# Uradni list C 452/14.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 452 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6114. december 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 452

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6114. december 2018

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Računsko sodišče |
| 2018/C 452/01 | Povzetek rezultatov letnih revizij skupnih podjetij EU na področju raziskav, ki jih je za leto 2017 opravilo Evropsko računsko sodišče | 1 |
| 2018/C 452/02 | Poročilo o zaključnem računu Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja | 10 |
| 2018/C 452/03 | Poročilo o zaključnem računu Skupnega podjetja Čisto nebo za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja | 18 |
| 2018/C 452/04 | Poročilo o zaključnem računu Skupnega podjetja ECSEL (Elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj) za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja | 27 |
| 2018/C 452/05 | Poročilo o zaključnem računu Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja | 36 |
| 2018/C 452/06 | Poročilo o zaključnem računu Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja | 48 |
| 2018/C 452/07 | Poročilo o zaključnem računu Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja | 57 |
| 2018/C 452/08 | Poročilo o zaključnem računu Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja | 66 |
| 2018/C 452/09 | Poročilo o zaključnem računu Skupnega podjetja Shift2Rail za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja | 76 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

2018/C 452/01

Povzetek rezultatov letnih revizij skupnih podjetij EU na področju raziskav, ki jih je za leto 2017 opravilo Evropsko računsko sodišče

1

2018/C 452/02

Poročilo o zaključnem računu Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja

10

2018/C 452/03

Poročilo o zaključnem računu Skupnega podjetja Čisto nebo za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja

18

2018/C 452/04

Poročilo o zaključnem računu Skupnega podjetja ECSEL (Elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj) za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja

27

2018/C 452/05

Poročilo o zaključnem računu Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja

36

2018/C 452/06

Poročilo o zaključnem računu Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja

48

2018/C 452/07

Poročilo o zaključnem računu Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja

57

2018/C 452/08

Poročilo o zaključnem računu Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja

66

2018/C 452/09

Poročilo o zaključnem računu Skupnega podjetja Shift2Rail za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja

76

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

| 14.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 452/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 452/1

---

Povzetek rezultatov letnih revizij skupnih podjetij EU na področju raziskav, ki jih je za leto 2017 opravilo Evropsko računsko sodišče

(2018/C 452/01)

KAZALO

| | Odstavek | Stran |
| --- | --- | --- |
| UVOD | 1–10 | 2 |
| Ozadje | 1–2 | 2 |
| Skupna podjetja na področju raziskav – javno-zasebna partnerstva med EU ter industrijo, raziskovalnimi skupinami in državami članicami | 3–5 | 2 |
| Proračun skupnih podjetij | 6–7 | 2 |
| Revizijski pristop | 8–10 | 3 |
| REZULTATI REVIZIJ | 11–44 | 3 |
| Revizijsko mnenje brez pridržkov o zanesljivosti zaključnih računov vseh skupnih podjetij | 11 | 3 |
| Revizijsko mnenje brez pridržkov o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z zaključnimi računi, za sedem od osmih skupnih podjetij | 12–13 | 3 |
| Poudarjena zadeva glede prispevka EU k stroškom projekta ITER | 14–19 | 3 |
| Druge pripombe | 20–43 | 4 |
| Spremljanje upoštevanja pripomb iz prejšnjih let | 44 | 7 |
| PRILOGA I – | DEJAVNOSTI, PRORAČUN IN ŠTEVILO USLUŽBENCEV SKUPNIH PODJETIJ |

Odstavek

Stran

UVOD

1–10

2

Ozadje

1–2

2

Skupna podjetja na področju raziskav – javno-zasebna partnerstva med EU ter industrijo, raziskovalnimi skupinami in državami članicami

3–5

2

Proračun skupnih podjetij

6–7

2

Revizijski pristop

8–10

3

REZULTATI REVIZIJ

11–44

3

Revizijsko mnenje brez pridržkov o zanesljivosti zaključnih računov vseh skupnih podjetij

11

3

Revizijsko mnenje brez pridržkov o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z zaključnimi računi, za sedem od osmih skupnih podjetij

12–13

3

Poudarjena zadeva glede prispevka EU k stroškom projekta ITER

14–19

3

Druge pripombe

20–43

4

Spremljanje upoštevanja pripomb iz prejšnjih let

44

7

PRILOGA I –

DEJAVNOSTI, PRORAČUN IN ŠTEVILO USLUŽBENCEV SKUPNIH PODJETIJ

8

| PRILOGA II – | KOLIČNIKI FINANČNEGA VZVODA SKUPNIH PODJETIJ (OBZORJE 2020) |
| --- | --- |

PRILOGA II –

KOLIČNIKI FINANČNEGA VZVODA SKUPNIH PODJETIJ (OBZORJE 2020)

9

UVOD

Ozadje

| 1. | Sodišče je opravilo revizijo in izreklo mnenja o zanesljivosti zaključnih računov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, za osem skupnih podjetij EU na področju raziskav:






  — | F4E – razvoj fuzijske energije, |
| --- | --- | --- |

1.

—

F4E – razvoj fuzijske energije,

| — | BBI – industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, |
| --- | --- |

—

BBI – industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase,

| — | Čisto nebo – čiste tehnologije zračnega prometa, |
| --- | --- |

—

Čisto nebo – čiste tehnologije zračnega prometa,

| — | IMI – pobuda za inovativna zdravila, |
| --- | --- |

—

IMI – pobuda za inovativna zdravila,

| — | GCV – gorivne celice in vodik, |
| --- | --- |

—

GCV – gorivne celice in vodik,

| — | SESAR – raziskave o upravljanju zračnega prometa na enotnem evropskem nebu, |
| --- | --- |

—

SESAR – raziskave o upravljanju zračnega prometa na enotnem evropskem nebu,

| — | ECSEL – elektronske komponente in sistemi ter |
| --- | --- |

—

ECSEL – elektronske komponente in sistemi ter

| — | S2R – Shift2Rail – inovativne rešitve v železniškem prometu. |
| --- | --- |

—

S2R – Shift2Rail – inovativne rešitve v železniškem prometu.

| 2. | V tem dokumentu, ki ne predstavlja revizijskega poročila ali mnenja, so povzeti rezultati revizij, objavljeni v specifičnih letnih poročilih Sodišča o skupnih podjetjih za leto 2017. |
| --- | --- |

2.

Skupna podjetja na področju raziskav – javno-zasebna partnerstva med EU ter industrijo, raziskovalnimi skupinami in državami članicami

| 3. | Skupna podjetja so javno-zasebna partnerstva, ki imajo pomembno vlogo pri izvajanju specifičnih vidikov raziskovalne politike Evropske unije. Javni član skupnih podjetij je Komisija, ki zastopa EU, zasebni člani skupnih podjetij pa so različni javni in zasebni partnerji iz industrije in raziskovalnih skupin. Vsa skupna podjetja razen ECSEL delujejo po dvostranskem modelu, pri katerem sodelujejo Komisija ter zasebni partnerji iz industrije in s področja raziskav. Skupno podjetje ECSEL deluje po tristranskem modelu, pri katerem sodelujejo tudi države članice. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Člani prispevajo sredstva za financiranje dejavnosti skupnih podjetij. Po eni strani Komisija zagotavlja sredstva iz sedmega okvirnega programa za raziskave (7. OP) in programa Obzorje 2020. Dve skupni podjetji (SESAR in S2R) prejemata tudi sredstva iz programa vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T). Po drugi strani pa partnerji iz industrije in s področja raziskav zagotavljajo stvarne prispevke z izvajanjem operativnih dejavnosti skupnih podjetij ter denarne prispevke za upravne in operativne stroške skupnih podjetij. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pri štirih skupnih podjetjih (Čisto nebo, GCV, BBI in S2R) morajo zasebni člani zagotoviti tudi minimalni znesek stvarnih prispevkov za dodatne dejavnosti, ki niso del delovnega programa skupnih podjetij, vendar spadajo med njihove cilje. Evropsko računsko sodišče nima pravice, da bi te prispevke revidiralo. Zato ne more dati mnenja glede njihove narave, kakovosti in resničnosti niti oceniti, ali bi jih člani iz industrije kljub temu zagotovili. |
| --- | --- |

5.

Proračun skupnih podjetij

| 6. | Celotni proračun (odobritve plačil) skupnih podjetij v letu 2017 je znašal 2,1 milijarde EUR (leta 2016: 1,8 milijarde EUR). Približno toliko naj bi konec programskega obdobja znašali tudi skupni stvarni in denarni prispevki partnerjev iz industrije in s področja raziskav. Konec leta 2017 je bilo v skupnih podjetjih zaposlenih 671 uslužbencev (2016: 633). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Informacije o področju dejavnosti, proračunu in številu uslužbencev skupnih podjetij so na voljo v 
  Prilogi I
  . |
| --- | --- |

7.

Revizijski pristop

| 8. | Skladno s členoma 208(4) in 209(2) finančne uredbe EU (1) so revizijo zanesljivosti zaključnih računov vseh skupnih podjetij po naročilu opravila neodvisna zunanja revizijska podjetja. Sodišče je v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi pregledalo kakovost dela zunanjih revizijskih podjetij in pridobilo zadostno zagotovilo, da se lahko zanese na njihovo delo pri oblikovanju svojih mnenj o zanesljivosti letnih zaključnih računov skupnih podjetij za leto 2017. |
| --- | --- |

8.

| 9. | V zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij, povezanih z zaključnimi računi, revizijsko delo Sodišča za vsako skupno podjetje vključuje preizkušanje podatkov na podlagi reprezentativnih vzorcev plačilnih in dohodkovnih transakcij, analitični pregled glavnih upravnih in operativnih postopkov (nepovratna sredstva, javna naročila in zaposlovanje) ter oceno nadzornih sistemov in sistemov notranje kontrole skupnih podjetij. Sodišče je pregledalo tudi vzorce naknadnih revizij, ki so jih dokončala neodvisna zunanja revizijska podjetja pri upravičencih nepovratnih sredstev v okviru sedmega okvirnega programa ter analiziralo centraliziran sistem naknadnih revizij za plačila v okviru programa Obzorje 2020 pri skupnih podjetjih in skupni službi za revizijo GD RTD. Za konec je preverilo tudi popolnost procesa izterjav skupnih podjetij zaradi ugotovljenih napak in točnost izračunov stopnje napake. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Za sedem skupnih podjetij, ki izvajajo sedmi okvirni program in program Obzorje 2020 (SESAR, Čisto nebo, GCV, IMI, ECSEL, S2R in BBI), je Komisija junija 2017 izdala poročila o oceni smotrnosti poslovanja skupnih podjetij in njihove dodane vrednosti za sedmi okvirni program (7. OP) in program Obzorje 2020. Sodišče je analiziralo rezultate vmesnih in končnih ocen ter z njimi povezan akcijski načrt skupnih podjetij. |
| --- | --- |

10.

REZULTATI REVIZIJ

Revizijsko mnenje brez pridržkov o zanesljivosti zaključnih računov vseh skupnih podjetij

| 11. | Zaključni računi vseh skupnih podjetij v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavljajo njihov finančni položaj na dan 31. decembra 2017 ter njihov poslovni izid in denarne tokove za tedaj končano leto v skladu z določbami finančnih uredb, ki se zanje uporabljajo, in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije. |
| --- | --- |

11.

Revizijsko mnenje brez pridržkov o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z zaključnimi računi, za sedem od osmih skupnih podjetij

| 12. | Transakcije, povezane z zaključnimi računi za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, so v vseh pomembnih pogledih zakonite in pravilne za sedem skupnih podjetij (F4E, BBI, Čisto nebo, IMI, GCV, SESAR in S2R). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Sodišče je tako kot v prejšnjih letih izreklo mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z zaključnim računom, za Skupno podjetje ECSEL. Velike razlike med metodologijami in postopki, ki jih uporabljajo nacionalni organi za financiranje, Skupnemu podjetju ECSEL onemogočajo izračun enotne zanesljive ponderirane stopnje napake in stopnje preostale napake. Zato Sodišče ni moglo priti do zaključka o tem, ali naknadne revizije dajejo zadostno zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z vmesnimi in končnimi plačili za projekte v okviru 7. OP, ki jih vodi to skupno podjetje. Ta težava ni pomembna za izvajanje projektov v okviru programa Obzorja 2020, saj je za naknadne revizije pristojna skupna revizijska služba Komisije. |
| --- | --- |

13.

Poudarjena zadeva glede prispevka EU k stroškom projekta ITER

| 14. | Tako kot za leto 2016 je tudi to revizijsko mnenje Sodišča o letnem zaključnem računu Skupnega podjetja F4E spremljala poudarjena zadeva (2) v zvezi s prispevkom EU k stroškom projekta ITER. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Novembra 2016 je Svet ITER potrdil nov časovni načrt in oceno stroškov za projekt ITER, v katerem je rok za dosego prvega strateškega mejnika v fazi izgradnje projekta (prva plazma) december 2025, okvirni rok za zaključek celotne faze izgradnje pa december 2035, kar v primerjavi s prvotnim časovnim načrtom pomeni zamudo 15 let. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Na podlagi nove projektne osnove je Skupno podjetje F4E za fazo izgradnje projekta ITER ponovno izračunalo povezane stroške ob zaključku. Rezultati so bili upravnemu odboru Skupnega podjetja predstavljeni decembra 2016. Po oceni naj bi predvidena dodatna potreba po financiranju iz sredstev EU za fazo izgradnje po letu 2020 znašala približno 5,4 milijarde EUR (82-odstotno povečanje v primerjavi s predhodno odobrenim zneskom v višini 6,6 milijarde EUR). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Poleg tega mora Skupno podjetje F4E prispevati tudi k operativni fazi projekta ITER po letu 2035 ter k fazama deaktivacije in razgradnje, ki bosta sledili. Skupni prispevek za operativno fazo po letu 2035 še ni ocenjen. Stroški deaktivacije in razgradnje so bili ocenjeni na 95,5 oziroma 180,2 milijona EUR (na podlagi vrednosti iz leta 2001). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Sodišče je ugotovilo, da v okviru novih časovnih in stroškovnih ocen niso upoštevane rezerve za nepredvidene stroške. Junija 2017 je Komisija objavila sporočilo o prispevku EU k projektu ITER, v katerem je predlagala, da bi primerna rezerva za časovni načrt znašala do 24 mesecev, za proračun pa 10–20 % sredstev. Dokler Svet EU ne sprejme odločitve, najvišji prag porabe Skupnega podjetja F4E do leta 2020 predstavlja znesek v višini 6,6 milijarde EUR, ki ga je Svet EU odobril leta 2010. Skupno podjetje F4E je sprejelo več ukrepov za upoštevanje mejne vrednosti, vključno z odlogom javnih naročil in namestitve sestavnih delov, ki niso bistveni za projekt prve plazme. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Sprejeti so bili sicer pozitivni ukrepi za izboljšanje upravljanja in nadzora faze izgradnje projekta ITER, vendar Sodišče meni, da še vedno obstaja tveganje nadaljnjega zvišanja stroškov in zamud pri izvajanju projekta. |
| --- | --- |

19.

Druge pripombe

| 20. | Sodišče je, ne da bi bila zato vprašljiva njegova mnenja, v specifičnih letnih poročilih o skupnih podjetjih izrazilo različne pripombe, da bi poudarilo pomembne zadeve in opredelilo področja, na katerih so mogoče izboljšave, povezane z upravljanjem proračuna in finančnim poslovodenjem, notranjimi kontrolami, privabljanjem prispevkov in ocenami Komisije. |
| --- | --- |

20.

Pomanjkljivosti pri proračunskem načrtovanju odobritev plačil

| 21. | Skupno podjetje F4E je moralo znatno povečati odobritve plačil za leto 2017, ki jih je predvidelo v prvotnem proračunu (za približno 284 milijonov EUR ali 52 %) za kritje dejanskih potreb po plačilih v letu 2017. To je bilo potrebno zaradi resnih pomanjkljivosti pri načrtovanju proračuna skupnega podjetja in je vplivalo na njegov proračun za leto 2018. |
| --- | --- |

21.

| 22. | V dveh primerih (SESAR in IMI) je bila stopnja izvrševanja za odobritve plačil v letu 2017 bistveno nižja od pričakovane. Pri Skupnem podjetju SESAR so k temu prispevali predvsem zamude pri sklepanju sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev v okviru programa Obzorje 2020 in neupoštevanje pomembnih namenskih prejemkov, ki izhajajo iz izterjav za zaključene projekte v okviru sedmega okvirnega programa. Pri Skupnem podjetju IMI je bila nizka stopnja izvrševanja proračuna v glavnem posledica zmanjšanja števila ali zamika kliničnih preizkušanj za nekatere velike projekte in zamud pri sklenitvi sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev iz zaključenih razpisov v okviru programa Obzorje 2020. Dejstvo, da lahko skupna podjetja neporabljene odobritve plačil iz preteklih let ponovno vnesejo v proračun za naslednja tri leta, in okoren proces proračunskega načrtovanja vedno bolj negativno vplivata na stopnje izvrševanja proračuna skupnih podjetij za plačila. |
| --- | --- |

22.

Zaključek sedmega okvirnega programa: skupna podjetja so dosegla povprečno stopnjo izvrševanja proračuna v višini 87 %

| 23. | Sodišče je poročalo o izvrševanju večletnega proračuna skupnih podjetij v okviru 7. OP in programov TEN-T (SESAR, Čisto nebo, IMI, GCV in ECSEL). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Pet skupnih podjetij, ki izvajajo dejavnosti v okviru 7. OP (SESAR, Čisto nebo, IMI, GCV in ECSEL), je konec leta 2017 (zaključna faza 7. OP) od dogovorjenih najvišjih denarnih prispevkov v višini 3,6 milijarde EUR dejansko prejelo denarne prispevke EU v skupni višini 3,1 milijarde EUR. Na podlagi tega je razvidno, da so ta skupna podjetja za svoje dejavnosti v okviru 7. OP dosegla povprečno stopnjo izvrševanja proračuna v višini približno 87 %. |
| --- | --- |

24.

Na polovici izvajanja programa Obzorje 2020: skupna podjetja so zamujala pri izvajanju

| 25. | Sodišče je poročalo o izvrševanju večletnega proračuna skupnih podjetij v okviru programa Obzorje 2020. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Sedem skupnih podjetij, ki izvajajo dejavnosti v okviru Obzorja 2020 (SESAR, Čisto nebo, IMI, GCV, ECSEL, BBI in S2R), je konec leta 2017 (na polovici izvajanja programa Obzorje 2020) od dogovorjenih najvišjih denarnih prispevkov EU v višini 7,2 milijarde EUR za vsa skupna podjetja, ki izvajajo program Obzorje 2020, dejansko prejelo denarne prispevke EU v višini 1,6 milijarde EUR. Na podlagi tega je razvidno, da so ta skupna podjetja za svoje dejavnosti v okviru programa Obzorje 2020 zaenkrat dosegla povprečno stopnjo izvrševanja proračuna v višini približno 23 %. Trenutna stopnja izvrševanja proračuna za dejavnosti v okviru programa Obzorje 2020 je bila nižja za Skupno podjetje IMI (11 %), predvsem zaradi časa, ki so ga projektni konzorciji porabili za sklenitev sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev v okviru programa Obzorje 2020, ter za Skupno podjetje BBI (15 %). |
| --- | --- |

26.

Stvarni prispevki za dodatne dejavnosti izven delovnega programa skupnih podjetij so predstavljali največji delež prispevkov zasebnih članov

| 27. | Do konca leta 2017 so partnerji iz industrije in s področja raziskav sedmih skupnih podjetij, ki so izvajala dejavnosti v okviru programa Obzorje 2020, dejansko prispevali 2,9 milijarde EUR ali 39 % dogovorjenih skupnih prispevkov v višini 7,5 milijarde EUR. Ta znesek je seštevek 1 milijarde EUR (3) stvarnih prispevkov za lastne operativne dejavnosti skupnih podjetij v okviru programa Obzorje 2020 (34 %) in 1,9 milijarde EUR stvarnih prispevkov za dodatne dejavnosti izven delovnega programa skupnih podjetij (66 %). Kljub pomembnosti stvarnih prispevkov za dodatne dejavnosti jih skupna podjetja v svojih letnih zaključnih računih niso dolžna razkriti, Sodišče pa nima pooblastil, da bi jih revidiralo. Zato Sodišče ne more dati mnenja o njihovi naravi, kakovosti in količini (Čisto nebo, GCV, BBI in S2R). |
| --- | --- |

27.

| 28. | Februarja 2017 je Komisija predlagala spremembo ustanovne uredbe Skupnega podjetja BBI, da tudi članom iz industrije omogoči zagotavljanje denarnih prispevkov na projektni ravni. Vendar pa obstaja veliko tveganje, da člani iz industrije do zaključka programa ne bodo dosegli minimalnega zneska operativnih denarnih prispevkov (182,5 milijona EUR). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Več informacij o izvrševanju večletnega proračuna je na voljo v letnih poročilih skupnih podjetij o dejavnostih za leto 2017. |
| --- | --- |

29.

Notranje kontrole za plačila so bile na splošno uspešne in so obdržale stopnjo napake pod pragom pomembnosti

| 30. | Skupna podjetja so uvedla zanesljive postopke predhodne kontrole na podlagi finančnih in operativnih pregledov dokumentacije. Neodvisna zunanja revizijska podjetja, ki so jih najela skupna podjetja, izvajajo naknadne revizije pri upravičencih za vmesna in končna plačila v okviru 7. OP, za naknadno revizijo zahtevkov upravičencev za povračilo stroškov v okviru programa Obzorje 2020 pa je pristojna skupna revizijska služba Komisije. Vsa skupna podjetja so uspešno uporabila te ključne kontrole za oceno zakonitosti in pravilnosti plačilnih transakcij, povezanih z zaključnimi računi. |
| --- | --- |

30.

| 31. | V zvezi s plačili nepovratnih sredstev v okviru 7. OP so konec leta 2017 vsa skupna podjetja (razen ECSEL) na podlagi rezultatov naknadnih revizij izračunala stopnje preostale napake v višini pod 2 % in o njih poročala. Sodišče je to potrdilo s preizkušanjem podatkov in pregledom dela zunanjih revizijskih podjetij. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Za plačila nepovratnih sredstev v okviru programa Obzorje 2020 so lahko le tri od sedmih skupnih podjetij, ki so izvajala projekte v okviru tega programa (Čisto nebo, IMI in SESAR), na podlagi zadostnih naknadnih revizij, ki jih je opravila skupna revizijska služba, izračunala stopnjo napake in o njej poročala. Za skupno podjetje SESAR je stopnja preostale napake za plačila v okviru programa Obzorje 2020 znašala 2,8 %. Ob upoštevanju razmeroma majhnega skupnega zneska plačil v okviru programa Obzorje 2020 v primerjavi s skupnim zneskom plačil Skupnega podjetja SESAR v letu 2017 je skupna stopnja preostale napake ostala pod pragom pomembnosti. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Za preostala skupna podjetja (GCV, ECSEL, S2R, BBI) bodo prvi rezultati naknadnih revizij na voljo leta 2018, saj so bili leta 2017 njihovi projekti v okviru programa Obzorje 2020 še vedno v zgodnji fazi izvajanja, njihova operativna plačila v okviru tega programa pa so bila leta 2017 predvsem predfinanciranje. |
| --- | --- |

33.

Okvir notranjih kontrol in spremljanja ter postopki javnega naročanja, dodeljevanja nepovratnih sredstev in zaposlovanja še vedno vsebujejo slabosti

| 34. | Konec leta 2017 v okviru orodij Komisije za skupno upravljanje in spremljanje nepovratnih sredstev iz programa Obzorje 2020 še niso bili zagotovljeni specifični procesi, potrebni za obdelavo stvarnih prispevkov skupnih podjetij. To je pri štirih skupnih podjetjih (Čisto nebo, IMI, SESAR in S2R) vplivalo na okvir notranjih kontrol in spremljanja. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Pri uporabi standardov notranjih kontrol je bilo v skupnih podjetjih ECSEL, SESAR in F4E odkritih več pomanjkljivosti. V Skupnem podjetju ECSEL register izjem ni bil ustrezno voden. V Skupnem podjetju SESAR je odhod ključnih uslužbencev in posledična delovna preobremenitev finančnega oddelka povzročila pomanjkljivosti pri finančnem nadzoru. V Skupnem podjetju F4E je Sodišče pri postopkih notranjih kontrol in spremljanja odkrilo bistvene pomanjkljivosti, povezane z zaposlovanjem ključnega vodstvenega osebja, spremljanjem izjav o interesih vodstva in strategijami za notranje komuniciranje, na podlagi katerih ni bilo mogoče zagotoviti razširjanja ustreznih finančnih informacij, pomembnih za zaključne račune. |
| --- | --- |

35.

| 36. | V treh skupnih podjetjih (ECSEL, S2R in SESAR) je Sodišče odkrilo pomanjkljivosti pri postopkih javnega naročanja v letu 2017. |
| --- | --- |

36.

| 37. | V Skupnem podjetju BBI je Sodišče odkrilo slabosti pri zasnovi in upravljanju razpisa za nepovratna sredstva iz leta 2016, ki so privedle do nizke pokritosti (50 %) tem razpisa v zvezi z ukrepi na področju raziskav in inovacij. Za pomembne teme v zvezi z ukrepi na tem področju ni bilo zagotovljenega financiranja. |
| --- | --- |

37.

Zmožnost skupnih podjetij, da privabijo prispevke zasebnih članov za program Obzorje 2020

| 38. | Eden glavnih ciljev in dodana vrednost skupnih podjetij je, da na področju njihovih dejavnosti v celotnem obdobju njihovega delovanja (10 let) privabijo prispevke zasebnih članov iz industrije in s področja raziskav. Sodišče je kot kazalnik zmožnosti skupnih podjetij za privabljanje prispevkov zasebnih članov uporabilo minimalni količnik finančnega vzvoda, izračunan na podlagi prispevkov članov, ki so opredeljeni v posameznih določbah ustanovnih uredb skupnih podjetij (4). Da bi bil količnik finančnega vzvoda razumen, bi morali biti najmanjši prispevki zasebnih članov za dejavnosti skupnih podjetij vsaj tolikšni, kot je denarni prispevek EU. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Priloga II
  vsebuje pregled minimalnih količnikov finančnega vzvoda za sedem skupnih podjetij, ki izvajajo dejavnosti v okviru programa Obzorje 2020. Pri treh skupnih podjetjih (Čisto nebo, GCV in BBI) ustanovna uredba zasebnih članov ne zavezuje k minimalnemu znesku stvarnih prispevkov za operativne dejavnosti skupnih podjetij. Zato je bil za ta tri skupna podjetja izračunan samo en minimalni količnik finančnega vzvoda, ki vključuje tako prispevke za operativne kot tudi za dodatne dejavnosti. |
| --- | --- |

39.

Ocene Komisije in z njimi povezani akcijski načrti skupnih podjetij

| 40. | Komisija je leta 2017 izvedla obvezne končne ocene skupnih podjetij, ustanovljenih v okviru sedmega okvirnega programa (SESAR, IMI, GCV, Čisto nebo, ARTEMIS in ENIAC), in obvezne vmesne ocene skupnih podjetij, ustanovljenih v okviru programa Obzorje 2020 (SESAR, IMI2, Čisto nebo 2, GCV2, ECSEL, S2R in BBI). |
| --- | --- |

40.

| 41. | Ocene so bile opravljene ob pomoči neodvisnih strokovnjakov in so se nanašale na smotrnost poslovanja skupnih podjetij glede na ustreznost, učinkovitost, uspešnost, koherentnost in dodano vrednosti EU, dodatno pa so bile preučene tudi odprtost in preglednost ter kakovost raziskav. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Oktobra 2017 je Komisija obvestila Evropski parlament in Svet o rezultatih ocen. Čeprav so ocenjevalci smotrnost poslovanja skupnih podjetij na splošno ocenili kot pozitivno, so izrekli naslednja priporočila: povečati vključenost industrije, držav članic, malih in srednjih podjetij in drugih deležnikov; izboljšati usklajenost z drugimi raziskovalnimi programi EU in držav članic; povečati vključenost novih držav članic; dodatno razviti zanesljiv okvir za merjenje smotrnosti poslovanja s ključnimi kazalniki smotrnosti za boljšo oceno učinkov in socialno-ekonomskih koristi skupnih podjetij; izboljšati razširjanje in uporabo projektnih rezultatov združenih podjetij. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Vsa skupna podjetja so se na to odzvala z akcijskimi načrti, ki so jih začela izvajati leta 2018. V okviru finančne revizije za leto 2018 bo Evropsko računsko sodišče spremljalo izvajanje akcijskih načrtov skupnih podjetij. |
| --- | --- |

43.

Spremljanje upoštevanja pripomb iz prejšnjih let

| 44. | Skupna podjetja so v večini primerov sprejela popravljalne ukrepe za spremljanje upoštevanja pripomb iz specifičnih letnih poročilih Sodišča iz prejšnjih let. Podrobnosti so navedene v prilogah k poročilom Sodišča. Skupni podjetji F4E in ECSEL še nista v celoti upoštevali pripomb iz prejšnjih let. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

(2)  Poudarjena zadeva se uporablja zato, da se opozori na zadevo, ki v zaključnem računu ni pomembno napačno navedena, vendar je tako pomembna, da je bistvena za uporabnikovo razumevanje zaključnega računa.

(3)  Od tega zneska je bilo konec leta 2017 potrjene le približno 0,2 milijarde EUR (20 %).

(4)  Minimalni količnik finančnega vzvoda = skupni znesek minimalnih prispevkov zasebnega člana, kot je opredeljen v ustanovni uredbi skupnega podjetja / maksimalni denarni prispevek EU za skupno podjetje, kot je opredeljen v ustanovni uredbi skupnega podjetja.

---

PRILOGA I

Dejavnosti, proračun in število uslužbencev skupnih podjetij

| SKUPNO PODJETJE | Matični GD | Področje | Glavna dejavnost | Končni proračun (v milijonih EUR) | Število uslužbencev (konec leta) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | 2016 | 2017 | 2016 |
| BBI | GD RTD | Raziskave | Raziskave in razvoj na področju proizvodov na biološki osnovi in biogoriv | 92 | 66 | 20 | 20 |
| ČISTO NEBO | GD RTD | Raziskave | Raziskave in razvoj na področju aeronavtičnih tehnologij | 244 | 288 | 41 | 41 |
| ECSEL | GD CONNECT | Raziskave | Raziskave in razvoj na področju elektronskih komponent in sistemov | 290 | 244 | 29 | 29 |
| F4E – FUZIJA ZA ENERGIJO | GD ENER | Raziskave | Raziskave in razvoj na področju fuzijske energije | 865 | 720 | 447 | 415 |
| FCH – GORIVNE CELICE IN VODIK | GD RTD | Raziskave | Raziskave in razvoj na področju gorivnih celic in vodika | 199 | 116 | 26 | 26 |
| IMI – POBUDA ZA INOVATIVNA ZDRAVILA | GD RTD | Raziskave | Farmacevtske raziskave in razvoj na področju inovativnih zdravil | 206 | 209 | 49 | 41 |
| SESAR | GD MOVE | Raziskave | Raziskave in razvoj na področju sistema upravljanja zračnega prometa | 192 | 157 | 40 | 44 |
| S2R – SHIFT2RAIL – INOVATIVNE REŠITVE V ŽELEZNIŠKEM PROMETU | GD MOVE | Raziskave | Raziskave in razvoj v železniškem sektorju | 44 | 52 | 19 | 17 |
| Skupaj | 2 131 | 1 852 | 671 | 633 |

SKUPNO PODJETJE

Matični GD

Področje

Glavna dejavnost

Končni proračun (v milijonih EUR)

Število uslužbencev (konec leta)

2017

2016

2017

2016

BBI

GD RTD

Raziskave

Raziskave in razvoj na področju proizvodov na biološki osnovi in biogoriv

92

66

20

20

ČISTO NEBO

GD RTD

Raziskave

Raziskave in razvoj na področju aeronavtičnih tehnologij

244

288

41

41

ECSEL

GD CONNECT

Raziskave

Raziskave in razvoj na področju elektronskih komponent in sistemov

290

244

29

29

F4E – FUZIJA ZA ENERGIJO

GD ENER

Raziskave

Raziskave in razvoj na področju fuzijske energije

865

720

447

415

FCH – GORIVNE CELICE IN VODIK

GD RTD

Raziskave

Raziskave in razvoj na področju gorivnih celic in vodika

199

116

26

26

IMI – POBUDA ZA INOVATIVNA ZDRAVILA

GD RTD

Raziskave

Farmacevtske raziskave in razvoj na področju inovativnih zdravil

206

209

49

41

SESAR

GD MOVE

Raziskave

Raziskave in razvoj na področju sistema upravljanja zračnega prometa

192

157

40

44

S2R – SHIFT2RAIL – INOVATIVNE REŠITVE V ŽELEZNIŠKEM PROMETU

GD MOVE

Raziskave

Raziskave in razvoj v železniškem sektorju

44

52

19

17

Skupaj

2 131

1 852

671

633

---

PRILOGA II

Količniki finančnega vzvoda skupnih podjetij (Obzorje 2020)

| SKUPNO PODJETJE | Matični GD | Področje | Glavna dejavnost | Količnik finančnega vzvoda za operativne dejavnosti | Količnik finančnega vzvoda za operativne + dodatne dejavnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BBI | GD RTD | Raziskave | Raziskave in razvoj na področju proizvodov na biološki osnovi in biogoriv | — | 2,8 |
| ČISTO NEBO | GD RTD | Raziskave | Raziskave in razvoj na področju aeronavtičnih tehnologij | — | 1,25 |
| ECSEL | GD CONNECT | Raziskave | Raziskave in razvoj na področju elektronskih komponent in sistemov | 1,42 | 1,42 |
| FCH – GORIVNE CELICE IN VODIK | GD RTD | Raziskave | Raziskave in razvoj na področju gorivnih celic in vodika | — | 0,67 |
| IMI – POBUDA ZA INOVATIVNA ZDRAVILA | GD RTD | Raziskave | Farmacevtske raziskave in razvoj na področju inovativnih zdravil | 1 | 1 |
| SESAR | GD MOVE | Raziskave | Raziskave in razvoj na področju sistema upravljanja zračnega prometa | 0,85 | 0,85 |
| S2R – SHIFT2RAIL – INOVATIVNE REŠITVE V ŽELEZNIŠKEM PROMETU | GD MOVE | Raziskave | Raziskave in razvoj v železniškem sektorju | 0,88 | 1,18 |

SKUPNO PODJETJE

Matični GD

Področje

Glavna dejavnost

Količnik finančnega vzvoda za operativne dejavnosti

Količnik finančnega vzvoda za operativne + dodatne dejavnosti

BBI

GD RTD

Raziskave

Raziskave in razvoj na področju proizvodov na biološki osnovi in biogoriv

—

2,8

ČISTO NEBO

GD RTD

Raziskave

Raziskave in razvoj na področju aeronavtičnih tehnologij

—

1,25

ECSEL

GD CONNECT

Raziskave

Raziskave in razvoj na področju elektronskih komponent in sistemov

1,42

1,42

FCH – GORIVNE CELICE IN VODIK

GD RTD

Raziskave

Raziskave in razvoj na področju gorivnih celic in vodika

—

0,67

IMI – POBUDA ZA INOVATIVNA ZDRAVILA

GD RTD

Raziskave

Farmacevtske raziskave in razvoj na področju inovativnih zdravil

1

1

SESAR

GD MOVE

Raziskave

Raziskave in razvoj na področju sistema upravljanja zračnega prometa

0,85

0,85

S2R – SHIFT2RAIL – INOVATIVNE REŠITVE V ŽELEZNIŠKEM PROMETU

GD MOVE

Raziskave

Raziskave in razvoj v železniškem sektorju

0,88

1,18

---

| 14.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 452/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 452/10

---

POROČILO

o zaključnem računu Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja

(2018/C 452/02)

KAZALO

| | Odstavek | Stran |
| --- | --- | --- |
| UVOD | 1–10 | 11 |
| Ustanovitev Skupnega podjetja BBI | 1–2 | 11 |
| Upravljanje | 3–5 | 11 |
| Cilji | 6 | 11 |
| Viri | 7–9 | 11 |
| Ocena Komisije | 10 | 12 |
| MNENJA | 11–23 | 12 |
| Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa | 12 | 12 |
| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom | 13 | 12 |
| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom | 14 | 12 |
| Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje | 15–17 | 12 |
| Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij | 18–23 | 13 |
| UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO UPRAVLJANJE | 24–30 | 13 |
| Izvrševanje proračuna za leto 2017 | 24 | 13 |
| Izvrševanje večletnega proračuna v okviru programa Obzorje 2020 | 25–30 | 14 |
| NOTRANJE KONTROLE | 31–35 | 14 |
| Okvir notranje kontrole | 31–34 | 14 |
| Razpis za zbiranje predlogov v letu 2016 | 35 | 15 |
| DRUGA VPRAŠANJA | 36 | 15 |
| Privabljanje prispevkov predstavnikov iz panoge | 36 | 15 |
| INFORMACIJE O OCENAH, KI JIH JE OPRAVILA KOMISIJA | 37–38 | 15 |
| ODGOVOR SKUPNEGA PODJETJA | 17 |

Odstavek

Stran

UVOD

1–10

11

Ustanovitev Skupnega podjetja BBI

1–2

11

Upravljanje

3–5

11

Cilji

6

11

Viri

7–9

11

Ocena Komisije

10

12

MNENJA

11–23

12

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

12

12

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

13

12

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

14

12

Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje

15–17

12

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij

18–23

13

UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO UPRAVLJANJE

24–30

13

Izvrševanje proračuna za leto 2017

24

13

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru programa Obzorje 2020

25–30

14

NOTRANJE KONTROLE

31–35

14

Okvir notranje kontrole

31–34

14

Razpis za zbiranje predlogov v letu 2016

35

15

DRUGA VPRAŠANJA

36

15

Privabljanje prispevkov predstavnikov iz panoge

36

15

INFORMACIJE O OCENAH, KI JIH JE OPRAVILA KOMISIJA

37–38

15

ODGOVOR SKUPNEGA PODJETJA

17

UVOD

Ustanovitev Skupnega podjetja BBI

| 1. | Skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, (BBI) s sedežem v Bruslju je bilo ustanovljeno maja 2014 (1) za obdobje desetih let. Samostojno je začelo poslovati 26. oktobra 2015. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Skupno podjetje BBI je javno-zasebno partnerstvo v sektorju industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase. Ustanovni člani so Evropska unija (EU), ki jo zastopa Komisija, in partnerji iz gospodarstva, ki jih zastopa konzorcij industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase (BIC). |
| --- | --- |

2.

Upravljanje

| 3. | Upravno strukturo Skupnega podjetja BBI sestavljajo upravni odbor, izvršni direktor, znanstveni odbor in skupina predstavnikov držav. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Upravni odbor sestavlja pet predstavnikov Komisije, ki zastopajo Unijo, in pet predstavnikov članov, ki niso del Unije, od katerih mora biti vsaj eden predstavnik malih in srednjih podjetij. Upravni odbor je v celoti odgovoren za strateško usmerjanje in delovanje Skupnega podjetja ter nadzira izvajanje njegovih dejavnosti. Izvršni direktor je pristojen za vsakodnevno vodenje Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Znanstveni odbor in skupina predstavnikov držav sta svetovalna organa. Znanstveni odbor zagotavlja svetovanje glede znanstvenih prednostnih nalog, ki jih je treba obravnavati v letnih delovnih načrtih Skupnega podjetja. Skupina predstavnikov držav zagotavlja mnenja o strategiji in doseganju ciljev. |
| --- | --- |

5.

Cilji

| 6. | Cilj Skupnega podjetja BBI je izvajati program raziskav in inovacij v Evropi, s katerim se bo ocenila razpoložljivost obnovljivih bioloških virov, ki jih je mogoče uporabiti za proizvodnjo materialov na biološki osnovi, ter na podlagi tega podpreti oblikovanje trajnostnih vrednostnih verig na področju biomase. Te dejavnosti bi bilo treba izvajati v sodelovanju med zainteresiranimi stranmi vzdolž celotne vrednostne verige na področju biomase, vključno s primarno proizvodnjo in predelovalnimi industrijami, blagovnimi znamkami, MSP, raziskovalnimi in tehnološkimi središči ter univerzami. |
| --- | --- |

6.

Viri

| 7. | Najvišji prispevek EU za dejavnosti Skupnega podjetja BBI, ki se plača iz programa Obzorje 2020, je 975 milijonov EUR (2). Člani Skupnega podjetja iz gospodarstva naj bi prispevali sredstva v višini vsaj 2 730 milijona EUR v celotnem obdobju delovanja Skupnega podjetja (3). Od tega zneska morajo predstavniki iz gospodarstva Skupnemu podjetju zagotoviti najmanj 182,5 milijona EUR denarnih prispevkov za operativne dejavnosti in kriti stroške v višini najmanj 1 755 milijonov EUR za izvajanje dodatnih dejavnosti zunaj delovnega načrta Skupnega podjetja BBI (4). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Upravni stroški Skupnega podjetja BBI so omejeni na 58,5 milijona EUR in se krijejo s finančnimi prispevki, ki so vsako leto enakovredno razdeljeni med EU in člane iz industrije (5). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Leta 2017 je končni proračun za Skupno podjetje BBI znašal 91,6 milijona EUR (leta 2016: 66 milijonov EUR). 31. decembra 2017 je imelo Skupno podjetje 20 uslužbencev (2016: 20) (6). |
| --- | --- |

9.

Ocena Komisije

| 10. | Komisija je junija 2017 zaključila vmesno oceno dejavnosti Skupnega podjetja. Skupno podjetje je nato pripravilo akcijski načrt za obravnavanje priporočil iz ocene. Ob tej priložnosti Sodišče v poročilo vključuje del, povezan z akcijskim načrtom, ki ga je Skupno podjetje pripravilo v odziv na vmesno oceno. Namenjen je zgolj v informativne namene in ni sestavni del revizijskega mnenja ali opažanj Sodišča. |
| --- | --- |

10.

| MNENJA









  11. | Sodišče je revidiralo:






  (a) | zaključni račun Skupnega podjetja, ki ga sestavljajo računovodski izkazi (7) in poročila o izvrševanju proračuna (8) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, ter |
| --- | --- | --- |

MNENJA

11.

(a)

zaključni račun Skupnega podjetja, ki ga sestavljajo računovodski izkazi (7) in poročila o izvrševanju proračuna (8) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

| 12. | Po mnenju Sodišča zaključni račun Skupnega podjetja za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njegov finančni položaj na dan 31. decembra 2017 ter njegov poslovni izid, denarne tokove in gibanje kapitala za tedaj končano leto v skladu z njegovo finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije. Ta pravila temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

12.

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

| 13. | Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

13.

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

| 14. | Sodišče meni, da so plačila, povezana z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih zakonita in pravilna. |
| --- | --- |

14.

Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje

| 15. | V skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančno uredbo Skupnega podjetja je poslovodstvo odgovorno za pripravo in predstavitev zaključnega računa na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranjih kontrol, ki se uporabljajo za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih s pravili, ki veljajo zanje. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom, ima poslovodstvo Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Pri pripravi zaključnega računa je poslovodstvo odgovorno za oceno zmožnosti Skupnega podjetja, da nadaljuje s poslovanjem, razkritje zadev, povezanih z nadaljevanjem poslovanja, kadar je to ustrezno, ter uporabo računovodstva na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Naloga odgovornih za upravljanje je nadzor nad procesom računovodskega poročanja subjekta. |
| --- | --- |

17.

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij

| 18. | Cilj Sodišča je pridobiti sprejemljivo zagotovilo o tem, ali je zaključni račun Skupnega podjetja brez pomembno napačne navedbe in ali so transakcije, povezane z zaključnim računom, zakonite in pravilne, ter na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu ali drugim organom za razrešnico zagotoviti izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sprejemljivo zagotovilo je visoka raven zagotovila, vendar ni nujno, da se z revizijo vedno odkrije obstoječa pomembno napačna navedba ali neskladnost. Do napačne navedbe ali neskladnosti lahko pride zaradi goljufije ali napake, za pomembne pa štejejo, če se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo ločeno ali skupaj vplivale na ekonomske odločitve, ki bi jih uporabniki sprejeli na podlagi tega zaključnega računa. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v zaključnem računu ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v zaključnem računu in pomembne neskladnosti med transakcijami, povezanimi z zaključnim računom, in zahtevami pravnega okvira Evropske unije, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja se upoštevajo notranje kontrole, ki se izvajajo za pripravo in pošteno predstavitev zaključnega računa ter zakonitost in pravilnost z njim povezanih transakcij, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol. Revizija vključuje tudi ovrednotenje ustreznosti uporabljenih računovodskih usmeritev, utemeljenosti računovodskih ocen poslovodstva ter celotne predstavitve zaključnega računa. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Sodišče v zvezi s prihodki preverja subvencijo, prejeto od Komisije, ter oceni postopke Skupnega podjetja za pobiranje pristojbin in drugih prihodkov. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Pri odhodkih Sodišče preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) razen predujmov ob njihovem nastanku. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Sodišče je pri pripravi tega poročila in mnenj upoštevalo revizijsko delo v zvezi z zaključnim računom Skupnega podjetja, ki ga je opravil neodvisni zunanji revizor, kot je določeno v členu 208(4) finančne uredbe EU (9). |
| --- | --- |

22.

| 23. | Zaradi naslednjih pripomb mnenja Evropskega računskega sodišča niso vprašljiva. |
| --- | --- |

23.

UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO UPRAVLJANJE

Izvrševanje proračuna za leto 2017

| 24. | Končni proračun za leto 2017 je vseboval odobritve za prevzem obveznosti v višini 92,9 milijona EUR in odobritve plačil v višini 91,6 milijonov EUR. Stopnja izvrševanja odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil je znašala 97 % oziroma 95 %. Večina odobritev plačil Skupnega podjetja so bila predplačila na podlagi sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev, podpisanih v okviru razpisov za zbiranje predlogov v letu 2016. |
| --- | --- |

24.

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru programa Obzorje 2020

| 25. | EU je do konca leta 2017 prispevala denarna sredstva v skupnem znesku 150,7 milijona EUR, in sicer kot sredstva, ki so dodeljena Skupnemu podjetju BBI za celotno obdobje njegovega delovanja in ki smejo znašati največ 975 milijonov EUR. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Člani konzorcija niso dolžni zagotoviti minimalnega zneska stvarnih prispevkov za izvajanje dejavnosti Skupnega podjetja. Konec leta 2017 so člani konzorcija sporočili, da so stvarni prispevki za operativne dejavnosti znašali 26 milijona EUR, ki jih izvršni direktor še ni potrdil. Poleg tega je upravni odbor potrdil gotovinske prispevke članov konzorcija za upravne stroške Skupnega podjetja v višini 5,8 milijona EUR. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Do konca leta 2017 je bilo Skupnemu podjetju plačanih samo 0,8 milijona EUR od denarnih prispevkov, ki jih morajo člani konzorcija plačati Skupnemu podjetju za kritje operativnih stroškov za celotno obdobje njegovega delovanja in ki morajo znašati najmanj 182,5 milijona EUR. Komisija (GD RTD) je zato začasno ustavila izplačilo denarnega prispevka za Skupno podjetje v višini 50 milijonov EUR. Čeprav je Komisija februarja 2017 predlagala spremembo ustanovne uredbe BBI (10), da bi članom konzorcija omogočila zagotavljanje prispevkov na projektni ravni, obstaja visoko tveganje, da člani konzorcija do konca programa BBI ne bodo zagotovili minimalnega zneska denarnih prispevkov za operativne dejavnosti. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Do konca leta 2017 so člani konzorcija poročali o prispevku v višini 663,6 milijona EUR za dodatne dejavnosti zunaj programa dela Skupnega podjetja, kar je 39 % prispevkov članov konzorcija, ki morajo znašati najmanj 1 755 milijonov EUR. Prispevek je bil tudi potrjen. Ker pa Sodišče nima pravice, da bi revidiralo stvarne prispevke članov za dodatne dejavnosti, ne more dati mnenja o njihovi naravi, kakovosti in količini. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Glede na navedeno so skupni prispevki članov konzorcija do konca leta 2017 znašali 670,2 milijona EUR (od tega 100 % znašajo prispevki za dodatne dejavnosti), gotovinski prispevek EU pa je znašal 150,7 milijona EUR (glej tudi odstavek 36). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Skupno podjetje je do konca leta 2017 v okviru operativnega in upravnega proračuna Skupnega podjetja, ki znaša največ 1 186,75 milijona EUR (11), prevzelo obveznosti v višini 509,8 milijona EUR in izvršilo plačila v višini 172,2 milijona EUR. |
| --- | --- |

30.

NOTRANJE KONTROLE

Okvir notranje kontrole

| 31. | Skupno podjetje je uvedlo zanesljive postopke predhodne kontrole na podlagi finančnih in operativnih pregledov dokumentacije. Stanje ob koncu leta 2017 je pokazalo, da so se najpomembnejši standardi notranje kontrole v glavnem izvajali in da je ostalo le nekaj standardov, ki jih je treba v celoti izvesti leta 2018, kot so ICS 8 (Procesi in postopki), ICS 10 (Neprekinjeno poslovanje) in ICS 11 (Poslovanje z dokumentarnim gradivom). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Skupna revizijska služba Komisije je pristojna za naknadno revizijo zahtevkov za povračilo stroškov za projekte v okviru programa Obzorje 2020. Skupno podjetje je leta 2017 – skupaj s skupno službo za revizijo GD RTD – začelo prvo naknadno revizijo naključnega vzorca vmesnih zahtevkov za povračilo stroškov iz programa Obzorje 2020, vendar bo o njenih rezultatih poročalo šele v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2018. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Glede na ocene sistema notranjih kontrol Skupnega podjetja in preizkušanje podatkov o prihodkih, plačilih, nepovratnih sredstvih in operacijah v okviru javnega naročanja dajejo rezultati revizije Sodišču razumno zagotovilo, da je splošna stopnja preostale napake za Skupno podjetje pod pragom pomembnosti. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Ob koncu leta 2017 v okviru orodij Komisije za skupno upravljanje in spremljanje nepovratnih sredstev iz programa Obzorje 2020 še niso bili razviti specifični procesi, potrebni za obdelavo stvarnih prispevkov Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

34.

Razpis za zbiranje predlogov v letu 2016

| 35. | Predlogi, ki so bili izbrani v okviru razpisa za dodelitev nepovratnih sredstev iz leta 2016, so slabo pokrivali teme v zvezi z ukrepi na področju raziskav in inovacij. Ukrepi na področju raziskav in inovacij s skupnim proračunom v višini 50 milijonov EUR so vključevali 12 tem, od katerih je bila vsaka zasnovana tako, da se je osredotočala na posebne izzive, ki so bili posledica predstavitvenih in izvedbenih dejavnosti v verigi dodane vrednosti. Vsi upravičeni predlogi so bili ocenjeni glede na merila za vrednotenje v okviru programa Obzorje 2020 in razvrščeni za sofinanciranje v okviru omejitev skupne proračunske postavke. Ker pa je bila večina proračuna nepovratnih sredstev namenjena trem od šestih tem, ki so se financirale, Skupno podjetje ni moglo financirati šestih tem na področju raziskav in inovacij, čeprav so za štiri dobili predloge, ki bi bili upravičeni do sofinanciranja. Da bi Skupno podjetje zagotovilo optimalno vključitev najpomembnejših tem, bi moralo razmisliti o omejitvi predlogov s posamezno temo tako, da bi v razpisu določilo okvirni proračun na ravni tem. |
| --- | --- |

35.

DRUGA VPRAŠANJA

Privabljanje prispevkov predstavnikov iz panoge

| 36. | Eden glavnih ciljev Skupnega podjetja je privabiti prispevke predstavnikov iz panoge na področju njegovih dejavnosti (12). Najmanjši faktor vzvoda za operativne in dodatne dejavnosti znaša 2,8 (13). Vendar ustanovna uredba za BBI konzorcija ne zavezuje k minimalnemu znesku stvarnih prispevkov za operativne dejavnosti Skupnega podjetja (14). Zato ni mogoče ugotoviti minimalnega faktorja vzvoda za stvarne prispevke za operativne dejavnosti. Ker Sodišče nima pravice, da bi revidiralo stvarne prispevke za dodatne dejavnosti, ne more dati mnenja o njihovi naravi, kakovosti ali o resničnost teh prispevkov (15). |
| --- | --- |

36.

INFORMACIJE O OCENAH, KI JIH JE OPRAVILA KOMISIJA

| 37. | Vmesna ocena dejavnosti Skupnega podjetja BBI, ki ga je opravila Komisija (16), je zajemalo obdobje 2014–2016 in je bilo izvedeno s pomočjo neodvisnih strokovnjakov, kot je predvideno v Uredbi Sveta o ustanovitvi Skupnega podjetja BBI (17). Zajemala je smotrnost poslovanja Skupnega podjetja v smislu ustreznosti, učinkovitosti, uspešnosti, skladnosti in dodane vrednosti EU z dodatnim razmislekom o odprtosti in preglednosti. Rezultati ocene so bili upoštevani v poročilu, ki ga je Komisija poslala Evropskemu parlamentu in Svetu oktobra 2017 (18). |
| --- | --- |

37.

| 38. | V odziv na priporočila, ki so jih izrekli ocenjevalci (19), je Skupno podjetje pripravilo akcijski načrt, ki ga je novembra 2018 potrdil upravni odbor BBI (20). Skupno podjetje je v glavnem sprejelo priporočila in je že začelo izvajati nekaj ukrepov (21) zaradi reševanja glavnih vprašanj iz vmesne ocene. V skladu z akcijskim načrtom je treba večino ukrepov, ki jih je treba sprejeti na podlagi priporočil, izvesti leta 2018 in 2019. |
| --- | --- |

38.

To poročilo je sprejel senat IV, ki ga vodi Neven MATES, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 2. oktobra 2018.

Za Evropsko računsko sodišče

Klaus-Heiner LEHNE

Predsednik

---

(1)  Uredba Sveta (EU) št. 560/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (UL L 169, 7.6.2014, str. 130).

1

(2)  Člen 3(1) Uredbe (EU) št. 560/2014.

2

(3)  Člen 4(1) Uredbe (EU) št. 560/2014.

3

(4)  Kot je določeno v členu 4(2)(b) Uredbe (EU) št. 560/2014, so prispevki za dodatne dejavnosti stvarni prispevki za dejavnosti, ki niso vključene v delovni načrt in proračun Skupnega podjetja, pa kljub temu prispevajo k doseganju ciljev pobude BBI. V skladu s členom 4(4) iste uredbe mora stroške dodatnih dejavnosti potrditi neodvisni zunanji revizor in jih ne revidirata Skupno podjetje ali Evropsko računsko sodišče niti noben drug organ EU.

4

(5)  Člen 12(2) Statuta Skupnega podjetja BBI (Priloga I k Uredbi (EU) št. 560/2014).

5

(6)  Dodatne informacije o Skupnem podjetju BBI in njegovih dejavnostih so na voljo na njegovem spletišču: https://www.bbi-europe.eu.

6

(7)  Računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz gibanja kapitala ter povzetek pomembnih računovodskih usmeritev in druga pojasnila.

7

(8)  Poročila o izvrševanju proračuna zajemajo poročila, ki združujejo vse proračunske operacije, in pojasnila.

8

(9)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

9

(10)  Uredba Sveta (EU) 2018/121 z dne 23. januarja 2018 o spremembi Uredbe (EU) št. 560/2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (UL L 22, 26.1.2018, str. 1).

10

(11)  Ta znesek vključuje največji gotovinski prispevek za operativne in upravne stroške Skupnega podjetja (975 milijonov EUR) ter gotovinski prispevek konzorcija za upravne stroške (29,25 milijona EUR) in operativne stroške (182,5 milijona EUR) Skupnega podjetja. Ti zneski ne vključujejo denarnih prispevkov članov konzorcija za operativne stroške Skupnega podjetja na ravni projektov.

11

(12)  V uvodni izjavi št. 3 Uredbe (EU) št. 560/2014 je navedeno, da mora partnerstvo temeljiti na uravnoteženem prispevku vseh partnerjev.

12

(13)  Skupni znesek najmanjšega prispevka članov konzorcija za operativne in dodatne dejavnosti Skupnega podjetja (2 730 milijonov EUR) deljeno z največjim denarnim prispevkom EU za Skupno podjetje (975 milijonov EUR).

13

(14)  Člen 4(1) in 4(2) Uredbe (EU) št. 560/2014 določa, da morajo člani Industrijskega združenja in Raziskovalnega združenja med obdobjem delovanja Skupnega podjetja prispevati skupaj najmanj 2 730 milijonov EUR, od katerih naj bi bilo vsaj 1 755 milijonov EUR porabljenih za stroške, ki so jih imeli z izvajanjem dodatnih dejavnosti, ki ne spadajo v delovni program Skupnega podjetja. Poleg tega člen 12(4) statuta Skupnega podjetja v prilogi te uredbe določa, da morajo člani konzorcija za operativne stroške Skupnega podjetja zagotoviti vsaj 182,5 milijona EUR finančnih (denarnih) prispevkov.

14

(15)  V skladu s členom 4(4) Uredbe (EU) št. 560/2014 mora stroške za dodatne dejavnosti potrditi neodvisni zunanji revizor, ki ga imenuje Skupno podjetje. Stroškov za dodatne dejavnosti ne revidira Skupno podjetje niti noben organ Unije.

15

(16)  Vmesna ocena Skupnega podjetja BBI (2014–2016), ki je delovalo v okviru programa Obzorje 2020. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/bbi.pdf

16

(17)  Člen 11 Uredbe (EU) št. 560/2014.

17

(18)  Delovni dokumenti služb Komisije. Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020 {SWD(2017) 339 final}.

18

Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020

(19)  Specifična priporočila na podlagi vmesne ocene vključujejo: povečati je treba sodelovanje držav članic EU-13; povečati je treba sodelovanje izobraževalnih in raziskovalnih zavodov; izboljšati je treba usklajevanje vseh pobud EU za izboljšanje biogospodarstva; vlagati je treba v teme, ki bi lahko prinašale širše in trajnejše koristi; treba je povečati in intenzivirati zavezanost zasebnega sektorja in pripravljati poročila s celovitim opisom dosedanjih dejanskih prispevkov zasebnega in javnega sektorja k Skupnemu podjetju BBI; treba je spremljati napredek z letnim primerjanjem načrtovanih in doseženih ključnih kazalnikov smotrnosti, specifičnih za BBI; treba je še spodbujati usklajevanje spodbud, ki temeljijo na rabi biomase, in sicer s spodbujanjem usklajevalnih in podpornih ukrepov (projekti usklajevalnih in podpornih ukrepov).

19

(20)  Akcijski načrt je bil pripravljen v tesnem sodelovanju s konzorcijem industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase z Evropsko komisijo.

20

(21)  Specifične dejavnosti, ki so navedene v akcijskem načrtu in jih mora izvesti Skupno podjetje, vključujejo: spodbujanje novih verig dodane vrednosti z vključevanjem novih akterjev; spodbujanje nadaljnje priprave nacionalnih in regionalnih strategij za biogospodarstvo v državah članicah EU; spremljanje in analiza rezultatov projektov zaradi spodbujanja njihove uporabe pri prihodnjih projektih; povečanje čim večjega možnega obsega denarnih in stvarnih prispevkov panoge ter zagotavljanje podrobnega prikaza uspešnosti poročanja in potrjevanja stvarnih operativnih dejavnosti in dodatnih dejavnosti zasebnega sektorja v letnih poročilih o dejavnostih; usklajevanje z Evropsko komisijo zaradi spodbujanja komplementarnosti in izogibanja prekrivanju med programi EU.

21

---

ODGOVOR SKUPNEGA PODJETJA

S sklicevanjem na posamične odstavke v opažanjih Sodišča:

27.

Problematika v zvezi s finančnimi prispevki, ki se zagotavljajo le na programski ravni, je dobro poznana že od začetka pobude, ko so industrijski partnerji izrazili svoje pomisleke (glede dodeljevanja finančnih prispevkov na programski ravni v javnih razpisih za zbiranje predlogov). Zato je upravni odbor Skupnega podjetja BBI leta 2016 ustanovil delovno skupino, v kateri so sodelovali člani BIC, Evropska komisija in programski urad Skupnega podjetja BBI. Posledično je Evropska komisija sprožila spremembo ustanovne uredbe Skupnega podjetja BBI, ki zasebnim partnerjem omogoča, da zagotovijo finančne prispevke tudi na ravni projekta. Ker pa je sprememba začela veljati šele februarja 2018, po zaključku štirih od sedmih razpisov za zbiranje predlogov, ki so bili načrtovani do (vključno) leta 2020, obstaja tveganje, da do konca programa BBI ne bo dosežen najmanjši znesek finančnih (denarnih) prispevkov. Zato je leta 2018 upravni odbor Skupnega podjetja BBI podaljšal mandat finančne delovne skupine za oblikovanje predlogov različnih scenarijev za doseganje najvišjega možnega zneska.

35.

Skupno podjetje BBI pojasnjuje, da je možnost, da se ocenijo upravičeni predlogi in jih sofinancira v mejah skupne proračunske postavke, skladna z določili programa Obzorje 2020 in se v veliki meri uporablja v okvirnem programu. Skupno podjetje BBI se strinja s priporočilom Sodišča, naj razmisli o omejitvi števila predlogov s posamezno temo tako, da bi v razpisu za zbiranje predlogov določilo okvirni proračun na ravni tem. Skupno podjetje BBI si bo prizadevalo to možnost upoštevati pri oblikovanju prihodnjih razpisov za zbiranje predlogov, ki bodo zagotovili najbolj optimalno izvajanje strateškega raziskovalnega programa pobude BBI.

---

| 14.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 452/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 452/18

---

POROČILO

o zaključnem računu Skupnega podjetja Čisto nebo za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja

(2018/C 452/03)

KAZALO

| | Odstavek | Stran |
| --- | --- | --- |
| UVOD | 1–11 | 19 |
| Ustanovitev Skupnega podjetja Čisto nebo | 1–2 | 19 |
| Upravljanje | 3–5 | 19 |
| Cilji | 6 | 19 |
| Viri | 7–10 | 19 |
| Ocene Komisije | 11 | 20 |
| MNENJE | 12–24 | 20 |
| Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa | 13 | 20 |
| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom | 14 | 20 |
| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom | 15 | 21 |
| Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje | 16–18 | 21 |
| Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij | 19–24 | 21 |
| UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO UPRAVLJANJE | 25–35 | 22 |
| Izvrševanje proračuna za leto 2017 | 25–26 | 22 |
| Izvrševanje večletnega proračuna v okviru 7. okvirnega programa | 27–30 | 22 |
| Izvrševanje večletnega proračuna v okviru programa Obzorje 2020 | 31–35 | 22 |
| NOTRANJE KONTROLE | 36–38 | 23 |
| Okvir notranje kontrole | 36–38 | 23 |
| DRUGA VPRAŠANJA | 39 | 23 |
| Privabljanje prispevkov drugih članov in tveganje dvojnega financiranja | 39 | 23 |
| INFORMACIJE O OCENAH, KI JIH JE OPRAVILA KOMISIJA | 40 | 24 |
| PRILOGA – | SPREMLJANJE UPOŠTEVANJA PRIPOMB IZ PREJŠNJIH LET |

Odstavek

Stran

UVOD

1–11

19

Ustanovitev Skupnega podjetja Čisto nebo

1–2

19

Upravljanje

3–5

19

Cilji

6

19

Viri

7–10

19

Ocene Komisije

11

20

MNENJE

12–24

20

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

13

20

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

14

20

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

15

21

Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje

16–18

21

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij

19–24

21

UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO UPRAVLJANJE

25–35

22

Izvrševanje proračuna za leto 2017

25–26

22

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru 7. okvirnega programa

27–30

22

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru programa Obzorje 2020

31–35

22

NOTRANJE KONTROLE

36–38

23

Okvir notranje kontrole

36–38

23

DRUGA VPRAŠANJA

39

23

Privabljanje prispevkov drugih članov in tveganje dvojnega financiranja

39

23

INFORMACIJE O OCENAH, KI JIH JE OPRAVILA KOMISIJA

40

24

PRILOGA –

SPREMLJANJE UPOŠTEVANJA PRIPOMB IZ PREJŠNJIH LET

25

ODGOVOR SKUPNEGA PODJETJA

26

UVOD

Ustanovitev Skupnega podjetja Čisto nebo

| 1. | Skupno podjetje za izvajanje skupne tehnološke pobude na področju aeronavtike (Skupno podjetje Čisto nebo) s sedežem v Bruslju je bilo ustanovljeno decembra 2007 v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave (7. OP) za obdobje desetih let in je začelo samostojno poslovati 16. novembra 2009 (1). Svet je 6. maja 2014 je podaljšal življenjsko dobo Skupnega podjetja za obdobje do 31. decembra 2024 (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Skupno podjetje Čisto nebo je javno-zasebno partnerstvo za raziskave in inovacije na področju aeronavtike. Na podlagi nove uredbe so ustanovni člani Skupnega podjetja Evropska unija (EU), ki jo zastopa Komisija, ter zasebni člani, ki zajemajo panožne vodje in pridružene člane integriranih tehnoloških demonstratorjev (ITD), predstavitvene platforme inovativnih zrakoplovov (IADP) in prečnih področij (TA). Poleg tega Skupno podjetje sodeluje s „ključnimi partnerji“ iz panoge, ki so izbrani z odprtimi in konkurenčnimi razpisi (3). Partnerji so status zasebnega člana dobili na podlagi uredbe o ustanovitvi Skupnega podjetja Čisto nebo 2. |
| --- | --- |

2.

Upravljanje

| 3. | Upravno strukturo Skupnega podjetja Čisto nebo sestavljajo upravni odbor, izvršni direktor, skupina predstavnikov držav ter znanstveni in tehnološki svetovalni odbor. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Upravni odbor sestavljajo predstavnik Komisije, ki zastopa Unijo, en predstavnik vsakega vodje, en predstavnik pridruženih članov na ITD ter en predstavnik ključnih partnerjev na ITD in IADP. Upravni odbor je glavni organ odločanja. Odgovoren je za delovanje Skupnega podjetja in nadzor nad njegovimi dejavnostmi. Izvršni direktor je pristojen za vsakodnevno vodenje Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Skupina predstavnikov držav je mreža nacionalnih predstavnikov iz držav članic EU in drugih držav, ki svetuje in daje mnenja o strateški usmeritvi in operacijah Skupnega podjetja. Znanstveni in tehnološki svetovalni odbor sestavljajo znanstveniki in inženirji, ki svetujejo o tehnoloških, okoljskih in socialno-ekonomskih vprašanjih. |
| --- | --- |

5.

Cilji

| 6. | Glavna cilja Skupnega podjetja Čisto nebo sta znatno izboljšanje vpliva aeronavtičnih tehnologij na okolje in izboljšanje konkurenčnosti evropskega letalstva. |
| --- | --- |

6.

Viri

| 7. | Najvišji prispevek EU za upravne stroške in raziskovalne dejavnosti (program Čisto nebo 1) prve faze Skupnega podjetja Čisto nebo znaša 800 milijonov EUR, financira pa se iz sedmega okvirnega programa za raziskave (7. OP) (4). Od tega zneska se največ 400 milijonov EUR dodeli vodjem ITD in največ 200 milijonov EUR pridruženim članom. Vodje ITD in pridruženi člani morajo prispevati sredstva, ki so vsaj enakovredna prispevku EU, brez sredstev, dodeljenih z razpisi za ključne partnerje. Preostali znesek v višini vsaj 200 milijonov EUR se dodeli partnerjem, ki so izbrani s konkurenčnimi razpisi za zbiranje predlogov (5). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Najvišji prispevek EU za drugo fazo dejavnosti Skupnega podjetja (program Čisto nebo 2) znaša 1 755 milijonov EUR in se financira iz programa Obzorje 2020 (6). Zasebni člani Skupnega podjetja naj bi prispevali sredstva v višini vsaj 2 193,75 milijona EUR v celotnem obdobju delovanja Skupnega podjetja (7). Od tega zneska morajo najmanj 965,25 milijona EUR znašati dejanski stroški zasebnih članov, nastali pri izvajanju dodatnih dejavnosti zunaj delovnega načrta Skupnega podjetja Čisto nebo (8). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Upravni stroški druge faze programa Čisto nebo 2 so omejeni na 78 milijona EUR in se krijejo s finančnimi prispevki, ki so vsako leto enakovredno razdeljeni med EU in zasebne člane (9). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Leta 2017 je končni proračun za Skupno podjetje Čisto nebo 2 znašal 243,5 milijona EUR (2016: 287,8 milijona EUR). 31. decembra 2017 je imelo Skupno podjetje 41 uslužbencev (2016: 41) (10). |
| --- | --- |

10.

Ocene Komisije

| 11. | Komisija je junija 2017 zaključila končno oceno dejavnosti Skupnega podjetja za 7. okvirni program in vmesno oceno njegovih dejavnosti za program Obzorje 2020, Skupno podjetje pa je nato pripravilo akcijski načrt za obravnavanje priporočil, navedenih v ocenah. Ob tej priložnosti Sodišče v poročilo vključuje del, povezan z akcijskimi načrti, ki jih je Skupno podjetje pripravilo v odziv na oceno. Namenjen je zgolj v informativne namene in ni sestavni del revizijskega mnenja ali opažanj Sodišča. |
| --- | --- |

11.

| MNENJE









  12. | Sodišče je revidiralo:






  (a) | zaključni račun Skupnega podjetja, ki ga sestavljajo računovodski izkazi (11) in poročila o izvrševanju proračuna (12) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, ter |
| --- | --- | --- |

MNENJE

12.

(a)

zaključni račun Skupnega podjetja, ki ga sestavljajo računovodski izkazi (11) in poročila o izvrševanju proračuna (12) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

| 13. | Po mnenju Sodišča zaključni račun Skupnega podjetja za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njegov finančni položaj na dan 31. decembra 2017 ter njegov poslovni izid, denarne tokove in gibanje kapitala za tedaj končano leto v skladu z njegovo finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije. Ta pravila temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

13.

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

| 14. | Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

14.

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

| 15. | Sodišče meni, da so plačila, povezana z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih zakonita in pravilna. |
| --- | --- |

15.

Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje

| 16. | V skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančno uredbo Skupnega podjetja je poslovodstvo odgovorno za pripravo in predstavitev zaključnega računa na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranjih kontrol, ki se uporabljajo za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih s pravili, ki veljajo zanje. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom, ima poslovodstvo Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Pri pripravi zaključnega računa je poslovodstvo odgovorno za oceno zmožnosti Skupnega podjetja, da nadaljuje s poslovanjem, razkritje zadev, povezanih z nadaljevanjem poslovanja, kadar je to ustrezno, ter uporabo računovodstva na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Naloga odgovornih za upravljanje je nadzor nad procesom računovodskega poročanja subjekta. |
| --- | --- |

18.

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij

| 19. | Cilj Sodišča je pridobiti sprejemljivo zagotovilo o tem, ali je zaključni račun Skupnega podjetja brez pomembno napačne navedbe in ali so transakcije, povezane z zaključnim računom, zakonite in pravilne, ter na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu ali drugim organom za razrešnico zagotoviti izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sprejemljivo zagotovilo je visoka raven zagotovila, vendar ni nujno, da se z revizijo vedno odkrije obstoječa pomembno napačna navedba ali neskladnost. Do napačne navedbe ali neskladnosti lahko pride zaradi goljufije ali napake, za pomembne pa štejejo, če se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo ločeno ali skupaj vplivale na ekonomske odločitve, ki bi jih uporabniki sprejeli na podlagi tega zaključnega računa. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v zaključnem računu ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v zaključnem računu in pomembne neskladnosti med transakcijami, povezanimi z zaključnim računom, in zahtevami pravnega okvira Evropske unije, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja se upoštevajo notranje kontrole, ki se izvajajo za pripravo in pošteno predstavitev zaključnega računa ter zakonitost in pravilnost z njim povezanih transakcij, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol. Revizija vključuje tudi ovrednotenje ustreznosti uporabljenih računovodskih usmeritev, utemeljenosti računovodskih ocen poslovodstva ter celotne predstavitve zaključnega računa. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Sodišče v zvezi s prihodki preverja subvencijo, prejeto od Komisije, ter oceni postopke Skupnega podjetja za pobiranje pristojbin in drugih prihodkov. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Pri odhodkih Sodišče preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) razen predujmov ob njihovem nastanku. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Sodišče je pri pripravi tega poročila in izjave upoštevalo revizijsko delo v zvezi z zaključnim računom Skupnega podjetja, ki ga je opravil neodvisni zunanji revizor, kot je določeno v členu 208(4) finančne uredbe EU (13). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Zaradi naslednjih pripomb mnenja Evropskega računskega sodišča niso vprašljiva. |
| --- | --- |

24.

UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO UPRAVLJANJE

Izvrševanje proračuna za leto 2017

| 25. | Končni proračun za leto 2017, ki je bil na voljo za izvajanje programov Čisto nebo 1 in Čisto nebo 2, je vseboval odobrena proračunska sredstva, za katera so bile prevzete obveznosti, v višini 313,4 milijona EUR in odobritve plačil v višini 243,5 milijona EUR. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Stopnja izvrševanja odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil je bila visoka in je znašala 99,6 % oziroma 98,5 %. |
| --- | --- |

26.

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru 7. okvirnega programa

| 27. | Od 800 milijonov EUR sredstev 7. OP, dodeljenih Skupnemu podjetju Čisto nebo za izvajanje programa Čisto nebo 1, je EU do konca leta 2017 prispevala denarna sredstva v skupnem znesku 800 milijonov EUR. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Zasebni člani so se zavezali, da bodo za Skupno podjetje prispevali najmanj 600 milijonov EUR za dejavnosti Čisto nebo 1. Program Čisto nebo 1 je bil zaključen leta 2017 in ob koncu leta je upravni odbor potrdil stvarne prispevke zasebnih članov v višini 594,1 milijona EUR. Poleg tega so zasebni člani prispevali denarne prispevke v višini 14,9 milijona EUR za upravne stroške Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Tako so v primerjavi s kumulativnim denarnim prispevkom EU v višini 800 milijona EUR skupni prispevki zasebnih članov za program Čisto nebo 1 konec leta 2017 znašali 609 milijonov EUR. |
| --- | --- |

29.

| 30. | V okviru skupnega operativnega in upravnega proračuna v višini 817,2 milijona EUR za dejavnosti programa Čisto nebo 1 (14) je Skupno podjetje Čisto nebo 1 do konca leta 2017 prevzelo obveznosti v višini 815,2 milijona EUR in izvršilo plačila v višini 815,1 milijona EUR (99,7 % razpoložljivega proračuna). |
| --- | --- |

30.

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru programa Obzorje 2020

| 31. | Od največ 1 755 milijonov EUR sredstev programa obzorje 2020, ki se lahko dodelijo Skupnemu podjetju Čisto nebo za izvajanje programa Čisto nebo 2, je EU do konca leta 2017 prispevala denarna sredstva v skupnem znesku 484,8 milijona EUR. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Zasebni člani niso dolžni zagotoviti minimalnega zneska stvarnih in denarnih prispevkov za izvajanje dejavnosti Čisto nebo 2 Skupnega podjetja. Konec leta 2017 so zasebni člani poročali o stvarnih prispevkih v višini 265,6 milijona EUR, od katerih je 54 milijonov EUR upravni odbor potrdil. Poleg tega so zasebni člani zagotovili denarne prispevke za upravne stroške Skupnega podjetja v višini 9,5 milijona EUR. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Od najmanj 965,25 milijona EUR prispevkov zasebnih članov za dodatne dejavnosti zunaj delovnega programa Skupnega podjetja so zasebni člani do konca leta 2017 že poročali o 594 milijonih EUR sredstev, od katerih je bilo 423 milijonov EUR potrjenih. Ker Sodišče nima pravice, da bi revidiralo stvarne prispevke članov za dodatne dejavnosti, ne more dati mnenja o njihovi naravi, kakovosti in količini (glej tudi odstavek 39). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Glede na navedeno so skupni prispevki članov industrije do konca leta 2017 znašali 477 milijonov EUR (od tega 89 % znašajo prispevki za dodatne dejavnosti), medtem ko je kumulativni denarni prispevek EU znašal 484,8 milijona EUR. |
| --- | --- |

34.

| 35. | V okviru operativnega in upravnega proračuna za Čisto nebo 2, ki lahko znaša največ 1 794 milijonov EUR (15), je Skupno podjetje do konca leta 2017 prevzelo obveznosti v višini 1 009,6 milijona EUR in izvršilo plačila v višini 493 milijonov EUR. |
| --- | --- |

35.

NOTRANJE KONTROLE

Okvir notranje kontrole

| 36. | Skupno podjetje Čisto nebo je uvedlo postopke predhodne kontrole na podlagi finančnih in operativnih pregledov dokumentacije. Skupno podjetje za vmesna in končna plačila 7. OP izvaja naknadne revizije pri upravičencih, za naknadno revizijo zahtevkov za povračilo stroškov v okviru programa Obzorje 2020 pa je pristojna skupna revizijska služba Komisije. Stopnji preostale napake pri naknadnih revizijah, o katerih je konec leta 2017 poročalo Skupno podjetje, sta znašali 1,40 % za projekte iz 7. OP in 1,6 % za projekte iz programa Obzorje 2020 (16). |
| --- | --- |

36.

| 37. | Na podlagi ocene sistema notranjih kontrol Skupnega podjetja in preizkušanja podatkov v zvezi s prihodki, plačili, nepovratnimi sredstvi in operacijami javnega naročanja ter pregleda vzorca zaključenih naknadnih revizij, vključno z izterjavami, ki so posledica ugotovljenih napak, je Sodišče na podlagi rezultatov revizije dobilo sprejemljivo zagotovilo, da je splošna stopnja preostale napake za Skupno podjetje pod pragom pomembnosti. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Ob koncu leta 2017 v okviru orodij Komisije za skupno upravljanje in spremljanje nepovratnih sredstev iz programa Obzorje 2020 še niso bili razviti specifični procesi, potrebni za obdelavo stvarnih prispevkov Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

38.

DRUGA VPRAŠANJA

Privabljanje prispevkov drugih članov in tveganje dvojnega financiranja

| 39. | Eden glavnih ciljev Skupnega podjetja je privabiti prispevke članov iz gospodarstva na področju njegovih dejavnosti (17). Najmanjši faktor vzvoda za operativne in dodatne dejavnosti, ki bi ga bilo treba doseči, znaša 1,25 (18). Vendar ustanovna uredba za Čisto nebo 2 ne zavezuje članov iz industrije k zagotovitvi minimalnih stvarnih prispevkov za operativne dejavnosti Skupnega podjetja (19). Zato ni mogoče ugotoviti minimalnega faktorja vzvoda za stvarne prispevke za operativne dejavnosti. Ker Sodišče nima pravice, da bi revidiralo stvarne prispevke za dodatne dejavnosti, ne more dati mnenja o njihovi naravi, kakovosti ali o resničnost teh prispevkov (20). |
| --- | --- |

39.

INFORMACIJE O OCENAH, KI JIH JE OPRAVILA KOMISIJA

| 40. | Končna ocena Skupnega podjetja Čisto nebo, ki je delovalo v okviru 7. okvirnega programa, se je nanašala na obdobje med letoma 2008 in 2016 (21), vmesna ocena Skupnega podjetja Čisto nebo 2, ki je delovalo v okviru programa Obzorje 2020, pa je zajemala obdobje od leta 2014 do leta 2016 (22). Oceni sta bili opravljeni ob pomoči neodvisnih strokovnjakov, kot je predvideno v uredbah Sveta o Skupnem podjetju Čisto nebo (23), in sta se nanašali na smotrnost poslovanja Skupnega podjetja glede na ustreznost, učinkovitost, uspešnost, koherentnost in dodano vrednosti EU, dodatno pa so bile preučene tudi odprtost in preglednost ter kakovost raziskav. Rezultati ocen so bili upoštevani v poročilu, ki ga je Komisija poslala Evropskemu parlamentu in Svetu oktobra 2017 (24). |
| --- | --- |

40.

| 41. | V odziv na priporočila, ki so jih izrekli ocenjevalci (25), je Skupno podjetje pripravilo akcijski načrt, ki ga je aprila 2018 potrdil njegov upravni odbor. V akcijskem načrtu je širok sklop ukrepov, ki naj bi jih izvedlo Skupno podjetje (26). Nekaj od teh dejavnosti se je že začelo izvajati (27), preostale pa naj bi bile izvedene v letu 2018 ali v naslednjem programskem obdobju (28). |
| --- | --- |

41.

To poročilo je sprejel senat IV, ki ga vodi Neven MATES, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 2. oktobra 2018.

Za Evropsko računsko sodišče

Klaus-Heiner LEHNE

Predsednik

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 71/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja Čisto nebo (UL L 30, 4.2.2008, str. 1).

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 558/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja Čisto nebo 2 (UL L 169, 7.6.2014, str. 77).

2

(3)  Leta 2008 se je 16 vodij in 66 pridruženih članov pridružilo prvi fazi Skupnega podjetja Čisto nebo (program Čisto nebo 1). V skladu s členom 4(6) Statuta, ki je priložen Uredbi Sveta (EU) št. 558/2014, pridruženi člani v okviru programa Čisto nebo 1 ohranijo svoj status do dokončanja svojih raziskovalnih dejavnosti, vendar najpozneje do 31. decembra 2017. Leta 2017, po zaključku četrtega razpisa za ključne partnerje, objavljenega leta 2016, je Skupno podjetje zaključilo postopek za izbor in pristop članov s skupno več kot 230 pravnimi subjekti, vključenimi v program Čisto nebo 2. Vključuje 16 vodij z njihovimi pridruženimi subjekti in z njimi povezanimi tretjimi osebami ter izbrane ključne partnerje z njihovimi pridruženimi subjekti in z njimi povezanimi tretjimi osebami.

3

(4)  Člen 5(1) Uredbe (ES) št. 71/2008.

4

(5)  Člen 13(1) Statuta Skupnega podjetja Čisto nebo (Priloga I k Uredbi (ES) št. 71/2008).

5

(6)  Člen 3(1) Uredbe (EU) št. 558/2014.

6

(7)  Člen 4(1) Uredbe (EU) št. 558/2014.

7

(8)  Kot je določeno v členu 4(2)(b) Uredbe (EU) št. 558/2014, dodatne dejavnosti niso vključene v delovni načrt Skupnega podjetja, ampak prispevajo k doseganju ciljev skupne tehnološke pobude za Čisto nebo. V skladu s členom 4(4) iste uredbe mora stroške dodatnih dejavnosti potrditi neodvisni zunanji revizor in jih ne revidirata Skupno podjetje ali Evropsko računsko sodišče niti noben drug organ EU.

8

(9)  Člen 15(2) Statuta Skupnega podjetja Čisto nebo – Priloga I k Uredbi (EU) št. 558/2014.

9

(10)  Dodatne informacije o Skupnem podjetju in njegovih dejavnostih so na voljo na njegovem spletišču: http://www.cleansky.eu.

10

(11)  Računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz gibanja kapitala ter povzetek pomembnih računovodskih usmeritev in druga pojasnila.

11

(12)  Poročila o izvrševanju proračuna zajemajo poročila, ki združujejo vse proračunske operacije, in pojasnila.

12

(13)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

13

(14)  Skupni znesek 817,2 milijona EUR je sestavljen iz denarnega prispevka EU v višini 800 milijonov EUR, ki se financira iz 7. OP, denarnega prispevka zasebnih članov v višini 14,9 milijona EUR za kritje upravnih stroškov in obresti od predfinanciranja sredstev 7. OP v višini 2,3 milijona EUR.

14

(15)  Skupni znesek je sestavljen iz denarnega prispevka EU iz programa Obzorje 2020 v višini 1 755 milijonov EUR in denarnih prispevkov zasebnih članov za upravne stroške v višini 39 milijonov EUR.

15

(16)  Letno poročilo o dejavnostih Skupnega podjetja Čisto nebo za leto 2017, str. 103 in 104.

16

(17)  V uvodni izjavi št. 4 Uredbe (EU) št. 558/2014 je navedeno, da mora partnerstvo temeljiti na uravnoteženem prispevku vseh partnerjev.

17

(18)  Skupni najmanjši prispevek članov iz industrije in s področja raziskav za operativne in dodatne dejavnosti Skupnega podjetja (2 193,75 milijona EUR) deljeno z največjim denarnim prispevkom EU, rezerviranim za člane iz industrije in s področja raziskav (1 755 milijonov EUR).

18

(19)  Člen 4(1) in 4(2) Uredbe (EU) št. 558/2014 določa, da morajo zasebni člani med obdobjem delovanja Skupnega podjetja prispevati skupaj najmanj 2 193,75 milijona EUR, od katerih naj bi bilo vsaj 965,25 milijona EUR porabljenih za stroške, ki so jih imeli z izvajanjem dodatnih dejavnosti, ki ne spadajo v delovni program Skupnega podjetja.

19

(20)  V skladu s členom 4(4) Uredbe (EU) št. 558/2014 mora stroške za dodatne dejavnosti potrditi neodvisni zunanji revizor, ki ga imenuje Skupno podjetje. Stroškov za dodatne dejavnosti ne revidira Skupno podjetje niti noben organ Unije.

20

(21)  Končna ocena Skupnega podjetja Čisto nebo, ki je delovalo v okviru 7. OP. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/cs.pdf.

21

(22)  Vmesna ocena Skupnega podjetja Čisto nebo 2 (2014–2016), ki je delovalo v okviru programa Obzorje 2020. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/cs2.pdf.

22

(23)  Obvezne ocene, ki jih mora opraviti Komisija na podlagi člena 11 Uredbe Sveta (EU) št. 71/2008 o Skupnem podjetju Čisto nebo in člena 11 Uredbe Sveta (EU) št. 558/2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja Čisto nebo 2.

23

(24)  Delovni dokumenti služb Komisije. Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020 {SWD(2017) 339 final}.

24

Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020

(25)  Priporočila ocenjevalcev se nanašajo na naslednja področja: ustreznost in optimizacija okvira EU za javno-zasebna partnerstva na področju aeronavtike, vključno s sporazumom o prenosu pooblastil s Komisijo; manj predpisovalne teme v prihodnjih razpisih za zbiranje predlogov; potreba po spodbujanju sklepanja pogodb s podizvajalci za okrepitev udeležbe MSP; potreba po večji preglednosti in ozaveščenosti o programu Čisto nebo; potreba po izboljšanju vključitve alternativnih raziskovalnih tehnologij v dejavnosti podjetja Čisto nebo; izboljšanje sinergij z nacionalnimi raziskovalnimi programi ter spodbujanje ekonomskega učinka in udeležbe predstavnikov akademskih krogov. Ob teh priporočilih je Služba Komisije za notranjo revizijo leta 2017 opravila tudi revizijo okvira smotrnosti Skupnega podjetja, v kateri je priporočila, naj Čisto nebo 2 dokonča svoj okvir smotrnosti z opredelitvijo meril in z njimi povezanih kazalcev ter s količinsko opredelitvijo ciljev za konkurenčnost / industrijske cilje Skupnega podjetja, poleg tega pa naj razvije ustrezno metodologijo za merjenje napredka glede na zastavljene cilje.

25

(26)  Posebni ukrepi, ki naj bi bili izvedeni v letu 2018 kot odziv na priporočila ocenjevalcev, zajemajo: izboljšanje usklajevanja z nacionalnimi raziskovalnimi programi, in sicer z izboljšanjem uspešnosti skupin predstavnikov držav; povečanje prepoznavnosti strateške vizije Skupnega podjetja z oblikovanjem načrta za delavnice z drugimi sektorji o različnih tehnologijah; sklop ukrepov za obravnavanje priporočila v zvezi z manj predpisovalnimi temami v okviru dejavnosti Skupnega podjetja Čisto nebo 2; spodbujanje ekonomskega učinka dejavnosti z izvedbo analize o rezultatih projekta in njihovi predvideni uporabi; ponovna vzpostavitev akademije Čisto nebo za povečanje udeležbe predstavnikov akademskih krogov.

26

(27)  Dejavnosti že zajemajo: zamenjavo sheme pridruženih članov v okviru Čistega neba 1 s shemo ključnih partnerjev v okviru Čistega neba 2 zaradi povečanja udeležbe; zamenjavo članov znanstvenega odbora, ki naj bi prinesla nova znanja glede najnovejših tehnologij in jo je sprejel upravni odbor decembra 2017; analizo za ugotovitev, na katerih področjih bi se lahko uporabljal mehanizem za sklepanje pogodb s podizvajalci, da bi se povečala udeležba MSP in izboljšala učinkovitost ob upoštevanju pravnega okvira ter načel odprtosti in preglednosti; predhodno analizo ukrepov v zvezi s poenostavitvijo in odstopanji pri sporazumu o prenosu pooblastil s Komisijo in pravili za udeležbo, ki bi se upoštevala za naslednje programsko obdobje; prvo analizo skupine predstavnikov držav o prihodnjem financiranju raziskovalnega okvira za dejavnosti aeronavtike, ki je bila opravljena decembra 2017; redne sestanke z drugimi zadevnimi skupnimi podjetji (SESAR, Shift2Rail, FCH2 in ECSEL); poročilo o vseh tehnoloških dosežkih programa Čisto nebo 1 (izid prvega evropskega raziskovalnega partnerstva na področju aeronavtike 2008–2017).

27

(28)  Ukrepi, ki bodo nadalje analizirani zaradi uporabe v naslednjem programskem obdobju, se nanašajo predvsem na pravni in operativni okvir Skupnega podjetja, vključno z ukrepi za poenostavitev, ter na obseg raziskovalnih dejavnosti, ki jih upravlja Skupno podjetje.

28

---

PRILOGA

Spremljanje upoštevanja pripomb iz prejšnjih let

| Leto | Pripombe Sodišča | Status popravljalnega ukrepa
  (zaključen/se izvaja/neizveden/ni relevantno) |
| --- | --- | --- |
| | Upravljanje nepovratnih sredstev iz programa Obzorje 2020 | |
| 2016 | Konec leta 2016 – tretjega leta izvajanja programa Obzorje 2020 – je Skupno podjetje le delno zaključilo integracijo svojih kontrolnih sistemov z orodji Komisije za skupno upravljanje in spremljanje nepovratnih sredstev iz programa Obzorje 2020. | zaključen |
| | Spremljanje in obračun predhodnega financiranja | |
| 2016 | Skupno podjetje do konca leta 2016 še ni obračunalo plačil predhodnega financiranja (176 milijonov EUR), ki jih je izplačalo svojim članom iz industrije za projekte v sklopu sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev za program Obzorje 2020. Redno obračunavanje plačil predhodnega financiranja na podlagi izkazov stroškov članov bi zmanjšalo izpostavljenost Skupnega podjetja finančnemu tveganju. | zaključen |

Leto

Pripombe Sodišča

Status popravljalnega ukrepa

(zaključen/se izvaja/neizveden/ni relevantno)

Upravljanje nepovratnih sredstev iz programa Obzorje 2020

2016

Konec leta 2016 – tretjega leta izvajanja programa Obzorje 2020 – je Skupno podjetje le delno zaključilo integracijo svojih kontrolnih sistemov z orodji Komisije za skupno upravljanje in spremljanje nepovratnih sredstev iz programa Obzorje 2020.

zaključen

Spremljanje in obračun predhodnega financiranja

2016

Skupno podjetje do konca leta 2016 še ni obračunalo plačil predhodnega financiranja (176 milijonov EUR), ki jih je izplačalo svojim članom iz industrije za projekte v sklopu sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev za program Obzorje 2020. Redno obračunavanje plačil predhodnega financiranja na podlagi izkazov stroškov članov bi zmanjšalo izpostavljenost Skupnega podjetja finančnemu tveganju.

zaključen

---

ODGOVOR SKUPNEGA PODJETJA

Skupno podjetje se je seznanilo s poročilom Sodišča.

---

| 14.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 452/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 452/27

---

POROČILO

o zaključnem računu Skupnega podjetja ECSEL (Elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj) za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja

(2018/C 452/04)

KAZALO

| | Odstavek | Stran |
| --- | --- | --- |
| UVOD | 1–10 | 28 |
| Ustanovitev Skupnega podjetja ECSEL | 1–2 | 28 |
| Upravljanje | 3–5 | 28 |
| Cilji | 6 | 28 |
| Viri | 7–9 | 28 |
| Ocene, ki jih opravi Komisija | 10 | 29 |
| MNENJE | 11–28 | 29 |
| Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa | 12 | 29 |
| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom | 13 | 29 |
| Osnova za mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom | 14–18 | 29 |
| Mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom | 19 | 30 |
| Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje | 20–22 | 30 |
| Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij | 23–28 | 31 |
| UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO UPRAVLJANJE | 29–35 | 31 |
| Izvrševanje proračuna za leto 2017 | 29 | 31 |
| Izvrševanje večletnega proračuna v okviru 7. okvirnega programa | 30 | 31 |
| Izvrševanje večletnega proračuna v okviru programa Obzorje 2020 | 31–35 | 32 |
| NOTRANJE KONTROLE | 36–37 | 32 |
| Upravni postopki | 36–37 | 32 |
| DRUGA VPRAŠANJA | 38 | 32 |
| Privabljanje prispevkov predstavnikov iz panoge | 38 | 32 |
| INFORMACIJE O OCENAH, KI JIH JE OPRAVILA KOMISIJA | 39–40 | 33 |
| PRILOGA – | SPREMLJANJE UPOŠTEVANJA PRIPOMB IZ PREJŠNJIH LET |

Odstavek

Stran

UVOD

1–10

28

Ustanovitev Skupnega podjetja ECSEL

1–2

28

Upravljanje

3–5

28

Cilji

6

28

Viri

7–9

28

Ocene, ki jih opravi Komisija

10

29

MNENJE

11–28

29

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

12

29

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

13

29

Osnova za mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

14–18

29

Mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

19

30

Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje

20–22

30

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij

23–28

31

UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO UPRAVLJANJE

29–35

31

Izvrševanje proračuna za leto 2017

29

31

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru 7. okvirnega programa

30

31

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru programa Obzorje 2020

31–35

32

NOTRANJE KONTROLE

36–37

32

Upravni postopki

36–37

32

DRUGA VPRAŠANJA

38

32

Privabljanje prispevkov predstavnikov iz panoge

38

32

INFORMACIJE O OCENAH, KI JIH JE OPRAVILA KOMISIJA

39–40

33

PRILOGA –

SPREMLJANJE UPOŠTEVANJA PRIPOMB IZ PREJŠNJIH LET

34

ODGOVOR SKUPNEGA PODJETJA

35

UVOD

Ustanovitev Skupnega podjetja ECSEL

| 1. | Skupno podjetje Elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj (ECSEL) s sedežem v Bruslju je bilo ustanovljeno maja 2014 (1) za obdobje do 31. decembra 2024. Skupno podjetje ECSEL je nadomestilo in nasledilo skupni podjetji ENIAC in ARTEMIS, ki sta bili ukinjeni 26. junija 2014. Skupno podjetje ECSEL je začelo samostojno delovati 27. junija 2014. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Skupno podjetje ECSEL je javno-zasebno partnerstvo za raziskave na področju nanoelektronike in vgrajenih računalniških sistemov. Ustanovni člani Skupnega podjetja so Evropska unija (EU), ki jo zastopa Komisija, države, ki sodelujejo v Skupnem podjetju ECSEL (2), in tri panožna združenja (AENEAS, ARTEMISIA in EPoSS), ki predstavljajo podjetja in raziskovalne organizacije, dejavne na področju vgrajenih in kibernetsko-fizičnih sistemov, pametnih integriranih sistemov ter mikro- in nanoelektronike. |
| --- | --- |

2.

Upravljanje

| 3. | Upravno strukturo Skupnega podjetja ECSEL sestavljajo upravni odbor, izvršni direktor, odbor predstavnikov javnih organov in odbor predstavnikov članov iz zasebnega sektorja. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Upravni odbor sestavljajo predstavniki članov Skupnega podjetja. V celoti je odgovoren je za strateško usmerjanje in delovanje Skupnega podjetja ECSEL ter nadzira izvajanje njegovih dejavnosti. Izvršni direktor je pristojen za dnevno vodenje poslovanja Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Odbor predstavnikov javnih organov je sestavljen iz enega predstavnika Komisije in enega predstavnika vsake države, ki sodeluje v Skupnem podjetju. Odloča o dodelitvi javnih sredstev za izbrane predloge. Odbor zasebnih članov sestavljajo predstavniki zasebnih članov Skupnega podjetja ECSEL. Pripravlja osnutke načrtov strateških raziskav in inovacij. |
| --- | --- |

5.

Cilji

| 6. | Glavni cilj skupnega podjetja ECSEL je prispevati k razvoju močne in globalno konkurenčne panoge elektronskih komponent in sistemov v EU. Prav tako si prizadeva zagotoviti razpoložljivost elektronskih komponent in sistemov za ključne trge in za reševanje družbenih izzivov ter vzdrževati in povečati zmogljivosti za proizvodnjo polprevodnikov in pametnih sistemov v Evropi. Poleg tega je njegov cilj usklajevati strategije med državami članicami, da bi se izognili nepotrebnemu podvajanju in razdrobljenosti prizadevanj ter akterjem olajšali sodelovanje v zadevnih raziskavah in inovacijah ter tako pritegnili zasebne naložbe in prispevali k uspešnosti javne podpore. |
| --- | --- |

6.

Viri

| 7. | Najvišji prispevek EU za dejavnosti Skupnega podjetja ECSEL, ki se financira iz programa Obzorje 2020, je 1 185 milijonov EUR (3). Vsaj podoben znesek morajo zagotoviti države, ki sodelujejo v ECSEL (4). Prispevek panožnih članov mora znašati vsaj 1 657,5 milijona EUR (5). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Upravni stroški Skupnega podjetja ECSEL se krijejo z denarnimi prispevki članov: prispevek EU znaša največ 15,3 milijona EUR, prispevek panožnih članov pa 1 % vsote skupnih stroškov vseh projektov (najmanj 19,7 milijona EUR, vendar ne več kot 48 milijonov EUR) (6). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Leta 2017 je končni proračun za Skupno podjetje ECSEL znašal 290,1 milijona EUR (leta 2016: 244 milijonov EUR). 31. decembra 2017 je imelo Skupno podjetje 29 uslužbencev (2016: 29) (7). |
| --- | --- |

9.

Ocene, ki jih opravi Komisija

| 10. | Komisija je junija 2017 zaključila končno oceno dejavnosti Skupnega podjetja v okviru 7. okvirnega programa in vmesno oceno njegovih dejavnosti v okviru programa Obzorje 2020, Skupno podjetje pa je nato pripravilo akcijski načrt za izvedbo priporočil, izrečenih v ocenah. Sodišče v poročilo vključuje razdelek, ki se nanaša akcijske načrte, ki jih je Skupno podjetje pripravilo v odziv na oceno Komisije. To je zgolj informacija in ni sestavni del revizijskega mnenja ali opažanj Sodišča. |
| --- | --- |

10.

| MNENJE









  11. | Sodišče je revidiralo:






  (a) | zaključni račun Skupnega podjetja, ki ga sestavljajo računovodski izkazi (8) in poročila o izvrševanju proračuna (9) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, ter |
| --- | --- | --- |

MNENJE

11.

(a)

zaključni račun Skupnega podjetja, ki ga sestavljajo računovodski izkazi (8) in poročila o izvrševanju proračuna (9) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

| 12. | Po mnenju Sodišča zaključni račun Skupnega podjetja za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njegov finančni položaj na dan 31. decembra 2017 ter njegov poslovni izid, denarne tokove in gibanje kapitala za tedaj končano leto v skladu z njegovo finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije. Ta pravila temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

12.

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

| 13. | Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

13.

Osnova za mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

| 14. | Skupno podjetje ECSEL je prevzelo projekte skupnih podjetij ARTEMIS in ENIAC v okviru 7. okvirnega programa. Plačila, ki jih je za te projekte leta 2017 izvršilo Skupno podjetje ECSEL in so povezana z izjavami o prevzemu stroškov, ki jih izdajo nacionalni organi za financiranje sodelujočih držav ECSEL, so znašala 76,4 milijona EUR (v letu 2016: 118 milijonov EUR), kar je 32 % (v letu 2016: 54 %) od skupnih plačil za operativne dejavnosti, ki jih je v letu 2017 izvršilo Skupno podjetje. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Upravni dogovori, ki so bili sklenjeni med skupnima podjetjema ARTEMIS in ENIAC ter nacionalnimi organi za financiranje, še vedno veljajo tudi po združitvi teh podjetij v Skupno podjetje ECSEL. V okviru teh dogovorov nacionalni organi za financiranje v imenu Skupnega podjetja izvajajo naknadne revizije plačil za projekte iz 7. okvirnega programa. Strategiji naknadnih revizij Skupnih podjetij ARTEMIS in ENIAC sta se močno zanašali na to, da nacionalni organi za financiranje revidirajo zahtevke za povračilo stroškov projektov (10). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Skupno podjetje ECSEL je začelo postopke za oceno, kako nacionalni organi za financiranje izvajajo naknadne revizije, in je od teh organov pridobilo pisne izjave, da izvajanje njihovih nacionalnih postopkov daje razumno zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti transakcij. Toda velike razlike med metodologijami in postopki, ki jih uporabljajo ti organi, Skupnemu podjetju ECSEL onemogočajo izračun enotne zanesljive ponderirane stopnje napake in stopnje preostale napake. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Zato Sodišče ne more sprejeti zaključka o tem, ali so naknadne revizije uspešne in ali ta ključna kontrola daje zadostno zagotovilo o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih s projekti v okviru 7. okvirnega programa (11). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Vprašanje razlik med metodologijami in postopki, ki jih uporabljajo nacionalni organi za financiranje, pri izvajanju projektov Obzorja 2020 ni relevantno, saj je za naknadne revizije pristojna skupna revizijska služba Komisije (12). Skupno podjetje je leta 2017 – skupaj s skupno službo za revizijo GD RTD – začelo prvo naknadno revizijo naključnega vzorca vmesnih zahtevkov za povračilo stroškov programa Obzorje 2020, o rezultatih katere pa bo Skupno podjetje poročalo šele v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2018. |
| --- | --- |

18.

Mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

| 19. | Razen v zvezi z možnimi učinki zadev, opisanih v odstavkih 14 do 18, so plačila, povezana z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, po mnenju Sodišča v vseh pomembnih pogledih zakonita in pravilna. |
| --- | --- |

19.

Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje

| 20. | V skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančno uredbo Skupnega podjetja je poslovodstvo odgovorno za pripravo in predstavitev zaključnega računa na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranjih kontrol, ki se uporabljajo za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih s pravili, ki veljajo zanje. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom, ima poslovodstvo Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Pri pripravi zaključnega računa je poslovodstvo odgovorno za oceno zmožnosti Skupnega podjetja, da nadaljuje s poslovanjem, razkritje zadev, povezanih z nadaljevanjem poslovanja, kadar je to ustrezno, ter uporabo računovodstva na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Naloga odgovornih za upravljanje je nadzor nad procesom računovodskega poročanja subjekta. |
| --- | --- |

22.

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij

| 23. | Cilj Sodišča je pridobiti sprejemljivo zagotovilo o tem, ali je zaključni račun Skupnega podjetja brez pomembno napačne navedbe in ali so transakcije, povezane z zaključnim računom, zakonite in pravilne, ter na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu ali drugim organom za razrešnico zagotoviti izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sprejemljivo zagotovilo je visoka raven zagotovila, vendar ni nujno, da se z revizijo vedno odkrije obstoječa pomembno napačna navedba ali neskladnost. Do napačne navedbe ali neskladnosti lahko pride zaradi goljufije ali napake, za pomembne pa štejejo, če se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo ločeno ali skupaj vplivale na ekonomske odločitve, ki bi jih uporabniki sprejeli na podlagi tega zaključnega računa. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v zaključnem računu ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v zaključnem računu in pomembne neskladnosti med transakcijami, povezanimi z zaključnim računom, in zahtevami pravnega okvira Evropske unije, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja se upoštevajo notranje kontrole, ki se izvajajo za pripravo in pošteno predstavitev zaključnega računa ter zakonitost in pravilnost z njim povezanih transakcij, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol. Revizija vključuje tudi ovrednotenje ustreznosti uporabljenih računovodskih usmeritev, utemeljenosti računovodskih ocen poslovodstva ter celotne predstavitve zaključnega računa. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Sodišče v zvezi s prihodki preverja subvencijo, prejeto od Komisije, ter oceni postopke Skupnega podjetja za pobiranje pristojbin in drugih prihodkov. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Pri odhodkih Sodišče preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) ob njihovem nastanku. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Sodišče je pri pripravi tega poročila in izjave upoštevalo revizijsko delo v zvezi z zaključnim računom Skupnega podjetja, ki ga je opravil neodvisni zunanji revizor, kot je določeno v členu 208(4) finančne uredbe EU (13). |
| --- | --- |

27.

| 28. | Zaradi naslednjih pripomb mnenja Evropskega računskega sodišča niso vprašljiva. |
| --- | --- |

28.

UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO UPRAVLJANJE

Izvrševanje proračuna za leto 2017

| 29. | Končni proračun za leto 2017 je vseboval odobrena proračunska sredstva, za katera so bile prevzete obveznosti, v višini 183,9 milijona EUR in odobritve plačil v višini 290,1 milijonov EUR. Stopnja izvrševanja odobrenih proračunskih sredstev, za katera so bile prevzete obveznosti, in odobritev plačil je znašala 98 % oziroma 83 %. |
| --- | --- |

29.

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru 7. okvirnega programa

| 30. | Skupni podjetji ARTEMIS in ENIAC sta pred ukinitvijo junija 2014 prevzeli obveznosti v višini 623 milijonov EUR (ARTEMIS 181 milijonov EUR in ENIAC 442 milijonov EUR) za operativne dejavnosti, ki bodo financirane iz 7. okvirnega programa. Pred koncem leta 2017 so s tem povezana plačila v zaključnem računu Skupnega podjetja ECSEL znašala 488 milijonov EUR (ARTEMIS 148 milijonov EUR in ENIAC 340 milijonov EUR). |
| --- | --- |

30.

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru programa Obzorje 2020

| 31. | Od največ 1 185 milijonov EUR sredstev iz programa Obzorje 2020, dodeljenih Skupnemu podjetju ECSEL za celotno obdobje njegovega delovanja, je EU do konca leta 2017 prispevala denarna sredstva v skupnem znesku 377 milijonov EUR. |
| --- | --- |

31.

| 32. | 28 sodelujočih držav ECSEL mora zagotoviti finančne prispevke v višini vsaj 1 170 milijonov EUR za operativne dejavnosti Skupnega podjetja ECSEL. Konec leta 2017 so sodelujoče države, ki so v letih 2014, 2015 in 2016 sodelovale v razpisih za zbiranje predlogov – 19, 21, oziroma 24 držav – prevzele obveznosti v višini 404 milijonov EUR in izvršile plačila v višini 150,5 milijona EUR (13 % vseh potrebnih prispevkov). Ne glede na zgodnjo fazo izvajanja projektov programa Obzorje 2020 je očitno nizka stopnja prispevkov sodelujočih držav povezana s tem, da nekatere sodelujoče države stroške priznavajo in sporočajo šele ob koncu projektov, ki jih podpirajo. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Konec leta 2017 je Skupno podjetje v zvezi s prispevki v višini 1 657,5 milijona EUR, ki jih morajo za njegove dejavnosti prispevati panožni člani, ocenilo, da so njihovi stvarni prispevki znašali 421 milijonov EUR. |
| --- | --- |

33.

| 34. | V primerjavi z denarnimi prispevki EU v višini 377 milijonov EUR so skupni prispevki panožnih članov do konca leta 2017 znašali 421 milijonov EUR. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Od največjega operativnega in upravnega proračuna Skupnega podjetja, ki znaša 1 204,7 milijona EUR (14), je Skupno podjetje do konca leta 2017 prevzelo obveznosti v višini 455 milijonov EUR in izvršilo plačila v višini 314 milijonov EUR, v glavnem predplačila za prvi krog projektov programa Obzorje 2020. |
| --- | --- |

35.

NOTRANJE KONTROLE

Upravni postopki

| 36. | Sodišče je leta 2017 ugotovilo pomembne pomanjkljivosti pri upravljanju postopkov javnega naročanja za upravne storitve (npr. izbor neustreznega postopka javnega naročanja, nepopolna opredelitev storitev, ki jih je bilo treba zagotoviti, pozno podpisovanje sprememb). |
| --- | --- |

36.

| 37. | Poleg tega Skupno podjetje v letu 2017 v svoj register izjem ni ustrezno evidentiralo poslovodskega izogibanja kontrolam ali odstopanj od ustaljenih procesov in postopkov. Te razmere vplivajo na sposobnost poslovodstva za zagotavljanje uspešnosti postopkov notranjih kontrol in hitro reševanje postopkovnih pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

37.

DRUGA VPRAŠANJA

Privabljanje prispevkov predstavnikov iz panoge

| 38. | Eden glavnih ciljev Skupnega podjetja je privabiti prispevke predstavnikov iz panoge na področju njegovih dejavnosti. Najmanjši faktor pri privabljanju prispevkov, ki ga je treba doseči v skladu z ustanovno uredbo Skupnega podjetja, je 1,42 (15). Ob upoštevanju celotnega javnega financiranja, tako programa Obzorje 2020 kot sodelujočih držav, je najmanjši faktor pri privabljanju prispevkov 0,7 (16). |
| --- | --- |

38.

INFORMACIJE O OCENAH, KI JIH JE OPRAVILA KOMISIJA

| 39. | Končna ocena Skupnega podjetja ARTEMIS in Skupnega podjetja ENIAC, ki sta delovala v okviru 7. okvirnega programa, se je nanašala na obdobje med letoma 2008 in 2013 (17), vmesna ocena Skupnega podjetja ECSEL, ki je delovalo v okviru programa Obzorje 2020, pa je zajemala obdobje od 2014 do 2016 (18). Oceni sta bili opravljeni ob pomoči neodvisnih strokovnjakov, kot je predvideno v uredbah Sveta o skupnih podjetjih (19), in sta se nanašali na smotrnost poslovanja skupnih podjetij glede na ustreznost, učinkovitost, uspešnost, koherentnost in dodano vrednosti EU, dodatno pa so bile preučene tudi odprtost in preglednost ter kakovost raziskav. Rezultati ocen so bili upoštevani v poročilu, ki ga je Komisija poslala Evropskemu parlamentu in Svetu oktobra 2017 (20). |
| --- | --- |

39.

| 40. | V odziv na priporočila, ki so jih izrekli ocenjevalci (21), je Skupno podjetje ECSEL pripravilo akcijski načrt, ki ga je aprila 2018 potrdil njegov upravni odbor. V akcijskem načrtu je širok sklop ukrepov, ki naj bi jih izvedlo Skupno podjetje (22). Nekaj od teh dejavnosti se je že začelo izvajati (23), večina naj bi bila izvedena v letih 2018 in 2019, glede nekaj dejavnosti pa je Skupno podjetje ECSEL menilo, da presegajo področje njegovega delovanja (24). |
| --- | --- |

40.

To poročilo je sprejel senat IV, ki ga vodi Neven MATES, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 2. oktobra 2018.

Za Evropsko računsko sodišče

Klaus-Heiner LEHNE

Predsednik

---

(1)  Uredba Sveta (EU) št. 561/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi skupnega podjetja ECSEL (UL L 169, 7.6.2014, str. 152).

1

(2)  Avstrija, Belgija, Bolgarija, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Madžarska, Irska, Izrael, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Norveška, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska in Združeno kraljestvo.

2

(3)  Člen 3(1) Uredbe (EU) št. 561/2014.

3

(4)  Člen 4(1) Uredbe (EU) št. 561/2014.

4

(5)  Člen 4(2) Uredbe (EU) št. 561/2014.

5

(6)  Člen 16(2) Statuta Skupnega podjetja ECSEL (Priloga I k Uredbi (EU) št. 561/2014). V skladu s členom 19 iste uredbe so bili v obdobju 2014–2017 za dokončanje ukrepov, uvedenih v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 72/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja ENIAC (UL L 30, 4.2.2008, str. 21) in Uredbe Sveta (ES) št. 74/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja ARTEMIS za izvedbo skupne tehnološke pobude o vgrajenih računalniških sistemih (UL L 30, 4.2.2008, str. 52), za upravne stroške Skupnega podjetja ECSEL plačani naslednji dodatni prispevki: (a) 2 050 000 EUR od EU, (b) 1 430 000 EUR od združenja AENEAS, (c) 975 000 EUR od združenja ARTEMISIA.

6

(7)  Več informacij o dejavnostih Skupnega podjetja je na voljo na njegovem spletišču: www.ecsel-ju.eu.

7

(8)  Računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz gibanja kapitala ter povzetek pomembnih računovodskih usmeritev in druga pojasnila.

8

(9)  Poročila o izvrševanju proračuna zajemajo poročila, ki združujejo vse proračunske operacije, in pojasnila.

9

(10)  V skladu s strategijama naknadnih revizij, ki sta ju sprejeli Skupni podjetji ARTEMIS in ENIAC, mora Skupno podjetje vsaj enkrat letno oceniti, ali informacije, ki so jih posredovale države članice, dajejo zadostno zagotovilo o pravilnosti in zakonitosti izvršenih transakcij.

10

(11)  Glej tudi poglavje X letnega poročila o dejavnostih Skupnega podjetja ECSEL za leto 2017.

11

(12)  Člen 13(2) Uredbe (ES) št. 561/2014.

12

(13)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

13

(14)  Ta znesek vključuje največji gotovinski prispevek za operativne in upravne stroške Skupnega podjetja (1 185 milijonov EUR) ter gotovinski prispevek članov panoge za upravne stroške Skupnega podjetja (19,7 milijona EUR).

14

(15)  Najmanjši stvarni prispevek članov iz panoge za operativne dejavnosti Skupnega podjetja (1 657,5 milijona EUR) deljeno z največjim gotovinskim prispevkom EU za Skupno podjetje (1 185 milijonov EUR).

15

(16)  Najmanjši stvarni prispevek panožnih članov (EFPIA) za operativne dejavnosti Skupnega podjetja (1 657,5 milijona EUR) deljeno s skupnim prispevkom EU in sodelujočih držav članic za Skupno podjetje (2 355 milijonov EUR).

16

(17)  Končna ocena Skupnega podjetja ARTEMIS in Skupnega podjetja ENIAC, ki sta delovala v okviru 7. okvirnega programa. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/artemis-eniac.pdf.

17

(18)  Vmesna ocena Skupnega podjetja ECSEL (2014–2016), ki je delovalo v okviru programa Obzorje 2020. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/ecsel.pdf.

18

(19)  Obvezne ocene, ki jih mora opraviti Komisija na podlagi členov 11 Uredbe (ES) št. 74/2008 o Skupnem podjetju ARTEMIS, Uredbe (ES) št. 72/2008 o skupnem podjetju ENIAC in Uredbe št. 561/2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja ECSEL.

19

(20)  Delovni dokumenti služb Komisije. Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020 (SWD(2017) 339 final).

20

Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020

(21)  Ocenjevalci so priporočili, da je treba: jasno opredeliti dolgoročno strategijo razvoja raziskav in inovacij na področju elektronskih komponent in sistemov; doseči večjo integracijo treh panožnih združenj, ki sodelujejo v ECSEL; spodbujati izbor projektov, pri katerih je poudarek na vertikalni integraciji raziskovalnih dejavnosti; povečati udeležbo MSP in preučiti možne sinergije z drugimi skupnimi podjetji; zmanjšati upravno breme in se osredotočiti na strategijo; racionalizirati procese preučevanja in poročanja; spodbuditi več držav članic k večjim večletnim zavezam za financiranje dejavnosti ECSEL; pripraviti ustrezne načine merjenja izvedbe projektov in njihovega učinka ter omogočanje sledljivosti in ponovne uporabe rezultatov projektov.

21

(22)  Posebni ukrepi iz akcijskega načrta, ki so namenjeni izpolnitvi priporočil ocenjevalca, obsegajo: spodbujanje novih akterjev, zlasti MSP, k uporabi pilotnih linij; spodbujanje vertikalno integriranih predlogov s poudarkom na dodani vrednosti, kar zadeva inovacije, učinek in izvajanje; spodbujanje in podpora državam, ki sodelujejo v ECSEL, da bi se zavezale k zagotavljanju večjega večletnega financiranja; sodelovanje z drugimi skupnimi podjetji; analiza učinkovitih pristopov za oceno projektnih učinkov in določitev ustreznih ključnih kazalnikov smotrnosti poslovanja.

22

(23)  Dejavnosti, ki so se že začele izvajati, so: priprava novega strateškega programa za raziskave elektronskih komponent in sistemov ter večletnega strateškega programa raziskav in inovacij ter organizacija naslednjega evropskega foruma za elektronske komponente in sisteme, ki naj bi potekal novembra 2018 in na katerem naj bi aktivno sodelovala vsa tri združenja, ki sodelujejo v ECSEL.

23

(24)  Skupno podjetje ECSEL je menilo, da priporočilo ocenjevalca, naj se uskladijo pravila za sodelovanje držav članic in nacionalne stopnje povračil, presega njegove pristojnosti.

24

---

PRILOGA

Spremljanje upoštevanja pripomb iz prejšnjih let

| Leto | Pripomba Sodišča | Status popravljalnega ukrepa
  (zaključen / se izvaja / neizveden / ni relevantno) |
| --- | --- | --- |
| | Strategija za boj proti goljufijam | |
| 2015 | V skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja je treba njegov proračun izvrševati v skladu s standardi uspešne in učinkovite notranje kontrole, ki vključuje preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij in nepravilnosti ter nadaljnje ukrepanje v zvezi z njimi (1).
  Potem ko je Komisija junija 2011 sprejela strategijo za boj proti goljufijam, je bila julija 2012 sprejeta prva skupna strategija za boj proti goljufijam na raziskovalnem področju, ki je bila marca 2015 posodobljena zaradi upoštevanja sprememb, uvedenih s programom Obzorje 2020 (2). Strategija za boj proti goljufijam na raziskovalnem področju vključuje akcijski načrt, ki ga morajo izvesti skupna podjetja za raziskave.
  Skupno podjetje ECSEL že ima postopke notranje kontrole, ki naj bi dajali razumno zagotovilo o preprečevanju in odkrivanju goljufij in nepravilnosti (predhodni pregledi plačil, politika v zvezi z navzkrižjem interesov in naknadne revizije upravičencev do nepovratnih sredstev). Izvedbeni načrt za boj proti goljufijam Skupnega podjetja ECSEL je bil sprejet 11. novembra 2016 in se trenutno izvaja. | se izvaja |
| | Navzkrižje interesov | |
| 2016 | Skupno podjetje ECSEL je sprejelo pravila o preprečevanju in upravljanju navzkrižja interesov in s tem zmanjšalo tveganja, povezana z upravno strukturo. Vendar pa Skupno podjetje ni dosledno upoštevalo zahtev, določenih v sklepu Upravnega odbora št. GB.2015.41. | se izvaja |

Leto

Pripomba Sodišča

Status popravljalnega ukrepa

(zaključen / se izvaja / neizveden / ni relevantno)

Strategija za boj proti goljufijam

2015

V skladu s finančnimi pravili Skupnega podjetja je treba njegov proračun izvrševati v skladu s standardi uspešne in učinkovite notranje kontrole, ki vključuje preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje goljufij in nepravilnosti ter nadaljnje ukrepanje v zvezi z njimi (1).

Potem ko je Komisija junija 2011 sprejela strategijo za boj proti goljufijam, je bila julija 2012 sprejeta prva skupna strategija za boj proti goljufijam na raziskovalnem področju, ki je bila marca 2015 posodobljena zaradi upoštevanja sprememb, uvedenih s programom Obzorje 2020 (2). Strategija za boj proti goljufijam na raziskovalnem področju vključuje akcijski načrt, ki ga morajo izvesti skupna podjetja za raziskave.

Skupno podjetje ECSEL že ima postopke notranje kontrole, ki naj bi dajali razumno zagotovilo o preprečevanju in odkrivanju goljufij in nepravilnosti (predhodni pregledi plačil, politika v zvezi z navzkrižjem interesov in naknadne revizije upravičencev do nepovratnih sredstev). Izvedbeni načrt za boj proti goljufijam Skupnega podjetja ECSEL je bil sprejet 11. novembra 2016 in se trenutno izvaja.

se izvaja

Navzkrižje interesov

2016

Skupno podjetje ECSEL je sprejelo pravila o preprečevanju in upravljanju navzkrižja interesov in s tem zmanjšalo tveganja, povezana z upravno strukturo. Vendar pa Skupno podjetje ni dosledno upoštevalo zahtev, določenih v sklepu Upravnega odbora št. GB.2015.41.

se izvaja

---

(1)  Člen 12 finančnih pravil Skupnega podjetja ECSEL.

(2)  Na primer vzpostavitev skupnega podpornega centra s centralizirano revizijsko službo in usklajenimi poslovnimi procesi za raziskovalne organe EU.

---

ODGOVOR SKUPNEGA PODJETJA

16.

Skupno podjetje je tako kot v proračunskem letu 2016 januarja izvedlo obširno oceno nacionalnih zavarovalnih sistemov za leto 2017, pri čemer je upoštevalo 2 085 potrdil o dokončanih projektih in 990 revizijskih potrdil, ki jih je prejelo od nacionalnih organov za financiranje projektov, financiranih v okviru 7. okvirnega programa. Nacionalnim organom je predlagalo, naj jih od januarja 2018 dalje predložijo skupaj z letno izjavo o zanesljivosti. Skupno podjetje je prejelo 20 (od skupaj 25) izjav nacionalnih organov, kar predstavlja 98,54 % financiranj, ter zaključilo, da revizijsko poročilo in izjave zagotavljajo razumno zaščito finančnih interesov njegovih članov.

34.

Skupno podjetje želi glede razpisov v letih 2014 in 2016 poudariti, da so v skladu z odločitvami o dodelitvi naročila in pravili programa Obzorje 2020 zasebni upravičenci prevzeli obveznosti v višini 1 096 milijonov EUR, od tega 841 milijonov EUR člani panožnih združenj (IKOP), 256 milijonov EUR pa nečlani.

36.

Da bi Skupno podjetje zagotovilo uspešno upravljanje postopkov javnega naročanja vseh upravnih storitev, je imenovalo strokovnega sodelavca za proračun, javno naročanje in pogodbe. Njegova naloga je zagotavljati usklajen pristop in centralizirati postopke javnega naročanja ter upravljanje pogodb, vključno z nadzorovanjem in spremljanjem pogodbenih obveznosti ter upravljanjem uspešnosti. Poleg tega je Skupno podjetje organiziralo posebna srečanja za ozaveščanje ustreznih enot.

37.

Skupno podjetje je sprejelo ukrepe za ustrezno evidentiranje poslovodskega izogibanja kontrolam in odstopanj od ustaljenih procesov in postopkov v svoj register izjem, zlasti pregled standarda notranje kontrole št. 8 o procesih in postopkih, pri katerem je dodalo jasen opis vlog in odgovornosti, vključno s sporočanjem vseh izjem vodji notranjih kontrol in revizij. Register izjem se vodi centralno in redno posodablja. Aprila 2018 se je celotno osebje Skupnega podjetja udeležilo usposabljanja glede ustreznih postopkov. Ti ukrepi pripomorejo k temu, da lahko poslovodstvo zagotavlja uspešnost postopkov notranjih kontrol in hitro odpravi postopkovne pomanjkljivosti.

---

| 14.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 452/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 452/36

---

POROČILO

o zaključnem računu Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja

(2018/C 452/05)

KAZALO

| | Odstavek | Stran |
| --- | --- | --- |
| UVOD | 1–6 | 37 |
| Ustanovitev Skupnega podjetja F4E | 1–2 | 37 |
| Upravljanje | 3–4 | 37 |
| Cilji | 5 | 37 |
| Viri | 6 | 37 |
| MNENJE | 7–29 | 37 |
| Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa | 8 | 38 |
| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom | 9 | 38 |
| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom | 10 | 38 |
| Poudarjena zadeva | 11–20 | 38 |
| Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje | 21–23 | 39 |
| Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij | 24–29 | 40 |
| UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO POSLOVODENJE | 30–31 | 40 |
| Izvrševanje proračuna za leto 2017 | 30–31 | 40 |
| NOTRANJE KONTROLE | 32–35 | 41 |
| PRILOGA – | SPREMLJANJE UPOŠTEVANJA PRIPOMB IZ PREJŠNJIH LET |

Odstavek

Stran

UVOD

1–6

37

Ustanovitev Skupnega podjetja F4E

1–2

37

Upravljanje

3–4

37

Cilji

5

37

Viri

6

37

MNENJE

7–29

37

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

8

38

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

9

38

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

10

38

Poudarjena zadeva

11–20

38

Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje

21–23

39

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij

24–29

40

UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO POSLOVODENJE

30–31

40

Izvrševanje proračuna za leto 2017

30–31

40

NOTRANJE KONTROLE

32–35

41

PRILOGA –

SPREMLJANJE UPOŠTEVANJA PRIPOMB IZ PREJŠNJIH LET

42

ODGOVOR SKUPNEGA PODJETJA

45

UVOD

Ustanovitev Skupnega podjetja F4E

| 1. | Evropsko skupno podjetje za ITER (1) in razvoj fuzijske energije (Skupno podjetje F4E) je bilo ustanovljeno marca 2007 (2) za obdobje 35 let. Glavne fuzijske naprave so bile zgrajene v Cadarachu v Franciji, sedež Skupnega podjetja pa je v Barceloni. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ustanovni člani Skupnega podjetja so Euratom, ki ga zastopa Komisija, države članice Euratoma in Švica, ki je sklenila sporazum o sodelovanju z Euratomom. |
| --- | --- |

2.

Upravljanje

| 3. | Upravno strukturo Skupnega podjetja F4E sestavljajo upravni odbor, direktor in drugi organi. Upravni odbor je odgovoren za nadzor Skupnega podjetja pri uresničevanju njegovih ciljev. Direktor je pristojen za vsakodnevno vodenje Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Drugi organi upravljanja Skupnega podjetja so urad, odbor za tehnično svetovanje, odbor za javna naročila in pogodbe, odbor za vodenje in upravljanje, revizijski odbor ter skupina za notranji pregled. |
| --- | --- |

4.

Cilji

| 5. | Cilji Skupnega podjetja F4E so: (3)







  (a) | zagotoviti prispevek Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za Mednarodno organizacijo za fuzijsko energijo ITER (ITER IO), |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

zagotoviti prispevek Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za Mednarodno organizacijo za fuzijsko energijo ITER (ITER IO),

| (b) | zagotoviti prispevek Euratoma za dejavnosti „širšega pristopa“ z Japonsko za hiter razvoj fuzijske energije, |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti prispevek Euratoma za dejavnosti „širšega pristopa“ z Japonsko za hiter razvoj fuzijske energije,

| (c) | pripraviti in usklajevati program dejavnosti za pripravo gradnje demonstracijskega fuzijskega reaktorja in sorodnih naprav, vključno z eksperimentalno obsevalno napravo za testiranje fuzijskih materialov in tehnologij. |
| --- | --- |

(c)

pripraviti in usklajevati program dejavnosti za pripravo gradnje demonstracijskega fuzijskega reaktorja in sorodnih naprav, vključno z eksperimentalno obsevalno napravo za testiranje fuzijskih materialov in tehnologij.

Viri

| 6. | Leta 2017 je končni proračun za Skupno podjetje F4E znašal 865 milijonov EUR (2016: 720 milijonov EUR) odobritev plačil in 589 milijonov EUR odobritev za prevzem obveznosti (leta 2016: 459 milijonov EUR) (4). 31. decembra 2017 je imelo Skupno podjetje 447 uslužbencev (2016: 415). |
| --- | --- |

6.

| MNENJE









  7. | Sodišče je revidiralo:






  (a) | zaključni račun Skupnega podjetja, ki ga sestavljajo računovodski izkazi (5) in poročila o izvrševanju proračuna (6) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, ter |
| --- | --- | --- |

MNENJE

7.

(a)

zaključni račun Skupnega podjetja, ki ga sestavljajo računovodski izkazi (5) in poročila o izvrševanju proračuna (6) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

| 8. | Po mnenju Sodišča zaključni račun Skupnega podjetja za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njegov finančni položaj na dan 31. decembra 2017 ter njegov poslovni izid, denarne tokove in gibanje kapitala za tedaj končano leto v skladu z njegovo finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije. Ta pravila temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

8.

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

| 9. | Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

9.

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

| 10. | Sodišče meni, da so plačila, povezana z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih zakonita in pravilna. |
| --- | --- |

10.

Poudarjena zadeva

| 11. | Ne da bi bila zato vprašljiva zgoraj navedena mnenja, Sodišče opozarja na naslednje zadeve. S sklepi Sveta EU, ki so bili sprejeti 7. julija 2010 (7), je bil odobren znesek v višini 6,6 milijarde EUR (v vrednostih iz leta 2008) za prispevek Skupnega podjetja za fazo izgradnje projekta ITER, ki naj bi se v skladu s prvotnimi načrti zaključila v letu 2020. Ta znesek ni vključeval 663 milijonov EUR, ki jih je za kritje nepredvidenih stroškov leta 2010 predlagala Komisija (8). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Novembra 2016 je svet ITER (9) odobril novo referenčno osnovo projekta ITER (obseg, časovni načrt in stroške). Splošen časovni načrt projekta (10) so odobrili vsi člani ITER (11), skupni stroški projekta pa so bili odobreni ad referendum, kar pomeni, da je moral vsak član zahtevati odobritev stroškov projekta v skladu z ustreznimi proračunskimi postopki v svoji državi. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Nov časovni načrt, ki ga je potrdil svet ITER, določa pristop v štirih fazah: rok za dosego prvega strateškega mejnika v fazi izgradnje projekta (prva plazma) je december 2025, okvirni rok za zaključek celotne faze izgradnje pa december 2035, kar v primerjavi s prvotno referenčno osnovo pomeni zamudo 15 let. Cilj novega postopnega pristopa je boljša uskladitev izvajanja projekta s prioritetami in omejitvami vseh članov ITER IO. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Po odobritvi nove referenčne osnove projekta ITER je Skupno podjetje F4E določilo nov časovni načrt in ponovno izračunalo z njim povezane stroške ob zaključku (EAC) svojega prispevka za fazo izgradnje projekta. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Rezultati, ki so bili upravnemu odboru Skupnega podjetja predstavljeni decembra 2016, so pokazali, da bo predvidena potreba po financiranju za fazo izgradnje po letu 2020 znašala 5,4 milijarde EUR (v vrednosti iz leta 2008), kar pomeni 82-odstotno povečanje v primerjavi z odobrenim proračunom v višini 6,6 milijarde EUR (v vrednosti iz leta 2008). Znesek v višini 6,6 milijarde EUR (v vrednosti iz leta 2008), ki ga je Svet EU odobril leta 2010, je zdaj zgornja meja porabe Skupnega podjetja do leta 2020. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Opozoriti je treba, da bo moralo Skupno podjetje prispevati ne samo k fazi izgradnje, ampak tudi k operativni fazi projekta ITER po letu 2035 (12) ter fazama deaktivacije in razgradnje, ki bosta sledili. Prispevek za operativno fazo po letu 2035 še ni ocenjen. Prispevka Skupnega podjetja F4E za fazo deaktivacije in razgradnje po oceni ITER IO znašata 95,54 milijona EUR (v vrednosti iz leta 2001) oziroma 180,2 milijona EUR (v vrednosti iz leta 2001) (13). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Napovedi Skupnega podjetja F4E za prvo plazmo so sicer skladne s časovnim načrtom ITER IO za projekt, vendar rok v časovnem načrtu šteje za najhitrejši tehnično dosegljiv datum (14). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Junija 2017 je Komisija objavila sporočilo o prispevku EU k prenovljenemu projektu ITER (15), v katerem je skušala pridobiti podporo Evropskega parlamenta in pooblastilo Sveta EU za odobritev nove referenčne osnove (16) v imenu Euratoma. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Nova referenčna osnova sicer ne vključuje rezerve za nepredvidene dogodke, vendar je Komisija v svojem sporočilu predlagala, da bi primerna rezerva za časovni načrt znašala do 24 mesecev, za proračun pa 10–20 % sredstev (17). Poleg tega so ukrepi, sprejeti za upoštevanje omejenega proračuna v višini 6,6 milijarde EUR, vključevali odlog javnega naročanja in uvedbe vseh komponent, ki niso bistvene za fazo prve plazme, na poznejši čas. Sprejeti so bili sicer pozitivni ukrepi za izboljšanje upravljanja in nadzora faze izgradnje projekta ITER, vendar še vedno obstaja tveganje nadaljnjega zvišanja stroškov in zamud pri izvajanju projekta glede na novo predlagano referenčno osnovo. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 obvestilo Evropski svet o svoji odločitvi o izstopu iz EU in Euratoma. O sporazumu o podrobnostih izstopa bodo potekala pogajanja. Ta odločitev lahko bistveno vpliva na prihodnje dejavnosti Skupnega podjetja F4E in projekt ITER. |
| --- | --- |

20.

Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje

| 21. | V skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančno uredbo Skupnega podjetja je poslovodstvo odgovorno za pripravo in predstavitev zaključnega računa na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranjih kontrol, ki se uporabljajo za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih s pravili, ki veljajo zanje. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom, ima poslovodstvo Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Pri pripravi zaključnega računa je poslovodstvo odgovorno za oceno zmožnosti Skupnega podjetja, da nadaljuje s poslovanjem, razkritje zadev, povezanih z nadaljevanjem poslovanja, kadar je to ustrezno, ter uporabo računovodstva na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Naloga odgovornih za upravljanje je nadzor nad procesom računovodskega poročanja subjekta. |
| --- | --- |

23.

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij

| 24. | Cilj Sodišča je pridobiti sprejemljivo zagotovilo o tem, ali je zaključni račun Skupnega podjetja brez pomembno napačne navedbe in ali so transakcije, povezane z zaključnim računom, zakonite in pravilne, ter na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu ali drugim organom za razrešnico zagotoviti izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sprejemljivo zagotovilo je visoka raven zagotovila, vendar ni nujno, da se z revizijo vedno odkrije obstoječa pomembno napačna navedba ali neskladnost. Do napačne navedbe ali neskladnosti lahko pride zaradi goljufije ali napake, za pomembne pa štejejo, če se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo ločeno ali skupaj vplivale na ekonomske odločitve, ki bi jih uporabniki sprejeli na podlagi tega zaključnega računa. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v zaključnem računu ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v zaključnem računu in pomembne neskladnosti med transakcijami, povezanimi z zaključnim računom, in zahtevami pravnega okvira Evropske unije, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja se upoštevajo notranje kontrole, ki se izvajajo za pripravo in pošteno predstavitev zaključnega računa ter zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol. Revizija vključuje tudi ovrednotenje ustreznosti uporabljenih računovodskih usmeritev, utemeljenosti računovodskih ocen poslovodstva ter celotne predstavitve zaključnega računa. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Sodišče v zvezi s prihodki preverja subvencijo, prejeto od Komisije in drugih deležnikov, ter oceni postopke Skupnega podjetja za pobiranje pristojbin in drugih prihodkov. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Pri odhodkih Sodišče preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) razen predujmov ob njihovem nastanku. Predplačila so preučena, ko prejemnik sredstev utemelji njihovo pravilno porabo in Skupno podjetje sprejme utemeljitev z obračunom predplačila v istem letu ali pozneje. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Sodišče je pri pripravi tega poročila in mnenja upoštevalo revizijsko delo v zvezi z zaključnim računom Skupnega podjetja, ki ga je opravil neodvisni zunanji revizor, kot je določeno v členu 208(4) finančne uredbe EU (18). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Zaradi naslednjih pripomb mnenja Evropskega računskega sodišča niso vprašljiva. |
| --- | --- |

29.

UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO POSLOVODENJE

Izvrševanje proračuna za leto 2017

| 30. | Končni proračun za leto 2017, ki je bil na voljo za izvrševanje, je vseboval odobritve za prevzem obveznosti, v višini 589 milijona EUR in odobritve plačil v višini 865 milijonov EUR. Stopnja porabe odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil je znašala 99,9 % oziroma 96,3 %. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Zaradi resnih pomanjkljivosti v procesu proračunskega načrtovanja so odobritve plačil, ki so bile nazadnje potrebne v letu 2017, bistveno presegale tiste iz prvotnega proračuna za leto 2017. Čeprav so prvotne operativne odobritve plačil, ki jih je upravni odbor odobril februarja 2017, znašale 548,6 milijona EUR, so končne odobritve plačil, potrebne za leto 2017, znašale 832,6 milijona EUR, kar je 51,8-odstotno povečanje. Poleg tega je Skupno podjetje ocenilo, da bi to, da je odobritev plačil za približno 150 milijonov EUR premalo, lahko vplivalo na proračun za leto 2018. |
| --- | --- |

31.

NOTRANJE KONTROLE

| 32. | Skupno podjetje F4E ni dosledno nadalje spremljalo izjav o interesih višjega vodstva (19). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Sodišče je odkrilo pomembne pomanjkljivosti v postopkih notranjih kontrol in spremljanja (20) v zvezi z zaposlovanjem ključnega vodstvenega osebja. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Leta 2018 je Splošno sodišče Sodišča Evropske unije zaradi nepravilnosti v postopku zaposlovanja razveljavilo dva sklepa Skupnega podjetja F4E o zaposlitvi iz leta 2015 (21). Skupno podjetje se je aprila 2018 pritožilo na to odločitev. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Zaradi bistvenih pomanjkljivosti strategij za notranje komuniciranje (22) ni bilo zagotovljeno razširjanje ustreznih informacij o ocenjenih stroških za fazo razgradnje znotraj organizacije. Zaradi tega Skupno podjetje v zaključnih računih prejšnjih let ni razkrilo rezervacij za te obveznosti (23). |
| --- | --- |

35.

To poročilo je sprejel senat IV, ki ga vodi Neven MATES, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 2. oktobra 2018.

Za Evropsko računsko sodišče

Klaus-Heiner LEHNE

Predsednik

---

(1)  Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor.

1

(2)  Odločba Sveta 2007/198/Euratom z dne 27. marca 2007 o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije ter dodelitvi prednosti le-temu (UL L 90, 30.3.2007, str. 58), kakor je bila spremenjena s Sklepom Sveta 2013/791/Euratom z dne 13. decembra 2013 (UL L 349, 21.12.2013, str. 100) in Sklepom (Euratom) 2015/224 (UL L 37, 13.2.2015, str. 8).

2

(3)  Dodatne informacije o Skupnem podjetju F4E in njegovih dejavnostih so na voljo na njegovem spletišču: http://www.fusionforenergy.europa.eu.

3

(4)  Tretja sprememba proračuna, ki jo je upravni odbor odobril decembra 2017.

4

(5)  Računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz gibanja kapitala ter povzetek pomembnih računovodskih usmeritev in druga pojasnila.

5

(6)  Poročila o izvrševanju proračuna zajemajo poročila, ki združujejo vse proračunske operacije, in pojasnila.

6

(7)  Sklepi Sveta o stanju projekta ITER z dne 7. julija 2010 (št. 11 902/10).

7

(8)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Stanje projekta ITER in možnosti za naprej – z dne 4. maja 2010 (COM(2010) 226 final).

8

(9)  19. sestanek sveta ITER, ki je potekal 16. in 17. novembra 2016. Svet ITER je upravni organ ITER IO.

9

(10)  Svet ITER je pregledal celoten posodobljen časovni načrt za izgradnjo projekta od faze prva plazma (2025) vse do postopka z devterijem in tritijem (2035), kot je predlagala ITER IO.

10

(11)  Ljudska republika Kitajska, Republika Indija, Japonska, Republika Koreja, Ruska federacija, Združene države Amerike in Evropska unija.

11

(12)  Operativna faza projekta ITER naj bi trajala do leta 2037.

12

(13)  IC-19/07.2.1 Predlog generalnega direktorja ITER IO o posodobljenih skupnih stroških projekta za 19. sestanek sveta ITER 16. in 17. novembra 2016.

13

(14)  Kot je navedeno v peti letni oceni neodvisne skupine za pregled (31. oktober 2016) in v poročilu vodje enote za projektno vodenje upravnemu odboru Skupnega podjetja F4E, ki je bilo pripravljeno decembra 2016.

14

(15)  COM(2017)319 final z dne 14. junija 2017 (skupaj z delovnim dokumentom služb Komisije SWD(2017) 232 final z dne 14. junija 2017).

15

(16)  Prispevek Euratoma ne posega v predlog Komisije, izid pogajanj o umiku Združenega kraljestva iz Euratoma in večletni finančni okvir za obdobje po letu 2020.

16

(17)  COM(2017)319 final z dne 14. junija 2017 (skupaj z delovnim dokumentom služb Komisije SWD(2017) 232 final z dne 14. junija 2017), poglavje V ITER: pot naprej.

17

(18)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

18

(19)  Standard upravljanja 3 (etične in organizacijske vrednote).

19

(20)  Standard upravljanja 3 (etične in organizacijske vrednote) in standard upravljanja 4 (človeški viri).

20

(21)  Sodba Splošnega sodišča Sodišča Evropske unije z dne 25. januarja 2018 o zadevi T-561/16: Izbirni postopek F4E/CA/ST/FGIV/2015/001.

21

(22)  Standard upravljanja 15 (informacije in komuniciranje).

22

(23)  Ocenjeni znesek rezervacije znaša 85,2 milijona EUR na dan 31. decembra 2017.

23

---

PRILOGA

Spremljanje upoštevanja pripomb iz prejšnjih let

| Leto | Pripombe Sodišča | Status popravljalnega ukrepa
  (zaključen / se izvaja / neizveden / ni relevantno) |
| --- | --- | --- |
| | PRIPOMBE O UPRAVLJANJU PRORAČUNA IN FINANČNEM POSLOVODENJU | |
| | Predstavitev zaključnega računa | |
| 2015 | V pojasnilih k računovodskim izkazom so v tabeli in informacijah pod naslovom 4.3.1.1. Javna naročila ITER (ITER IO) prikazana sklenjena javna naročila (stolpec 3) in sredstva za javna naročila, ki so že knjižena v dobro (stolpec 4). Vendar v tabeli ni prikazano dejansko stanje del, ki se izvajajo. V zaključnem računu za leto 2015 je F4E te informacije dopolnil z oceno del, ki se izvajajo, pri kateri je upošteval skupno porabo za pogodbe v zvezi z javnimi naročili, ter z diagramom, ki prikazuje doseganje etapnih ciljev za vsa javna naročila, sklenjena z ITER IO. Kljub oceni, ki je predstavljena v zaključnem računu za leto 2015, bo treba narediti še več, da bi bile predstavljene bolj točne informacije o stanju in vrednosti dejavnosti, ki jih je doslej izvedlo Skupno podjetje. | se izvaja |
| | PRIPOMBE O KLJUČNIH KONTROLAH V NADZORNIH IN KONTROLNIH SISTEMIH SKUPNEGA PODJETJA | |
| 2015 | F4E še naprej razvija osrednji in enotni sistem za združevanje vseh operativnih, finančnih in proračunskih podatkov, ki bo omogočil redno spremljanje in kontrole ocen, stroškov in odstopanj. Na zasedanju 8. in 9. junija 2015 je upravni odbor potrdil predlog direktorja, da se v roku dveh let vzpostavi celovit informacijski sistem (Enterprise Resources Planning – ERP). | zaključen |
| 2015 | Z ITER IO potekajo pogovori o sistemu, ki bi zagotavljal informacije o stanju izvedbe dejavnosti (metoda prislužene vrednosti), da bi se izboljšala porazdelitev etapnih ciljev, s katerimi se pridobijo kreditne točke, v življenjski dobi javnega naročila. | se izvaja |
| | Operativna javna naročila in nepovratna sredstva | |
| 2015 | Od 84 operativnih postopkov javnega naročanja, začetih leta 2015, se jih je 45 % izvajalo po postopkih s pogajanji (58 % leta 2014). Skupno podjetje je v letu 2015 sicer zmanjšalo število postopkov s pogajanji, vendar so še potrebna prizadevanja, da bi bila konkurenčnost pri postopkih za oddajo operativnih javnih naročil večja. Pri nepovratnih sredstvih je Skupno podjetje v povprečju prejelo 1,4 predloga na razpis.
  Rezultat pregleda: V letu 2017 so postopki s pogajanji še vedno predstavljali 47 % operativnih postopkov javnega naročanja, začetih leta 2017 (2016: 45 %). Skupno podjetje je v letu 2017 sicer sprejelo pobude za zmanjšanje deleža postopkov s pogajanji, vendar so še potrebna prizadevanja, da bi bila konkurenčnost pri operativnih postopkih javnega naročanja večja. Pri nepovratnih sredstvih je Skupno podjetje v povprečju prejelo 1 predlog na razpis. | se izvaja |
| | DRUGE ZADEVE | |
| | Pravni okvir | |
| 2015 | Upravni odbor F4E je 2. decembra 2015 končno spremenil svojo finančno uredbo in njena izvedbena pravila, da bi jih uskladil z novim finančnim okvirom EU. Evropska komisija je februarja 2016 izrekla pozitivno mnenje o spremembah, ki jih je F4E vnesel v svoja finančna pravila, vendar je zahtevala, da Skupno podjetje razmisli o nadaljnjem oblikovanju nekaterih določb svojih izvedbenih pravil v zvezi s posebnimi odstopanji od finančne uredbe EU in od okvirne finančne uredbe, ki velja za organe iz člena 208. | zaključen |
| | Pravice intelektualne lastnine in industrijska politika | |
| 2015 | Upravni odbor Skupnega podjetja je 27. junija 2013 sprejel sklep o izvajanju industrijske politike Fuzije za energijo in politike o pravicah intelektualne lastnine ter razširjanju informacij.
  Skupno podjetje je za vsak postopek javnega naročanja pripravilo strateški dokument. Sestavljen je bil kontrolni seznam za spremljanje izvajanja strategije javnega naročanja v zvezi z lastništvom novega znanja za vsak postopek javnega naročanja. | zaključen |
| Ocena učinka izvajanja teh politik še poteka. | se izvaja |
| | NOTRANJE KONTROLE | |
| | Strategija za boj proti goljufijam | |
| 2016 | Upravni odbor Skupnega podjetja F4E je junija 2015 sprejel strategijo boja proti goljufijam in z njo povezan akcijski načrt. Večina ukrepov je bila izvedena v letu 2016. Kljub temu pa Skupno podjetje ni vzpostavilo posebnega orodja za lažje spremljanje svojih ukrepov v zvezi s postopki javnega naročanja, zlasti tistih, ki so povezani z oceno tveganja ter s fazami ocenjevanja, pogajanja in dodeljevanja v postopku javnega naročanja. | se izvaja |

Leto

Pripombe Sodišča

Status popravljalnega ukrepa

(zaključen / se izvaja / neizveden / ni relevantno)

PRIPOMBE O UPRAVLJANJU PRORAČUNA IN FINANČNEM POSLOVODENJU

Predstavitev zaključnega računa

2015

V pojasnilih k računovodskim izkazom so v tabeli in informacijah pod naslovom 4.3.1.1. Javna naročila ITER (ITER IO) prikazana sklenjena javna naročila (stolpec 3) in sredstva za javna naročila, ki so že knjižena v dobro (stolpec 4). Vendar v tabeli ni prikazano dejansko stanje del, ki se izvajajo. V zaključnem računu za leto 2015 je F4E te informacije dopolnil z oceno del, ki se izvajajo, pri kateri je upošteval skupno porabo za pogodbe v zvezi z javnimi naročili, ter z diagramom, ki prikazuje doseganje etapnih ciljev za vsa javna naročila, sklenjena z ITER IO. Kljub oceni, ki je predstavljena v zaključnem računu za leto 2015, bo treba narediti še več, da bi bile predstavljene bolj točne informacije o stanju in vrednosti dejavnosti, ki jih je doslej izvedlo Skupno podjetje.

se izvaja

PRIPOMBE O KLJUČNIH KONTROLAH V NADZORNIH IN KONTROLNIH SISTEMIH SKUPNEGA PODJETJA

2015

F4E še naprej razvija osrednji in enotni sistem za združevanje vseh operativnih, finančnih in proračunskih podatkov, ki bo omogočil redno spremljanje in kontrole ocen, stroškov in odstopanj. Na zasedanju 8. in 9. junija 2015 je upravni odbor potrdil predlog direktorja, da se v roku dveh let vzpostavi celovit informacijski sistem (Enterprise Resources Planning – ERP).

zaključen

2015

Z ITER IO potekajo pogovori o sistemu, ki bi zagotavljal informacije o stanju izvedbe dejavnosti (metoda prislužene vrednosti), da bi se izboljšala porazdelitev etapnih ciljev, s katerimi se pridobijo kreditne točke, v življenjski dobi javnega naročila.

se izvaja

Operativna javna naročila in nepovratna sredstva

2015

Od 84 operativnih postopkov javnega naročanja, začetih leta 2015, se jih je 45 % izvajalo po postopkih s pogajanji (58 % leta 2014). Skupno podjetje je v letu 2015 sicer zmanjšalo število postopkov s pogajanji, vendar so še potrebna prizadevanja, da bi bila konkurenčnost pri postopkih za oddajo operativnih javnih naročil večja. Pri nepovratnih sredstvih je Skupno podjetje v povprečju prejelo 1,4 predloga na razpis.

Rezultat pregleda: V letu 2017 so postopki s pogajanji še vedno predstavljali 47 % operativnih postopkov javnega naročanja, začetih leta 2017 (2016: 45 %). Skupno podjetje je v letu 2017 sicer sprejelo pobude za zmanjšanje deleža postopkov s pogajanji, vendar so še potrebna prizadevanja, da bi bila konkurenčnost pri operativnih postopkih javnega naročanja večja. Pri nepovratnih sredstvih je Skupno podjetje v povprečju prejelo 1 predlog na razpis.

se izvaja

DRUGE ZADEVE

Pravni okvir

2015

Upravni odbor F4E je 2. decembra 2015 končno spremenil svojo finančno uredbo in njena izvedbena pravila, da bi jih uskladil z novim finančnim okvirom EU. Evropska komisija je februarja 2016 izrekla pozitivno mnenje o spremembah, ki jih je F4E vnesel v svoja finančna pravila, vendar je zahtevala, da Skupno podjetje razmisli o nadaljnjem oblikovanju nekaterih določb svojih izvedbenih pravil v zvezi s posebnimi odstopanji od finančne uredbe EU in od okvirne finančne uredbe, ki velja za organe iz člena 208.

zaključen

Pravice intelektualne lastnine in industrijska politika

2015

Upravni odbor Skupnega podjetja je 27. junija 2013 sprejel sklep o izvajanju industrijske politike Fuzije za energijo in politike o pravicah intelektualne lastnine ter razširjanju informacij.

Skupno podjetje je za vsak postopek javnega naročanja pripravilo strateški dokument. Sestavljen je bil kontrolni seznam za spremljanje izvajanja strategije javnega naročanja v zvezi z lastništvom novega znanja za vsak postopek javnega naročanja.

zaključen

Ocena učinka izvajanja teh politik še poteka.

se izvaja

NOTRANJE KONTROLE

Strategija za boj proti goljufijam

2016

Upravni odbor Skupnega podjetja F4E je junija 2015 sprejel strategijo boja proti goljufijam in z njo povezan akcijski načrt. Večina ukrepov je bila izvedena v letu 2016. Kljub temu pa Skupno podjetje ni vzpostavilo posebnega orodja za lažje spremljanje svojih ukrepov v zvezi s postopki javnega naročanja, zlasti tistih, ki so povezani z oceno tveganja ter s fazami ocenjevanja, pogajanja in dodeljevanja v postopku javnega naročanja.

se izvaja

---

ODGOVOR SKUPNEGA PODJETJA

| 31. | Podjetje F4E se strinja z ugotovitvijo. Treba je opozoriti, da zaradi podpore Euratoma, ki je zagotovil dodaten proračun, to pomanjkanje odobritev plačil leta 2017 ni vplivalo na izpolnjevanje obveznosti podjetja F4E do dobaviteljev.
  Notranji sistem napovedovanja plačil je bil popolnoma preoblikovan in vgrajen v novo orodje za finančno upravljanje, ECOSYS, poleg tega so se izboljšale povezave med projektnimi skupinami in oddelkom za javna naročila, ki skrbi za pogodbe.
  Zaradi pospešenega pripravljanja napovedi podjetje F4E potrjuje, da tudi proračun za leto 2018 obsega pomanjkanje odobritev plačil; ta znaša okrog 150 milijonov EUR. Vložen je bil zahtevek za prerazporeditev v splošnem proračunu EU za leto 2018, da bi se povečal Euratomov prispevek za podjetje F4E, s katerim bi se pokrile te dodatne potrebe.
  Zahtevek za predlog proračuna za leto 2019 in napovedi za naslednje proračune so že bile znova ocenjene na podlagi napredne metodologije napovedovanja ter z novim orodjem za načrtovanje in poročanje ECOSYS. |
| --- | --- |

31.

Notranji sistem napovedovanja plačil je bil popolnoma preoblikovan in vgrajen v novo orodje za finančno upravljanje, ECOSYS, poleg tega so se izboljšale povezave med projektnimi skupinami in oddelkom za javna naročila, ki skrbi za pogodbe.

Zaradi pospešenega pripravljanja napovedi podjetje F4E potrjuje, da tudi proračun za leto 2018 obsega pomanjkanje odobritev plačil; ta znaša okrog 150 milijonov EUR. Vložen je bil zahtevek za prerazporeditev v splošnem proračunu EU za leto 2018, da bi se povečal Euratomov prispevek za podjetje F4E, s katerim bi se pokrile te dodatne potrebe.

Zahtevek za predlog proračuna za leto 2019 in napovedi za naslednje proračune so že bile znova ocenjene na podlagi napredne metodologije napovedovanja ter z novim orodjem za načrtovanje in poročanje ECOSYS.

| 32. | Podjetje F4E bo izboljšalo trenutni notranji postopek za nadaljnje spremljanje prijav interesov višjega vodstva. Ta izboljšava pomeni, da bodo posodobitve splošnih prijav interesov ali drugih prijav nasprotja interesov formalno pregledali zadevni ocenjevalci, vključno s predsednikom upravnega odbora v primeru direktorja podjetja F4E. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Skupno podjetje F4E izboljšuje svoje postopke za zaposlovanje in izbor osebja v okviru tekočega projekta za uvedbo izboljšav. Da bi upoštevalo opažanja Sodišča, se bo zavzemalo za izboljšanje postopkovnih vidikov s ciljem okrepiti notranjo kontrolo in kakovost postopkov zaposlovanja. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Kar zadeva sodno odločbo iz leta 2018, s katero je bil razveljavljen izbirni postopek podjetja F4E, želi podjetje F4E pojasniti, da je ob siceršnjem zahtevanem izvajanju sodbe tudi vložilo pritožbo proti njej. Poleg tega je treba opozoriti, da je ta zadeva vključevala tudi vložitev tožbe pri evropski varuhinji človekovih pravic; ta je razglasila, da je pritožba neutemeljena, in odločila v prid podjetju F4E. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Po dogovoru z Računskim sodiščem je podjetje F4E v zaključnem računu za leto 2017 priznalo rezervacijo za stroške razgradnje.
  Pomanjkljivosti notranje komunikacije bo podjetje F4E obravnavalo z naslednjimi ukrepi:






  — | Notranji postopek podjetja F4E „Zaključni račun – otvoritev/zaključek poslovnega leta“ bo posodobljen tako, da se bodo pojasnile informacije, potrebne za zaključni račun v zvezi z rezervacijami in pogojnimi obveznostmi. Zlasti se bo od enote za projektno vodenje in skupine za proračun zahtevala letna posodobitev v zvezi s stanjem stroškov razgradnje in deaktivacije ter morebitnih drugih dogodkov ali informacij, ki bi lahko vplivale na zaključni račun. |
| --- | --- | --- |

35.

Pomanjkljivosti notranje komunikacije bo podjetje F4E obravnavalo z naslednjimi ukrepi:

—

Notranji postopek podjetja F4E „Zaključni račun – otvoritev/zaključek poslovnega leta“ bo posodobljen tako, da se bodo pojasnile informacije, potrebne za zaključni račun v zvezi z rezervacijami in pogojnimi obveznostmi. Zlasti se bo od enote za projektno vodenje in skupine za proračun zahtevala letna posodobitev v zvezi s stanjem stroškov razgradnje in deaktivacije ter morebitnih drugih dogodkov ali informacij, ki bi lahko vplivale na zaključni račun.

| — | Višje vodstvo (in predvsem vodja komercialnega oddelka) bo računovodji podjetja F4E sporočilo vse zadevne informacije, zlasti sklepe Upravno posvetovalnega odbora (MAC) in Sveta ITER. |
| --- | --- |

—

Višje vodstvo (in predvsem vodja komercialnega oddelka) bo računovodji podjetja F4E sporočilo vse zadevne informacije, zlasti sklepe Upravno posvetovalnega odbora (MAC) in Sveta ITER.

Spremljanje upoštevanja pripomb iz prejšnjih let

2015 – predstavitev zaključnega računa

Podjetje F4E trenutno uporablja kreditne točke ITER v okviru sistema metode prislužene vrednosti; poleg spremljanja etapnih ciljev in analize trendov je to ena od metod za spremljanje napredka pri dejavnostih podjetja.

Ob koncu leta 2017 je upravni odbor imenoval delovno skupino in ji naložil, da opredeli izboljšan način poročanja podjetja F4E, vključno z opredelitvijo primernega sistema metode prislužene vrednosti. Delo poteka in predsednik delovne skupine bo o napredku poročal na srečanju upravnega odbora julija 2018.

2015 – pripombe o ključnih kontrolah v nadzornih in kontrolnih sistemih Skupnega podjetja

Drugi odstavek: z organizacijo ITER je bila opravljena posodobitev kreditnega profila, vključno z javnim naročanjem, da bi bolje odražal vrednost dejansko opravljenega dela v različnih projektnih fazah (tj. med zasnovo, proizvodnjo, dobavo in namestitvijo). Na to delo so vplivale nekatere zamude in novi rok za zaključek tega ukrepa je konec decembra 2018.

2015 – operativna javna naročila in nepovratna sredstva

Kljub obnovljenim prizadevanjem na področju obveščanja in razširjanja, zlasti v zvezi z vključitvijo nove finančne uredbe, so leta 2017 podatki za postopke s pogajanji ostali podobni kot prejšnja leta (47 % vseh postopkov leta 2017 v primerjavi z 49 % leta 2016, 45 % leta 2015 in 58 % leta 2014).

Kljub temu je treba poudariti, da so bili to večinoma postopki s pogajanji za naročila z nizko vrednostjo, izvedeni pod pragom za objavo iz Direktive in popolnoma v skladu s finančnimi predpisi podjetja F4E. Ti postopki s pogajanji za naročila z nizko vrednostjo predstavljajo dolgoročno, približno 40-odstotno povprečje letnega števila pogodb podjetja F4E, ustrezajo pa manj kot 1 % letnih proračunskih sredstev, za katera so bile prevzete obveznosti.

Uporaba postopkov s pogajanji v teh primerih (v okviru omejitev, ki jih določajo finančni predpisi podjetja F4E) je odziv na pomislek glede dobrega finančnega poslovodenja, saj podjetju F4E omogoča skrajšanje časa do sklenitve pogodbe zaradi hitrejšega odzivanja na potrebe projekta in učinkovitejše uporabe notranjih virov v postopkih javnega naročanja z visoko vrednostjo. Zato v podjetju F4E menijo, da ukrepi za dodatno zmanjšanje števila postopkov s pogajanji za naročila z nizko vrednostjo niso potrebni, saj so ti še naprej v skladu z načeli in določbami finančnih predpisov.

Preostali postopki s pogajanji, ki se običajno nanašajo na naročila z višjo vrednostjo (dolgoročno povprečje okrog 5 % skupnega števila postopkov), so izraz zapletenega in inovativnega okolja, v katerem deluje podjetje F4E. Zaradi značilnosti trga fuzijske tehnologije so v številnih primerih zmogljivosti v državah članicah ali po svetu zelo omejene. To pogosto povzroči omejeno konkurenco, duopole/monopole ali celo slab odziv na povabila k oddaji ponudb.

Od leta 2012 je podjetje F4E povečalo prizadevanja na področju razširjanja, vendar je odziv na njegova operativna povabila v povprečju še vedno slabši od želenega. Po njegovem mnenju glavni temeljni vzrok ni premajhna prepoznavnost, temveč sporadična in specifična narava nakupov podjetja F4E. Na podlagi razprav z drugimi kupci obsežne znanstvene infrastrukture v Evropi je podjetje F4E sklenilo, da je narava dejavnosti v okviru obsežnih znanstvenih in tehnoloških projektov taka, da je omejena konkurenca žal dejstvo, na katero lahko en sam javni naročnik le malo vpliva. S to ugotovitvijo se strinjajo tudi drugi naročniki, ki v Evropi vodijo podobne projekte.

Zato je leta 2016 podjetje F4E dalo pobudo za forum, ki bi vključeval kar največ podobnih prototipnih visokotehnoloških pionirskih projektov v Evropi. V okviru tega foruma so različne organizacije, ki se srečujejo s podobnimi projektnimi izzivi (zlasti glede slabega sodelovanja in odziva industrije), začele sodelovati, da bi lahko te izzive obravnavale bolj usklajeno in učinkovito. Ena od glavnih zamisli, oblikovanih na forumu, se nanaša na krepitev enotnega trga za obsežne znanstvene projekte, da bo ta stabilnejši in obsežnejši ter bo zato laže vzbudil zanimanje podjetij.

Prvi dogodek v okviru foruma, namenjen industriji, je potekal konec februarja 2018 na Danskem, udeležilo pa se ga je 1 037 predstavnikov 530 podjetij in javnih organizacij iz 29 držav. Odzivi udeležencev iz industrije in javnih udeležencev po dogodku so bili zelo pozitivni, junija 2018 pa so udeleženci foruma (F4E, ESA, ESO, CERN, EMBL, ESRF, ESS, XFEL in ILL) na anonimnem glasovanju sprejeli kandidature za organizacijo drugega večjega dogodka leta 2020 in razširili članstvo foruma na druge organizacije evropskega interesa s podobnimi obsežnimi, visokotehnološkimi projekti.

2015 – pravice intelektualne lastnine in industrijska politika

Drugi odstavek: podjetje F4E dejavno sodeluje z neodvisnim svetovalnim podjetjem za ekonomsko politiko, Trinomics and Cambridge Econometrics; to je za Evropsko komisijo pripravilo študijo o učinku dejavnosti projekta ITER v EU. Ta je bila dokončana aprila 2018, njeni glavni rezultati pa so povzeti v nadaljevanju.

| — | Glede učinkovitosti industrijske politike podjetja F4E rezultati ekonometričnega modeliranja kažejo, da je med letoma 2008 in 2017 poraba za projekt ITER ustvarila okrog 34 000 zaposlitvenih let. Pozitiven učinek se bo v prihodnosti nadaljeval do konca gradnje reaktorja ITER.
  Ob primerjavi gospodarskega donosa in ustvarjanja delovnih mest projekta ITER z alternativnim scenarijem porabe v EU (z nevtralno razporeditvijo izdatkov po vseh gospodarskih sektorjih) se ocenjuje, da bo projekt ITER med letoma 2008 in 2030 v državah članicah EU ustvaril skupni čisti dobiček v višini 586 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

Glede učinkovitosti industrijske politike podjetja F4E rezultati ekonometričnega modeliranja kažejo, da je med letoma 2008 in 2017 poraba za projekt ITER ustvarila okrog 34 000 zaposlitvenih let. Pozitiven učinek se bo v prihodnosti nadaljeval do konca gradnje reaktorja ITER.

Ob primerjavi gospodarskega donosa in ustvarjanja delovnih mest projekta ITER z alternativnim scenarijem porabe v EU (z nevtralno razporeditvijo izdatkov po vseh gospodarskih sektorjih) se ocenjuje, da bo projekt ITER med letoma 2008 in 2030 v državah članicah EU ustvaril skupni čisti dobiček v višini 586 milijonov EUR.

| — | Glede intelektualne lastnine in razširjanja informacij študija zaključuje, da se lahko navedeni neto zaslužki znatno povečajo zaradi odcepljenih podjetij in nadaljnjih inovacij, ki bi jih spodbudila podjetja, ki so vključena v projekt ITER ter razvijajo nove tehnologije in produkte. Rezultati modeliranja so okvirni, kažejo pa, da bi se lahko zaradi teh učinkov gospodarski vpliv povečal za dodatnih 25–60 % ali več. |
| --- | --- |

—

Glede intelektualne lastnine in razširjanja informacij študija zaključuje, da se lahko navedeni neto zaslužki znatno povečajo zaradi odcepljenih podjetij in nadaljnjih inovacij, ki bi jih spodbudila podjetja, ki so vključena v projekt ITER ter razvijajo nove tehnologije in produkte. Rezultati modeliranja so okvirni, kažejo pa, da bi se lahko zaradi teh učinkov gospodarski vpliv povečal za dodatnih 25–60 % ali več.

Da bi dosegli največje koristi teh dodatnih učinkov, študija vsebuje predlog, da se okrepijo dejavnosti za prenos tehnologije v zvezi s projektom ITER. Izkušnje iz organizacije CERN in agencije ESA kažejo, da je vzpostavitev učinkovitega sistema za prenos tehnologije dolgotrajna, vendar je ključnega pomena za okrepitev učinka javnih naložb.

Podjetje F4E je že med letom 2017 v sodelovanju z organizacijo EUROfusion začelo izvajati predhodne dejavnosti za vzpostavitev programa za prenos tehnologije in se pri tem oprlo na model agencije ESA. Začetek prve faze programa je načrtovan za december 2018.

2016 – strategija za boj proti goljufijam

V skladu s priporočilom 3.5 strategije za boj proti goljufijam je podjetje F4E februarja 2018 sprejelo lasten nabor kazalnikov tveganja goljufije pri javnih naročilih: opozorilne kazalnike. Namen seznama opozorilnih kazalnikov je opredelitev kazalnikov, značilnih za dejavnosti javnih naročil podjetja F4E, na podlagi značilnosti ponudb, tržne analize in sistemov javnega naročanja, da bi se pri zaposlenih, vključenih v javno naročanje, povečalo poznavanje ključnih točk, ki jih je treba preveriti med postopkom za oddajo javnega naročila.

Seznam kazalnikov je bil predpogoj za oblikovanje IT-orodja za boj proti goljufijam, ki je bilo predvideno za lažje spremljanje dejavnosti podjetja F4E v zvezi s postopki za oddajo javnega naročila, vendar je januarja 2018 ocena kompleksnosti oblikovanja orodja, ki bi zagotavljalo vse potrebne funkcije, pokazala, da bi bilo to za podjetje F4E kot eno agencijo EU prezahtevno.

Zato so se proučile druge, preprostejše in hitrejše rešitve, ki prav tako nudijo zadostno raven zagotovila, in podjetje F4E se je odločilo, da na podlagi svojega seznama kazalnikov tveganja goljufije pri javnih naročilih – opozorilnih kazalnikov – oblikuje notranji kontrolni seznam za boj proti goljufijam. Kontrolni seznam za boj proti goljufijam je bil sprejet maja 2018, veljati pa začne 1. julija 2018. Če bo ustrezno, bosta kontrolni seznam vsaj dvakrat v življenjskem ciklu javnega naročila (ob dodelitvi in zaključku pogodbe) izpolnila in podpisala dva različna, neodvisna akterja, tako strokovni projektni referent kot referent za pogodbe in javna naročila, da se zagotovi popolna preglednost. Kontrolni seznam lahko po potrebi uporabi kdor koli izmed osebja podjetja F4E, da kadar koli v življenjskem ciklu javnega naročila opozori na določeno nepravilnost. Uporaba kontrolnih seznamov se zdaj uvaja v notranje postopke podjetja F4E, vzporedno z vsemi drugimi spremembami, povezanimi s projektom izboljšave javnega naročanja.

---

| 14.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 452/48 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 452/48

---

POROČILO

o zaključnem računu Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja

(2018/C 452/06)

KAZALO

| | Odstavek | Stran |
| --- | --- | --- |
| UVOD | 1–13 | 49 |
| Ustanovitev Skupnega podjetja za GCV | 1–2 | 49 |
| Upravljanje | 3–6 | 49 |
| Cilji | 7 | 49 |
| Viri | 8–12 | 49 |
| Vrednotenja Komisije | 13 | 50 |
| MNENJE | 14–26 | 50 |
| Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa | 15 | 50 |
| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom | 16 | 50 |
| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom | 17 | 50 |
| Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje | 18–20 | 51 |
| Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij | 21–26 | 51 |
| UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO UPRAVLJANJE | 27–36 | 52 |
| Izvrševanje proračuna za leto 2017 | 27 | 52 |
| Izvrševanje večletnega proračuna v okviru 7. okvirnega programa | 28–31 | 52 |
| Izvrševanje večletnega proračuna v okviru programa Obzorje 2020 | 32–36 | 52 |
| NOTRANJE KONTROLE | 37–39 | 53 |
| Okvir notranje kontrole | 37–39 | 53 |
| DRUGA VPRAŠANJA | 40 | 53 |
| Privabljanje prispevkov drugih članov | 40 | 53 |
| INFORMACIJE O OCENAH, KI JIH JE OPRAVILA KOMISIJA | 41–42 | 54 |
| PRILOGA – | SPREMLJANJE UPOŠTEVANJA PRIPOMB IZ PREJŠNJIH LET |

Odstavek

Stran

UVOD

1–13

49

Ustanovitev Skupnega podjetja za GCV

1–2

49

Upravljanje

3–6

49

Cilji

7

49

Viri

8–12

49

Vrednotenja Komisije

13

50

MNENJE

14–26

50

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

15

50

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

16

50

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

17

50

Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje

18–20

51

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij

21–26

51

UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO UPRAVLJANJE

27–36

52

Izvrševanje proračuna za leto 2017

27

52

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru 7. okvirnega programa

28–31

52

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru programa Obzorje 2020

32–36

52

NOTRANJE KONTROLE

37–39

53

Okvir notranje kontrole

37–39

53

DRUGA VPRAŠANJA

40

53

Privabljanje prispevkov drugih članov

40

53

INFORMACIJE O OCENAH, KI JIH JE OPRAVILA KOMISIJA

41–42

54

PRILOGA –

SPREMLJANJE UPOŠTEVANJA PRIPOMB IZ PREJŠNJIH LET

55

ODGOVOR SKUPNEGA PODJETJA

56

UVOD

Ustanovitev Skupnega podjetja za GCV

| 1. | Skupno podjetje za gorivne celice in vodik (Skupno podjetje za GCV) s sedežem v Bruslju je bilo ustanovljeno maja 2008 za obdobje do 31. decembra 2017 in je začelo samostojno poslovati 15. novembra 2010 (1). Svet je maja 2014 podaljšal življenjsko dobo Skupnega podjetja za obdobje do 31. decembra 2024 (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Skupno podjetje za GCV je javno-zasebno partnerstvo na področju tehnoloških raziskav in inovacij v zvezi z vodikom in gorivnimi celicami. Ustanovni člani Skupnega podjetja so Evropska unija, ki jo zastopa Komisija, Industrijsko združenje (Hydrogen Europe) in Raziskovalno združenje (Hydrogen Europe Research). |
| --- | --- |

2.

Upravljanje

| 3. | Upravno strukturo Skupnega podjetja za GCV sestavljajo naslednji organi: upravni odbor, izvršni direktor, znanstveni odbor, skupina predstavnikov držav za GCV in forum zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Upravni odbor sestavlja deset članov, od katerih je šest predstavnikov Industrijskega združenja, trije so predstavniki Komisije, eden pa je predstavnik Raziskovalnega združenja. Upravni odbor je odgovoren za strateško usmerjanje in delovanje Skupnega podjetja ter nadzira izvajanje njegovih dejavnosti. Izvršni direktor je pristojen za vsakodnevno vodenje Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Znanstveni odbor je sestavljen iz največ devetih članov, ki so priznani strokovnjaki in uravnoteženo zastopajo akademske kroge, industrijo in regulatorne organe. Zagotavlja svetovanje glede znanstvenih prioritet, ki jih je treba obravnavati v letnih delovnih programih, in znanstvenih dosežkih, ki so opisani v letnem poročilu o dejavnostih. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Skupina predstavnikov držav, ki jo sestavljajo po en predstavnik vsake države članice in vsake države, pridružene Obzorju 2020, zagotavlja mnenja o strateškem usmerjanju in doseganju ciljev Obzorja 2020. Forum zainteresiranih strani je letni sestanek, na katerem zainteresirane strani Skupnega podjetja za GCV razpravljajo o njegovih dejavnostih, lahko pa tudi izrazijo pripombe. |
| --- | --- |

6.

Cilji

| 7. | Cilj Skupnega podjetja za GCV je do leta 2020 dokazati, da so tehnologije gorivnih celic in vodika eden od stebrov prihodnosti evropskih energetskih in transportnih sistemov. Cilj Skupnega podjetja je spodbujati razvoj močnega, trajnostnega in svetovno konkurenčnega sektorja gorivnih celic in vodika v EU. |
| --- | --- |

7.

Viri

| 8. | Najvišji prispevek EU za prvo fazo dejavnosti Skupnega podjetja za GCV je 470 milijonov EUR iz 7. okvirnega programa za raziskave (3). Prispevki drugih članov morajo biti vsaj enakovredni prispevku EU. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Najvišji prispevek EU za Skupno podjetje za GCV za drugo fazo znaša 665 milijonov EUR, ki se financirajo iz programa Obzorje 2020. Od tega zneska se lahko porabi največ 570 milijonov EUR za izenačenje z minimalnim prispevkom članov Industrijskega združenja in Raziskovalnega združenja (ki znaša 380 milijonov EUR), do 95 milijonov EUR pa za izenačenje z morebitnim dodatnim prispevkom članov, ki bi presegal minimalni prispevek (4). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Člani iz Industrijskega združenja in Raziskovalnega združenja naj bi prispevali sredstva v višini vsaj 380 milijonov EUR v celotnem obdobju delovanja Skupnega podjetja (5). Od tega zneska morajo najmanj 285 milijonov EUR znašati dejanski stroški članov Industrijskega združenja in Raziskovalnega združenja, nastali pri izvajanju dodatnih dejavnosti zunaj delovnega načrta Skupnega podjetja za GCV (6). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Upravni stroški Skupnega podjetja za GCV so omejeni na 38 milijonov EUR in se krijejo s finančnimi prispevki, ki so vsako leto enakovredno razdeljeni med EU in člane Industrijskega združenja in Raziskovalnega združenja (7). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Leta 2017 je končni proračun za Skupno podjetje GCV znašal 198,6 milijona EUR (2016: 115,5 milijona EUR). 31. decembra 2017 je imelo Skupno podjetje 26 uslužbencev (2016: 26) (8). |
| --- | --- |

12.

Vrednotenja Komisije

| 13. | Komisija je junija 2017 zaključila končno vrednotenje dejavnosti Skupnega podjetja za 7. okvirni program in vmesno vrednotenje njegovih dejavnosti za program Obzorje 2020, Skupno podjetje pa je nato pripravilo akcijski načrt za obravnavanje priporočil, navedenih v vrednotenjih. Ob tej priložnosti Sodišče v poročilo vključuje del, povezan z akcijskimi načrti, ki ga je Skupno podjetje pripravilo v odziv na vrednotenje. Namenjen je zgolj v informativne namene in ni sestavni del revizijskega mnenja ali opažanj Sodišča. |
| --- | --- |

13.

| MNENJE









  14. | Sodišče je revidiralo:






  (a) | zaključni račun Skupnega podjetja, ki ga sestavljajo računovodski izkazi (9) in poročila o izvrševanju proračuna (10) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, ter |
| --- | --- | --- |

MNENJE

14.

(a)

zaključni račun Skupnega podjetja, ki ga sestavljajo računovodski izkazi (9) in poročila o izvrševanju proračuna (10) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

| 15. | Po mnenju Sodišča zaključni račun Skupnega podjetja za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njegov finančni položaj na dan 31. decembra 2017 ter njegov poslovni izid, denarne tokove in gibanje kapitala za tedaj končano leto v skladu z njegovo finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije. Ta pravila temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

15.

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

| 16. | Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

16.

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

| 17. | Sodišče meni, da so plačila, povezana z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih zakonita in pravilna. |
| --- | --- |

17.

Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje

| 18. | V skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančno uredbo Skupnega podjetja je poslovodstvo odgovorno za pripravo in predstavitev zaključnega računa na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranjih kontrol, ki se uporabljajo za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih s pravili, ki veljajo zanje. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom, ima poslovodstvo Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Pri pripravi zaključnega računa je poslovodstvo odgovorno za oceno zmožnosti Skupnega podjetja, da nadaljuje s poslovanjem, razkritje zadev, povezanih z nadaljevanjem poslovanja, kadar je to ustrezno, ter uporabo računovodstva na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Naloga odgovornih za upravljanje je nadzor nad procesom računovodskega poročanja subjekta. |
| --- | --- |

20.

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij

| 21. | Cilj Sodišča je pridobiti sprejemljivo zagotovilo o tem, ali je zaključni račun Skupnega podjetja brez pomembno napačne navedbe in ali so transakcije, povezane z zaključnim računom, zakonite in pravilne, ter na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu ali drugim organom za razrešnico zagotoviti izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sprejemljivo zagotovilo je visoka raven zagotovila, vendar ni nujno, da se z revizijo vedno odkrije obstoječa pomembno napačna navedba ali neskladnost. Do napačne navedbe ali neskladnosti lahko pride zaradi goljufije ali napake, za pomembne pa štejejo, če se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo ločeno ali skupaj vplivale na ekonomske odločitve, ki bi jih uporabniki sprejeli na podlagi tega zaključnega računa. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v zaključnem računu ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v zaključnem računu in pomembne neskladnosti med transakcijami, povezanimi z zaključnim računom, in zahtevami pravnega okvira Evropske unije, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja se upoštevajo notranje kontrole, ki se izvajajo za pripravo in pošteno predstavitev zaključnega računa ter zakonitost in pravilnost z njim povezanih transakcij, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol. Revizija vključuje tudi ovrednotenje ustreznosti uporabljenih računovodskih usmeritev, utemeljenosti računovodskih ocen poslovodstva ter celotne predstavitve zaključnega računa. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Sodišče v zvezi s prihodki preverja subvencijo, prejeto od Komisije, ter oceni postopke Skupnega podjetja za pobiranje pristojbin in drugih prihodkov. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Pri odhodkih Sodišče preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) razen predujmov ob njihovem nastanku. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Sodišče je pri pripravi tega poročila in izjave upoštevalo revizijsko delo v zvezi z zaključnim računom Skupnega podjetja, ki ga je opravil neodvisni zunanji revizor, kot je določeno v členu 208(4) finančne uredbe EU (11). |
| --- | --- |

25.

| 26. | Zaradi naslednjih pripomb mnenja Evropskega računskega sodišča niso vprašljiva. |
| --- | --- |

26.

UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO UPRAVLJANJE

Izvrševanje proračuna za leto 2017

| 27. | Končni proračun za leto 2017, ki je bil na voljo za izvajanje 7. okvirnega programa in programa Obzorje 2020, je vseboval odobritve za prevzem obveznosti v višini 127,8 milijona EUR in odobritve plačil v višini 198,6 milijona EUR. Stopnja izvrševanja odobritev za obveznosti in odobritev plačil je znašala 96 % oziroma 89 %. Odobritve plačil so se uporabljale predvsem za predhodno financiranje za razpise za zbiranje predlogov v letih 2016 in 2017. |
| --- | --- |

27.

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru 7. okvirnega programa

| 28. | EU je do konca leta 2017 prispevala denarna sredstva v skupnem znesku 386,7 milijona EUR in stvarna sredstva v skupnem znesku 19,1 milijona EUR, in sicer kot sredstva, ki so dodeljena Skupnemu podjetju GCV za izvajanje prve faze dejavnosti iz 7. okvirnega programa in ki smejo znašati največ 470 milijonov EUR. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Industrijsko združenje in Raziskovalno združenje naj bi za operativne dejavnosti Skupnega podjetja za GVC prispevala 470 milijonov EUR stvarnih in denarnih prispevkov; upravni odbor je do konca leta 2017 potrdil prispevke v višini 396,2 milijona EUR. Do konca leta 2017 je bilo Skupnemu podjetju sporočeno, da so dodatni stvarni prispevki za operativne dejavnosti znašali 55,8 milijona EUR. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Tako je skupen prispevek članov Industrijskega združenja in Raziskovalnega združenja Skupnemu podjetju ob koncu leta 2017 znašal 452 milijona EUR, skupen prispevek EU pa 405,8 milijona EUR. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Skupno podjetje je do konca leta 2017 v okviru skupnega operativnega in upravnega proračuna v višini 490 milijonov EUR za izvajanje prve faze dejavnosti (12) prevzelo obveznosti v višini 481,7 milijona EUR (98,3 % razpoložljivega proračuna) in izvršilo plačila v višini 418,5 milijonov EUR. Glede na načrt plačil Skupnega podjetja za tekoče projekte 7. okvirnega programa bo leta 2018 izplačanih še 25,7 milijona EUR in v naslednjih letih še 17,4 milijona EUR. Tako je ocenjeno, da bo končna stopnja izvrševanja za prvo fazo dejavnosti znašala 94,3 % njenega proračuna. |
| --- | --- |

31.

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru programa Obzorje 2020

| 32. | EU je do konca leta 2017 prispevala denarna sredstva v skupnem znesku 234,3 milijona EUR, in sicer kot sredstva, ki so iz programa Obzorje 2020 dodeljena Skupnemu podjetju GCV za izvajanje druge faze dejavnosti in ki smejo znašati največ 665 milijonov EUR. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Člani Industrijskega združenja in Raziskovalnega združenja niso dolžni zagotoviti minimalnega zneska stvarnih prispevkov za izvajanje druge faze dejavnosti Skupnega podjetja. Konec leta 2017 so člani Industrijskega združenja in Raziskovalnega združenja sporočili, da so stvarni prispevki za operativne dejavnosti znašali 25,1 milijona EUR (13); upravni odbor je potrdil 0,6 milijona EUR teh sredstev. To kaže, da so bili leta 2017 projekti druge faze dejavnosti še na začetku izvajanja. Prevzete obveznosti za stvarne prispevke so v skladu s podpisanimi sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev dne 31. 12. 2017 znašale 137,4 milijona EUR (14). Poleg tega je upravni odbor potrdil denarne prispevke članov Industrijskega združenja in Raziskovalnega združenja za upravne stroške Skupnega podjetja v višini 1,3 milijona EUR. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Do konca leta 2017 so člani Industrijskega združenja in Raziskovalnega združenja poročali, da so za dodatne dejavnosti, ki ne spadajo v delovni program Skupnega podjetja, prispevali 558,5 milijona EUR (15), od katerih je bilo potrjenih 382,2 milijona EUR. Minimalni znesek teh prispevkov je 285 milijonov EUR. Ker pa Sodišče nima pravice, da bi revidiralo stvarne prispevke članov za dodatne dejavnosti, ne more dati mnenja o njihovi naravi, kakovosti in resničnosti. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Tako so skupni prispevki članov Industrijskega združenja in Raziskovalnega združenja do konca leta 2017 znašali 585 milijonov EUR (od tega znašajo prispevki za dodatne dejavnosti 95,5 %), denarni prispevek EU pa 234,3 milijona EUR (glej tudi odstavek 41). |
| --- | --- |

35.

| 36. | Skupno podjetje je do konca leta 2017 v okviru operativnega in upravnega proračuna za izvajanje druge faze dejavnosti GCV, ki znaša največ 684 milijonov EUR (16), prevzelo obveznosti v višini 407,2 milijona EUR in izvršilo plačila v višini 223,3 milijona EUR. |
| --- | --- |

36.

NOTRANJE KONTROLE

Okvir notranje kontrole

| 37. | Skupno podjetje je uvedlo postopke predhodne kontrole na podlagi finančnih in operativnih pregledov dokumentacije. Skupno podjetje za vmesna in končna plačila 7. operativnega programa izvaja naknadne revizije pri upravičencih, za naknadno revizijo zahtevkov za povračilo stroškov v okviru programa Obzorje 2020 pa je pristojna skupna revizijska služba Komisije. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Za plačila iz 7. operativnega programa je stopnja preostale napake, ki je bila ugotovljena z naknadnimi revizijami in o kateri je poročalo Skupno podjetje konec leta 2017, znašala 1,13 % (17). Skupno podjetje je leta 2017 – skupaj s skupno službo za revizijo GD RTD – začelo prvo naknadno revizijo naključnega in na tveganju temelječega vzorca vmesnih zahtevkov za povračilo stroškov iz programa Obzorje 2020, o njenih rezultatih pa bo poročalo v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2018. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Na podlagi ocene sistema notranjih kontrol Skupnega podjetja in preizkušanja podatkov v zvezi s prihodki, plačili, nepovratnimi sredstvi in operacijami javnega naročanja ter pregleda vzorca zaključenih naknadnih revizij, vključno z izterjavami, ki so posledica ugotovljenih napak, je Sodišče na podlagi rezultatov revizije dobilo sprejemljivo zagotovilo, da je splošna stopnja preostale napake za Skupno podjetje pod pragom pomembnosti. |
| --- | --- |

39.

DRUGA VPRAŠANJA

Privabljanje prispevkov drugih članov

| 40. | Eden glavnih ciljev Skupnega podjetja je privabiti prispevke panožnih članov na področju njegovih dejavnosti (18). V skladu z ustanovno uredbo za drugo fazo dejavnosti GCV najmanjši faktor vzvoda za operativne in dodatne dejavnosti znaša 0,67 (19). Do konca leta 2017 je Skupno podjetje doseglo faktor vzvoda, kot je opredeljen v poročilu o vmesnem vrednotenju, za operativne in dodatne dejavnosti v višini 1,32 (20) (vključno z 0,35 (21) za stvarne prispevke samo za operativne dejavnosti). Ustanovna uredba za drugo fazo dejavnosti GCV ne zavezuje panožnih članov k minimalnemu znesku stvarnih prispevkov za operativne dejavnosti Skupnega podjetja (22). Končni faktor vzvoda za stvarne prispevke za operativne in dodatne dejavnosti bo izračunan ob koncu programa Obzorje 2020. Ker Sodišče nima pravice, da bi revidiralo stvarne prispevke za dodatne dejavnosti, ne more dati mnenja o njihovi naravi, kakovosti ali o resničnost teh prispevkov (23). |
| --- | --- |

40.

INFORMACIJE O OCENAH, KI JIH JE OPRAVILA KOMISIJA

| 41. | Končna ocena Skupnega podjetja GCV, ki je delovalo v okviru 7. okvirnega programa, se je nanašala na obdobje med letoma 2008 in 2016 (24), vmesna ocena Skupnega podjetja GCV 2, ki je delovalo v okviru programa Obzorje 2020, pa je zajemala obdobje od 2014 do 2016 (25). Oceni sta bili opravljeni ob pomoči neodvisnih strokovnjakov, kot je predvideno v uredbah Sveta o GCV (26), in sta se nanašali na smotrnost poslovanja Skupnega podjetja glede na ustreznost, učinkovitost, uspešnost, koherentnost in dodano vrednosti EU, dodatno pa so bile preučene tudi odprtost in preglednost ter kakovost raziskav. Rezultati ocen so bili upoštevani v poročilu, ki ga je Komisija poslala Evropskemu parlamentu in Svetu oktobra 2017 (27). |
| --- | --- |

41.

| 42. | V odziv na priporočila, ki so jih izrekli ocenjevalci (28), je Skupno podjetje pripravilo akcijski načrt, ki ga je novembra 2018 potrdil upravni odbor GCV 2. V akcijskem načrtu je širok sklop ukrepov, ki naj bi jih izvedlo Skupno podjetje (29). Nekaj od teh dejavnosti se je že začelo izvajati (30), večina naj bi bila izvedena v letih 2018 in 2019, manjše število pa naj bi bilo obravnavano v naslednjem programskem obdobju (31). |
| --- | --- |

42.

To poročilo je sprejel senat IV, ki ga vodi Neven MATES, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 2. oktobra 2018.

Za Evropsko računsko sodišče

Klaus-Heiner LEHNE

Predsednik

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 521/2008 z dne 30. maja 2008 o ustanovitvi Skupnega podjetja za gorivne celice in vodik (UL L 153, 12.6.2008, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 1183/2011 (UL L 302, 19.11.2011, str. 3).

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 559/2014 z dne 6. maja 2014 o Skupnem podjetju za gorivne celice in vodik 2 (UL L 169, 7.6.2014, str. 108).

2

(3)  Člen 5(1) Uredbe (ES) št. 521/2008.

3

(4)  Člen 3(1) Uredbe (EU) št. 559/2014.

4

(5)  Člen 4(1) Uredbe (EU) št. 559/2014.

5

(6)  Kot je določeno v členu 4(2)(b) Uredbe (EU) št. 559/2014, so prispevki za dodatne dejavnosti stvarni prispevki za dejavnosti, ki niso vključene v delovni načrt in proračun Skupnega podjetja, ampak prispevajo k doseganju ciljev skupne tehnološke pobude za GCV. Te dejavnosti bi morale biti opredeljene v letnem načrtu dodatnih dejavnosti, v katerem mora biti prikazana ocenjena vrednost teh prispevkov. V skladu s členom 4(4) iste uredbe mora stroške dodatnih dejavnosti potrditi neodvisni zunanji revizor in jih ne revidirata Skupno podjetje, Evropsko računsko sodišče niti noben drug organ EU.

6

(7)  Člen 13(2) statuta Skupnega podjetja za GCV 2 (Priloga I k Uredbi (EU) št. 559/2014).

7

(8)  Dodatne informacije o Skupnem podjetju GCV in njegovih dejavnostih so na voljo na njegovem spletišču: www fch.europa.eu.

8

(9)  Računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz gibanja kapitala ter povzetek pomembnih računovodskih usmeritev in druga pojasnila.

9

(10)  Poročila o izvrševanju proračuna zajemajo poročila, ki združujejo vse proračunske operacije, in pojasnila.

10

(11)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

11

(12)  Celota je sestavljena iz 470 milijonov EUR denarnih prispevkov EU iz 7. okvirnega programa in 20 milijonov EUR denarnih prispevkov drugih članov za upravne stroške.

12

(13)  Letno poročilo o dejavnostih Skupnega podjetja za GCV, str. 36.

13

(14)  Letno poročilo o dejavnostih Skupnega podjetja za GCV, str. 13, tabela 1.1.2.

14

(15)  Letno poročilo o dejavnostih Skupnega podjetja za GCV, str. 14, tabela 1.1.3.

15

(16)  Celota je sestavljena iz 665 milijonov EUR denarnih prispevkov EU iz programa Obzorje 2020 in 19 milijonov EUR denarnih prispevkov članov Industrijskega združenja in Raziskovalnega združenja za upravne stroške.

16

(17)  Letno poročilo o dejavnostih Skupnega podjetja za GCV, str. 69 in 74.

17

(18)  V uvodni izjavi št. 4 Uredbe (EU) št. 559/2014 je navedeno, da mora partnerstvo temeljiti na uravnoteženem prispevku vseh partnerjev.

18

(19)  Skupni znesek najmanjšega prispevka panožnih članov za operativne in dodatne dejavnosti Skupnega podjetja (380 milijonov EUR) deljeno z največjim denarnim prispevkom EU za Skupno podjetje (570 milijonov EUR).

19

(20)  Ta predvideni vzvod upošteva dejansko plačane denarne prispevke zasebnih članov (1,3 milijona EUR), stvarne prispevke zasebnih članov (137,4 milijona EUR), za katere so se ti zavezali v skladu s podpisanimi sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev, in potrjene stvarne prispevke k dodatnim dejavnostim (382,2 milijona EUR), deljeno z denarnimi prispevki, za katere se je Komisija zavezala v podpisanih sporazumih o dodelitvi nepovratnih sredstev (395,6 milijona EUR).

20

(21)  Ta predvideni vzvod upošteva dejansko plačane denarne prispevke zasebnih članov (1,3 milijona EUR) in stvarne prispevke zasebnih članov (137,4 milijona EUR), za katere so se ti zavezali v skladu s podpisanimi sporazumi o dodelitvi nepovratnih sredstev, deljeno z denarnimi prispevki, za katere se je Komisija zavezala v podpisanih sporazumih o dodelitvi nepovratnih sredstev (395,6 milijona EUR).

21

(22)  Člen 4(1) in 4(2) Uredbe (EU) št. 559/2014 določa, da bi morali člani Industrijskega združenja in Raziskovalnega združenja med življenjskim ciklusom Skupnega podjetja prispevati skupaj najmanj 380 milijonov EUR, od katerih naj bi bilo vsaj 285 milijonov EUR porabljenih za stroške, ki so jih imeli z izvajanjem dodatnih dejavnosti, ki ne spadajo v delovni program Skupnega podjetja.

22

(23)  V skladu s členom 4(4) Uredbe (EU) št. 559/2014 mora stroške za dodatne dejavnosti potrditi neodvisni zunanji revizor, ki ga imenuje Skupno podjetje. Stroškov za dodatnih dejavnosti ne revidira Skupno podjetje niti noben organ Unije.

23

(24)  Končna ocena Skupnega podjetja GCV, ki je delovalo v okviru 7. okvirnega programa: https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/fch.pdf.

24

(25)  Vmesna ocena Skupnega podjetja GCV 2 (2014–2016), ki je delovalo v okviru programa Obzorje 2020: https://ec.europa.eu/research/health/.../imi2_interim_evaluation.pdf.

25

(26)  Obvezne ocene, ki jih mora opraviti Komisija na podlagi člena 11 Uredbe (ES) št. 521/2008 o Skupnem podjetju GCV in člena 11 Uredbe (EU) št. 559/2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja GCV 2.

26

(27)  Delovni dokumenti služb Komisije. Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020 (SWD(2017) 339 final).

27

Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020

(28)  Priporočila vključujejo: potrebo po izboljšanju vloge skupine predstavnikov držav in drugih svetovalnih organov; koherentnost z drugimi programi EU; potrebo po okrepitvi projektov na nižji ravni tehnološke pripravljenosti; okrepitev sodelovanja držav, ki so manj dejavne v projektih GCV, in spodbujanje intenzivnejšega sodelovanja regij in visokošolskih zavodov; zagotovitev pomoči za finančna vprašanja (najprimernejši načini financiranja) ter podpora za komercialno uporabo in boljše izkoriščanje pravic intelektualne lastnine EU; izboljšanje komuniciranja z deležniki, nosilci odločanja, regijami ter javnostjo zaradi povečanja ozaveščenosti o tehnologijah GCV.

28

(29)  Specifične dejavnosti, ki so bile vključene v akcijski načrt kot posledica priporočil ocenjevalcev, vključujejo: okrepitev in povečanje vloge skupine predstavnikov držav; povečanje sodelovanja regij in mest; izboljšanje sodelovanja z zunanjimi deležniki za prihodnje forume deležnikov; krepitev povezav z Evropsko komisijo zaradi boljše usklajenosti z drugimi pobudami EU; okrepitev razširjanja in izkoriščanja rezultatov.

29

(30)  Dejavnosti že vključujejo: analizo večletnega programa dela, pri kateri naj bi skupina predstavnikov držav opredelila vrzeli in obravnavala sodelovanje z regijami in mesti; pregled nalog uradnika GCV 2 za finančni inženiring zaradi prizadevanj za sinergijo z drugimi instrumenti EU (zlasti Skladom za financiranje na osnovi delitve tveganja EIB); študijo, ki se je začela izvajati marca 2017 in s katero naj bi se preučila področja doseganja najvišje dodane vrednosti pri verigah dodane vrednosti EU; razprave o dejavnostih na nižji ravni tehnološke pripravljenosti zaradi njihove vključitve v naslednjo spremembo večletnega programa dela.

30

(31)  Zlasti koherentnost in komplementarnost z drugimi programi EU na področju prometa in energetike.

31

---

PRILOGA

Spremljanje upoštevanja pripomb iz prejšnjih let

| Leto | Pripombe Sodišča | Status popravljalnega ukrepa
  (zaključen / se izvaja / neizveden / ni relevantno) |
| --- | --- | --- |
| | Navzkrižje interesov | |
| 2015 | Komisija je julija 2015 izdala smernice za skupna podjetja o pravilih v zvezi z navzkrižji interesov, vključno s skupno predlogo za izjavo o neobstoju navzkrižja interesov, ki bi jo moralo Skupno podjetje vključiti v svoje postopke. | zaključen |

Leto

Pripombe Sodišča

Status popravljalnega ukrepa

(zaključen / se izvaja / neizveden / ni relevantno)

Navzkrižje interesov

2015

Komisija je julija 2015 izdala smernice za skupna podjetja o pravilih v zvezi z navzkrižji interesov, vključno s skupno predlogo za izjavo o neobstoju navzkrižja interesov, ki bi jo moralo Skupno podjetje vključiti v svoje postopke.

zaključen

---

ODGOVOR SKUPNEGA PODJETJA

40.

Skupno podjetje FCH 2 JU potrjuje, da sodišče v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 559/2014 z dne 6. maja 2014 o Skupnem podjetju za gorivne celice in vodik 2 (1) nima pravice do revizije stvarnih prispevkov v dodatnih dejavnostih. Poudariti želi, da je razvilo metodologijo, ki jo je 9. decembra 2016 (2) odobril njegov upravni odbor in ki zagotavlja obsežen nadzor nad zbiranjem, poročanjem in certifikacijo dodatnih dejavnosti ter vključuje vzorec revizijskega programa in revizijskega potrdila za certificiranje s strani neodvisnih zunanjih revizorjev.

---

(1)  UL L 169, 7.6.2014, str. 108.

1

(2)  https://www.fch.europa.eu/page/in-kind-additional-activities

2

---

| 14.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 452/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 452/57

---

POROČILO

o zaključnem računu Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja

(2018/C 452/07)

KAZALO

| | Odstavek | Stran |
| --- | --- | --- |
| UVOD | 1–12 | 58 |
| Ustanovitev Skupnega podjetja IMI | 1–2 | 58 |
| Upravljanje | 3–5 | 58 |
| Cilji | 6 | 58 |
| Viri | 7–11 | 58 |
| Ocene, ki jih opravi Komisija | 12 | 59 |
| MNENJE | 13–25 | 59 |
| Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa | 14 | 59 |
| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom | 15 | 59 |
| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom | 16 | 59 |
| Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje | 17–19 | 60 |
| Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij | 20–25 | 60 |
| UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO UPRAVLJANJE | 26–36 | 61 |
| Izvrševanje proračuna za leto 2017 | 26–27 | 61 |
| Izvrševanje večletnega proračuna v okviru 7. OP | 28–32 | 61 |
| Izvrševanje večletnega proračuna v okviru programa Obzorje 2020 | 33–36 | 61 |
| NOTRANJE KONTROLE | 37–39 | 62 |
| Okvir notranje kontrole | 37–39 | 62 |
| DRUGA VPRAŠANJA | 40 | 62 |
| Privabljanje prispevkov članov iz panoge | 40 | 62 |
| INFORMACIJE O OCENAH, KI JIH JE OPRAVILA KOMISIJA | 41–42 | 63 |
| PRILOGA – | SPREMLJANJE UPOŠTEVANJA PRIPOMB IZ PREJŠNJIH LET |

Odstavek

Stran

UVOD

1–12

58

Ustanovitev Skupnega podjetja IMI

1–2

58

Upravljanje

3–5

58

Cilji

6

58

Viri

7–11

58

Ocene, ki jih opravi Komisija

12

59

MNENJE

13–25

59

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

14

59

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

15

59

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

16

59

Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje

17–19

60

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij

20–25

60

UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO UPRAVLJANJE

26–36

61

Izvrševanje proračuna za leto 2017

26–27

61

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru 7. OP

28–32

61

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru programa Obzorje 2020

33–36

61

NOTRANJE KONTROLE

37–39

62

Okvir notranje kontrole

37–39

62

DRUGA VPRAŠANJA

40

62

Privabljanje prispevkov članov iz panoge

40

62

INFORMACIJE O OCENAH, KI JIH JE OPRAVILA KOMISIJA

41–42

63

PRILOGA –

SPREMLJANJE UPOŠTEVANJA PRIPOMB IZ PREJŠNJIH LET

64

ODGOVOR SKUPNEGA PODJETJA

65

UVOD

Ustanovitev Skupnega podjetja IMI

| 1. | Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila (Skupno podjetje IMI) s sedežem v Bruslju je bilo ustanovljeno decembra 2007 (1) za obdobje desetih let. Samostojno je začelo poslovati 16. novembra 2009. Maja 2014 je Svet sprejel novo ustanovno uredbo in podaljšal obdobje delovanja Skupnega podjetja do 31. Decembra 2024 (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Skupno podjetje IMI je javno-zasebno partnerstvo za raziskave in inovacije na področju zdravja. Ustanovna člana Skupnega podjetja sta Evropska unija (EU), ki jo zastopa Komisija, in farmacevtski sektor, ki ga zastopa Evropska federacija farmacevtske industrije in združenj (EFPIA). |
| --- | --- |

2.

Upravljanje

| 3. | Upravno strukturo Skupnega podjetja IMI sestavljajo upravni odbor, izvršni direktor, znanstveni odbor, skupina predstavnikov držav, strateške skupine in forum zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Upravni odbor je glavni organ odločanja. Odgovoren je za delovanje Skupnega podjetja in nadzor nad njegovimi dejavnostmi. Sestavlja ga deset članov, ki enakovredno predstavljajo oba ustanovna člana. Izvršni direktor je pristojen za dnevno vodenje poslovanja Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Znanstveni odbor, skupina predstavnikov držav, strateške skupine in forum zainteresiranih strani so svetovalni organi. Znanstveni odbor sestavljajo strokovnjaki znanstveniki z različnih področij. Pripravlja priporočila upravnemu odboru. Skupina predstavnikov držav, ki jo sestavljajo predstavniki držav članic EU in držav, ki sodelujejo v raziskovalnih programih EU, pripravlja strateška mnenja za upravni odbor. Strateške skupine, ki jih sestavljajo predstavniki farmacevtskih družb, Evropske komisije in znanstvenega odbora, usklajujejo projekte IMI med seboj in s širšimi raziskovalnimi programi EU. Forum zainteresiranih strani je letni dogodek, na katerem zainteresirane strani IMI razpravljajo o najnovejših dejavnostih in načrtih IMI. |
| --- | --- |

5.

Cilji

| 6. | Cilj Skupnega podjetja IMI je izboljšati zdravje s pospeševanjem razvoja inovativnih zdravil in dostopa bolnikov do njih, zlasti na območjih, kjer zdravstvene ali socialne potrebe niso zadovoljene. Skupno podjetje spodbuja sodelovanje med ključnimi akterji, ki sodelujejo v zdravstvenih raziskavah, vključno z univerzami, farmacevtsko in drugimi panogami, malimi in srednjimi podjetji (MSP), organizacijami pacientov in regulativnimi organi na področju zdravil. |
| --- | --- |

6.

Viri

| 7. | Najvišji prispevek EU za program IMI1 (2008–2013) znaša milijardo EUR, zagotovi pa se iz sedmega okvirnega programa za raziskave (7. OP) (3). Prispevki članov iz farmacevtskega sektorja morajo biti enakovredni prispevku EU. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Najvišji prispevek EU za dejavnosti programa IMI2 (2014–2024) je 1 638 milijonov EUR, financira pa se iz programa Obzorje 2020. Od tega zneska se lahko največ 1 425 milijonov EUR porabi kot prispevek, ki se ujema s prispevkom EFPIA, do 213 milijonov EUR pa kot prispevki, enaki prispevkom drugih družb in univerz, ki se odločijo pridružiti Skupnemu podjetju IMI kot člani ali pridruženi partnerji (4). |
| --- | --- |

8.

| 9. | EFPIA naj bi prispevala sredstva v višini vsaj 1 425 milijonov EUR za operativne in upravne stroške Skupnega podjetja. Prihodnji drugi člani ali pridruženi partnerji programa IMI2 naj bi prispevali sredstva, ki ustrezajo zneskom obveznosti, ki jih prevzamejo, ko postanejo člani ali pridruženi partnerji. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Upravni stroški Skupnega podjetja so omejeni na 85,2 milijona EUR in se krijejo z denarnimi prispevki članov, ki so vsako leto enakovredno razdeljeni med EU in člane iz panoge (5). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Leta 2017 je končni proračun za Skupno podjetje IMI znašal 206,4 milijona EUR (2016: 263,4 milijona EUR). Na dan 31. decembra 2017 je imelo Skupno podjetje 49 uslužbencev (2016: 41) (6). |
| --- | --- |

11.

Ocene, ki jih opravi Komisija

| 12. | Komisija je junija 2017 zaključila končno oceno dejavnosti Skupnega podjetja v okviru 7. okvirnega programa in vmesno oceno njegovih dejavnosti v okviru programa Obzorje 2020, Skupno podjetje pa je nato pripravilo akcijski načrt za izvedbo priporočil, izrečenih v ocenah. Sodišče v poročilo vključuje razdelek, ki se nanaša na akcijske načrte, ki jih je Skupno podjetje pripravilo v odziv na oceno Komisije. To je zgolj informacija in ni sestavni del revizijskega mnenja ali opažanj Sodišča. |
| --- | --- |

12.

| MNENJE









  13. | Sodišče je revidiralo:






  (a) | zaključni račun Skupnega podjetja, ki ga sestavljajo računovodski izkazi (7) in poročila o izvrševanju proračuna (8) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, ter |
| --- | --- | --- |

MNENJE

13.

(a)

zaključni račun Skupnega podjetja, ki ga sestavljajo računovodski izkazi (7) in poročila o izvrševanju proračuna (8) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

| 14. | Po mnenju Sodišča zaključni račun Skupnega podjetja za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njegov finančni položaj na dan 31. decembra 2017 ter njegov poslovni izid, denarne tokove in gibanje kapitala za tedaj končano leto v skladu z njegovo finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije. Ta pravila temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

14.

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

| 15. | Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

15.

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

| 16. | Sodišče meni, da so plačila, povezana z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih zakonita in pravilna. |
| --- | --- |

16.

Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje

| 17. | V skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančno uredbo Skupnega podjetja je poslovodstvo odgovorno za pripravo in predstavitev zaključnega računa na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranjih kontrol, ki se uporabljajo za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih s pravili, ki veljajo zanje. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom, ima poslovodstvo Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Pri pripravi zaključnega računa je poslovodstvo odgovorno za oceno zmožnosti Skupnega podjetja, da nadaljuje s poslovanjem, razkritje zadev, povezanih z nadaljevanjem poslovanja, kadar je to ustrezno, ter uporabo računovodstva na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Naloga odgovornih za upravljanje je nadzor nad procesom računovodskega poročanja subjekta. |
| --- | --- |

19.

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij

| 20. | Cilj Sodišča je pridobiti sprejemljivo zagotovilo o tem, ali je zaključni račun Skupnega podjetja brez pomembno napačne navedbe in ali so transakcije, povezane z zaključnim računom, zakonite in pravilne, ter na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu ali drugim organom za razrešnico zagotoviti izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sprejemljivo zagotovilo je visoka raven zagotovila, vendar ni nujno, da se z revizijo vedno odkrije obstoječa pomembno napačna navedba ali neskladnost. Do napačne navedbe ali neskladnosti lahko pride zaradi goljufije ali napake, za pomembne pa štejejo, če se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo ločeno ali skupaj vplivale na ekonomske odločitve, ki bi jih uporabniki sprejeli na podlagi tega zaključnega računa. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v zaključnem računu ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v zaključnem računu in pomembne neskladnosti med transakcijami, povezanimi z zaključnim računom, in zahtevami pravnega okvira Evropske unije, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja se upoštevajo notranje kontrole, ki se izvajajo za pripravo in pošteno predstavitev zaključnega računa ter zakonitost in pravilnost z njim povezanih transakcij, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol. Revizija vključuje tudi ovrednotenje ustreznosti uporabljenih računovodskih usmeritev, utemeljenosti računovodskih ocen poslovodstva ter celotne predstavitve zaključnega računa. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Sodišče v zvezi s prihodki preverja subvencijo, prejeto od Komisije, ter oceni postopke Skupnega podjetja za pobiranje pristojbin in drugih prihodkov. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Pri odhodkih Sodišče preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) razen predujmov ob njihovem nastanku. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Sodišče je pri pripravi tega poročila in izjave upoštevalo revizijsko delo v zvezi z zaključnim računom Skupnega podjetja, ki ga je opravil neodvisni zunanji revizor, kot je določeno v členu 208(4) finančne uredbe EU (9). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Zaradi naslednjih pripomb mnenja Evropskega računskega sodišča niso vprašljiva. |
| --- | --- |

25.

UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO UPRAVLJANJE

Izvrševanje proračuna za leto 2017

| 26. | Končni proračun za leto 2017, ki je bil na voljo za izvajanje 7. OP in programa Obzorje 2020, je vseboval odobrena proračunska sredstva, za katera so bile prevzete obveznosti, v višini 322,4 milijona EUR in odobritve plačil v višini 206,4 milijona EUR. Stopnja izvrševanja odobrenih proračunskih sredstev, za katera so bile prevzete obveznosti, in odobritev plačil je znašala 97 % oziroma 72 %. Nizka stopnja izvrševanja za odobritve plačil je bila v glavnem posledica zmanjšanja števila ali zamika kliničnih preizkušanj za nekatere velike in kompleksne projekte v okviru programov za protimikrobno odpornost in Ebolo in zamud pri sklenitvi sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev, razpisanih v okviru programa Obzorje 2020. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Proti koncu leta 2017 so neporabljene odobritve plačil iz prejšnjih let znašale 78,7 milijona EUR. Zato je upravni odbor Skupnega podjetja julija 2017 odobril zmanjšanje novih operativnih odobritev plačil za tekoče leto za 56 milijonov EUR (10), novembra 2017 pa zmanjšanje skupnih neporabljenih odobritev plačil iz prejšnjih let za 25,8 milijona EUR. To stanje kaže, da so bile v zadnjih letih slabosti pri načrtovanju in spremljanju potreb po novih odobritvah plačil. |
| --- | --- |

27.

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru 7. OP

| 28. | Od največ 1 milijarde EUR sredstev 7. OP, dodeljenih Skupnemu podjetju IMI za izvajanje IMI 1, je EU do konca leta 2017 prispevala denarna sredstva v skupnem znesku 827,2 milijona EUR. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Do konca leta 2017 je Skupno podjetje IMI od sredstev v višini 1 milijarde EUR, ki jih morajo za njegove dejavnosti prispevati člani iz panoge, potrdilo stvarne prispevke v višini 529,9 milijona EUR in denarne prispevke v višini 21,9 milijona EUR. Poleg tega so člani iz panoge prijavili še stvarne prispevke v višini 153,3 milijona EUR, ki bodo potrjeni v začetku leta 2018. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Posledično so konec leta 2017 stvarni in denarni prispevki članov iz panoge znašali skupno 705,1 milijona EUR, skupni denarni prispevki EU za dejavnosti Skupnega podjetja IMI v okviru 7. OP pa 827,2 milijona EUR. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Od skupnega operativnega in upravnega proračuna v višini 1 milijarde EUR za dejavnosti IMI 1 je Skupno podjetje IMI 1 do konca leta 2017 prevzelo obveznosti v višini 966 milijonov EUR (96,6 % razpoložljivega proračuna) in izvedlo plačila v višini 720 milijonov EUR. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Do visoke stopnje neizvršenih plačil v višini 246 milijonov EUR (25 %) je prišlo predvsem zaradi poznega začetka dejavnosti 7. OP v prvih letih Skupnega podjetja IMI. |
| --- | --- |

32.

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru programa Obzorje 2020

| 33. | Od največ 1 638 milijonov EUR sredstev iz programa Obzorje 2020, dodeljenih Skupnemu podjetju IMI za izvajanje IMI 2, je EU do konca leta 2017 prispevala denarna sredstva v skupnem znesku 157,3 milijona EUR. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Federacija EFPIA se je zavezala, da bo Skupnemu podjetju za operativne in upravne dejavnosti programa Obzorje 2020 v celotnem obdobju njegovega izvajanja namenila vsaj 1 425 milijonov EUR stvarnih in denarnih prispevkov. Ob koncu leta 2017 so EFPIA in njeni pridruženi partnerji poročali o stvarnih prispevkih v višini 132,8 milijona EUR, od katerih je bilo potrjenih 82,5 milijona EUR. Poleg tega je izvršni direktor potrdil denarne prispevke članov iz panoge (EFPIA in pridruženimi partnerji) v višini 7,6 milijona EUR. |
| --- | --- |

34.

| 35. | V primerjavi z denarnimi prispevki EU v višini 157,3 milijona EUR so skupni prispevki članov iz panoge do konca leta 2017 tako znašali 140,4 milijona EUR. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Od največjega operativnega in upravnega proračuna Skupnega podjetja, ki znaša 1 680 (11) milijona EUR (12), je Skupno podjetje do konca leta 2017 prevzelo obveznosti v višini 819,0 milijona EUR in izvršilo plačila v višini 179,6 milijona EUR. Do sorazmerno nizke stopnje plačil je večinoma prišlo zaradi časa, ki ga je projektni konzorcij potreboval za sklenitev sporazumov o dodelitvi nepovratnih sredstev iz programa Obzorje 2020, zaradi česar je Skupno podjetje tisto leto zamujalo s predvidenimi plačili predhodnega financiranja. |
| --- | --- |

36.

NOTRANJE KONTROLE

Okvir notranje kontrole

| 37. | Skupno podjetje je uvedlo zanesljive postopke predhodne kontrole na podlagi finančnih in operativnih pregledov dokumentacije. Skupno podjetje za vmesna in končna plačila 7. OP izvaja naknadne revizije pri upravičencih, za naknadno revizijo zahtevkov za povračilo stroškov v okviru programa Obzorje 2020 pa je pristojna skupna revizijska služba Komisije. Stopnje preostale napake pri naknadnih revizijah, o katerih je konec leta 2017 poročalo Skupno podjetje, so znašale 1,29 % za 7. operativni program in 0,81 % za program Obzorje 2020 (13). |
| --- | --- |

37.

| 38. | Na podlagi ocene sistema notranjih kontrol Skupnega podjetja in preizkušanja podatkov v zvezi s prihodki, plačili, nepovratnimi sredstvi in operacijami javnega naročanja ter pregleda vzorca zaključenih naknadnih revizij, vključno z izterjavami, ki so posledica ugotovljenih napak, je Sodišče na podlagi rezultatov revizije dobilo sprejemljivo zagotovilo, da je splošna stopnja preostale napake za Skupno podjetje pod pragom pomembnosti. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Ob koncu leta 2017 Skupni podporni center Komisije še ni razvil specifičnih procesov v okviru orodij za upravljanje in spremljanje nepovratnih sredstev iz programa Obzorje 2020, potrebnih za obdelavo stvarnih prispevkov Skupnega podjetja in poročanje o njih. |
| --- | --- |

39.

DRUGA VPRAŠANJA

Privabljanje prispevkov članov iz panoge

| 40. | Eden glavnih ciljev Skupnega podjetja je privabiti prispevke članov iz panoge na področju njegovih dejavnosti (14). Najmanjši faktor pri privabljanju prispevkov, ki ga je treba doseči v skladu z ustanovno uredbo Skupnega podjetja, je 1 (15). |
| --- | --- |

40.

INFORMACIJE O OCENAH, KI JIH JE OPRAVILA KOMISIJA

| 41. | Končna ocena Skupnega podjetja IMI, ki je delovalo v okviru 7. OP, se je nanašala na obdobje med letoma 2008 in 2016 (16), vmesna ocena Skupnega podjetja IMI 2, ki je delovalo v okviru programa Obzorje 2020, pa je zajemala obdobje od 2014 do 2016 (17). Oceni sta bili opravljeni ob pomoči neodvisnih strokovnjakov, kot je predvideno v uredbah Sveta o IMI (18), in sta se nanašali na smotrnost poslovanja Skupnega podjetja na področjih ustreznosti, učinkovitosti, uspešnosti, skladnosti in dodane vrednosti EU, dodatno pa so bile preučene tudi odprtost in preglednost ter kakovost raziskav. Rezultati ocen so bili upoštevani v poročilu, ki ga je Komisija poslala Evropskemu parlamentu in Svetu oktobra 2017 (19). |
| --- | --- |

41.

| 42. | V odziv na priporočila, ki so jih izrekli ocenjevalci (20), je Skupno podjetje pripravilo akcijski načrt, ki ga je novembra 2017 potrdil upravni odbor IMI 2. V akcijskem načrtu je širok sklop ukrepov, ki naj bi jih izvedlo Skupno podjetje (21). Nekaj od teh dejavnosti se je že začelo izvajati (22), večina naj bi bila izvedena v letih 2018 in 2019, manjše število pa naj bi bilo obravnavano v naslednjem programskem obdobju (23). |
| --- | --- |

42.

To poročilo je sprejel senat IV, ki ga vodi Neven MATES, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 2. oktobra 2018.

Za Evropsko računsko sodišče

Klaus-Heiner LEHNE

Predsednik

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 73/2008 z dne 20. decembra 2007 o ustanovitvi Skupnega podjetja za izvajanje skupne tehnološke pobude za inovativna zdravila (UL L 30, 4.2.2008, str. 38).

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 557/2014 z dne 6. maja 2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja za pobudo za inovativna zdravila 2 (UL L 169, 7.6.2014, str. 54).

2

(3)  Člen 5(1) Uredbe (ES) št. 73/2008.

3

(4)  Člen 3(1) Uredbe (EU) št. 557/2014.

4

(5)  Člen 13(2) statuta Skupnega podjetja IMI2 (Priloga I k Uredbi (EU) št. 557/2014).

5

(6)  Več informacij o dejavnostih Skupnega podjetja je na voljo na njegovem spletišču: https://www.imi.europa.eu.

6

(7)  Računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz gibanja kapitala ter povzetek pomembnih računovodskih usmeritev in druga pojasnila.

7

(8)  Poročila o izvrševanju proračuna zajemajo poročila, ki združujejo vse proračunske operacije, in pojasnila.

8

(9)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

9

(10)  Prva sprememba proračuna za leto 2017.

10

(11)  1 638 milijonov EUR za kritje upravnih in operativnih stroškov (člen 3 uredbe o IMI2) in polovica 85 milijonov EUR (denarni prispevek – člen 13 priloge k uredbi o IMI2).

11

(12)  Ta znesek vključuje največji gotovinski prispevek za operativne in upravne stroške Skupnega podjetja ter gotovinski prispevek članov iz panoge za upravne stroške Skupnega podjetja.

12

(13)  Letno poročilo o dejavnostih Skupnega podjetja IMI za leto 2017, str. 103 in 104.

13

(14)  V uvodni izjavi št. 4 Uredbe (EU) št. 557/2014 je navedeno, da mora partnerstvo temeljiti na uravnoteženem prispevku vseh partnerjev.

14

(15)  Najmanjši prispevek članov iz panoge (EFPIA) za operativne dejavnosti Skupnega podjetja (1 425 milijonov EUR) deljeno z največjim gotovinskim prispevkom EU za Skupno podjetje (1 425 milijonov EUR). Opomba: v skladu s statutom IMI 2 člani iz panoge ne zagotavljajo stvarnih prispevkov za dodatne dejavnosti, ki so izven delovnega programa Skupnega podjetja.

15

(16)  Končna ocena Skupnega podjetja IMI, ki je delovalo v okviru 7. 0P: https://ec.europa.eu/research/health/pdf/imi_final_evaluation.pdf.

16

(17)  Vmesna ocena Skupnega podjetja IMI 2 (2014–2016), ki je delovalo v okviru programa Obzorje 2020: https://ec.europa.eu/research/health/pdf/imi2_interim_evaluation.pdf.

17

(18)  Obvezne ocene, ki jih mora opraviti Komisija na podlagi člena 11 Uredbe (ES) št. 73/2008 o Skupnem podjetju IMI in člena 11 Uredbe (ES) št. 557/2014 o ustanovitvi Skupnega podjetja IMI 2.

18

(19)  Delovni dokumenti služb Komisije. Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020 {SWD(2017) 339 final}.

19

Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020

(20)  Ocenjevalci so priporočili, da je treba: v sodelovalne projekte poleg farmacevtske industrije vključiti tudi druge panoge; povečati udeležbo MSP in EU 13; pripraviti zanesljiv okvir za merjenje smotrnosti poslovanja zaradi ocene učinkov in družbeno-gospodarskih koristi Skupnega podjetja; pregledati politiko glede pravic intelektualne lastnine in izboljšati ter razširiti dostop do izidov projektov zaradi zagotavljanja njihove trajnosti in povečanja njihovega učinka.

20

(21)  Posebni ukrepi iz akcijskega načrta, ki so namenjeni izpolnitvi priporočil ocenjevalca, obsegajo: opredelitev in pripravo tematik, ki so ustreznejše za MSP; pripravo spletne strani IMI 2, na kateri bodo predstavljeni vsi pomembni rezultati, doseženi v okviru projektov IMI, da bi jih bilo lažje širiti in izkoriščati; naročilo svetovanja o tem, kako najbolje zagotoviti trajnost koristnih izložkov/izidov projektov IMI; preučitev izvedljivosti in potencialne dodane vrednosti vzpostavitve posredniške platforme zaradi spodbujanja uporabe rezultatov projektov.

21

(22)  Dejavnosti, ki so se že začele izvajati, so: priprava posebnih spletnih seminarjev zaradi krepitve udeležbe MSP pri dejavnostih Skupnega podjetja (https://www.imi.europa.eu/news-events/events/webinars-imi2-call-13); katalog dostopnih orodij, ustvarjenih v okviru projektov IMI, za spodbujanje širjenja rezultatov, njihove pogostejše uporabe in povečanja njihovega učinka(spletna stran Skupnega podjetja IMI 2); nov sklop ustreznih, sprejetih, verodostojnih, preprostih in stabilnih ključnih kazalnikov smotrnosti poslovanja, ki naj bi bil na voljo od proračunskega leta 2018 naprej (spremenjeni letni delovni program IMI 2, objavljen marca 2018).

22

(23)  Pregled politike na področju pravic intelektualne lastnine, da bi jo ob hkratnem spoštovanju pravnega okvira spremenili tako, da bi bila bolj prilagodljiva.

23

---

PRILOGA

Spremljanje upoštevanja pripomb iz prejšnjih let

| Leto | Pripomba Sodišča | Status popravljalnega ukrepa
  (zaključen / se izvaja / neizveden / ni relevantno) |
| --- | --- | --- |
| | Upravljanje nepovratnih sredstev iz programa Obzorje 2020 | |
| 2016 | Konec leta 2016 – tretjega leta izvajanja programa Obzorje 2020 – je Skupno podjetje le delno zaključilo integracijo svojih kontrolnih sistemov z orodji Komisije za skupno upravljanje in spremljanje nepovratnih sredstev iz programa Obzorje 2020. | zaključen |
| | Predhodni pregledi in spremljanje zahtevkov za povračilo stroškov | |
| 2016 | Skupno podjetje je imelo nekaj zamude pri izvrševanju plačil upravičencem (univerzam, raziskovalnim organizacijam in MSP). To kaže na slabosti v postopkih notranjih kontrol in spremljanja, ki se uporabljajo za poročila o projektih in z njimi povezane zahtevke za povračilo stroškov, ki negativno vplivajo na učinkovitost izvajanja projektov. | zaključen |

Leto

Pripomba Sodišča

Status popravljalnega ukrepa

(zaključen / se izvaja / neizveden / ni relevantno)

Upravljanje nepovratnih sredstev iz programa Obzorje 2020

2016

Konec leta 2016 – tretjega leta izvajanja programa Obzorje 2020 – je Skupno podjetje le delno zaključilo integracijo svojih kontrolnih sistemov z orodji Komisije za skupno upravljanje in spremljanje nepovratnih sredstev iz programa Obzorje 2020.

zaključen

Predhodni pregledi in spremljanje zahtevkov za povračilo stroškov

2016

Skupno podjetje je imelo nekaj zamude pri izvrševanju plačil upravičencem (univerzam, raziskovalnim organizacijam in MSP). To kaže na slabosti v postopkih notranjih kontrol in spremljanja, ki se uporabljajo za poročila o projektih in z njimi povezane zahtevke za povračilo stroškov, ki negativno vplivajo na učinkovitost izvajanja projektov.

zaključen

---

ODGOVOR SKUPNEGA PODJETJA

27.

Vzpostavljeni proračunski postopek ne omogoča nobenih prilagoditev, čeprav Skupno podjetje IMI2 revidira svojo napoved v letu N-1 v skladu z dejanskimi spremembami v portfelju projektov. Podatke, zabeležene v finančnem izkazu Komisije, ni mogoče spremeniti pred sprejetjem naslednjega letnega proračuna Komisije.

39.

Skupno podjetje IMI2 v soglasju s službo za notranjo revizijo izvaja akcijski načrt. Skupno podjetje IMI2 sodeluje s skupnim podpornim centrom Komisije pri analizi možnosti prenosa prijav stvarnih prispevkov industrije na orodja H2020 in pri iskanju učinkovitih rešitev za ohranitev struktur poročanja H2020 v okviru programa Obzorje Evropa.

---

| 14.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 452/66 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 452/66

---

POROČILO

o zaključnem računu Skupnega podjetja za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja

(2018/C 452/08)

KAZALO

| | Odstavek | Stran |
| --- | --- | --- |
| UVOD | 1–12 | 67 |
| Ustanovitev Skupnega podjetja SESAR | 1–2 | 67 |
| Upravljanje | 3–4 | 67 |
| Cilji | 5–7 | 67 |
| Viri | 8–11 | 68 |
| Ocene, ki jih opravi Komisija | 12 | 68 |
| MNENJE | 13–25 | 68 |
| Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa | 14 | 68 |
| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom | 15 | 69 |
| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom | 16 | 69 |
| Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje | 17–19 | 69 |
| Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij | 20–25 | 69 |
| UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO UPRAVLJANJE | 26–37 | 70 |
| Izvrševanje proračuna za leto 2017 | 26–28 | 70 |
| Izvrševanje večletnega proračuna 7. okvirnega programa in programa TEN-T | 29–33 | 70 |
| Izvrševanje večletnega proračuna v okviru programa Obzorje 2020 | 34–37 | 71 |
| NOTRANJE KONTROLE | 38–42 | 71 |
| Okvir notranje kontrole | 38–41 | 71 |
| Postopki javnega naročanja | 42 | 72 |
| DRUGA VPRAŠANJA | 43 | 72 |
| Privabljanje prispevkov drugih članov SESAR 2020 | 43 | 72 |
| INFORMACIJE O OCENAH, KI JIH JE OPRAVILA KOMISIJA | 44–47 | 72 |
| PRILOGA – | SPREMLJANJE UPOŠTEVANJA PRIPOMB IZ PREJŠNJIH LET |

Odstavek

Stran

UVOD

1–12

67

Ustanovitev Skupnega podjetja SESAR

1–2

67

Upravljanje

3–4

67

Cilji

5–7

67

Viri

8–11

68

Ocene, ki jih opravi Komisija

12

68

MNENJE

13–25

68

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

14

68

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

15

69

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

16

69

Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje

17–19

69

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij

20–25

69

UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO UPRAVLJANJE

26–37

70

Izvrševanje proračuna za leto 2017

26–28

70

Izvrševanje večletnega proračuna 7. okvirnega programa in programa TEN-T

29–33

70

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru programa Obzorje 2020

34–37

71

NOTRANJE KONTROLE

38–42

71

Okvir notranje kontrole

38–41

71

Postopki javnega naročanja

42

72

DRUGA VPRAŠANJA

43

72

Privabljanje prispevkov drugih članov SESAR 2020

43

72

INFORMACIJE O OCENAH, KI JIH JE OPRAVILA KOMISIJA

44–47

72

PRILOGA –

SPREMLJANJE UPOŠTEVANJA PRIPOMB IZ PREJŠNJIH LET

74

ODGOVOR SKUPNEGA PODJETJA

75

UVOD

Ustanovitev Skupnega podjetja SESAR

| 1. | Skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba (SESAR) s sedežem v Bruslju je bilo ustanovljeno februarja 2007 za obdobje osmih let. Samostojno je začelo poslovati 10. avgusta 2007 (1). Junija 2014 je Svet spremenil ustanovno uredbo in podaljšal obdobje delovanja Skupnega podjetja do 31. Decembra 2024 (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Skupno podjetje SESAR je javno-zasebno partnerstvo za razvoj in uvajanje posodobljenega upravljanja zračnega prometa v Evropi. Ustanovna člana sta Evropska unija (EU), ki jo zastopa Komisija, in Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (Eurocontrol) (3). Na podlagi razpisa za prijavo interesa je Skupno podjetje dobilo 19 članov, ki so javna in zasebna podjetja iz letalskega sektorja. Med njimi so proizvajalci zrakoplovov, proizvajalci opreme za uporabo na zemlji in v zraku, izvajalci navigacijskih storitev zračnega prometa in letališki organi. |
| --- | --- |

2.

Upravljanje

| 3. | Upravno strukturo Skupnega podjetja SESAR sestavljata upravni odbor in izvršni direktor. |
| --- | --- |

3.

| 4. | V upravnem odboru so predstavniki članov Skupnega podjetja SESAR in predstavniki deležnikov (vojske, civilnih uporabnikov zračnega prostora, izvajalcev navigacijskih storitev zračnega prometa, proizvajalcev opreme, letališč, zaposlenih v sektorju upravljanja zračnega prometa ter znanstvene skupnosti). Odbor je pristojen za sprejemanje krovnega načrta upravljanja zračnega prometa, ki ga potrdi Svet, in nadziranje izvajanja projekta SESAR. Izvršni direktor je pristojen za dnevno vodenje poslovanja Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

4.

Cilji

| 5. | Cilj projekta SESAR je posodobiti upravljanje zračnega prometa v Evropi z opredelitvijo, razvojem in dobavo nove ali izboljšane tehnologije in postopkov. Projekt je razdeljen v tri faze:






  — | fazo opredeljevanja (2004–2007), ki jo je vodil Eurocontrol in se je sofinancirala iz programa vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T). Rezultat je osrednji načrt upravljanja zračnega prometa v Evropi, v katerem so opredeljeni vsebina, razvoj in uvajanje naslednje generacije sodobnega sistema upravljanja zračnega prometa, |
| --- | --- | --- |

5.

—

fazo opredeljevanja (2004–2007), ki jo je vodil Eurocontrol in se je sofinancirala iz programa vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T). Rezultat je osrednji načrt upravljanja zračnega prometa v Evropi, v katerem so opredeljeni vsebina, razvoj in uvajanje naslednje generacije sodobnega sistema upravljanja zračnega prometa,

| — | fazo razvoja (2008–2013, podaljšano do leta 2016) z dvema obdobjema, ki jo je vodilo Skupno podjetje SESAR in je bila sofinancirana iz programa vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) in 7. okvirnega programa za raziskave (7. OP), od leta 2014 pa tudi iz programa Obzorje 2020, |
| --- | --- |

—

fazo razvoja (2008–2013, podaljšano do leta 2016) z dvema obdobjema, ki jo je vodilo Skupno podjetje SESAR in je bila sofinancirana iz programa vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) in 7. okvirnega programa za raziskave (7. OP), od leta 2014 pa tudi iz programa Obzorje 2020,

| — | fazo uvajanja (2014–2024), ki jo bodo vodili panoga zračnega prometa in deležniki iz sektorja industrijske proizvodnje ter bo namenjena uvedbi nove infrastrukture za upravljanje zračnega prometa, sofinancirana pa bo iz programa Obzorje 2020. |
| --- | --- |

—

fazo uvajanja (2014–2024), ki jo bodo vodili panoga zračnega prometa in deležniki iz sektorja industrijske proizvodnje ter bo namenjena uvedbi nove infrastrukture za upravljanje zračnega prometa, sofinancirana pa bo iz programa Obzorje 2020.

| 6. | V okviru 7. okvirnega programa in programa TEN-T je bil cilj Skupnega podjetja SESAR posodobiti upravljanje zračnega prometa v Evropi in povečati njegovo varnost z usklajevanjem in osredotočanjem vseh ustreznih raziskovalnih in razvojnih prizadevanj v EU za proizvodnjo novih tehnoloških sistemov, komponent in operativnih postopkov, kot so opredeljeni v krovnem načrtu upravljanja zračnega prometa (SESAR I – faza razvoja od 2008 do 2016). |
| --- | --- |

6.

| 7. | V okviru programa Obzorje 2020 Skupno podjetje SESAR izvaja program SESAR 2020, katerega cilj je dokazati izvedljivost tehnoloških in operativnih rešitev, že razvitih v okviru SESAR I, v večjih in operativno bolj integriranih okoljih (nadaljevanje faze razvoja) ter uporabljati novo infrastrukturo za upravljanje zračnega prometa (faza uvajanja). |
| --- | --- |

7.

Viri

| 8. | Proračun za razvojno fazo programa SESAR I (2008–2016) je znašal 2 100 milijonov EUR, ki so jih v enakih deležih zagotovili EU, Eurocontrol ter sodelujoči javni in zasebni partnerji iz letalskega sektorja. Prispevek EU, ki je lahko znašal največ 700 milijonov EUR, se je financiral iz 7. okvirnega programa in programa TEN-T (4). |
| --- | --- |

8.

| 9. | V ustanovni uredbi o SESAR so skupni stroški programa SESAR 2020 ocenjeni na 1 585 milijonov EUR (5). Najvišji prispevek EU Skupnemu podjetju SESAR za izvajanje programa SESAR 2020 za razvoj in uvajanje v obdobju 2017–2024, ki se plača iz programa Obzorje 2020, je 585 milijonov EUR (6). Eurocontrol mora za dejavnosti Skupnega podjetja prispevati približno 500 milijonov EUR (7), sektor zračnega prometa pa bo k dejavnostim Skupnega podjetja po pričakovanjih prispeval 500 milijonov EUR. Približno 95 % sredstev, ki jih zagotovijo Eurocontrol in drugi člani, so stvarni prispevki k dejavnostim Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Za denarne prispevke za upravne stroške Skupnega podjetja upravni odbor določi, kolikšne zneske mora nakazati vsak član glede na prispevke, za katere se je obvezal, da jih bo plačal, ter določi rok, v katerem morajo člani nakazati svoje prispevke. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Leta 2017 je končni proračun za Skupno podjetje SESAR za SESAR I in SESAR 2020 znašal 191,8 milijona EUR (leta 2016: 157,1 milijona EUR). 31. decembra 2017 je imelo Skupno podjetje 40 uslužbencev (leta 2016: 44). |
| --- | --- |

11.

Ocene, ki jih opravi Komisija

| 12. | Komisija je junija 2017 zaključila končno oceno dejavnosti Skupnega podjetja v okviru 7. okvirnega programa in vmesno oceno njegovih dejavnosti v okviru programa Obzorje 2020, Skupno podjetje pa je nato pripravilo akcijski načrt za izvedbo priporočil, izrečenih v ocenah. Sodišče v poročilo vključuje razdelek, ki se nanaša akcijske načrte, ki jih je Skupno podjetje pripravilo v odziv na oceno Komisije. To je zgolj informacija in ni sestavni del revizijskega mnenja ali opažanj Sodišča. |
| --- | --- |

12.

| MNENJE









  13. | Sodišče je revidiralo:






  (a) | zaključni račun Skupnega podjetja, ki ga sestavljajo računovodski izkazi (8) in poročila o izvrševanju proračuna (9) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, ter |
| --- | --- | --- |

MNENJE

13.

(a)

zaključni račun Skupnega podjetja, ki ga sestavljajo računovodski izkazi (8) in poročila o izvrševanju proračuna (9) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

| 14. | Po mnenju Sodišča zaključni račun Skupnega podjetja za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njegov finančni položaj na dan 31. decembra 2017 ter njegov poslovni izid, denarne tokove in gibanje kapitala za tedaj končano leto v skladu z njegovo finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije. Ta pravila temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

14.

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

| 15. | Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

15.

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

| 16. | Sodišče meni, da so plačila, povezana z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih zakonita in pravilna. |
| --- | --- |

16.

Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje

| 17. | V skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančno uredbo Skupnega podjetja je poslovodstvo odgovorno za pripravo in predstavitev zaključnega računa na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranjih kontrol, ki se uporabljajo za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih s pravili, ki veljajo zanje. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom, ima poslovodstvo Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Pri pripravi zaključnega računa je poslovodstvo odgovorno za oceno zmožnosti Skupnega podjetja, da nadaljuje s poslovanjem, razkritje zadev, povezanih z nadaljevanjem poslovanja, kadar je to ustrezno, ter uporabo računovodstva na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Naloga odgovornih za upravljanje je nadzor nad procesom računovodskega poročanja subjekta. |
| --- | --- |

19.

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij

| 20. | Cilj Sodišča je pridobiti sprejemljivo zagotovilo o tem, ali je zaključni račun Skupnega podjetja brez pomembno napačne navedbe in ali so transakcije, povezane z zaključnim računom, zakonite in pravilne, ter na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu ali drugim organom za razrešnico zagotoviti izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sprejemljivo zagotovilo je visoka raven zagotovila, vendar ni nujno, da se z revizijo vedno odkrije obstoječa pomembno napačna navedba ali neskladnost. Do napačne navedbe ali neskladnosti lahko pride zaradi goljufije ali napake, za pomembne pa štejejo, če se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo ločeno ali skupaj vplivale na ekonomske odločitve, ki bi jih uporabniki sprejeli na podlagi tega zaključnega računa. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v zaključnem računu ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v zaključnem računu in pomembne neskladnosti med transakcijami, povezanimi z zaključnim računom, in zahtevami pravnega okvira Evropske unije, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja se upoštevajo notranje kontrole, ki se izvajajo za pripravo in pošteno predstavitev zaključnega računa ter zakonitost in pravilnost z njim povezanih transakcij, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol. Revizija vključuje tudi ovrednotenje ustreznosti uporabljenih računovodskih usmeritev, utemeljenosti računovodskih ocen poslovodstva ter celotne predstavitve zaključnega računa. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Sodišče v zvezi s prihodki preverja subvencijo, prejeto od Komisije, ter oceni postopke Skupnega podjetja za pobiranje pristojbin in drugih prihodkov. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Pri odhodkih Sodišče preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) ob njihovem nastanku. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Sodišče je pri pripravi tega poročila in izjave upoštevalo revizijsko delo v zvezi z zaključnim računom Skupnega podjetja, ki ga je opravil neodvisni zunanji revizor, kot je določeno v členu 208(4) finančne uredbe EU (10). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Zaradi naslednjih pripomb mnenja Evropskega računskega sodišča niso vprašljiva. |
| --- | --- |

25.

UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO UPRAVLJANJE

Izvrševanje proračuna za leto 2017

| 26. | Če upoštevamo tudi odobritve namenskih prejemkov (18 milijonov EUR), je razpoložljivi proračun za leto 2017 za SESAR I znašal 19,3 milijona EUR odobritev za prevzem obveznosti in 121,8 milijona EUR odobritev za plačila. Razpoložljivi proračun za leto 2017 za SESAR 2020 pa je znašal 111,7 milijona EUR odobritev za prevzem obveznosti in 91,2 milijona EUR odobritev za plačila. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Stopnja izvrševanja odobritev za prevzem obveznosti in odobritev za plačila je za SESAR I znašala 11 % oziroma 68 %. Nizke stopnje izvrševanja za SESAR I so posledica dejavnikov, navedenih v nadaljevanju.






  — | Decembra 2016 je bil program SESAR I formalno zaključen, zadnje plačilo pa je bilo izvršeno decembra 2017. Kljub temu je moralo Skupno podjetje do konca leta 2017 iz 7. okvirnega programa zagotoviti dovolj sredstev za povračilo viška denarnih prispevkov, ki jih je dobilo od panožnih članov SESAR I (11), in za plačilo še vedno upravičenih zahtevkov za povračilo stroškov, ki so bila poslana z zamudo, za potekajoče projekte 7. okvirnega programa. |
| --- | --- | --- |

27.

—

Decembra 2016 je bil program SESAR I formalno zaključen, zadnje plačilo pa je bilo izvršeno decembra 2017. Kljub temu je moralo Skupno podjetje do konca leta 2017 iz 7. okvirnega programa zagotoviti dovolj sredstev za povračilo viška denarnih prispevkov, ki jih je dobilo od panožnih članov SESAR I (11), in za plačilo še vedno upravičenih zahtevkov za povračilo stroškov, ki so bila poslana z zamudo, za potekajoče projekte 7. okvirnega programa.

| — | Skupno podjetje je pri načrtovanju in spremljanju potrebnih novih odobritev za prevzem obveznosti in za plačila v okviru proračuna za SESAR I uporabilo konservativni pristop in ni upoštevalo pričakovanih namenskih prihodkov v višini približno 17 milijonov EUR, izterjanih za projekte SESAR I (tj. popravke na podlagi naknadnih revizij, še neporačunano odprto predfinanciranje itd.). |
| --- | --- |

—

Skupno podjetje je pri načrtovanju in spremljanju potrebnih novih odobritev za prevzem obveznosti in za plačila v okviru proračuna za SESAR I uporabilo konservativni pristop in ni upoštevalo pričakovanih namenskih prihodkov v višini približno 17 milijonov EUR, izterjanih za projekte SESAR I (tj. popravke na podlagi naknadnih revizij, še neporačunano odprto predfinanciranje itd.).

| 28. | Za SESAR 2020 je stopnja izvrševanja odobritev za prevzem obveznosti in odobritev za plačila znašala 92 % oziroma 68 %. Nižja stopnja izvrševanja za odobritve za plačila od pričakovane je v glavnem posledica zamud pri izvajanju projektov v okviru programa Obzorje 2020, ki so jih vodili panožni člani, in dokaj konservativnega načrtovanja proračuna glede na tveganje zamud pri predložitvi sporazumov o prenosu nalog v zvezi z letnim finančnim izvrševanjem. |
| --- | --- |

28.

Izvrševanje večletnega proračuna 7. okvirnega programa in programa TEN-T

| 29. | EU je do konca leta 2017 prispevala denarna sredstva v skupnem znesku 633,9 milijona EUR, in sicer kot sredstva, ki so iz 7. okvirnega programa dodeljena Skupnemu podjetju SESAR za izvajanje programa SESAR I in ki smejo znašati največ 700 milijonov EUR. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Do konca leta 2017 je Skupno podjetje od 1 254,5 milijona EUR stvarnih in denarnih prispevkov, ki bi jih za dejavnosti SESAR I Skupnega podjetja SESAR morali zagotoviti drugi člani (670,2 milijona EUR Eurocontrol in 584,3 milijona EUR člani iz sektorja zračnega prometa), potrdilo prispevke v višini 560,7 milijona EUR od Eurocontrola in 539,2 milijona EUR od članov iz sektorja zračnega prometa. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Tako so ob koncu leta 2017 skupni prispevki drugih članov SESAR I znašali 1 099,9 milijona EUR, skupni denarni prispevki EU pa 633,9 milijona EUR. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Do konca leta 2017 je Skupno podjetje SESAR v okviru skupnega proračuna za operativne in upravne dejavnosti programa SESAR I v višini 892,8 milijona EUR (12) prevzelo obveznosti v višini 853 milijonov EU in izvršilo plačila v višini 801 milijona EUR (89,7 % razpoložljivega proračuna). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Konec leta 2017 in v zaključni fazi programa SESAR I je moralo Skupno podjetje pripoznati, da je zaradi spremenjenih ali odpovedanih projektov SESAR I zapadlo 30 milijonov EUR (19 %) neporavnanih obveznosti. Zato so konec leta še vedno odprte obveznosti plačil Skupnega podjetja v okviru nepovratnih sredstev za SESAR I znašale približno 47 milijonov EUR. |
| --- | --- |

33.

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru programa Obzorje 2020

| 34. | EU je do konca leta 2017 prispevala denarna sredstva v skupnem znesku 132,9 milijona EUR, in sicer kot sredstva, ki so iz programa Obzorje 2020 dodeljena Skupnemu podjetju SESAR za izvajanje SESAR 2020 in ki smejo znašati največ 585 milijonov EUR. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Drugi člani so se obvezali, da bodo za operativne dejavnosti Skupnega podjetja za program SESAR 2020 zagotovili vsaj 825,9 milijona EUR stvarnih in denarnih prispevkov (približno 500 milijonov EUR Eurocontrol, predviden znesek v višini 325,9 milijona EUR pa sektor zračnega prometa). Ob koncu leta 2017 so drugi člani poročali o stvarnih prispevkih v višini 97,3 milijona EUR. Ker pa so bili leta 2017 projekti SESAR 2020 še v zgodnji fazi izvajanja, upravni odbor teh prispevkov ni potrdil. Poleg tega je Eurocontrol zagotovil denarne prispevke za upravne stroške Skupnega podjetja v višini 6,7 milijona EUR. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Tako so skupni prispevki članov iz sektorja zračnega prometa in Eurocontrola do konca leta 2017 znašali 104 milijona EUR, denarni prispevki EU pa 132,9 milijona EUR. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Skupno podjetje je do konca leta 2017 v okviru operativnega in upravnega proračuna, ki sme znašati največ 639,8 milijonov EUR (13), za dejavnosti SESAR 2020 prevzelo obveznosti v višini 236,7 milijona EUR in izvršilo plačila v višini 112,3 milijonov EUR. Plačila so bila v glavnem predplačila za prvo in drugo skupino projektov programa SESAR 2020. |
| --- | --- |

37.

NOTRANJE KONTROLE

Okvir notranje kontrole

| 38. | Zunanji revizor zaključnega računa Skupnega podjetja je opazil pomanjkljivosti v njegovih procesih finančne kontrole, kar je v glavnem posledica kompleksnega finančno regulativnega okvira, v skladu s katerim mora Skupno podjetje poslovati, nedavnih odhodov ključnih finančnih uslužbencev in delovne preobremenitve v finančnem oddelku zaradi tega. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Skupno podjetje je uvedlo zanesljive postopke predhodne kontrole na podlagi finančnih in operativnih pregledov dokumentacije. Skupno podjetje za vmesna in končna plačila 7. OP izvaja naknadne revizije pri upravičencih, za naknadno revizijo zahtevkov za povračilo stroškov v okviru programa Obzorje 2020 pa je pristojna skupna revizijska služba Komisije. Stopnje preostale napake pri naknadnih revizijah, o katerih je konec leta 2017 poročalo Skupno podjetje, so znašale 1,09 % za 7. operativni program in 2,8 % za program Obzorje 2020 (14). |
| --- | --- |

39.

| 40. | Na podlagi ocene sistema notranjih kontrol Skupnega podjetja in preizkušanja podatkov v zvezi s prihodki, plačili, nepovratnimi sredstvi in operacijami javnega naročanja ter pregleda vzorca zaključenih naknadnih revizij, vključno z izterjavami, ki so posledica ugotovljenih napak, je Sodišče na podlagi rezultatov revizije dobilo sprejemljivo zagotovilo, da je splošna stopnja preostale napake za Skupno podjetje pod pragom pomembnosti. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Ob koncu leta 2017 v okviru orodij Komisije za skupno upravljanje in spremljanje nepovratnih sredstev iz programa Obzorje 2020 še niso bili razviti specifični procesi, potrebni za obdelavo stvarnih prispevkov Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

41.

Postopki javnega naročanja

| 42. | Skupno podjetje je pri javnem naročanju podpornih storitev civilnih uporabnikov zračnega prostora v zvezi z dejavnostmi SESAR 2020 (15) za finančno točkovanje uporabilo enostavno (aritmetično) povprečje ponudb, ki jih je prejelo za dnevne tarife posameznih kategorij strokovnjakov. Isti pristop je uporabilo za vse sklope. V resnici bi bila uporaba ponderiranega povprečja za izračun števila finančnih točk konkurenčnejša in uspešnejša rešitev. Ponderiranje bi moralo temeljiti na najverjetnejšem število delovnih dni za vsako kategorijo strokovnjakov, potrebnih za storitve nekega sklopa. |
| --- | --- |

42.

DRUGA VPRAŠANJA

Privabljanje prispevkov drugih članov SESAR 2020

| 43. | Eden glavnih ciljev Skupnega podjetja je privabiti prispevke panožnih partnerjev na področju njegovih dejavnosti (16). Predvideni faktor učinka vzvoda v panogi zračnega prometa, ki ga je treba doseči v skladu z ustanovno uredbo Skupnega podjetja brez Eurocontrola, je 0,85 (17). |
| --- | --- |

43.

INFORMACIJE O OCENAH, KI JIH JE OPRAVILA KOMISIJA

| 44. | Končna ocena Skupnega podjetja SESAR, ki je delovalo v okviru 7. okvirnega programa, se je nanašala na obdobje med letoma 2007 in 2016 (18), vmesna ocena Skupnega podjetja SESAR, ki je delovalo v okviru programa Obzorje 2020, pa je zajemala obdobje od 2014 do 2016 (19). Oceni sta bili opravljeni ob pomoči neodvisnih strokovnjakov, kot je predvideno v uredbah Sveta o SESAR (20), in sta se nanašali na smotrnost poslovanja Skupnega podjetja glede na ustreznost, učinkovitost, uspešnost, koherentnost in dodano vrednosti EU, dodatno pa so bile preučene tudi odprtost in preglednost ter kakovost raziskav. Rezultati ocen so bili upoštevani v poročilu, ki ga je Komisija poslala Evropskemu parlamentu in Svetu oktobra 2017 (21). |
| --- | --- |

44.

| 45. | V odziv na priporočila, ki so jih izrekli ocenjevalci (22), je upravni odbor Skupnega podjetja SESAR maja 2018 sprejel akcijski načrt Skupnega podjetja. V akcijskem načrtu je širok sklop ukrepov, ki naj bi jih izvedlo Skupno podjetje (23). Nekaj od teh dejavnosti se je že začelo izvajati (24), večina naj bi bila izvedena v letu 2018 in prvem četrtletju leta 2019, nekaj pa naj bi jih bilo obravnavanih v naslednjem programskem obdobju (25). |
| --- | --- |

45.

| 46. | Leta 2017 je Evropsko računsko sodišče objavilo posebno poročilo o pobudi za enotno evropsko nebo (26), ki je vključevalo nekatere elemente smotrnosti poslovanja Skupnega podjetja SESAR pod 7. okvirnim programom (27), iz katerega se je zagotavljala glavna finančna podpora za pobudo enotnega evropskega neba. |
| --- | --- |

46.

| 47. | V končni oceni (28), ki jo je pripravila Komisija, in posebnem poročilu Sodišča (29) se opozarja na zamude pri izvajanju krovnega načrta evropskega sistema upravljanja zračnega prometa ter neusklajenost nespremenljivega regulativnega trajanja dejavnosti Skupnega podjetja SESAR z načrtovanim trajanjem pričakovanega dela. V poročilu Sodišča je poudarjena tudi potreba po okrepitvi odgovornosti Skupnega podjetja za izvajanje krovnega načrta (30). |
| --- | --- |

47.

To poročilo je sprejel senat IV, ki ga vodi Neven MATES, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 2. oktobra 2018.

Za Evropsko računsko sodišče

Klaus-Heiner LEHNE

Predsednik

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 219/2007 z dne 27. februarja 2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) (UL L 64, 2.3.2007, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1361/2008 (UL L 352, 31.12.2008, str. 12).

1

(2)  Uredba Sveta (EU) št. 721/2014 z dne 16. junija 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 219/2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) v zvezi s podaljšanjem delovanja skupnega podjetja do leta 2024 (UL L 192, 1.7.2014, str. 1).

2

(3)  Eurocontrol je mednarodna organizacija v lasti 41 držav, ki so njene članice. EU je prenesla del pristojnosti iz svojih uredb o enotnem evropskem nebu na Eurocontrol, tako da je ta osrednja organizacija za usklajevanje in načrtovanje kontrole zračnega prometa za vso Evropo. Podpisnica konvencije je tudi EU, vse države članice EU pa so članice Eurocontrola.

3

(4)  Člen 3 splošnega sporazuma med Evropsko komisijo in Skupnim podjetjem SESAR iz decembra 2009.

4

(5)  Uvodna izjava 5 Uredbe (EU) št. 721/2014.

5

(6)  Člen 4(2) Uredbe (ES) št. 219/2007, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 721/2014.

6

(7)  Člen 4 sporazuma SESAR 2020 – Eurocontrol.

7

(8)  Računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz gibanja kapitala ter povzetek pomembnih računovodskih usmeritev in druga pojasnila.

8

(9)  Poročila o izvrševanju proračuna zajemajo poročila, ki združujejo vse proračunske operacije, in pojasnila.

9

(10)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

10

(11)  Člena 13 in 25 statuta Skupnega podjetja, priloženega Uredbi (ES) št. 219/2007, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 721/2014.

11

(12)  Skupni znesek 892,8 milijona EUR je sestavljen iz denarnega prispevka EU v višini 700 milijonov EUR, ki se financira iz 7. OP in programa TEN-T, denarnega prispevka Eurocontrola v višini 165 milijonov EUR in denarnega prispevka članov iz panoge zračnega prometa v višini 27,8 milijona EUR.

12

(13)  Skupni znesek 639,8 milijona EUR je sestavljen iz denarnega prispevka EU v višini 585 milijonov EUR, ki se financira iz programa Obzorje 2020, denarnega prispevka Eurocontrola v višini 25 milijonov EUR in denarnega prispevka članov iz panoge zračnega prometa v višini 18,5 milijona EUR. Poleg tega bo Komisija Skupnemu podjetju zagotovila 11,3 milijona EUR namenskih prihodkov za naloge, ki jih je prenesla nanj.

13

(14)  Letno poročilo o dejavnostih Skupnega podjetja SESAR za leto 2017, točki 1.1.4.3. in 1.1.7.

14

(15)  Okvirne pogodbe (4 sklopi) v skupni višini 6 milijonov EUR v 4 letih.

15

(16)  V uvodni izjavi 17 Uredbe (ES) št. 219/2007, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 721/2014, je navedeno, da je precejšnja udeležba gospodarstva pomemben element za projekt SESAR. Zato je ključnega pomena, da javna sredstva za razvojno fazo projekta SESAR dopolnjujejo prispevki iz gospodarstva.

16

(17)  Predvideni prispevek partnerjev iz sektorja zračnega prometa za operativne dejavnosti Skupnega podjetja brez Eurocontrola (500 milijonov EUR) deljeno s skupnim gotovinskim prispevkom EU za Skupno podjetje (585 milijonov EUR). Treba je omeniti, da v skladu s statutom SESAR 2020 predstavniki iz gospodarstva ne zagotavljajo stvarnih prispevkov za dodatne dejavnosti, ki so izven delovnega programa Skupnega podjetja.

17

(18)  Končna ocena Skupnega podjetja SESAR, ki je delovalo v okviru 7. okvirnega programa. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/sesar1.pdf.

18

(19)  Vmesna ocena Skupnega podjetja SESAR, ki je delovalo v okviru programa Obzorje 2020. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/sesar2020.pdf.

19

(20)  Obvezne ocene, ki jih mora opraviti Komisija na podlagi člena 7 Uredbe (ES) št. 219/2007 o Skupnem podjetju SESAR in člena 7 Uredbe (EU) št. 721/2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 219/2007

20

(21)  Delovni dokument služb Komisije. Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020 {SWD(2017) 339 final}.

21

Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020

(22)  Priporočila ocenjevalcev se nanašajo na naslednja področja: krepitev sodelovanja deležnikov pri dejavnostih SESAR, vključno s povezavami s fazo uvajanja; krepitev treh plasti krovnega načrta evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (faza opredelitev, razvoja in uvajanja), pri čemer je treba zagotoviti, da se bo za vse plasti uporabljal skupen jezik na podlagi rešitev, in omogočiti Komisiji, da bo racionalizirala načrtovanje in spremljanje uvajanja; krepitev povezav z akademskim svetom; rešitev zadev v zvezi z uporabo pravnega okvira programa Obzorje 2020; sprejetje ukrepov za odpravo t. i. razkoraka v industrializiranosti med sedanjimi rešitvami SESAR, ki se konča na ravni tehnološke pripravljenosti 6, in fazo uvajanja krovnega načrta evropskega sistema upravljanja zračnega prometa, za katero so potrebne rešitve na ravni tehnološke pripravljenosti 8.

22

(23)  Specifične dejavnosti, ki so bile vključene v akcijski načrt kot posledica priporočil ocenjevalcev, vključujejo: krepitev ureditev sodelovanja z upraviteljem uvajanja SESAR, Evropsko agencijo za varnost v letalstvu, nacionalnimi organi in EUROCAE zaradi okrepitve njihovega sodelovanja v krovnem načrtu evropskega sistema upravljanja zračnega prometa; povečanje sodelovanja gospodarstva, poenostavite dejavnosti SESAR v okviru programa Obzorje 2020.

23

(24)  Dejavnosti, ki so se že začele, vključujejo: reorganizacijo treh plasti krovnega načrta evropskega sistema upravljanja zračnega prometa zaradi okrepitve njegove zgradbe na podlagi načel rešitev SESAR; redne sestanke z združenjem ASDA zaradi okrepitve sodelovanja akademskega sveta.

24

(25)  Skupno podjetje je za pripravo naslednjega programskega obdobja izvedlo splošno oceno pravnega okvira sedanjega Skupnega podjetja SESAR in jo decembra 2017 poslalo Komisiji. Po mnenju Skupnega podjetja je priporočilo za nadaljnjo odpravo razkoraka v industrializiranosti med dejavnostmi Skupnega podjetja SESAR in vodenjem uvajanja SESAR trenutno zamrznjeno in odvisno od pobude Komisije za naslednje programsko obdobje.

25

(26)  Pobuda za enotno evropsko nebo, ki je bila uvedena leta 2004, vsebuje sklop skupnih obvezujočih pravil o varnosti in storitvah upravljanja zračnega prometa, upravljanju zračnega prostora in interoperabilnosti znotraj omrežja, ki veljajo za celotno EU: https://ec.europa.eu/transport/modes/air/ses_en.

26

(27)  Posebno poročilo Sodišča št. 18/2017.

27

(28)  Glej končno oceno dejavnosti Skupnega podjetja SESAR v okviru 7. okvirnega programa, del 7.1.4 o kakovosti raziskav in del 8 z zaključki.

28

(29)  Glej odstavka 86 in 87 Posebnega poročila Sodišča št. 18/2017.

29

(30)  Glej odstavek 86 in priporočilo 8 Posebnega poročila Sodišča št. 18/2017.

30

---

PRILOGA

Spremljanje upoštevanja pripomb iz prejšnjih let

| Leto | Pripomba Sodišča | Status popravljalnega ukrepa
  (zaključen / se izvaja / neizveden / ni relevantno) |
| --- | --- | --- |
| | Prijava in preverjanje stvarnih prispevkov za projekte programa SESAR 2020 | |
| 2016 | Skupno podjetje SESAR še ni uvedlo posebnih navodil za člane in njihove zunanje revizorje v zvezi s prijavo in potrjevanjem stvarnih prispevkov, ki jih člani zagotovijo za projekte programa SESAR 2020. Prav tako ni uvedlo internih navodil za svoje predhodne kontrole zahtevkov za povračilo stroškov za projekte programa SESAR 2020, ki bi temeljila na strategiji predhodnih kontrol Komisije za program Obzorje 2020. | zaključen |
| | Ocena finančne sposobnosti vlagateljev v okviru razpisov za zbiranje predlogov | |
| 2016 | V postopku s predhodnim ugotavljanjem sposobnosti v zvezi s panožnimi raziskavami, ki je bil omejen na panožne člane Skupnega podjetja, je Skupno podjetje projektnima konzorcijema dodelilo nepovratna sredstva, čeprav je kontrola finančne sposobnosti upravičencev, ki jo je izvedla Izvajalska agencija za raziskave, pokazala, da je bila finančna sposobnost panožnega člana konzorcijev, ki je koordiniral projekt, slaba. To pomeni, da je finančno tveganje za dokončanje teh projektov večje in da je večje tudi za druge projekte, v katere sta vključena ta upravičenca. Sklep izvršnega direktorja v teh primerih je temeljil na dodatni ad hoc oceni tveganja, ki so jo izvedli delavci Skupnega podjetja SESAR. Skupno podjetje še ni uvedlo sistematičnega internega postopka za ponovno oceno slabe finančne sposobnosti koordinatorja projekta v zvezi z nepovratnimi sredstvi, vključno z ukrepi za zmanjšanje večjih finančnih tveganj in kompenzacijo zanje. | zaključen |
| | Stroškovna učinkovitost pogodb za storitve | |
| 2016 | Skupno podjetje v svojih postopkih javnega naročanja storitev določa najvišji pogodbeni proračun. Ta najvišji znesek ne temelji na sistematičnem procesu ocene stroškov in primernem referenčnem sistemu tržnih cen. To ne zagotavlja stroškovne učinkovitosti njegovih večletnih pogodb za storitve, saj izkušnje kažejo, da je bila vrednost večine prejetih ponudb blizu najvišjega proračuna. | zaključen |

Leto

Pripomba Sodišča

Status popravljalnega ukrepa

(zaključen / se izvaja / neizveden / ni relevantno)

Prijava in preverjanje stvarnih prispevkov za projekte programa SESAR 2020

2016

Skupno podjetje SESAR še ni uvedlo posebnih navodil za člane in njihove zunanje revizorje v zvezi s prijavo in potrjevanjem stvarnih prispevkov, ki jih člani zagotovijo za projekte programa SESAR 2020. Prav tako ni uvedlo internih navodil za svoje predhodne kontrole zahtevkov za povračilo stroškov za projekte programa SESAR 2020, ki bi temeljila na strategiji predhodnih kontrol Komisije za program Obzorje 2020.

zaključen

Ocena finančne sposobnosti vlagateljev v okviru razpisov za zbiranje predlogov

2016

V postopku s predhodnim ugotavljanjem sposobnosti v zvezi s panožnimi raziskavami, ki je bil omejen na panožne člane Skupnega podjetja, je Skupno podjetje projektnima konzorcijema dodelilo nepovratna sredstva, čeprav je kontrola finančne sposobnosti upravičencev, ki jo je izvedla Izvajalska agencija za raziskave, pokazala, da je bila finančna sposobnost panožnega člana konzorcijev, ki je koordiniral projekt, slaba. To pomeni, da je finančno tveganje za dokončanje teh projektov večje in da je večje tudi za druge projekte, v katere sta vključena ta upravičenca. Sklep izvršnega direktorja v teh primerih je temeljil na dodatni ad hoc oceni tveganja, ki so jo izvedli delavci Skupnega podjetja SESAR. Skupno podjetje še ni uvedlo sistematičnega internega postopka za ponovno oceno slabe finančne sposobnosti koordinatorja projekta v zvezi z nepovratnimi sredstvi, vključno z ukrepi za zmanjšanje večjih finančnih tveganj in kompenzacijo zanje.

zaključen

Stroškovna učinkovitost pogodb za storitve

2016

Skupno podjetje v svojih postopkih javnega naročanja storitev določa najvišji pogodbeni proračun. Ta najvišji znesek ne temelji na sistematičnem procesu ocene stroškov in primernem referenčnem sistemu tržnih cen. To ne zagotavlja stroškovne učinkovitosti njegovih večletnih pogodb za storitve, saj izkušnje kažejo, da je bila vrednost večine prejetih ponudb blizu najvišjega proračuna.

zaključen

---

ODGOVOR SKUPNEGA PODJETJA

25.

V obdobju od 2010 do 2017 je povprečni čas za prejem sporazumov o prenosu pooblastil na podlagi letnega sporazuma o finančnem izvajanju znašal več kot šest mesecev. Posledično je moralo Skupno podjetje SESAR, da bi zagotovilo neprekinjeno poslovanje, proračun načrtovati tako, da je zagotovilo dovolj sredstev in odobritev izplačil, da bi lahko pokrilo izplačila vsaj v prvi polovici naslednjega leta.

26.

Skupno podjetje SESAR je v zadnjih dveh letih delovalo v več finančnih regulativnih sistemih, ker je moralo hkrati izvesti projekte v okviru 7. okvirnega programa, programa TEN-T, programa Obzorje 2020, instrumenta za povezovanje Evrope in sporazumov o prenosu pooblastil za namenske prejemke. Za okrepitev finančne in proračunske skupine je v načrtu zaposlovanja za leto 2018 predvidena zaposlitev dveh dodatnih finančnih uradnikov.

27.

Višja stopnja napak pri izplačilih nepovratnih sredstev v okviru programa Obzorje 2020 v letu 2017 je bila posledica dejstva, da je Skupno podjetje SESAR v času, ko je skupna revizijska služba Komisije pripravila svoj načrt revizije, izvršilo le nekaj izplačil nepovratnih sredstev iz tega programa. Ta izplačila so se nanašala zlasti na predhodne raziskovalne projekte, v katerih so kot glavni upravičenci sodelovali raziskovalni centri in univerze, ki z računovodskim poročanjem običajno niso tako seznanjeni kot drugi večji industrijski upravičenci. Poleg tega je na stopnjo napak vplivala zlasti pomembna napaka, ki jo je storil en univerzitetni upravičenec. Da bi v prihodnosti ublažilo to tveganje, bo Skupno podjetje SESAR v sodelovanju s Komisijo organiziralo informativni dan o finančnem poročanju, na katerem bodo obravnavali zlasti raziskovalne centre, univerze ter mala in srednja podjetja.

28.

Skupno podjetje SESAR bo posodobilo svoje notranje smernice, ki se nanašajo na izdelavo razpisne dokumentacije (ki so del „Sistema upravljanja kakovosti Skupnega podjetja SESAR“), tako da bo kot možnost za ocenjevanje finančnih uradnikov vključilo metodo ponderiranega povprečja, zlasti kadar ta metoda omogoča boljše odražanje različnih elementov cene finančnih ponudb.

---

| 14.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 452/76 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 452/76

---

POROČILO

o zaključnem računu Skupnega podjetja Shift2Rail za proračunsko leto 2017 z odgovorom Skupnega podjetja

(2018/C 452/09)

KAZALO

| | Odstavek | Stran |
| --- | --- | --- |
| UVOD | 1–12 | 77 |
| Ustanovitev Skupnega podjetja Shift2Rail | 1–2 | 77 |
| Upravljanje | 3–6 | 77 |
| Cilji | 7–8 | 77 |
| Viri | 9–11 | 78 |
| Vrednotenje Komisije | 12 | 78 |
| MNENJE | 13–25 | 78 |
| Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa | 14 | 78 |
| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom | 15 | 79 |
| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom | 16 | 79 |
| Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje | 17–19 | 79 |
| Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij | 20–25 | 79 |
| UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO POSLOVODENJE | 26–32 | 80 |
| Izvrševanje proračuna za leto 2017 | 26–27 | 80 |
| Izvrševanje večletnega proračuna v okviru programa Obzorje 2020 | 28–32 | 80 |
| NOTRANJE KONTROLE | 33–37 | 81 |
| Okvir notranje kontrole | 33–36 | 81 |
| Postopki javnega naročanja | 37 | 81 |
| DRUGA VPRAŠANJA | 38 | 81 |
| Zagotavljanje učinka vzvoda za prispevke predstavnikov iz industrije | 38 | 81 |
| INFORMACIJE O VREDNOTENJIH, KI JIH IZVAJA KOMISIJA | 39–40 | 81 |
| PRILOGA – | SPREMLJANJE UPOŠTEVANJA PRIPOMB IZ PREJŠNJIH LET |

Odstavek

Stran

UVOD

1–12

77

Ustanovitev Skupnega podjetja Shift2Rail

1–2

77

Upravljanje

3–6

77

Cilji

7–8

77

Viri

9–11

78

Vrednotenje Komisije

12

78

MNENJE

13–25

78

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

14

78

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

15

79

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

16

79

Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje

17–19

79

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij

20–25

79

UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO POSLOVODENJE

26–32

80

Izvrševanje proračuna za leto 2017

26–27

80

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru programa Obzorje 2020

28–32

80

NOTRANJE KONTROLE

33–37

81

Okvir notranje kontrole

33–36

81

Postopki javnega naročanja

37

81

DRUGA VPRAŠANJA

38

81

Zagotavljanje učinka vzvoda za prispevke predstavnikov iz industrije

38

81

INFORMACIJE O VREDNOTENJIH, KI JIH IZVAJA KOMISIJA

39–40

81

PRILOGA –

SPREMLJANJE UPOŠTEVANJA PRIPOMB IZ PREJŠNJIH LET

83

ODGOVOR SKUPNEGA PODJETJA

84

UVOD

Ustanovitev Skupnega podjetja Shift2Rail

| 1. | Skupno podjetje Shift2Rail (S2R) s sedežem v Bruslju je bilo ustanovljeno junija 2014 (1) za obdobje desetih let in je začelo samostojno poslovati 24. maja 2016. Skupno podjetje je začelo samostojno poslovati leta 2016, zato je letošnji zaključni račun drugi sklop računovodskih izkazov S2R, ki jih je revidiralo Evropsko računsko sodišče. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Skupno podjetje S2R je javno-zasebno partnerstvo v železniškem sektorju. Ustanovni člani so Evropska unija (EU), ki jo zastopa Komisija, in partnerji iz železniške industrije (ključni deležniki, vključno s proizvajalci železniške opreme, železniškimi podjetji, upravljavci infrastrukture in raziskovalnimi centri). Drugi subjekti lahko v Skupnem podjetju sodelujejo kot pridruženi člani. |
| --- | --- |

2.

Upravljanje

| 3. | Upravno strukturo Skupnega podjetja S2R sestavljajo upravni odbor, izvršni direktor, znanstveni odbor in skupina predstavnikov držav. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Upravni odbor sestavlja 22 članov, od tega dva predstavnika Komisije in po en predstavnik vsakega člana iz industrije. Odgovoren je za strateško usmerjanje in delovanje Skupnega podjetja ter nadzira izvajanje njegovih dejavnosti. Izvršni direktor je pristojen za vsakodnevno vodenje Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Znanstveni odbor in skupina predstavnikov držav sta svetovalna organa. Znanstveni odbor zagotavlja svetovanje glede znanstvenih in tehnoloških prioritet, ki jih je treba obravnavati v letnih delovnih programih Skupnega podjetja. Skupina predstavnikov držav zastopa države članice EU in države, pridružene okvirnemu programu za raziskave Obzorje 2020. Skupina lahko daje mnenja o strateškem usmerjanju Skupnega podjetja, o povezavah med dejavnostmi S2R ter o ustreznih nacionalnih ali regionalnih raziskovalnih in inovacijskih programih. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Statut Skupnega podjetja S2R določa tudi:






  — | posebno svetovalno vlogo za Agencijo Evropske unije za železnice, ki prispeva k oblikovanju in izvajanju delovnih načrtov S2R, in zagotavlja, da se z dejavnostmi S2R pripravljajo tehnični standardi, ki zagotavljajo interoperabilnost in varnost, |
| --- | --- | --- |

6.

—

posebno svetovalno vlogo za Agencijo Evropske unije za železnice, ki prispeva k oblikovanju in izvajanju delovnih načrtov S2R, in zagotavlja, da se z dejavnostmi S2R pripravljajo tehnični standardi, ki zagotavljajo interoperabilnost in varnost,

| — | ustanovitev usmerjevalnih odborov inovacijskih programov, ki jih sestavljajo predstavniki ustanovnih članov in pridruženih članov, in programske pisarne S2R, ki je odgovorna za tehnični prispevek in izvajanje vseh inovacijskih programov, |
| --- | --- |

—

ustanovitev usmerjevalnih odborov inovacijskih programov, ki jih sestavljajo predstavniki ustanovnih članov in pridruženih članov, in programske pisarne S2R, ki je odgovorna za tehnični prispevek in izvajanje vseh inovacijskih programov,

| — | možnost ustanovitve delovnih skupin strokovnjakov za pomoč Skupnemu podjetju pri izvajanju njegovih nalog. |
| --- | --- |

—

možnost ustanovitve delovnih skupin strokovnjakov za pomoč Skupnemu podjetju pri izvajanju njegovih nalog.

Cilji

| 7. | Skupno podjetje S2R je bilo ustanovljeno za zagotovitev platforme za sodelovanje v železniškem sektorju za spodbujanje inovacij za krepitev konkurenčnosti železniškega sistema in sistema železniškega prometa v Evropi. Ključna pobuda za dosego tega cilja je vzpostavitev enotnega evropskega železniškega območja (SERA) (2). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skupno podjetje si prizadeva za razvoj, vključevanje, predstavitev in potrjevanje inovativnih tehnologij in rešitev, ki izpolnjujejo stroge varnostne standarde, za doseganje naslednjih ciljev:






  — | 50-odstotno znižanje stroškov v življenjskem ciklusu železniškega prevoza, |
| --- | --- | --- |

8.

—

50-odstotno znižanje stroškov v življenjskem ciklusu železniškega prevoza,

| — | 100-odstotno povečanje zmogljivosti sistema železniškega prevoza, |
| --- | --- |

—

100-odstotno povečanje zmogljivosti sistema železniškega prevoza,

| — | 50-odstotno povečanje zanesljivosti in točnosti železniških storitev, |
| --- | --- |

—

50-odstotno povečanje zanesljivosti in točnosti železniških storitev,

| — | odpravo preostalih tehničnih ovir za interoperabilnost in učinkovitost, |
| --- | --- |

—

odpravo preostalih tehničnih ovir za interoperabilnost in učinkovitost,

| — | zmanjšanje negativnih zunanjih dejavnikov, povezanih z železniškim prevozom, zlasti hrupa, emisij in drugih okoljskih vplivov. |
| --- | --- |

—

zmanjšanje negativnih zunanjih dejavnikov, povezanih z železniškim prevozom, zlasti hrupa, emisij in drugih okoljskih vplivov.

Viri

| 9. | Najvišji prispevek EU za dejavnosti Skupnega podjetja S2R, ki se financira iz programa Obzorje 2020, je 450 milijonov EUR. Ta znesek vključuje 52 milijonov EUR, namenjenih za delovni program na področju prometa v okviru Obzorja 2020 za obdobje 2014–2015 (usmerjevalni projekti), ki ga je doslej upravljala Evropska komisija, kar pomeni, da je za Skupno podjetje S2R dodeljenih 398 milijonov EUR (3). Člani Skupnega podjetja iz industrije morajo prispevati sredstva v vrednosti vsaj 470 milijonov EUR (4), ki vključujejo stvarne in denarne prispevke za operativne dejavnosti in administrativne stroške Skupnega podjetja v višini vsaj 350 milijonov EUR, skupaj z vsaj 120 milijoni EUR stvarnih prispevkov za dodatne dejavnosti (5). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Upravni stroški Skupnega podjetja S2R so omejeni na 27 milijonov EUR in se krijejo z denarnimi prispevki članov, ki so vsako leto enakovredno razdeljeni med EU in člane iz industrije (6). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Leta 2017 je končni proračun za Skupno podjetje S2R znašal 44,1 milijona EUR (2016: 52,3 milijona EUR). 31. decembra 2017 je imelo Skupno podjetje 19 uslužbencev (2016: 17). Nižji končni proračun za leto 2017 je bil neposredna posledica tega, da je Evropska komisija potrdila, da bo še naprej upravljala usmerjevalne projekte (7). |
| --- | --- |

11.

Vrednotenje Komisije

| 12. | Komisija je junija 2017 zaključila vmesno vrednotenje dejavnosti Skupnega podjetja. Skupno podjetje je nato pripravilo akcijski načrt za obravnavanje priporočil iz vrednotenja. Ob tej priložnosti Sodišče v poročilo vključuje del, povezan z akcijskim načrtom, ki ga je Skupno podjetje pripravilo v odziv na vmesno vrednotenje. Namenjen je zgolj v informativne namene in ni sestavni del revizijskega mnenja ali opažanj Sodišča. |
| --- | --- |

12.

| MNENJE









  13. | Sodišče je revidiralo:






  (a) | zaključni račun Skupnega podjetja, ki ga sestavljajo računovodski izkazi (8) in poročila o izvrševanju proračuna (9) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, ter |
| --- | --- | --- |

MNENJE

13.

(a)

zaključni račun Skupnega podjetja, ki ga sestavljajo računovodski izkazi (8) in poročila o izvrševanju proračuna (9) za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

| 14. | Po mnenju Sodišča zaključni račun Skupnega podjetja za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njegov finančni položaj na dan 31. decembra 2017 ter njegov poslovni izid, denarne tokove in gibanje kapitala za tedaj končano leto v skladu z njegovo finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja Komisije. Ta pravila temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

14.

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

| 15. | Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

15.

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

| 16. | Sodišče meni, da so plačila, povezana z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih zakonita in pravilna. |
| --- | --- |

16.

Odgovornosti poslovodstva in odgovornih za upravljanje

| 17. | V skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančno uredbo Skupnega podjetja je poslovodstvo odgovorno za pripravo in predstavitev zaključnega računa na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranjih kontrol, ki se uporabljajo za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih s pravili, ki veljajo zanje. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom, ima poslovodstvo Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Pri pripravi zaključnega računa je poslovodstvo odgovorno za oceno zmožnosti Skupnega podjetja, da nadaljuje s poslovanjem, razkritje zadev, povezanih z nadaljevanjem poslovanja, kadar je to ustrezno, ter uporabo računovodstva na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Naloga odgovornih za upravljanje je nadzor nad procesom računovodskega poročanja subjekta. |
| --- | --- |

19.

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa in z njim povezanih transakcij

| 20. | Cilj Sodišča je pridobiti sprejemljivo zagotovilo o tem, ali je zaključni račun Skupnega podjetja brez pomembno napačne navedbe in ali so transakcije, povezane z zaključnim računom, zakonite in pravilne, ter na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu ali drugim organom za razrešnico zagotoviti izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sprejemljivo zagotovilo je visoka raven zagotovila, vendar ni nujno, da se z revizijo vedno odkrije obstoječa pomembno napačna navedba ali neskladnost. Do napačne navedbe ali neskladnosti lahko pride zaradi goljufije ali napake, za pomembne pa štejejo, če se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo ločeno ali skupaj vplivale na ekonomske odločitve, ki bi jih uporabniki sprejeli na podlagi tega zaključnega računa. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v zaključnem računu ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v zaključnem računu in pomembne neskladnosti med transakcijami, povezanimi z zaključnim računom, in zahtevami pravnega okvira Evropske unije, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja se upoštevajo notranje kontrole, ki se izvajajo za pripravo in pošteno predstavitev zaključnega računa ter zakonitost in pravilnost z njim povezanih transakcij, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol. Revizija vključuje tudi ovrednotenje ustreznosti uporabljenih računovodskih usmeritev, utemeljenosti računovodskih ocen poslovodstva ter celotne predstavitve zaključnega računa. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Sodišče v zvezi s prihodki preverja subvencijo, prejeto od Komisije, ter oceni postopke Skupnega podjetja za pobiranje pristojbin in drugih prihodkov. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Pri odhodkih Sodišče preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) ob njihovem nastanku. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Sodišče je pri pripravi tega poročila in mnenja upoštevalo revizijsko delo v zvezi z zaključnim računom Skupnega podjetja, ki ga je opravil neodvisni zunanji revizor, kot je določeno v členu 208(4) finančne uredbe EU (10). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Zaradi naslednjih pripomb mnenje Evropskega računskega sodišča ni vprašljivo. |
| --- | --- |

25.

UPRAVLJANJE PRORAČUNA IN FINANČNO POSLOVODENJE

Izvrševanje proračuna za leto 2017

| 26. | Končni proračun za leto 2017 je vseboval odobritve za prevzem obveznosti v višini 68,6 milijona EUR in odobritve plačil v višini 44,1 milijona EUR. Stopnja izvrševanja odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil je znašala 94 % oziroma 79 %. Večina plačil, ki jih je izvršilo Skupno podjetje S2R v letu 2017, so bila predhodna plačila za projekte iz programa Obzorje 2020, ki so bili izbrani v okviru razpisov za zbiranje predlogov v letu 2017. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Konec leta 2017 so neporabljene odobritve plačil Skupnega podjetja iz prejšnjih let znašale približno 7,6 milijona EUR. To stanje kaže na slabosti v procesu proračunskega načrtovanja, ki pa jih Skupno podjetje ne more v celoti nadzirati. |
| --- | --- |

27.

Izvrševanje večletnega proračuna v okviru programa Obzorje 2020

| 28. | Od največ 398 milijonov EUR denarnega prispevka EU, ki se Skupnemu podjetju S2R dodeli v celotnem obdobju njegovega delovanja, je denarni prispevek EU do konca leta 2017 skupaj znašal 83,2 milijona EUR. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Člani iz industrije so v zvezi s prispevki v višini vsaj 350 milijonov EUR, ki jih morajo zagotoviti za operativne dejavnosti in upravne stroške Skupnega podjetja v celotnem obdobju njegovega delovanja, do konca leta 2017 poročali o stvarnih prispevkih v višini 34,9 milijona EUR za operativne dejavnosti, od katerih je bilo 3,2 milijona EUR potrjenih. Poleg tega je upravni odbor potrdil denarne prispevke članov iz industrije za upravne stroške Skupnega podjetja v višini 4,9 milijona EUR. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Od najmanj 120 milijonov EUR prispevkov članov iz industrije za dodatne dejavnosti zunaj delovnega programa Skupnega podjetja so člani do konca leta 2017 že poročali o 130 milijonih EUR (108 %) sredstev, od katerih je bilo 86,3 milijona EUR potrjenih. Ker pa Sodišče nima pravice, da bi revidiralo stvarne prispevke članov za dodatne dejavnosti, ne more dati mnenja o njihovi naravi, kakovosti in količini. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Glede na navedeno so skupni prispevki članov iz industrije do konca leta 2017 znašali 169,8 milijona EUR (od tega 76 % znašajo prispevki za dodatne dejavnosti), medtem ko je denarni prispevek EU znašal 83,2 milijona EUR (glej tudi odstavek 38). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Iz maksimalnega operativnega in upravnega proračuna Skupnega podjetja, ki znaša 411,5 milijona EUR (11), je Skupno podjetje do konca leta 2017 prevzelo obveznosti v višini 158,8 milijona EUR in izvršilo plačila v višini 78,6 milijona EUR. To kaže, da je Skupno podjetje sklenilo soodvisne večletne sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev in pogodbe o oddaji javnih naročil za izvajanje 39 % raziskovalnega in inovacijskega programa S2R v skladu s svojim večletnim delovnim programom. |
| --- | --- |

32.

NOTRANJE KONTROLE

Okvir notranje kontrole

| 33. | Skupno podjetje je uvedlo zanesljive postopke predhodne kontrole na podlagi finančnih in operativnih pregledov dokumentacije. Stanje ob koncu leta 2017 je pokazalo, da so bili najpomembnejši standardi notranje kontrole večinoma izvedeni in da je ostalo le nekaj ukrepov, ki jih je treba zaključiti leta 2018, kot je preizkušanje načrta neprekinjenega poslovanja. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Skupna revizijska služba Komisije je pristojna za naknadno revizijo zahtevkov za povračilo stroškov za projekte v okviru programa Obzorje 2020. Skupno podjetje je leta 2017 – skupaj s skupno revizijsko službo GD RTD – začelo prvo naknadno revizijo naključnega vzorca vmesnih zahtevkov za povračilo stroškov programa Obzorje 2020, o rezultatih katere pa bo Skupno podjetje poročalo šele v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2018. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Glede na ocene sistema notranjih kontrol Skupnega podjetja in preizkušanje podatkov o prihodkih, plačilih, nepovratnih sredstvih in operacijah javnega naročanja dajejo rezultati revizije Sodišču razumno zagotovilo, da je splošna stopnja preostale napake za Skupno podjetje pod pragom pomembnosti. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Ob koncu leta 2017 v okviru orodij Komisije za skupno upravljanje in spremljanje nepovratnih sredstev iz programa Obzorje 2020 še niso bili razviti specifični procesi, potrebni za obdelavo stvarnih prispevkov Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

36.

Postopki javnega naročanja

| 37. | V odprtem postopku Skupnega podjetja za oddajo javnega naročila za storitve komuniciranja in organizacije prireditev s predvidenim proračunom v višini 1,2 milijona EUR za obdobje štirih let so bile odkrite nekatere kvalitativne pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

37.

DRUGA VPRAŠANJA

Zagotavljanje učinka vzvoda za prispevke predstavnikov iz industrije

| 38. | Eden glavnih ciljev Skupnega podjetja je zagotoviti učinek vzvoda za prispevke članov iz industrije na področju njegovih dejavnosti (12). Najmanjši faktor finančnega vzvoda, ki ga je treba doseči v skladu z ustanovno uredbo Skupnega podjetja, je 0,88 (13), če se upoštevajo samo prispevki članov iz industrije za dejavnosti, ki so neposredno vključene v delovni program Skupnega podjetja. Najmanjši faktor se poveča na 1,18 (14), če se enakovredno upoštevajo tudi prispevki članov iz industrije za dodatne dejavnosti zunaj delovnega programa Skupnega podjetja. Ker pa Sodišče nima pravice, da bi revidiralo stvarne prispevke za dodatne dejavnosti, ne more dati mnenja o njihovi naravi in kakovosti (15). |
| --- | --- |

38.

INFORMACIJE O VREDNOTENJIH, KI JIH IZVAJA KOMISIJA

| 39. | Vmesno vrednotenje dejavnosti Skupnega podjetja S2R, ki ga je izvedla Komisija (16), je zajemalo obdobje 2014–2016 in je bilo izvedeno s pomočjo neodvisnih strokovnjakov, kot je predvideno v Uredbi Sveta o ustanovitvi Skupnega podjetja S2R (17). Zajemalo je smotrnost Skupnega podjetja v smislu ustreznosti, učinkovitosti, uspešnosti, skladnosti in dodane vrednosti EU ter dodaten razmislek o odprtosti in preglednosti. Rezultati vrednotenja so bili upoštevani v poročilu, ki ga je Komisija poslala Evropskemu parlamentu in Svetu oktobra 2017 (18). |
| --- | --- |

39.

| 40. | V odziv na priporočila, ki so jih izrekli ocenjevalci (19), je Skupno podjetje pripravilo akcijski načrt, ki ga je upravni odbor potrdil 28. junija 2018. Vsa priporočila iz vmesnega vrednotenja se sicer ne bodo obravnavala v okviru sedanjega programa finančnega okvira (20), vendar pa so se nekateri ukrepi iz akcijskega načrta že začeli (21), drugi pa naj bi se izvajali v obdobju 2018–2020 (22) v skladu z njihovo naravo in sedanjim pravnim okvirom. |
| --- | --- |

40.

To poročilo je sprejel senat IV, ki ga vodi Neven MATES, član Evropskega računskega sodišča, v Luxembourgu na zasedanju 2. oktobra 2018.

Za Evropsko računsko sodišče

Klaus-Heiner LEHNE

Predsednik

---

(1)  Uredba Sveta (EU) št. 642/2014 z dne 16. junija 2014 o ustanovitvi skupnega podjetja Shift2Rail (UL L 177, 17.6.2014, str. 9).

1

(2)  Več informacij o dejavnostih Skupnega podjetja je na voljo na njegovem spletišču: http://shift2rail.org.

2

(3)  Člen 3(1) Uredbe (EU) št. 642/2014.

3

(4)  Člen 4(1) Uredbe (EU) št. 642/2014.

4

(5)  Kot je določeno v členu 4(2)(b) Uredbe (EU) št. 642/2014, dodatne dejavnosti niso vključene v delovni načrt in proračun Skupnega podjetja, kljub temu pa prispevajo k doseganju ciljev osrednjega načrta S2R. V skladu s členom 4(4) iste uredbe mora stroške dodatnih dejavnosti potrditi neodvisni zunanji revizor in jih ne revidira Skupno podjetje, Evropsko računsko sodišče niti noben drug organ EU.

5

(6)  Člen 16(2) Statuta Skupnega podjetja S2R (Priloga I k Uredbi (EU) št. 642/2014).

6

(7)  V členu 3(1)(b) Uredbe (EU) št. 642/2014 je predviden dodaten prispevek EU v višini 52 milijonov EUR za Skupno podjetje S2R, če Skupno podjetje prevzame upravljanje delovnega programa na področju prometa v okviru Obzorja 2020 za obdobje 2014–2015 (tako imenovani usmerjevalni projekti).

7

(8)  Računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz gibanja kapitala ter povzetek pomembnih računovodskih usmeritev in druga pojasnila.

8

(9)  Poročila o izvrševanju proračuna zajemajo poročila, ki združujejo vse proračunske operacije, in pojasnila.

9

(10)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).

10

(11)  Ta znesek vključuje največji denarni prispevek EU za operativne in upravne stroške Skupnega podjetja ter denarni prispevek članov iz industrije za upravne stroške Skupnega podjetja v višini 13,5 milijona EUR.

11

(12)  V uvodni izjavi 10 Uredbe (EU) št. 642/2014 je navedeno, da je precejšnja udeležba industrije pomemben element za pobudo Shift2Rail (S2R). Zato je ključnega pomena, da so prispevki industrije za pobudo S2R vsaj enaki prispevku iz javnega proračuna.

12

(13)  Najmanjši prispevek članov iz industrije za operativne dejavnosti Skupnega podjetja (350 milijonov EUR) deljeno z največjim denarnim prispevkov EU za Skupno podjetje (398 milijonov EUR).

13

(14)  Najmanjši skupni znesek prispevkov članov iz industrije za operativne in dodatne dejavnosti Skupnega podjetja (470 milijonov EUR) deljeno z največjim denarnim prispevkom EU za Skupno podjetje (398 milijonov EUR).

14

(15)  V skladu s členom 4(4) Uredbe (EU) št. 642/2014 mora stroške za dodatne dejavnosti potrditi neodvisni zunanji revizor, ki ga imenuje Skupno podjetje. Stroškov za dodatnih dejavnosti ne revidira Skupno podjetje ali kateri od organov Unije.

15

(16)  Vmesno vrednotenje Skupnega podjetja S2R (2014–2016), ki deluje v okviru programa Obzorje 2020. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/s2r.pdf

16

(17)  Člen 11 Uredbe (EU) št. 642/2014.

17

(18)  Delovni dokument služb Komisije. Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020 (SWD(2017) 339 final).

18

Interim Evaluation of the Joint Undertakings operating under Horizon 2020

(19)  Specifična priporočila vključujejo potrebo po okrepitvi sodelovanja z drugimi skupnimi podjetji na področju prometa (SESAR, Čisto nebo in GCV), izboljšanju ravnovesja sodelujočih v dejavnostih S2R, dodatnemu izkoriščanju znanstvenega odbora Skupnega podjetja, Evropskega svetovalnega sveta za raziskave na področju železnic (ERRAC) ter svetovalnih teles za zagotavljanje tehničnega in strateškega svetovanja, pregledu sedanjih ključnih kazalnikov smotrnosti Skupnega podjetja, za katere se meni, da jih je preveč in da so za nekatere zadeve neustrezni.

19

(20)  V akcijskem načrtu Skupnega podjetja je potrjeno, da nekatera priporočila, kot je potreba po izboljšanju ravnovesja sodelujočih v Skupnem podjetju ali po povečanju osredotočenosti na ključne družbene izzive, v Skupnem podjetju S2R niso bila dovolj zajeta in jih bo treba dodatno obravnavati v naslednjem programskem obdobju.

20

(21)  Redni stiki z drugimi skupnimi podjetji, namenjeni ustvarjanju sinergij med različnimi programi, že potekajo, z letnim delovnim programom za leto 2018 pa je bila uvedena shema nepovratnih sredstev v pavšalnih zneskih, namenjena večji poenostavitvi.

21

(22)  Ukrepi, ki jih je še treba izvesti, vključujejo: poziv pridruženim članom Skupnega podjetja, da povečajo svoje zaveze v okviru S2R in tako omogočijo dodatno sodelovanje tretjih strani v okviru dejavnosti pridruženih članov, izbor novih članov sveta za raziskave, pregled večletnega akcijskega načrta S2R (del B), da se ta prilagodi stališču vodstva, ki ga je upravni odbor sprejel oktobra 2017 (del A), ter vzpostavitev novega modela ključnih kazalnikov uspešnosti skladno s cilji Uredbe Sveta o S2R.

22

---

PRILOGA

Spremljanje upoštevanja pripomb iz prejšnjih let

| Leto | Pripomba Sodišča | Status popravljalnega ukrepa
  (zaključen / se izvaja / neizveden / ni relevantno) |
| --- | --- | --- |
| | Strategija za boj proti goljufijam | |
| 2016 | Strategija Komisije za boj proti goljufijam na raziskovalnem področju je za Skupno podjetje S2R obvezna. Ob koncu leta 2016 Skupno podjetje še ni izvedlo posebne ocene tveganja goljufije in prav tako ni pripravilo akcijskega načrta za izvajanje svoje strategije za boj proti goljufijam na podlagi metodologije, ki jo je zagotovila Komisija. | zaključen |

Leto

Pripomba Sodišča

Status popravljalnega ukrepa

(zaključen / se izvaja / neizveden / ni relevantno)

Strategija za boj proti goljufijam

2016

Strategija Komisije za boj proti goljufijam na raziskovalnem področju je za Skupno podjetje S2R obvezna. Ob koncu leta 2016 Skupno podjetje še ni izvedlo posebne ocene tveganja goljufije in prav tako ni pripravilo akcijskega načrta za izvajanje svoje strategije za boj proti goljufijam na podlagi metodologije, ki jo je zagotovila Komisija.

zaključen

---

ODGOVOR SKUPNEGA PODJETJA

27.

Običajni proračunski postopek predvideva, da Komisija v vsakem proračunskem letu Skupnemu podjetju izplača prvi obrok šele okrog marca. Skupno podjetje je zato v svojem proračunskem načrtovanju za leto 2017 upoštevalo celotni znesek neporabljenih odobritev plačil iz prejšnjih let za kritje plačil v prvem četrtletju leta 2018.

37.

V istem postopku je bil sklop 4 preklican, ker je bila s tehnično rešitvijo, ki jo je predlagala izbrana ponudba, dovoljena združitev storitev, ki so bile prvotno načrtovane za dva sklopa, v enega. Zaradi te rešitve so bila privarčevana finančna sredstva. V zvezi s tem je Skupno podjetje v celoti upoštevalo člen 114 finančne uredbe („Preklic postopka javnega naročanja“).

38.

Faktor finančnega vzvoda v skladu z uredbo o ustanovitvi Skupnega podjetja je 1,24 (1) oziroma 1,66 (2), če se upoštevajo samo prispevki članov razen Unije.

---

(1)  Najmanjši prispevki članov industrije za operativne dejavnosti Skupnega podjetja (350 milijonov EUR), deljeno z največjim gotovinskim prispevkom EU, dodeljenim Skupnemu podjetju na podlagi uredbe o ustanovitvi Skupnega podjetja S2R za druge člane razen Unije (282,5 milijona EUR).

1

(2)  Ob upoštevanju skupnih najmanjših prispevkov članov industrije za operativne in dodatne dejavnosti Skupnega podjetja (470 milijonov EUR).

2

---