSG ietvaros,
  saskaņā ar sadarbības līgumu vai cita veida pasākumiem starp dalībvalstīm
  , vietējām vai reģionālajām pašvaldībām
  vai pasākumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm, kā definēts Direktīvas 2009/82/EK 6., 7., 9. vai 11. pantā;

Pamatojums

Ir jāmudina izmantot ETSG pārrobežu projektu izvēršanā. Turklāt daži projekti saņem finansējumu tikai no vietējām un reģionālajām pašvaldībām. Tādēļ arī minētajām pašvaldībām jāpārrauga piekļuve pieteikumiem ES finansējuma saņemšanai.

5.
  grozījums

3. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| i) | veicināt tādu kopīgu interešu projektu attīstību, kas ir saistīti ar efektīviem un savstarpēji saistītiem tīkliem un infrastruktūru gudrai, ilgtspējīgai, iekļaujošai un drošai mobilitātei, |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

i)

veicināt tādu kopīgu interešu projektu attīstību, kas ir saistīti ar efektīviem un savstarpēji saistītiem tīkliem un infrastruktūru gudrai, ilgtspējīgai, iekļaujošai un drošai mobilitātei,

| i) | veicināt tādu
  stratēģisku
  kopīgu interešu projektu attīstību, kas ir saistīti ar efektīviem un savstarpēji saistītiem tīkliem un infrastruktūru gudrai, ilgtspējīgai, iekļaujošai un drošai mobilitātei,
  kuri stiprina ES ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Konkrētāk, tas notiek, prioritāti piešķirot regulas pielikumā minēto galveno koridoru un svarīgāko asu projektu un darbu īstenošanai un pabeigšanai
  , |
| --- | --- |

i)

veicināt tādu
  stratēģisku
  kopīgu interešu projektu attīstību, kas ir saistīti ar efektīviem un savstarpēji saistītiem tīkliem un infrastruktūru gudrai, ilgtspējīgai, iekļaujošai un drošai mobilitātei,
  kuri stiprina ES ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Konkrētāk, tas notiek, prioritāti piešķirot regulas pielikumā minēto galveno koridoru un svarīgāko asu projektu un darbu īstenošanai un pabeigšanai
  ,

6.
  grozījums

3. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Programmas konkrētie mērķi ir šādi: | Programmas konkrētie mērķi ir šādi: |
| a) | transporta nozarē: |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Programmas konkrētie mērķi ir šādi:

Programmas konkrētie mērķi ir šādi:

a)

transporta nozarē:

| a) | transporta nozarē: |
| --- | --- |

a)

transporta nozarē:

| | i) | veicināt tādu kopīgu interešu projektu attīstību, kas ir saistīti ar efektīviem un savstarpēji saistītiem tīkliem un infrastruktūru gudrai, ilgtspējīgai, iekļaujošai un drošai mobilitātei, |
| --- | --- | --- |

i)

veicināt tādu kopīgu interešu projektu attīstību, kas ir saistīti ar efektīviem un savstarpēji saistītiem tīkliem un infrastruktūru gudrai, ilgtspējīgai, iekļaujošai un drošai mobilitātei,

| | i) | veicināt tādu kopīgu interešu projektu attīstību, kas ir saistīti ar efektīviem un savstarpēji saistītiem tīkliem un infrastruktūru gudrai, ilgtspējīgai, iekļaujošai un drošai mobilitātei, |
| --- | --- | --- |

i)

veicināt tādu kopīgu interešu projektu attīstību, kas ir saistīti ar efektīviem un savstarpēji saistītiem tīkliem un infrastruktūru gudrai, ilgtspējīgai, iekļaujošai un drošai mobilitātei,

| | ii) | pielāgot TEN-T tīklus militārās mobilitātes vajadzībām; |
| --- | --- | --- |

ii)

pielāgot TEN-T tīklus militārās mobilitātes vajadzībām;

| | ii) | pielāgot TEN-T tīklus militārās mobilitātes vajadzībām
  , lai nodrošinātu dažu stratēģisku transporta infrastruktūru divējādu lietojumu gan civilām, gan militārām vajadzībām, īstenojot un pabeidzot sadarbspējīgu savienojumu izveidi uz robežas ar risinājumiem, kas veicina un nodrošina preču un pasažieru novirzīšanu uz citiem transporta veidiem tīklu un koridoru sadarbspējas uzlabošanas nolūkā, |
| --- | --- | --- |

ii)

pielāgot TEN-T tīklus militārās mobilitātes vajadzībām
  , lai nodrošinātu dažu stratēģisku transporta infrastruktūru divējādu lietojumu gan civilām, gan militārām vajadzībām, īstenojot un pabeidzot sadarbspējīgu savienojumu izveidi uz robežas ar risinājumiem, kas veicina un nodrošina preču un pasažieru novirzīšanu uz citiem transporta veidiem tīklu un koridoru sadarbspējas uzlabošanas nolūkā,

| | iii) | uzlabot tālāko reģionu pieejamību, iedzīvotāju mobilitāti un kravu pārvadājumus
  ; |
| --- | --- | --- |

iii)

uzlabot tālāko reģionu pieejamību, iedzīvotāju mobilitāti un kravu pārvadājumus
  ;

| b) | enerģētikas nozarē veicināt tādu kopīgu interešu projektu attīstību, kas ir saistīti ar iekšējā enerģijas tirgus turpmāku integrāciju, tīklu pārrobežu un starpnozaru sadarbspēju, dekarbonizācijas veicināšanu un apgādes drošības panākšanu, un veicināt pārrobežu sadarbību atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā; |
| --- | --- |

b)

enerģētikas nozarē veicināt tādu kopīgu interešu projektu attīstību, kas ir saistīti ar iekšējā enerģijas tirgus turpmāku integrāciju, tīklu pārrobežu un starpnozaru sadarbspēju, dekarbonizācijas veicināšanu un apgādes drošības panākšanu, un veicināt pārrobežu sadarbību atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā;

| b) | enerģētikas nozarē veicināt tādu kopīgu interešu projektu attīstību, kas ir saistīti ar iekšējā enerģijas tirgus turpmāku integrāciju, tīklu pārrobežu un starpnozaru sadarbspēju, dekarbonizācijas veicināšanu un apgādes drošības panākšanu, un veicināt pārrobežu
  un reģionālo
  sadarbību
  , īpaši starp tālākajiem reģioniem,
  atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā; |
| --- | --- |

b)

enerģētikas nozarē veicināt tādu kopīgu interešu projektu attīstību, kas ir saistīti ar iekšējā enerģijas tirgus turpmāku integrāciju, tīklu pārrobežu un starpnozaru sadarbspēju, dekarbonizācijas veicināšanu un apgādes drošības panākšanu, un veicināt pārrobežu
  un reģionālo
  sadarbību
  , īpaši starp tālākajiem reģioniem,
  atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā;

| c) | digitālajā nozarē veicināt ļoti augstas veiktspējas tīklu un 5G sistēmu izvēršanu, lai ES teritorijās palielinātu digitālo pamattīklu noturību un veiktspēju, savienojot tos ar kaimiņteritorijām, kā arī lai veicinātu transporta un enerģētikas tīklu digitalizāciju. |
| --- | --- |

c)

digitālajā nozarē veicināt ļoti augstas veiktspējas tīklu un 5G sistēmu izvēršanu, lai ES teritorijās palielinātu digitālo pamattīklu noturību un veiktspēju, savienojot tos ar kaimiņteritorijām, kā arī lai veicinātu transporta un enerģētikas tīklu digitalizāciju.

| c) | digitālajā nozarē veicināt ļoti augstas veiktspējas tīklu un 5G sistēmu izvēršanu, lai ES teritorijās palielinātu digitālo pamattīklu noturību un veiktspēju, savienojot tos ar kaimiņteritorijām
  un tālākajiem reģioniem
  , kā arī
  stiprinātu platjoslas savienojamības sistēmas tālākajos reģionos,
  un lai veicinātu transporta un enerģētikas tīklu digitalizāciju. |
| --- | --- |

c)

digitālajā nozarē veicināt ļoti augstas veiktspējas tīklu un 5G sistēmu izvēršanu, lai ES teritorijās palielinātu digitālo pamattīklu noturību un veiktspēju, savienojot tos ar kaimiņteritorijām
  un tālākajiem reģioniem
  , kā arī
  stiprinātu platjoslas savienojamības sistēmas tālākajos reģionos,
  un lai veicinātu transporta un enerģētikas tīklu digitalizāciju.

Pamatojums

3. panta 2. punktā minētajā uzskaitījumā jāiekļauj atsauce uz tālāko reģionu specifiku, kā tas paredzēts spēkā esošās Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulas (ES) Nr. 1315/2013 par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai 10. pantā (Vispārējās prioritātes).

7.
  grozījums

4. panta 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Attiecībā uz summām, kas pārvietotas no Kohēzijas fonda,
  30 % no minētajām summām nekavējoties padara pieejamas visām dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, lai finansētu transporta infrastruktūras projektus atbilstoši šai regulai, piešķirot prioritāti pārrobežu un iztrūkstošajiem savienojumiem. Līdz
  2023. gada 31. decembrim to projektu atlasē, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu, ņem vērā valsts piešķīrumus saskaņā ar Kohēzijas fondu
  attiecībā uz 70 % no pārvietotajiem resursiem
  . No 2024. gada 1. janvāra resursus, kas pārvietoti Programmai un kas nav piešķirti transporta infrastruktūras projektam, dara pieejamus visām dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, lai finansētu transporta infrastruktūras projektus saskaņā ar šo regulu. | 8.   Attiecībā uz summām, kas pārvietotas no Kohēzijas fonda,
  līdz
  2023. gada 31. decembrim to projektu atlasē, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu, ņem vērā valsts piešķīrumus saskaņā ar Kohēzijas fondu. No 2024. gada 1. janvāra resursus, kas pārvietoti Programmai un kas nav piešķirti transporta infrastruktūras projektam, dara pieejamus visām dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, lai finansētu transporta infrastruktūras projektus saskaņā ar šo regulu,
  piešķirot prioritāti pārrobežu un iztrūkstošajiem savienojumiem un projektiem tālākajos reģionos. Attiecībā uz visiem no Kohēzijas fonda pārvietotajiem līdzekļiem tiek ņemtas vērā valstu kvotas, kuras izmanto dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

8.   Attiecībā uz summām, kas pārvietotas no Kohēzijas fonda,
  30 % no minētajām summām nekavējoties padara pieejamas visām dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, lai finansētu transporta infrastruktūras projektus atbilstoši šai regulai, piešķirot prioritāti pārrobežu un iztrūkstošajiem savienojumiem. Līdz
  2023. gada 31. decembrim to projektu atlasē, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu, ņem vērā valsts piešķīrumus saskaņā ar Kohēzijas fondu
  attiecībā uz 70 % no pārvietotajiem resursiem
  . No 2024. gada 1. janvāra resursus, kas pārvietoti Programmai un kas nav piešķirti transporta infrastruktūras projektam, dara pieejamus visām dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, lai finansētu transporta infrastruktūras projektus saskaņā ar šo regulu.

8.   Attiecībā uz summām, kas pārvietotas no Kohēzijas fonda,
  līdz
  2023. gada 31. decembrim to projektu atlasē, kuri ir tiesīgi saņemt finansējumu, ņem vērā valsts piešķīrumus saskaņā ar Kohēzijas fondu. No 2024. gada 1. janvāra resursus, kas pārvietoti Programmai un kas nav piešķirti transporta infrastruktūras projektam, dara pieejamus visām dalībvalstīm, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu no Kohēzijas fonda, lai finansētu transporta infrastruktūras projektus saskaņā ar šo regulu,
  piešķirot prioritāti pārrobežu un iztrūkstošajiem savienojumiem un projektiem tālākajos reģionos. Attiecībā uz visiem no Kohēzijas fonda pārvietotajiem līdzekļiem tiek ņemtas vērā valstu kvotas, kuras izmanto dalībvalstīs.

Pamatojums

Pamatojums

Līdzekļi, kas pārvietoti no Kohēzijas fonda, ir būtisks EISI aspekts. Tomēr, ņemot vērā būtisko Kohēzijas fonda vispārējo apropriāciju samazinājumu, saņēmēju dalībvalstu pilsētas un reģioni nevar piekrist iespējamiem jauniem zaudējumiem budžetā. Tomēr jānodrošina, ka viss finansējums ir izlietots plānošanas perioda beigās.

8.
  grozījums

8.

grozījums

4. panta 9. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pēc dalībvalstu pieprasījuma resursus, kas tām ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārnest uz Programmu. Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta a) apakšpunktu], vai netieši, saskaņā ar minēta punkta c) apakšpunktu.
  Ja iespējams, minētos
  resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā. | Pēc
  vadošās iestādes
  pieprasījuma
  un konsultācijām ar reģionālajām/vietējām pašvaldībām
  resursus, kas piešķirti dalībvalstīm dalītas pārvaldības ietvaros
  un kas ir pārnesami saskaņā ar Regulas (ES) XX (Kopīgo noteikumu regula) 21. pantu,
  var pārnest uz Programmu. Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu, vai netieši, saskaņā ar minētā panta
  1. punkta
  c) apakšpunktu.
  Šos
  resursus izmanto
  tās ģeogrāfiskās zonas labā, kura atbilst attiecīgajai vadošajai iestādei
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pēc dalībvalstu pieprasījuma resursus, kas tām ir piešķirti dalītas pārvaldības ietvaros, var pārnest uz Programmu. Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas [62. panta 1. punkta a) apakšpunktu], vai netieši, saskaņā ar minēta punkta c) apakšpunktu.
  Ja iespējams, minētos
  resursus izmanto attiecīgās dalībvalsts labā.

Ja iespējams, minētos

Pēc
  vadošās iestādes
  pieprasījuma
  un konsultācijām ar reģionālajām/vietējām pašvaldībām
  resursus, kas piešķirti dalībvalstīm dalītas pārvaldības ietvaros
  un kas ir pārnesami saskaņā ar Regulas (ES) XX (Kopīgo noteikumu regula) 21. pantu,
  var pārnest uz Programmu. Komisija apgūst minētos resursus tieši, saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu, vai netieši, saskaņā ar minētā panta
  1. punkta
  c) apakšpunktu.
  Šos
  resursus izmanto
  tās ģeogrāfiskās zonas labā, kura atbilst attiecīgajai vadošajai iestādei
  .

vadošās iestādes

un konsultācijām ar reģionālajām/vietējām pašvaldībām

un kas ir pārnesami saskaņā ar Regulas (ES) XX (Kopīgo noteikumu regula) 21. pantu,

1. punkta

Šos

tās ģeogrāfiskās zonas labā, kura atbilst attiecīgajai vadošajai iestādei

Pamatojums

Pamatojums

Uz programmu pārvietotie resursi būtu jāizmanto vadošajai iestādei, kura nolemj veikt pārvietošanu. Šī pieeja ļaus saglabāt dotācijas, kas paredzētas dažādām teritorijām, un veicinās arī finansējuma mērķtiecīgāku virzīšanu uz reģionu un dalībvalstu pašreizējām vajadzībām.

9.
  grozījums

9.

grozījums

Pēc 5. panta pievienot jaunu pantu

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | TEN-T pielāgošana militārās mobilitātes vajadzībām





  1.
     
  Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam ir jāveicina tādu transporta infrastruktūru prioritāra tīkla attīstība, kas ir pielāgotas divējādam lietojumam, proti, civilajam un militārajam.






  2.
     
  Projekti, kas tiek atbalstīti saskaņā ar šo mērķi, atrodas visā TEN-T tīklā.





  3.
     
  Divējāda (civilā un militārā) lietojuma infrastruktūrās jāņem vērā TEN-T un militārās tehniskās specifikācijas un tām jāatbilst reālai – esošai vai potenciālai – vajadzībai.





  4.
     
  Infrastruktūras, ko finansē saskaņā ar šo mērķi, nevar paredzēt tikai militāram lietojumam, izņemot ārkārtas apstākļos un uz ierobežotu laiku, vienmēr garantējot personu, pakalpojumu, preču un pašu infrastruktūru drošību.






  5.
     
  Darbības, kas saistītas ar infrastruktūru pielāgošanu divējādam (civilam un militāram) lietojumam, tiek atbalstītas tikai saskaņā ar šo mērķi.






  6.
     
  Komisija līdz 2019. gada 31. decembrim pieņem deleģētos aktus, kuros ir sīki norādītas tehniskās specifikācijas, kas nepieciešamas divējādam (civilajam un militārajam) lietojumam un kuras noteikusi Padome, to prioritāro projektu sarakstu, kas ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar šo mērķi, un attiecināmības un atlases noteikumus. Komisija nodrošina šo infrastruktūru loģiski pamatotu un līdzsvarotu ģeogrāfisko sadalījumu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

TEN-T pielāgošana militārās mobilitātes vajadzībām

TEN-T pielāgošana militārās mobilitātes vajadzībām

1.
     
  Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam ir jāveicina tādu transporta infrastruktūru prioritāra tīkla attīstība, kas ir pielāgotas divējādam lietojumam, proti, civilajam un militārajam.

2.
     
  Projekti, kas tiek atbalstīti saskaņā ar šo mērķi, atrodas visā TEN-T tīklā.

3.
     
  Divējāda (civilā un militārā) lietojuma infrastruktūrās jāņem vērā TEN-T un militārās tehniskās specifikācijas un tām jāatbilst reālai – esošai vai potenciālai – vajadzībai.

4.
     
  Infrastruktūras, ko finansē saskaņā ar šo mērķi, nevar paredzēt tikai militāram lietojumam, izņemot ārkārtas apstākļos un uz ierobežotu laiku, vienmēr garantējot personu, pakalpojumu, preču un pašu infrastruktūru drošību.

5.
     
  Darbības, kas saistītas ar infrastruktūru pielāgošanu divējādam (civilam un militāram) lietojumam, tiek atbalstītas tikai saskaņā ar šo mērķi.

6.
     
  Komisija līdz 2019. gada 31. decembrim pieņem deleģētos aktus, kuros ir sīki norādītas tehniskās specifikācijas, kas nepieciešamas divējādam (civilajam un militārajam) lietojumam un kuras noteikusi Padome, to prioritāro projektu sarakstu, kas ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar šo mērķi, un attiecināmības un atlases noteikumus. Komisija nodrošina šo infrastruktūru loģiski pamatotu un līdzsvarotu ģeogrāfisko sadalījumu.

Pamatojums

Pamatojums

Ņemot vērā budžeta dotāciju, kas paredzēta šim mērķim, regulā ir jāprecizē noteikumi.

10.
  grozījums

10.

grozījums

7. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pārrobežu projektos atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā ir iesaistītas vismaz divas dalībvalstis, un tos iekļauj sadarbības līgumā vai cita veida pasākumos starp dalībvalstīm vai pasākumos starp dalībvalstīm un trešām valstīm, kā noteikts Direktīvas 2009/82/EK 6., 7., 9. vai 11. pantā. Šos projektus apzina saskaņā ar kritērijiem un procedūru, kas noteikti šīs regulas pielikuma IV daļā. | Pārrobežu projektos atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā ir iesaistītas vismaz divas dalībvalstis
  vai viena ETSG, vai divi tālākie reģioni
  , un tos iekļauj sadarbības līgumā vai cita veida pasākumos starp dalībvalstīm
  , vietējām vai reģionālajām pašvaldībām un tālākajiem reģioniem
  vai pasākumos starp dalībvalstīm un trešām valstīm, kā noteikts Direktīvas 2009/82/EK 6., 7., 9. vai 11. pantā. Šos projektus apzina saskaņā ar kritērijiem un procedūru, kas noteikti šīs regulas pielikuma IV daļā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pārrobežu projektos atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā ir iesaistītas vismaz divas dalībvalstis, un tos iekļauj sadarbības līgumā vai cita veida pasākumos starp dalībvalstīm vai pasākumos starp dalībvalstīm un trešām valstīm, kā noteikts Direktīvas 2009/82/EK 6., 7., 9. vai 11. pantā. Šos projektus apzina saskaņā ar kritērijiem un procedūru, kas noteikti šīs regulas pielikuma IV daļā.

Pārrobežu projektos atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā ir iesaistītas vismaz divas dalībvalstis
  vai viena ETSG, vai divi tālākie reģioni
  , un tos iekļauj sadarbības līgumā vai cita veida pasākumos starp dalībvalstīm
  , vietējām vai reģionālajām pašvaldībām un tālākajiem reģioniem
  vai pasākumos starp dalībvalstīm un trešām valstīm, kā noteikts Direktīvas 2009/82/EK 6., 7., 9. vai 11. pantā. Šos projektus apzina saskaņā ar kritērijiem un procedūru, kas noteikti šīs regulas pielikuma IV daļā.

vai viena ETSG, vai divi tālākie reģioni

, vietējām vai reģionālajām pašvaldībām un tālākajiem reģioniem

11.
  grozījums

11.

grozījums

8. panta 3. punkta d) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Neskarot 13. pantā noteiktos piešķiršanas kritērijus, finansējuma prioritāti nosaka, ņemot vērā šādus kritērijus: | 3.   Neskarot 13. pantā noteiktos piešķiršanas kritērijus, finansējuma prioritāti nosaka, ņemot vērā šādus kritērijus: |
| (..) | (..) |
| d) | projektiem, kuru mērķis ir izvērst pārrobežu pamattīklus, ar kuriem Savienību savieno ar trešām valstīm un stiprina savienojumu Savienības teritorijā, tostarp zemūdens kabeļi, piešķir prioritāti atkarībā no tā, cik būtiski tie veicina elektronisko sakaru tīklu noturības un veiktspējas palielināšanu Savienības teritorijā; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3.   Neskarot 13. pantā noteiktos piešķiršanas kritērijus, finansējuma prioritāti nosaka, ņemot vērā šādus kritērijus:

3.   Neskarot 13. pantā noteiktos piešķiršanas kritērijus, finansējuma prioritāti nosaka, ņemot vērā šādus kritērijus:

(..)

(..)

d)

projektiem, kuru mērķis ir izvērst pārrobežu pamattīklus, ar kuriem Savienību savieno ar trešām valstīm un stiprina savienojumu Savienības teritorijā, tostarp zemūdens kabeļi, piešķir prioritāti atkarībā no tā, cik būtiski tie veicina elektronisko sakaru tīklu noturības un veiktspējas palielināšanu Savienības teritorijā;

| d) | projektiem, kuru mērķis ir izvērst pārrobežu pamattīklus, ar kuriem Savienību savieno ar trešām valstīm un stiprina savienojumu Savienības teritorijā
  , jo īpaši starp kontinentālo Eiropu un tālākajiem reģioniem
  , tostarp zemūdens kabeļi, piešķir prioritāti atkarībā no tā, cik būtiski tie veicina elektronisko sakaru tīklu noturības un veiktspējas palielināšanu Savienības teritorijā; |
| --- | --- |

d)

projektiem, kuru mērķis ir izvērst pārrobežu pamattīklus, ar kuriem Savienību savieno ar trešām valstīm un stiprina savienojumu Savienības teritorijā
  , jo īpaši starp kontinentālo Eiropu un tālākajiem reģioniem
  , tostarp zemūdens kabeļi, piešķir prioritāti atkarībā no tā, cik būtiski tie veicina elektronisko sakaru tīklu noturības un veiktspējas palielināšanu Savienības teritorijā;

, jo īpaši starp kontinentālo Eiropu un tālākajiem reģioniem

(..)

(..)

Pamatojums

Pamatojums

Ņemot vērā lielo attālumu starp tālākajiem reģioniem un kontinentālo Eiropu un šo reģionu tuvumu kaimiņos esošajām trešām valstīm, ir jāveido tīkli, tostarp zemūdens kabeļu tīkli, lai mazinātu šo reģionu izolētību.

12.
  grozījums

12.

grozījums

9. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| i) | darbības, ar kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 III nodaļu īsteno pamattīklu, tostarp darbības, kuras saistītas ar pilsētu mezgliem, jūras ostām, iekšzemes ostām un pamattīkla dzelzceļa termināļiem, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā. Pamattīkla īstenošanas darbības var ietvert saistītus elementus, kas atrodas visaptverošajā tīklā, ja tas ir vajadzīgs, lai optimizētu ieguldījumus un saskaņā ar šīs regulas 19. pantā minētajās darba programmās norādīto kārtību; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

i)

darbības, ar kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 III nodaļu īsteno pamattīklu, tostarp darbības, kuras saistītas ar pilsētu mezgliem, jūras ostām, iekšzemes ostām un pamattīkla dzelzceļa termināļiem, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā. Pamattīkla īstenošanas darbības var ietvert saistītus elementus, kas atrodas visaptverošajā tīklā, ja tas ir vajadzīgs, lai optimizētu ieguldījumus un saskaņā ar šīs regulas 19. pantā minētajās darba programmās norādīto kārtību;

| i) | darbības, ar kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 III nodaļu īsteno
  un papildina
  pamattīklu, tostarp darbības, kuras saistītas ar pilsētu mezgliem, jūras ostām, iekšzemes ostām
  , lidostām
  un
  intermodālajiem
  pamattīkla dzelzceļa termināļiem, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā
  , un kuras palīdzēs novērst vājās vietas un izveidot trūkstošos savienojumus
  . Pamattīkla īstenošanas darbības var ietvert saistītus elementus, kas atrodas visaptverošajā tīklā, ja tas ir vajadzīgs, lai optimizētu ieguldījumus un saskaņā ar šīs regulas 19. pantā minētajās darba programmās norādīto kārtību
  , tādējādi veicinot sadarbspēju
  ; |
| --- | --- |

i)

darbības, ar kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 III nodaļu īsteno
  un papildina
  pamattīklu, tostarp darbības, kuras saistītas ar pilsētu mezgliem, jūras ostām, iekšzemes ostām
  , lidostām
  un
  intermodālajiem
  pamattīkla dzelzceļa termināļiem, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā
  , un kuras palīdzēs novērst vājās vietas un izveidot trūkstošos savienojumus
  . Pamattīkla īstenošanas darbības var ietvert saistītus elementus, kas atrodas visaptverošajā tīklā, ja tas ir vajadzīgs, lai optimizētu ieguldījumus un saskaņā ar šīs regulas 19. pantā minētajās darba programmās norādīto kārtību
  , tādējādi veicinot sadarbspēju
  ;

un papildina

, lidostām

intermodālajiem

, un kuras palīdzēs novērst vājās vietas un izveidot trūkstošos savienojumus

, tādējādi veicinot sadarbspēju

13.
  grozījums

13.

grozījums

9. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| ii) | visaptverošā tīkla pārrobežu
  savienojumu īstenošanas
  darbības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu, proti, šīs regulas pielikuma III daļā uzskaitītie posmi; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

ii)

visaptverošā tīkla pārrobežu
  savienojumu īstenošanas
  darbības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu, proti, šīs regulas pielikuma III daļā uzskaitītie posmi;

savienojumu īstenošanas

| ii) | visaptverošā tīkla pārrobežu
  savienojumus attīstošas un pilnveidojošas
  darbības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu, proti, šīs regulas pielikuma III daļā uzskaitītie posmi; |
| --- | --- |

ii)

visaptverošā tīkla pārrobežu
  savienojumus attīstošas un pilnveidojošas
  darbības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu, proti, šīs regulas pielikuma III daļā uzskaitītie posmi;

savienojumus attīstošas un pilnveidojošas

14.
  grozījums

14.

grozījums

9. panta 2. punkta a) apakšpunkta iii) punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| iii) | darbības, ar kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu īsteno visaptverošā tīkla posmus, kas atrodas
  tālākos
  reģionos, tostarp darbības, kuras saistītas ar attiecīgajiem pilsētu mezgliem, jūras ostām, iekšzemes ostām un visaptverošā tīkla dzelzceļa termināļiem, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

iii)

darbības, ar kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu īsteno visaptverošā tīkla posmus, kas atrodas
  tālākos
  reģionos, tostarp darbības, kuras saistītas ar attiecīgajiem pilsētu mezgliem, jūras ostām, iekšzemes ostām un visaptverošā tīkla dzelzceļa termināļiem, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā;

tālākos

| iii) | darbības, ar kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu īsteno visaptverošā tīkla posmus, kas atrodas
  attālos
  reģionos, tostarp darbības, kuras saistītas ar attiecīgajiem pilsētu mezgliem, jūras ostām, iekšzemes ostām
  , lidostām
  un visaptverošā tīkla dzelzceļa termināļiem, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā; |
| --- | --- |

iii)

darbības, ar kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu īsteno visaptverošā tīkla posmus, kas atrodas
  attālos
  reģionos, tostarp darbības, kuras saistītas ar attiecīgajiem pilsētu mezgliem, jūras ostām, iekšzemes ostām
  , lidostām
  un visaptverošā tīkla dzelzceļa termināļiem, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā;

attālos

, lidostām

Pamatojums

Pamatojums

Uzskatām, ka problēmām, kuras rada salu aspekts, ir nepieciešams atšķirīgs ES iestāžu nodrošināts risinājums, kas ir pielīdzināms tam, ko piemēro tālākajiem reģioniem, jo galveno problēmu nerada attālums, bet gan teritoriālā nošķirtība.

Lidostām ir būtiska nozīme tālāko reģionu attīstībā, un dažkārt tās ir visefektīvākais līdzeklis, ar ko šos reģionus integrēt Savienības transporta tīklos.

15.
  grozījums

15.

grozījums

9. panta 2. un 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Transporta nozarē Savienības finansiālo atbalstu atbilstoši šai regulai var saņemt šādas darbības: | 2.   Transporta nozarē Savienības finansiālo atbalstu atbilstoši šai regulai var saņemt šādas darbības: |
| a) | darbības, kas saistītas ar efektīviem un savstarpēji savienotiem tīkliem: |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.   Transporta nozarē Savienības finansiālo atbalstu atbilstoši šai regulai var saņemt šādas darbības:

2.   Transporta nozarē Savienības finansiālo atbalstu atbilstoši šai regulai var saņemt šādas darbības:

a)

darbības, kas saistītas ar efektīviem un savstarpēji savienotiem tīkliem:

| a) | darbības, kas saistītas ar efektīviem un savstarpēji savienotiem tīkliem: |
| --- | --- |

a)

darbības, kas saistītas ar efektīviem un savstarpēji savienotiem tīkliem:

(..)

(..)

| | iii) | darbības, ar kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu īsteno visaptverošā tīkla posmus, kas atrodas tālākos reģionos, tostarp darbības, kuras saistītas ar attiecīgajiem pilsētu mezgliem, jūras ostām, iekšzemes ostām un visaptverošā tīkla dzelzceļa termināļiem, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā; |
| --- | --- | --- |

iii)

darbības, ar kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu īsteno visaptverošā tīkla posmus, kas atrodas tālākos reģionos, tostarp darbības, kuras saistītas ar attiecīgajiem pilsētu mezgliem, jūras ostām, iekšzemes ostām un visaptverošā tīkla dzelzceļa termināļiem, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā;

| | iii) | darbības, ar kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu īsteno visaptverošā tīkla posmus, kas atrodas tālākos reģionos, tostarp darbības, kuras saistītas ar attiecīgajiem pilsētu mezgliem
  , lidostām
  , jūras ostām, iekšzemes ostām un visaptverošā tīkla dzelzceļa termināļiem, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā
  , un darbības tālākā reģiona teritorijā
  ; |
| --- | --- | --- |

iii)

darbības, ar kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II nodaļu īsteno visaptverošā tīkla posmus, kas atrodas tālākos reģionos, tostarp darbības, kuras saistītas ar attiecīgajiem pilsētu mezgliem
  , lidostām
  , jūras ostām, iekšzemes ostām un visaptverošā tīkla dzelzceļa termināļiem, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā
  , un darbības tālākā reģiona teritorijā
  ;

, lidostām

, un darbības tālākā reģiona teritorijā

(..)

(..)

| b) | darbības, kas saistītas ar gudru, ilgtspējīgu, iekļaujošu un drošu mobilitāti: |
| --- | --- |

b)

darbības, kas saistītas ar gudru, ilgtspējīgu, iekļaujošu un drošu mobilitāti:

| b) | darbības, kas saistītas ar gudru, ilgtspējīgu, iekļaujošu un drošu mobilitāti: |
| --- | --- |

b)

darbības, kas saistītas ar gudru, ilgtspējīgu, iekļaujošu un drošu mobilitāti:

(..)

(..)

| | ix) | darbības, ar kurām uzlabo transporta infrastruktūras pieejamību drošības un civilās aizsardzības nolūkos; |
| --- | --- | --- |

ix)

darbības, ar kurām uzlabo transporta infrastruktūras pieejamību drošības un civilās aizsardzības nolūkos;

| | ix) | darbības, ar kurām uzlabo transporta infrastruktūras pieejamību drošības un civilās aizsardzības nolūkos; |
| --- | --- | --- |

ix)

darbības, ar kurām uzlabo transporta infrastruktūras pieejamību drošības un civilās aizsardzības nolūkos;

| | x) | darbības, ar kurām uzlabo tālāko reģionu pieejamību, to iedzīvotāju mobilitāti un kravu pārvadājumus; |
| --- | --- | --- |

x)

x)

darbības, ar kurām uzlabo tālāko reģionu pieejamību, to iedzīvotāju mobilitāti un kravu pārvadājumus;

darbības, ar kurām uzlabo tālāko reģionu pieejamību, to iedzīvotāju mobilitāti un kravu pārvadājumus;

(..)

(..)

4.   Digitālajā nozarē Savienības finansiālo atbalstu atbilstoši šai regulai var saņemt šādas darbības:

4.   Digitālajā nozarē Savienības finansiālo atbalstu atbilstoši šai regulai var saņemt šādas darbības:

(..)

(..)

| d) | darbības pamattīklu izvēršanas atbalstam, tostarp ar zemūdens kabeļiem,
  dalībvalstīs
  un starp Savienību un trešām valstīm; |
| --- | --- |

d)

darbības pamattīklu izvēršanas atbalstam, tostarp ar zemūdens kabeļiem,
  dalībvalstīs
  un starp Savienību un trešām valstīm;

dalībvalstīs

| d) | darbības pamattīklu izvēršanas atbalstam, tostarp ar zemūdens kabeļiem,
  starp dalībvalstīm, starp dalībvalstīm un tālākajiem reģioniem
  un starp Savienību un trešām valstīm; |
| --- | --- |

d)

darbības pamattīklu izvēršanas atbalstam, tostarp ar zemūdens kabeļiem,
  starp dalībvalstīm, starp dalībvalstīm un tālākajiem reģioniem
  un starp Savienību un trešām valstīm;

starp dalībvalstīm, starp dalībvalstīm un tālākajiem reģioniem

(..)

(..)

16.
  grozījums

16.

grozījums

9. panta 4. punkta b) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Digitālajā nozarē Savienības finansiālo atbalstu atbilstoši šai regulai var saņemt šādas darbības: | 4.   Digitālajā nozarē Savienības finansiālo atbalstu atbilstoši šai regulai var saņemt šādas darbības: |
| a) | darbības, ar kurām atbalsta sociālekonomisko virzītājspēku gigabitu savienotību; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

4.   Digitālajā nozarē Savienības finansiālo atbalstu atbilstoši šai regulai var saņemt šādas darbības:

4.   Digitālajā nozarē Savienības finansiālo atbalstu atbilstoši šai regulai var saņemt šādas darbības:

a)

darbības, ar kurām atbalsta sociālekonomisko virzītājspēku gigabitu savienotību;

| a) | darbības, ar kurām atbalsta sociālekonomisko virzītājspēku gigabitu savienotību; |
| --- | --- |

a)

darbības, ar kurām atbalsta sociālekonomisko virzītājspēku gigabitu savienotību;

| b) | darbības ar kurām atbalsta tādu īpaši augstas kvalitātes vietējas bezvadu savienotības sniegšanu vietējās kopienās, kura tiek nodrošināta bez maksas un bez diskriminējošiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

darbības ar kurām atbalsta tādu īpaši augstas kvalitātes vietējas bezvadu savienotības sniegšanu vietējās kopienās, kura tiek nodrošināta bez maksas un bez diskriminējošiem nosacījumiem;

| b) | darbības ar kurām atbalsta tādu īpaši augstas kvalitātes vietējas bezvadu savienotības sniegšanu vietējās kopienās, kura tiek nodrošināta bez maksas un bez diskriminējošiem nosacījumiem
  , jo īpaši lauku apvidos (viedu ciematu koncepts)
  ; |
| --- | --- |

b)

darbības ar kurām atbalsta tādu īpaši augstas kvalitātes vietējas bezvadu savienotības sniegšanu vietējās kopienās, kura tiek nodrošināta bez maksas un bez diskriminējošiem nosacījumiem
  , jo īpaši lauku apvidos (viedu ciematu koncepts)
  ;

, jo īpaši lauku apvidos (viedu ciematu koncepts)

| c) | darbības, ar kurām atbalsta nepārtrauktu 5G sistēmu pārklājumu visās sauszemes transporta maģistrālēs, tostarp Eiropas transporta tīklos; |
| --- | --- |

c)

darbības, ar kurām atbalsta nepārtrauktu 5G sistēmu pārklājumu visās sauszemes transporta maģistrālēs, tostarp Eiropas transporta tīklos;

| c) | darbības, ar kurām atbalsta nepārtrauktu 5G sistēmu pārklājumu visās sauszemes transporta maģistrālēs, tostarp Eiropas transporta tīklos; |
| --- | --- |

c)

darbības, ar kurām atbalsta nepārtrauktu 5G sistēmu pārklājumu visās sauszemes transporta maģistrālēs, tostarp Eiropas transporta tīklos;

| d) | darbības pamattīklu izvēršanas atbalstam, tostarp ar zemūdens kabeļiem, dalībvalstīs un starp Savienību un trešām valstīm; |
| --- | --- |

d)

darbības pamattīklu izvēršanas atbalstam, tostarp ar zemūdens kabeļiem, dalībvalstīs un starp Savienību un trešām valstīm;

| d) | darbības pamattīklu izvēršanas atbalstam, tostarp ar zemūdens kabeļiem, dalībvalstīs un starp Savienību un trešām valstīm; |
| --- | --- |

d)

darbības pamattīklu izvēršanas atbalstam, tostarp ar zemūdens kabeļiem, dalībvalstīs un starp Savienību un trešām valstīm;

| e) | darbības, ar kurām atbalsta Eiropas mājsaimniecību piekļuvi ļoti augstas veiktspējas tīkliem; |
| --- | --- |

e)

darbības, ar kurām atbalsta Eiropas mājsaimniecību piekļuvi ļoti augstas veiktspējas tīkliem;

| e) | darbības, ar kurām atbalsta Eiropas mājsaimniecību piekļuvi ļoti augstas veiktspējas tīkliem; |
| --- | --- |

e)

darbības, ar kurām atbalsta Eiropas mājsaimniecību piekļuvi ļoti augstas veiktspējas tīkliem;

| f) | darbības, ar kurām īsteno digitālās savienotības infrastruktūras prasības saistībā ar pārrobežu projektiem transporta vai enerģētikas jomā, un/vai darbības, ar kurām atbalsta operatīvās digitālās platformas, kas ir tieši saistītas ar transporta infrastruktūrām vai energoinfrastruktūrām. |
| --- | --- |

f)

darbības, ar kurām īsteno digitālās savienotības infrastruktūras prasības saistībā ar pārrobežu projektiem transporta vai enerģētikas jomā, un/vai darbības, ar kurām atbalsta operatīvās digitālās platformas, kas ir tieši saistītas ar transporta infrastruktūrām vai energoinfrastruktūrām.

| f) | darbības, ar kurām īsteno digitālās savienotības infrastruktūras prasības saistībā ar pārrobežu projektiem transporta vai enerģētikas jomā, un/vai darbības, ar kurām atbalsta operatīvās digitālās platformas, kas ir tieši saistītas ar transporta infrastruktūrām vai energoinfrastruktūrām. |
| --- | --- |

f)

darbības, ar kurām īsteno digitālās savienotības infrastruktūras prasības saistībā ar pārrobežu projektiem transporta vai enerģētikas jomā, un/vai darbības, ar kurām atbalsta operatīvās digitālās platformas, kas ir tieši saistītas ar transporta infrastruktūrām vai energoinfrastruktūrām.

Indikatīvs to projektu saraksts, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu, ir ietverts pielikuma V daļā.

Indikatīvs to projektu saraksts, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu, ir ietverts pielikuma V daļā.

17.
  grozījums

17.

grozījums

10. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Transporta, enerģētikas vai digitālā nozarē darbībām, kuras ir atbalsttiesīgas saskaņā ar 9. pantu, var būt palīgelementi, kas var nebūt saistīti ar atbalsttiesīgām darbībām, kā noteikts attiecīgi 9. panta 2., 3. vai 4. punktā, ja šīs darbības atbilst visām turpmāk minētajām prasībām: | Transporta, enerģētikas vai digitālā nozarē darbībām, kuras ir atbalsttiesīgas saskaņā ar 9. pantu, var būt palīgelementi, kas var
  būt vai
  nebūt saistīti ar atbalsttiesīgām darbībām, kā noteikts attiecīgi 9. panta 2., 3. vai 4. punktā, ja šīs darbības atbilst visām turpmāk minētajām prasībām: |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Transporta, enerģētikas vai digitālā nozarē darbībām, kuras ir atbalsttiesīgas saskaņā ar 9. pantu, var būt palīgelementi, kas var nebūt saistīti ar atbalsttiesīgām darbībām, kā noteikts attiecīgi 9. panta 2., 3. vai 4. punktā, ja šīs darbības atbilst visām turpmāk minētajām prasībām:

Transporta, enerģētikas vai digitālā nozarē darbībām, kuras ir atbalsttiesīgas saskaņā ar 9. pantu, var būt palīgelementi, kas var
  būt vai
  nebūt saistīti ar atbalsttiesīgām darbībām, kā noteikts attiecīgi 9. panta 2., 3. vai 4. punktā, ja šīs darbības atbilst visām turpmāk minētajām prasībām:

būt vai

Pamatojums

Pamatojums

Sinerģija būtu jāatvieglo. Turklāt 2. punktā ierosinātajam mehānismam ir jādod iespēja ar kādu nozari saistītā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumu iekļaut darbības, kas ir atbilstīgas citā EISI nozarē. Uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kas saistīti ar jauktiem projektiem, jāatbalsta projekti, kuros dažādu nozaru līdzdalība ir lielāka par 20–80 %.

18.
  grozījums

18.

grozījums

11. panta 2. punkta b) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| b) | juridiskās personas, kuras veic uzņēmējdarbību ar Programmu asociētā trešā valstī; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

b)

juridiskās personas, kuras veic uzņēmējdarbību ar Programmu asociētā trešā valstī;

| b) | juridiskās personas, kuras veic uzņēmējdarbību ar Programmu asociētā trešā valstī
  , ja darbības ir saistītas ar projektu, kas attiecas uz šo trešo valsti
  ; |
| --- | --- |

b)

juridiskās personas, kuras veic uzņēmējdarbību ar Programmu asociētā trešā valstī
  , ja darbības ir saistītas ar projektu, kas attiecas uz šo trešo valsti
  ;

, ja darbības ir saistītas ar projektu, kas attiecas uz šo trešo valsti

Pamatojums

Pamatojums

Trešo valstu uzņēmumiem nebūtu jāizmanto EISI, lai veiktu darbību Eiropas Savienībā.

19.
  grozījums

19.

grozījums

11. panta 5. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 5.
     
  Regulas 19. pantā minētās darba programmas var paredzēt, ka tiesīgi piedalīties ir tikai priekšlikumi, ko iesniedz viena vai vairākas dalībvalstis vai – ar attiecīgo dalībvalstu piekrišanu – starptautiskas organizācijas, kopuzņēmumi vai publiski vai privāti uzņēmumi vai struktūras. | |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

5.
     
  Regulas 19. pantā minētās darba programmas var paredzēt, ka tiesīgi piedalīties ir tikai priekšlikumi, ko iesniedz viena vai vairākas dalībvalstis vai – ar attiecīgo dalībvalstu piekrišanu – starptautiskas organizācijas, kopuzņēmumi vai publiski vai privāti uzņēmumi vai struktūras.

Pamatojums

Pamatojums

Dalībvalstu apstiprināšanas procedūras saglabāšana nesekmētu administratīvo vienkāršošanu, ko atbalsta Eiropas Reģionu komiteja.

20.
  grozījums

20.

grozījums

12. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dotācijas atbilstoši Programmai piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas [VIII] sadaļu. | Dotācijas atbilstoši Programmai piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas [VIII] sadaļu. |
| | 1.
     
  Projektu atlases process ietver divus posmus:










  a) | projekta atbilstības novērtējums, pamatojoties uz vienkāršotu dosjē; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dotācijas atbilstoši Programmai piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas [VIII] sadaļu.

Dotācijas atbilstoši Programmai piešķir un pārvalda saskaņā ar Finanšu regulas [VIII] sadaļu.

1.
     
  Projektu atlases process ietver divus posmus:

a)

projekta atbilstības novērtējums, pamatojoties uz vienkāršotu dosjē;

| b) | projekta iesniegšana, novērtēšana un atlase. |
| --- | --- |

b)

projekta iesniegšana, novērtēšana un atlase.

2.
     
  Komisija publicē uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus vismaz vienu mēnesi pirms to atvēršanas. Projektu virzītājiem ir vismaz viens mēnesis, lai iesniegtu sākotnējo dosjē. Eiropas Komisija izvērtē dosjē atbilstību viena mēneša laikā. Pēc tam projektu virzītājiem ir vismaz trīs mēneši, lai iesniegtu pilnīgu dosjē.

Pamatojums

Pamatojums

Ir jāvienkāršo EISI īstenošana, lai projektu virzītājiem nebūtu jāgatavo garš un dārgs pilnīgs dosjē, ja projekti neatbilst uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus. Turklāt projekta virzītājiem ir vajadzīgs laiks, lai iepazītos ar uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus un sagatavotu pilnīgu dosjē.

21.
  grozījums

21.

grozījums

13. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Piešķiršanas kritērijus nosaka 19. pantā minētajās darba programmās un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ņemot vērā šādus elementus, ciktāl piemērojams: | Piešķiršanas kritērijus nosaka 19. pantā minētajās darba programmās un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ņemot vērā šādus elementus, ciktāl piemērojams: |
| a) | ekonomiskā, sociālā un vidiskā ietekme (ieguvumi un izmaksas); |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Piešķiršanas kritērijus nosaka 19. pantā minētajās darba programmās un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ņemot vērā šādus elementus, ciktāl piemērojams:

Piešķiršanas kritērijus nosaka 19. pantā minētajās darba programmās un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ņemot vērā šādus elementus, ciktāl piemērojams:

a)

ekonomiskā, sociālā un vidiskā ietekme (ieguvumi un izmaksas);

| a) | ekonomiskā, sociālā un vidiskā ietekme (ieguvumi un izmaksas); |
| --- | --- |

a)

ekonomiskā, sociālā un vidiskā ietekme (ieguvumi un izmaksas);

| b) | inovācijas, drošības, sadarbspējas un pieejamības aspekti; |
| --- | --- |

b)

inovācijas, drošības, sadarbspējas un pieejamības aspekti;

| b) | inovācijas, drošības, sadarbspējas,
  multimodalitātes
  un pieejamības aspekti; |
| --- | --- |

b)

inovācijas, drošības, sadarbspējas,
  multimodalitātes
  un pieejamības aspekti;

multimodalitātes

| c) | pārrobežu dimensija; |
| --- | --- |

c)

pārrobežu dimensija;

| c) | pārrobežu dimensija
  vai salu un tālāko reģionu pieejamības uzlabošana
  ; |
| --- | --- |

c)

pārrobežu dimensija
  vai salu un tālāko reģionu pieejamības uzlabošana
  ;

vai salu un tālāko reģionu pieejamības uzlabošana

| d) | sinerģija starp transporta, enerģētikas un digitālo nozari; |
| --- | --- |

d)

sinerģija starp transporta, enerģētikas un digitālo nozari;

| d) | Eiropas pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

d)

d)

Eiropas pievienotā vērtība;

Eiropas pievienotā vērtība;

| e) | projektu izstrādes darbības gatavība; |
| --- | --- |

e)

projektu izstrādes darbības gatavība;

| e) | ieguldījums vājo punktu novēršanā un trūkstošo posmu pabeigšanā; |
| --- | --- |

e)

e)

ieguldījums vājo punktu novēršanā un trūkstošo posmu pabeigšanā;

ieguldījums vājo punktu novēršanā un trūkstošo posmu pabeigšanā;

| f) | ierosinātā īstenošanas plāna pamatojums; |
| --- | --- |

f)

ierosinātā īstenošanas plāna pamatojums;

| f) | sinerģija starp transporta, enerģētikas un digitālo nozari; |
| --- | --- |

f)

sinerģija starp transporta, enerģētikas un digitālo nozari;

| g) | Savienības finansiālā atbalsta katalītiskā ietekme uz ieguldījumu; |
| --- | --- |

g)

Savienības finansiālā atbalsta katalītiskā ietekme uz ieguldījumu;

| g) | projektu izstrādes darbības gatavība
  un apņemšanās projektu īstenot līdz galam
  ; |
| --- | --- |

g)

projektu izstrādes darbības gatavība
  un apņemšanās projektu īstenot līdz galam
  ;

un apņemšanās projektu īstenot līdz galam

| h) | vajadzība pārvarēt finansiālus šķēršļus, piemēram, nepietiekamu komerciālo dzīvotspēju vai tirgus finansējuma trūkumu; |
| --- | --- |

h)

vajadzība pārvarēt finansiālus šķēršļus, piemēram, nepietiekamu komerciālo dzīvotspēju vai tirgus finansējuma trūkumu;

| h) | sociālā ietekme; |
| --- | --- |

h)

h)

sociālā ietekme;

sociālā ietekme;

| i) | saskanība ar Savienības un valstu enerģētikas un klimata jomas plāniem. |
| --- | --- |

i)

saskanība ar Savienības un valstu enerģētikas un klimata jomas plāniem.

| i) | ierosinātā īstenošanas plāna pamatojums; |
| --- | --- |

i)

ierosinātā īstenošanas plāna pamatojums;

| j) | Savienības finansiālā atbalsta katalītiskā ietekme uz ieguldījumu; |
| --- | --- |

j)

Savienības finansiālā atbalsta katalītiskā ietekme uz ieguldījumu;

| k) | vajadzība pārvarēt finansiālus šķēršļus, piemēram, nepietiekamu komerciālo dzīvotspēju vai tirgus finansējuma trūkumu; |
| --- | --- |

k)

vajadzība pārvarēt finansiālus šķēršļus, piemēram, nepietiekamu komerciālo dzīvotspēju vai tirgus finansējuma trūkumu;

| l) | saskanība ar Savienības un valstu enerģētikas un klimata jomas plāniem. |
| --- | --- |

l)

saskanība ar Savienības un valstu enerģētikas un klimata jomas plāniem.

22.
  grozījums

22.

grozījums

14. panta 2. punkta a) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| darbiem, kas saistīti ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem, Savienības finansiālā atbalsta summa nepārsniedz 30 % no kopējām attiecināmajām izmaksām. Līdzfinansējuma likmes var palielināt līdz ne vairāk kā 50 % darbībām, kas saistītas ar pārrobežu savienojumiem, ievērojot šā punkta c) apakšpunkta nosacījumus, darbībām telemātikas lietojumprogrammu atbalstam, darbībām jaunu tehnoloģiju un inovācijas atbalstam, darbībām, ar kurām atbalsta infrastruktūras drošības uzlabojumus saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, un darbībām, ko veic tālākos reģionos; | darbiem, kas saistīti ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem, Savienības finansiālā atbalsta summa nepārsniedz 30 % no kopējām attiecināmajām izmaksām. Līdzfinansējuma likmes var palielināt līdz ne vairāk kā 50 % darbībām, kas saistītas ar pārrobežu savienojumiem, ievērojot šā punkta c) apakšpunkta nosacījumus,
  darbībām, kas saistītas ar vājajiem punktiem un trūkstošajiem savienojumiem pamattīklā, darbībām jūras maģistrāļu atbalstam, darbībām pamattīkla un visaptverošā tīkla jūras un upju transporta savienojumu atbalstam, tostarp darbībām ostās un savienojumiem ar iekšzemi, darbībām saistībā ar pilsētu transporta mezgliem, multimodālajām platformām un savienojumiem un “pēdējās jūdzes” savienojumiem
  , darbībām telemātikas lietojumprogrammu atbalstam, darbībām jaunu tehnoloģiju un inovācijas atbalstam, darbībām, ar kurām atbalsta infrastruktūras drošības uzlabojumus saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, un darbībām, ko veic
  salu un
  tālākos reģionos; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

darbiem, kas saistīti ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem, Savienības finansiālā atbalsta summa nepārsniedz 30 % no kopējām attiecināmajām izmaksām. Līdzfinansējuma likmes var palielināt līdz ne vairāk kā 50 % darbībām, kas saistītas ar pārrobežu savienojumiem, ievērojot šā punkta c) apakšpunkta nosacījumus, darbībām telemātikas lietojumprogrammu atbalstam, darbībām jaunu tehnoloģiju un inovācijas atbalstam, darbībām, ar kurām atbalsta infrastruktūras drošības uzlabojumus saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, un darbībām, ko veic tālākos reģionos;

darbiem, kas saistīti ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem, Savienības finansiālā atbalsta summa nepārsniedz 30 % no kopējām attiecināmajām izmaksām. Līdzfinansējuma likmes var palielināt līdz ne vairāk kā 50 % darbībām, kas saistītas ar pārrobežu savienojumiem, ievērojot šā punkta c) apakšpunkta nosacījumus,
  darbībām, kas saistītas ar vājajiem punktiem un trūkstošajiem savienojumiem pamattīklā, darbībām jūras maģistrāļu atbalstam, darbībām pamattīkla un visaptverošā tīkla jūras un upju transporta savienojumu atbalstam, tostarp darbībām ostās un savienojumiem ar iekšzemi, darbībām saistībā ar pilsētu transporta mezgliem, multimodālajām platformām un savienojumiem un “pēdējās jūdzes” savienojumiem
  , darbībām telemātikas lietojumprogrammu atbalstam, darbībām jaunu tehnoloģiju un inovācijas atbalstam, darbībām, ar kurām atbalsta infrastruktūras drošības uzlabojumus saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, un darbībām, ko veic
  salu un
  tālākos reģionos;

darbībām, kas saistītas ar vājajiem punktiem un trūkstošajiem savienojumiem pamattīklā, darbībām jūras maģistrāļu atbalstam, darbībām pamattīkla un visaptverošā tīkla jūras un upju transporta savienojumu atbalstam, tostarp darbībām ostās un savienojumiem ar iekšzemi, darbībām saistībā ar pilsētu transporta mezgliem, multimodālajām platformām un savienojumiem un “pēdējās jūdzes” savienojumiem

salu un

Pamatojums

Pamatojums

Šis grozījums ir saderīgs ar Komisijas priekšlikumu, ar ko pamattīkla koridoros tiek iekļauti jūras savienojumi. Turklāt, lai sasniegtu ES mērķus vides un klimata jomā, arī jūras transports ir būtiski jāatbalsta.

23.
  grozījums

23.

grozījums

14. panta 5. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Maksimālā līdzfinansējuma likme, kas piemērojama darbībām, kuras atlasītas 10. pantā minētajās pārrobežu darba programmās, ir vislielākā maksimālā līdzfinansējuma likme, kas piemērojama attiecīgajām nozarēm. | Maksimālā līdzfinansējuma likme, kas piemērojama darbībām, kuras atlasītas 10. pantā minētajās pārrobežu darba programmās, ir
  par 10 % palielināta
  vislielākā maksimālā līdzfinansējuma likme, kas piemērojama attiecīgajām nozarēm.
  Darbības, ko atbalsta saskaņā ar 10. panta 2. punktā aprakstīto mehānismu, ieskaitot papildu izmaksas, saņem līdzfinansējuma likmi, kas atbilst galvenajai nozarei. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Maksimālā līdzfinansējuma likme, kas piemērojama darbībām, kuras atlasītas 10. pantā minētajās pārrobežu darba programmās, ir vislielākā maksimālā līdzfinansējuma likme, kas piemērojama attiecīgajām nozarēm.

Maksimālā līdzfinansējuma likme, kas piemērojama darbībām, kuras atlasītas 10. pantā minētajās pārrobežu darba programmās, ir
  par 10 % palielināta
  vislielākā maksimālā līdzfinansējuma likme, kas piemērojama attiecīgajām nozarēm.
  Darbības, ko atbalsta saskaņā ar 10. panta 2. punktā aprakstīto mehānismu, ieskaitot papildu izmaksas, saņem līdzfinansējuma likmi, kas atbilst galvenajai nozarei.

par 10 % palielināta

Darbības, ko atbalsta saskaņā ar 10. panta 2. punktā aprakstīto mehānismu, ieskaitot papildu izmaksas, saņem līdzfinansējuma likmi, kas atbilst galvenajai nozarei.

Pamatojums

Pamatojums

Sinerģija būtu jāveicina, tostarp finansiāli. Vienkāršošanas labad mehānismam, kas aprakstīts 10. panta 2. punktā, ir jāpiešķir vienota līdzfinansējuma likme.

24.
  grozījums

24.

grozījums

15. panta a) punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Papildus Finanšu regulas [186. pantā] noteiktajiem kritērijiem piemēro šādus izmaksu attiecināmības kritērijus: | Papildus Finanšu regulas [186. pantā] noteiktajiem kritērijiem piemēro šādus izmaksu attiecināmības kritērijus: |
| a) | attiecināmi var būt tikai dalībvalstīs radušies izdevumi, izņemot, ja kopīgu interešu projekts vai pārrobežu projekts atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā skar vienas vai vairāku trešo valstu teritoriju, kā noteikts šīs regulas 5. pantā vai 11. panta 4. punktā, vai starptautiskos ūdeņus, un ja darbība ir obligāti nepieciešama, lai sasniegtu attiecīgā projekta mērķus; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Papildus Finanšu regulas [186. pantā] noteiktajiem kritērijiem piemēro šādus izmaksu attiecināmības kritērijus:

Papildus Finanšu regulas [186. pantā] noteiktajiem kritērijiem piemēro šādus izmaksu attiecināmības kritērijus:

a)

attiecināmi var būt tikai dalībvalstīs radušies izdevumi, izņemot, ja kopīgu interešu projekts vai pārrobežu projekts atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā skar vienas vai vairāku trešo valstu teritoriju, kā noteikts šīs regulas 5. pantā vai 11. panta 4. punktā, vai starptautiskos ūdeņus, un ja darbība ir obligāti nepieciešama, lai sasniegtu attiecīgā projekta mērķus;

| a) | attiecināmi var būt tikai dalībvalstīs radušies izdevumi, izņemot, ja kopīgu interešu projekts vai pārrobežu projekts atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā skar vienas vai vairāku trešo valstu teritoriju, kā noteikts šīs regulas 5. pantā vai 11. panta 4. punktā
  , vienu vai vairākus tālākos reģionus
  vai starptautiskos ūdeņus, un ja darbība ir obligāti nepieciešama, lai sasniegtu attiecīgā projekta mērķus; |
| --- | --- |

a)

attiecināmi var būt tikai dalībvalstīs radušies izdevumi, izņemot, ja kopīgu interešu projekts vai pārrobežu projekts atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā skar vienas vai vairāku trešo valstu teritoriju, kā noteikts šīs regulas 5. pantā vai 11. panta 4. punktā
  , vienu vai vairākus tālākos reģionus
  vai starptautiskos ūdeņus, un ja darbība ir obligāti nepieciešama, lai sasniegtu attiecīgā projekta mērķus;

, vienu vai vairākus tālākos reģionus

Pamatojums

Pamatojums

Tiek ierosināts 15. panta a) punktā iekļaut atsauci uz tālāko reģionu īpašo situāciju.

25.
  grozījums

25.

grozījums

16. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šā panta 1. punktā minētās dotācijas izmantošanu īsteno speciālus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. | 2.   Šā panta 1. punktā minētās dotācijas izmantošanu īsteno
  visos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus un izmantojot
  speciālus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus
  , nepārsniedzot 10 % no EISI kopējā finansējuma
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.   Šā panta 1. punktā minētās dotācijas izmantošanu īsteno speciālus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus.

2.   Šā panta 1. punktā minētās dotācijas izmantošanu īsteno
  visos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus un izmantojot
  speciālus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus
  , nepārsniedzot 10 % no EISI kopējā finansējuma
  .

Pamatojums

Pamatojums

Finansējuma apvienošanas darbības ir jāsekmē un tām ir jābūt iespējamām, ja projekta virzītājs vēlas tās izmantot. Tomēr dotācijām ir jāpaliek EISI pirmajam finansēšanas risinājumam.

26.
  grozījums

26.

grozījums

17. panta 2. punkts, jauns 3. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | 3.
     
  Saskaņā ar šo pantu atgūtos līdzekļus var izmantot atkārtoti citu EISI darba programmu ietvaros; līdzekļi jāsadala, ņemot vērā valstij noteikto finansējuma apmēru. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3.
     
  Saskaņā ar šo pantu atgūtos līdzekļus var izmantot atkārtoti citu EISI darba programmu ietvaros; līdzekļi jāsadala, ņemot vērā valstij noteikto finansējuma apmēru.

Pamatojums

Pamatojums

Līdzekļi, kas daudzgadu finanšu shēmā tiek piešķirti EISI, ir jāsaglabā EISI ietvaros. Šo līdzekļu sadalījums, ņemot vērā valstij noteikto finansējuma apmēru, ir elements, kas mudina dalībvalstis un katra projekta ģenerāluzņēmēju, baidoties par finansiālā atbalsta zaudēšanu, lieki neapgrūtināt lēmuma pieņemšanu par projekta nākotni. Šis pasākums turklāt dod iespēju uzlabot līdzekļu ģeogrāfiskā sadalījuma līdzsvaru starp ES dalībvalstīm.

27.
  grozījums

27.

grozījums

19. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Programmu īsteno ar darba programmām, kas minētas Finanšu regulas 110. pantā. Darba programmās attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas atvēlēta finansējuma apvienošanas darbībām. | 1.   Programmu īsteno ar darba programmām, kas minētas Finanšu regulas 110. pantā. Darba programmās attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas atvēlēta finansējuma apvienošanas darbībām. |
| 2.   Darba programmas Komisija pieņem ar īstenošanas aktu. Šādus īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs regulas 22. pantā minēto pārbaudes procedūru. | 2.   
  Eiropas Komisija iesniedz darba programmu orientējošu grafiku, kas satur šīm programmām piešķirtos līdzekļus un to prioritātes visā plānošanas periodā. |
| | 3.
     Darba programmas Komisija pieņem ar īstenošanas aktu. Šādus īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs regulas 22. pantā minēto pārbaudes procedūru. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Programmu īsteno ar darba programmām, kas minētas Finanšu regulas 110. pantā. Darba programmās attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas atvēlēta finansējuma apvienošanas darbībām.

1.   Programmu īsteno ar darba programmām, kas minētas Finanšu regulas 110. pantā. Darba programmās attiecīgā gadījumā norāda kopējo summu, kas atvēlēta finansējuma apvienošanas darbībām.

2.   Darba programmas Komisija pieņem ar īstenošanas aktu. Šādus īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs regulas 22. pantā minēto pārbaudes procedūru.

2.   
  Eiropas Komisija iesniedz darba programmu orientējošu grafiku, kas satur šīm programmām piešķirtos līdzekļus un to prioritātes visā plānošanas periodā.

3.
     Darba programmas Komisija pieņem ar īstenošanas aktu. Šādus īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs regulas 22. pantā minēto pārbaudes procedūru.

Pamatojums

Pamatojums

Līdzekļi, kas daudzgadu finanšu shēmā tiek piešķirti EISI, ir jāsaglabā EISI ietvaros.

28.
  grozījums

28.

grozījums

23. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar šīs regulas 24. pantu: | Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar šīs regulas 24. pantu: |
| a) | lai grozītu pielikuma I daļu attiecībā uz rādītājiem un noteiktu uzraudzības un izvērtēšanas sistēmu; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar šīs regulas 24. pantu:

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar šīs regulas 24. pantu:

a)

lai grozītu pielikuma I daļu attiecībā uz rādītājiem un noteiktu uzraudzības un izvērtēšanas sistēmu;

| a) | lai grozītu pielikuma I daļu attiecībā uz rādītājiem un noteiktu uzraudzības un izvērtēšanas sistēmu; |
| --- | --- |

a)

lai grozītu pielikuma I daļu attiecībā uz rādītājiem un noteiktu uzraudzības un izvērtēšanas sistēmu;

| b) | lai grozītu pielikuma II daļu attiecībā uz 3. panta a) punkta i) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim piešķirto budžeta līdzekļu indikatīvās procentuālās daļas; |
| --- | --- |

b)

lai grozītu pielikuma II daļu attiecībā uz 3. panta a) punkta i) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim piešķirto budžeta līdzekļu indikatīvās procentuālās daļas;

| b) | lai grozītu pielikuma II daļu attiecībā uz 3. panta a) punkta i) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim piešķirto budžeta līdzekļu indikatīvās procentuālās daļas; |
| --- | --- |

b)

lai grozītu pielikuma II daļu attiecībā uz 3. panta a) punkta i) apakšpunktā noteiktajam konkrētajam mērķim piešķirto budžeta līdzekļu indikatīvās procentuālās daļas;

| c) | lai grozītu pielikuma III daļu attiecībā uz transporta pamattīkla koridoru un iepriekš definēto posmu noteikšanu un iepriekš definētajiem posmiem visaptverošajā tīklā; |
| --- | --- |

c)

lai grozītu pielikuma III daļu attiecībā uz transporta pamattīkla koridoru un iepriekš definēto posmu noteikšanu un iepriekš definētajiem posmiem visaptverošajā tīklā;

| c) | lai grozītu pielikuma III daļu attiecībā uz transporta pamattīkla koridoru un iepriekš definēto posmu noteikšanu un iepriekš definētajiem posmiem visaptverošajā tīklā; |
| --- | --- |

c)

lai grozītu pielikuma III daļu attiecībā uz transporta pamattīkla koridoru un iepriekš definēto posmu noteikšanu un iepriekš definētajiem posmiem visaptverošajā tīklā;

| d) | lai grozītu pielikuma IV daļu attiecībā uz pārrobežu projektu apzināšanu atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā; |
| --- | --- |

d)

lai grozītu pielikuma IV daļu attiecībā uz pārrobežu projektu apzināšanu atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā;

| d) | lai grozītu pielikuma IV daļu attiecībā uz pārrobežu projektu apzināšanu atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā; |
| --- | --- |

d)

lai grozītu pielikuma IV daļu attiecībā uz pārrobežu projektu apzināšanu atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā;

| e) | lai grozītu pielikuma V daļu attiecībā uz kopīgu interešu digitālās savienotības projektu apzināšanu. |
| --- | --- |

e)

lai grozītu pielikuma V daļu attiecībā uz kopīgu interešu digitālās savienotības projektu apzināšanu.

| e) | lai grozītu divējāda (civilā un militārā) lietojuma infrastruktūru tehniskās specifikācijas, ko noteikusi Padome, un noteiktu vai grozītu to prioritāro projektu sarakstu, kas paredz pielāgot infrastruktūras divējādam (civilajam un militārajam) lietojumam; |
| --- | --- |

e)

lai grozītu divējāda (civilā un militārā) lietojuma infrastruktūru tehniskās specifikācijas, ko noteikusi Padome, un noteiktu vai grozītu to prioritāro projektu sarakstu, kas paredz pielāgot infrastruktūras divējādam (civilajam un militārajam) lietojumam;

lai grozītu divējāda (civilā un militārā) lietojuma infrastruktūru tehniskās specifikācijas, ko noteikusi Padome, un noteiktu vai grozītu to prioritāro projektu sarakstu, kas paredz pielāgot infrastruktūras divējādam (civilajam un militārajam) lietojumam;

| f) | lai grozītu pielikuma V daļu attiecībā uz kopīgu interešu digitālās savienotības projektu apzināšanu. |
| --- | --- |

f)

f)

lai grozītu pielikuma V daļu attiecībā uz kopīgu interešu digitālās savienotības projektu apzināšanu.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un atceļ Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) Nr. 283/2014

(COM(2018) 438 final) – 2. daļa

29.
  grozījums

29.

grozījums

Pielikums, III daļa, 1. tabula

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pamattīkla koridors “Atlantijas okeāns”
  Pielāgošana | Pamattīkla koridors “Atlantijas okeāns”
  Pielāgošana |
| Gijón – León – Valladolid | Gijón – León –
  Palencia –
  Valladolid |
| A Coruña – Vigo – Orense – León | A Coruña – Vigo – Orense –
  Ponferrada – Astorga –
  León
  – Palencia-Venta de Baños |
| Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao | Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao
  (Y basque) |
| | Bordeaux – Dax – Vitoria/Gasteiz




  Bordeaux
   –
  Toulouse |
| Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba | Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba |
| Algeciras – Bobadilla – Madrid | Algeciras – Bobadilla – Madrid |
| Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid | Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid |
| Lisboa–Aveiro–Leixões/Porto–Douru upe | Lisboa–Aveiro–Leixões/Porto–Douru upe |
| Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg | Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux– Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg |
| | Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre– Rouen – Paris |
| Saint Nazaire – Nantes – Tours | Dublin – Cork –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pamattīkla koridors “Atlantijas okeāns”

Pielāgošana

Pamattīkla koridors “Atlantijas okeāns”

Pielāgošana

Gijón – León – Valladolid

Gijón – León –
  Palencia –
  Valladolid

Palencia –

A Coruña – Vigo – Orense – León

A Coruña – Vigo – Orense –
  Ponferrada – Astorga –
  León
  – Palencia-Venta de Baños

Ponferrada

Astorga –

– Palencia-Venta de Baños

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao
  (Y basque)

(Y basque)

Bordeaux – Dax – Vitoria/Gasteiz

Bordeaux – Dax – Vitoria/Gasteiz

Bordeaux
   –
  Toulouse

Bordeaux

Toulouse

Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid

Sines/Lisboa – Madrid – Valladolid

Lisboa–Aveiro–Leixões/Porto–Douru upe

Lisboa–Aveiro–Leixões/Porto–Douru upe

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux– Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg

Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre– Rouen – Paris

Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre– Rouen – Paris

Saint Nazaire – Nantes – Tours

Dublin – Cork –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours

Dublin – Cork –

Pamatojums

Pamatojums

Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības ir saistīta ar ļoti daudzām sekām, tostarp būtisku ietekmi uz Īrijas integrāciju TEN-T pamattīkla koridoru tīklā, jo tā ir atkarīga tikai no savienojumiem caur Apvienoto Karalisti. Tāpēc jūras savienojumi uz pamattīkla koridora “Atlantijas okeāns” ostām un dažām visaptverošā tīkla ostām būtu jāiekļauj koridoru kartē. Savienojuma starp koridoru “Vidusjūra” un koridoru “Atlantijas okeāns” iekļaušana pamattīkla prioritārajos koridoros var stiprināt šo abu koridoru sociālo un ekonomikas sniegumu un nodrošināt infrastruktūru attīstību un to izmantošanu. Tas dotu arī iespēju savienot Vidusjūras un Atlantijas okeāna ostas uz ass Bordo-Tulūza-Narbona. Turklāt šis priekšlikums ir daļa no divu ātrgaitas līniju attīstīšanas lielā projekta “Dienvidi-Rietumi”, kuras izmanto kopīgu posmu no Bordo uz Tulūzu un no Bordo uz Spāniju.

TEN-T

Ir loģiski izveidot arī līniju “Zaragoza-Pamplona-Y basque”, kas savienotu koridoru “Atlantijas okeāns” un koridoru “Vidusjūra”, nodrošinot piekļuvi Bilbao ostai. Francijai būtu jāatjauno savienojums “Bordeaux-Dax-Vitoria” gan pasažieru vajadzībām, gan ar mērķi novērst vājos punktus kravu pārvadājumu jomā (Iruna–Endaija, Bordo variants).

Nepieciešams iekļaut tādus iespējamos anklāvus un stratēģiski nozīmīgas vai nākotnē potenciāli svarīgas loģistikas platformas, kas atrodas nomaļos reģionos, kur joprojām ir lielas vajadzības pamatinfrastruktūras jomā, ar mērķi uzlabot minēto reģionu pieejamību un savienojamību, piemēram, ar ostām.

30. grozījums

30. grozījums

Pielikums, III daļa, 3. tabula

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pamattīkla koridors “Vidusjūra”
  Pielāgošana | Pamattīkla koridors “Vidusjūra”
  Pielāgošana |
| Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona | Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza –
  Sagunto/
  Tarragona |
| | Madrid – Albacete – Valencia |
| Sevilla – Bobadilla – Murcia | Sevilla – Bobadilla –
  Almería
   – Murcia |
| Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona | Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona |
| Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest | Tarragona
  /Palma de Mallorca
   – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest |
| | Alcúdia – Ciudadela – Toulon – Ajaccio– Bastia – Porto Torres – Cagliari – Palerme




  Toulouse
   –
  Narbonne |
| Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – UA robeža | Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – UA robeža |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pamattīkla koridors “Vidusjūra”

Pielāgošana

Pamattīkla koridors “Vidusjūra”

Pielāgošana

Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona

Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza –
  Sagunto/
  Tarragona

Sagunto/

Madrid – Albacete – Valencia

Madrid – Albacete – Valencia

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Sevilla – Bobadilla –
  Almería
   – Murcia

Almería

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona

Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest

Tarragona
  /Palma de Mallorca
   – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venezia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest

/Palma de Mallorca

Alcúdia – Ciudadela – Toulon – Ajaccio– Bastia – Porto Torres – Cagliari – Palerme

Alcúdia – Ciudadela – Toulon – Ajaccio– Bastia – Porto Torres – Cagliari – Palerme

Toulouse
   –
  Narbonne

Toulouse

Narbonne

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – UA robeža

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – UA robeža

Pamatojums

Pamatojums

Savienojuma starp koridoru “Vidusjūra” un koridoru “Atlantijas okeāns” iekļaušana pamattīkla prioritārajos koridoros var stiprināt šo abu koridoru sociālo un ekonomikas sniegumu un nodrošināt infrastruktūru attīstību un to izmantošanu. Tas dotu arī iespēju savienot Vidusjūras un Atlantijas okeāna ostas uz ass Bordo-Tulūza-Narbona.

31.
  grozījums

31.

grozījums

Pielikums, III daļa, 4. tabula

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pamattīkla koridors “Ziemeļjūra–Vidusjūra” | Pamattīkla koridors “Ziemeļjūra–Vidusjūra” |
| Pielāgošana | Pielāgošana |
| Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork | Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork |
| | Dublin – Cork – Calais – Zeebruge – Antwerpen – Rotterdam




  Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris |
| Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham | Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham |
| Birmingham – Felixstowe/London/Southampton | Birmingham – Felixstowe/London/Southampton |
| London – Lille – Brussel/Bruxelles | London – Lille – Brussel/Bruxelles |
| Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brussel/Bruxelles – Luxembourg | Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brussel/Bruxelles – Luxembourg |
| Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille | Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille |
| Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel | Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel |
| Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paris | Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paris |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pamattīkla koridors “Ziemeļjūra–Vidusjūra”

Pamattīkla koridors “Ziemeļjūra–Vidusjūra”

Pielāgošana

Pielāgošana

Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork

Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork

Dublin – Cork – Calais – Zeebruge – Antwerpen – Rotterdam

Dublin – Cork – Calais – Zeebruge – Antwerpen – Rotterdam

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris

Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham

Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham

Birmingham – Felixstowe/London/Southampton

Birmingham – Felixstowe/London/Southampton

London – Lille – Brussel/Bruxelles

London – Lille – Brussel/Bruxelles

Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brussel/Bruxelles – Luxembourg

Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brussel/Bruxelles – Luxembourg

Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel

Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paris

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paris

Pamatojums

Pamatojums

Šajā grozījumā ir pārņemts Eiropas Komisijas priekšlikums grozīt EISI regulu, ja Apvienotās Karalistes izstāšanās notiek bez vienošanās, un iekļautas visaptverošā tīkla un pamattīkla ostas.

32.
  grozījums

32.

grozījums

Pielikums, III daļa, 9. tabula

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pamattīkla koridors “Skandināvija–Vidusjūra” | Pamattīkla koridors “Skandināvija–Vidusjūra” |
| Pielāgošana | Pielāgošana |
| RU robeža–Hamina/Kotka–Helsinki–Turku/Naantali–Stockholm–Örebro–Malmö | RU robeža–Hamina/Kotka–Helsinki–Turku/Naantali–Stockholm–Örebro–Malmö |
| Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm | Narvik/Oulu – Luleå – Umeå
  – Gävle –
  Stockholm – Örebro |
| | Stockholm – Örebro – Oslo |
| Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg | Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg |
| Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn | Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn |
| København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover | København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover |
| Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg | Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg |
| Rostock – Berlin – Leipzig – München | Rostock – Berlin – Leipzig – München |
| Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze | Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze |
| Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta | Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pamattīkla koridors “Skandināvija–Vidusjūra”

Pamattīkla koridors “Skandināvija–Vidusjūra”

Pielāgošana

Pielāgošana

RU robeža–Hamina/Kotka–Helsinki–Turku/Naantali–Stockholm–Örebro–Malmö

RU robeža–Hamina/Kotka–Helsinki–Turku/Naantali–Stockholm–Örebro–Malmö

Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm

Narvik/Oulu – Luleå – Umeå
  – Gävle –
  Stockholm – Örebro

– Gävle –

– Örebro

Stockholm – Örebro – Oslo

Stockholm – Örebro – Oslo

Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg

Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg

Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

Malmö – København – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover

København – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover

Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg

Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg

Rostock – Berlin – Leipzig – München

Rostock – Berlin – Leipzig – München

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta

Livorno/La Spezia – Firenze – Roma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta

33.
  grozījums

33.

grozījums

Pielikums, III daļa, 2. punkts “Iepriekš definēti posmi visaptverošajā tīklā”

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šīs regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētajos visaptverošā tīkla pārrobežu posmos konkrēti ietilpst šādi posmi: | Šīs regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētajos visaptverošā tīkla pārrobežu posmos
  , kā arī pastāvošajos pārrobežu dzelzceļa savienojumos un trūkstošajos savienojumos pie ES iekšējām robežām
  konkrēti ietilpst šādi posmi: |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šīs regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētajos visaptverošā tīkla pārrobežu posmos konkrēti ietilpst šādi posmi:

Šīs regulas 9. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētajos visaptverošā tīkla pārrobežu posmos
  , kā arī pastāvošajos pārrobežu dzelzceļa savienojumos un trūkstošajos savienojumos pie ES iekšējām robežām
  konkrēti ietilpst šādi posmi:

, kā arī pastāvošajos pārrobežu dzelzceļa savienojumos un trūkstošajos savienojumos pie ES iekšējām robežām

Pamatojums

Pamatojums

Iekļaujot šo papildinājumu, var izveidot savienojumus starp TEN koridoriem, lai arī formāli līdz šim ārpus visaptverošā tīkla (piemēram, “trūkstošos savienojumus”).

TEN

34.
  grozījums

34.

grozījums

Pielikums, V daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Gigabitu savienotība ar sociālekonomiskajiem virzītājspēkiem |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.

Gigabitu savienotība ar sociālekonomiskajiem virzītājspēkiem

| 1. | Gigabitu savienotība ar sociālekonomiskajiem virzītājspēkiem |
| --- | --- |

1.

Gigabitu savienotība ar sociālekonomiskajiem virzītājspēkiem

(..)

(..)

| — | gigabitu savienotību izglītības un pētniecības centriem saistībā ar centieniem novērst digitālās plaisas un ieviest jauninājumus izglītības sistēmās, lai uzlabotu mācīšanās rezultātus, vienlīdzību un efektivitāti. |
| --- | --- |

—

gigabitu savienotību izglītības un pētniecības centriem saistībā ar centieniem novērst digitālās plaisas un ieviest jauninājumus izglītības sistēmās, lai uzlabotu mācīšanās rezultātus, vienlīdzību un efektivitāti.

| — | gigabitu savienotību izglītības un pētniecības centriem saistībā ar centieniem novērst digitālās plaisas un ieviest jauninājumus izglītības sistēmās, lai uzlabotu mācīšanās rezultātus, vienlīdzību un efektivitāti. |
| --- | --- |

—

gigabitu savienotību izglītības un pētniecības centriem saistībā ar centieniem novērst digitālās plaisas un ieviest jauninājumus izglītības sistēmās, lai uzlabotu mācīšanās rezultātus, vienlīdzību un efektivitāti.

| — | gigabitu savienotību, kas nodrošina platjoslas savienojamību tālākajos reģionos un to savienojamību ar attiecīgo dalībvalsti, piemēram, ierīkojot rezerves zemūdens kabeļus. |
| --- | --- |

—

gigabitu savienotību, kas nodrošina platjoslas savienojamību tālākajos reģionos un to savienojamību ar attiecīgo dalībvalsti, piemēram, ierīkojot rezerves zemūdens kabeļus.

gigabitu savienotību, kas nodrošina platjoslas savienojamību tālākajos reģionos un to savienojamību ar attiecīgo dalībvalsti, piemēram, ierīkojot rezerves zemūdens kabeļus.

Pamatojums

Pamatojums

Ir svarīgi nodrošināt, ka par prioritārām tiek uzskatītas darbības, kas paredzētas digitālās savienojamības infrastruktūras attīstīšanai tālākajos reģionos.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par grozījumiem Regulā (ES) Nr. 1316/2013 sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības

(COM(2018) 568 final) – 1. daļa

35.
  grozījums

35.

grozījums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai nepieļautu pamattīkla Ziemeļjūras–Vidusjūras koridora sadalīšanu divās atsevišķās un nesavienotās daļās un nodrošinātu Īrijas savienojamību ar Eiropas kontinentālo daļu, pamattīkla Ziemeļjūras–Vidusjūras koridorā jāiekļauj jūras savienojumi starp galvenajām Īrijas ostām un galvenajām Beļģijas un Nīderlandes ostām. | |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai nepieļautu pamattīkla Ziemeļjūras–Vidusjūras koridora sadalīšanu divās atsevišķās un nesavienotās daļās un nodrošinātu Īrijas savienojamību ar Eiropas kontinentālo daļu, pamattīkla Ziemeļjūras–Vidusjūras koridorā jāiekļauj jūras savienojumi starp galvenajām Īrijas ostām un galvenajām Beļģijas un Nīderlandes ostām.

Lai nepieļautu pamattīkla Ziemeļjūras–Vidusjūras koridora sadalīšanu divās atsevišķās un nesavienotās daļās un nodrošinātu Īrijas savienojamību ar Eiropas kontinentālo daļu, pamattīkla Ziemeļjūras–Vidusjūras koridorā jāiekļauj jūras savienojumi starp galvenajām Īrijas ostām un galvenajām Beļģijas un Nīderlandes ostām.

Pamatojums

Pamatojums

Vairākas Francijas ostas (Havra, Denkerka, Kalē) ir pamattīkla ostas, kuras iekļautas Atlantijas okeānā un Ziemeļjūras–Vidusjūras koridoros. Nav nekāda iemesla tās izslēgt.

36.
  grozījums

36.

grozījums

Pielikums

Pielikums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| I pielikuma I daļas 2) punktā (“Pamattīkla koridori”) nodalījumā “Ziemeļjūra–Vidusjūra” aiz rindas “Belfast – Baile Átha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork” iekļauj
  šādu
  : | I pielikuma I daļas 2) punktā (“Pamattīkla koridori”) nodalījumā “Ziemeļjūra–Vidusjūra” aiz rindas “Belfast – Baile Átha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork” iekļauj
  šādas
  : |
| “Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam”. | “Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork –
  Calais/Dunkerque-
  Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam |
| | Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris”
  .


  I pielikuma I daļas 2) punktā (“Pamattīkla koridori”) nodalījumā “Atlantijas okeāns” aiz rindas “Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg” iekļauj šādu:





  “Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le havre – Rouen – Paris”





  I pielikuma I daļas 2) punktā (“Pamattīkla koridori”) nodalījumā “Atlantijas okeāns” rindu “Saint Nazaire – Nantes – Tours” groza šādi:





  “Dublin – Cork – Saint Nazaire – Nantes – Tours” |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

I pielikuma I daļas 2) punktā (“Pamattīkla koridori”) nodalījumā “Ziemeļjūra–Vidusjūra” aiz rindas “Belfast – Baile Átha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork” iekļauj
  šādu
  :

šādu

I pielikuma I daļas 2) punktā (“Pamattīkla koridori”) nodalījumā “Ziemeļjūra–Vidusjūra” aiz rindas “Belfast – Baile Átha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork” iekļauj
  šādas
  :

šādas

“Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam”.

“Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork –
  Calais/Dunkerque-
  Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam

Calais/Dunkerque-

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris”
  .

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paris”

I pielikuma I daļas 2) punktā (“Pamattīkla koridori”) nodalījumā “Atlantijas okeāns” aiz rindas “Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg” iekļauj šādu:

I pielikuma I daļas 2) punktā (“Pamattīkla koridori”) nodalījumā “Atlantijas okeāns” aiz rindas “Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg” iekļauj šādu:

“Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le havre – Rouen – Paris”

I pielikuma I daļas 2) punktā (“Pamattīkla koridori”) nodalījumā “Atlantijas okeāns” rindu “Saint Nazaire – Nantes – Tours” groza šādi:

I pielikuma I daļas 2) punktā (“Pamattīkla koridori”) nodalījumā “Atlantijas okeāns” rindu “Saint Nazaire – Nantes – Tours” groza šādi:

“Dublin – Cork – Saint Nazaire – Nantes – Tours”

Pamatojums

Pamatojums

Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES ir saistīta ar ļoti daudzām sekām, tostarp būtisku ietekmi uz Īrijas integrāciju TEN-T pamattīkla koridoru tīklā. Jūras savienojumi uz pamattīkla ostām būtu jāiekļauj koridoru kartē.

TEN-T

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgi ieteikumi

Vispārīgi ieteikumi

| 1. | atgādina, ka ES politika drošām, mūsdienīgām, ilgtspējīgām un efektīvām transporta, enerģētikas un telekomunikāciju tīklu infrastruktūrām, kuru nodrošina Eiropas telekomunikāciju tīkli (TEN), ir būtiska, lai stiprinātu visu Savienības reģionu, tostarp tālāko reģionu, salu reģionu un demogrāfisko problēmu skarto reģionu, ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, kā arī veicina iekšējā tirgus pareizu darbību un ir vajadzīga, lai sasniegtu daudzu citu Savienības politiku, piemēram, klimata un vides politikas, mērķus; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka ES politika drošām, mūsdienīgām, ilgtspējīgām un efektīvām transporta, enerģētikas un telekomunikāciju tīklu infrastruktūrām, kuru nodrošina Eiropas telekomunikāciju tīkli (TEN

| 2. | norāda, ka kopš Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) pieņemšanas 2013. gadā daži apsvērumi, kurus RK formulējusi konkrēti 2017. gada 10. oktobrī pieņemtajā atzinumā 1531/2017 “EISI sadaļas “Transports” nākotne”, joprojām ir aktuāli; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka kopš Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) pieņemšanas 2013. gadā daži apsvērumi, kurus RK formulējusi konkrēti 2017. gada 10. oktobrī pieņemtajā atzinumā 1531/2017 “EISI sadaļas “Transports” nākotne”, joprojām ir aktuāli;

| 3. | uzskata, ka ir uzmanīgi jāuzklausa to pilsētu un reģionu viedoklis, kas atbild par pārvaldības, kā arī mobilitātes un sabiedriskā transporta izvēršanas politiku savā teritorijā; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka ir uzmanīgi jāuzklausa to pilsētu un reģionu viedoklis, kas atbild par pārvaldības, kā arī mobilitātes un sabiedriskā transporta izvēršanas politiku savā teritorijā;

| 4. | atzīst, ka Komisijas priekšlikums atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem. Priekšlikuma galvenais mērķis ir izveidot Eiropas transporta tīklu. Šajā nolūkā Eiropas Savienība ir vispiemērotākais īstenošanas līmenis; |
| --- | --- |

4.

atzīst, ka Komisijas priekšlikums atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem. Priekšlikuma galvenais mērķis ir izveidot Eiropas transporta tīklu. Šajā nolūkā Eiropas Savienība ir vispiemērotākais īstenošanas līmenis;

| 5. | norāda, ka 2017. gadā 72 % Eiropas iedzīvotāju dzīvoja pilsētās. Viņiem ir svarīgi, lai būtu pieejams drošs, efektīvs un ilgtspējīgs pilsētu transports. EISI var atbalstīt pārejas procesu un samazināt ceļu satiksmes noslogotību, tā radīto piesārņojumu un ceļu satiksmes negadījumu skaitu. Lai līdz 2030. gadam izveidotu pamattīklu un līdz 2050. gadam – visaptverošu tīklu, svarīgs uzdevums ir savienot dažādus transporta veidus un nodrošināt vienmērīgu satiksmes plūsmu pilsētu teritorijā. Prioritāte jāpiešķir centieniem panākt pilsētu transporta multimodalitāti; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka 2017. gadā 72 % Eiropas iedzīvotāju dzīvoja pilsētās. Viņiem ir svarīgi, lai būtu pieejams drošs, efektīvs un ilgtspējīgs pilsētu transports. EISI var atbalstīt pārejas procesu un samazināt ceļu satiksmes noslogotību, tā radīto piesārņojumu un ceļu satiksmes negadījumu skaitu. Lai līdz 2030. gadam izveidotu pamattīklu un līdz 2050. gadam – visaptverošu tīklu, svarīgs uzdevums ir savienot dažādus transporta veidus un nodrošināt vienmērīgu satiksmes plūsmu pilsētu teritorijā. Prioritāte jāpiešķir centieniem panākt pilsētu transporta multimodalitāti;

| 6. | atgādina, ka Eiropas Savienībā ir daudz novecojušu jūras un upju infrastruktūru, kuras ir jāmodernizē un jāattīsta. Divi minētie transporta veidi ir daļa no risinājuma, kas nepieciešams, lai novērstu ceļu satiksmes sastrēgumus un panāktu transporta nozares dekarbonizāciju; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka Eiropas Savienībā ir daudz novecojušu jūras un upju infrastruktūru, kuras ir jāmodernizē un jāattīsta. Divi minētie transporta veidi ir daļa no risinājuma, kas nepieciešams, lai novērstu ceļu satiksmes sastrēgumus un panāktu transporta nozares dekarbonizāciju;

| 7. | atzīst, ka transporta nozare rada gandrīz 50 % no siltumnīcefekta gāzu emisijām Eiropā. Tā ir vienīgā nozare, kas nav spējusi samazināt savas emisijas kopš 1990. gada. Pilsētas un reģioni tieši saskaras ar klimata pārmaiņu, gaisa piesārņojuma un sastrēgumu sekām. Tādēļ ir jāuzsāk izšķiroši un tūlītēji pasākumi transporta nozares dekarbonizācijas nolūkā; |
| --- | --- |

7.

atzīst, ka transporta nozare rada gandrīz 50 % no siltumnīcefekta gāzu emisijām Eiropā. Tā ir vienīgā nozare, kas nav spējusi samazināt savas emisijas kopš 1990. gada. Pilsētas un reģioni tieši saskaras ar klimata pārmaiņu, gaisa piesārņojuma un sastrēgumu sekām. Tādēļ ir jāuzsāk izšķiroši un tūlītēji pasākumi transporta nozares dekarbonizācijas nolūkā;

| 8. | atgādina, ka EISI ir jāpielāgo ES tālejošajiem mērķiem transporta infrastruktūru īstenošanas jomā. Konkrēti, TEN-T regulā noteikts, ka pamattīkla izveide jāpabeidz līdz 2030. gadam; norāda, ka visu reģionu vajadzības ir rūpīgi jāpārrauga un ka jāīsteno pasākumi, kas nodrošinātu, ka reģioni spēj pielāgoties inovācijām infrastruktūru jomā; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka EISI ir jāpielāgo ES tālejošajiem mērķiem transporta infrastruktūru īstenošanas jomā. Konkrēti, TEN-T

| 9. | ierosina stimulēt pārrobežu projektus, it īpaši veicinot ETSG vai tāda mehānisma izmantošanu, kas likvidētu juridiskos un administratīvos šķēršļus pārrobežu kontekstā un ko Eiropas Komisija ierosinājusi laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam. Konkrēti, ETSG vajadzētu būt subjektiem, kas ir tiesīgi piedalīties visos EISI uzaicinājumos iesniegt projektus, neskarot tām noteiktās pilnvaras; |
| --- | --- |

9.

ierosina stimulēt pārrobežu projektus, it īpaši veicinot ETSG vai tāda mehānisma izmantošanu, kas likvidētu juridiskos un administratīvos šķēršļus pārrobežu kontekstā un ko Eiropas Komisija ierosinājusi laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam. Konkrēti, ETSG vajadzētu būt subjektiem, kas ir tiesīgi piedalīties visos EISI uzaicinājumos iesniegt projektus, neskarot tām noteiktās pilnvaras;

| 10. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu, ar ko atjauno un groza Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu, ar ko atjauno un groza Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu;

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka priekšlikumā tiek ņemtas vērā tālāko reģionu īpašās iezīmes un nepieciešamība EISI ietvaros transportam paredzēt līdzekļus, kuri būtu arī jāattiecina uz enerģētikas un digitālo jomu; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē to, ka priekšlikumā tiek ņemtas vērā tālāko reģionu īpašās iezīmes un nepieciešamība EISI ietvaros transportam paredzēt līdzekļus, kuri būtu arī jāattiecina uz enerģētikas un digitālo jomu;

| 12. | norāda, ka atbilstīgs EISI finansējums var radīt jaunas darbavietas, atbalstīt izaugsmi un padarīt ES par pasaules līderi pētniecības, inovācijas un ekonomikas dekarbonizācijas jomā; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka atbilstīgs EISI finansējums var radīt jaunas darbavietas, atbalstīt izaugsmi un padarīt ES par pasaules līderi pētniecības, inovācijas un ekonomikas dekarbonizācijas jomā;

| 13. | atzinīgi vērtē centienus vienkāršot noteikumus un procedūras. Nevienam projekta virzītājam nevajadzētu atteikties no pieteikuma iesniegšanas finansējuma saņemšanai; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē centienus vienkāršot noteikumus un procedūras. Nevienam projekta virzītājam nevajadzētu atteikties no pieteikuma iesniegšanas finansējuma saņemšanai;

| 14. | atzīmē Komisijas priekšlikumu ieviest mērķi pielāgot TEN-T infrastruktūras divējādam (civilajam un militārajam) lietojumam un ierosina precizēt šā mērķa noteikumus, taču ir sarūgtināta, ka šis priekšlikums nav plašāk izvērsts; |
| --- | --- |

14.

atzīmē Komisijas priekšlikumu ieviest mērķi pielāgot TEN-T

| 15. | prasa EISI ietvaros pievērst lielāku uzmanību sociālajai, ekonomiskajai un teritoriālajai kohēzijai. |
| --- | --- |

15.

prasa EISI ietvaros pievērst lielāku uzmanību sociālajai, ekonomiskajai un teritoriālajai kohēzijai.

Briselē, 2018. gada 10. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2017) 623

1

(1)  COM(2017) 623

1

(1)  COM(2016) 587

1

(1)  COM(2016) 587

1

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 461/196 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 461/196

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Tiesības un vērtības”

(2018/C 461/16)

| Galvenais ziņotājs: | François DECOSTER (FR/ALDE) Augšfrancijas reģionālās padomes priekšsēdētāja vietnieks |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | COM(2018) 383 final |

Galvenais ziņotājs:

François DECOSTER (FR/ALDE) Augšfrancijas reģionālās padomes priekšsēdētāja vietnieks

Atsauces dokuments:

COM(2018) 383 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

Nosaukums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Tiesības un vērtības” | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Tiesības, vērtības
  un pilsoniskums
  ” |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Tiesības un vērtības”

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu “Tiesības, vērtības
  un pilsoniskums
  ”

Pamatojums

Programmas nosaukumam jābūt saskanīgam ar mērķiem un uzsāktajām darbībām. Pilsoniskuma aspekts ir būtiski svarīgs šajā programmā, tāpēc tas būtu jāiekļauj programmas nosaukumā.

2. grozījums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ar programmas “Tiesības
  un
  vērtības” (“programma”) starpniecību būtu jāļauj attīstīt sinerģiju, lai risinātu problēmas, kas ir kopīgas vērtību veicināšanas un aizsardzības jomā, un jāsasniedz kritiskā dimensija, lai panāktu konkrētus rezultātus šajā jomā. Tas būtu jāpanāk, pamatojoties uz iepriekšējo programmu pozitīvo pieredzi. Tas ļaus pilnībā izmantot sinerģiju potenciālu, lai efektīvāk atbalstītu attiecīgās politikas jomas un palielinātu to potenciālu sasniegt cilvēkus. Lai programma būtu efektīva, tai būtu jāņem vērā dažādo rīcībpolitikas virzienu īpatnības, to dažādās mērķgrupas un šo grupu īpašās vajadzības un jāizmanto pielāgotas pieejas. | Ar programmas “Tiesības, vērtības
  un pilsoniskums”
  (“programma”) starpniecību būtu jāļauj attīstīt sinerģiju, lai risinātu problēmas, kas ir kopīgas vērtību veicināšanas un aizsardzības jomā, un jāsasniedz kritiskā dimensija, lai panāktu konkrētus rezultātus šajā jomā. Tas būtu jāpanāk, pamatojoties uz iepriekšējo programmu pozitīvo pieredzi
  un arī izstrādājot jaunas inovatīvas darbības
  . Tas ļaus pilnībā izmantot sinerģiju potenciālu, lai efektīvāk atbalstītu attiecīgās politikas jomas un palielinātu to potenciālu sasniegt cilvēkus. Lai programma būtu efektīva, tai būtu jāņem vērā dažādo rīcībpolitikas virzienu īpatnības, to dažādās mērķgrupas un šo grupu īpašās vajadzības un jāizmanto pielāgotas pieejas. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ar programmas “Tiesības
  un
  vērtības” (“programma”) starpniecību būtu jāļauj attīstīt sinerģiju, lai risinātu problēmas, kas ir kopīgas vērtību veicināšanas un aizsardzības jomā, un jāsasniedz kritiskā dimensija, lai panāktu konkrētus rezultātus šajā jomā. Tas būtu jāpanāk, pamatojoties uz iepriekšējo programmu pozitīvo pieredzi. Tas ļaus pilnībā izmantot sinerģiju potenciālu, lai efektīvāk atbalstītu attiecīgās politikas jomas un palielinātu to potenciālu sasniegt cilvēkus. Lai programma būtu efektīva, tai būtu jāņem vērā dažādo rīcībpolitikas virzienu īpatnības, to dažādās mērķgrupas un šo grupu īpašās vajadzības un jāizmanto pielāgotas pieejas.

Ar programmas “Tiesības, vērtības
  un pilsoniskums”
  (“programma”) starpniecību būtu jāļauj attīstīt sinerģiju, lai risinātu problēmas, kas ir kopīgas vērtību veicināšanas un aizsardzības jomā, un jāsasniedz kritiskā dimensija, lai panāktu konkrētus rezultātus šajā jomā. Tas būtu jāpanāk, pamatojoties uz iepriekšējo programmu pozitīvo pieredzi
  un arī izstrādājot jaunas inovatīvas darbības
  . Tas ļaus pilnībā izmantot sinerģiju potenciālu, lai efektīvāk atbalstītu attiecīgās politikas jomas un palielinātu to potenciālu sasniegt cilvēkus. Lai programma būtu efektīva, tai būtu jāņem vērā dažādo rīcībpolitikas virzienu īpatnības, to dažādās mērķgrupas un šo grupu īpašās vajadzības un jāizmanto pielāgotas pieejas.

Pamatojums

Būtu ne tikai jābalstās uz esošajām darbībām, bet arī jāizstrādā jaunas darbības, kas veicina labas prakses un informācijas apmaiņu un iespējamās sinerģijas. To var darīt, piemēram, ieviešot apmaiņas un mobilitātes programmu vietējām un reģionālajām ievēlētajām amatpersonām vai ieviešot “Eiropas korespondentus” visās Eiropas vietējās un reģionālajās pašvaldībās.

3. grozījums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai tuvinātu Eiropas Savienību tās iedzīvotājiem, ir vajadzīgas dažādas darbības un koordinēti centieni. Iedzīvotāju iesaistīšana pilsētu sadraudzības projektos vai pilsētu tīklos, un atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām programmas aptvertajās jomās veicinās iedzīvotāju iesaisti sabiedrībā un galu galā iesaistīšanos Savienības demokrātiskajā dzīvē. Tajā pašā laikā atbalsts tādām darbībām, kas veicina savstarpēju sapratni, daudzveidību, dialogu un cieņu pret citiem, stiprina piederības un Eiropas identitātes apziņu, kuras pamatā ir vienota Eiropas vērtību, kultūras, vēstures un mantojuma izpratne. Īpaši svarīgi ir veicināt lielāku piederību Savienībai un Savienības vērtībām ES attālāko reģionu iedzīvotāju vidū to nošķirtības un attāluma no kontinentālās Eiropas dēļ. | Lai tuvinātu Eiropas Savienību tās iedzīvotājiem, ir vajadzīgas dažādas darbības un koordinēti centieni. Iedzīvotāju iesaistīšana pilsētu sadraudzības projektos vai pilsētu tīklos
  , vai projektos, kas ietver pārrobežu sadarbību
  , un atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  un teritoriālajām pašvaldībām
  programmas aptvertajās jomās
  , tāpat kā apmācība un informācijas sniegšana vietējās un reģionālajās pašvaldībās ievēlētajām amatpersonām, kuras darbojas kā tālākdevēji,
  veicinās iedzīvotāju iesaisti sabiedrībā un galu galā iesaistīšanos Savienības demokrātiskajā dzīvē. Tajā pašā laikā atbalsts tādām darbībām, kas veicina savstarpēju sapratni, daudzveidību, dialogu un cieņu pret citiem, stiprina piederības un Eiropas identitātes apziņu, kuras pamatā ir vienota Eiropas vērtību, kultūras, vēstures un mantojuma izpratne. Īpaši svarīgi ir veicināt lielāku piederību Savienībai un Savienības vērtībām ES attālāko reģionu iedzīvotāju vidū to nošķirtības un attāluma no kontinentālās Eiropas dēļ. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai tuvinātu Eiropas Savienību tās iedzīvotājiem, ir vajadzīgas dažādas darbības un koordinēti centieni. Iedzīvotāju iesaistīšana pilsētu sadraudzības projektos vai pilsētu tīklos, un atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām programmas aptvertajās jomās veicinās iedzīvotāju iesaisti sabiedrībā un galu galā iesaistīšanos Savienības demokrātiskajā dzīvē. Tajā pašā laikā atbalsts tādām darbībām, kas veicina savstarpēju sapratni, daudzveidību, dialogu un cieņu pret citiem, stiprina piederības un Eiropas identitātes apziņu, kuras pamatā ir vienota Eiropas vērtību, kultūras, vēstures un mantojuma izpratne. Īpaši svarīgi ir veicināt lielāku piederību Savienībai un Savienības vērtībām ES attālāko reģionu iedzīvotāju vidū to nošķirtības un attāluma no kontinentālās Eiropas dēļ.

Lai tuvinātu Eiropas Savienību tās iedzīvotājiem, ir vajadzīgas dažādas darbības un koordinēti centieni. Iedzīvotāju iesaistīšana pilsētu sadraudzības projektos vai pilsētu tīklos
  , vai projektos, kas ietver pārrobežu sadarbību
  , un atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  un teritoriālajām pašvaldībām
  programmas aptvertajās jomās
  , tāpat kā apmācība un informācijas sniegšana vietējās un reģionālajās pašvaldībās ievēlētajām amatpersonām, kuras darbojas kā tālākdevēji,
  veicinās iedzīvotāju iesaisti sabiedrībā un galu galā iesaistīšanos Savienības demokrātiskajā dzīvē. Tajā pašā laikā atbalsts tādām darbībām, kas veicina savstarpēju sapratni, daudzveidību, dialogu un cieņu pret citiem, stiprina piederības un Eiropas identitātes apziņu, kuras pamatā ir vienota Eiropas vērtību, kultūras, vēstures un mantojuma izpratne. Īpaši svarīgi ir veicināt lielāku piederību Savienībai un Savienības vērtībām ES attālāko reģionu iedzīvotāju vidū to nošķirtības un attāluma no kontinentālās Eiropas dēļ.

Pamatojums

Programmā “Tiesības un vērtības” būtu jāņem vērā arī pārrobežu sadarbības projekti, jo tie palīdz veidot savstarpēju piederības izjūtu un Eiropas identitāti, kā arī pārvarēt nacionālās atšķirības. Vietējām un reģionālajām iestādēm ir arī būtiski svarīga nozīme pilsoniskās iesaistīšanas palielināšanā, un tām būtu jāsaņem līdzekļi, jo īpaši pilsoņu tiesībām un pilsoniskajai līdzdalībai. Vietējās un reģionālajās pašvaldībās ievēlēto amatpersonu apmācības un informēšanas programma būtu lielisks instruments, kas palīdzētu pašvaldībām šajā ziņā dot savu ieguldījumu.

4. grozījums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Atceres pasākumi un
  kritiskas pārdomas par
  Eiropas vēsturisko atmiņu ir vajadzīgas, lai iedzīvotāji apzinātos kopējo vēsturi, kas ir pamats kopējai nākotnei, mērķim un kopīgām vērtībām. Būtu jāņem vērā arī vēsturisko, kultūras un starpkultūru aspektu nozīme, kā arī saikne starp atceres pasākumiem un Eiropas identitātes radīšanu un piederības apziņu. | Atceres pasākumi un
  ar
  Eiropas vēsturisko atmiņu
  un kopējām vērtībām saistīti svinīgi pasākumi, tāpat kā kritiskas pārdomas par tām,
  ir
  vajadzīgi
  , lai iedzīvotāji apzinātos kopējo vēsturi
  un vērtības
  , kas
  veido savstarpēju uzticēšanos un
  ir pamats kopējai nākotnei, mērķim un kopīgām vērtībām. Būtu jāņem vērā arī vēsturisko, kultūras un starpkultūru aspektu nozīme, kā arī
  vietējas un valstiskas nozīmes notikumi un
  saikne starp atceres pasākumiem un Eiropas identitātes radīšanu un piederības apziņu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Atceres pasākumi un
  kritiskas pārdomas par
  Eiropas vēsturisko atmiņu ir vajadzīgas, lai iedzīvotāji apzinātos kopējo vēsturi, kas ir pamats kopējai nākotnei, mērķim un kopīgām vērtībām. Būtu jāņem vērā arī vēsturisko, kultūras un starpkultūru aspektu nozīme, kā arī saikne starp atceres pasākumiem un Eiropas identitātes radīšanu un piederības apziņu.

Atceres pasākumi un
  ar
  Eiropas vēsturisko atmiņu
  un kopējām vērtībām saistīti svinīgi pasākumi, tāpat kā kritiskas pārdomas par tām,
  ir
  vajadzīgi
  , lai iedzīvotāji apzinātos kopējo vēsturi
  un vērtības
  , kas
  veido savstarpēju uzticēšanos un
  ir pamats kopējai nākotnei, mērķim un kopīgām vērtībām. Būtu jāņem vērā arī vēsturisko, kultūras un starpkultūru aspektu nozīme, kā arī
  vietējas un valstiskas nozīmes notikumi un
  saikne starp atceres pasākumiem un Eiropas identitātes radīšanu un piederības apziņu.

Pamatojums

Svinīgi pasākumi, tāpat kā atceres pasākumi, palīdz veidot kopēju nākotni un Eiropas identitāti, kam jābalstās uz savstarpēju uzticēšanos. Tās var būt, piemēram, starptautisko dienu svinības, kā arī vietēja mēroga pasākumi, kas var palielināt piederības sajūtu Eiropai.

5. grozījums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Iedzīvotājiem būtu arī vairāk jāapzinās savas tiesības, kas izriet no Savienības pilsonības, viņiem vajadzētu justies ērti dzīvojot, ceļojot, mācoties, strādājot un veicot brīvprātīgo darbu citā dalībvalstī, viņiem vajadzētu justies spējīgiem izmantot visas Savienības pilsonības tiesības un paļauties uz to, ka viņiem ir vienlīdzīga piekļuve savām tiesībām, ka viņi var tās pilnībā izmantot un ka tās tiks pilnā apjomā aizsargātas bez jebkādas diskriminācijas neatkarīgi no tā, kurā vietā Savienībā viņi atrodas. Pilsoniskā sabiedrība ir jāatbalsta, lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par ES kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. | Iedzīvotājiem būtu arī vairāk jāapzinās savas tiesības, kas izriet no Savienības pilsonības, viņiem vajadzētu justies ērti dzīvojot, ceļojot, mācoties, strādājot un veicot brīvprātīgo darbu citā dalībvalstī, viņiem vajadzētu justies spējīgiem izmantot visas Savienības pilsonības tiesības un paļauties uz to, ka viņiem ir vienlīdzīga piekļuve savām tiesībām, ka viņi var tās pilnībā izmantot un ka tās tiks pilnā apjomā aizsargātas bez jebkādas diskriminācijas neatkarīgi no tā, kurā vietā Savienībā viņi atrodas. Pilsoniskā sabiedrība ir jāatbalsta, lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par ES kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.
  Vietējās un reģionālās iestādes un to pārstāvības apvienības, kuras īsteno programmā “Tiesības un vērtības” paredzētās darbības, ir jāatbalsta, jo īpaši lai veicinātu pilsoņu tiesības un pilsonisko līdzdalību. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Iedzīvotājiem būtu arī vairāk jāapzinās savas tiesības, kas izriet no Savienības pilsonības, viņiem vajadzētu justies ērti dzīvojot, ceļojot, mācoties, strādājot un veicot brīvprātīgo darbu citā dalībvalstī, viņiem vajadzētu justies spējīgiem izmantot visas Savienības pilsonības tiesības un paļauties uz to, ka viņiem ir vienlīdzīga piekļuve savām tiesībām, ka viņi var tās pilnībā izmantot un ka tās tiks pilnā apjomā aizsargātas bez jebkādas diskriminācijas neatkarīgi no tā, kurā vietā Savienībā viņi atrodas. Pilsoniskā sabiedrība ir jāatbalsta, lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par ES kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

Iedzīvotājiem būtu arī vairāk jāapzinās savas tiesības, kas izriet no Savienības pilsonības, viņiem vajadzētu justies ērti dzīvojot, ceļojot, mācoties, strādājot un veicot brīvprātīgo darbu citā dalībvalstī, viņiem vajadzētu justies spējīgiem izmantot visas Savienības pilsonības tiesības un paļauties uz to, ka viņiem ir vienlīdzīga piekļuve savām tiesībām, ka viņi var tās pilnībā izmantot un ka tās tiks pilnā apjomā aizsargātas bez jebkādas diskriminācijas neatkarīgi no tā, kurā vietā Savienībā viņi atrodas. Pilsoniskā sabiedrība ir jāatbalsta, lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par ES kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.
  Vietējās un reģionālās iestādes un to pārstāvības apvienības, kuras īsteno programmā “Tiesības un vērtības” paredzētās darbības, ir jāatbalsta, jo īpaši lai veicinātu pilsoņu tiesības un pilsonisko līdzdalību.

Pamatojums

Vietējās un reģionālās pašvaldības saņem līdzekļus no šīs programmas, un tām ir būtiska nozīme, jo īpaši attiecībā uz iedzīvotāju tiesībām un pilsonisko līdzdalību. Vietējo un reģionālo pašvaldību apvienībām ir bijusi un joprojām ir ļoti nozīmīga loma programmas popularizēšanā.

6. grozījums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Saskaņā ar LESD 8. un 10. pantu ar programmu visās tās darbībās būtu jāatbalsta dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas mērķu integrēšana. | Saskaņā ar LESD 8. un 10. pantu ar programmu visās tās darbībās būtu jāatbalsta dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas mērķu integrēšana.
  Programmas noteikumos ir jāparedz nosacījumi un īpašas darbības, lai garantētu ar dzimumu līdztiesību saistīto standartu ievērošanu un piemērošanu un cīnītos pret jebkāda veida diskrimināciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Saskaņā ar LESD 8. un 10. pantu ar programmu visās tās darbībās būtu jāatbalsta dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas mērķu integrēšana.

Saskaņā ar LESD 8. un 10. pantu ar programmu visās tās darbībās būtu jāatbalsta dzimumu līdztiesības un nediskriminācijas mērķu integrēšana.
  Programmas noteikumos ir jāparedz nosacījumi un īpašas darbības, lai garantētu ar dzimumu līdztiesību saistīto standartu ievērošanu un piemērošanu un cīnītos pret jebkāda veida diskrimināciju.

Pamatojums

Programmā un tās rīcības plānā ir jāievieš īpaši noteikumi, lai sasniegtu dzimumu līdztiesības mērķus un cīnītos pret diskrimināciju. Piemēram, šajā nolūkā varētu izmantot izpratnes veidošanas kampaņas, kurās līdzsvaroti pārstāvēti vīrieši un sievietes, un nodrošināta arī mazāk aizsargāto minoritāšu līdzdalība.

7. grozījums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Neatkarīgām cilvēktiesību struktūrām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiska nozīme, lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par Savienības kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, tostarp ES Pamattiesību hartu. Kā norādīts Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. aprīļa rezolūcijā, pienācīgs finansiālais atbalsts ir svarīgs, lai veidotu labvēlīgu un ilgtspējīgu vidi pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai stiprinātu to nozīmi un lai tās varētu veikt savas funkcijas neatkarīgi un efektīvi. Tāpēc, papildinot valsts līmeņa centienus, ES finansējumam būtu jāpalīdz atbalstīt, stiprināt un attīstīt tādu neatkarīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju spējas, kuras nodarbojas ar cilvēktiesību veicināšanu un kuru darbība palīdz stratēģiski īstenot tiesības saskaņā ar ES tiesību aktiem un ES Pamattiesību hartu, tostarp ar aizstāvības un uzraudzības pasākumu palīdzību, kā arī veicināt, aizsargāt un uzlabot izpratni par Savienības kopējām vērtībām valsts līmenī. | Neatkarīgām cilvēktiesību struktūrām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiska nozīme, lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par Savienības kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, tostarp ES Pamattiesību hartu. Kā norādīts Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. aprīļa rezolūcijā, pienācīgs
  un pietiekams
  finansiālais atbalsts ir svarīgs, lai veidotu labvēlīgu un ilgtspējīgu vidi pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai stiprinātu to nozīmi un lai tās varētu veikt savas funkcijas neatkarīgi un efektīvi. Tāpēc, papildinot valsts līmeņa centienus, ES finansējumam būtu jāpalīdz atbalstīt, stiprināt un attīstīt tādu neatkarīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju spējas, kuras nodarbojas ar cilvēktiesību veicināšanu un kuru darbība palīdz stratēģiski īstenot tiesības saskaņā ar ES tiesību aktiem un ES Pamattiesību hartu, tostarp ar aizstāvības un uzraudzības pasākumu palīdzību, kā arī veicināt, aizsargāt un uzlabot izpratni par Savienības kopējām vērtībām valsts līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Neatkarīgām cilvēktiesību struktūrām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiska nozīme, lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par Savienības kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, tostarp ES Pamattiesību hartu. Kā norādīts Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. aprīļa rezolūcijā, pienācīgs finansiālais atbalsts ir svarīgs, lai veidotu labvēlīgu un ilgtspējīgu vidi pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai stiprinātu to nozīmi un lai tās varētu veikt savas funkcijas neatkarīgi un efektīvi. Tāpēc, papildinot valsts līmeņa centienus, ES finansējumam būtu jāpalīdz atbalstīt, stiprināt un attīstīt tādu neatkarīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju spējas, kuras nodarbojas ar cilvēktiesību veicināšanu un kuru darbība palīdz stratēģiski īstenot tiesības saskaņā ar ES tiesību aktiem un ES Pamattiesību hartu, tostarp ar aizstāvības un uzraudzības pasākumu palīdzību, kā arī veicināt, aizsargāt un uzlabot izpratni par Savienības kopējām vērtībām valsts līmenī.

Neatkarīgām cilvēktiesību struktūrām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiska nozīme, lai veicinātu, aizsargātu un uzlabotu izpratni par Savienības kopīgajām vērtībām saskaņā ar LES 2. pantu un veicinātu tiesību efektīvu izmantošanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, tostarp ES Pamattiesību hartu. Kā norādīts Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. aprīļa rezolūcijā, pienācīgs
  un pietiekams
  finansiālais atbalsts ir svarīgs, lai veidotu labvēlīgu un ilgtspējīgu vidi pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai stiprinātu to nozīmi un lai tās varētu veikt savas funkcijas neatkarīgi un efektīvi. Tāpēc, papildinot valsts līmeņa centienus, ES finansējumam būtu jāpalīdz atbalstīt, stiprināt un attīstīt tādu neatkarīgu pilsoniskās sabiedrības organizāciju spējas, kuras nodarbojas ar cilvēktiesību veicināšanu un kuru darbība palīdz stratēģiski īstenot tiesības saskaņā ar ES tiesību aktiem un ES Pamattiesību hartu, tostarp ar aizstāvības un uzraudzības pasākumu palīdzību, kā arī veicināt, aizsargāt un uzlabot izpratni par Savienības kopējām vērtībām valsts līmenī.

Pamatojums

Ir svarīgi paredzēt budžetu, kas ļaus atbalstīt pēc iespējas vairāk ierosināto projektu, lai novērstu jebkādu neapmierinātību un sekmētu ieinteresēto personu iniciatīvas.

8. grozījums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu sadali no Savienības vispārējā budžeta, ir nepieciešams nodrošināt visu veikto darbību Eiropas pievienoto vērtību, to papildināmību ar dalībvalstu darbībām, un jāpanāk saskaņotība, papildināmība un sinerģija ar finansēšanas programmām, kas atbalsta politikas jomas, kurām ir ciešas saiknes citai ar citu, jo īpaši Tiesiskuma, tiesību un vērtību fondu (un tādējādi ar programmu “Tiesiskums”), kā arī ar programmu “Radošā Eiropa” un “Erasmus+”, lai īstenotu kultūras krustmiju iespējas kultūras, plašsaziņas līdzekļu, mākslas, izglītības un radošuma jomās. Ir jārada sinerģijas ar citām Eiropas finansējuma programmām, jo īpaši tādās jomās kā nodarbinātība, iekšējais tirgus, uzņēmējdarbība, jaunatne, veselība, pilsonība, tiesiskums, migrācija, drošība, pētniecība, inovācija, tehnoloģija, rūpniecība, kohēzija, tūrisms, ārējās attiecības, tirdzniecība un attīstība. | Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu sadali no Savienības vispārējā budžeta, ir nepieciešams nodrošināt visu veikto darbību Eiropas pievienoto vērtību, to papildināmību ar dalībvalstu
  un vietējo un reģionālo pašvaldību
  darbībām
  saskaņā ar aktīvās subsidiaritātes principu
  , un jāpanāk saskaņotība, papildināmība un sinerģija ar finansēšanas programmām, kas atbalsta politikas jomas, kurām ir ciešas saiknes citai ar citu, jo īpaši Tiesiskuma, tiesību un vērtību fondu (un tādējādi ar programmu “Tiesiskums”), kā arī ar programmu “Radošā Eiropa” un “Erasmus+”, lai īstenotu kultūras krustmiju iespējas kultūras, plašsaziņas līdzekļu, mākslas, izglītības un radošuma jomās. Ir jārada sinerģijas ar citām Eiropas finansējuma programmām, jo īpaši tādās jomās kā nodarbinātība, iekšējais tirgus, uzņēmējdarbība, jaunatne, veselība, pilsonība, tiesiskums, migrācija, drošība, pētniecība, inovācija, tehnoloģija, rūpniecība, kohēzija, tūrisms, ārējās attiecības, tirdzniecība un attīstība
  , un jāveicina jaunu sinerģiju veidošana, ieviešot transversālas inovatīvās darbības
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu sadali no Savienības vispārējā budžeta, ir nepieciešams nodrošināt visu veikto darbību Eiropas pievienoto vērtību, to papildināmību ar dalībvalstu darbībām, un jāpanāk saskaņotība, papildināmība un sinerģija ar finansēšanas programmām, kas atbalsta politikas jomas, kurām ir ciešas saiknes citai ar citu, jo īpaši Tiesiskuma, tiesību un vērtību fondu (un tādējādi ar programmu “Tiesiskums”), kā arī ar programmu “Radošā Eiropa” un “Erasmus+”, lai īstenotu kultūras krustmiju iespējas kultūras, plašsaziņas līdzekļu, mākslas, izglītības un radošuma jomās. Ir jārada sinerģijas ar citām Eiropas finansējuma programmām, jo īpaši tādās jomās kā nodarbinātība, iekšējais tirgus, uzņēmējdarbība, jaunatne, veselība, pilsonība, tiesiskums, migrācija, drošība, pētniecība, inovācija, tehnoloģija, rūpniecība, kohēzija, tūrisms, ārējās attiecības, tirdzniecība un attīstība.

Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu sadali no Savienības vispārējā budžeta, ir nepieciešams nodrošināt visu veikto darbību Eiropas pievienoto vērtību, to papildināmību ar dalībvalstu
  un vietējo un reģionālo pašvaldību
  darbībām
  saskaņā ar aktīvās subsidiaritātes principu
  , un jāpanāk saskaņotība, papildināmība un sinerģija ar finansēšanas programmām, kas atbalsta politikas jomas, kurām ir ciešas saiknes citai ar citu, jo īpaši Tiesiskuma, tiesību un vērtību fondu (un tādējādi ar programmu “Tiesiskums”), kā arī ar programmu “Radošā Eiropa” un “Erasmus+”, lai īstenotu kultūras krustmiju iespējas kultūras, plašsaziņas līdzekļu, mākslas, izglītības un radošuma jomās. Ir jārada sinerģijas ar citām Eiropas finansējuma programmām, jo īpaši tādās jomās kā nodarbinātība, iekšējais tirgus, uzņēmējdarbība, jaunatne, veselība, pilsonība, tiesiskums, migrācija, drošība, pētniecība, inovācija, tehnoloģija, rūpniecība, kohēzija, tūrisms, ārējās attiecības, tirdzniecība un attīstība
  , un jāveicina jaunu sinerģiju veidošana, ieviešot transversālas inovatīvās darbības
  .

Pamatojums

Arī vietējās un reģionālās pašvaldības ir aktīvas, un dalībvalstīm un ES ir jāņem vērā to darbības, lai nodrošinātu vispārēju konsekvenci, papildināmību un sinerģiju.

Subsidiaritātes, proporcionalitātes un “darīt mazāk, taču efektīvāk” darba grupa šā gada 10. jūlijā iesniedza savus secinājumus, kuros tā iesaka jaunu “aktīvu subsidiaritātes” pieeju, kas nodrošinās ES tiesību aktu pievienoto vērtību iedzīvotāju labā un ļaus panākt dalībvalstīs plašāku atbalstu ES lēmumiem.

Ir svarīgi uzsvērt jaunu un inovatīvu darbību uzsākšanu, kas veicina Eiropas identitātes izjūtu un pilsonisko līdzdalību, jo īpaši Erasmus programmas ieviešanu vietējās un reģionālajās pašvaldībās ievēlētajām amatpersonām vai “Eiropas korespondentu” nozīmēšanu, pamatojoties uz Austrijā izmantoto modeli.

9. grozījums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. | Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā. |
| | Pasākumiem ir maksimāli jāierobežo administratīvais slogs kandidātiem un jānodrošina piekļuve fondiem visām organizācijām, kuras potenciāli varētu kandidēt. Būtu jāievieš divpakāpju pieteikšanās process, kurā būtu iesniedzama īsa projekta skice, kas ļautu novērtēt atbilstību, un pēc tam pilnīgs pieteikums, ja finansēšanas perspektīvas ir daudzsološas. Kad tas iespējams, ir jāpieņem elektroniskie kandidātu pieteikumi. Kandidātiem ir jābūt pieejamam valsts kontaktpunktam, kas viņiem sniegs atbalstu, atbildēs uz jautājumiem par kandidēšanas procedūru un pirms dokumentu nosūtīšanas varēs pārbaudīt, vai tie ir pilnīgi. ES pēc iespējas labāk paziņos par finansējuma iespējām visiem potenciālajiem saņēmējiem, lai nodrošinātu dažādu organizāciju iesaistīšanu, kuras darbojas dažādās dalībvalstīs un partnervalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

Finansēšanas veidi un īstenošanas metodes saskaņā ar šo regulu būtu jāizvēlas, pamatojoties uz to spēju sasniegt konkrētos darbību mērķus un sasniegt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā kontroles izmaksas, administratīvo slogu un sagaidāmo neatbilstības risku. Būtu arī jāapsver vienreizēju maksājumu, vienotas likmes un vienības izmaksu izmantošana, kā arī finansējums, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas 125. panta 1. punktā.

Pasākumiem ir maksimāli jāierobežo administratīvais slogs kandidātiem un jānodrošina piekļuve fondiem visām organizācijām, kuras potenciāli varētu kandidēt. Būtu jāievieš divpakāpju pieteikšanās process, kurā būtu iesniedzama īsa projekta skice, kas ļautu novērtēt atbilstību, un pēc tam pilnīgs pieteikums, ja finansēšanas perspektīvas ir daudzsološas. Kad tas iespējams, ir jāpieņem elektroniskie kandidātu pieteikumi. Kandidātiem ir jābūt pieejamam valsts kontaktpunktam, kas viņiem sniegs atbalstu, atbildēs uz jautājumiem par kandidēšanas procedūru un pirms dokumentu nosūtīšanas varēs pārbaudīt, vai tie ir pilnīgi. ES pēc iespējas labāk paziņos par finansējuma iespējām visiem potenciālajiem saņēmējiem, lai nodrošinātu dažādu organizāciju iesaistīšanu, kuras darbojas dažādās dalībvalstīs un partnervalstīs.

Pamatojums

Kandidēšanas procedūras vienkāršošana ir būtiski svarīga, jo īpaši tiem, kuri kandidē pirmo reizi, mazākām kopienām un bezpeļņas organizācijām. Ir svarīgi pēc iespējas labāk un plašāk paziņot par iespējām, kas pieejamas visām vietējām un reģionālajām pašvaldībām un visām citām potenciāli ieinteresētajām personām, lai nepieļautu, ka šādas iespējas izmanto tikai ES privileģētie partneri vai vislabāk informētās organizācijas. Eiropas korespondenti ir nozīmīgs elements, kas būtu jāuzsver Eiropas Komisijas tekstā.

10. grozījums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs integrēt klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai. Sagatavojot un īstenojot programmu, tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks pārskatītas starpposma izvērtējuma kontekstā. | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus
  , un neaizmirstot par to, ka kolektīva dažādo līmeņu rīcība šajās jomās var veidot pilsoniskumu un piederības sajūtu
  , šī programma palīdzēs integrēt klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai. Sagatavojot un īstenojot programmu, tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks pārskatītas starpposma izvērtējuma kontekstā
  , kā arī tiks atbalstītas pašreizējās vietējās iniciatīvas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī programma palīdzēs integrēt klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai. Sagatavojot un īstenojot programmu, tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks pārskatītas starpposma izvērtējuma kontekstā.

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām atbilstīgi Savienības saistībām īstenot Parīzes nolīgumu un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus
  , un neaizmirstot par to, ka kolektīva dažādo līmeņu rīcība šajās jomās var veidot pilsoniskumu un piederības sajūtu
  , šī programma palīdzēs integrēt klimata politiku un sasniegt vispārēju mērķi, proti, 25 % no ES budžeta izdevumiem, kas paredzēti klimata mērķu sasniegšanai. Sagatavojot un īstenojot programmu, tiks apzinātas attiecīgās darbības, un tās tiks pārskatītas starpposma izvērtējuma kontekstā
  , kā arī tiks atbalstītas pašreizējās vietējās iniciatīvas
  .

Pamatojums

Darbības saistībā ar klimata pārmaiņām un pārējo ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu ir tieši saistītas ar iekļaujošas sabiedrības izveidi un palielina pilsoniskuma un piederības sajūtu. Iedzīvotāji ir jāinformē par starptautiskajiem riskiem klimata jomā, taču viņi arī jāiesaista kopējās darbībās. To var uzsvērt tiesību aktos, jo īpaši ņemot vērā, ka sinerģijas starp programmu “Tiesības un vērtības” un klimata pārmaiņu apkarošanu nav pietiekami izskaidrotas.

ES ir jāatbalsta pašreizējās darbības, nevis jāveido jaunas; informēšanas un izpratnes veicināšanas kampaņas bieži vien tiek rīkotas vietējā līmenī.

11. grozījums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu ir nepieciešams šo programmu izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasībās, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstīm. Vajadzības gadījumā šīs prasības var ietvert izmērāmus rādītājus, kas ir pamats programmas ietekmes izvērtēšanai uz vietas. | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu ir nepieciešams šo programmu izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasībās, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstīm. Vajadzības gadījumā šīs prasības var ietvert izmērāmus rādītājus, kas ir pamats programmas ietekmes izvērtēšanai uz vietas
  sadarbībā ar iesaistītajām vietējām un reģionālajām iestādēm, ievērojot aktīvās subsidiaritātes principu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu ir nepieciešams šo programmu izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasībās, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstīm. Vajadzības gadījumā šīs prasības var ietvert izmērāmus rādītājus, kas ir pamats programmas ietekmes izvērtēšanai uz vietas.

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. un 23. punktu ir nepieciešams šo programmu izvērtēt, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasībās, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši attiecībā uz dalībvalstīm. Vajadzības gadījumā šīs prasības var ietvert izmērāmus rādītājus, kas ir pamats programmas ietekmes izvērtēšanai uz vietas
  sadarbībā ar iesaistītajām vietējām un reģionālajām iestādēm, ievērojot aktīvās subsidiaritātes principu
  .

Pamatojums

Subsidiaritātes, proporcionalitātes un “darīt mazāk, taču efektīvāk” darba grupa šā gada 10. jūlijā iesniedza savus secinājumus, kuros tā iesaka jaunu “aktīvu subsidiaritātes” pieeju, kas nodrošinās ES tiesību aktu pievienoto vērtību iedzīvotāju labā un ļaus panākt dalībvalstīs plašāku atbalstu ES lēmumiem.

12. grozījums

I nodaļa – 1. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ar šo regulu izveido programmu “Tiesības
  un
  vērtības” (“programma”). | Ar šo regulu izveido programmu “Tiesības, vērtības
  un pilsoniskums”
  (“programma”). |
| Regulā ir izklāstīti programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi. | Regulā ir izklāstīti programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ar šo regulu izveido programmu “Tiesības
  un
  vērtības” (“programma”).

Ar šo regulu izveido programmu “Tiesības, vērtības
  un pilsoniskums”
  (“programma”).

Regulā ir izklāstīti programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi.

Regulā ir izklāstīti programmas mērķi, budžets laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, Savienības finansējuma forma un šāda finansējuma sniegšanas noteikumi.

Pamatojums

Programmas nosaukumam jābūt saskanīgam ar mērķiem un uzsāktajām darbībām. Pilsoniskuma aspekts ir būtiski svarīgs šajā programmā, tāpēc tas būtu jāiekļauj programmas nosaukumā.

13. grozījums

I nodaļa – 2. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Programmas vispārējais mērķis ir aizsargāt un veicināt tiesības un vērtības, kas noteiktas ES līgumos, tostarp atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai saglabātu atvērtas, demokrātiskas un iekļaujošas sabiedrības. | 1.   Programmas vispārējais mērķis ir aizsargāt un veicināt tiesības un vērtības, kas noteiktas ES līgumos, tostarp atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizācijas,
  vietējās un reģionālās pašvaldības un to pārstāvjus
  , lai saglabātu atvērtas, demokrātiskas un iekļaujošas sabiedrības. |
| 2.   Saskaņā ar 1. punktā izklāstīto vispārīgo mērķi programmai ir šādi konkrēti mērķi, kas atbilst sadaļām: | 2.   Saskaņā ar 1. punktā izklāstīto vispārīgo mērķi programmai ir šādi konkrēti mērķi, kas atbilst sadaļām: |
| a) | veicināt līdztiesību un tiesības (Līdztiesības un tiesību sadaļa), |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Programmas vispārējais mērķis ir aizsargāt un veicināt tiesības un vērtības, kas noteiktas ES līgumos, tostarp atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai saglabātu atvērtas, demokrātiskas un iekļaujošas sabiedrības.

1.   Programmas vispārējais mērķis ir aizsargāt un veicināt tiesības un vērtības, kas noteiktas ES līgumos, tostarp atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizācijas,
  vietējās un reģionālās pašvaldības un to pārstāvjus
  , lai saglabātu atvērtas, demokrātiskas un iekļaujošas sabiedrības.

2.   Saskaņā ar 1. punktā izklāstīto vispārīgo mērķi programmai ir šādi konkrēti mērķi, kas atbilst sadaļām:

2.   Saskaņā ar 1. punktā izklāstīto vispārīgo mērķi programmai ir šādi konkrēti mērķi, kas atbilst sadaļām:

a)

veicināt līdztiesību un tiesības (Līdztiesības un tiesību sadaļa),

| a) | veicināt līdztiesību un tiesības (Līdztiesības un tiesību sadaļa), |
| --- | --- |

a)

veicināt līdztiesību un tiesības (Līdztiesības un tiesību sadaļa),

| b) | veicināt pilsoņu iesaistīšanos un līdzdalību Savienības demokrātiskajā dzīvē (Pilsoņu iesaistīšanās un līdzdalības sadaļa), |
| --- | --- |

b)

veicināt pilsoņu iesaistīšanos un līdzdalību Savienības demokrātiskajā dzīvē (Pilsoņu iesaistīšanās un līdzdalības sadaļa),

| b) | veicināt pilsoņu iesaistīšanos un līdzdalību Savienības demokrātiskajā dzīvē (Pilsoņu iesaistīšanās un līdzdalības sadaļa), |
| --- | --- |

b)

veicināt pilsoņu iesaistīšanos un līdzdalību Savienības demokrātiskajā dzīvē (Pilsoņu iesaistīšanās un līdzdalības sadaļa),

| c) | apkarot vardarbību (Daphne sadaļa). |
| --- | --- |

c)

apkarot vardarbību (Daphne sadaļa).

Daphne

| c) | apkarot vardarbību (Daphne sadaļa). |
| --- | --- |

c)

apkarot vardarbību (Daphne sadaļa).

Daphne

Pamatojums

Pamatojums

Vietējās un reģionālās pašvaldības saņem līdzekļus no šīs programmas, un tām ir būtiska nozīme, jo īpaši attiecībā uz iedzīvotāju tiesībām un pilsonisko līdzdalību. Vietējo un reģionālo pašvaldību apvienībām ir bijusi un joprojām ir ļoti nozīmīga loma programmas popularizēšanā.

14. grozījums

14. grozījums

I nodaļa – 4. panta b) apakšpunkts un jaunais c) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| b) | veicināt iedzīvotāju pilsonisko un demokrātisko līdzdalību, ļaujot iedzīvotājiem un pārstāvju apvienībām darīt zināmu savu viedokli visās Savienības rīcības jomās un publiski apmainīties ar tiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

b)

veicināt iedzīvotāju pilsonisko un demokrātisko līdzdalību, ļaujot iedzīvotājiem un pārstāvju apvienībām darīt zināmu savu viedokli visās Savienības rīcības jomās un publiski apmainīties ar tiem.

| b) | (..) veicināt iedzīvotāju pilsonisko un demokrātisko līdzdalību
  valsts un ES līmenī
  , ļaujot iedzīvotājiem un pārstāvju apvienībām darīt zināmu savu viedokli visās
  pašvaldību, valstu un
  Eiropas Savienības rīcības jomās un publiski apmainīties ar tiem; |
| --- | --- |

b)

(..) veicināt iedzīvotāju pilsonisko un demokrātisko līdzdalību
  valsts un ES līmenī
  , ļaujot iedzīvotājiem un pārstāvju apvienībām darīt zināmu savu viedokli visās
  pašvaldību, valstu un
  Eiropas Savienības rīcības jomās un publiski apmainīties ar tiem;

valsts un ES līmenī

pašvaldību, valstu un

| c) | ieviest jaunas un inovatīvas darbības, kas īpaši paredzētas gan vietējās un reģionālajās pašvaldībās ievēlētajām amatpersonām, gan pašvaldību ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, izstrādājot, piemēram, vietējās un reģionālajās pašvaldībās ievēlēto amatpersonu mobilitātes, mācību un apmaiņas programmu un izveidojot Eiropas lietās atbildīgo pašvaldību deputātu (“padomdevēju”) tīklu uz Austrijas modeļa pamata, lai saņemtu informāciju par aktuāliem ES jautājumiem un darbotos kā saskares punkts starp iedzīvotājiem un Eiropas Savienību. |
| --- | --- |

c)

c)

ieviest jaunas un inovatīvas darbības, kas īpaši paredzētas gan vietējās un reģionālajās pašvaldībās ievēlētajām amatpersonām, gan pašvaldību ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, izstrādājot, piemēram, vietējās un reģionālajās pašvaldībās ievēlēto amatpersonu mobilitātes, mācību un apmaiņas programmu un izveidojot Eiropas lietās atbildīgo pašvaldību deputātu (“padomdevēju”) tīklu uz Austrijas modeļa pamata, lai saņemtu informāciju par aktuāliem ES jautājumiem un darbotos kā saskares punkts starp iedzīvotājiem un Eiropas Savienību.

ieviest jaunas un inovatīvas darbības, kas īpaši paredzētas gan vietējās un reģionālajās pašvaldībās ievēlētajām amatpersonām, gan pašvaldību ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, izstrādājot, piemēram, vietējās un reģionālajās pašvaldībās ievēlēto amatpersonu mobilitātes, mācību un apmaiņas programmu un izveidojot Eiropas lietās atbildīgo pašvaldību deputātu (“padomdevēju”) tīklu uz Austrijas modeļa pamata, lai saņemtu informāciju par aktuāliem ES jautājumiem un darbotos kā saskares punkts starp iedzīvotājiem un Eiropas Savienību.

Pamatojums

Pamatojums

Iedzīvotāju līdzdalība bieži vien sākas vietējā mērogā, kad tiek skarta iedzīvotāju ikdienas dzīve – viņu bērnu izglītība vai iedzīvotāju mobilitāte. Programmā ir jāatbalsta iedzīvotāju līdzdalība vietējā līmenī, jo tas ir pirmais posms līdzdalībai augstākā –, valsts vai Eiropas – līmenī. Izpratnes veidošanas kampaņas vietējā līmenī var tikt saistītas ar iedzīvotāju līdzdalību Eiropas līmenī.

Pašlaik iedzīvotāju iespējas iesaistīties Eiropas jautājumu risināšanā joprojām ir ierobežotas un nedarbojas optimāli. Lai novērstu neapmierinātību vai atturēšanos, ir jāveido iespējas paust viedokli visos līmeņos, tostarp vietējā līmenī.

Lai veicinātu pilsonisko līdzdalību, ir būtiski svarīgi, lai vietējās un reģionālajās pašvaldībās būtu ievēlētas amatpersonas, kas, tāpat kā pašvaldību ierēdņi un pārējie darbinieki, ir apmācītas ES problēmu un politikas jautājumos un pienācīgi informētas par aktuāliem ES jautājumiem. Šādas personas varētu darboties kā saskares punkts starp iedzīvotājiem un ES, lai sniegtu informāciju un atbildētu uz iedzīvotāju jautājumiem. Tas palīdzētu atjaunot saikni starp ES un tās iedzīvotājiem, vairot iedzīvotāju interesi par ES jautājumiem un atbildēt uz iedzīvotāju jautājumiem, veicinot pilsonisko līdzdalību un piederības sajūtu.

Ieteikums 15. grozījumam

Ieteikums 15. grozījumam

I nodaļa – 6. panta 1. punkts un 6. panta 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Finansējums programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam pašreizējās cenās ir [
  641 705 000
  ] EUR. | 1.   Finansējums programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam pašreizējās cenās ir [
  1 100 000 000
  ] EUR. |
| 2.   Šā panta 1. punktā minētajā apjomā nākamajam mērķim piešķir šādu provizorisko summu: | 2.   Šā panta 1. punktā minētajā apjomā nākamajam mērķim piešķir šādu provizorisko summu: |
| (a) | [
  408 705 000
  ] EUR 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 2. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Finansējums programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam pašreizējās cenās ir [
  641 705 000
  ] EUR.

1.   Finansējums programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada līdz 2027. gadam pašreizējās cenās ir [
  1 100 000 000
  ] EUR.

2.   Šā panta 1. punktā minētajā apjomā nākamajam mērķim piešķir šādu provizorisko summu:

2.   Šā panta 1. punktā minētajā apjomā nākamajam mērķim piešķir šādu provizorisko summu:

(a)

[
  408 705 000
  ] EUR 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 2. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem;

408 705 000

| (a) | [
  450 000 000
  ] EUR 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 2. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem; |
| --- | --- |

(a)

[
  450 000 000
  ] EUR 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 2. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajiem konkrētajiem mērķiem;

450 000 000

| b) | [
  233 000 000
  ] EUR 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim. |
| --- | --- |

b)

[
  233 000 000
  ] EUR 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim.

233 000 000

| (b) | [
  650 000 000
  ] EUR 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim. |
| --- | --- |

(b)

[
  650 000 000
  ] EUR 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajam konkrētajam mērķim.

650 000 000

Pamatojums

Pamatojums

Ņemot vērā ārkārtīgi svarīgos uzdevumus, kas gaida Eiropas Savienību kā uz tiesībām balstītu vērtību kopienu, kopējais “Tiesību un vērtību” instrumenta budžets ir jāpalielina.

Ieteikums 16. grozījumam

Ieteikums 16. grozījumam

III nodaļa – 16. panta 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. | 5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
  Saskaņā ar nolīgumu par labāku likumdošanas procesu iedzīvotāji un citas ieinteresētās personas četru nedēļu laikā var sniegt savu atzinumu par deleģēto aktu teksta projektiem. Par teksta projektu ir jāapspriežas ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju, pamatojoties uz NVO un vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi programmas īstenošanas laikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
  Saskaņā ar nolīgumu par labāku likumdošanas procesu iedzīvotāji un citas ieinteresētās personas četru nedēļu laikā var sniegt savu atzinumu par deleģēto aktu teksta projektiem. Par teksta projektu ir jāapspriežas ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju, pamatojoties uz NVO un vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi programmas īstenošanas laikā.

Pamatojums

Pamatojums

Ņemot vērā īpašās zināšanas un darba attiecības starp pilsonisko sabiedrību un vietējām un reģionālajām pašvaldībām, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Eiropas Reģionu komitejas atzinums par programmas deleģētajiem aktiem ir būtiski svarīgs. NVO un vietējo un reģionālo pašvaldību pieredze darbību īstenošanā ir jāņem vērā, izmantojot EESK un RK atzinumus.

Ieteikums 17. grozījumam

Ieteikums 17. grozījumam

IV nodaļa – 18. panta 2. punkts un jaunais 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Saistībā ar programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju sabiedrībai, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 2. pantā minētajiem mērķiem. | 2.   Saistībā ar programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus
  , piemēram, ar “Europe Direct” informācijas centru starpniecību
  . Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju sabiedrībai, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 2. pantā minētajiem mērķiem. |
| | 3.   
  ES pēc iespējas labāk paziņos par finansējuma iespējām visiem potenciālajiem saņēmējiem, lai nodrošinātu dažādu organizāciju iesaistīšanu, kuras darbojas dažādās dalībvalstīs un partnervalstīs. Kandidātiem ir jābūt pieejamam kontaktpunktam, kas viņiem sniegs atbalstu, atbildēs uz jautājumiem par kandidēšanas procedūru un pirms dokumentu nosūtīšanas varēs pārbaudīt, vai tie ir pilnīgi. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.   Saistībā ar programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus. Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju sabiedrībai, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 2. pantā minētajiem mērķiem.

2.   Saistībā ar programmu, tās darbībām un rezultātiem Komisija rīko informācijas un komunikācijas pasākumus
  , piemēram, ar “Europe Direct” informācijas centru starpniecību
  . Programmai piešķirtie finanšu resursi veicina arī Savienības politisko prioritāšu korporatīvo komunikāciju sabiedrībai, ciktāl šīs prioritātes saistītas ar 2. pantā minētajiem mērķiem.

3.   
  ES pēc iespējas labāk paziņos par finansējuma iespējām visiem potenciālajiem saņēmējiem, lai nodrošinātu dažādu organizāciju iesaistīšanu, kuras darbojas dažādās dalībvalstīs un partnervalstīs. Kandidātiem ir jābūt pieejamam kontaktpunktam, kas viņiem sniegs atbalstu, atbildēs uz jautājumiem par kandidēšanas procedūru un pirms dokumentu nosūtīšanas varēs pārbaudīt, vai tie ir pilnīgi.

Pamatojums

Pamatojums

Ir svarīgi pēc iespējas labāk un plašāk paziņot par iespējām, kas pieejamas visām vietējām un reģionālajām pašvaldībām un visām citām potenciāli ieinteresētajām personām, lai nepieļautu, ka šādas iespējas izmanto tikai ES privileģētie partneri vai vislabāk informētās organizācijas. Eiropas korespondenti ir nozīmīgs elements, kas būtu jāuzsver Eiropas Komisijas tekstā. EDIC tīkls ir efektīvs, un tam ir saiknes ar vietējo līmeni. Informēšanas un komunikācijas darbību veikšana ar EDIC starpniecību ļauj sasniegt rezultātus, nepalielinot izdevumus.

Ieteikums 18. grozījumam

Ieteikums 18. grozījumam

I pielikums – g) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| g) | dažādu tautību un kultūru eiropiešu apvienošana, dodot viņiem iespēju piedalīties pilsētu sadraudzības pasākumos; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

g)

dažādu tautību un kultūru eiropiešu apvienošana, dodot viņiem iespēju piedalīties pilsētu sadraudzības pasākumos;

| g) | dažādu tautību un kultūru eiropiešu apvienošana, dodot viņiem iespēju piedalīties pilsētu
  un lauku iedzīvotāju
  sadraudzības pasākumos
  un projektos, kas ietver pārrobežu sadarbību
  ; |
| --- | --- |

g)

dažādu tautību un kultūru eiropiešu apvienošana, dodot viņiem iespēju piedalīties pilsētu
  un lauku iedzīvotāju
  sadraudzības pasākumos
  un projektos, kas ietver pārrobežu sadarbību
  ;

un lauku iedzīvotāju

un projektos, kas ietver pārrobežu sadarbību

Pamatojums

Pamatojums

Programmā “Tiesības un vērtības” būtu jāņem vērā arī pārrobežu sadarbības projekti, jo tie palīdz veidot savstarpēju piederības izjūtu un Eiropas identitāti, kā arī pārvarēt nacionālās atšķirības.

Ieteikums 19. grozījumam

Ieteikums 19. grozījumam

I pielikums – h) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| h) | aktīvākas līdzdalības demokrātiskākas Savienības veidošanā, kā arī izpratnes veicināšana un uzlabošana par tiesībām un vērtībām, to panākot ar atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

h)

aktīvākas līdzdalības demokrātiskākas Savienības veidošanā, kā arī izpratnes veicināšana un uzlabošana par tiesībām un vērtībām, to panākot ar atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām;

| h) | aktīvākas līdzdalības demokrātiskākas Savienības veidošanā, kā arī izpratnes veicināšana un uzlabošana par tiesībām un vērtībām, to panākot ar atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  , vietējām un reģionālajām pašvaldībām un to pārstāvības apvienībām
  ; |
| --- | --- |

h)

aktīvākas līdzdalības demokrātiskākas Savienības veidošanā, kā arī izpratnes veicināšana un uzlabošana par tiesībām un vērtībām, to panākot ar atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  , vietējām un reģionālajām pašvaldībām un to pārstāvības apvienībām
  ;

, vietējām un reģionālajām pašvaldībām un to pārstāvības apvienībām

Pamatojums

Pamatojums

Vietējās un reģionālās pašvaldības saņem līdzekļus no šīs programmas, un tām ir būtiska nozīme, jo īpaši attiecībā uz iedzīvotāju tiesībām un pilsonisko līdzdalību. Vietējo un reģionālo pašvaldību apvienībām ir bijusi un joprojām ir ļoti nozīmīga loma programmas popularizēšanā.

Ieteikums 20. grozījumam

Ieteikums 20. grozījumam

I pielikums – j) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| j) | Eiropas tīklu jaudas attīstīšana nolūkā veicināt un turpmāk izstrādāt Savienības tiesību aktus, politikas
  mērķus un stratēģijas
  , kā arī atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas aktīvi darbojas jomās, uz kurām attiecas programma; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

j)

Eiropas tīklu jaudas attīstīšana nolūkā veicināt un turpmāk izstrādāt Savienības tiesību aktus, politikas
  mērķus un stratēģijas
  , kā arī atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas aktīvi darbojas jomās, uz kurām attiecas programma;

mērķus un stratēģijas

| j) | Eiropas tīklu jaudas attīstīšana
  ar daudzgadu darbības dotācijām
  nolūkā veicināt un turpmāk izstrādāt Savienības tiesību aktus
  un stimulēt augšupējas kritiskas debates par
  politikas
  mērķiem un stratēģijām
  , kā arī atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  , vietējām un reģionālajām pašvaldībām un to pārstāvības apvienībām
  , kas aktīvi darbojas jomās, uz kurām attiecas programma; |
| --- | --- |

j)

Eiropas tīklu jaudas attīstīšana
  ar daudzgadu darbības dotācijām
  nolūkā veicināt un turpmāk izstrādāt Savienības tiesību aktus
  un stimulēt augšupējas kritiskas debates par
  politikas
  mērķiem un stratēģijām
  , kā arī atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  , vietējām un reģionālajām pašvaldībām un to pārstāvības apvienībām
  , kas aktīvi darbojas jomās, uz kurām attiecas programma;

ar daudzgadu darbības dotācijām

un stimulēt augšupējas kritiskas debates par

mērķiem un stratēģijām

, vietējām un reģionālajām pašvaldībām un to pārstāvības apvienībām

Pamatojums

Pamatojums

Pilsoniskajai sabiedrībai ir ļoti liela nozīme, taču vietējām un reģionālajām pašvaldībām, to pārstāvības apvienībām un to darbībai vietējā un reģionālajā līmenī ir izšķiroši svarīga loma programmas vispārējo mērķu kontekstā, it īpaši saistībā ar 2. panta 2. punktā minētajiem mērķiem.

Ieteikums 21. grozījumam

Ieteikums 21. grozījumam

I pielikums – l) apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | l) | jaunas un inovatīvas darbības, kas īpaši paredzētas gan vietējās un reģionālajās pašvaldībās ievēlētajām amatpersonām, gan pašvaldību ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, izstrādājot, piemēram, vietējās un reģionālajās pašvaldībās ievēlēto amatpersonu mobilitātes, mācību un apmaiņas programmu un ieviešot “Eiropas korespondentus” uz Austrijas modeļa pamata, lai saņemtu informāciju par ES jaunumiem un darbotos kā saskares punkts starp iedzīvotājiem un Eiropas Savienību. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

l)

l)

jaunas un inovatīvas darbības, kas īpaši paredzētas gan vietējās un reģionālajās pašvaldībās ievēlētajām amatpersonām, gan pašvaldību ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, izstrādājot, piemēram, vietējās un reģionālajās pašvaldībās ievēlēto amatpersonu mobilitātes, mācību un apmaiņas programmu un ieviešot “Eiropas korespondentus” uz Austrijas modeļa pamata, lai saņemtu informāciju par ES jaunumiem un darbotos kā saskares punkts starp iedzīvotājiem un Eiropas Savienību.

jaunas un inovatīvas darbības, kas īpaši paredzētas gan vietējās un reģionālajās pašvaldībās ievēlētajām amatpersonām, gan pašvaldību ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, izstrādājot, piemēram, vietējās un reģionālajās pašvaldībās ievēlēto amatpersonu mobilitātes, mācību un apmaiņas programmu un ieviešot “Eiropas korespondentus” uz Austrijas modeļa pamata, lai saņemtu informāciju par ES jaunumiem un darbotos kā saskares punkts starp iedzīvotājiem un Eiropas Savienību.

Pamatojums

Pamatojums

Lai veicinātu pilsonisko līdzdalību, ir būtiski svarīgi, lai vietējās un reģionālajās pašvaldībās būtu ievēlētas amatpersonas, kas, tāpat kā pašvaldību ierēdņi un pārējie darbinieki, ir apmācītas ES problēmu un politikas jautājumos un pienācīgi informētas par aktuāliem ES jautājumiem. Šādas personas varētu darboties kā saskares punkts starp iedzīvotājiem un ES, lai sniegtu informāciju un atbildētu uz iedzīvotāju jautājumiem. Tas palīdzētu atjaunot saikni starp ES un tās iedzīvotājiem, vairot iedzīvotāju interesi par ES jautājumiem un atbildēt uz iedzīvotāju jautājumiem, veicinot pilsonisko līdzdalību un piederības sajūtu.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu par DFS, kas ietver II sadaļu ar mērķi ieguldīt cilvēkkapitālā, sociālajā kohēzijā un vērtībās; atgādina, ka RK šo ideju jau ir ierosinājusi ziņojumā par Erasmus vietējā un reģionālā līmeņa vēlētajiem pārstāvjiem; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu par DFS, kas ietver II sadaļu ar mērķi ieguldīt cilvēkkapitālā, sociālajā kohēzijā un vērtībās; atgādina, ka RK šo ideju jau ir ierosinājusi ziņojumā par Erasmus vietējā un reģionālā līmeņa vēlētajiem pārstāvjiem;

| 2. | atzinīgi vērtē priekšlikumu regulai, ar ko izveido programmu “Tiesības un vērtības”. Visi trīs programmas mērķi ir būtiski svarīgi visos pārvaldības līmeņos un atbilst atzinumiem, ko RK jau ir paudusi dažādos ziņojumos un savā darba programmā; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē priekšlikumu regulai, ar ko izveido programmu “Tiesības un vērtības”. Visi trīs programmas mērķi ir būtiski svarīgi visos pārvaldības līmeņos un atbilst atzinumiem, ko RK jau ir paudusi dažādos ziņojumos un savā darba programmā;

| 3. | tomēr pauž nožēlu, ka fonda nosaukumā nav minēts pilsoniskums, lai gan šis jēdziens ir to darbību centrā, kas jāveic ieinteresētajām personām, tostarp – kā uzsvērts Komisijas dokumentā – saistībā ar uzticēšanās trūkumu gan pašās dalībvalstīs, gan to starpā, gan Eiropai un ekstrēmisma pieaugumu; |
| --- | --- |

3.

tomēr pauž nožēlu, ka fonda nosaukumā nav minēts pilsoniskums, lai gan šis jēdziens ir to darbību centrā, kas jāveic ieinteresētajām personām, tostarp – kā uzsvērts Komisijas dokumentā – saistībā ar uzticēšanās trūkumu gan pašās dalībvalstīs, gan to starpā, gan Eiropai un ekstrēmisma pieaugumu;

| 4. | atbalsta un pilnībā piekrīt Komisijas mērķiem vardarbības apkarošanas un ES tiesību veicināšanas jomā bez diskriminācijas, jo īpaši attiecībā pret personām ar invaliditāti, dzimumu līdztiesību un privātuma tiesību veicināšanu. RK vēlas, lai tiktu īstenotas konkrētas darbības dzimumu līdztiesībai un diskriminācijas, tāpat kā ar dzimumu saistītas vardarbības, apkarošanai; |
| --- | --- |

4.

atbalsta un pilnībā piekrīt Komisijas mērķiem vardarbības apkarošanas un ES tiesību veicināšanas jomā bez diskriminācijas, jo īpaši attiecībā pret personām ar invaliditāti, dzimumu līdztiesību un privātuma tiesību veicināšanu. RK vēlas, lai tiktu īstenotas konkrētas darbības dzimumu līdztiesībai un diskriminācijas, tāpat kā ar dzimumu saistītas vardarbības, apkarošanai;

| 5. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu apvienot kopējā fondā programmas “Tiesības un vērtības” un “Tiesiskums”, tādējādi vienkāršojot procedūras un uzlabojot to pamanāmību, kā arī pieļaujamo budžeta elastību starp programmām; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu apvienot kopējā fondā programmas “Tiesības un vērtības” un “Tiesiskums”, tādējādi vienkāršojot procedūras un uzlabojot to pamanāmību, kā arī pieļaujamo budžeta elastību starp programmām;

| 6. | atzinīgi vērtē Komisijas izvēlēto jauno juridisko pamatu; šajā saistībā uzsver, ka ir jāpiemēro “aktīvās subsidiaritātes” princips saskaņā ar subsidiaritātes darba grupas galīgajā ziņojumā noteikto; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Komisijas izvēlēto jauno juridisko pamatu; šajā saistībā uzsver, ka ir jāpiemēro “aktīvās subsidiaritātes” princips saskaņā ar subsidiaritātes darba grupas galīgajā ziņojumā noteikto;

| 7. | atzīst, ka Komisijas priekšlikumi atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem; |
| --- | --- |

7.

atzīst, ka Komisijas priekšlikumi atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem;

| 8. | pauž nožēlu, ka fondam piešķirto līdzekļu apjoms nav palielinājies, ņemot vērā pieprasījumu skaitu un nepieciešamību rīkoties vairāk; tāpēc prasa palielināt programmas “Tiesības un vērtības” vispārējo budžetu līdz 1,1 miljardam, no kura 513 miljoni EUR – kas būtu viens euro uz katru ES iedzīvotāju – būtu jāatvēl iedzīvotāju un viņu vietējo vai reģionālo pašvaldību partnerības un sadarbības tīklu veidošanai, kā arī vietējiem un reģionālajiem vēlētajiem pārstāvjiem paredzētu jaunu, inovatīvu pasākumu ieviešanai; |
| --- | --- |

8.

pauž nožēlu, ka fondam piešķirto līdzekļu apjoms nav palielinājies, ņemot vērā pieprasījumu skaitu un nepieciešamību rīkoties vairāk; tāpēc prasa palielināt programmas “Tiesības un vērtības” vispārējo budžetu līdz 1,1 miljardam, no kura 513 miljoni EUR – kas būtu viens euro uz katru ES iedzīvotāju – būtu jāatvēl iedzīvotāju un viņu vietējo vai reģionālo pašvaldību partnerības un sadarbības tīklu veidošanai, kā arī vietējiem un reģionālajiem vēlētajiem pārstāvjiem paredzētu jaunu, inovatīvu pasākumu ieviešanai;

| 9. | vēlas, lai tiktu veikta efektīva komunikācija ar mērķi nodrošināt, ka visi potenciālie programmas kandidāti ir informēti par finansējuma iespējām. Vietējās un reģionālās pašvaldības ir tiešā veidā jāinformē par darbībām, uz kurām tās var kandidēt, jo īpaši attiecībā uz pilsonisko līdzdalību; šajā nolūkā noderīgs var būt darbs, ko šajā jomā jau veic centri, kuri iesaistījušies Eiropas Komisijas tīklā Europe Direct. |
| --- | --- |

9.

vēlas, lai tiktu veikta efektīva komunikācija ar mērķi nodrošināt, ka visi potenciālie programmas kandidāti ir informēti par finansējuma iespējām. Vietējās un reģionālās pašvaldības ir tiešā veidā jāinformē par darbībām, uz kurām tās var kandidēt, jo īpaši attiecībā uz pilsonisko līdzdalību; šajā nolūkā noderīgs var būt darbs, ko šajā jomā jau veic centri, kuri iesaistījušies Eiropas Komisijas tīklā Europe Direct

| 10. | atgādina, ka laikā, kad ES iestādes tiek uzskatītas par distancētām un tehnokrātiskām, vietējās un reģionālās pašvaldības un attiecīgi arī tajās ievēlētās amatpersonas joprojām ir tuvas iedzīvotājiem un tāpēc veido tiešu un efektīvu saikni starp ES un iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka laikā, kad ES iestādes tiek uzskatītas par distancētām un tehnokrātiskām, vietējās un reģionālās pašvaldības un attiecīgi arī tajās ievēlētās amatpersonas joprojām ir tuvas iedzīvotājiem un tāpēc veido tiešu un efektīvu saikni starp ES un iedzīvotājiem;

| 11. | uzsver, ka ir svarīgi precizēt, kurš pārvalda Eiropas Savienību, un aicina Eiropas Savienību nostiprināt Eiropas Komisijas kā pārvalstiskas ES izpildvaras lomu, pakļaujot to stingrākai demokrātiskajai uzraudzībai un kontrolei; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ir svarīgi precizēt, kurš pārvalda Eiropas Savienību, un aicina Eiropas Savienību nostiprināt Eiropas Komisijas kā pārvalstiskas ES izpildvaras lomu, pakļaujot to stingrākai demokrātiskajai uzraudzībai un kontrolei;

| 12. | uzskata, ka programmu pamanāmības, efektivitātes un uzraudzības uzlabošanas nolūkā būs būtiski svarīgi veidot sinerģijas un ieviest jaunus, inovatīvus rīkus; ļoti nozīmīga var būt arī vietējo un reģionālo ievēlēto amatpersonu apmācība un informēšana; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka programmu pamanāmības, efektivitātes un uzraudzības uzlabošanas nolūkā būs būtiski svarīgi veidot sinerģijas un ieviest jaunus, inovatīvus rīkus; ļoti nozīmīga var būt arī vietējo un reģionālo ievēlēto amatpersonu apmācība un informēšana;

| 13. | vēlas, lai programmā tiktu ņemti vērā arī pārrobežu sadarbības projekti, jo tie sekmē sadarbību starp dažādu dalībvalstu reģioniem un organizācijām, tādējādi veicinot kopīgu Eiropas identitātes sajūtu; |
| --- | --- |

13.

vēlas, lai programmā tiktu ņemti vērā arī pārrobežu sadarbības projekti, jo tie sekmē sadarbību starp dažādu dalībvalstu reģioniem un organizācijām, tādējādi veicinot kopīgu Eiropas identitātes sajūtu;

| 14. | prasa sadaļā “Pilsoņu iesaistīšanās un līdzdalība” iekļaut jaunus un inovatīvus rīcības veidus, tostarp attiecībā uz vietējām un reģionālajām ievēlētajām amatpersonām, piemēram, izstrādājot vietējo un reģionālo vēlēto amatpersonu apmācības un mobilitātes programmu, kā minēts 2018. gada februārī pieņemtajā RK ziņojumā; |
| --- | --- |

14.

prasa sadaļā “Pilsoņu iesaistīšanās un līdzdalība” iekļaut jaunus un inovatīvus rīcības veidus, tostarp attiecībā uz vietējām un reģionālajām ievēlētajām amatpersonām, piemēram, izstrādājot vietējo un reģionālo vēlēto amatpersonu apmācības un mobilitātes programmu, kā minēts 2018. gada februārī pieņemtajā RK ziņojumā;

| 15. | vēlas arī, lai ES iestādes kopā ar dalībvalstīm atbalstītu “Eiropas korespondentu” tīklu, kas balstīts uz Austrijā esošo modeli, nolūkā informēt vietējās ievēlētās amatpersonas par Eiropas aktuālajiem jautājumiem un nodrošināt tām rīkus, lai tās pēc iespējas labāk reaģētu uz iedzīvotāju vēlmēm; tas palīdzēs novērst iedzīvotāju atsvešinātību no Eiropas jautājumiem; |
| --- | --- |

15.

vēlas arī, lai ES iestādes kopā ar dalībvalstīm atbalstītu “Eiropas korespondentu” tīklu, kas balstīts uz Austrijā esošo modeli, nolūkā informēt vietējās ievēlētās amatpersonas par Eiropas aktuālajiem jautājumiem un nodrošināt tām rīkus, lai tās pēc iespējas labāk reaģētu uz iedzīvotāju vēlmēm; tas palīdzēs novērst iedzīvotāju atsvešinātību no Eiropas jautājumiem;

| 16. | uzskata, ka dažādu dalībnieku iesaistīšana ir noteicošais faktors, lai programma veiksmīgi sasniegtu mērķus. RK vēlas, lai priekšroka tiktu dota daudzlīmeņu pieejai, jo daudzas programmā paredzētās darbības tiek noteiktas un īstenotas vietējā un reģionālajā līmenī un vietējās un reģionālās pašvaldības var saņemt programmas līdzekļus; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka dažādu dalībnieku iesaistīšana ir noteicošais faktors, lai programma veiksmīgi sasniegtu mērķus. RK vēlas, lai priekšroka tiktu dota daudzlīmeņu pieejai, jo daudzas programmā paredzētās darbības tiek noteiktas un īstenotas vietējā un reģionālajā līmenī un vietējās un reģionālās pašvaldības var saņemt programmas līdzekļus;

| 17. | uzsver, ka, lai arī informēšanas un izpratnes veicināšanas kampaņas ir būtiski svarīgas, ar tām nepietiek, lai nodrošinātu pilsonisko līdzdalību. Ir jāizstrādā efektīvi instrumenti, lai iedzīvotāji varētu piedalīties; Eiropas pilsoņu iniciatīvas tam ir viens no piemēriem ES līmenī, un RK 2018. gada martā pieņemtajā ziņojumā ietverti vairāki ieteikumi, kā uzlabot šo pilsoniskās līdzdalības instrumentu ES līmenī; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka, lai arī informēšanas un izpratnes veicināšanas kampaņas ir būtiski svarīgas, ar tām nepietiek, lai nodrošinātu pilsonisko līdzdalību. Ir jāizstrādā efektīvi instrumenti, lai iedzīvotāji varētu piedalīties; Eiropas pilsoņu iniciatīvas tam ir viens no piemēriem ES līmenī, un RK 2018. gada martā pieņemtajā ziņojumā ietverti vairāki ieteikumi, kā uzlabot šo pilsoniskās līdzdalības instrumentu ES līmenī;

| 18. | uzskata arī, ka šādās informēšanas kampaņās ir jāvērš uzmanība uz iespējām vietējā līmenī. Tieši šajā līmenī iedzīvotāji var sākt iesaistīties to jautājumu risināšanā, kuri viņus tiešā veidā skar ikdienā; |
| --- | --- |

18.

uzskata arī, ka šādās informēšanas kampaņās ir jāvērš uzmanība uz iespējām vietējā līmenī. Tieši šajā līmenī iedzīvotāji var sākt iesaistīties to jautājumu risināšanā, kuri viņus tiešā veidā skar ikdienā;

| 19. | kopā ar visām vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir gatava iesaistīties, lai veicinātu pilsoņu tiesības, pilsonisko iesaistīšanos un līdzdalību, labāk informētu par galvenajiem Eiropas izaicinājumiem un vairotu piederības sajūtu Eiropai. RK jau ir īstenojusi darbības, ar kurām tiek atbalstīti programmas mērķi, piemēram, vairāk nekā 180 debates, kas rīkotas visā Eiropā saistībā ar programmu “Pārdomas par Eiropu”. Tas apliecina daudzu iedzīvotāju vēlmi paust savu viedokli par ES jautājumiem un iesaistīties to risināšanā. |
| --- | --- |

19.

kopā ar visām vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir gatava iesaistīties, lai veicinātu pilsoņu tiesības, pilsonisko iesaistīšanos un līdzdalību, labāk informētu par galvenajiem Eiropas izaicinājumiem un vairotu piederības sajūtu Eiropai. RK jau ir īstenojusi darbības, ar kurām tiek atbalstīti programmas mērķi, piemēram, vairāk nekā 180 debates, kas rīkotas visā Eiropā saistībā ar programmu “Pārdomas par Eiropu”. Tas apliecina daudzu iedzīvotāju vēlmi paust savu viedokli par ES jautājumiem un iesaistīties to risināšanā.

Briselē, 2018. gada 10. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 461/210 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 461/210

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Priekšlikums vienreizlietojamas plastmasas direktīvai”

(2018/C 461/17)

| Galvenā ziņotāja: | Sirpa HERTELL (FI/PPE), Espo pilsētas domes deputāte |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par konkrētu plastmasas izstrādājumu vidiskās ietekmes samazināšanu
  COM(2018) 340 final – 2018/0172 (COD) |

Galvenā ziņotāja:

Sirpa HERTELL (FI/PPE), Espo pilsētas domes deputāte

Atsauces dokuments:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par konkrētu plastmasas izstrādājumu vidiskās ietekmes samazināšanu

COM(2018) 340 final – 2018/0172 (COD)

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1.
  grozījums

1. atsauce

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu, | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu
  , kā arī 114. pantu attiecībā uz iepakojumu saskaņā ar Direktīvas 94/62/EK 3. panta 1. punktā sniegto definīciju
  , |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu
  , kā arī 114. pantu attiecībā uz iepakojumu saskaņā ar Direktīvas 94/62/EK 3. panta 1. punktā sniegto definīciju
  ,

Pamatojums

Šis grozījums attiecas uz preambulas pirmo teikumu. Tā mērķis ir precizēt tādu vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu, kas uzskatāmi par iepakojumu, juridisko statusu šajā ierosinātajā direktīvā un jau pieņemtajā Direktīvā par iepakojumu un izlietoto iepakojumu.

2.
  grozījums

11. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Dažiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem vēl nav viegli pieejamu, piemērotu un ilgtspējīgāku alternatīvu, un paredzams, ka šādu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu patēriņš lielākoties pieaugs. Lai šo tendenci apvērstu un veicinātu ilgtspējīgāku risinājumu meklējumus, dalībvalstīm vajadzētu uzlikt par pienākumu veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai ievērojami samazinātu šādu izstrādājumu patēriņu, tajā pašā laikā nekaitējot to pārtikas higiēnas vai pārtikas nekaitīguma, labas higiēnas prakses, labas ražošanas prakses, patērētāju informēšanas vai pārtikas izsekojamības prasību ievērošanai, kas noteiktas Savienības tiesību aktos par pārtiku. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(11)

Dažiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem vēl nav viegli pieejamu, piemērotu un ilgtspējīgāku alternatīvu, un paredzams, ka šādu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu patēriņš lielākoties pieaugs. Lai šo tendenci apvērstu un veicinātu ilgtspējīgāku risinājumu meklējumus, dalībvalstīm vajadzētu uzlikt par pienākumu veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai ievērojami samazinātu šādu izstrādājumu patēriņu, tajā pašā laikā nekaitējot to pārtikas higiēnas vai pārtikas nekaitīguma, labas higiēnas prakses, labas ražošanas prakses, patērētāju informēšanas vai pārtikas izsekojamības prasību ievērošanai, kas noteiktas Savienības tiesību aktos par pārtiku.

| (11) | Dažiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem vēl nav viegli pieejamu, piemērotu un ilgtspējīgāku alternatīvu, un paredzams, ka šādu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu patēriņš lielākoties pieaugs. Lai šo tendenci apvērstu un veicinātu ilgtspējīgāku risinājumu meklējumus, dalībvalstīm vajadzētu uzlikt par pienākumu
  , neskarot Direktīvas 94/62/EK 18. pantu,
  veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai ievērojami samazinātu šādu izstrādājumu patēriņu, tajā pašā laikā nekaitējot to pārtikas higiēnas vai pārtikas nekaitīguma, labas higiēnas prakses, labas ražošanas prakses, patērētāju informēšanas vai pārtikas izsekojamības prasību ievērošanai, kas noteiktas Savienības tiesību aktos par pārtiku.
  Pirms šādu pasākumu pieņemšanas dalībvalstīm būtu jānovērtē to sociālā un ekonomiskā ietekme, kā arī ietekme uz vidi, lai pārliecinātos, ka pasākumi ir samērīgi un nediskriminējoši. |
| --- | --- |

(11)

Dažiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem vēl nav viegli pieejamu, piemērotu un ilgtspējīgāku alternatīvu, un paredzams, ka šādu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu patēriņš lielākoties pieaugs. Lai šo tendenci apvērstu un veicinātu ilgtspējīgāku risinājumu meklējumus, dalībvalstīm vajadzētu uzlikt par pienākumu
  , neskarot Direktīvas 94/62/EK 18. pantu,
  veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai ievērojami samazinātu šādu izstrādājumu patēriņu, tajā pašā laikā nekaitējot to pārtikas higiēnas vai pārtikas nekaitīguma, labas higiēnas prakses, labas ražošanas prakses, patērētāju informēšanas vai pārtikas izsekojamības prasību ievērošanai, kas noteiktas Savienības tiesību aktos par pārtiku.
  Pirms šādu pasākumu pieņemšanas dalībvalstīm būtu jānovērtē to sociālā un ekonomiskā ietekme, kā arī ietekme uz vidi, lai pārliecinātos, ka pasākumi ir samērīgi un nediskriminējoši.

Pamatojums

Šā grozījuma mērķis ir nodrošināt, ka valstu, reģionu un vietējā līmenī veiktie pasākumi ir samērīgi un nediskriminējoši un atbilst spēkā esošajiem ES tiesību aktiem, tostarp Direktīvai 2008/98/EK un Direktīvai 94/62/EK.

3.
  grozījums

1. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šīs direktīvas mērķis ir novērst un samazināt noteiktu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas rīku ietekmi uz vidi, īpaši ūdens vidi,
  un
  cilvēka veselību,
  kā arī
  veicināt pāreju uz aprites ekonomiku ar inovatīviem darījumdarbības modeļiem, produktiem un materiāliem, tādējādi sekmējot arī iekšējā tirgus efektīvu darbību. | Šīs direktīvas mērķis ir novērst un samazināt noteiktu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu ietekmi uz vidi
  kopumā
  , īpaši
  plastmasas atkritumu pārvietošanu uz jebkuru
  ūdens vidi,
  tostarp saldūdens un seklu jūras ūdeņu vidi, kā arī
  cilvēka veselību
  vai jūras floru un faunu, un
  veicināt pāreju uz aprites ekonomiku ar inovatīviem darījumdarbības modeļiem, produktiem un materiāliem, tādējādi sekmējot arī iekšējā tirgus efektīvu darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šīs direktīvas mērķis ir novērst un samazināt noteiktu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas rīku ietekmi uz vidi, īpaši ūdens vidi,
  un
  cilvēka veselību,
  kā arī
  veicināt pāreju uz aprites ekonomiku ar inovatīviem darījumdarbības modeļiem, produktiem un materiāliem, tādējādi sekmējot arī iekšējā tirgus efektīvu darbību.

Šīs direktīvas mērķis ir novērst un samazināt noteiktu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu ietekmi uz vidi
  kopumā
  , īpaši
  plastmasas atkritumu pārvietošanu uz jebkuru
  ūdens vidi,
  tostarp saldūdens un seklu jūras ūdeņu vidi, kā arī
  cilvēka veselību
  vai jūras floru un faunu, un
  veicināt pāreju uz aprites ekonomiku ar inovatīviem darījumdarbības modeļiem, produktiem un materiāliem, tādējādi sekmējot arī iekšējā tirgus efektīvu darbību.

Pamatojums

Pēdējā laikā ir ziņots par plastmasas piedrazojumu ne tikai jūras vidē, bet arī saldūdenī, tostarp upēs un ezeros. Šādi novērojumi ir konstatēti visās vidēs, sākot no kalnu ledājiem līdz avotiem vai upēm. Tā ir skaidra norāde par to, ka plastmasas atkritumi izplatās dabā ar daudzu dažādu mehānismu starpniecību, no kuriem daudzi nav pietiekami izprasti.

Nav pienācīgi iekļauti pilsētu notekūdeņi, lietus ūdeņi un sniega kušanas radītie ūdeņi. Pilsētu notekūdeņi ir pieaugoša problēma, jo klimata sasilšana rada ārkārtīgi spēcīgas lietusgāzes. Ziemeļvalstu apgabalos sniega pārvietošana ezeros un jūrās ir arī viens no iemesliem, kas rada plastmasas piesārņojumu ūdens sistēmās.

Eiropā ir daudz jutīgu ūdens ekosistēmu, piemēram, upes un ezeri, un jo īpaši divas ļoti jutīgas jūras ekosistēmas, proti, Baltijas jūra un Vidusjūra.

4.
  grozījums

2. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šo direktīvu piemēro pielikumā uzskaitītajiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem un plastmasu saturošiem zvejas rīkiem. | Šo direktīvu piemēro
  jo īpaši
  pielikumā uzskaitītajiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem
  vai kopumā jebkuriem citiem vienreizlietojamiem nenoārdāmiem plastmasas izstrādājumiem, kas jebkāda iemesla dēļ ir palikuši vidē,
  un plastmasu saturošiem zvejas rīkiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šo direktīvu piemēro pielikumā uzskaitītajiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem un plastmasu saturošiem zvejas rīkiem.

Šo direktīvu piemēro
  jo īpaši
  pielikumā uzskaitītajiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem
  vai kopumā jebkuriem citiem vienreizlietojamiem nenoārdāmiem plastmasas izstrādājumiem, kas jebkāda iemesla dēļ ir palikuši vidē,
  un plastmasu saturošiem zvejas rīkiem.

Pamatojums

Ļoti svarīgi ir saprast, ka līdzās nenoārdāmiem fosilajiem polimēriem pastāv fosilas izcelsmes bionoārdāmas plastmasas un nenoārdāmas no bioloģiskām izejvielām ražotas plastmasas. Piedrazojums veidojas no nenoārdāmiem materiāliem, kas jebkāda iemesla dēļ ir palikuši vidē. Galvenais risinājums būtu savākt visus vienreizlietojamos materiālus un tos pārstrādāt mehāniski, ķīmiski vai ar biotehnoloģisku līdzekļu palīdzību. Produkti ir jāizstrādā tā, lai tas būtu iespējams. Vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi ārpus savākšanas sistēmas vienmēr var nokļūt kā atkritumi ūdens ekosistēmās.

Zvejas rīki galvenokārt tiek izmantoti ūdens vidē un var tikt nejauši pazaudēti, pat ja tos izmanto pareizi.

Pašreizējais priekšlikums attiecas tikai uz daļu no jūrā esošā plastmasas piedrazojuma problēmas. Zvejniecībā šie priekšmeti tiek savākti, taču kuģošanas un burāšanas darbības Eiropas jūrās būtu rūpīgi jākontrolē un jāreglamentē, lai novērstu atkritumu izgāšanu jūrā un nodrošinātu atkritumu pienācīgu apsaimniekošanu krastā. Tas jo īpaši attiecas uz Vidusjūru un Baltijas jūru, ņemot vērā tūrismu, tāpēc būtu jāpiemēro īpaša aizsardzība.

5.
  grozījums

3. panta 3. punkts (jauns aiz 3. panta 2. punkta)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | (3)
     
  vienreizlietojamas plastmasas, ko bieži dēvē arī par vienreizējas lietošanas plastmasas izstrādājumiem, ir produkti, ko paredzēts lietot tikai vienu reizi ar ierobežotu dzīves cikla ilgumu, tie var būt sadalāmi daudzās individuālās un atsevišķās daļās un ietver priekšmetus, ko paredzēts izmantot tikai vienreiz, pirms tie tiek izmesti atkritumos vai pārstrādāti; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(3)
     
  vienreizlietojamas plastmasas, ko bieži dēvē arī par vienreizējas lietošanas plastmasas izstrādājumiem, ir produkti, ko paredzēts lietot tikai vienu reizi ar ierobežotu dzīves cikla ilgumu, tie var būt sadalāmi daudzās individuālās un atsevišķās daļās un ietver priekšmetus, ko paredzēts izmantot tikai vienreiz, pirms tie tiek izmesti atkritumos vai pārstrādāti;

Pamatojums

Pamatojums

Daudzi plastmasas materiāli, kas tiek lietoti ilglaicīgi, ir vienreizlietojami, piemēram, medicīniskas ierīces vai ēku siltumizolācija. Tāpēc ir ieteicams lietot terminu “vienreizlietojamas plastmasas” un vienlaikus definēt produkta paredzamo dzīves cikla ilgumu vai noteikt, ka tie var būt sadalāmi izstrādājumi, piemēram, rotaļlietas, vāciņi utt.

6.
  grozījums

6.

grozījums

3. panta 15. punkts (jauns aiz 3. panta 14. punkta)

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | (15)
     
  “plastmasas” definīcija neattiecas uz ūdens vidē noārdāmu plastmasu, bionoārdāmiem modificētiem dabiskiem polimēriem un sintētiskiem polimēriem. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(15)
     
  “plastmasas” definīcija neattiecas uz ūdens vidē noārdāmu plastmasu, bionoārdāmiem modificētiem dabiskiem polimēriem un sintētiskiem polimēriem.

Pamatojums

Pamatojums

Plastmasas materiāli vidē izpaužas ļoti atšķirīgi. Dabiskie polimēri bez izņēmuma ir bionoārdāmi, un arī noteikti sintētiskie polimēri ir bionoārdāmi. Saskaņā ar ASTM D6002 bioloģiski noārdāma plastmasa ir tā, kura spēj bioloģiski sadalīties kompostā tā, ka nav vizuāli atšķirama, un sadalās, veidojot oglekļa dioksīdu, ūdeni, neorganiskus savienojumus un biomasu ar ātrumu, kas atbilst zināmajiem kompostējamiem materiāliem.

7.
  grozījums

7.

grozījums

4. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz [seši gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas] savā teritorijā būtiski samazinātu pielikuma A daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu patēriņu. | 1.   
  Neskarot Direktīvas 94/62/EK 18. pantu,
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz [seši gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas] savā teritorijā būtiski samazinātu pielikuma A daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu patēriņu. |
| Šie pasākumi var ietvert nacionālo patēriņa samazināšanas mērķrādītāju noteikšanu, pasākumus, ar ko nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētājam ir pieejamas atkalizmantojamas alternatīvas šiem izstrādājumiem, vai ekonomiskus instrumentus, ar ko, piemēram, nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētāji vienreizlietojamus plastmasas izstrādājumus nevar saņemt bez maksas. Šie pasākumi var atšķirties atkarībā no tā, kāda ir šā punkta pirmajā daļā minēto izstrādājumu vidiskā ietekme. | Šie pasākumi
  ir samērīgi un nediskriminējoši un
  var ietvert nacionālo patēriņa samazināšanas mērķrādītāju noteikšanu, pasākumus, ar ko nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētājam ir pieejamas atkalizmantojamas alternatīvas šiem izstrādājumiem, vai ekonomiskus instrumentus, ar ko, piemēram, nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētāji vienreizlietojamus plastmasas izstrādājumus nevar saņemt bez maksas. Šie pasākumi var atšķirties atkarībā no tā, kāda ir šā punkta pirmajā daļā minēto izstrādājumu vidiskā ietekme. |
| | Dalībvalstīm vai to vietējām un reģionālajām pašvaldībām vajadzētu būt iespējai īpašu iemeslu dēļ skaidri noteiktās ierobežotās zonās savā teritorijā ierobežot vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu lietošanu, ne tikai to, kas uzskaitīti pielikuma A daļā, lai aizsargātu visjutīgākās ekosistēmas, īpašus biotipus, piemēram, dabas rezervātus, arhipelāgus, upju deltas, vai dabisko Arktikas vidi. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz [seši gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas] savā teritorijā būtiski samazinātu pielikuma A daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu patēriņu.

1.   
  Neskarot Direktīvas 94/62/EK 18. pantu,
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz [seši gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas] savā teritorijā būtiski samazinātu pielikuma A daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu patēriņu.

Šie pasākumi var ietvert nacionālo patēriņa samazināšanas mērķrādītāju noteikšanu, pasākumus, ar ko nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētājam ir pieejamas atkalizmantojamas alternatīvas šiem izstrādājumiem, vai ekonomiskus instrumentus, ar ko, piemēram, nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētāji vienreizlietojamus plastmasas izstrādājumus nevar saņemt bez maksas. Šie pasākumi var atšķirties atkarībā no tā, kāda ir šā punkta pirmajā daļā minēto izstrādājumu vidiskā ietekme.

Šie pasākumi
  ir samērīgi un nediskriminējoši un
  var ietvert nacionālo patēriņa samazināšanas mērķrādītāju noteikšanu, pasākumus, ar ko nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētājam ir pieejamas atkalizmantojamas alternatīvas šiem izstrādājumiem, vai ekonomiskus instrumentus, ar ko, piemēram, nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētāji vienreizlietojamus plastmasas izstrādājumus nevar saņemt bez maksas. Šie pasākumi var atšķirties atkarībā no tā, kāda ir šā punkta pirmajā daļā minēto izstrādājumu vidiskā ietekme.

ir samērīgi un nediskriminējoši un

Dalībvalstīm vai to vietējām un reģionālajām pašvaldībām vajadzētu būt iespējai īpašu iemeslu dēļ skaidri noteiktās ierobežotās zonās savā teritorijā ierobežot vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu lietošanu, ne tikai to, kas uzskaitīti pielikuma A daļā, lai aizsargātu visjutīgākās ekosistēmas, īpašus biotipus, piemēram, dabas rezervātus, arhipelāgus, upju deltas, vai dabisko Arktikas vidi.

Dalībvalstīm vai to vietējām un reģionālajām pašvaldībām vajadzētu būt iespējai īpašu iemeslu dēļ skaidri noteiktās ierobežotās zonās savā teritorijā ierobežot vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu lietošanu, ne tikai to, kas uzskaitīti pielikuma A daļā, lai aizsargātu visjutīgākās ekosistēmas, īpašus biotipus, piemēram, dabas rezervātus, arhipelāgus, upju deltas, vai dabisko Arktikas vidi.

Pamatojums

Pamatojums

7. vides rīcības programmā līdz 2020. gadam ir iekļauts prioritārais mērķis Nr. 1, proti, “aizsargāt, saglabāt un paplašināt Savienības dabas kapitālu”. Tas ir būtiski visjutīgākajās ekosistēmās, tostarp tajās, kuras raksturo īpaši biotipi, un saistītajās ekosistēmās, mitrājos un seklos ūdeņos, kalnu apgabalos un Ziemeļvalstu dabiskajās vidēs, jo īpaši Arktikas vidē.

Iekļaujot atsauci uz Direktīvas 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu 18. pantu, šis priekšlikums tiktu saskaņots ar jau pieņemto direktīvu. Dalībvalstu pieņemtajiem pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem un nediskriminējošiem.

8.
  grozījums

8.

grozījums

4. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz [seši gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas] savā teritorijā būtiski samazinātu pielikuma A daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu patēriņu. | 1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz [seši gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas] savā teritorijā būtiski samazinātu pielikuma A daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu patēriņu. |
| Šie pasākumi var ietvert nacionālo patēriņa samazināšanas mērķrādītāju noteikšanu, pasākumus, ar ko nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētājam ir pieejamas atkalizmantojamas alternatīvas šiem izstrādājumiem, vai ekonomiskus instrumentus, ar ko, piemēram, nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētāji vienreizlietojamus plastmasas izstrādājumus nevar saņemt bez maksas. Šie pasākumi var atšķirties atkarībā no tā, kāda ir šā punkta pirmajā daļā minēto izstrādājumu vidiskā ietekme. | Šie pasākumi var ietvert nacionālo patēriņa samazināšanas mērķrādītāju noteikšanu, pasākumus, ar ko nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētājam ir pieejamas atkalizmantojamas alternatīvas šiem izstrādājumiem, vai ekonomiskus instrumentus, ar ko, piemēram, nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētāji vienreizlietojamus plastmasas izstrādājumus nevar saņemt bez maksas. Šie pasākumi var atšķirties atkarībā no tā, kāda ir šā punkta pirmajā daļā minēto izstrādājumu vidiskā ietekme. |
| | Dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina inovācija un ieguldījumi saistībā ar aprites principam atbilstošiem risinājumiem, lai atbalstītu tūrisma izaugsmes potenciālu un zilo ekonomiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz [seši gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas] savā teritorijā būtiski samazinātu pielikuma A daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu patēriņu.

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz [seši gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas] savā teritorijā būtiski samazinātu pielikuma A daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu patēriņu.

Šie pasākumi var ietvert nacionālo patēriņa samazināšanas mērķrādītāju noteikšanu, pasākumus, ar ko nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētājam ir pieejamas atkalizmantojamas alternatīvas šiem izstrādājumiem, vai ekonomiskus instrumentus, ar ko, piemēram, nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētāji vienreizlietojamus plastmasas izstrādājumus nevar saņemt bez maksas. Šie pasākumi var atšķirties atkarībā no tā, kāda ir šā punkta pirmajā daļā minēto izstrādājumu vidiskā ietekme.

Šie pasākumi var ietvert nacionālo patēriņa samazināšanas mērķrādītāju noteikšanu, pasākumus, ar ko nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētājam ir pieejamas atkalizmantojamas alternatīvas šiem izstrādājumiem, vai ekonomiskus instrumentus, ar ko, piemēram, nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētāji vienreizlietojamus plastmasas izstrādājumus nevar saņemt bez maksas. Šie pasākumi var atšķirties atkarībā no tā, kāda ir šā punkta pirmajā daļā minēto izstrādājumu vidiskā ietekme.

Dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina inovācija un ieguldījumi saistībā ar aprites principam atbilstošiem risinājumiem, lai atbalstītu tūrisma izaugsmes potenciālu un zilo ekonomiku.

Dalībvalstīm būtu aktīvi jāveicina inovācija un ieguldījumi saistībā ar aprites principam atbilstošiem risinājumiem, lai atbalstītu tūrisma izaugsmes potenciālu un zilo ekonomiku.

Pamatojums

Pamatojums

Vienreizlietojamas plastmasas atkritumu problēmas risināšana un plastmasas pārstrāde kopumā ir daļa no Stratēģijas attiecībā uz plastmasu, ar mērķi veicināt jauninājumus un ieguldījumus, lai rastu aprites principam atbilstošus risinājumus, kas ietver ES pētniecības jomas finansējumu no programmas “Apvārsnis 2020” un Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem. Tomēr ar pētniecību un izstrādi vien nepietiek: ir tieša nepieciešamība pēc izmēģinājumu un demonstrējumu finansēšanas.

2017. gada stratēģija “Pretī tālākajiem reģioniem” atzīst šo reģionu potenciālu veicināt tūrisma, zilās ekonomikas un aprites ekonomikas izaugsmi. Tā attiecas uz visiem Eiropas jūras reģioniem, un tajā būtu jāiekļauj arī lielākie ezeru apgabali.

9.
  grozījums

9.

grozījums

9. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz 2025. gadam panāktu, ka pielikuma F daļā uzskaitīto, dalīti savākto, par atkritumiem kļuvušo vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu daudzums ir vienāds ar 90 % no šādu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu daudzuma pēc masas, kas attiecīgajā gadā laisti tirgū. Lai sasniegtu šo mērķi, dalībvalstis inter alia var: | Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz 2025. gadam panāktu, ka pielikuma F daļā uzskaitīto, dalīti savākto, par atkritumiem kļuvušo vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu daudzums ir vienāds ar 90 % no šādu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu daudzuma pēc masas, kas attiecīgajā gadā laisti tirgū. Lai sasniegtu šo mērķi, dalībvalstis inter alia var: |
| a) | izveidot depozīta sistēmas; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz 2025. gadam panāktu, ka pielikuma F daļā uzskaitīto, dalīti savākto, par atkritumiem kļuvušo vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu daudzums ir vienāds ar 90 % no šādu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu daudzuma pēc masas, kas attiecīgajā gadā laisti tirgū. Lai sasniegtu šo mērķi, dalībvalstis inter alia var:

inter alia

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz 2025. gadam panāktu, ka pielikuma F daļā uzskaitīto, dalīti savākto, par atkritumiem kļuvušo vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu daudzums ir vienāds ar 90 % no šādu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu daudzuma pēc masas, kas attiecīgajā gadā laisti tirgū. Lai sasniegtu šo mērķi, dalībvalstis inter alia var:

inter alia

a)

izveidot depozīta sistēmas;

| a) | izveidot depozīta sistēmas
  , apsverot iespēju šādas sistēmas koordinēt vai saskaņot ES līmenī,
  vai; |
| --- | --- |

a)

izveidot depozīta sistēmas
  , apsverot iespēju šādas sistēmas koordinēt vai saskaņot ES līmenī,
  vai;

, apsverot iespēju šādas sistēmas koordinēt vai saskaņot ES līmenī,

| b) | attiecīgajām ražotāja paplašinātas atbildības shēmām noteikt dalītās savākšanas mērķrādītājus. |
| --- | --- |

b)

attiecīgajām ražotāja paplašinātas atbildības shēmām noteikt dalītās savākšanas mērķrādītājus.

| b) | attiecīgajām ražotāja paplašinātas atbildības shēmām noteikt dalītās savākšanas mērķrādītājus
  , kā arī attiecīgā gadījumā paredzēt stimulus mērķrādītāju pārsniegšanai
  . |
| --- | --- |

b)

attiecīgajām ražotāja paplašinātas atbildības shēmām noteikt dalītās savākšanas mērķrādītājus
  , kā arī attiecīgā gadījumā paredzēt stimulus mērķrādītāju pārsniegšanai
  .

, kā arī attiecīgā gadījumā paredzēt stimulus mērķrādītāju pārsniegšanai

| c) | saskaņā ar atkritumu hierarhiju ķīmiski reģenerēt daļu no plastmasas atkritumiem kā polimērus, monomērus vai citus ķīmiskus produktus, vai kā enerģiju, kas iegūta kontrolētas atkritumu sadedzināšanas rezultātā. |
| --- | --- |

c)

c)

saskaņā ar atkritumu hierarhiju ķīmiski reģenerēt daļu no plastmasas atkritumiem kā polimērus, monomērus vai citus ķīmiskus produktus, vai kā enerģiju, kas iegūta kontrolētas atkritumu sadedzināšanas rezultātā.

saskaņā ar atkritumu hierarhiju ķīmiski reģenerēt daļu no plastmasas atkritumiem kā polimērus, monomērus vai citus ķīmiskus produktus, vai kā enerģiju, kas iegūta kontrolētas atkritumu sadedzināšanas rezultātā.

Kontrolētai sadedzināšanai priekšroka dodama, ja plastmasu nevar reģenerēt citādā veidā un ar saprātīgām izmaksām vai reģenerācija rada vairāk oglekļa dioksīda emisiju nekā sadedzināšana.

Kontrolētai sadedzināšanai priekšroka dodama, ja plastmasu nevar reģenerēt citādā veidā un ar saprātīgām izmaksām vai reģenerācija rada vairāk oglekļa dioksīda emisiju nekā sadedzināšana.

Pamatojums

Pamatojums

Jaunas depozīta sistēmas var būt būtisks solis šīs problēmas risināšanā, bet, kad vien iespējams, tās būtu jākoordinē ES līmenī.

Konkrētu dalītās savākšanas mērķrādītāju sistēmā vienmēr būtu jāparedz arī īpaši bonusi reģioniem vai vietējām pašvaldībām, kas vēlas mērķrādītājus pārsniegt, lai novērstu situāciju, ka mērķrādītāju noteikšana demotivē sekmīgākos.

Tomēr noteiktos gadījumos ir nepieciešams ķīmiski reģenerēt daļu no plastmasas atkritumiem kā polimērus, monomērus vai citus ķīmiskus produktus, vai kā enerģiju, kas iegūta kontrolētas atkritumu sadedzināšanas rezultātā.

10.
  grozījums

10.

grozījums

10. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis veic pasākumus, lai pielikuma G daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas rīku patērētājus informētu: | Dalībvalstis
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  veic
  nepieciešamos
  pasākumus, lai pielikuma G daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas rīku patērētājus informētu: |
| a) | par to, kādas ir šiem izstrādājumiem un plastmasu saturošiem zvejas rīkiem pieejamās atkalizmantošanas sistēmas un atkritumu apsaimniekošanas iespējas, kā arī pareizas atkritumu apsaimniekošanas paraugprakse, ko īsteno saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 13. pantu; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis veic pasākumus, lai pielikuma G daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas rīku patērētājus informētu:

Dalībvalstis
  sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  veic
  nepieciešamos
  pasākumus, lai pielikuma G daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas rīku patērētājus informētu:

sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām

nepieciešamos

a)

par to, kādas ir šiem izstrādājumiem un plastmasu saturošiem zvejas rīkiem pieejamās atkalizmantošanas sistēmas un atkritumu apsaimniekošanas iespējas, kā arī pareizas atkritumu apsaimniekošanas paraugprakse, ko īsteno saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 13. pantu;

| a) | par to, kādas ir šiem izstrādājumiem un plastmasu saturošiem zvejas rīkiem pieejamās atkalizmantošanas sistēmas un atkritumu apsaimniekošanas iespējas, kā arī pareizas atkritumu apsaimniekošanas paraugprakse, ko īsteno saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 13. pantu; |
| --- | --- |

a)

par to, kādas ir šiem izstrādājumiem un plastmasu saturošiem zvejas rīkiem pieejamās atkalizmantošanas sistēmas un atkritumu apsaimniekošanas iespējas, kā arī pareizas atkritumu apsaimniekošanas paraugprakse, ko īsteno saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 13. pantu;

| b) | to, kā vidi, īpaši jūras vidi, ietekmē piedrazošana vai citi nepienācīgi veidi, kā no šiem izstrādājumiem vai plastmasu saturošiem zvejas rīkiem atbrīvojas. |
| --- | --- |

b)

to, kā vidi, īpaši jūras vidi, ietekmē piedrazošana vai citi nepienācīgi veidi, kā no šiem izstrādājumiem vai plastmasu saturošiem zvejas rīkiem atbrīvojas.

| b) | to, kā vidi, īpaši jūras vidi, ietekmē piedrazošana vai citi nepienācīgi veidi, kā no šiem izstrādājumiem vai plastmasu saturošiem zvejas rīkiem atbrīvojas. |
| --- | --- |

b)

to, kā vidi, īpaši jūras vidi, ietekmē piedrazošana vai citi nepienācīgi veidi, kā no šiem izstrādājumiem vai plastmasu saturošiem zvejas rīkiem atbrīvojas.

Pamatojums

Pamatojums

Informēšanas pasākumos, ko īsteno sadarbībā ar dalībvalstīm, jāņem vērā vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmīgā loma atkritumu savākšanā un apsaimniekošanā.

11.
  grozījums

11.

grozījums

11. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Katra dalībvalsts nodrošina, ka šīs direktīvas transponēšanas un īstenošanas pasākumi ir neatņemami piederīgi un pieskaņoti pasākumu programmām, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2008/56/EK 13. pantu dalībvalstīs, kurām ir jūras ūdeņi, pasākumu programmām, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 11. pantu, atkritumu apsaimniekošanas un atkritumu rašanās novēršanas programmām, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 28. un 29. pantu, un atkritumu pieņemšanas un apsaimniekošanas plāniem, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par kuģu atkritumu apsaimniekošanu. | Katra dalībvalsts nodrošina, ka šīs direktīvas transponēšanas un īstenošanas pasākumi ir neatņemami piederīgi un pieskaņoti pasākumu programmām, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2008/56/EK 13. pantu dalībvalstīs, kurām ir jūras ūdeņi, pasākumu programmām, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 11. pantu, atkritumu apsaimniekošanas un atkritumu rašanās novēršanas programmām, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 28. un 29. pantu, un atkritumu pieņemšanas un apsaimniekošanas plāniem, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par kuģu atkritumu apsaimniekošanu. |
| Lai nodrošinātu, ka netiek apdraudēta ne pārtikas higiēna, ne
  pārtikas nekaitīgums
  , dalībvalstu veiktie 4. līdz 9. panta transponēšanas un īstenošanas pasākumi atbilst Savienības tiesību aktiem par pārtiku. | Lai nodrošinātu, ka netiek apdraudēta ne pārtikas higiēna, ne
  patērētāju drošība
  , dalībvalstu veiktie 4. līdz 9. panta transponēšanas un īstenošanas pasākumi atbilst Savienības tiesību aktiem par
  patērētāju aizsardzību un
  pārtiku. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Katra dalībvalsts nodrošina, ka šīs direktīvas transponēšanas un īstenošanas pasākumi ir neatņemami piederīgi un pieskaņoti pasākumu programmām, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2008/56/EK 13. pantu dalībvalstīs, kurām ir jūras ūdeņi, pasākumu programmām, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 11. pantu, atkritumu apsaimniekošanas un atkritumu rašanās novēršanas programmām, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 28. un 29. pantu, un atkritumu pieņemšanas un apsaimniekošanas plāniem, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par kuģu atkritumu apsaimniekošanu.

Katra dalībvalsts nodrošina, ka šīs direktīvas transponēšanas un īstenošanas pasākumi ir neatņemami piederīgi un pieskaņoti pasākumu programmām, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2008/56/EK 13. pantu dalībvalstīs, kurām ir jūras ūdeņi, pasākumu programmām, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 11. pantu, atkritumu apsaimniekošanas un atkritumu rašanās novēršanas programmām, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 28. un 29. pantu, un atkritumu pieņemšanas un apsaimniekošanas plāniem, kas izveidoti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par kuģu atkritumu apsaimniekošanu.

Lai nodrošinātu, ka netiek apdraudēta ne pārtikas higiēna, ne
  pārtikas nekaitīgums
  , dalībvalstu veiktie 4. līdz 9. panta transponēšanas un īstenošanas pasākumi atbilst Savienības tiesību aktiem par pārtiku.

pārtikas nekaitīgums

Lai nodrošinātu, ka netiek apdraudēta ne pārtikas higiēna, ne
  patērētāju drošība
  , dalībvalstu veiktie 4. līdz 9. panta transponēšanas un īstenošanas pasākumi atbilst Savienības tiesību aktiem par
  patērētāju aizsardzību un
  pārtiku.

patērētāju drošība

patērētāju aizsardzību un

Pamatojums

Pamatojums

Ir svarīgi nodrošināt, ka netiek apdraudēta iepakojuma funkcionalitāte un nozīme pārtikas higiēnas, pārtikas nekaitīguma, sabiedrības veselības un patērētāju aizsardzības garantēšanā.

12.
  grozījums

12.

grozījums

15. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai iesniedz ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem izvērtējumā, kas veikts saskaņā ar 1. punktu. | 2.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei
  , Reģionu komitejai
  un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai iesniedz ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem izvērtējumā, kas veikts saskaņā ar 1. punktu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai iesniedz ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem izvērtējumā, kas veikts saskaņā ar 1. punktu.

2.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei
  , Reģionu komitejai
  un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai iesniedz ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem izvērtējumā, kas veikts saskaņā ar 1. punktu.

Pamatojums

Pamatojums

Šī direktīva ir ļoti svarīga vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo īpaši tādēļ, ka tās ir iesaistītas atkritumu savākšanā un apsaimniekošanā. Izvērtēšanas un pārskatīšanas procesā ir jāiesaista arī Reģionu komiteja.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Kopumā

Kopumā

| 1. | uzsver, ka plastmasa tās daudzajos lietojumos ir būtiski svarīga mūsdienu sabiedrībai un ka tās drošums un efektivitāte uzlabojas. Vienlaikus plastmasas atkritumu trūkumi ir kļuvuši visnotaļ acīmredzami, un ir vajadzīgi stingri centieni, lai risinātu šo problēmu; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka plastmasa tās daudzajos lietojumos ir būtiski svarīga mūsdienu sabiedrībai un ka tās drošums un efektivitāte uzlabojas. Vienlaikus plastmasas atkritumu trūkumi ir kļuvuši visnotaļ acīmredzami, un ir vajadzīgi stingri centieni, lai risinātu šo problēmu;

| 2. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu par noteiktu plastmasas izstrādājumu ietekmes uz vidi samazināšanu, vienlaikus norādot, ka tā darbības joma ir visai šaura. Tā vietā, lai tikai uzskaitītu ierobežotu skaitu jūras krastā atrastu plastmasas priekšmetu un tos aizliegtu, ilgtermiņā ir vajadzīga holistiskāka pieeja, kā noteikts ES stratēģijā attiecībā uz plastmasu un ES stratēģijā attiecībā uz aprites ekonomiku; tādējādi var veicināt būtiskas pārmaiņas, kas ir nepieciešamas, lai šo problēmu risinātu, aptverot visas vides, un ir vajadzīga vispārēja politikas saskaņotība ar aprites ekonomikas paketi; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu par noteiktu plastmasas izstrādājumu ietekmes uz vidi samazināšanu, vienlaikus norādot, ka tā darbības joma ir visai šaura. Tā vietā, lai tikai uzskaitītu ierobežotu skaitu jūras krastā atrastu plastmasas priekšmetu un tos aizliegtu, ilgtermiņā ir vajadzīga holistiskāka pieeja, kā noteikts ES stratēģijā attiecībā uz plastmasu un ES stratēģijā attiecībā uz aprites ekonomiku; tādējādi var veicināt būtiskas pārmaiņas, kas ir nepieciešamas, lai šo problēmu risinātu, aptverot visas vides, un ir vajadzīga vispārēja politikas saskaņotība ar aprites ekonomikas paketi;

| 3. | šajā saistībā prasa Eiropas Komisijai nākt klajā ar visaptverošu ietekmes novērtējumu, kurā būtu skaidri aprakstīta piedāvāto pasākumu sociālā un ekonomiskā ietekme, kā arī ietekme uz vidi; |
| --- | --- |

3.

šajā saistībā prasa Eiropas Komisijai nākt klajā ar visaptverošu ietekmes novērtējumu, kurā būtu skaidri aprakstīta piedāvāto pasākumu sociālā un ekonomiskā ietekme, kā arī ietekme uz vidi;

| 4. | aicina sīkāk precizēt “plastmasas” un “vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu” definīcijas, jo īpaši, definīciju attiecībā uz “vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu”, kas ir produkts, kurš pilnībā vai daļēji izgatavots no plastmasas. Šajā sakarā ir ieteicama Starptautiskās Teorētiskās un lietišķās ķīmijas savienības (IUPAC) sniegtā definīcija; |
| --- | --- |

4.

aicina sīkāk precizēt “plastmasas” un “vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu” definīcijas, jo īpaši, definīciju attiecībā uz “vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu”, kas ir produkts, kurš pilnībā vai daļēji izgatavots no plastmasas. Šajā sakarā ir ieteicama Starptautiskās Teorētiskās un lietišķās ķīmijas savienības (IUPAC

| 5. | atzīmē, ka saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem plastmasas atkritumu izgāšana atkritumu poligonos ir kļuvusi nelikumīga. Tomēr, ja strauji neattīstīsies jaunas tehnoloģijas un procesi plastmasas pārstrādei, pastāv risks, ka šis aizliegums palielinās plastmasas atkritumu transportēšanu uz trešām valstīm, kurās mazāk attīstītas atkritumu apsaimniekošanas sistēmas un nepietiekama plastmasas pārstrādes ražošana var palielināt jūrā esošo plastmasas atkritumu daudzumu; |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem plastmasas atkritumu izgāšana atkritumu poligonos ir kļuvusi nelikumīga. Tomēr, ja strauji neattīstīsies jaunas tehnoloģijas un procesi plastmasas pārstrādei, pastāv risks, ka šis aizliegums palielinās plastmasas atkritumu transportēšanu uz trešām valstīm, kurās mazāk attīstītas atkritumu apsaimniekošanas sistēmas un nepietiekama plastmasas pārstrādes ražošana var palielināt jūrā esošo plastmasas atkritumu daudzumu;

| 6. | uzsver, ka ES stratēģija attiecībā uz plastmasu jau ietver īpašus pasākumus attiecībā uz mikroplastmasu, kas ir saistīta arī ar plastmasas piedrazojumu; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka ES stratēģija attiecībā uz plastmasu jau ietver īpašus pasākumus attiecībā uz mikroplastmasu, kas ir saistīta arī ar plastmasas piedrazojumu;

| 7. | atkārtoti aicina samazināt plastmasas piedrazojumu visos aspektos, lai aizsargātu ne tikai jūras vidi, bet arī ekosistēmas kopumā. Būtiski ir palielināt plastmasas reģenerāciju un pārstrādi saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju; |
| --- | --- |

7.

atkārtoti aicina samazināt plastmasas piedrazojumu visos aspektos, lai aizsargātu ne tikai jūras vidi, bet arī ekosistēmas kopumā. Būtiski ir palielināt plastmasas reģenerāciju un pārstrādi saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju;

Saskaņotība ar pašreizējo politiku

Saskaņotība ar pašreizējo politiku

| 8. | uzsver, ka plastmasas tiek izmantotas vairākos lietojumos, kur tās samazina un novērš citus zaudējumus, piemēram, pārtikas iepakojums tiek izmantots, lai samazinātu kvalitatīvus un kvantitatīvus uztura zaudējumus; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka plastmasas tiek izmantotas vairākos lietojumos, kur tās samazina un novērš citus zaudējumus, piemēram, pārtikas iepakojums tiek izmantots, lai samazinātu kvalitatīvus un kvantitatīvus uztura zaudējumus;

| 9. | norāda, ka ES politika attiecībā uz plastmasu piedāvā izmantot bionoārdāmu plastmasu kā alternatīvu mehāniskai un ķīmiskai pārstrādei, ļaujot risināt ar piesārņojumu saistītās problēmas. Kā alternatīva šajā sakarā būtu arvien vairāk jāizmanto kartons; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka ES politika attiecībā uz plastmasu piedāvā izmantot bionoārdāmu plastmasu kā alternatīvu mehāniskai un ķīmiskai pārstrādei, ļaujot risināt ar piesārņojumu saistītās problēmas. Kā alternatīva šajā sakarā būtu arvien vairāk jāizmanto kartons;

| 10. | norāda, ka ES Jūras stratēģijas pamatdirektīvā dalībvalstīm ir prasīts līdz 2020. gadam panākt labu vides stāvokli to jūras ūdeņos. Prasības ir īpaši stingras attiecībā uz jutīgām ekosistēmām, piemēram, sekliem ūdeņiem un Ziemeļvalstu ūdens sistēmām, ņemot vērā šīm dabas vidēm raksturīgo jutīgumu un to lēno atveseļošanos no spriedzes. Direktīva būtu jāpaplašina, lai iekļautu visu ūdens ekosistēmu; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka ES Jūras stratēģijas pamatdirektīvā dalībvalstīm ir prasīts līdz 2020. gadam panākt labu vides stāvokli to jūras ūdeņos. Prasības ir īpaši stingras attiecībā uz jutīgām ekosistēmām, piemēram, sekliem ūdeņiem un Ziemeļvalstu ūdens sistēmām, ņemot vērā šīm dabas vidēm raksturīgo jutīgumu un to lēno atveseļošanos no spriedzes. Direktīva būtu jāpaplašina, lai iekļautu visu ūdens ekosistēmu;

| 11. | uzsver, ka mūsdienīgas ūdens attīrīšanas iekārtas saskaņā ar Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas prasībām efektīvi aiztur makroplastmasu radīto piesārņojumu, un aicina konsekventi piemērot šīs tehnoloģijas visā Eiropā. Vienlaikus mulča, ko ražo no notekūdeņu attīrīšanas dūņām, rada mikroplastmasas atkritumu risku. Būtu jāizstrādā vairāk veidu plastmasas atkritumu frakcionēšanai no mākslīgas mulčas; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka mūsdienīgas ūdens attīrīšanas iekārtas saskaņā ar Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas prasībām efektīvi aiztur makroplastmasu radīto piesārņojumu, un aicina konsekventi piemērot šīs tehnoloģijas visā Eiropā. Vienlaikus mulča, ko ražo no notekūdeņu attīrīšanas dūņām, rada mikroplastmasas atkritumu risku. Būtu jāizstrādā vairāk veidu plastmasas atkritumu frakcionēšanai no mākslīgas mulčas;

| 12. | ir pārliecināta, ka priekšlikumā būtu jāņem vērā pilsētu notekūdeņi, lietus ūdeņi un sniega kušanas radītie ūdeņi. Ņemot vērā, ka klimata sasilšana rada ārkārtīgi spēcīgas lietusgāzes, sniega izmešana ezeros un jūrās būtu jāaizliedz; |
| --- | --- |

12.

ir pārliecināta, ka priekšlikumā būtu jāņem vērā pilsētu notekūdeņi, lietus ūdeņi un sniega kušanas radītie ūdeņi. Ņemot vērā, ka klimata sasilšana rada ārkārtīgi spēcīgas lietusgāzes, sniega izmešana ezeros un jūrās būtu jāaizliedz;

| 13. | norāda, ka pašreizējais priekšlikums risina tikai daļu no jūrā esošā plastmasas piedrazojuma problēmas. Kuģošanas un burāšanas darbības Eiropas jūrās būtu rūpīgi jākontrolē un jāreglamentē, lai novērstu atkritumu izgāšanu jūrās un nodrošinātu atkritumu apsaimniekošanu krastā, jo īpaši Vidusjūrā un Baltijas jūrā; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka pašreizējais priekšlikums risina tikai daļu no jūrā esošā plastmasas piedrazojuma problēmas. Kuģošanas un burāšanas darbības Eiropas jūrās būtu rūpīgi jākontrolē un jāreglamentē, lai novērstu atkritumu izgāšanu jūrās un nodrošinātu atkritumu apsaimniekošanu krastā, jo īpaši Vidusjūrā un Baltijas jūrā;

Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) un proporcionalitāte

Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) un proporcionalitāte

| 14. | atzīmē, ka plastmasas piesārņojums un jūras piedrazojums pēc būtības ir pārrobežu problēma, tāpēc dalībvalstis, kas robežojas ar vienu un to pašu jūru un kam ir kopīgi ūdensceļi, to nevar atrisināt savrupi. Šā iemesla dēļ un arī tādēļ, ka nevajadzētu sadrumstalot vienoto tirgu, RK uzskata, ka šis priekšlikums nodrošina patiesu pievienoto vērtību ES līmenī un atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem; |
| --- | --- |

14.

atzīmē, ka plastmasas piesārņojums un jūras piedrazojums pēc būtības ir pārrobežu problēma, tāpēc dalībvalstis, kas robežojas ar vienu un to pašu jūru un kam ir kopīgi ūdensceļi, to nevar atrisināt savrupi. Šā iemesla dēļ un arī tādēļ, ka nevajadzētu sadrumstalot vienoto tirgu, RK uzskata, ka šis priekšlikums nodrošina patiesu pievienoto vērtību ES līmenī un atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem;

| 15. | uzsver, ka būtu jāpievēršas problēmas cēlonim un ka problēma būtu jārisina, samazinot nenoārdāmu plastmasas atkritumu nonākšanu tautsaimniecības apritē; ja gadījumā ir vajadzīga pēcapstrāde, kurā, piemēram, reģionālo un vietējo pašvaldību attīrīšanas iekārtas attīra ūdeni no mikroplastmasas, izmaksas, kas reģionālajām un vietējām pašvaldībām radušās, veicot šo pasākumu, ir jāatlīdzina un tas ir jādara ražotājiem; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka būtu jāpievēršas problēmas cēlonim un ka problēma būtu jārisina, samazinot nenoārdāmu plastmasas atkritumu nonākšanu tautsaimniecības apritē; ja gadījumā ir vajadzīga pēcapstrāde, kurā, piemēram, reģionālo un vietējo pašvaldību attīrīšanas iekārtas attīra ūdeni no mikroplastmasas, izmaksas, kas reģionālajām un vietējām pašvaldībām radušās, veicot šo pasākumu, ir jāatlīdzina un tas ir jādara ražotājiem;

| 16. | ir pārliecināta, ka plastmasas atkritumu pārstrāde būtu jāorganizē atkritumu izmešanas vietas tuvumā, lai izvairītos no transportēšanas; |
| --- | --- |

16.

ir pārliecināta, ka plastmasas atkritumu pārstrāde būtu jāorganizē atkritumu izmešanas vietas tuvumā, lai izvairītos no transportēšanas;

| 17. | aicina veikt izmaiņas produktu izstrādē un pāriet uz ilgtspējīgāku plastmasu un plastmasas aizstājējiem. Ņemot vērā tirgus sadrumstalotības risku, dalībvalstīm būtu jāvienojas par kopēju plastmasas iepakojuma depozīta sistēmu, jo īpaši attiecībā uz šķidrumu iepakojumu. Attiecībā uz dzērieniem paredzēto plastmasas iepakojumu vāciņiem un korķīšiem būtu ieteicams izmantot uz otrreizēji pārstrādājamu šķiedru balstītus risinājumus. Attiecībā uz vienreizlietojamām precēm, jo īpaši personīgās higiēnas produktiem, ES būtu jāveicina bionoārdāmi alternatīvi materiāli; |
| --- | --- |

17.

aicina veikt izmaiņas produktu izstrādē un pāriet uz ilgtspējīgāku plastmasu un plastmasas aizstājējiem. Ņemot vērā tirgus sadrumstalotības risku, dalībvalstīm būtu jāvienojas par kopēju plastmasas iepakojuma depozīta sistēmu, jo īpaši attiecībā uz šķidrumu iepakojumu. Attiecībā uz dzērieniem paredzēto plastmasas iepakojumu vāciņiem un korķīšiem būtu ieteicams izmantot uz otrreizēji pārstrādājamu šķiedru balstītus risinājumus. Attiecībā uz vienreizlietojamām precēm, jo īpaši personīgās higiēnas produktiem, ES būtu jāveicina bionoārdāmi alternatīvi materiāli;

| 18. | atbalsta principa “piesārņotājs maksā” piemērošanu, tostarp attiecībā uz zvejas rīkiem, un uzsver nepieciešamību ieviest jaunus risinājumus attiecībā uz videi drošiem zvejas rīkiem, tostarp bionoārdāmiem alternatīviem materiāliem par pieņemamu cenu, un nepieciešamību iespēju robežās aprīkot tīklus ar atrašanās vietas noteikšanas tehnoloģijām, kā arī izveidot digitālu sistēmu ziņošanai par nozaudētiem rīkiem; |
| --- | --- |

18.

atbalsta principa “piesārņotājs maksā” piemērošanu, tostarp attiecībā uz zvejas rīkiem, un uzsver nepieciešamību ieviest jaunus risinājumus attiecībā uz videi drošiem zvejas rīkiem, tostarp bionoārdāmiem alternatīviem materiāliem par pieņemamu cenu, un nepieciešamību iespēju robežās aprīkot tīklus ar atrašanās vietas noteikšanas tehnoloģijām, kā arī izveidot digitālu sistēmu ziņošanai par nozaudētiem rīkiem;

| 19. | uzsver: ņemot vērā atšķirības starp dalībvalstīm un to atkritumu apsaimniekošanas organizāciju, mums ir vajadzīga lielāka elastība attiecībā uz vispiemērotākajām metodēm visas nepārstrādājamās plastmasas apstrādei. Ir jāizstrādā tāda atkritumu savākšanas sistēma, kurā tiek pieņemti jebkādi plastmasas atkritumi, kas radušies komercdarbībā jūrā vai savākti jūras vidē, lai novērstu atkritumu izgāšanu jūrā; |
| --- | --- |

19.

uzsver: ņemot vērā atšķirības starp dalībvalstīm un to atkritumu apsaimniekošanas organizāciju, mums ir vajadzīga lielāka elastība attiecībā uz vispiemērotākajām metodēm visas nepārstrādājamās plastmasas apstrādei. Ir jāizstrādā tāda atkritumu savākšanas sistēma, kurā tiek pieņemti jebkādi plastmasas atkritumi, kas radušies komercdarbībā jūrā vai savākti jūras vidē, lai novērstu atkritumu izgāšanu jūrā;

Ierosinātie pasākumi

Ierosinātie pasākumi

| 20. | atbalsta četrus variantus jeb scenārijus, kas izklāstīti dokumentā. Informatīvas kampaņas, brīvprātīgas darbības un marķēšana varētu palielināt vispārējo informētību un tādējādi ietekmēt patērētāju rīcību. Jautājums ir par to, vai tas vien mainītu cilvēku faktisko rīcību ilgtermiņā, kas ir problēmas būtība; |
| --- | --- |

20.

atbalsta četrus variantus jeb scenārijus, kas izklāstīti dokumentā. Informatīvas kampaņas, brīvprātīgas darbības un marķēšana varētu palielināt vispārējo informētību un tādējādi ietekmēt patērētāju rīcību. Jautājums ir par to, vai tas vien mainītu cilvēku faktisko rīcību ilgtermiņā, kas ir problēmas būtība;

| 21. | ierosina apsvērt šādus pasākumus:






  a. | marķēšanas prasības ir svarīgas, lai informētu patērētājus par atbilstošām atkritumu likvidēšanas darbībām vai tādām likvidēšanas metodēm, no kurām būtu jāizvairās (jo īpaši attiecībā uz vienreizlietojamiem šķiedras izstrādājumiem, piemēram, mitrajām salvetēm), bet ir vajadzīgs aktīvs atbalsts centieniem attīstīt ekoloģiski ilgtspējīgas alternatīvas, piemēram, bionoārdāmus neaustus izstrādājumus; |
| --- | --- | --- |

21.

ierosina apsvērt šādus pasākumus:

a.

marķēšanas prasības ir svarīgas, lai informētu patērētājus par atbilstošām atkritumu likvidēšanas darbībām vai tādām likvidēšanas metodēm, no kurām būtu jāizvairās (jo īpaši attiecībā uz vienreizlietojamiem šķiedras izstrādājumiem, piemēram, mitrajām salvetēm), bet ir vajadzīgs aktīvs atbalsts centieniem attīstīt ekoloģiski ilgtspējīgas alternatīvas, piemēram, bionoārdāmus neaustus izstrādājumus;

| b. | ierobežojumiem tādu vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu laišanai tirgū, kuriem pastāv viegli pieejamas alternatīvas, vajadzētu būt ievērojami plašākiem nekā ierosināts priekšlikumā un ietvert vairāk vienreizlietojamo priekšmetu nekā, piemēram, salmiņi; |
| --- | --- |

b.

ierobežojumiem tādu vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu laišanai tirgū, kuriem pastāv viegli pieejamas alternatīvas, vajadzētu būt ievērojami plašākiem nekā ierosināts priekšlikumā un ietvert vairāk vienreizlietojamo priekšmetu nekā, piemēram, salmiņi;

| c. | vispārīgie samazinājuma mērķi, jo īpaši attiecībā uz servēšanai paredzētu iepakojumu (iepakojums, ko izmanto ātrās ēdināšanas pārtikai, piemēram, dzērienu krūzītes, ēdienu iepakojums), būtu jāpastiprina ar ieteikumiem par pārstrādājamām un bionoārdāmām alternatīvām, vienlaikus ļaujot dalībvalstīm pieņemt pašām savus pasākumus, lai panāktu samazinājumu; |
| --- | --- |

c.

vispārīgie samazinājuma mērķi, jo īpaši attiecībā uz servēšanai paredzētu iepakojumu (iepakojums, ko izmanto ātrās ēdināšanas pārtikai, piemēram, dzērienu krūzītes, ēdienu iepakojums), būtu jāpastiprina ar ieteikumiem par pārstrādājamām un bionoārdāmām alternatīvām, vienlaikus ļaujot dalībvalstīm pieņemt pašām savus pasākumus, lai panāktu samazinājumu;

| d. | mazumtirgotāju apņemšanos līdz minimumam samazināt vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu pārdošanu, pamatojoties uz saistošiem līgumiem, varētu piedāvāt kā alternatīvu ražotāja paplašinātai atbildībai attiecībā uz visiem izstrādājumiem, uz kuriem neattiecas tirgus ierobežošanas pasākums; |
| --- | --- |

d.

mazumtirgotāju apņemšanos līdz minimumam samazināt vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu pārdošanu, pamatojoties uz saistošiem līgumiem, varētu piedāvāt kā alternatīvu ražotāja paplašinātai atbildībai attiecībā uz visiem izstrādājumiem, uz kuriem neattiecas tirgus ierobežošanas pasākums;

| e. | gadījumos, kad plastmasas izmantošana ir būtiska pārtikas primārajā ražošanā (piemēram, zvejas rīki un lauksaimniecības plēves), būtu jānodrošina jauni tehnoloģiski risinājumi, lai savāktu materiālus pēc katras lietošanas, un jāpiedāvā finanšu stimuli pārstrādei un atkārtotai izmantošanai; |
| --- | --- |

e.

gadījumos, kad plastmasas izmantošana ir būtiska pārtikas primārajā ražošanā (piemēram, zvejas rīki un lauksaimniecības plēves), būtu jānodrošina jauni tehnoloģiski risinājumi, lai savāktu materiālus pēc katras lietošanas, un jāpiedāvā finanšu stimuli pārstrādei un atkārtotai izmantošanai;

| f. | izstrādājumu dizaina pasākumi būtu jāattiecina arī uz pakalpojumu izveidi, kā tas jau tiek darīts vairākās dalībvalstīs (piemēram, korķīšu piestiprināšana dzērienu pudelēm); |
| --- | --- |

f.

izstrādājumu dizaina pasākumi būtu jāattiecina arī uz pakalpojumu izveidi, kā tas jau tiek darīts vairākās dalībvalstīs (piemēram, korķīšu piestiprināšana dzērienu pudelēm);

| 22. | aicina attiecināt Direktīvu par iepakojumu un izlietoto iepakojumu, kur noteikti vieglās plastmasas iepirkumu maisiņu (t.sk. ļoti vieglās plastmasas iepirkumu maisiņu) patēriņa samazināšanas mērķi, arī uz visiem vieglajiem iepakojumiem, kas izgatavoti no nenoārdāmiem materiāliem; |
| --- | --- |

22.

aicina attiecināt Direktīvu par iepakojumu un izlietoto iepakojumu, kur noteikti vieglās plastmasas iepirkumu maisiņu (t.sk. ļoti vieglās plastmasas iepirkumu maisiņu) patēriņa samazināšanas mērķi, arī uz visiem vieglajiem iepakojumiem, kas izgatavoti no nenoārdāmiem materiāliem;

| 23. | ierosina, ka zvejas rīkiem jābūt pieejamiem nomas veidā, ar atsevišķu uzņēmumu, kurš atbild par materiālu vākšanu un pārstrādi. Varētu izstrādāt tehniskus pasākumus, lai atklātu un atrastu pazaudētus zvejas rīkus; |
| --- | --- |

23.

ierosina, ka zvejas rīkiem jābūt pieejamiem nomas veidā, ar atsevišķu uzņēmumu, kurš atbild par materiālu vākšanu un pārstrādi. Varētu izstrādāt tehniskus pasākumus, lai atklātu un atrastu pazaudētus zvejas rīkus;

| 24. | uzsver, ka uz tirdzniecības iepakojumiem ar polimēru oderējumu, kas netiek uzpildīti tirdzniecības vietā, piemēram, piena kartona iepakojumiem, nevajadzētu attiecināt “vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu” definīciju; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka uz tirdzniecības iepakojumiem ar polimēru oderējumu, kas netiek uzpildīti tirdzniecības vietā, piemēram, piena kartona iepakojumiem, nevajadzētu attiecināt “vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu” definīciju;

Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

| 25. | aicina ieviest stimulus un atbalsta pasākumus, lai rosinātu vairāk nekā 50 000 MVU plastmasas nozarē izstrādāt nenoārdāmiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem alternatīvus produktus. Ir svarīgi atvieglot ienākšanu tirgū jauniem alternatīviem materiāliem un alternatīviem produktu dizainiem, izmantojot inovācijas programmas un ieguldījumu atbalstu procesu izmaiņām; |
| --- | --- |

25.

aicina ieviest stimulus un atbalsta pasākumus, lai rosinātu vairāk nekā 50 000 MVU plastmasas nozarē izstrādāt nenoārdāmiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem alternatīvus produktus. Ir svarīgi atvieglot ienākšanu tirgū jauniem alternatīviem materiāliem un alternatīviem produktu dizainiem, izmantojot inovācijas programmas un ieguldījumu atbalstu procesu izmaiņām;

| 26. | uzskata, ka būtu jāveicina mazumtirgotāju brīvprātīgas vienošanās, lai ierobežotu vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu pārdošanu, ja vien ir iespējams pienācīgi uzraudzīt to īstenošanu un efektivitāti; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka būtu jāveicina mazumtirgotāju brīvprātīgas vienošanās, lai ierobežotu vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu pārdošanu, ja vien ir iespējams pienācīgi uzraudzīt to īstenošanu un efektivitāti;

| 27. | uzskata, ka ir vajadzīgi tirgus ierobežojumi attiecībā uz vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kas tiek importēti ES; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka ir vajadzīgi tirgus ierobežojumi attiecībā uz vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kas tiek importēti ES;

Ietekme uz budžetu

Ietekme uz budžetu

| 28. | uzsver, ka stimuli, atbalsts attīstībai un pastiprināta kontrole, kā arī vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu savākšanas darbības būtu jāfinansē ar nodokļiem par vienreizlietojamu plastmasas materiālu importu un ražošanu. |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka stimuli, atbalsts attīstībai un pastiprināta kontrole, kā arī vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu savākšanas darbības būtu jāfinansē ar nodokļiem par vienreizlietojamu plastmasas materiālu importu un ražošanu.

Briselē, 2018. gada 10. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 461/220 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 461/220

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Tīras ostas, tīras jūras – ostas atkritumu pieņemšanas iekārtas kuģu atkritumu nodošanai”

(2018/C 461/18)

| Ziņotājs: | Spyros SPYRIDON (EL/PPE), Poras pilsētas mērs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām kuģu atkritumu nodošanai un ar ko atceļ Direktīvu 2000/59/EK un groza Direktīvu 2009/16/EK un Direktīvu 2010/65/ES
  COM(2018) 33 final |

Ziņotājs:

Spyros SPYRIDON (EL/PPE), Poras pilsētas mērs

Atsauces dokuments:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām kuģu atkritumu nodošanai un ar ko atceļ Direktīvu 2000/59/EK un groza Direktīvu 2009/16/EK un Direktīvu 2010/65/ES

COM(2018) 33 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1.
  grozījums

5. panta 4. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis novērtē un apstiprina atkritumu pieņemšanas un apsaimniekošanas plānu, uzrauga tā īstenošanu un nodrošina tā atkārtotu apstiprināšanu vismaz reizi
  trijos
  gados pēc tā apstiprināšanas vai atkārtotas apstiprināšanas un pēc ievērojamām izmaiņām ostas darbībā. Šīs izmaiņas cita starpā ietver strukturālas satiksmes izmaiņas ostā, jaunas infrastruktūras attīstību, izmaiņas pieprasījumā pēc ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām un nodrošinājumā ar tām un jaunas attīrīšanas iekārtas uz kuģiem. | Dalībvalstis novērtē un apstiprina atkritumu pieņemšanas un apsaimniekošanas plānu, uzrauga tā īstenošanu un nodrošina tā atkārtotu apstiprināšanu vismaz reizi
  piecos
  gados pēc tā apstiprināšanas vai atkārtotas apstiprināšanas un pēc ievērojamām izmaiņām ostas darbībā. Šīs izmaiņas cita starpā ietver strukturālas satiksmes izmaiņas ostā, jaunas infrastruktūras attīstību, izmaiņas pieprasījumā pēc ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām un nodrošinājumā ar tām un jaunas attīrīšanas iekārtas uz kuģiem. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis novērtē un apstiprina atkritumu pieņemšanas un apsaimniekošanas plānu, uzrauga tā īstenošanu un nodrošina tā atkārtotu apstiprināšanu vismaz reizi
  trijos
  gados pēc tā apstiprināšanas vai atkārtotas apstiprināšanas un pēc ievērojamām izmaiņām ostas darbībā. Šīs izmaiņas cita starpā ietver strukturālas satiksmes izmaiņas ostā, jaunas infrastruktūras attīstību, izmaiņas pieprasījumā pēc ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām un nodrošinājumā ar tām un jaunas attīrīšanas iekārtas uz kuģiem.

Dalībvalstis novērtē un apstiprina atkritumu pieņemšanas un apsaimniekošanas plānu, uzrauga tā īstenošanu un nodrošina tā atkārtotu apstiprināšanu vismaz reizi
  piecos
  gados pēc tā apstiprināšanas vai atkārtotas apstiprināšanas un pēc ievērojamām izmaiņām ostas darbībā. Šīs izmaiņas cita starpā ietver strukturālas satiksmes izmaiņas ostā, jaunas infrastruktūras attīstību, izmaiņas pieprasījumā pēc ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām un nodrošinājumā ar tām un jaunas attīrīšanas iekārtas uz kuģiem.

Pamatojums

Pārskatīšanas perioda pagarināšana ostām palīdzēs labāk novērtēt plāna efektivitāti tā piemērošanas laikā. Vēl aizvien ir iespēja pielāgojumus ieviest un – būtisku izmaiņu gadījumā – pārskatīšanu veikt agrāk. Šis grozījums ir saskaņā ar pašreizējām diskusijām Parlamentā un Padomē.

2.
  grozījums

7. panta 4. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Informāciju, kas minēta 2. punktā, glabā
  uz kuģa
  vismaz divus gadus un uzrāda attiecīgās dalībvalsts iestādēm pēc to pieprasījuma. | Informāciju, kas minēta 2. punktā, glabā
  atsaucei
  vismaz divus gadus un uzrāda attiecīgās dalībvalsts iestādēm pēc to pieprasījuma. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Informāciju, kas minēta 2. punktā, glabā
  uz kuģa
  vismaz divus gadus un uzrāda attiecīgās dalībvalsts iestādēm pēc to pieprasījuma.

Informāciju, kas minēta 2. punktā, glabā
  atsaucei
  vismaz divus gadus un uzrāda attiecīgās dalībvalsts iestādēm pēc to pieprasījuma.

Pamatojums

ES būtu jāizvairās no nevajadzīgu birokrātisku šķēršļu radīšanas. Kuģiem izsniegtās kvītis varētu uzglabāt uz kuģiem elektroniskā formā kā skenētu kopiju.

3.
  grozījums

8. panta 4. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Maksas var diferencēt, inter alia, atkarībā no kuģa kategorijas, veida un izmēra un satiksmes veida, kurā kuģis iesaistīts, kā arī tad, ja pakalpojumus sniedz ārpus ostas normālā darba laika. | Maksas var diferencēt, inter alia, atkarībā no kuģa kategorijas, veida un izmēra un
  darbības un
  satiksmes veida, kurā kuģis iesaistīts, kā arī tad, ja pakalpojumus sniedz ārpus ostas normālā darba laika. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Maksas var diferencēt, inter alia, atkarībā no kuģa kategorijas, veida un izmēra un satiksmes veida, kurā kuģis iesaistīts, kā arī tad, ja pakalpojumus sniedz ārpus ostas normālā darba laika.

Maksas var diferencēt, inter alia, atkarībā no kuģa kategorijas, veida un izmēra un
  darbības un
  satiksmes veida, kurā kuģis iesaistīts, kā arī tad, ja pakalpojumus sniedz ārpus ostas normālā darba laika.

Pamatojums

Ar šo grozījumu tiek atvieglota izņēmumu ieviešana attiecībā uz tuvsatiksmes kuģošanu (piem., ro-ro tipa kuģiem). Šie kuģi regulāri apkalpo tās pašas ostas, bet atšķiras no kuģiem, kas darbojas regulāros maršrutos, ar to, ka iepriekš minētie kuģi ne vienmēr ir piesaistīti konkrētam maršrutam. Gan saskaņā ar spēkā esošo, gan apspriežamo sistēmu joprojām nebūs iespējams skaidri diferencēt maksas.

Priekšlikums attiecas arī uz atbalsta kuģiem, kas darbojas ostās.

4.
  grozījums

8. panta 6. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai nodrošinātu, ka maksas ir samērīgas, caurskatāmas un nediskriminējošas, kā arī atspoguļo iekārtu un pieejamo un attiecīgi izmantoto pakalpojumu izmaksas, maksu apjomu un aprēķina pamatojumu dara pieejamu ostas izmantotājiem. | Lai nodrošinātu, ka maksas ir samērīgas, caurskatāmas un nediskriminējošas, kā arī atspoguļo iekārtu un pieejamo un attiecīgi izmantoto pakalpojumu izmaksas –
  ieskaitot, atbilstoši noteikumiem, ko piemēro vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, kompensāciju izmaksas, kuras nedrīkst pārsniegt radušās izmaksas un saprātīgu peļņu bez pārmērīgas kompensācijas
   –, maksu apjomu un aprēķina pamatojumu dara pieejamu ostas izmantotājiem. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai nodrošinātu, ka maksas ir samērīgas, caurskatāmas un nediskriminējošas, kā arī atspoguļo iekārtu un pieejamo un attiecīgi izmantoto pakalpojumu izmaksas, maksu apjomu un aprēķina pamatojumu dara pieejamu ostas izmantotājiem.

Lai nodrošinātu, ka maksas ir samērīgas, caurskatāmas un nediskriminējošas, kā arī atspoguļo iekārtu un pieejamo un attiecīgi izmantoto pakalpojumu izmaksas –
  ieskaitot, atbilstoši noteikumiem, ko piemēro vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, kompensāciju izmaksas, kuras nedrīkst pārsniegt radušās izmaksas un saprātīgu peļņu bez pārmērīgas kompensācijas
   –, maksu apjomu un aprēķina pamatojumu dara pieejamu ostas izmantotājiem.

Pamatojums

Ar grozījumu tiek pilnīgi skaidri norādīts, ka atkritumu pieņemšanas un apsaimniekošanas darbība, kas ir obligāta gan ostām, gan kuģiem, ir vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums. Ar šo noteikumu tiek uzsvērta darbības ekoloģiskā dimensija.

5.
  grozījums

12. panta 3. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai nodrošinātu atbilstību attiecīgajām šīs direktīvas prasībām, dalībvalstis izstrādā tādu zvejas kuģu un atpūtas kuģu inspicēšanas, kuru bruto tilpība ir mazāka par 100 tonnām. | Lai nodrošinātu atbilstību attiecīgajām šīs direktīvas prasībām
  un proporcionalitātes principam
  , dalībvalstis izstrādā
  vienkāršotas
  tādu zvejas kuģu un atpūtas kuģu inspicēšanas, kuru bruto tilpība ir mazāka par 100 tonnām. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai nodrošinātu atbilstību attiecīgajām šīs direktīvas prasībām, dalībvalstis izstrādā tādu zvejas kuģu un atpūtas kuģu inspicēšanas, kuru bruto tilpība ir mazāka par 100 tonnām.

Lai nodrošinātu atbilstību attiecīgajām šīs direktīvas prasībām
  un proporcionalitātes principam
  , dalībvalstis izstrādā
  vienkāršotas
  tādu zvejas kuģu un atpūtas kuģu inspicēšanas, kuru bruto tilpība ir mazāka par 100 tonnām.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Jūrniecība ir aprites ekonomikas neatņemama sastāvdaļa

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu un stratēģiju attiecībā uz aprites ekonomiku. Sabiedrības un uzņēmumu vidiskās apziņas veidošana un īpašas politikas īstenošana ar mērķi samazināt atkritumu rašanos un sekmēt produktu un materiālu atkārtotu izmantošanu veicinās ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tādēļ pauž gandarījumu par to, ka ierosinātā direktīva ir iekļauta aprites ekonomikas stratēģijā. Lai gan jūras piesārņojumu galvenokārt rada darbība uz sauszemes, mums vajadzētu pienācīgi novērtēt to, ka piesārņojumu rada arī cilvēka darbība jūrā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti norāda, ka MARPOL konvencijā ir paredzēts satvars attiecībā uz kuģu radītu atkritumu apsaimniekošanu, bet nav iekļauti izpildes mehānismi. Tāpēc ierosinātajā direktīvā Eiropas tiesību akti ir saskaņoti ar starptautiskajām prasībām, vienlaikus precizējot praktiskos, juridiskos un saimnieciskos datus un prasības attiecībā uz kuģu piekļuvi ES ostām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis ir atšķirīgi interpretējušas iepriekšējās direktīvas normas, radot neskaidrības lietotājiem, ostu pārvaldes iestādēm un uzņemšanas iekārtu operatoriem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka tagad uzdevums ir radīt stimulus atkritumu nogādāšanai ostās, neradot nesamērīgu finansiālu slogu kuģiem un neieviešot pārmērīgas administratīvas procedūras; |
| --- | --- |

5.

| 6. | piekrīt Komisijas priekšlikumam par atkritumu nogādāšanas krastā pareizu pārvaldību, kas ir svarīgs solis virzībā uz vides aizsardzības mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka steidzami jāsamazina plastmasas atkritumu ražošana un jāveicina aprites ekonomika; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tādēļ uzsver, ka īpaši svarīgi ir veicināt aprites ekonomiku uz kuģiem. Šajā nolūkā vajadzēs apmācīt apkalpes un pasažierus atkritumu šķirošanā un pareizā uzglabāšanā. Apmācība un atkritumu dalīta savākšana ir priekšdarbi produktu atkārtotai izmantošanai un rada izmaksas, kas jāņem vērā ostu pakalpojumu cenu noteikšanā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | lai uzlabotu kuģošanas radīto atkritumu apsaimniekošanu un veicinātu aprites ekonomiku, svarīgi ir dot kuģošanas sabiedrībām iespēju no šim nolūkam sertificētu uzņēmumu kataloga izvēlēties uzņēmumus, kas atbildēs par atkritumu uzņemšanu; |
| --- | --- |

9.

Direktīvas nozīmīgā reģionālā dimensija

| 10. | jauno direktīvu vajadzēs īstenot vairāk nekā 700 ES ostās. Katru gadu šajās ostās iegriežas aptuveni 750 000 kuģu no visām dalībvalstīm. Šie kuģi gadā rada no pieciem līdz septiņiem miljoniem tonnu naftu saturošu atlieku (naftas nosēdumus) un vairāk nekā miljonu tonnu cieto atkritumu, un šis jautājums ir jārisina; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda uz jaunās direktīvas potenciālo ietekmi uz reģionālajām ostām, jo īpaši tālākajos reģionos un reģionos, kas robežojas ar trešo valstu ostām, uz kurām šī direktīva neattieksies. Piemēram, nepieciešamās infrastruktūras izvēršanas izmaksas, obligātās nodevas maksājumi un atkritumu obligātās nodošanas prasību izpilde paaugstinās ostu administratīvās izmaksas, kuras tiks nodotas tālāk lietotājiem, tādējādi ietekmējot konkurētspēju, jo īpaši reģionālajās ostās; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka dalībvalstu brīvība izstrādāt savas nodevu sistēmas varētu radīt reģionālu diskrimināciju tādās jomās kā atbildība par atkritumu pieņemšanu un iemaksas infrastruktūras un pārvaldības izmaksu segšanā. Tāpēc Eiropas Savienībai būtu jāievieš stingra kontrole, lai pārbaudītu, kā katras dalībvalsts ierosinātās nodevas tiek aprēķinātas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž bažas arī par to, ka gadījumā, ja direktīva daļēji tiks īstenota ES ostās, neveicot līdzīgus pasākumus attiecībā uz trešo valstu ostām, jo īpaši jūru baseinos, tai no vides viedokļa būs tikai ierobežota ietekme; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka, sākot ar ierosinātās direktīvas 5. pantu, reģionālā dimensija, ko Komisija ir piešķīrusi ostu veiktajai atkritumu apsaimniekošanai, ir ļoti pozitīva. Tā dod iespēju dalībvalstīm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām un ostu lietotājiem izstrādāt plānus atkritumu nodošanai un apstrādei, attiecīgi iesaistot katru ostu atbilstīgi vietējām iespējām un vajadzībām, un pieļauj plašāku reģionālo plānošanu, neizslēdzot potenciālas pārrobežu partnerības; |
| --- | --- |

14.

| 15. | iepriekš minēto finansiālo un ekoloģisko iemeslu dēļ Komiteja ierosina, ka jācenšas piemērot direktīvu plašākā aspektā visām ostām jūru baseinos un kaimiņu reģionos, izmantojot stimulus un priekšrocības un plašākas sadarbības programmas atkritumu apsaimniekošanas jomā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē dažādošanas programmas, kurās sīki atspoguļota situācija un iespējas katrā ostā atkarībā no satiksmes veida, kādu tās apkalpo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu ostas iestādēm jāsaglabā nepieciešamā elastība, nosakot ostas maksas un nodevas, un aicina minētās iestādes pielikt visas iespējamās pūles, lai nodrošinātu, ka maksas tiek aprēķinātas pilnīgi pārredzami un proporcionāli saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atbalsta piecu gadu termiņu atkritumu uzņemšanas un apsaimniekošanas programmu pārskatīšanai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž cerību, ka ar ierosināto direktīvu tiks pozitīvi ietekmēti pētījumi atkritumu apsaimniekošanas jomā un Eiropas reģionu konkurētspēja tūrisma un dzīves kvalitātes ziņā; |
| --- | --- |

19.

Lielāka skaidrība par procedūrām ir pozitīvs solis

| 20. | uzsver, ka dūmgāzu attīrīšanas sistēmu atliekas arī būtu jālikvidē pareizi, nevis jāizgāž jūrā. Tādēļ aicina Komisiju sniegt pamatnostādnes minēto atlieku pareizai apsaimniekošanai, bet dalībvalstīm vajadzētu izpētīt, kā ostu līmenī varētu apstrādāt šāda veida atliekas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzīst, ka zvejniecības nozare gan rada jūras piedrazojumu, gan cieš no tā. Lai risinātu pasīvi izzvejota piedrazojuma problēmu, ir veiksmīgi ieviestas vietējas iniciatīvas, piemēram “Piedrazojuma izzvejošana”, kas dod iespēju pasīvi izzvejotu piedrazojumu nodot bez maksas – pat tad, ja ostas piemēro tiešas maksas par atkritumu piegādi. Lai arī RK atzinīgi vērtē sistēmas “bez īpašas maksas” ieviešanu, tā vēlas uzsvērt, ka pasīvi izzvejotu piedrazojumu – kas (ja to pārstrādā) ir potenciāls ienākumu avots ostas atkritumu uzņemšanas iekārtām – arī turpmāk būtu jāpieņem bez maksas neatkarīgi no daudzuma, lai nodrošinātu, ka atkritumu savākšana un transportēšana uz pārstrādes iekārtām norit raiti. Tas nozīmētu: ja zvejas kuģim ir nododams tikai pasīvi nozvejots piedrazojums, tam nav jāmaksā nekāda maksa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tādēļ ierosina apsvērt iespēju iekļaut dūmgāzu attīrīšanas sistēmu atliekas atkritumos, uz kuru nodošanu attiecas vienotais maksājums, un jo īpaši reģionos, ko reglamentē vides aizsardzības un emisiju kontroles sistēma, piemēram, Baltijas jūras reģionā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka vienotas maksas ieviešana sniegtu ievērojamu stimulu attiecībā uz nododamajiem atkritumiem. Tomēr norāda, ka nav veikti nekādi pasākumi, lai samazinātu atkritumu rašanos to izcelsmes vietā, kas ir pretrunā “piesārņotājs maksā” principam; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka vienotas maksas aprēķinu varbūt nebūs iespējams balstīt uz prognozēm par uzņemošo uzņēmumu reālajām vajadzībām. To var būt grūti noteikt pārredzamā veidā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka ostu iekārtu pieņemšanas procedūrām jābūt ātrām un efektīvām, lai izvairītos no nevajadzīgiem kavējumiem un papildu izmaksām kuģiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ierosina skaidri paredzēt, ka kuģniecības uzņēmumi no sertificētu uzņēmumu saraksta var izvēlēties uzņēmumu vai uzņēmumus, kas atbild par to kuģu atkritumu pieņemšanu un apsaimniekošanu atbilstīgi atkritumu veidam; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē nodomu definēt jēdzienu “zaļais kuģis” un uzskata, ka tas ir solis, kas varētu samazināt izmaksas un ir saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā”. Tomēr mudina diskusijas par “zaļajiem kuģiem” un to definīcijām rīkot nevis Eiropas, bet gan starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina, ka kontroles trūkums vai pārmērīgi augsta maksa var izraisīt to, ka atkritumi tiek izgāzti jūrā, izraisot kaitīgas sekas, kas ietekmē apkārtējos reģionus un jūras ekosistēmas ne tikai ekoloģiskā, bet arī saimnieciskā ziņā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka ostu darbība pati par sevi ir kaitīga videi. Tādēļ attiecīgajām iestādēm pilnīgi skaidri jāapzinās, ka kuģniecības atkritumu pieņemšanas un apstrādes, kas ir kopīgs pienākums kuģiem un ostām, izmaksas nav pieļaujamas kā peļņas gūšanas darbība ostām; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju apsvērt iespēju piemērot samazinātas maksas kuģiem, kas darbojas tuvsatiksmes kuģošanā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | norāda, ka pārstrādājamie materiāli pieder attiecīgajam kuģim; to pārstrādāšana var būt rentabla un komerciāli izmantojama. Šis būtiskais aspekts ir jāatspoguļo maksā par jūrā savākto atkritumu un iegūto pārstrādājamo materiālu nodošanu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vienlaikus aicina kompetentās iestādes un uzņēmumus pilnveidot sistēmas jūras atkritumu izmantošanai, tādējādi sniedzot aktīvu ieguldījumu aprites ekonomikā; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mudina Komisiju sadarbībā ar Starptautisko Jūrniecības organizāciju sīkāk precizēt, ko nozīmē “pietiekama glabāšanas jauda”, lai ierobežotu ostu rīcības brīvību minētās jaudas noteikšanā un samazinātu tādējādi radīto nenoteiktību lietotājiem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | prasa ieviest termiņu attiecībā uz paziņošanas procedūru un kontroles digitalizācijas ātru pabeigšanu un attiecīgās dokumentācijas standartizāciju visām ostām; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzskata, ka kuģu operatoru un ostu iestāžu pastāvīga informēšana par iespējamām sankcijām pārkāpumu gadījumā sniegs būtisku ieguldījumu jaunā režīma pārredzamībā, kā arī tā ievērošanas nodrošināšanā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tādēļ aicina dalībvalstis, ciktāl tas iespējams, izveidot vienotu sankciju sistēmu, lai novērstu gan negodīgu konkurenci, gan “izdevīgu ostu” meklēšanu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atzīst, ka attiecībā uz to, kā īsteno ES mēroga noteikumus par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām kuģu atkritumu nodošanai, Komisijas priekšlikums atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem. |
| --- | --- |

37.

Briselē, 2018. gada 10. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 461/225 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 461/225

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Riska novērtējums pārtikas aprites ķēdē”

(2018/C 461/19)

| Galvenais ziņotājs: | Miloslav REPASKÝ (SK/EA), Prešovas pašpārvaldes reģiona reģionālā parlamenta deputāts |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Riska novērtējums pārtikas aprites ķēdē
  COM(2018) 179 final |

Galvenais ziņotājs:

Miloslav REPASKÝ (SK/EA), Prešovas pašpārvaldes reģiona reģionālā parlamenta deputāts

Atsauces dokuments:

Riska novērtējums pārtikas aprites ķēdē

COM(2018) 179 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

Regulas priekšlikuma 4. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Tāpēc visā riska analīzes gaitā nepieciešams nodrošināt visaptverošu un pastāvīgu riska paziņošanas procedūru, iesaistot Savienības un nacionālos riska novērtētājus un riska pārvaldītājus. Lai nodrošinātu saskaņotību un konsekvenci visā riska analīzes procesā, šī procedūra būtu jākombinē ar atvērtu dialogu starp visām ieinteresētajām personām. | Tāpēc visā riska analīzes gaitā nepieciešams nodrošināt visaptverošu un pastāvīgu riska paziņošanas procedūru, iesaistot Savienības un nacionālos riska novērtētājus un riska pārvaldītājus. Lai nodrošinātu
  sabiedrības interešu prevalēšanu,
  saskaņotību un konsekvenci visā riska analīzes procesā, šī procedūra būtu jākombinē ar atvērtu dialogu starp visām ieinteresētajām personām
  , tostarp patērētājiem un patērētāju organizācijām
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Tāpēc visā riska analīzes gaitā nepieciešams nodrošināt visaptverošu un pastāvīgu riska paziņošanas procedūru, iesaistot Savienības un nacionālos riska novērtētājus un riska pārvaldītājus. Lai nodrošinātu saskaņotību un konsekvenci visā riska analīzes procesā, šī procedūra būtu jākombinē ar atvērtu dialogu starp visām ieinteresētajām personām.

Tāpēc visā riska analīzes gaitā nepieciešams nodrošināt visaptverošu un pastāvīgu riska paziņošanas procedūru, iesaistot Savienības un nacionālos riska novērtētājus un riska pārvaldītājus. Lai nodrošinātu
  sabiedrības interešu prevalēšanu,
  saskaņotību un konsekvenci visā riska analīzes procesā, šī procedūra būtu jākombinē ar atvērtu dialogu starp visām ieinteresētajām personām
  , tostarp patērētājiem un patērētāju organizācijām
  .

2. grozījums

Regulas priekšlikuma 8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Vispārīgajā plānā būtu jānosaka svarīgākie faktori, kas jāņem vērā, apsverot riska paziņošanas pasākumus, piemēram, atšķirīgi riska līmeņi, riska iedaba un tā potenciālā ietekme uz sabiedrības veselību, tas, kādas personas vai lietas risks tieši vai netieši skar, riska ekspozīcijas līmeņi, spēja risku kontrolēt un citi faktori, kuri iespaido priekšstatu par riskiem, ieskaitot steidzamības pakāpi, kā arī piemērojamais tiesiskais regulējums un attiecīgais tirgus konteksts. Vispārīgajā plānā turklāt būtu jānosaka izmantojamie rīki un kanāli, kā arī jāizveido piemēroti mehānismi, kas nodrošinātu saskaņotu riska paziņošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(8)

Vispārīgajā plānā būtu jānosaka svarīgākie faktori, kas jāņem vērā, apsverot riska paziņošanas pasākumus, piemēram, atšķirīgi riska līmeņi, riska iedaba un tā potenciālā ietekme uz sabiedrības veselību, tas, kādas personas vai lietas risks tieši vai netieši skar, riska ekspozīcijas līmeņi, spēja risku kontrolēt un citi faktori, kuri iespaido priekšstatu par riskiem, ieskaitot steidzamības pakāpi, kā arī piemērojamais tiesiskais regulējums un attiecīgais tirgus konteksts. Vispārīgajā plānā turklāt būtu jānosaka izmantojamie rīki un kanāli, kā arī jāizveido piemēroti mehānismi, kas nodrošinātu saskaņotu riska paziņošanu.

| (8) | Vispārīgajā plānā būtu jānosaka svarīgākie faktori, kas jāņem vērā, apsverot riska paziņošanas pasākumus, piemēram, atšķirīgi riska līmeņi, riska iedaba un tā potenciālā ietekme uz sabiedrības veselību, tas, kādas personas vai lietas risks tieši vai netieši skar, riska ekspozīcijas līmeņi, spēja risku kontrolēt un citi faktori, kuri iespaido priekšstatu par riskiem, ieskaitot steidzamības pakāpi,
  riska novērtējumā konstatētās neskaidrības,
  kā arī piemērojamais tiesiskais regulējums un attiecīgais tirgus konteksts. Vispārīgajā plānā turklāt būtu jānosaka izmantojamie rīki un kanāli, kā arī jāizveido piemēroti mehānismi, kas nodrošinātu saskaņotu riska paziņošanu
  visos pārvaldības līmeņos, iekļaujot reģionālās un vietējās pašvaldības
  . |
| --- | --- |

(8)

Vispārīgajā plānā būtu jānosaka svarīgākie faktori, kas jāņem vērā, apsverot riska paziņošanas pasākumus, piemēram, atšķirīgi riska līmeņi, riska iedaba un tā potenciālā ietekme uz sabiedrības veselību, tas, kādas personas vai lietas risks tieši vai netieši skar, riska ekspozīcijas līmeņi, spēja risku kontrolēt un citi faktori, kuri iespaido priekšstatu par riskiem, ieskaitot steidzamības pakāpi,
  riska novērtējumā konstatētās neskaidrības,
  kā arī piemērojamais tiesiskais regulējums un attiecīgais tirgus konteksts. Vispārīgajā plānā turklāt būtu jānosaka izmantojamie rīki un kanāli, kā arī jāizveido piemēroti mehānismi, kas nodrošinātu saskaņotu riska paziņošanu
  visos pārvaldības līmeņos, iekļaujot reģionālās un vietējās pašvaldības
  .

Pamatojums

Ievērojamu daļu ES tiesību aktu īsteno vietējās un reģionālās pašvaldības, un tāpēc ir svarīgi, lai šīs struktūras būtu pienācīgi iesaistītas komunikācijas stratēģijas īstenošanā, kā arī nodrošināt, lai šī stratēģija būtu saskaņota.

3. grozījums

Jauns 8.a pants Regulā (EK) Nr. 178/2002

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Riska paziņošanas mērķi | Riska paziņošanas mērķi |
| Riska paziņošana, kurā turklāt ņem vērā riska novērtētāju un riska pārvaldītāju attiecīgās lomas, ir orientēta uz šādiem mērķiem: | Riska paziņošana, kurā turklāt ņem vērā riska novērtētāju un riska pārvaldītāju attiecīgās lomas, ir orientēta uz šādiem mērķiem: |
| a) | visā riska analizēšanas procesā veicināt informētību un izpratni par konkrētajiem aplūkotajiem jautājumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Riska paziņošanas mērķi

Riska paziņošanas mērķi

Riska paziņošana, kurā turklāt ņem vērā riska novērtētāju un riska pārvaldītāju attiecīgās lomas, ir orientēta uz šādiem mērķiem:

Riska paziņošana, kurā turklāt ņem vērā riska novērtētāju un riska pārvaldītāju attiecīgās lomas, ir orientēta uz šādiem mērķiem:

a)

visā riska analizēšanas procesā veicināt informētību un izpratni par konkrētajiem aplūkotajiem jautājumiem;

| a) | visā riska analizēšanas procesā veicināt informētību un izpratni par konkrētajiem aplūkotajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

a)

visā riska analizēšanas procesā veicināt informētību un izpratni par konkrētajiem aplūkotajiem jautājumiem;

| b) | veicināt konsekvenci un pārredzamību riska pārvaldības ieteikumu formulēšanā; |
| --- | --- |

b)

veicināt konsekvenci un pārredzamību riska pārvaldības ieteikumu formulēšanā;

| b) | veicināt konsekvenci un pārredzamību riska pārvaldības ieteikumu formulēšanā
  , lai sasniegtu augstāku dabas, cilvēka veselības, dzīvnieku un vides aizsardzības līmeni
  ; |
| --- | --- |

b)

veicināt konsekvenci un pārredzamību riska pārvaldības ieteikumu formulēšanā
  , lai sasniegtu augstāku dabas, cilvēka veselības, dzīvnieku un vides aizsardzības līmeni
  ;

| c) | būt par stabilu pamatu riska pārvaldības lēmumu izprašanai; |
| --- | --- |

c)

būt par stabilu pamatu riska pārvaldības lēmumu izprašanai;

| c) | būt par stabilu pamatu riska pārvaldības lēmumu izprašanai; |
| --- | --- |

c)

būt par stabilu pamatu riska pārvaldības lēmumu izprašanai;

| d) | sekmēt sabiedrības izpratni par riska analizēšanas procesu, lai vairotu pārliecību par tā iznākumu; |
| --- | --- |

d)

sekmēt sabiedrības izpratni par riska analizēšanas procesu, lai vairotu pārliecību par tā iznākumu;

| d) | sekmēt sabiedrības izpratni par riska analizēšanas procesu, lai vairotu pārliecību par tā iznākumu; |
| --- | --- |

d)

sekmēt sabiedrības izpratni par riska analizēšanas procesu, lai vairotu pārliecību par tā iznākumu;

| e) | veicināt, ka visas ieinteresētās personas ir attiecīgi iesaistītas; |
| --- | --- |

e)

veicināt, ka visas ieinteresētās personas ir attiecīgi iesaistītas;

| e) | nodrošināt, ka sabiedrības izpratne par jēdzieniem “apdraudējums” un “risks” tiek saprasta un ka dažādi kompromisi starp riskiem un ieguvumiem tiek pieņemti; |
| --- | --- |

e)

nodrošināt, ka sabiedrības izpratne par jēdzieniem “apdraudējums” un “risks” tiek saprasta un ka dažādi kompromisi starp riskiem un ieguvumiem tiek pieņemti;

| f) | nodrošināt, ka attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar lauksaimniecības un pārtikas ķēdi, notiek pienācīga informācijas apmaiņa ar ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

f)

nodrošināt, ka attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar lauksaimniecības un pārtikas ķēdi, notiek pienācīga informācijas apmaiņa ar ieinteresētajām personām.

| f) | veicināt, ka visas ieinteresētās personas ir attiecīgi iesaistītas
  un stiprināt viņu savstarpējās attiecības un savstarpējo cieņu
  ; |
| --- | --- |

f)

veicināt, ka visas ieinteresētās personas ir attiecīgi iesaistītas
  un stiprināt viņu savstarpējās attiecības un savstarpējo cieņu
  ;

| g) | nodrošināt, ka attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar lauksaimniecības un pārtikas ķēdi, notiek pienācīga informācijas apmaiņa ar ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

g)

nodrošināt, ka attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar lauksaimniecības un pārtikas ķēdi, notiek pienācīga informācijas apmaiņa ar ieinteresētajām personām.

Pamatojums

Ņemot vērā dažādās pieejas riska un apdraudējuma jēdzienu izpratnei dalībvalstīs un ar to saistītās debates starp politikas veidotājiem, akadēmiskajām aprindām, regulatoriem un nozari, ir vērts uzsvērt, cik svarīgi ir palielināt sabiedrības informētību par šiem jēdzieniem un nodrošināt, ka sabiedrība saprot un pieņem kompromisus starp risku un ieguvumu.

4. grozījums

Jauns 8.c pants Regulā (EK) Nr. 178/2002

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Vispārīgais riska paziņošanas plāns | Vispārīgais riska paziņošanas plāns |
| 1.   Komisija ir pilnvarota ciešā sadarbībā ar Iestādi un dalībvalstīm un pēc attiecīgas sabiedriskas apspriešanas, ņemot vērā 8.a un 8.b pantā aprakstītos attiecīgos mērķus un vispārīgos principus, saskaņā ar 57.a pantu pieņemt deleģētos aktus, kuri iedibina vispārīgu riska paziņošanas plānu ar lauksaimniecības un pārtikas ķēdi saistītos jautājumos. | 1.   Komisija ir pilnvarota ciešā sadarbībā ar Iestādi un dalībvalstīm un pēc attiecīgas sabiedriskas apspriešanas, ņemot vērā 8.a un 8.b pantā aprakstītos attiecīgos mērķus un vispārīgos principus, saskaņā ar 57.a pantu pieņemt deleģētos aktus, kuri iedibina vispārīgu riska paziņošanas plānu ar lauksaimniecības un pārtikas ķēdi saistītos jautājumos. |
| 2.   Vispārīgais riska paziņošanas plāns atbalsta integrētu riska paziņošanas satvaru, ko
  gan
  Savienības,
  gan
  nacionālā līmenī saskanīgi un sistemātiski ievēro gan riska novērtētāji, gan riska pārvaldītāji. Plānā: | 2.   Vispārīgais riska paziņošanas plāns atbalsta integrētu riska paziņošanas satvaru, ko Savienības, nacionālā
  , reģionālā un vietējā
  līmenī saskanīgi un sistemātiski ievēro gan riska novērtētāji, gan riska pārvaldītāji. Plānā: |
| a) | ir apzināti galvenie faktori, kas jāņem vērā, apsverot, kāda veida un kāda līmeņa darbības riska paziņošanā vajadzīgas; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Vispārīgais riska paziņošanas plāns

Vispārīgais riska paziņošanas plāns

1.   Komisija ir pilnvarota ciešā sadarbībā ar Iestādi un dalībvalstīm un pēc attiecīgas sabiedriskas apspriešanas, ņemot vērā 8.a un 8.b pantā aprakstītos attiecīgos mērķus un vispārīgos principus, saskaņā ar 57.a pantu pieņemt deleģētos aktus, kuri iedibina vispārīgu riska paziņošanas plānu ar lauksaimniecības un pārtikas ķēdi saistītos jautājumos.

1.   Komisija ir pilnvarota ciešā sadarbībā ar Iestādi un dalībvalstīm un pēc attiecīgas sabiedriskas apspriešanas, ņemot vērā 8.a un 8.b pantā aprakstītos attiecīgos mērķus un vispārīgos principus, saskaņā ar 57.a pantu pieņemt deleģētos aktus, kuri iedibina vispārīgu riska paziņošanas plānu ar lauksaimniecības un pārtikas ķēdi saistītos jautājumos.

2.   Vispārīgais riska paziņošanas plāns atbalsta integrētu riska paziņošanas satvaru, ko
  gan
  Savienības,
  gan
  nacionālā līmenī saskanīgi un sistemātiski ievēro gan riska novērtētāji, gan riska pārvaldītāji. Plānā:

2.   Vispārīgais riska paziņošanas plāns atbalsta integrētu riska paziņošanas satvaru, ko Savienības, nacionālā
  , reģionālā un vietējā
  līmenī saskanīgi un sistemātiski ievēro gan riska novērtētāji, gan riska pārvaldītāji. Plānā:

a)

ir apzināti galvenie faktori, kas jāņem vērā, apsverot, kāda veida un kāda līmeņa darbības riska paziņošanā vajadzīgas;

| a) | ir apzināti galvenie faktori, kas jāņem vērā, apsverot, kāda veida un kāda līmeņa darbības riska paziņošanā vajadzīgas; |
| --- | --- |

a)

ir apzināti galvenie faktori, kas jāņem vērā, apsverot, kāda veida un kāda līmeņa darbības riska paziņošanā vajadzīgas;

| b) | ņemot vērā attiecīgo mērķauditorijas grupu vajadzības, ir apzināti galvenie atbilstīgie rīki un galvenie kanāli, ko izmantot riska paziņošanā, un |
| --- | --- |

b)

ņemot vērā attiecīgo mērķauditorijas grupu vajadzības, ir apzināti galvenie atbilstīgie rīki un galvenie kanāli, ko izmantot riska paziņošanā, un

| b) | ņemot vērā attiecīgo mērķauditorijas grupu vajadzības, ir apzināti galvenie atbilstīgie rīki un galvenie kanāli, ko izmantot riska paziņošanā, un |
| --- | --- |

b)

ņemot vērā attiecīgo mērķauditorijas grupu vajadzības, ir apzināti galvenie atbilstīgie rīki un galvenie kanāli, ko izmantot riska paziņošanā, un

| c) | ir izveidoti atbilstīgi mehānismi, ar kuriem panākt, ka riska novērtētāji un riska pārvaldītāji riska paziņošanā darbojas saskaņotāk un ka starp visām ieinteresētajām personām notiek atvērts dialogs. |
| --- | --- |

c)

ir izveidoti atbilstīgi mehānismi, ar kuriem panākt, ka riska novērtētāji un riska pārvaldītāji riska paziņošanā darbojas saskaņotāk un ka starp visām ieinteresētajām personām notiek atvērts dialogs.

| c) | ir izveidoti atbilstīgi mehānismi, ar kuriem panākt, ka riska novērtētāji un riska pārvaldītāji riska paziņošanā darbojas saskaņotāk un ka starp visām ieinteresētajām personām notiek atvērts dialogs. |
| --- | --- |

c)

ir izveidoti atbilstīgi mehānismi, ar kuriem panākt, ka riska novērtētāji un riska pārvaldītāji riska paziņošanā darbojas saskaņotāk un ka starp visām ieinteresētajām personām notiek atvērts dialogs.

3.   Vispārīgo riska paziņošanas plānu Komisija pieņem līdz [divi gadi no šīs regulas piemērošanas dienas] un, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību un gūto pieredzi, pastāvīgi atjaunina.

3.   Vispārīgo riska paziņošanas plānu Komisija pieņem līdz [divi gadi no šīs regulas piemērošanas dienas] un, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību un gūto pieredzi, pastāvīgi atjaunina.

Pamatojums

Pamatojums

Tas pats kā 1. grozījumam.

5. grozījums

5. grozījums

39. panta 2. punkta 1. apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “39. pants | “39. pants |
| Konfidencialitāte | Konfidencialitāte |
| (..) | (..) |
| 1) | metode un citas, ar šo metodi saistītas tehniskas un rūpnieciskas specifikācijas, ko izmanto, lai ražotu vai iegūtu zinātniska devuma – arī zinātniska atzinuma – iegūšanai iesniegtā pieprasījuma priekšmetu; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“39. pants

“39. pants

Konfidencialitāte

Konfidencialitāte

(..)

(..)

1)

metode un citas, ar šo metodi saistītas tehniskas un rūpnieciskas specifikācijas, ko izmanto, lai ražotu vai iegūtu zinātniska devuma – arī zinātniska atzinuma – iegūšanai iesniegtā pieprasījuma priekšmetu;

| 1) | metode un citas, ar šo metodi saistītas tehniskas un rūpnieciskas specifikācijas, ko izmanto, lai ražotu vai iegūtu zinātniska devuma – arī zinātniska atzinuma – iegūšanai iesniegtā pieprasījuma priekšmetu
  , ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējs pierāda, ka šādai metodei nav kaitīgas ietekmes uz veselību un vidi
  ; |
| --- | --- |

1)

metode un citas, ar šo metodi saistītas tehniskas un rūpnieciskas specifikācijas, ko izmanto, lai ražotu vai iegūtu zinātniska devuma – arī zinātniska atzinuma – iegūšanai iesniegtā pieprasījuma priekšmetu
  , ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējs pierāda, ka šādai metodei nav kaitīgas ietekmes uz veselību un vidi
  ;

, ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējs pierāda, ka šādai metodei nav kaitīgas ietekmes uz veselību un vidi

(..)”

(..)”

Pamatojums

Pamatojums

Grozījuma mērķis ir labāk ņemt vērā veselības un vides aizsardzību.

6. grozījums

6. grozījums

39. panta 4. punkta b) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “39. pants | “39. pants |
| Konfidencialitāte | Konfidencialitāte |
| (..) | (..) |
| 4.   Neatkarīgi no 2. un 3. punkta tomēr publisko šādu informāciju: | 4.   Neatkarīgi no 2. un 3. punkta tomēr publisko šādu informāciju: |
| (..) | (..) |
| b) | informāciju, kas ietilpst Iestādes zinātniskā devuma – arī zinātnisko atzinumu – secinājumos un attiecas uz
  paredzamu
  ietekmi uz veselību.” |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“39. pants

“39. pants

Konfidencialitāte

Konfidencialitāte

(..)

(..)

4.   Neatkarīgi no 2. un 3. punkta tomēr publisko šādu informāciju:

4.   Neatkarīgi no 2. un 3. punkta tomēr publisko šādu informāciju:

(..)

(..)

b)

informāciju, kas ietilpst Iestādes zinātniskā devuma – arī zinātnisko atzinumu – secinājumos un attiecas uz
  paredzamu
  ietekmi uz veselību.”

paredzamu

| b) | informāciju, kas ietilpst Iestādes zinātniskā devuma – arī zinātnisko atzinumu – secinājumos un attiecas uz
  iespējamu
  ietekmi uz
  cilvēku vai dzīvnieku
  veselību
  vai vidi
  .” |
| --- | --- |

b)

informāciju, kas ietilpst Iestādes zinātniskā devuma – arī zinātnisko atzinumu – secinājumos un attiecas uz
  iespējamu
  ietekmi uz
  cilvēku vai dzīvnieku
  veselību
  vai vidi
  .”

iespējamu

cilvēku vai dzīvnieku

vai vidi

Pamatojums

Pamatojums

Grozījuma mērķis ir labāk ņemt vērā veselības un vides aizsardzību.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīga informācija

Vispārīga informācija

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, kuras mērķis ir palielināt ES riska novērtējuma pārtikas apritē pārredzamību un ilgtspējību, kā soli pareizajā virzienā, kas precizē pārredzamības noteikumus, jo īpaši attiecībā uz zinātniskajiem pētījumiem, ko Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) izmanto savos riska novērtējumos, uzlabo EFSA pārvaldību, veicina zinātnisko sadarbību starp dalībvalstīm un EFSA un to iesaisti EFSA zinātniskajā darbā, kā arī veido visaptverošu un efektīvu komunikācijas stratēģiju riska jomā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu, kuras mērķis ir palielināt ES riska novērtējuma pārtikas apritē pārredzamību un ilgtspējību, kā soli pareizajā virzienā, kas precizē pārredzamības noteikumus, jo īpaši attiecībā uz zinātniskajiem pētījumiem, ko Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA

EFSA

EFSA

EFSA

| 2. | uzskata, ka šī iniciatīva ir solis pareizajā virzienā, taču pastāv šaubas par to, vai ierosinātās izmaiņas radīs iespēju neatkarīgai zinātniskai pārbaudei attiecībā uz pētījumiem un datiem, kas izmantoti reglamentēto produktu un vielu riska novērtēšanai, saistībā ar pašreizējo tiesisko regulējumu datu aizsardzības jomā un konfidencialitātes noteikumiem; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka šī iniciatīva ir solis pareizajā virzienā, taču pastāv šaubas par to, vai ierosinātās izmaiņas radīs iespēju neatkarīgai zinātniskai pārbaudei attiecībā uz pētījumiem un datiem, kas izmantoti reglamentēto produktu un vielu riska novērtēšanai, saistībā ar pašreizējo tiesisko regulējumu datu aizsardzības jomā un konfidencialitātes noteikumiem;

| 3. | norāda, ka šis tiesību akta priekšlikums ir atbilde uz Komisijas veiktajā Regulas (EK) Nr. 178/2002 par pārtikas aprites tiesību aktiem (1) atbilstības pārbaudē konstatēto, kā arī uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Aizliegt glifosātu un aizsargāt no kaitīgiem pesticīdiem gan cilvēkus, gan vidi”, un groza vairākus nozaru tiesību aktus; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka šis tiesību akta priekšlikums ir atbilde uz Komisijas veiktajā Regulas (EK) Nr. 178/2002 par pārtikas aprites tiesību aktiem (1

| 4. | norāda, ka Regulas (EK) Nr. 178/2002 atbilstības pārbaudē secināts, ka cilvēki aicina nodrošināt pārredzamāku riska novērtēšanas procedūru pārtikas aprites tiesību aktu jomā, kā arī pārredzamāku lēmumu pieņemšanas procesu, kura pamatā ir riska novērtējums. Atbilstības pārbaudes secinājumos norādītas arī citas jomas, kurās ir vajadzīgas izmaiņas, proti, EFSA pārvaldība (negatīvi signāli attiecībā uz tās spēju uzturēt zinātnisko pētījumu augstu kvalitāti un neatkarību un nepieciešamību stiprināt sadarbību ar visām dalībvalstīm), un komunikācijas trūkums attiecībā uz risku kopumā; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka Regulas (EK) Nr. 178/2002 atbilstības pārbaudē secināts, ka cilvēki aicina nodrošināt pārredzamāku riska novērtēšanas procedūru pārtikas aprites tiesību aktu jomā, kā arī pārredzamāku lēmumu pieņemšanas procesu, kura pamatā ir riska novērtējums. Atbilstības pārbaudes secinājumos norādītas arī citas jomas, kurās ir vajadzīgas izmaiņas, proti, EFSA

| 5. | norāda, ka riska novērtējumu ES līmenī veic EFSA, kas izveidota ar VPA regulu. EFSA ir neatkarīga zinātniska struktūra, kas atbild par ekspertu izstrādātu novērtējumu veikšanu attiecībā uz ES pārtikas un dzīvnieku barības nekaitīguma aspektiem; tā darbojas pēc Komisijas, dalībvalstu un Eiropas Parlamenta pieprasījuma, kā arī pēc savas iniciatīvas. Šie riska novērtējumi tiek veikti atsevišķi no riska pārvaldības, par kuru lielā mērā atbild Eiropas Komisija; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka riska novērtējumu ES līmenī veic EFSA

EFSA

ES riska novērtēšanas procesa pārredzamība, neatkarība un uzticamība

ES riska novērtēšanas procesa pārredzamība, neatkarība un uzticamība

| 6. | uzsver, ka iedzīvotāji un citas ieinteresētās personas ir pauduši bažas par to, cik pārredzami un neatkarīgi ir nozares izstrādātie pētījumi un dati, ko EFSA izmanto savos riska novērtējumos saistībā ar reglamentētiem produktiem vai vielām nepieciešamo atļauju piešķiršanas procedūrām; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka iedzīvotāji un citas ieinteresētās personas ir pauduši bažas par to, cik pārredzami un neatkarīgi ir nozares izstrādātie pētījumi un dati, ko EFSA

| 7. | atzīst, ka Komisijas priekšlikums atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem; |
| --- | --- |

7.

atzīst, ka Komisijas priekšlikums atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem;

| 8. | norāda, ka pašreizējais atļauju piešķiršanas process ir balstīts uz pieteikuma iesniedzēja (nozares) tiešā veidā pasūtītiem pētījumiem, kas vajadzīgi pieteikuma dokumentācijai. Šīs koncepcijas pamatā ir ideja, ka publiskos līdzekļus nevajadzētu izmantot, lai pasūtītu pētījumus, kuri galu galā palīdzēs rūpniecībai laist tirgū savu produktu; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka pašreizējais atļauju piešķiršanas process ir balstīts uz pieteikuma iesniedzēja (nozares) tiešā veidā pasūtītiem pētījumiem, kas vajadzīgi pieteikuma dokumentācijai. Šīs koncepcijas pamatā ir ideja, ka publiskos līdzekļus nevajadzētu izmantot, lai pasūtītu pētījumus, kuri galu galā palīdzēs rūpniecībai laist tirgū savu produktu;

| 9. | norāda, ka iepriekš minēto iemeslu dēļ intelektuālā īpašuma tiesības uz pētījumiem un to saturu, ko izmanto riska novērtējumos, pieder nozarei, un tādējādi nav iespējama neatkarīga zinātniska pārbaude, ņemot vērā VPA regulas 38. panta jauno 1.a punktu, kurš nosaka, ka “1. punkta c) apakšpunktā minētās informācijas nodošanu atklātībai neuzskata par tiešu vai netiešu atļauju vai licenci attiecīgos datus, informāciju un to saturu lietot, reproducēt vai citādi izmantot”; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka iepriekš minēto iemeslu dēļ intelektuālā īpašuma tiesības uz pētījumiem un to saturu, ko izmanto riska novērtējumos, pieder nozarei, un tādējādi nav iespējama neatkarīga zinātniska pārbaude, ņemot vērā VPA regulas 38. panta jauno 1.a punktu, kurš nosaka, ka “1. punkta c) apakšpunktā minētās informācijas nodošanu atklātībai neuzskata par tiešu vai netiešu atļauju vai licenci attiecīgos datus, informāciju un to saturu lietot, reproducēt vai citādi izmantot”;

| 10. | norāda: ja neatkarīgi pētnieki nevarēs publicēt savus secinājumus, viņiem nebūs motivācijas salīdzināt EFSA riska novērtējumos izmantoto pētījumu rezultātus; |
| --- | --- |

10.

norāda: ja neatkarīgi pētnieki nevarēs publicēt savus secinājumus, viņiem nebūs motivācijas salīdzināt EFSA

| 11. | norāda: lai neatkarīgi pētnieki varētu vērtēt analīzes pamatotību un reproducēt pētījuma rezultātus vai veikt papildu atklājumus, īpaši svarīgi ir nodrošināt piekļuvi ne tikai datiem, bet arī programmatūrai, kas izmantota, lai iegūtu attiecīgos rezultātus. Tāpēc ļoti noderīgi būtu precizēt Komisijas un EFSA nostāju, ciktāl tas attiecas uz piekļuvi patentētai programmatūrai, ko izmanto sponsorētos pētījumus, jo īpaši, ņemot vērā EFSA pasludināto mērķi padarīt savus zinātniskos rezultātus reproducējamus; |
| --- | --- |

11.

norāda: lai neatkarīgi pētnieki varētu vērtēt analīzes pamatotību un reproducēt pētījuma rezultātus vai veikt papildu atklājumus, īpaši svarīgi ir nodrošināt piekļuvi ne tikai datiem, bet arī programmatūrai, kas izmantota, lai iegūtu attiecīgos rezultātus. Tāpēc ļoti noderīgi būtu precizēt Komisijas un EFSA

EFSA

| 12. | atzīmē arī, ka pieredze ir pierādījusi, ka publiska piekļuve informācijai un datiem, kas ļautu pārbaudīt vielas nekaitīguma novērtējuma pareizību, var nebūt vienkārša un var būt saistīta ar tiesvedību ES tiesās (2); |
| --- | --- |

12.

atzīmē arī, ka pieredze ir pierādījusi, ka publiska piekļuve informācijai un datiem, kas ļautu pārbaudīt vielas nekaitīguma novērtējuma pareizību, var nebūt vienkārša un var būt saistīta ar tiesvedību ES tiesās (2

| 13. | šajā sakarā norāda, ka Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 12. pants pieļauj un pat atbalsta proaktīvu publicēšanu; uzskata, ka ES noteikumi par publisku piekļuvi informācijai būtu jāpiemēro saskaņotā veidā visās ES zinātniskās padomdevējās struktūrās un ka to proaktīvas publicēšanas politikai vajadzētu būt saskaņotai, lai nodrošinātu paredzamību; |
| --- | --- |

13.

šajā sakarā norāda, ka Regulas Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 12. pants pieļauj un pat atbalsta proaktīvu publicēšanu; uzskata, ka ES noteikumi par publisku piekļuvi informācijai būtu jāpiemēro saskaņotā veidā visās ES zinātniskās padomdevējās struktūrās un ka to proaktīvas publicēšanas politikai vajadzētu būt saskaņotai, lai nodrošinātu paredzamību;

| 14. | šajā saistībā norāda, ka Eiropas Zāļu aģentūra saskaņā ar savu politiku 0070, kuras mērķis ir nodrošināt publisku kontroli attiecībā uz jaunām zināšanām un to izmantošanu turpmākā pētniecībā sabiedrības veselības interesēs (3), 2016. gadā publicēja vadlīnijas par Aģentūras proaktīvu informācijas sniegšanas politiku attiecībā uz klīniskajiem datiem; |
| --- | --- |

14.

šajā saistībā norāda, ka Eiropas Zāļu aģentūra saskaņā ar savu politiku 0070, kuras mērķis ir nodrošināt publisku kontroli attiecībā uz jaunām zināšanām un to izmantošanu turpmākā pētniecībā sabiedrības veselības interesēs (3

| 15. | atbalsta priekšlikumu izveidot reģistru par visiem pētījumiem, ko pārvalda EFSA; šādam reģistram vajadzētu novērst publikāciju neobjektivitāti un svarīgas drošības informācijas nesniegšanu; norāda, ka šāds ES reģistrs jau ir ieviests attiecībā uz klīniskajām pārbaudēm (4); |
| --- | --- |

15.

atbalsta priekšlikumu izveidot reģistru par visiem pētījumiem, ko pārvalda EFSA

4

| 16. | attiecībā uz datu konfidencialitātes novērtēšanu atzīst, ka saskaņošana ir svarīga, un tāpēc neuzskata, ka šī pienākuma nodošana dalībvalstīm būtu labākais risinājums. Par datu konfidencialitāti būtu jālemj EFSA, tādējādi nodrošinot vienotu pieeju pieteikumu novērtēšanā saistībā ar šo jutīgo jautājumu; |
| --- | --- |

16.

attiecībā uz datu konfidencialitātes novērtēšanu atzīst, ka saskaņošana ir svarīga, un tāpēc neuzskata, ka šī pienākuma nodošana dalībvalstīm būtu labākais risinājums. Par datu konfidencialitāti būtu jālemj EFSA

ES riska novērtēšanas procedūras un EFSA pārvaldības ilgtspēja

ES riska novērtēšanas procedūras un EFSA

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka viens no šī tiesību akta priekšlikuma mērķiem ir uzlabot EFSA pārvaldību, stiprināt dalībvalstu zinātnisko sadarbību ar šo iestādi un palielināt to līdzdalību tās zinātniskajā darbā; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē to, ka viens no šī tiesību akta priekšlikuma mērķiem ir uzlabot EFSA

| 18. | atzinīgi vērtē EFSA budžeta ievērojamo pieaugumu, kas tai ļauj pildīt jaunos uzdevumus, piemēram, pasūtīt neatkarīgas drošības pārbaudes izņēmuma gadījumos, un vienlaikus norāda, ka ir jānodrošina pietiekams finansējums, lai EFSA varētu veikt savu pamatuzdevumus bez ierobežojumiem; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē EFSA

EFSA

| 19. | atzinīgi vērtē to, ka EFSA valdes sastāva veidošana un EFSA ārējās izvērtēšanas procedūra pielāgota vienotajai pieejai, kas aprakstīta pielikumā 2012. gada Iestāžu kopīgajam paziņojumam par decentralizētām aģentūrām; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē to, ka EFSA

EFSA

| 20. | norāda, ka pašlaik EFSA valdē ir 14 vēlēti locekļi, kuru skaits saskaņā ar šo priekšlikumu varētu palielināties līdz 35. Katrai dalībvalstij vajadzētu izraudzīties savu pārstāvi un viņa aizstājēju, tādējādi nodrošinot dalībvalstu lielāku līdzdalību EFSA pārvaldībā. Komisija ieceļ divus locekļus, un Eiropas Parlamentam ir viens pārstāvis; četri locekļi pārstāv pilsoniskās sabiedrības un pārtikas aprites ķēdes intereses; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka pašlaik EFSA

EFSA

| 21. | norāda, ka nepietiekamu cilvēkresursu gadījumā, jo īpaši attiecībā uz mazākām dalībvalstīm (no katras dalībvalsts būs jāieceļ ne vairāk kā 12 ekspertus) priekšlikumā ir paredzēta iespēja EFSA ekspertu grupās iecelt ekspertus no citām dalībvalstīm; tas tomēr apdraudētu mērķtiecīgu līdzsvaru attiecībā uz sadarbību starp visām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka nepietiekamu cilvēkresursu gadījumā, jo īpaši attiecībā uz mazākām dalībvalstīm (no katras dalībvalsts būs jāieceļ ne vairāk kā 12 ekspertus) priekšlikumā ir paredzēta iespēja EFSA

Labāka paziņošana par risku

Labāka paziņošana par risku

| 22. | atzinīgi vērtē to, ka vispārīgajā riska paziņošanas plānā, kā izklāstīts Komisijas priekšlikumā, ir ņemta vērā riska uztvere, un šajā sakarā uzsver, ka ļoti svarīgi ir vairot plašas sabiedrības informētību kopumā par tādiem jēdzieniem kā “apdraudējums” un “risks”; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē to, ka vispārīgajā riska paziņošanas plānā, kā izklāstīts Komisijas priekšlikumā, ir ņemta vērā riska uztvere, un šajā sakarā uzsver, ka ļoti svarīgi ir vairot plašas sabiedrības informētību kopumā par tādiem jēdzieniem kā “apdraudējums” un “risks”;

| 23. | atzīmē, ka, neraugoties uz vienotiem principiem reglamentēto produktu novērtēšanā un apstiprināšanā, attiecībā uz noteiktām vielām dažādās dalībvalstīs pastāv acīmredzama neatbilstība, kuras iemesls var būt dažādas pieejas bīstamības un riska jēdzieniem un attiecīgā riska sociālās pieņemamības līmeņa atšķirības; |
| --- | --- |

23.

atzīmē, ka, neraugoties uz vienotiem principiem reglamentēto produktu novērtēšanā un apstiprināšanā, attiecībā uz noteiktām vielām dažādās dalībvalstīs pastāv acīmredzama neatbilstība, kuras iemesls var būt dažādas pieejas bīstamības un riska jēdzieniem un attiecīgā riska sociālās pieņemamības līmeņa atšķirības;

| 24. | uzsver, ka Eiropā vispārīgi samazinās uzticēšanās politikas veidotājiem, un norāda, ka sabiedrības uzticēšanās ir viens no svarīgākajiem mainīgajiem lielumiem, kas izskaidro riska uztveri sabiedrībā (5). Ja sabiedrība uzticas politikas veidotājiem vai regulatoriem, tā uztver riskus kā mazākus nekā tad, ja tā viņiem neuzticas; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka Eiropā vispārīgi samazinās uzticēšanās politikas veidotājiem, un norāda, ka sabiedrības uzticēšanās ir viens no svarīgākajiem mainīgajiem lielumiem, kas izskaidro riska uztveri sabiedrībā (5

| 25. | tāpēc atbalsta nodomu palielināt sabiedrības un ieinteresēto personu uzticēšanos ES pieejas attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu pārredzamībai un ilgtspējai, jo īpaši attiecībā uz riska novērtējumu, un vienlaikus norāda, ka, lai riska paziņošanas stratēģija būtu efektīva, ir nepieciešams aktīvi un produktīvi iesaistīt sabiedrību un citas attiecīgās ieinteresētās personas, nodrošinot, ka tiek pareizi izprasti un pieņemti kompromisi starp risku un ieguvumiem; |
| --- | --- |

25.

tāpēc atbalsta nodomu palielināt sabiedrības un ieinteresēto personu uzticēšanos ES pieejas attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu pārredzamībai un ilgtspējai, jo īpaši attiecībā uz riska novērtējumu, un vienlaikus norāda, ka, lai riska paziņošanas stratēģija būtu efektīva, ir nepieciešams aktīvi un produktīvi iesaistīt sabiedrību un citas attiecīgās ieinteresētās personas, nodrošinot, ka tiek pareizi izprasti un pieņemti kompromisi starp risku un ieguvumiem;

| 26. | uzsver, ka ES riska paziņošanas stratēģijai jābūt iekļaujošai un jānodrošina, ka tiek pienācīgi iesaistīti visi pārvaldības līmeņi – no centrālās valdības līmeņa līdz vietējo un reģionālo pašvaldību līmenim –, kā arī citi dalībnieki, lai garantētu saskaņotas riska paziņošanas stratēģijas, pievēršoties ar pārtikas apriti saistītajiem riskiem; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka ES riska paziņošanas stratēģijai jābūt iekļaujošai un jānodrošina, ka tiek pienācīgi iesaistīti visi pārvaldības līmeņi – no centrālās valdības līmeņa līdz vietējo un reģionālo pašvaldību līmenim –, kā arī citi dalībnieki, lai garantētu saskaņotas riska paziņošanas stratēģijas, pievēršoties ar pārtikas apriti saistītajiem riskiem;

| 27. | norāda, ka, pamatojoties uz līdzšinējo priekšlikuma analīzi un apspriešanu, ir jāņem vērā paredzamais administratīvā sloga pieaugums, augstākas prasības attiecībā uz valstu ekspertiem saistībā ar viņu dalību EFSA valdē un darbību EFSA zinātniskajās ekspertu grupās, iespējamā politiskā ietekme uz valstu ekspertu izvirzīšanu, ar attiecīgu ietekmi uz EFSA neatkarību, un ievērojamā finansiālā ietekme uz visām dalībvalstīm EFSA budžeta ievērojamā palielinājuma rezultātā, kā arī saistībā ar paredzamo Brexit ietekmi uz budžetu. |
| --- | --- |

27.

norāda, ka, pamatojoties uz līdzšinējo priekšlikuma analīzi un apspriešanu, ir jāņem vērā paredzamais administratīvā sloga pieaugums, augstākas prasības attiecībā uz valstu ekspertiem saistībā ar viņu dalību EFSA

EFSA

EFSA

EFSA

Brexit

Briselē, 2018. gada 10. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu.

1

(2)  Hautala u.c./EFSA (lieta T-329/17), prasība, kas celta 2017. gada 24. maijā.

2

Hautala

/EFSA

(3)  http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2014/10/WC500174796.pdf

3

(4)  Eiropas klīnisko pētījumu datubāze (EudraCT), ko pārvalda Eiropas Zāļu aģentūra.

4

EudraCT

(5)  Pētījums, ko veica Ragnar Löfstedt un citi pētnieki riska paziņošanas un pārvaldības jomā.

5

Ragnar Löfstedt

---

| 21.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 461/232 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 461/232

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss”

(2018/C 461/20)

| Galvenais ziņotājs: | Samuel AZZOPARDI (MT/PPE), Rabatas-Viktorijas pilsētas domes deputāts (Goco sala) |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti: | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai un Direktīvas 2009/22/EK atcelšanu,
  COM(2018) 184 final
  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz ES patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu labāku izpildi un modernizēšanu groza Padomes 1993. gada 5. aprīļa Direktīvu 93/13/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/6/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/29/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/83/ES,
  COM (2018) 185 final
  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss”,
  COM(2018) 183 final |

Galvenais ziņotājs:

Samuel AZZOPARDI (MT/PPE), Rabatas-Viktorijas pilsētas domes deputāts (Goco sala)

Atsauces dokumenti:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai un Direktīvas 2009/22/EK atcelšanu,

COM(2018) 184 final

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz ES patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu labāku izpildi un modernizēšanu groza Padomes 1993. gada 5. aprīļa Direktīvu 93/13/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/6/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/29/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/83/ES,

COM (2018) 185 final

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss”,

COM(2018) 183 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai un Direktīvas 2009/22/EK atcelšanu

COM/2018/0184 final – 2018/089 (COD)

1. grozījums

2. nodaļa, 6. panta 1. punkts – grozīt šādi:

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Direktīvas 5. panta 3. punkta piemērošanas vajadzībām dalībvalstis nodrošina, ka tiesīgajām iestādēm ir tiesības celt pārstāvības prasības, kurās lūdz izdot tiesiskās aizsardzības rīkojumu, ar ko tirgotājam attiecīgā gadījumā uzliek pienākumu cita starpā nodrošināt kompensāciju, labošanu, aizstāšanu, cenas samazināšanu, līguma izbeigšanu vai samaksātās cenas atlīdzināšanu. Dalībvalsts var pieprasīt attiecīgo individuālo patērētāju pilnvarojumu, pirms tiek
  pieņemts deklaratīvs lēmums vai
  izdots tiesiskās aizsardzības rīkojums. | Direktīvas 5. panta 3. punkta piemērošanas vajadzībām dalībvalstis nodrošina, ka tiesīgajām iestādēm ir tiesības celt pārstāvības prasības, kurās lūdz izdot tiesiskās aizsardzības rīkojumu, ar ko tirgotājam attiecīgā gadījumā uzliek pienākumu cita starpā nodrošināt kompensāciju, labošanu, aizstāšanu, cenas samazināšanu, līguma izbeigšanu vai samaksātās cenas atlīdzināšanu. Dalībvalsts var pieprasīt attiecīgo individuālo patērētāju pilnvarojumu, pirms tiek izdots tiesiskās aizsardzības rīkojums. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Direktīvas 5. panta 3. punkta piemērošanas vajadzībām dalībvalstis nodrošina, ka tiesīgajām iestādēm ir tiesības celt pārstāvības prasības, kurās lūdz izdot tiesiskās aizsardzības rīkojumu, ar ko tirgotājam attiecīgā gadījumā uzliek pienākumu cita starpā nodrošināt kompensāciju, labošanu, aizstāšanu, cenas samazināšanu, līguma izbeigšanu vai samaksātās cenas atlīdzināšanu. Dalībvalsts var pieprasīt attiecīgo individuālo patērētāju pilnvarojumu, pirms tiek
  pieņemts deklaratīvs lēmums vai
  izdots tiesiskās aizsardzības rīkojums.

Direktīvas 5. panta 3. punkta piemērošanas vajadzībām dalībvalstis nodrošina, ka tiesīgajām iestādēm ir tiesības celt pārstāvības prasības, kurās lūdz izdot tiesiskās aizsardzības rīkojumu, ar ko tirgotājam attiecīgā gadījumā uzliek pienākumu cita starpā nodrošināt kompensāciju, labošanu, aizstāšanu, cenas samazināšanu, līguma izbeigšanu vai samaksātās cenas atlīdzināšanu. Dalībvalsts var pieprasīt attiecīgo individuālo patērētāju pilnvarojumu, pirms tiek izdots tiesiskās aizsardzības rīkojums.

Pamatojums

Individuālo patērētāju pilnvarojumu pieprasīt būtu vajadzīgs tikai tad, ja tiesīgā iestāde pieprasa tiesiskās aizsardzības rīkojumu. Attiecībā uz deklaratīviem lēmumiem, ar kuriem konstatēts pārkāpums, patērētāju pilnvarojums nebūtu nepieciešams. Tas ir saskaņā ar 5. panta 2. punktu, kurā noteikts, ka, lai lūgtu aizlieguma rīkojumu (tātad arī aizlieguma rīkojumu, ar ko konstatē pārkāpumu), tiesīgajām iestādēm nav jāiegūst attiecīgo individuālo patērētāju pilnvaras un nav jāsniedz pierādījumi par attiecīgo patērētāju faktiskajiem zaudējumiem vai kaitējumu vai par tirgotāja nodomu vai nolaidību.

2. grozījums

3. nodaļa, 18. panta 2. punkts – svītrot punktu

Uzraudzība un novērtēšana

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā Komisija izvērtē, vai noteikumi par gaisa un dzelzceļa pasažieru tiesībām nodrošina tādu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni, kas ir salīdzināms ar šajā direktīvā paredzēto. Tādā gadījumā Komisija paredz izstrādāt attiecīgus priekšlikumus, kas var ietvert jo īpaši I pielikuma 10. un 15. punktā minēto tiesību aktu izslēgšanu no šīs direktīvas piemērošanas jomas, kas noteikta 2. pantā. | |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā Komisija izvērtē, vai noteikumi par gaisa un dzelzceļa pasažieru tiesībām nodrošina tādu patērētāju tiesību aizsardzības līmeni, kas ir salīdzināms ar šajā direktīvā paredzēto. Tādā gadījumā Komisija paredz izstrādāt attiecīgus priekšlikumus, kas var ietvert jo īpaši I pielikuma 10. un 15. punktā minēto tiesību aktu izslēgšanu no šīs direktīvas piemērošanas jomas, kas noteikta 2. pantā.

Pamatojums

Ir būtiski saglabāt priekšlikuma plašo darbības jomu, tostarp pasažieru tiesības.

3. grozījums

I PIELIKUMS – grozīt šādi:

DIREKTĪVAS 2. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTIE SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTU NOTEIKUMI

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| [..] | (..) |
| | (60) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/35/EK (2004. gada 21. aprīlis) par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (OV L 143, 30.4.2004., 56. lpp.). |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

[..]

(..)

(60)

Pamatojums

Šīs direktīvas darbības joma būtu jāpaplašina, lai radītu reālu ietekmi jomās, kurās tiek radīts masveida kaitējums, tādējādi aptverot visas darbības, kas rada kaitējumu patērētājiem un iedzīvotājiem.

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz ES patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu labāku izpildi un modernizēšanu groza Padomes 1993. gada 5. aprīļa Direktīvu 93/13/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/6/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/29/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/83/ES

COM(2018) 185 final – 2018/0090(COD)

4. grozījums

2. apsvērums – jauns punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Aizvien pieaugošā digitalizācija maina mūsu pastāvēšanas pamatus. Digitālajā laikmetā ārkārtīgi mainās spēku samērs starp privātpersonām, valdībām un uzņēmumiem. Tomēr arī digitālajā laikmetā tehnikas progresam ir jākalpo cilvēces vajadzībām.




  Digitālās pasaules veidošanai ir jākļūst arī par Eiropas uzdevumu, lai 21. gadsimtā Eiropas Savienība spētu saglabāt brīvību, tiesiskumu un solidaritāti.




  Arī digitālajā pasaulē pamattiesības un demokrātijas principi ir jāaizsargā ar tiesiskuma palīdzību, uzliekot valsts un nevalstiskiem dalībniekiem pienākumu gādāt par pamattiesību piemērošanu digitālajā pasaulē un tādējādi radot tiesiskuma pamatus digitālajam laikmetam. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Aizvien pieaugošā digitalizācija maina mūsu pastāvēšanas pamatus. Digitālajā laikmetā ārkārtīgi mainās spēku samērs starp privātpersonām, valdībām un uzņēmumiem. Tomēr arī digitālajā laikmetā tehnikas progresam ir jākalpo cilvēces vajadzībām.

Digitālās pasaules veidošanai ir jākļūst arī par Eiropas uzdevumu, lai 21. gadsimtā Eiropas Savienība spētu saglabāt brīvību, tiesiskumu un solidaritāti.

Arī digitālajā pasaulē pamattiesības un demokrātijas principi ir jāaizsargā ar tiesiskuma palīdzību, uzliekot valsts un nevalstiskiem dalībniekiem pienākumu gādāt par pamattiesību piemērošanu digitālajā pasaulē un tādējādi radot tiesiskuma pamatus digitālajam laikmetam.

Pamatojums

Ņemot vērā ES Digitālo pamattiesību hartas (https://digitalcharta.eu/) preambulu, ir jāapzina īpašās demokrātiskās, konstitucionālās un ar pamattiesībām saistītās problēmas, kas pavada digitalizācijas procesu.

5. grozījums

5. apsvērums – jauns punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Saskaņā ar iedibināto Eiropas Savienības Tiesas judikatūru pakalpojumu sniegšanas brīvība, ko garantē Līgumi, var tikt ierobežota primāru iemeslu dēļ, kuri skar vispārējās intereses, piemēram, lai panāktu augstu patērētāju aizsardzības līmeni, ar nosacījumu, ka šie ierobežojumi ir pamatoti, samērīgi un nepieciešami. Tādējādi dalībvalstis var veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību patērētāju aizsardzības noteikumiem, uz kuriem neattiecas šī direktīva. Pasākumiem, ko dalībvalsts veic, lai īstenotu valsts patērētāju aizsardzības režīmu, tostarp, piemēram, attiecībā uz azartspēļu reklāmu, jābūt samērīgiem ar paredzēto mērķi un nepieciešamiem, kā tas norādīts ES judikatūrā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Saskaņā ar iedibināto Eiropas Savienības Tiesas judikatūru pakalpojumu sniegšanas brīvība, ko garantē Līgumi, var tikt ierobežota primāru iemeslu dēļ, kuri skar vispārējās intereses, piemēram, lai panāktu augstu patērētāju aizsardzības līmeni, ar nosacījumu, ka šie ierobežojumi ir pamatoti, samērīgi un nepieciešami. Tādējādi dalībvalstis var veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību patērētāju aizsardzības noteikumiem, uz kuriem neattiecas šī direktīva. Pasākumiem, ko dalībvalsts veic, lai īstenotu valsts patērētāju aizsardzības režīmu, tostarp, piemēram, attiecībā uz azartspēļu reklāmu, jābūt samērīgiem ar paredzēto mērķi un nepieciešamiem, kā tas norādīts ES judikatūrā.

Pamatojums

Pašsaprotams.

6. grozījums

18. apsvērums – grozīt šādi:

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Tiešsaistes tirdzniecības vietas būtu jādefinē Direktīvas 2011/83/ES vajadzībām līdzīgi kā Regulā (ES) Nr. 524/2013 (1)

  un Direktīvā (ES) 2016/1148

   (2). Tomēr definīcija būtu jāatjaunina un jāpadara tehnoloģiski neitrāla, lai ietvertu jaunas tehnoloģijas. Tādēļ ir lietderīgi atsaukties nevis uz “tīmekļa vietni”, bet uz jēdzienu “tiešsaistes saskarne”, kā paredzēts Regulā (ES) 2018/302 (3). | Tiešsaistes tirdzniecības vietas būtu jādefinē Direktīvas 2011/83/ES vajadzībām līdzīgi kā Regulā (ES) Nr. 524/2013 (1). Tomēr definīcija būtu jāatjaunina un jāpadara tehnoloģiski neitrāla, lai ietvertu jaunas tehnoloģijas. Tādēļ ir lietderīgi atsaukties nevis uz “tīmekļa vietni”, bet uz jēdzienu “tiešsaistes saskarne”, kā paredzēts Regulā (ES) 2018/302 (2).
  Tiešsaistes tirdzniecības vietā sniegtajos IT pakalpojumos var iekļaut transakciju apstrādi, datu apkopošanu vai lietotāju profilu izveidi. Tiešsaistes lietotņu internetveikali, kas ļauj digitāli izplatīt trešo personu lietotnes vai programmatūru, būtu jāuzskata par tiešsaistes tirdzniecības vietas paveidu
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Tiešsaistes tirdzniecības vietas būtu jādefinē Direktīvas 2011/83/ES vajadzībām līdzīgi kā Regulā (ES) Nr. 524/2013 (1)

  un Direktīvā (ES) 2016/1148

   (2). Tomēr definīcija būtu jāatjaunina un jāpadara tehnoloģiski neitrāla, lai ietvertu jaunas tehnoloģijas. Tādēļ ir lietderīgi atsaukties nevis uz “tīmekļa vietni”, bet uz jēdzienu “tiešsaistes saskarne”, kā paredzēts Regulā (ES) 2018/302 (3).

Tiešsaistes tirdzniecības vietas būtu jādefinē Direktīvas 2011/83/ES vajadzībām līdzīgi kā Regulā (ES) Nr. 524/2013 (1). Tomēr definīcija būtu jāatjaunina un jāpadara tehnoloģiski neitrāla, lai ietvertu jaunas tehnoloģijas. Tādēļ ir lietderīgi atsaukties nevis uz “tīmekļa vietni”, bet uz jēdzienu “tiešsaistes saskarne”, kā paredzēts Regulā (ES) 2018/302 (2).
  Tiešsaistes tirdzniecības vietā sniegtajos IT pakalpojumos var iekļaut transakciju apstrādi, datu apkopošanu vai lietotāju profilu izveidi. Tiešsaistes lietotņu internetveikali, kas ļauj digitāli izplatīt trešo personu lietotnes vai programmatūru, būtu jāuzskata par tiešsaistes tirdzniecības vietas paveidu
  .

Pamatojums

Priekšlikuma 2. panta 4. punktā ir definētas svarīgas informācijas prasības, kas attiecas uz tiešsaistes tirdzniecības vietām, un tajā būtu nepārprotami jāietver lietotņu veikali, tāpat kā Regulā (ES) Nr. 524/2013. Lai noteikums par sarindošanas kritēriju izpaušanu nevarētu tikt apiets, atsauce uz Direktīvu (ES) 2016/1148 būtu jāsvītro.

7. grozījums

21. apsvērums – grozīt šādi:

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Digitālo saturu un digitālos pakalpojumus bieži sniedz tiešsaistē saskaņā ar līgumiem, saskaņā ar kuriem patērētājs nemaksā cenu, bet sniedz tirgotājam
  personas
  datus. Digitālajiem pakalpojumiem ir raksturīga nepārtraukta tirgotāja iesaistīšanās visā līguma darbības laikā, lai ļautu patērētājam izmantot pakalpojumu, piemēram, piekļuvi datiem, datu izveidošanu, apstrādi, uzglabāšanu vai koplietošanu digitālā formā. Digitālo pakalpojumu piemēri ir abonēšanas līgumi satura platformās, mākoņglabāšana, tīmekļa e-pasts, sociālie plašsaziņas līdzekļi un mākoņdatošanas lietotnes. Nepārtrauktā pakalpojuma sniedzēja iesaiste attaisno noteikumu piemērošanu par atteikuma tiesībām, kas paredzētas Direktīvā 2011/83/ES un kas efektīvi ļauj patērētājam pārbaudīt pakalpojumu un 14 dienu laikā no līguma noslēgšanas dienas pieņemt lēmumu, vai to saglabāt vai ne. Savukārt tāda digitālā satura piegādes līgumus, kas netiek sniegts materiālā datu nesējā, raksturo tirgotāja vienreizēja darbība, lai sniegtu patērētājam konkrēto digitālā satura vienību vai vienības, piemēram, konkrētu mūziku vai video datnes. Šā digitālā satura piegādes vienreizējā būtība ir pamatā atbrīvojumam no atteikuma tiesībām saskaņā ar Direktīvas 2011/83/ES 16. panta m) punktu, saskaņā ar kuru patērētājs zaudē atteikuma tiesības, ja ir sākusies līguma izpilde, piemēram, konkrēta satura lejupielāde vai straumēšana. | Digitālo saturu un digitālos pakalpojumus bieži sniedz tiešsaistē saskaņā ar līgumiem, saskaņā ar kuriem patērētājs nemaksā cenu, bet sniedz tirgotājam datus. Digitālajiem pakalpojumiem ir raksturīga nepārtraukta tirgotāja iesaistīšanās visā līguma darbības laikā, lai ļautu patērētājam izmantot pakalpojumu, piemēram, piekļuvi datiem, datu izveidošanu, apstrādi, uzglabāšanu vai koplietošanu digitālā formā. Digitālo pakalpojumu piemēri ir abonēšanas līgumi satura platformās, mākoņglabāšana, tīmekļa e-pasts, sociālie plašsaziņas līdzekļi un mākoņdatošanas lietotnes. Nepārtrauktā pakalpojuma sniedzēja iesaiste attaisno noteikumu piemērošanu par atteikuma tiesībām, kas paredzētas Direktīvā 2011/83/ES un kas efektīvi ļauj patērētājam pārbaudīt pakalpojumu un 14 dienu laikā no līguma noslēgšanas dienas pieņemt lēmumu, vai to saglabāt vai ne. Savukārt tāda digitālā satura piegādes līgumus, kas netiek sniegts materiālā datu nesējā, raksturo tirgotāja vienreizēja darbība, lai sniegtu patērētājam konkrēto digitālā satura vienību vai vienības, piemēram, konkrētu mūziku vai video datnes. Šā digitālā satura piegādes vienreizējā būtība ir pamatā atbrīvojumam no atteikuma tiesībām saskaņā ar Direktīvas 2011/83/ES 16. panta m) punktu, saskaņā ar kuru patērētājs zaudē atteikuma tiesības, ja ir sākusies līguma izpilde, piemēram, konkrēta satura lejupielāde vai straumēšana. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Digitālo saturu un digitālos pakalpojumus bieži sniedz tiešsaistē saskaņā ar līgumiem, saskaņā ar kuriem patērētājs nemaksā cenu, bet sniedz tirgotājam
  personas
  datus. Digitālajiem pakalpojumiem ir raksturīga nepārtraukta tirgotāja iesaistīšanās visā līguma darbības laikā, lai ļautu patērētājam izmantot pakalpojumu, piemēram, piekļuvi datiem, datu izveidošanu, apstrādi, uzglabāšanu vai koplietošanu digitālā formā. Digitālo pakalpojumu piemēri ir abonēšanas līgumi satura platformās, mākoņglabāšana, tīmekļa e-pasts, sociālie plašsaziņas līdzekļi un mākoņdatošanas lietotnes. Nepārtrauktā pakalpojuma sniedzēja iesaiste attaisno noteikumu piemērošanu par atteikuma tiesībām, kas paredzētas Direktīvā 2011/83/ES un kas efektīvi ļauj patērētājam pārbaudīt pakalpojumu un 14 dienu laikā no līguma noslēgšanas dienas pieņemt lēmumu, vai to saglabāt vai ne. Savukārt tāda digitālā satura piegādes līgumus, kas netiek sniegts materiālā datu nesējā, raksturo tirgotāja vienreizēja darbība, lai sniegtu patērētājam konkrēto digitālā satura vienību vai vienības, piemēram, konkrētu mūziku vai video datnes. Šā digitālā satura piegādes vienreizējā būtība ir pamatā atbrīvojumam no atteikuma tiesībām saskaņā ar Direktīvas 2011/83/ES 16. panta m) punktu, saskaņā ar kuru patērētājs zaudē atteikuma tiesības, ja ir sākusies līguma izpilde, piemēram, konkrēta satura lejupielāde vai straumēšana.

Digitālo saturu un digitālos pakalpojumus bieži sniedz tiešsaistē saskaņā ar līgumiem, saskaņā ar kuriem patērētājs nemaksā cenu, bet sniedz tirgotājam datus. Digitālajiem pakalpojumiem ir raksturīga nepārtraukta tirgotāja iesaistīšanās visā līguma darbības laikā, lai ļautu patērētājam izmantot pakalpojumu, piemēram, piekļuvi datiem, datu izveidošanu, apstrādi, uzglabāšanu vai koplietošanu digitālā formā. Digitālo pakalpojumu piemēri ir abonēšanas līgumi satura platformās, mākoņglabāšana, tīmekļa e-pasts, sociālie plašsaziņas līdzekļi un mākoņdatošanas lietotnes. Nepārtrauktā pakalpojuma sniedzēja iesaiste attaisno noteikumu piemērošanu par atteikuma tiesībām, kas paredzētas Direktīvā 2011/83/ES un kas efektīvi ļauj patērētājam pārbaudīt pakalpojumu un 14 dienu laikā no līguma noslēgšanas dienas pieņemt lēmumu, vai to saglabāt vai ne. Savukārt tāda digitālā satura piegādes līgumus, kas netiek sniegts materiālā datu nesējā, raksturo tirgotāja vienreizēja darbība, lai sniegtu patērētājam konkrēto digitālā satura vienību vai vienības, piemēram, konkrētu mūziku vai video datnes. Šā digitālā satura piegādes vienreizējā būtība ir pamatā atbrīvojumam no atteikuma tiesībām saskaņā ar Direktīvas 2011/83/ES 16. panta m) punktu, saskaņā ar kuru patērētājs zaudē atteikuma tiesības, ja ir sākusies līguma izpilde, piemēram, konkrēta satura lejupielāde vai straumēšana.

Pamatojums

Patērētāju tiesību direktīvas darbības joma, salīdzinot ar Komisijas priekšlikumu, būtu jāpaplašina, iekļaujot arī maksājumu ar nepersondatiem. Tieši nepersondatus, piemēram, dažādu mašīnģenerētu informāciju, arvien biežāk izmanto kā preci.

8. grozījums

26. apsvērums – grozīt šādi:

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Direktīvu 2011/82/ES
  nebūtu
  jāpiemēro arī situācijās, kad tirgotājs vāc
  vienīgi
  metadatus, piemēram, IP adresi, pārlūkošanas vēsturi vai citu informāciju, ko vāc un nosūta, piemēram ar sīkdatnēm
  , izņemot, ja šādu situāciju uzskata par līgumu saskaņā ar valstu tiesību aktiem
  . Tā
  nebūtu
  jāpiemēro arī situācijās, kad patērētājs, kas nav noslēdzis līgumu ar tirgotāju, ir pakļauts reklāmām tikai un vienīgi, lai piekļūtu digitālajam saturam vai digitālajam pakalpojumam. Tomēr dalībvalstīm vajadzētu saglabāt iespēju
  attiecināt
  Direktīvas 2011/83/ES noteikumu piemērošanu
  uz šādām situācijām
  vai citādi reglamentēt šādas situācijas, kas ir izslēgtas no minētās direktīvas darbības jomas. | Direktīvu 2011/82/ES
  būtu
  jāpiemēro arī situācijās, kad tirgotājs vāc metadatus, piemēram, IP adresi, pārlūkošanas vēsturi vai citu informāciju, ko vāc un nosūta, piemēram ar sīkdatnēm. Tā
  būtu
  jāpiemēro arī situācijās, kad patērētājs, kas nav noslēdzis līgumu ar tirgotāju, ir pakļauts reklāmām tikai un vienīgi, lai piekļūtu digitālajam saturam vai digitālajam pakalpojumam. Tomēr dalībvalstīm vajadzētu saglabāt iespēju
  ar tiesību aktu palīdzību ierobežot
  Direktīvas 2011/83/ES noteikumu piemērošanu
  šādās situācijās, tiesību aktos iekļaujot nepārprotamu atsauci uz tām,
  vai citādi reglamentēt šādas situācijas, kas ir izslēgtas no minētās direktīvas darbības jomas. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Direktīvu 2011/82/ES
  nebūtu
  jāpiemēro arī situācijās, kad tirgotājs vāc
  vienīgi
  metadatus, piemēram, IP adresi, pārlūkošanas vēsturi vai citu informāciju, ko vāc un nosūta, piemēram ar sīkdatnēm
  , izņemot, ja šādu situāciju uzskata par līgumu saskaņā ar valstu tiesību aktiem
  . Tā
  nebūtu
  jāpiemēro arī situācijās, kad patērētājs, kas nav noslēdzis līgumu ar tirgotāju, ir pakļauts reklāmām tikai un vienīgi, lai piekļūtu digitālajam saturam vai digitālajam pakalpojumam. Tomēr dalībvalstīm vajadzētu saglabāt iespēju
  attiecināt
  Direktīvas 2011/83/ES noteikumu piemērošanu
  uz šādām situācijām
  vai citādi reglamentēt šādas situācijas, kas ir izslēgtas no minētās direktīvas darbības jomas.

Direktīvu 2011/82/ES
  būtu
  jāpiemēro arī situācijās, kad tirgotājs vāc metadatus, piemēram, IP adresi, pārlūkošanas vēsturi vai citu informāciju, ko vāc un nosūta, piemēram ar sīkdatnēm. Tā
  būtu
  jāpiemēro arī situācijās, kad patērētājs, kas nav noslēdzis līgumu ar tirgotāju, ir pakļauts reklāmām tikai un vienīgi, lai piekļūtu digitālajam saturam vai digitālajam pakalpojumam. Tomēr dalībvalstīm vajadzētu saglabāt iespēju
  ar tiesību aktu palīdzību ierobežot
  Direktīvas 2011/83/ES noteikumu piemērošanu
  šādās situācijās, tiesību aktos iekļaujot nepārprotamu atsauci uz tām,
  vai citādi reglamentēt šādas situācijas, kas ir izslēgtas no minētās direktīvas darbības jomas.

Pamatojums

Patērētāju aizsardzībā ilgtspējīgu līmeni digitālajā laikmetā var sasniegt, mainot “likuma-izņēmuma” attiecības saistībā ar Direktīvas 2011/83/ES piemērošanas jomu gadījumos, kad tirgotājs izmanto metadatus, kas iegūti no sīkdatnēm.

9. grozījums

27. apsvērums – jauns punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Nākotnē Direktīvai 2011/83/ES būtu jākalpo arī par satvaru, pēc kura patērētāju aizsardzības labad verificēt algoritmiskus un mākslīgā intelekta ietekmētus lēmumus, pakalpojumus un produktus, it sevišķi attiecībā uz iespējamu nepamatotu diskrimināciju, neizdevīga stāvokļa radīšanu un krāpšanu. Šajā nolūkā būtu jāizstrādā mehānismi, kā nodrošināt regulējumu arī šaubīgu norišu gadījumā.




  Augsta pārklājuma digitālās saziņas sistēmu operatoriem būtu jāuzliek par pienākumu nodrošināt iespēju bez zaudējumiem pāriet uz citām sistēmām.




  Starpniecības, grāmatvedības un salīdzināšanas platformām vajadzētu būt spējīgām palielināt pārredzamību savās vērtēšanas sistēmās, rezultātu izsvēršanā, komisijas maksās un tirgus pārklājumā, saitēs starp portāliem un ekonomiskajās saiknēs. Patērētājiem jābūt labāk aizsargātiem pret viltošanu, datu ļaunprātīgu izmantošanu un pamata riskiem. Turklāt izvietošanas platformām būtu pārredzamā veidā jāinformē lietotāji par to, vai piedāvājumi ir privāti vai komerciāli. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Nākotnē Direktīvai 2011/83/ES būtu jākalpo arī par satvaru, pēc kura patērētāju aizsardzības labad verificēt algoritmiskus un mākslīgā intelekta ietekmētus lēmumus, pakalpojumus un produktus, it sevišķi attiecībā uz iespējamu nepamatotu diskrimināciju, neizdevīga stāvokļa radīšanu un krāpšanu. Šajā nolūkā būtu jāizstrādā mehānismi, kā nodrošināt regulējumu arī šaubīgu norišu gadījumā.

Augsta pārklājuma digitālās saziņas sistēmu operatoriem būtu jāuzliek par pienākumu nodrošināt iespēju bez zaudējumiem pāriet uz citām sistēmām.

Starpniecības, grāmatvedības un salīdzināšanas platformām vajadzētu būt spējīgām palielināt pārredzamību savās vērtēšanas sistēmās, rezultātu izsvēršanā, komisijas maksās un tirgus pārklājumā, saitēs starp portāliem un ekonomiskajās saiknēs. Patērētājiem jābūt labāk aizsargātiem pret viltošanu, datu ļaunprātīgu izmantošanu un pamata riskiem. Turklāt izvietošanas platformām būtu pārredzamā veidā jāinformē lietotāji par to, vai piedāvājumi ir privāti vai komerciāli.

Pamatojums

Pašsaprotams.

10. grozījums

1. panta 1. punkta a) apakšpunkts – grozīt šādi:

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1)   direktīvas 3. pantu groza šādi: | 1)   direktīvas 3. pantu groza šādi: |
| a) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu: |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1)   direktīvas 3. pantu groza šādi:

1)   direktīvas 3. pantu groza šādi:

a)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

| a) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

a)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

| | Šī direktīva neliedz dalībvalstīm pieņemt noteikumus, lai aizsargātu patērētāju leģitīmās intereses, attiecībā uz agresīvu vai maldinošu tirgvedības vai pārdošanas praksi saistībā ar nelūgtiem apmeklējumiem, ko tirgotājs veic patērētāja mājās, vai saistībā ar komerciālām ekskursijām, ko tirgotājs organizē ar mērķi reklamēt vai pārdot produktus patērētājiem, ja šādi ierobežojumi ir pamatoti ar sabiedriskās kārtības ievērošanu vai privātās dzīves neaizskaramības aizsardzību. |
| --- | --- |

Šī direktīva neliedz dalībvalstīm pieņemt noteikumus, lai aizsargātu patērētāju leģitīmās intereses, attiecībā uz agresīvu vai maldinošu tirgvedības vai pārdošanas praksi saistībā ar nelūgtiem apmeklējumiem, ko tirgotājs veic patērētāja mājās, vai saistībā ar komerciālām ekskursijām, ko tirgotājs organizē ar mērķi reklamēt vai pārdot produktus patērētājiem, ja šādi ierobežojumi ir pamatoti ar sabiedriskās kārtības ievērošanu vai privātās dzīves neaizskaramības aizsardzību.

| | Šī direktīva neliedz dalībvalstīm pieņemt noteikumus, lai aizsargātu patērētāju leģitīmās intereses, attiecībā uz agresīvu vai maldinošu tirgvedības vai pārdošanas praksi saistībā ar nelūgtiem apmeklējumiem, ko tirgotājs veic patērētāja mājās
  , tostarp nepieprasītiem reklāmas elektroniskā surogātpasta sūtījumiem,
  vai saistībā ar komerciālām ekskursijām, ko tirgotājs organizē ar mērķi reklamēt vai pārdot produktus patērētājiem, ja šādi ierobežojumi ir pamatoti ar sabiedriskās kārtības ievērošanu vai privātās dzīves neaizskaramības aizsardzību
  , vai patērētāja datu suverenitāti
  . |
| --- | --- |

Šī direktīva neliedz dalībvalstīm pieņemt noteikumus, lai aizsargātu patērētāju leģitīmās intereses, attiecībā uz agresīvu vai maldinošu tirgvedības vai pārdošanas praksi saistībā ar nelūgtiem apmeklējumiem, ko tirgotājs veic patērētāja mājās
  , tostarp nepieprasītiem reklāmas elektroniskā surogātpasta sūtījumiem,
  vai saistībā ar komerciālām ekskursijām, ko tirgotājs organizē ar mērķi reklamēt vai pārdot produktus patērētājiem, ja šādi ierobežojumi ir pamatoti ar sabiedriskās kārtības ievērošanu vai privātās dzīves neaizskaramības aizsardzību
  , vai patērētāja datu suverenitāti
  .

, tostarp nepieprasītiem reklāmas elektroniskā surogātpasta sūtījumiem,

, vai patērētāja datu suverenitāti

11. grozījums

11. grozījums

1. pants – Direktīvas 2005/29/EK grozījumi

2) punkts – iekļaut nosacījumu

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2)   direktīvas 6. panta 2. punktam pievieno šādu c) apakšpunktu: | 2)   direktīvas 6. panta 2. punktam pievieno šādu c) apakšpunktu: |
| “c) | jebkuru produkta kā tāda produkta tirgvedību, kurš ir identisks tādam pašam produktam, kas tiek laists tirgū vairākās citās dalībvalstīs, ja minētajiem produktiem ir ievērojami atšķirīgs sastāvs vai īpašības; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2)   direktīvas 6. panta 2. punktam pievieno šādu c) apakšpunktu:

2)   direktīvas 6. panta 2. punktam pievieno šādu c) apakšpunktu:

“c)

jebkuru produkta kā tāda produkta tirgvedību, kurš ir identisks tādam pašam produktam, kas tiek laists tirgū vairākās citās dalībvalstīs, ja minētajiem produktiem ir ievērojami atšķirīgs sastāvs vai īpašības;

| “c) | jebkuru produkta kā tāda produkta tirgvedību, kurš ir identisks tādam pašam produktam, kas tiek laists tirgū vairākās citās dalībvalstīs, ja minētajiem produktiem ir ievērojami atšķirīgs sastāvs vai īpašības: |
| --- | --- |

“c)

jebkuru produkta kā tāda produkta tirgvedību, kurš ir identisks tādam pašam produktam, kas tiek laists tirgū vairākās citās dalībvalstīs, ja minētajiem produktiem ir ievērojami atšķirīgs sastāvs vai īpašības:

ar nosacījumu, ka, piemērojot 6. panta 2. punkta c) apakšpunktu, tiek uzskatīts, ka produkts ir laists tirgū kā identisks, ja to laiž tirgū ar vienādu iepakojumu un zīmolu vairākās dalībvalstīs;

ar nosacījumu, ka, piemērojot 6. panta 2. punkta c) apakšpunktu, tiek uzskatīts, ka produkts ir laists tirgū kā identisks, ja to laiž tirgū ar vienādu iepakojumu un zīmolu vairākās dalībvalstīs;

Pamatojums

Pamatojums

Šā nosacījuma iekļaušana ir nepieciešama juridiskās noteiktības labad attiecībā uz to, kuri produkti ir uzskatāmi par “identiskiem”, un lai nošķirtu divējādas kvalitātes preces (“dual-quality of goods”) no atdarinātiem iepakojumiem (“copycat packaging”), kur produktu iepakojums ir identisks konkurenta produktu iepakojumam.

dual-quality of goods”

copycat packaging”

12. grozījums

12. grozījums

1. pants – Direktīvas 2005/29/EK grozījumi

4) punkts – grozīt šādi:

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 4)   direktīvā iekļauj šādu 11.a pantu: | 4)   direktīvā iekļauj šādu 11.a pantu: |
| “11.a pants | “11.a pants |
| Tiesiskā aizsardzība | Tiesiskā aizsardzība |
| 1.   Papildus prasībai nodrošināt piemērotus un efektīvus līdzekļus, lai panāktu atbilstību 11. pantā, dalībvalstis nodrošina, ka patērētājiem, kuriem kaitējumu nodarījusi negodīga komercprakse, ir pieejami arī līgumiskie un ārpuslīgumiskie tiesiskās aizsardzības līdzekļi, lai novērstu minētās negodīgās komercprakses ietekmi saskaņā ar to valsts tiesību aktiem. | 1.   Papildus prasībai nodrošināt piemērotus un efektīvus līdzekļus, lai panāktu atbilstību 11. pantā, dalībvalstis nodrošina, ka patērētājiem, kuriem kaitējumu nodarījusi negodīga komercprakse, ir pieejami arī
  piemēroti
  līgumiskie un ārpuslīgumiskie tiesiskās aizsardzības līdzekļi
  bez atturoša rakstura
  , lai novērstu minētās negodīgās komercprakses ietekmi saskaņā ar to valsts tiesību aktiem. |
| (..) | (..) |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

4)   direktīvā iekļauj šādu 11.a pantu:

4)   direktīvā iekļauj šādu 11.a pantu:

“11.a pants

“11.a pants

Tiesiskā aizsardzība

Tiesiskā aizsardzība

1.   Papildus prasībai nodrošināt piemērotus un efektīvus līdzekļus, lai panāktu atbilstību 11. pantā, dalībvalstis nodrošina, ka patērētājiem, kuriem kaitējumu nodarījusi negodīga komercprakse, ir pieejami arī līgumiskie un ārpuslīgumiskie tiesiskās aizsardzības līdzekļi, lai novērstu minētās negodīgās komercprakses ietekmi saskaņā ar to valsts tiesību aktiem.

1.   Papildus prasībai nodrošināt piemērotus un efektīvus līdzekļus, lai panāktu atbilstību 11. pantā, dalībvalstis nodrošina, ka patērētājiem, kuriem kaitējumu nodarījusi negodīga komercprakse, ir pieejami arī
  piemēroti
  līgumiskie un ārpuslīgumiskie tiesiskās aizsardzības līdzekļi
  bez atturoša rakstura
  , lai novērstu minētās negodīgās komercprakses ietekmi saskaņā ar to valsts tiesību aktiem.

(..)

(..)

Pamatojums

Pamatojums

Tiesiskās aizsardzības līdzekļu papildu kvalificēšana attiecībā uz savlaicīgumu un izmaksu efektivitāti nodrošinātu, ka tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir ne tikai pieejami, bet pieejami laikus un izmaksu ziņā efektīvā veidā. Būtu veltīgi paredzēt šādu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamību saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, ja tos nevar izmantot laikus un izmaksu ziņā efektīvi. Patērētājs šādā situācijā vienmēr ir vājākā puse un, saskaroties ar resursiem, kas pieejami tirgotājiem, patērētāji var nevēlēties izmantot šādus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ja šādi aizsardzības līdzekļi, lai gan pieejami, tomēr ir ievērojami dārgi.

13. grozījums

13. grozījums

1. pants – jauns punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | 7) | Komercpraksi uzskata par agresīvu, ja konkrētajā gadījumā, ņemot vērā visus faktiskos apstākļus, patērētāja brīvību pieņemt lēmumus vai rīcības brīvību attiecībā uz produktu var būt ietekmējusi uzmākšanās, arī digitālā veidā, piespiešana, tostarp ar fizisku spēku, vai neatbilstīga iejaukšanās, pat digitālā veidā, un ja patērētājs faktiski ir ticis vai var tikt būtiski ietekmēts un tādējādi varētu pieņemt tādu lēmumu veikt darījumu, kādu viņš citādi nebūtu pieņēmis. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

7)

7)

Komercpraksi uzskata par agresīvu, ja konkrētajā gadījumā, ņemot vērā visus faktiskos apstākļus, patērētāja brīvību pieņemt lēmumus vai rīcības brīvību attiecībā uz produktu var būt ietekmējusi uzmākšanās, arī digitālā veidā, piespiešana, tostarp ar fizisku spēku, vai neatbilstīga iejaukšanās, pat digitālā veidā, un ja patērētājs faktiski ir ticis vai var tikt būtiski ietekmēts un tādējādi varētu pieņemt tādu lēmumu veikt darījumu, kādu viņš citādi nebūtu pieņēmis.

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

14. grozījums

14. grozījums

2. panta 4) punkta a) apakšpunkts – grozīt šādi:

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “6.a pants | “6.a pants |
| Papildu informācijas prasības attiecībā uz līgumiem, kuri noslēgti tiešsaistes tirdzniecības vietās | Papildu informācijas prasības attiecībā uz līgumiem, kuri noslēgti tiešsaistes tirdzniecības vietās |
| Pirms patērētājs ir uzņēmies distances līguma vai arī jebkāda tamlīdzīga piedāvājuma saistības tiešsaistes tirdzniecības vietā, tiešsaistes tirdzniecības vieta papildus sniedz šādu informāciju: | Pirms patērētājs ir uzņēmies distances līguma vai arī jebkāda tamlīdzīga piedāvājuma saistības tiešsaistes tirdzniecības vietā, tiešsaistes tirdzniecības vieta papildus sniedz šādu informāciju: |
| a) | galvenie parametri, kas nosaka to piedāvājumu sarindošanas kārtību, kurus patērētājs tiešsaistes tirdzniecības vietā iegūst sava meklēšanas vaicājuma rezultātā; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“6.a pants

“6.a pants

Papildu informācijas prasības attiecībā uz līgumiem, kuri noslēgti tiešsaistes tirdzniecības vietās

Papildu informācijas prasības attiecībā uz līgumiem, kuri noslēgti tiešsaistes tirdzniecības vietās

Pirms patērētājs ir uzņēmies distances līguma vai arī jebkāda tamlīdzīga piedāvājuma saistības tiešsaistes tirdzniecības vietā, tiešsaistes tirdzniecības vieta papildus sniedz šādu informāciju:

Pirms patērētājs ir uzņēmies distances līguma vai arī jebkāda tamlīdzīga piedāvājuma saistības tiešsaistes tirdzniecības vietā, tiešsaistes tirdzniecības vieta papildus sniedz šādu informāciju:

a)

galvenie parametri, kas nosaka to piedāvājumu sarindošanas kārtību, kurus patērētājs tiešsaistes tirdzniecības vietā iegūst sava meklēšanas vaicājuma rezultātā;

| a) | galvenie parametri, kas nosaka to piedāvājumu sarindošanas kārtību, kurus patērētājs tiešsaistes tirdzniecības vietā iegūst sava meklēšanas vaicājuma rezultātā
  , un iemesli, kuru dēļ šiem galvenajiem parametriem salīdzinājumā ar citiem parametriem piešķirts konkrētais svērums
  ; |
| --- | --- |

a)

galvenie parametri, kas nosaka to piedāvājumu sarindošanas kārtību, kurus patērētājs tiešsaistes tirdzniecības vietā iegūst sava meklēšanas vaicājuma rezultātā
  , un iemesli, kuru dēļ šiem galvenajiem parametriem salīdzinājumā ar citiem parametriem piešķirts konkrētais svērums
  ;

, un iemesli, kuru dēļ šiem galvenajiem parametriem salīdzinājumā ar citiem parametriem piešķirts konkrētais svērums

Pamatojums

Pamatojums

Pašsaprotams.

15. grozījums

15. grozījums

2. panta 7) punkta a) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| a) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:





  “3.
     
  Ja vien tirgotājs nav piedāvājis pats paņemt preces, attiecībā uz pārdošanas līgumiem viņš var aizturēt atmaksājumu līdz brīdim, kad ir saņēmis preces atpakaļ.”; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

a)

a)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.
     
  Ja vien tirgotājs nav piedāvājis pats paņemt preces, attiecībā uz pārdošanas līgumiem viņš var aizturēt atmaksājumu līdz brīdim, kad ir saņēmis preces atpakaļ.”;

Pamatojums

Pamatojums

Atteikuma tiesības gan tiešsaistes tirdzniecībā, gan citos tālpārdošanas veidos ir vienas no galvenajām patērētāju tiesībām. Spēkā esošie atteikuma tiesību noteikumi ir taisnīgi un līdzsvaroti. Būtu jāsaglabā arī noteikumi par atmaksāšanas kārtību.

16. grozījums

16. grozījums

2. pants – jauns punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Ja elektroniski noslēgtā līgumā patērētājam tiek pieprasīts maksāt vai sniegt datus, tirgotājs nekavējoties un vēl pirms pasūtījuma izdarīšanas skaidri informē patērētāju par 6. panta 1) punkta a), e), o) un p) apakšpunktā izklāstītajiem noteikumiem. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ja elektroniski noslēgtā līgumā patērētājam tiek pieprasīts maksāt vai sniegt datus, tirgotājs nekavējoties un vēl pirms pasūtījuma izdarīšanas skaidri informē patērētāju par 6. panta 1) punkta a), e), o) un p) apakšpunktā izklāstītajiem noteikumiem.

Ja elektroniski noslēgtā līgumā patērētājam tiek pieprasīts maksāt vai sniegt datus, tirgotājs nekavējoties un vēl pirms pasūtījuma izdarīšanas skaidri informē patērētāju par 6. panta 1) punkta a), e), o) un p) apakšpunktā izklāstītajiem noteikumiem.

Pamatojums

Pamatojums

Pirms līguma noslēgšanas patērētāji ir skaidri jāinformē par to, vai viņu sniegtie dati tiek apstrādāti komerciālos nolūkos.

17. grozījums

17. grozījums

2. pants – jauns punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | iekļauj šādu 6.c pantu: “Tirgotājs uz visu atsaukuma laiku atturas no patērētāja sniegto datu apstrādes, ciktāl tā nav vajadzīga līguma izpildei.” |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

iekļauj šādu 6.c pantu: “Tirgotājs uz visu atsaukuma laiku atturas no patērētāja sniegto datu apstrādes, ciktāl tā nav vajadzīga līguma izpildei.”

iekļauj šādu 6.c pantu: “Tirgotājs uz visu atsaukuma laiku atturas no patērētāja sniegto datu apstrādes, ciktāl tā nav vajadzīga līguma izpildei.”

Pamatojums

Pamatojums

Uzņēmumi turpmāk vairs nevarēs “izgūt” datus, kad tie novirzīti trešām personām. Uzņēmumiem ir jāuzliek pienākums 14 dienas pēc līguma noslēgšanas nepārsūtīt patērētāju personas datus trešām personām un dzēst datus, ja saņemts paziņojums par atsaukumu.

18. grozījums

18. grozījums

2. pants – Direktīvas 2011/83/EK grozījumi

9) punkts – svītrot 3) apakšpunktu

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 9)   direktīvas 16. pantu groza šādi:






  a) | panta a) punktu aizstāj ar šādu:






  “a) | pakalpojumu līgumiem pēc tam, kad pakalpojums ir sniegts pilnībā, ja izpilde ir sākusies ar patērētāja iepriekš skaidri paustu piekrišanu”; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

9)   direktīvas 16. pantu groza šādi:

a)

panta a) punktu aizstāj ar šādu:

“a)

pakalpojumu līgumiem pēc tam, kad pakalpojums ir sniegts pilnībā, ja izpilde ir sākusies ar patērētāja iepriekš skaidri paustu piekrišanu”;

9)   direktīvas 16. pantu groza šādi:

| a) | panta a) punktu aizstāj ar šādu:






  “a) | pakalpojumu līgumiem pēc tam, kad pakalpojums ir sniegts pilnībā, ja izpilde ir sākusies ar patērētāja iepriekš skaidri paustu piekrišanu”; |
| --- | --- | --- |

a)

panta a) punktu aizstāj ar šādu:

“a)

pakalpojumu līgumiem pēc tam, kad pakalpojums ir sniegts pilnībā, ja izpilde ir sākusies ar patērētāja iepriekš skaidri paustu piekrišanu”;

| 2) | panta m) punktu aizstāj ar šādu:






  “m) | tāda digitālā satura piegādes līgumiem, kas netiek piegādāts materiālā datu nesējā, ja izpilde ir sākusies un ja līgumā paredzēts, ka patērētāja pienākums ir maksāt, un ja patērētājs iepriekš skaidri devis piekrišanu sākt izpildi atteikuma tiesību perioda laikā un apliecinājis, ka viņš tādējādi zaudē atteikuma tiesības.”; |
| --- | --- | --- |

2)

panta m) punktu aizstāj ar šādu:

“m)

tāda digitālā satura piegādes līgumiem, kas netiek piegādāts materiālā datu nesējā, ja izpilde ir sākusies un ja līgumā paredzēts, ka patērētāja pienākums ir maksāt, un ja patērētājs iepriekš skaidri devis piekrišanu sākt izpildi atteikuma tiesību perioda laikā un apliecinājis, ka viņš tādējādi zaudē atteikuma tiesības.”;

| 2) | panta m) punktu aizstāj ar šādu:






  “m) | tāda digitālā satura piegādes līgumiem, kas netiek piegādāts materiālā datu nesējā, ja izpilde ir sākusies un ja līgumā paredzēts, ka patērētāja pienākums ir maksāt, un ja patērētājs iepriekš skaidri devis piekrišanu sākt izpildi atteikuma tiesību perioda laikā un apliecinājis, ka viņš tādējādi zaudē atteikuma tiesības.”; |
| --- | --- | --- |

2)

panta m) punktu aizstāj ar šādu:

“m)

tāda digitālā satura piegādes līgumiem, kas netiek piegādāts materiālā datu nesējā, ja izpilde ir sākusies un ja līgumā paredzēts, ka patērētāja pienākums ir maksāt, un ja patērētājs iepriekš skaidri devis piekrišanu sākt izpildi atteikuma tiesību perioda laikā un apliecinājis, ka viņš tādējādi zaudē atteikuma tiesības.”;

| 3) | pievieno šādu punktu:









  “n) | tādu preču piegādei, ar kurām patērētājs atteikuma tiesību perioda laikā ir rīkojies citādi, nekā tas ir vajadzīgs, lai noteiktu preču veidu, īpašības un darbību.”; |
| --- | --- | --- |

3)

3)

pievieno šādu punktu:

“n)

“n)

tādu preču piegādei, ar kurām patērētājs atteikuma tiesību perioda laikā ir rīkojies citādi, nekā tas ir vajadzīgs, lai noteiktu preču veidu, īpašības un darbību.”;

tādu preču piegādei, ar kurām patērētājs atteikuma tiesību perioda laikā ir rīkojies citādi, nekā tas ir vajadzīgs, lai noteiktu preču veidu, īpašības un darbību.”;

Pamatojums

Pamatojums

Nav pārliecinošu pierādījumu, kas liecinātu par plaša mēroga ļaunprātīgu izmantošanu, kas varētu pamatot šo grozījumu Patērētāju tiesību direktīvā. Tiesības atgriezt tiešsaistē nopirkto preci ir vienas no svarīgākajām patērētāju tiesībām un nekādi nedrīkst tikt vājinātas.

19. grozījums

19. grozījums

3. pants – Direktīvas 93/13/EK grozījumi

Grozīt šādi:

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Direktīvu 93/13/EEK groza šādi: | Direktīvu 93/13/EEK groza šādi: |
| Iekļauj šādu 8.b pantu: | Iekļauj šādu 8.b pantu: |
| “8.b pants | “8.b pants |
| (..) | (..) |
| 4.   Dalībvalstis nodrošina, ka sodi par plaši izplatītiem pārkāpumiem un Savienības mēroga plaši izplatītiem pārkāpumiem Regulas (ES) 2017/2934 nozīmē ietver iespēju piemērot naudas sodus, kuru maksimālais apmērs ir vismaz
  4 %
  no tirgotāja
  gada
  apgrozījuma attiecīgajā dalībvalstī vai dalībvalstīs. | 4.   Dalībvalstis nodrošina, ka sodi par plaši izplatītiem pārkāpumiem un Savienības mēroga plaši izplatītiem pārkāpumiem Regulas (ES) 2017/2934 nozīmē ietver iespēju piemērot naudas sodus, kuru maksimālais apmērs ir vismaz
  8 %
  no tirgotāja
  radītā vidējā
  apgrozījuma attiecīgajā dalībvalstī vai dalībvalstīs
  trijos iepriekšējos finanšu gados
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Direktīvu 93/13/EEK groza šādi:

Direktīvu 93/13/EEK groza šādi:

Iekļauj šādu 8.b pantu:

Iekļauj šādu 8.b pantu:

“8.b pants

“8.b pants

(..)

(..)

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka sodi par plaši izplatītiem pārkāpumiem un Savienības mēroga plaši izplatītiem pārkāpumiem Regulas (ES) 2017/2934 nozīmē ietver iespēju piemērot naudas sodus, kuru maksimālais apmērs ir vismaz
  4 %
  no tirgotāja
  gada
  apgrozījuma attiecīgajā dalībvalstī vai dalībvalstīs.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka sodi par plaši izplatītiem pārkāpumiem un Savienības mēroga plaši izplatītiem pārkāpumiem Regulas (ES) 2017/2934 nozīmē ietver iespēju piemērot naudas sodus, kuru maksimālais apmērs ir vismaz
  8 %
  no tirgotāja
  radītā vidējā
  apgrozījuma attiecīgajā dalībvalstī vai dalībvalstīs
  trijos iepriekšējos finanšu gados
  .

Pamatojums

Pamatojums

Nav skaidrs, no kura gada tiks rēķināts apgrozījums. Tādēļ minimālo naudas soda apmēru tiek ierosināts palielināt līdz 8 % no vidējā apgrozījuma, ko tirgotājs attiecīgajā(s) dalībvalstī(s) radījis trijos iepriekšējos finanšu gados.

20. grozījums

20. grozījums

4. pants – Direktīvas 98/6/EK grozījumi

Grozīt šādi:

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Direktīvu 98/6/EK groza šādi: | Direktīvu 98/6/EK groza šādi: |
| Direktīvas 8. pantu aizstāj ar šādu: | Direktīvas 8. pantu aizstāj ar šādu: |
| “8. pants | “8. pants |
| (..) | (..) |
| 4.   Dalībvalstis nodrošina, ka sodi par plaši izplatītiem pārkāpumiem un Savienības mēroga plaši izplatītiem pārkāpumiem Regulas (ES) 2017/2934 nozīmē ietver iespēju piemērot naudas sodus, kuru maksimālais apmērs ir vismaz
  4 %
  no tirgotāja
  gada
  apgrozījuma attiecīgajā dalībvalstī vai dalībvalstīs. | 4.   Dalībvalstis nodrošina, ka sodi par plaši izplatītiem pārkāpumiem un Savienības mēroga plaši izplatītiem pārkāpumiem Regulas (ES) 2017/2934 nozīmē ietver iespēju piemērot naudas sodus, kuru maksimālais apmērs ir vismaz
  8 %
  no tirgotāja
  radītā vidējā
  apgrozījuma attiecīgajā dalībvalstī vai dalībvalstīs
  trijos iepriekšējos finanšu gados
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Direktīvu 98/6/EK groza šādi:

Direktīvu 98/6/EK groza šādi:

Direktīvas 8. pantu aizstāj ar šādu:

Direktīvas 8. pantu aizstāj ar šādu:

“8. pants

“8. pants

(..)

(..)

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka sodi par plaši izplatītiem pārkāpumiem un Savienības mēroga plaši izplatītiem pārkāpumiem Regulas (ES) 2017/2934 nozīmē ietver iespēju piemērot naudas sodus, kuru maksimālais apmērs ir vismaz
  4 %
  no tirgotāja
  gada
  apgrozījuma attiecīgajā dalībvalstī vai dalībvalstīs.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka sodi par plaši izplatītiem pārkāpumiem un Savienības mēroga plaši izplatītiem pārkāpumiem Regulas (ES) 2017/2934 nozīmē ietver iespēju piemērot naudas sodus, kuru maksimālais apmērs ir vismaz
  8 %
  no tirgotāja
  radītā vidējā
  apgrozījuma attiecīgajā dalībvalstī vai dalībvalstīs
  trijos iepriekšējos finanšu gados
  .

Pamatojums

Pamatojums

Tādi paši argumenti kā Direktīvas 93/13/EK 3. panta grozījumam.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē ilgi gaidīto priekšlikumu, ar ko nosaka obligātu ES mēroga satvaru kolektīvās tiesiskās aizsardzības sistēmas mehānismiem visās dalībvalstīs, jo šāds satvars varētu sniegt patērētājiem reālu iespēju saņemt tiesisko aizsardzību masveida kaitējuma gadījumos un tam vajadzētu novērst pašreizējos trūkumus ES patērētāju tiesību piemērošanā; tā kā priekšlikumā ir virkne nepilnību, tas uzskatāms par pirmo soli pareizajā virzienā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē ilgi gaidīto priekšlikumu, ar ko nosaka obligātu ES mēroga satvaru kolektīvās tiesiskās aizsardzības sistēmas mehānismiem visās dalībvalstīs, jo šāds satvars varētu sniegt patērētājiem reālu iespēju saņemt tiesisko aizsardzību masveida kaitējuma gadījumos un tam vajadzētu novērst pašreizējos trūkumus ES patērētāju tiesību piemērošanā; tā kā priekšlikumā ir virkne nepilnību, tas uzskatāms par pirmo soli pareizajā virzienā;

| 2. | atbalsta priekšlikuma plašo darbības jomu ar mērķi radīt reālu ietekmi jomās, kurās tiek radīts masveida kaitējums, un tādā veidā aptvert citāda veida darbības, kas rada kaitējumu patērētājiem un lielākā mērā iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

2.

atbalsta priekšlikuma plašo darbības jomu ar mērķi radīt reālu ietekmi jomās, kurās tiek radīts masveida kaitējums, un tādā veidā aptvert citāda veida darbības, kas rada kaitējumu patērētājiem un lielākā mērā iedzīvotājiem;

| 3. | atzīst, ka Komisijas priekšlikums atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem. |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka Komisijas priekšlikums atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem.

| 4. | pauž nožēlu par to, ka pašreizējais priekšlikums noteikt obligātu ES mēroga satvaru kolektīvās tiesiskās aizsardzības sistēmas mehānismiem visās dalībvalstīs attiecas tikai uz patērētāju strīdiem; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu par to, ka pašreizējais priekšlikums noteikt obligātu ES mēroga satvaru kolektīvās tiesiskās aizsardzības sistēmas mehānismiem visās dalībvalstīs attiecas tikai uz patērētāju strīdiem;

| 5. | nolūkā atvieglot tiesu pieejamību visiem iedzīvotājiem iesaka kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismus attiecināt arī uz citiem masveida kaitējuma gadījumiem, tostarp masveida kaitējumu videi, sabiedriskajām precēm nodarīto kaitējumu, kā arī veselības aizsardzības un drošības noteikumiem, kā arī darba tiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

5.

nolūkā atvieglot tiesu pieejamību visiem iedzīvotājiem iesaka kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismus attiecināt arī uz citiem masveida kaitējuma gadījumiem, tostarp masveida kaitējumu videi, sabiedriskajām precēm nodarīto kaitējumu, kā arī veselības aizsardzības un drošības noteikumiem, kā arī darba tiesību pārkāpumiem;

| 6. | tādēļ aicina Eiropas Komisiju apsvērt veidus, kā tiesiskās aizsardzības līdzekļus attiecināt arī uz minētajiem sektoriem, un paplašināt priekšlikuma darbības jomu attiecībā uz kolektīvo tiesisko aizsardzību, lai aptvertu visu veidu kaitējumu, ko radījuši atbilstīgi ES tiesību aktiem piešķirto pamattiesību pārkāpumi; |
| --- | --- |

6.

tādēļ aicina Eiropas Komisiju apsvērt veidus, kā tiesiskās aizsardzības līdzekļus attiecināt arī uz minētajiem sektoriem, un paplašināt priekšlikuma darbības jomu attiecībā uz kolektīvo tiesisko aizsardzību, lai aptvertu visu veidu kaitējumu, ko radījuši atbilstīgi ES tiesību aktiem piešķirto pamattiesību pārkāpumi;

| 7. | atbalsta strīdu alternatīvu izšķiršanu (ADR) kā līdzekli, lai puses varētu risināt sarunas un bieži vien strīdos panākt savstarpēji pieņemamu vienošanos. Līdz tiesvedības uzsākšanai būtu jāveicina vienošanās sarunas un mediācija starp tiesīgajām iestādēm un iespējamajiem atbildētājiem. Nolūkā panākt visaptverošus izlīgumus līdz ilgstošu un dārgu kolektīvās tiesiskās aizsardzības prasību iesniegšanai, varētu, kad vien iespējams, atbalstīt ADR procesus, piemēram, sarunas un/vai mediāciju; |
| --- | --- |

7.

atbalsta strīdu alternatīvu izšķiršanu (ADR

ADR

| 8. | uzsver direktīvā paredzēto minimālo saskaņošanu, kas neizslēdz spēkā esošos labākus vai stingrākus valstu noteikumus pašreizējās kolektīvās tiesiskās aizsardzības sistēmās, tādējādi ļaujot dalībvalstīm ieviest augstākus standartus un saglabāt vai ieviest citu valstu procedūras; |
| --- | --- |

8.

uzsver direktīvā paredzēto minimālo saskaņošanu, kas neizslēdz spēkā esošos labākus vai stingrākus valstu noteikumus pašreizējās kolektīvās tiesiskās aizsardzības sistēmās, tādējādi ļaujot dalībvalstīm ieviest augstākus standartus un saglabāt vai ieviest citu valstu procedūras;

| 9. | iebilst pret iespēju dalībvalstīm atkāpties no 1. panta, ja zaudējumu apmēra noteikšana ir sarežģīta. Tas nozīmētu, ka patērētājiem šādos gadījumos ir jārīkojas individuāli, un tiem būtu jāmeklē dārga juridiskā un tehniskā palīdzība. Tas varētu izrādīties par ļoti lielu šķērsli individuāliem patērētājiem; |
| --- | --- |

9.

iebilst pret iespēju dalībvalstīm atkāpties no 1. panta, ja zaudējumu apmēra noteikšana ir sarežģīta. Tas nozīmētu, ka patērētājiem šādos gadījumos ir jārīkojas individuāli, un tiem būtu jāmeklē dārga juridiskā un tehniskā palīdzība. Tas varētu izrādīties par ļoti lielu šķērsli individuāliem patērētājiem;

| 10. | iesaka, ka individuālo patērētāju pilnvarojums nebūtu vajadzīgs, ja pieņemts deklaratīvs lēmums, ko pieprasījusi tiesīgā iestāde; |
| --- | --- |

10.

iesaka, ka individuālo patērētāju pilnvarojums nebūtu vajadzīgs, ja pieņemts deklaratīvs lēmums, ko pieprasījusi tiesīgā iestāde;

| 11. | vērš uzmanību uz to, ka patērētāju organizācijām, kuras var tikt izraudzītas par tiesīgajām iestādēm, var būt ierobežotas finansiālās spējas. Tas īpaši attiecas uz patērētāju organizācijām mazākajās dalībvalstīs. Finansiālo spēju trūkumam nevajadzētu būt šķērslim, lai attiecīgo organizāciju izraudzītos par tiesīgo iestādi; |
| --- | --- |

11.

vērš uzmanību uz to, ka patērētāju organizācijām, kuras var tikt izraudzītas par tiesīgajām iestādēm, var būt ierobežotas finansiālās spējas. Tas īpaši attiecas uz patērētāju organizācijām mazākajās dalībvalstīs. Finansiālo spēju trūkumam nevajadzētu būt šķērslim, lai attiecīgo organizāciju izraudzītos par tiesīgo iestādi;

| 12. | stingri atbalsta ES patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu atjaunināšanu un labāku izpildi; |
| --- | --- |

12.

stingri atbalsta ES patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu atjaunināšanu un labāku izpildi;

| 13. | atzinīgi vērtē saskaņā ar Patērētāju tiesību direktīvu ierosinātās prasības attiecībā uz pārredzamību saistībā ar līgumiem, kas noslēgti tiešsaistes tirdzniecības vietās. Komiteja iesaka papildināt sekas un tiesiskās aizsardzības līdzekļus gadījumā, ja tirgotāji neievēro minētās prasības; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē saskaņā ar Patērētāju tiesību direktīvu ierosinātās prasības attiecībā uz pārredzamību saistībā ar līgumiem, kas noslēgti tiešsaistes tirdzniecības vietās. Komiteja iesaka papildināt sekas un tiesiskās aizsardzības līdzekļus gadījumā, ja tirgotāji neievēro minētās prasības;

| 14. | uzskata, ka līdztekus tiesībām uz kompensāciju un tiesībām izbeigt līgumu ir svarīgi paredzēt jaunus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, piemēram, tiesības pieprasīt līgumā noteikto saistību izpildi vai tiesības uz restitūciju. Komiteja iesaka noteikt skaidras definīcijas tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un plašāk paskaidrot, ko šādi līdzekļi varētu ietvert; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka līdztekus tiesībām uz kompensāciju un tiesībām izbeigt līgumu ir svarīgi paredzēt jaunus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, piemēram, tiesības pieprasīt līgumā noteikto saistību izpildi vai tiesības uz restitūciju. Komiteja iesaka noteikt skaidras definīcijas tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un plašāk paskaidrot, ko šādi līdzekļi varētu ietvert;

| 15. | uzskata, ka ir svarīgi, lai Komisija nodrošinātu, ka tiesiskās aizsardzības līdzekļi dalībvalstīs ir ne tikai pieejami, bet ir pieejami laikus un izmaksu ziņā efektīvā veidā; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka ir svarīgi, lai Komisija nodrošinātu, ka tiesiskās aizsardzības līdzekļi dalībvalstīs ir ne tikai pieejami, bet ir pieejami laikus un izmaksu ziņā efektīvā veidā;

| 16. | uzskata, ka atteikuma tiesības ir svarīgas patērētāju tiesības, ko nedrīkst vājināt pārliecinošu pierādījumu trūkums par ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka atteikuma tiesības ir svarīgas patērētāju tiesības, ko nedrīkst vājināt pārliecinošu pierādījumu trūkums par ļaunprātīgu izmantošanu;

| 17. | atbalsta Komisijas pieeju, saskaņā ar kuru plaši izplatītu pārkāpumu gadījumā paredzēts ieviest naudas sodus, pamatojoties uz tirgotāja apgrozījumu; |
| --- | --- |

17.

atbalsta Komisijas pieeju, saskaņā ar kuru plaši izplatītu pārkāpumu gadījumā paredzēts ieviest naudas sodus, pamatojoties uz tirgotāja apgrozījumu;

| 18. | tomēr uzskata, ka minimālā soda nauda 4 % apmērā no tirgotāja gada apgrozījuma attiecībā uz plaši izplatītiem pārkāpumiem nav pietiekami atturoša sankcija; |
| --- | --- |

18.

tomēr uzskata, ka minimālā soda nauda 4 % apmērā no tirgotāja gada apgrozījuma attiecībā uz plaši izplatītiem pārkāpumiem nav pietiekami atturoša sankcija;

| 19. | iesaka minimālo soda naudu palielināt līdz 8 % no vidējā apgrozījuma, ko tirgotājs attiecīgajā(-ās) dalībvalstī(-īs) radījis trijos iepriekšējos finanšu gados; |
| --- | --- |

19.

iesaka minimālo soda naudu palielināt līdz 8 % no vidējā apgrozījuma, ko tirgotājs attiecīgajā(-ās) dalībvalstī(-īs) radījis trijos iepriekšējos finanšu gados;

| 20. | pauž nožēlu par to, ka priekšlikumā nav iekļauti noteikumi par tiešsaistes tirdzniecības vietu atbildību. Tiešsaistes platformu operatoriem vajadzētu būt atbildīgiem gadījumos, ja tie neinformē patērētāju par to, ka faktiskā preču piegādātāja vai pakalpojumu sniedzēja ir trešā persona, vai ja tie nespēj novērst maldinošu informāciju, ko izplata piegādātājs un kas ir paziņota operatoram; |
| --- | --- |

20.

pauž nožēlu par to, ka priekšlikumā nav iekļauti noteikumi par tiešsaistes tirdzniecības vietu atbildību. Tiešsaistes platformu operatoriem vajadzētu būt atbildīgiem gadījumos, ja tie neinformē patērētāju par to, ka faktiskā preču piegādātāja vai pakalpojumu sniedzēja ir trešā persona, vai ja tie nespēj novērst maldinošu informāciju, ko izplata piegādātājs un kas ir paziņota operatoram;

| 21. | pauž nožēlu par to, ka nav izstrādāti noteikumi par labākām un pārredzamākām lietotāju atsauksmju/izvērtēšanas sistēmām. |
| --- | --- |

21.

pauž nožēlu par to, ka nav izstrādāti noteikumi par labākām un pārredzamākām lietotāju atsauksmju/izvērtēšanas sistēmām.

Briselē, 2018. gada 10. oktobrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 524/2013 (2013. gada 21. maijs) par patērētāju strīdu izšķiršanu tiešsaistē un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Direktīvu 2009/22/EK (Regula par patērētāju SIT) (OV L 165, 18.6.2013., 1. lpp.).

1

(2)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1148 (2016. gada 6. jūlijs) par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.).

2

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1148 (2016. gada 6. jūlijs) par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/302 (2018. gada 28. februāris), ar ko novērš nepamatotu ģeogrāfisko bloķēšanu un citus diskriminācijas veidus iekšējā tirgū klientu valstspiederības, dzīvesvietas vai uzņēmējdarbības veikšanas vietas dēļ un groza Regulas (EK) Nr. 2006/2004 un (ES) 2017/2394 un Direktīvu 2009/22/EK (OV L 60 I, 2.3.2018., 1. lpp.).

3

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 524/2013 (2013. gada 21. maijs) par patērētāju strīdu izšķiršanu tiešsaistē un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Direktīvu 2009/22/EK (Regula par patērētāju SIT) (OV L 165, 18.6.2013., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/302 (2018. gada 28. februāris), ar ko novērš nepamatotu ģeogrāfisko bloķēšanu un citus diskriminācijas veidus iekšējā tirgū klientu valstspiederības, dzīvesvietas vai uzņēmējdarbības veikšanas vietas dēļ un groza Regulas (EK) Nr. 2006/2004 un (ES) 2017/2394 un Direktīvu 2009/22/EK (OV L 60 I, 2.3.2018., 1. lpp.).

2

---