# Europeiska unionens C 459/2018

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 459 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 61 årgången20 december 2018 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 459

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

61 årgången20 december 2018

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 459/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9070 – Eurocar/Vicentini) (
  1
  ) | 1 |
| 2018/C 459/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9166 – Santander Group/Hyundai Motor Company Group/JV) (
  1
  ) | 1 |
| 2018/C 459/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9143 – CapMan/NH-Amundi/Green Investment Group/Cloud Snurran) (
  1
  ) | 2 |
| 2018/C 459/04 | Inledning av förfarande (Ärende M.8864 – Vodafone/Certain Liberty Global Assets) (
  1
  ) | 2 |
| 2018/C 459/05 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9158 – SoftBank/Toyota Motor Corporation/Monet Technologies JV) (
  1
  ) | 3 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2018/C 459/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9070 – Eurocar/Vicentini) (
  1
  )

1

1

2018/C 459/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9166 – Santander Group/Hyundai Motor Company Group/JV) (
  1
  )

1

1

2018/C 459/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9143 – CapMan/NH-Amundi/Green Investment Group/Cloud Snurran) (
  1
  )

1

2

2018/C 459/04

Inledning av förfarande (Ärende M.8864 – Vodafone/Certain Liberty Global Assets) (
  1
  )

1

2

2018/C 459/05

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9158 – SoftBank/Toyota Motor Corporation/Monet Technologies JV) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2018/C 459/06 | Uppdatering 2019 av traktamenten för experter som är utstationerade vid rådets generalsekretariat | 4 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 459/07 | Eurons växelkurs | 5 |
| 2018/C 459/08 | Yttrande från rådgivande kommittén för koncentrationer avgett vid dess möte den 9 mars 2018 om ett utkast till beslut i Ärende M.8084 – Bayer/Monsanto – Föredragande: Lettland | 6 |
| 2018/C 459/09 | Förhörsombudets slutrapport – Ärende M.8084 – Bayer/Monsanto | 9 |
| 2018/C 459/10 | Sammanfattning av kommissionens beslut av den 21 mars 2018 om att förklara en koncentration förenlig med den inre marknaden och EES-avtalets funktion (Ärende M.8084 – Bayer/Monsanto) [delgivet med nr C(2018) 1709]
   (
  1
  ) | 10 |
| 2018/C 459/11 | Kommissionens genomförandebeslut av den 11 december 2018 om offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning av en ansökan om godkännande av en ändring som inte är en mindre ändring av en produktspecifikation enligt artikel 53 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 avseende namnet Gönci kajszibarack (SGB) | 24 |
| | Revisionsrätten |
| 2018/C 459/12 | Särskild rapport nr 33/2018 – Ökenspridning i EU: ett växande hot som kräver ökade insatser | 37 |
| 2018/C 459/13 | Särskild rapport nr 35/2018 – Insyn i EU-medel som förvaltas av icke-statliga organisationer: mer måste göras | 37 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2018/C 459/14 | Uppdatering av de referensbelopp för passage av de yttre gränserna som avses i artikel 6.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) | 38 |
| 2018/C 459/15 | Uppdatering av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) | 40 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2018/C 459/06

Uppdatering 2019 av traktamenten för experter som är utstationerade vid rådets generalsekretariat

4

Europeiska kommissionen

2018/C 459/07

Eurons växelkurs

5

2018/C 459/08

Yttrande från rådgivande kommittén för koncentrationer avgett vid dess möte den 9 mars 2018 om ett utkast till beslut i Ärende M.8084 – Bayer/Monsanto – Föredragande: Lettland

6

2018/C 459/09

Förhörsombudets slutrapport – Ärende M.8084 – Bayer/Monsanto

9

2018/C 459/10

Sammanfattning av kommissionens beslut av den 21 mars 2018 om att förklara en koncentration förenlig med den inre marknaden och EES-avtalets funktion (Ärende M.8084 – Bayer/Monsanto) [delgivet med nr C(2018) 1709]
   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2018) 1709]

1

10

2018/C 459/11

Kommissionens genomförandebeslut av den 11 december 2018 om offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning av en ansökan om godkännande av en ändring som inte är en mindre ändring av en produktspecifikation enligt artikel 53 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 avseende namnet Gönci kajszibarack (SGB)

Europeiska unionens officiella tidning

24

Revisionsrätten

2018/C 459/12

Särskild rapport nr 33/2018 – Ökenspridning i EU: ett växande hot som kräver ökade insatser

Ökenspridning i EU: ett växande hot som kräver ökade insatser

37

2018/C 459/13

Särskild rapport nr 35/2018 – Insyn i EU-medel som förvaltas av icke-statliga organisationer: mer måste göras

Insyn i EU-medel som förvaltas av icke-statliga organisationer: mer måste göras

37

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2018/C 459/14

Uppdatering av de referensbelopp för passage av de yttre gränserna som avses i artikel 6.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna)

38

2018/C 459/15

Uppdatering av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna)

40

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | DOMSTOLSFÖRFARANDEN |
| | Efta-domstolen |
| 2018/C 459/16 | Domstolens dom av den 17 september 2018 i mål E-10/17 – Nye Kystlink AS mot Color Group AS och Color Line AS (Artikel 53 i EES-avtalet – artikel 54 i EES-avtalet – Likvärdighetsprincipen – Effektivitetsprincipen – Nationella bestämmelser om preskriptionstiden för skadeståndsanspråk) | 47 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 459/17 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9094 – Amcor/Bemis) (
  1
  ) | 48 |

V   Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

2018/C 459/16

Domstolens dom av den 17 september 2018 i mål E-10/17 – Nye Kystlink AS mot Color Group AS och Color Line AS (Artikel 53 i EES-avtalet – artikel 54 i EES-avtalet – Likvärdighetsprincipen – Effektivitetsprincipen – Nationella bestämmelser om preskriptionstiden för skadeståndsanspråk)

(Artikel 53 i EES-avtalet – artikel 54 i EES-avtalet – Likvärdighetsprincipen – Effektivitetsprincipen – Nationella bestämmelser om preskriptionstiden för skadeståndsanspråk)

47

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2018/C 459/17

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9094 – Amcor/Bemis) (
  1
  )

1

48

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 20.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 459/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 459/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9070 – Eurocar/Vicentini)

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 459/01)

Kommissionen beslutade den 10 september 2018 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M9070. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M9070. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 20.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 459/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 459/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9166 – Santander Group/Hyundai Motor Company Group/JV)

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 459/02)

Kommissionen beslutade den 7 december 2018 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M9166. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M9166. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 20.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 459/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 459/2

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9143 – CapMan/NH-Amundi/Green Investment Group/Cloud Snurran)

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 459/03)

Kommissionen beslutade den 10 december 2018 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M9143. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M9143. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 20.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 459/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 459/2

---

Inledning av förfarande

(Ärende M.8864 – Vodafone/Certain Liberty Global Assets)

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 459/04)

Den 11 december 2018 beslutade kommissionen att inleda ett förfarande i detta ärende efter att ha konstaterat att den anmälda koncentrationen ger anledning till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden. Inledandet av förfarandet öppnar en undersökning i andra fasen avseende den anmälda koncentrationen och påverkar inte det slutliga beslutet i ärendet. Beslutet baseras på artikel 6.1.c i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1).

Kommissionen uppmanar intresserade tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

För att kunna beaktas i sin helhet, måste synpunkterna nå kommissionen senast 15 dagar efter offentliggörandet. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per telefax (+ 32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post med referensnummer M.8864 – Vodafone/Certain Liberty Global Assets, till:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

---

| 20.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 459/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 459/3

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9158 – SoftBank/Toyota Motor Corporation/Monet Technologies JV)

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 459/05)

Kommissionen beslutade den 12 december 2018 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M9158. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M9158. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 20.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 459/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 459/4

---

Uppdatering 2019 av traktamenten för experter som är utstationerade vid rådets generalsekretariat

(2018/C 459/06)

I enlighet med artikel 19.6 i rådets beslut (EU) 2015/1027 av den 23 juni 2015 om anställningsvillkoren för experter som är utstationerade vid rådets generalsekretariat och om upphävande av beslut 2007/829/EG (1) gäller följande:

| 1. | Det dagtraktamente som avses i artikel 19 ska från och med den 1 januari 2019 vara 35,13 EUR respektive 140,49 EUR. |
| --- | --- |

1.

Det dagtraktamente som avses i artikel 19 ska från och med den 1 januari 2019 vara 35,13 EUR respektive 140,49 EUR.

| 2. | Ersättningsnivåerna som grundas på avståndet mellan rekryteringsort och utstationeringsort (i km) ska från och med den 1 januari 2019 vara följande:






  Avstånd mellan rekryteringsort och utstationeringsort (i km) | Belopp i EUR |
| --- | --- | --- |
| 0–150 | 0,00 |
| > 150 | 90,31 |
| > 300 | 160,54 |
| > 500 | 260,91 |
| > 800 | 421,46 |
| > 1 300 | 662,30 |
| > 2 000 | 792,77 |

2.

Ersättningsnivåerna som grundas på avståndet mellan rekryteringsort och utstationeringsort (i km) ska från och med den 1 januari 2019 vara följande:

Avstånd mellan rekryteringsort och utstationeringsort (i km)

Belopp i EUR

0–150

0,00

> 150

90,31

> 300

160,54

> 500

260,91

> 800

421,46

> 1 300

662,30

> 2 000

792,77

---

(1)  EUT L 163, 30.6.2015, s. 40.

---

Europeiska kommissionen

| 20.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 459/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 459/5

---

Eurons växelkurs (1)

19 december 2018

(2018/C 459/07)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1405 |
| JPY | japansk yen | 128,11 |
| DKK | dansk krona | 7,4676 |
| GBP | pund sterling | 0,90318 |
| SEK | svensk krona | 10,3393 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1328 |
| ISK | isländsk krona | 138,80 |
| NOK | norsk krona | 9,9375 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,765 |
| HUF | ungersk forint | 322,90 |
| PLN | polsk zloty | 4,2833 |
| RON | rumänsk leu | 4,6655 |
| TRY | turkisk lira | 6,0860 |
| AUD | australisk dollar | 1,5879 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5332 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,9241 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6630 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5623 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 284,20 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 16,2602 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,8683 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4190 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 471,67 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7661 |
| PHP | filippinsk peso | 60,535 |
| RUB | rysk rubel | 77,0444 |
| THB | thailändsk baht | 37,311 |
| BRL | brasiliansk real | 4,4515 |
| MXN | mexikansk peso | 22,8738 |
| INR | indisk rupie | 80,1160 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1405

JPY

japansk yen

128,11

DKK

dansk krona

7,4676

GBP

pund sterling

0,90318

SEK

svensk krona

10,3393

CHF

schweizisk franc

1,1328

ISK

isländsk krona

138,80

NOK

norsk krona

9,9375

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,765

HUF

ungersk forint

322,90

PLN

polsk zloty

4,2833

RON

rumänsk leu

4,6655

TRY

turkisk lira

6,0860

AUD

australisk dollar

1,5879

CAD

kanadensisk dollar

1,5332

HKD

Hongkongdollar

8,9241

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6630

SGD

singaporiansk dollar

1,5623

KRW

sydkoreansk won

1 284,20

ZAR

sydafrikansk rand

16,2602

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,8683

HRK

kroatisk kuna

7,4190

IDR

indonesisk rupiah

16 471,67

MYR

malaysisk ringgit

4,7661

PHP

filippinsk peso

60,535

RUB

rysk rubel

77,0444

THB

thailändsk baht

37,311

BRL

brasiliansk real

4,4515

MXN

mexikansk peso

22,8738

INR

indisk rupie

80,1160

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 20.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 459/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 459/6

---

Yttrande från rådgivande kommittén för koncentrationer avgett vid dess möte den 9 mars 2018 om ett utkast till beslut i Ärende M.8084 – Bayer/Monsanto

Föredragande: Lettland

(2018/C 459/08)

Transaktion

| 1. | Rådgivande kommittén (13 medlemsstater) instämmer med kommissionen att transaktionen utgör en koncentration enligt artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen. |
| --- | --- |

1.

Unionsdimension

| 2. | Rådgivande kommittén (13 medlemsstater) instämmer med kommissionen att transaktionen har en EU-dimension enligt artikel 1.2 i koncentrationsförordningen. |
| --- | --- |

2.

Produktmarknad och geografisk marknad

| 3. | Rådgivande kommittén (13 medlemsstater) instämmer i kommissionens definitioner av de relevanta geografiska marknaderna för grönsaksfrön, särskilt att






  3.1 | marknaderna för grönsaksfrön omfattar både licensiering och saluföring av frön, |
| --- | --- | --- |

3.

3.1

marknaderna för grönsaksfrön omfattar både licensiering och saluföring av frön,

| 3.2 | den relevanta nivån för att bedöma priseffekter är på segmentnivå. |
| --- | --- |

3.2

den relevanta nivån för att bedöma priseffekter är på segmentnivå.

| 4. | Rådgivande kommittén (13 medlemsstater) instämmer i kommissionens definitioner av de relevanta produktmarknaderna för frön för storskalig odlingsverksamhet, nämligen i fråga om uppdelningen av






  4.1 | marknaderna i föregående och efterföljande led för raps, |
| --- | --- | --- |

4.

4.1

marknaderna i föregående och efterföljande led för raps,

| 4.2 | marknaderna i föregående och efterföljande led för bomull, och |
| --- | --- |

4.2

marknaderna i föregående och efterföljande led för bomull, och

| 4.3 | marknaderna i föregående och efterföljande led för vete. |
| --- | --- |

4.3

marknaderna i föregående och efterföljande led för vete.

| 5. | Rådgivande kommittén (13 medlemsstater) instämmer i kommissionens avgränsningar av följande relevanta produktmarknader för egenskaper hos grödor för storskalig odlingsverksamhet, nämligen i fråga om uppdelningen av






  5.1 | marknaderna för licensiering av enskilda växtegenskaper, och |
| --- | --- | --- |

5.

5.1

marknaderna för licensiering av enskilda växtegenskaper, och

| 5.2 | marknaderna för licensiering av staplade växter. |
| --- | --- |

5.2

marknaderna för licensiering av staplade växter.

| 6. | Rådgivande kommittén (13 medlemsstater) instämmer i kommissionens avgränsningar av följande relevanta produktmarknader för växtskyddsmedel, nämligen i fråga om uppdelningen av






  6.1 | marknaderna för icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel för användning inom jordbrukssektorn, |
| --- | --- | --- |

6.

6.1

marknaderna för icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel för användning inom jordbrukssektorn,

| 6.2 | marknaderna för icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel för användning utanför jordbrukssektorn, |
| --- | --- |

6.2

marknaderna för icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel för användning utanför jordbrukssektorn,

| 6.3 | marknaderna för herbicidtoleranssystem, |
| --- | --- |

6.3

marknaderna för herbicidtoleranssystem,

| 6.4 | marknaderna för betning, |
| --- | --- |

6.4

marknaderna för betning,

| 6.5 | marknaderna för svampbekämpningsmedel, |
| --- | --- |

6.5

marknaderna för svampbekämpningsmedel,

| 6.6 | marknaderna för insektsbekämpningsmedel, |
| --- | --- |

6.6

marknaderna för insektsbekämpningsmedel,

| 6.7 | marknaderna för mikrobiella produkter för effektiva grödor, |
| --- | --- |

6.7

marknaderna för mikrobiella produkter för effektiva grödor,

| 6.8 | marknaderna för bihälsoprodukter som inriktas på Varroa destructor, och |
| --- | --- |

6.8

marknaderna för bihälsoprodukter som inriktas på Varroa destructor, och

| 6.9 | marknaderna för digitala agronomiska recept. |
| --- | --- |

6.9

marknaderna för digitala agronomiska recept.

| 7. | Rådgivande kommittén (13 medlemsstater) instämmer i kommissionens definition av de områden där innovationskonkurrensen äger rum, nämligen i definitionen av






  7.1 | innovationsområden för grödor/egenskaper för storskalig odlingsverksamhet, |
| --- | --- | --- |

7.

7.1

innovationsområden för grödor/egenskaper för storskalig odlingsverksamhet,

| 7.2 | innovationsområden för icke-selektiva växtbekämpningsmedel, |
| --- | --- |

7.2

innovationsområden för icke-selektiva växtbekämpningsmedel,

| 7.3 | innovationsområden för HT-system, |
| --- | --- |

7.3

innovationsområden för HT-system,

| 7.4 | innovationsområden för svampbekämpningsmedel, |
| --- | --- |

7.4

innovationsområden för svampbekämpningsmedel,

| 7.5 | innovationsområden för insektsbekämpningsmedel, |
| --- | --- |

7.5

innovationsområden för insektsbekämpningsmedel,

| 7.6 | innovationsområden för mikrobiella produkter för effektiva grödor, och |
| --- | --- |

7.6

innovationsområden för mikrobiella produkter för effektiva grödor, och

| 7.7 | innovationsområden för bihälsoprodukter. |
| --- | --- |

7.7

innovationsområden för bihälsoprodukter.

| 8. | Rådgivande kommittén (13 medlemsstater) instämmer i kommissionens avgränsning av relevanta geografiska marknader i förhållande till






  8.1 | marknaderna för grönsaksfrön, |
| --- | --- | --- |

8.

8.1

marknaderna för grönsaksfrön,

| 8.2 | marknaderna i föregående och efterföljande led för frön för grödor för storskalig odlingsverksamhet, |
| --- | --- |

8.2

marknaderna i föregående och efterföljande led för frön för grödor för storskalig odlingsverksamhet,

| 8.3 | marknaderna för grödor/egenskaper för storskalig odlingsverksamhet, |
| --- | --- |

8.3

marknaderna för grödor/egenskaper för storskalig odlingsverksamhet,

| 8.4 | marknaderna för växtskyddsmedel, och |
| --- | --- |

8.4

marknaderna för växtskyddsmedel, och

| 8.5 | marknaderna för digitala agronomiska recept. |
| --- | --- |

8.5

marknaderna för digitala agronomiska recept.

Konkurrensbedömning

| 9. | Rådgivande kommittén (13 medlemsstater) instämmer i kommissionens bedömning att transaktionen påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens med avseende på produkt-/priskonkurrens inom






  9.1 | marknaderna för grönsaksfrön, |
| --- | --- | --- |

9.

9.1

marknaderna för grönsaksfrön,

| 9.2 | marknaderna i föregående och efterföljande led för frön för grödor för storskalig odlingsverksamhet, nämligen raps (marknaderna i efterföljande led) och bomull (marknaden i föregående led), |
| --- | --- |

9.2

marknaderna i föregående och efterföljande led för frön för grödor för storskalig odlingsverksamhet, nämligen raps (marknaderna i efterföljande led) och bomull (marknaden i föregående led),

| 9.3 | marknaderna för grödor/egenskaper för storskalig odlingsverksamhet, |
| --- | --- |

9.3

marknaderna för grödor/egenskaper för storskalig odlingsverksamhet,

| 9.4 | marknaderna för icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel för användning på fleråriga grödor inom jordbrukssektorn, |
| --- | --- |

9.4

marknaderna för icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel för användning på fleråriga grödor inom jordbrukssektorn,

| 9.5 | marknaderna för icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel för användning utanför jordbrukssektorn inom ramen för industriell förvaltning av växtlighet (före/efter uppkomst och efter uppkomst), |
| --- | --- |

9.5

marknaderna för icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel för användning utanför jordbrukssektorn inom ramen för industriell förvaltning av växtlighet (före/efter uppkomst och efter uppkomst),

| 9.6 | marknaderna för betning mot rundmask, och |
| --- | --- |

9.6

marknaderna för betning mot rundmask, och

| 9.7 | marknaderna för digitala agronomiska recept på svampbekämpningsmedel för grödor för storskalig odlingsverksamhet. |
| --- | --- |

9.7

marknaderna för digitala agronomiska recept på svampbekämpningsmedel för grödor för storskalig odlingsverksamhet.

| 10. | Rådgivande kommittén (13 medlemsstater) instämmer i kommissionens bedömning att transaktionen påtagligt skulle hämma effektiv konkurrens med avseende på innovationskonkurrens för






  10.1 | grödor/egenskaper för storskalig odlingsverksamhet, |
| --- | --- | --- |

10.

10.1

grödor/egenskaper för storskalig odlingsverksamhet,

| 10.2 | icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel, och |
| --- | --- |

10.2

icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel, och

| 10.3 | herbicidtoleranssystem. |
| --- | --- |

10.3

herbicidtoleranssystem.

| 11. | Rådgivande kommittén (13 medlemsstater) instämmer i kommissionens bedömning att transaktionen inte påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens till följd av förhållandet mellan parternas verksamheter på






  11.1 | vissa marknader för grönsaksfrön, |
| --- | --- | --- |

11.

11.1

vissa marknader för grönsaksfrön,

| 11.2 | marknaderna för vetefrön, |
| --- | --- |

11.2

marknaderna för vetefrön,

| 11.3 | innovation inom vissa marknader för bladverkande svampbekämpningsmedel, |
| --- | --- |

11.3

innovation inom vissa marknader för bladverkande svampbekämpningsmedel,

| 11.4 | innovation inom vissa marknader för bladverkande insektsbekämpningsmedel, |
| --- | --- |

11.4

innovation inom vissa marknader för bladverkande insektsbekämpningsmedel,

| 11.5 | marknaderna i föregående led för betning med insektsbekämpningsmedel och svampbekämpningsmedel och marknaderna i efterföljande led för betning (vertikalt förhållande), |
| --- | --- |

11.5

marknaderna i föregående led för betning med insektsbekämpningsmedel och svampbekämpningsmedel och marknaderna i efterföljande led för betning (vertikalt förhållande),

| 11.6 | mikrobiella produkter för effektiva grödor, både när det gäller produkt-/priskonkurrens och innovationskonkurrens, |
| --- | --- |

11.6

mikrobiella produkter för effektiva grödor, både när det gäller produkt-/priskonkurrens och innovationskonkurrens,

| 11.7 | innovationsmarknaderna för bihälsoprodukter som inriktas på Varroa destructor, och |
| --- | --- |

11.7

innovationsmarknaderna för bihälsoprodukter som inriktas på Varroa destructor, och

| 11.8 | kombinationserbjudanden av frön och växtskyddsmedel, både på distributörs- och odlarnivå. |
| --- | --- |

11.8

kombinationserbjudanden av frön och växtskyddsmedel, både på distributörs- och odlarnivå.

Korrigerande åtgärder

| 12. | Rådgivande kommittén (13 medlemsstater) instämmer med kommissionen att den avyttrade verksamheten i fråga om grönsaksfrön kommer att lösa de konkurrensproblem som har fastställts för grönsaksfrön. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Vad gäller BASF-avyttringspaketet instämmer rådgivande kommittén (14 medlemsstater) med kommissionen att






  13.1 | avyttringen av verksamheten i fråga om grödor för storskalig odling kommer att lösa de konkurrensproblem som har fastställts för marknaden för frön/egenskaper för grödor för storskalig odlingsverksamhet och innovationskonkurrens, |
| --- | --- | --- |

13.

13.1

avyttringen av verksamheten i fråga om grödor för storskalig odling kommer att lösa de konkurrensproblem som har fastställts för marknaden för frön/egenskaper för grödor för storskalig odlingsverksamhet och innovationskonkurrens,

| 13.2 | avyttringen av GA-verksamheten och glyfosattillgångarna kommer att lösa de konkurrensproblem som har fastställts i samband med glyfosat- och glufosinatammonium, |
| --- | --- |

13.2

avyttringen av GA-verksamheten och glyfosattillgångarna kommer att lösa de konkurrensproblem som har fastställts i samband med glyfosat- och glufosinatammonium,

| 13.3 | avyttringen av NemaStrike-tillgångarna kommer att lösa konkurrensproblemen i samband med betning mot rundmask, |
| --- | --- |

13.3

avyttringen av NemaStrike-tillgångarna kommer att lösa konkurrensproblemen i samband med betning mot rundmask,

| 13.4 | överföringen av uppgifter och licenser avseende [NSH-forskningsinriktningarna 1, 2 och 3] kommer att lösa konkurrensproblemen i samband med parternas respektive innovationsinsatser inom icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel och HT-system, |
| --- | --- |

13.4

överföringen av uppgifter och licenser avseende [NSH-forskningsinriktningarna 1, 2 och 3] kommer att lösa konkurrensproblemen i samband med parternas respektive innovationsinsatser inom icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel och HT-system,

| 13.5 | licensen för digitalt jordbruk kommer att lösa konkurrensproblemen i samband med digitala recept på svampbekämpningsmedel för grödor för storskalig odlingsverksamhet inom EES-området, samt de frågor som tagits upp i marknadstestet, och |
| --- | --- |

13.5

licensen för digitalt jordbruk kommer att lösa konkurrensproblemen i samband med digitala recept på svampbekämpningsmedel för grödor för storskalig odlingsverksamhet inom EES-området, samt de frågor som tagits upp i marknadstestet, och

| 13.6 | BASF förefaller prima facie att vara en lämplig köpare av BASF-avyttringspaketet, dock med förbehåll för ytterligare undersökningar. |
| --- | --- |

13.6

BASF förefaller prima facie att vara en lämplig köpare av BASF-avyttringspaketet, dock med förbehåll för ytterligare undersökningar.

| 14. | Rådgivande kommittén (13 medlemsstater) instämmer med kommissionen om att transaktionen, förutsatt att de slutliga åtagandena efterlevs, att BASF godkänns som köpare av BASF-avyttringspaketet och att köparen av avyttringspaketet avseende grönsaksfrön godkänns, inte påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens på den inre marknaden eller på en väsentlig del av den. |
| --- | --- |

14.

Stödets förenlighet med den inre marknaden

| 15. | Rådgivande kommittén (13 medlemsstater) instämmer med kommissionen att transaktionen därför bör förklaras förenlig med den inre marknaden och med EES-avtalet i enlighet med artiklarna 2.2 och 8.2 i koncentrationsförordningen samt artikel 57 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

15.

---

| 20.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 459/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 459/9

---

Förhörsombudets slutrapport (1)

Ärende M.8084 – Bayer/Monsanto

(2018/C 459/09)

1.

Kommissionen mottog den 30 juni 2017 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i koncentrationsförordningen (2), genom vilken Bayer Aktiengesellschaft (nedan kallat Bayer eller den anmälande parten) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över Monsanto Corporation (nedan kallat Monsanto) genom förvärv av aktier (nedan kallad transaktionen). Bayer och Monsanto kallas nedan gemensamt för parterna.

2.

Den första fasen av kommissionens undersökning gav upphov till allvarliga tvivel om transaktionens förenlighet med den inre marknaden och EES-avtalet, särskilt beträffande effekterna på konkurrensen inom växtskydd, frön, egenskaper och digitalt jordbruk. Den 22 augusti 2017 antog kommissionen ett beslut om att inleda förfaranden i enlighet med artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen, som den anmälande parten lämnade in skriftliga synpunkter på den 4 september 2017.

3.

Den 19 september 2017 och den 26 januari 2018 förlängdes den andra fasen av perioden för prövning av transaktionen i enlighet med artikel 10.3 i koncentrationsförordningen med totalt 15 arbetsdagar.

4.

Den 4 oktober och den 16 oktober 2017 antog kommissionen två beslut i enlighet med artikel 11.3 i koncentrationsförordningen om att skjuta upp tidsfristen för prövningen av koncentrationen på grund av att parterna hade underlåtit att tillhandahålla vissa begärda handlingar. Den första uppskjutningsperioden varade från den 21 september 2017 till den 13 oktober 2017 och den andra från den 10 oktober 2017 till den 3 november 2017, då de begärda handlingarna tillhandahölls.

5.

På deras begäran har jag bekräftat Arbeitsgemeinschaft bäuerliche Landwirtschaft e.V., Avaaz Foundation, DowDuPont Inc. och IPES-Food som berörda tredje parter i det pågående förfarandet.

6.

Kommissionen antog ett meddelande om invändningar i detta ärende den 14 december 2017, och parterna informerades om detta samma dag. Parterna besvarade meddelandet om invändningar den 9 januari 2018. Parterna begärde inte ett formellt muntligt hörande för att utveckla sina argument.

7.

Kommissionen skickade flera faktaskrivelser den 26 januari 2018 och den 1 och 8 februari 2018, där parterna gavs möjlighet att lämna sina synpunkter på ytterligare faktauppgifter.

8.

Parterna lämnade in en formell uppsättning åtaganden den 2 februari 2018. Den 5 februari 2018 lämnade parterna in en något reviderad version av åtagandena. Kommissionen marknadstestade dessa åtaganden den 6 februari 2018. Baserat på återkoppling från kommissionens riktade marknadstest för detta paket, lade parterna fram uppdaterade åtaganden den 16 februari 2018 (nedan kallade de slutliga åtagandena).

9.

I utkastet till beslut drar kommissionen slutsatsen att de slutliga åtagandena är lämpliga och tillräckliga för att undanröja de omfattande hindren för effektiv konkurrens på de områden där sådana hinder har fastställts. Kommissionen förklarar därför transaktionen som förenlig med den inre marknaden och EES-avtalet, under förutsättning att vissa villkor och ålägganden uppfylls i syfte att säkerställa att Bayer efterlever de slutliga åtagandena.

10.

Jag har i enlighet med artikel 16.1 i beslut 2011/695/EU granskat utkastet till beslut och dragit slutsatsen att det enbart tar upp invändningar som parterna har getts tillfälle att yttra sig om.

11.

Jag drar den övergripande slutsatsen att rätten till effektivt utövande av de processuella rättigheterna har respekterats i detta ärende.

Bryssel den 12 mars 2018.

Wouter WILS

---

(1)  I enlighet med artiklarna 16 och 17 i beslut 2011/695/EU av Europeiska kommissionens ordförande av den 13 oktober 2011 om förhörsombudets funktion och kompetensområde i vissa konkurrensförfaranden (EUT L 275, 20.10.2011, s. 29) (nedan kallat beslut 2011/695/EU).

1

beslut 2011/695/EU

(2)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (”EG:s koncentrationsförordning”) (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1) (nedan kallad koncentrationsförordningen).

2

koncentrationsförordningen

---

| 20.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 459/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 459/10

---

Sammanfattning av kommissionens beslut

av den 21 mars 2018

om att förklara en koncentration förenlig med den inre marknaden och EES-avtalets funktion

(Ärende M.8084 – Bayer/Monsanto)

[delgivet med nr C(2018) 1709]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 459/10)

Kommissionen antog den 21 mars 2018 ett beslut i ett koncentrationsärende enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (1)
  , särskilt artikel 8.2. En icke-konfidentiell version av det fullständiga beslutet, i tillämpliga fall i form av en preliminär version, finns tillgänglig på engelska på webbplatsen för generaldirektoratet för konkurrens, på följande adress: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_sv.html

1.   INLEDNING

| (1) | Genom beslutet förklaras förvärvet av Monsanto Company (nedan kallat Monsanto) av Bayer Aktiengesellschaft (nedan kallat Bayer, tillsammans med Monsanto kallat parterna) genom köp av aktier (nedan kallad transaktionen) förenligt med den inre marknaden och EES-avtalet, i enlighet med artiklarna 2.2 och 8.2 i koncentrationsförordningen och artikel 57 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(1)

2.   FÖRFARANDE

| (2) | Den 14 september 2016 meddelade Bayer att företaget skulle förvärva kontroll över Monsanto. Bayer anmälde transaktionen till kommissionen den 30 juni 2017. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Enligt ett beslut av den 22 augusti 2017 (2) fann kommissionen att transaktionen föranledde allvarliga tvivel beträffande förenligheten med den inre marknaden och inledde ett förfarande i enlighet med artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | I samband med den ingående undersökningen bekräftades de farhågor beträffande konkurrensen som preliminärt kartlagts. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Den 16 februari 2018 lämnade den anmälande parten de slutliga åtagandena (nedan kallade slutliga åtaganden) som gör transaktionen förenlig med den inre marknaden. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Samråd hölls med medlemsstaterna om utkastet till beslut den 9 mars 2018 i rådgivande kommittén för koncentrationer, som avgav ett positivt yttrande. Kommissionens förhörsombud avgav sitt positiva yttrande om förfarandet i sin rapport som utfärdades den 12 mars 2018. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | I sin motiverade begäran av den 4 april 2018, ändrad den 6 april 2018, föreslog den anmälande parten att de slutliga åtagandena skulle ändras enligt beskrivningen i avsnitten 6.1.3 och 6.1.5. Kommissionen godkände de slutliga åtagandena genom ett beslut av den 11 april 2018 (3). |
| --- | --- |

(7)

3.   PARTERNA

| (8) | Bayer, registrerat i Tyskland, är aktivt inom följande fyra områden: läkemedel, konsumenthälsa, jordbruk (Bayer Crop Science) och djurhälsa. Transaktionens konkurrenseffekter rör främst avdelningen Bayer Crop Science. Bayer Crop Science är verksamt inom följande tre affärssegment: i) Växtskyddsmedel. ii) Frön. iii) Miljövetenskap. Bayer är även aktivt inom utveckling av biologiska tekniker samt inom utveckling och tillhandahållande av digitala jordbrukstjänster. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Monsanto, registrerat i Förenta staterna, är ett jordbruksföretag som producerar frön och växtskyddsmedel (med inriktning på växtbekämpningsmedel med glyfosat, som företaget saluför under varumärket ”Roundup”). Monsanto är även verksamt inom forskning om biologiska medel i jordbruket. Monsanto tillhandahåller dessutom digitala jordbrukstjänster till jordbrukare genom ”The Climate Corporation”. |
| --- | --- |

(9)

4.   UNIONSDIMENSION

| (10) | De berörda företagens sammanlagda omsättning i hela världen överstiger 5 miljarder euro [Bayer: [...] euro, Monsanto: [...] euro]. Varje företag har en omsättning inom unionen som överstiger 250 miljoner euro [Bayer: [...] euro, Monsanto: [...] euro], men inget av dem når upp till mer än två tredjedelar av sin sammanlagda omsättning i hela unionen, i en och samma medlemsstat. Transaktionen har följaktligen en unionsdimension enligt artikel 1.2 i koncentrationsförordningen. |
| --- | --- |

(10)

5.   MOTIVERING

5.1   De relevanta produktmarknaderna

| (11) | Beslutet rör följande områden/marknader där parterna är aktiva:






  a) | Grönsaksfrön (horisontella icke samordnade effekter på faktisk pris-/produktkonkurrens). |
| --- | --- | --- |

(11)

a)

Grönsaksfrön (horisontella icke samordnade effekter på faktisk pris-/produktkonkurrens).

| b) | Frön för grödor för storskalig odlingsverksamhet, inklusive raps, bomull och vete (horisontella icke samordnade effekter på faktisk pris-/produktkonkurrens). |
| --- | --- |

b)

Frön för grödor för storskalig odlingsverksamhet, inklusive raps, bomull och vete (horisontella icke samordnade effekter på faktisk pris-/produktkonkurrens).

| c) | Grödor/egenskaper för storskalig odlingsverksamhet (horisontella icke samordnade effekter på faktisk och eventuell pris-/produktkonkurrens samt innovationskonkurrens). |
| --- | --- |

c)

Grödor/egenskaper för storskalig odlingsverksamhet (horisontella icke samordnade effekter på faktisk och eventuell pris-/produktkonkurrens samt innovationskonkurrens).

| d) | Växtskyddsmedel, inklusive icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel för användning både inom och utanför jordbrukssektorn (horisontella icke samordnade effekter på faktisk och eventuell pris-/produktkonkurrens samt innovationskonkurrens) och herbicidtoleranssystem (horisontella icke samordnade effekter på innovationskonkurrens), betning (horisontella icke samordnade effekter på eventuell konkurrens samt vertikala effekter), svampbekämpningsmedel (horisontella icke samordnade effekter på innovationskonkurrens), insektsbekämpningsmedel (horisontella icke samordnade effekter på innovationskonkurrens), mikrobiella produkter för effektiva grödor (horisontella icke samordnade effekter på innovationskonkurrens) samt bihälsoprodukter som inriktas på varroasjuka (horisontella icke samordnade effekter på innovationskonkurrens). |
| --- | --- |

d)

Växtskyddsmedel, inklusive icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel för användning både inom och utanför jordbrukssektorn (horisontella icke samordnade effekter på faktisk och eventuell pris-/produktkonkurrens samt innovationskonkurrens) och herbicidtoleranssystem (horisontella icke samordnade effekter på innovationskonkurrens), betning (horisontella icke samordnade effekter på eventuell konkurrens samt vertikala effekter), svampbekämpningsmedel (horisontella icke samordnade effekter på innovationskonkurrens), insektsbekämpningsmedel (horisontella icke samordnade effekter på innovationskonkurrens), mikrobiella produkter för effektiva grödor (horisontella icke samordnade effekter på innovationskonkurrens) samt bihälsoprodukter som inriktas på varroasjuka (horisontella icke samordnade effekter på innovationskonkurrens).

| e) | Digitala agronomiska recept avseende svampbekämpningsmedel för grödor för storskalig odlingsverksamhet (horisontella icke samordnade effekter på eventuell pris-/produktkonkurrens. |
| --- | --- |

e)

Digitala agronomiska recept avseende svampbekämpningsmedel för grödor för storskalig odlingsverksamhet (horisontella icke samordnade effekter på eventuell pris-/produktkonkurrens.

5.1.1   
  Grönsaksfrön

| (12) | Kommissionen har konstaterat att den relevanta produktmarknaden omfattar både licensiering och saluföring av grönsaksfrön för varje grönsaksgröda. Kommissionen har även konstaterat att varje grönsaksgröda utgör en separat produktmarknad, som dock består av starkt differentierade segment. Kommissionen anser därför att det är relevant att göra konkurrensbedömningen av priseffekterna på segmentnivå. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Kommissionen har använt den uppdelning i segment som har föreslagits av parterna, eftersom den har konstaterats vara tillförlitlig. Segmenten delas upp på följande sätt: i) Odlingsmiljö (öppet fält, växthus av nät eller plast, eller glasväxthus). ii) Frötyp (populationssort eller hybrid). iii) Användning (färsk eller bearbetad). iv) Huruvida den färdigvuxna plantan har odlats som rotstock eller ej. v) De odlade grönsakernas egenskaper (typ, storlek, färg, smak osv.). |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Kommissionen konstaterar att den geografiska omfattningen av marknaden för grönsaksfrön är nationell, på grund av nationell registrering, nationell distribution och svag arbitrageprissättning mellan länderna. Kommissionen har dock även noterat att det finns andra faktorer som tyder på att marknaden för grönsaksfrön kan vara bredare än en nationell omfattning. |
| --- | --- |

(14)

5.1.2   
  Frön för grödor för storskalig odlingsverksamhet

| (15) | Kommissionen har analyserat marknaderna för grödor för storskalig odlingsverksamhet där parternas verksamheter överlappar varandra: raps, bomull och vete. |
| --- | --- |

(15)

5.1.2.1   Raps

| (16) | Rapsindustrin är en industri uppdelad i två faser, som består av i) förädling av nya rapssorter, och ii) kommersiell produktion av frön från dessa sorter och försäljning av frön till kunderna. Både Bayer och Monsanto förädlar och saluför nya rapssorter inom EU och i andra delar av världen. Båda företagen har fullt utvecklade förädlingsprogram i Europa. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Kommissionen anser att den relevanta produktmarknaden för raps är i) marknaden i föregående led för licensiering av embryonalt material för förädling av nya rapssorter, ii) marknaden i föregående led för licensiering av rapssorter för saluföring, och iii) marknaden i efterföljande led för saluföring av rapsfrön. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Kommissionen lämnar frågan öppen om huruvida marknaderna i efterföljande led bör delas upp ytterligare mellan de två rapstyper som odlas i Europa: vinterraps och sommarraps (eller vårraps). |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Kommissionen anser följande: i) Den geografiska marknaden för licensiering av embryonalt material är EU-omfattande. ii) Marknaden för licensiering av rapssorter är EU-omfattande. iii) Den geografiska omfattningen av marknaden för saluföring av rapssorter är nationell. |
| --- | --- |

(19)

5.1.2.2   Bomull

| (20) | Kommissionen anser att den relevanta marknaden för konkurrensanalysen är licensiering av bomullssorter för produktion och försäljning. Den geografiska marknaden är EU-omfattande. |
| --- | --- |

(20)

5.1.2.3   Vete

| (21) | Kommissionen anser att det finns två relevanta produktmarknader: i) Marknaden i föregående led för licensiering av vetesorter för produktion och försäljning (men inte förädling), och ii) marknaden i efterföljande led för saluföring av vetefrön. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Kommissionen konstaterar vidare att den geografiska marknaden för vete är EU-omfattande för marknaden (i föregående led) för licensiering, och nationell för marknaden (i efterföljande led) för saluföring. |
| --- | --- |

(22)

5.1.3   
  Grödor/egenskaper för storskalig odlingsverksamhet

| (23) | Kommissionen konstaterar att det i det föregående ledet för förädling och saluföring av grödor finns tre olika marknadsskikt för egenskaper. Dessa är i) skiktet för licensiering av upptäckt av växtegenskaper, ii) skiktet för licensiering av enskilda växtegenskaper, och iii) licensiering av staplade växter. Kommissionen anser att skiktet för licensiering av upptäckt av egenskaper inte utgör en produktmarknad, utan snarare är ett innovationsområde, och att det finns separata produktmarknader för licensiering av staplade växter å ena sidan och licensiering av växtegenskaper å den andra. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Inom skiktet för licensiering av enskilda staplade växter fastställs de relevanta produktmarknaderna genom en särskild funktion, såsom tolerans mot ett specifikt växtbekämpningsmedel och en specifik gröda. Vad gäller insektsresistensfunktioner (nedan kallade IR-funktioner) fastställs en ytterligare uppdelning av IR-egenskaper baserat på den insektsfamilj som egenskapen ger resistens mot. |
| --- | --- |

(24)

| (25) | I fråga om skiktet för licensiering av transformationshändelser kan de relevanta produktmarknaderna särskiljas per gröda. |
| --- | --- |

(25)

| (26) | Kommissionen anser att de relevanta geografiska marknaderna för licensiering av växtegenskaper och licensiering av staplade växter är globala. |
| --- | --- |

(26)

5.1.4   
  Växtskyddsmedel

5.1.4.1   Ogräshantering

A)   Icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel för användning inom jordbrukssektorn

| (27) | Icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel (nedan även kallade NSH) är produkter med ett brett verkningsområde och dödar både gräsogräs och örtogräs. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Kommissionen anser att den relevanta produktmarknaden för ogräsbekämpningsmedel för användning inom jordbrukssektorn bör delas upp, å ena sidan mellan selektiva ogräsbekämpningsmedel och icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel, och å andra sidan, inom icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel, mellan fleråriga grödor (det enda segment där parterna delvis överlappar varandra inom EES-området) och icke-fleråriga grödor. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Kommissionen anser även att den geografiska omfattningen av marknaderna för växtskyddsmedel är nationell. |
| --- | --- |

(29)

B)   Icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel för användning utanför jordbrukssektorn

| (30) | Kommissionen anser att de relevanta produktmarknaderna för icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel för användning utanför jordbrukssektorn bör delas upp mellan i) industriell förvaltning av växtlighet och ii) torv och prydnadsväxter. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Kommissionen anser dessutom att bekämpningsmedel mot snår- och buskskog och järnvägstillämpningar utgör separata marknader inom industriell förvaltning av växtlighet. |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Inom segmentet för industriell förvaltning av växtlighet anser kommissionen att icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel kan delas in i två kategorier efter tidpunkten för appliceringen av produkten: a) produkter som appliceras före uppkomst och produkter som appliceras före/efter uppkomst och b) produkter som appliceras efter uppkomst och produkter som appliceras före/efter uppkomst. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Kommissionen anser att den geografiska omfattningen av de relevanta marknaderna är nationell. |
| --- | --- |

(33)

C)   Herbicidtoleranssystem

| (34) | Ogräshanteringssystem kombinerar icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel, vanligen för grödor som är toleranta mot dessa ogräsbekämpningsmedel, antingen genom genetisk modifiering av grödorna (nedan kallade GM-system) eller, mer sällan, genom användning av naturligt toleranta grödor, dvs. ej genetiskt modifierade grödor (nedan kallade andra system än GM-system). GM-system och andra system än GM-system kallas nedan tillsammans HT-system. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Kommissionen anser att alla HT-system för en viss gröda konkurrerar inom en differentierad relevant produktmarknad och att de motsvarande innovationsområdena omfattar innovation inom HT-system både mellan grödor (särskilt i det tidiga forskningsskedet) och för varje relevant gröda (såsom soja, bomull, majs, raps, ris eller vete). |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Kommissionen anser att den relevanta geografiska omfattningen för innovationssystem för HT-system är världsomspännande. |
| --- | --- |

(36)

5.1.4.2   Betning

| (37) | Betning är behandling (eller putsning) av frön med hjälp av särskilda beredningar för att skydda dem i de tidiga utvecklingsstadierna. Betning inriktas därför på sjukdomar och jordlevande insekter eller insekter som förekommer tidigt under säsongen (nedan kallad svamp- och insektsbekämpning) och rundmaskar (nedan kallad betning mot rundmask). |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Kommissionen ansåg att betning utgör en separat produktmarknad snarare än en viss typ av applicering av växtskyddsmedel. Betning delas upp ytterligare per gröda och per typ (t.ex. insektsbekämpningsmedel och svampbekämpningsmedel). När det gäller betning mot rundmask anser kommissionen att den relevanta produktmarknaden för konkurrensanalysen är betning för kontroll av rundmaskar per gröda. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | I fråga om betningsmarknadens efterföljande marknad kan frågan om huruvida produktmarknaden i efterföljande led även omfattar obehandlade frön lämnas öppen i detta beslut. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Kommissionen anser att den geografiska omfattningen av marknaderna för betningsmedel är nationell. |
| --- | --- |

(40)

5.1.4.3   Svampbekämpningsmedel

| (41) | Svampbekämpningsmedel är agrokemiska produkter för sjukdomskontroll och används för att förhindra att växter och växtprodukter försämras till följd av svampar och mögel. |
| --- | --- |

(41)

| (42) | Kommissionen har genomfört sin konkurrensanalys av svampbekämpningsmedel per gröda/sjukdom. Kommissionen anser även att det relevanta innovationsområdet för bedömningen är innovation inom svampbekämpningsmedel för olika grödor/sjukdomar eller grupper av sjukdomar. |
| --- | --- |

(42)

| (43) | Kommissionen anser likaså att frågan om huruvida kemiska och biologiska svampbekämpningsmedel utgör separata produktmarknader kan lämnas öppen, eftersom transaktionen inte ger upphov till farhågor om förenligheten med den inre marknaden enligt någon rimlig marknadsdefinition. |
| --- | --- |

(43)

| (44) | Den geografiska omfattningen av marknaderna för svampbekämpningsmedel är nationell. Den geografiska dimensionen av innovationsområden kan lämnas öppen. |
| --- | --- |

(44)

5.1.4.4   Insektsbekämpningsmedel

| (45) | Insektsbekämpningsmedel är produkter som är utformade för att kontrollera insekter som skadar odlade grödor, särskilt livsmedelsgrödor. De kan appliceras på en rad olika sätt, bland annat på bladen, jorden och som betningsmedel. |
| --- | --- |

(45)

| (46) | Kommissionen har genomfört sin konkurrensanalys av insektsbekämpningsmedel per gröda/skadegörare. Kommissionen anser att det relevanta innovationsområdet för dess bedömning är insektsbekämpningsmedel uppdelat per skadegörare. |
| --- | --- |

(46)

| (47) | Kommissionen anser att frågan om huruvida insektsbekämpningsmedel bör delas upp ytterligare mellan biologiska och kemiska medel kan lämnas öppen, eftersom transaktionen inte ger upphov till farhågor om förenligheten med den inre marknaden enligt någon rimlig marknadsdefinition. |
| --- | --- |

(47)

| (48) | Den geografiska omfattningen av marknaden för insektsbekämpningsmedel är nationell, medan den geografiska dimensionen av innovationsområden kan lämnas öppen. |
| --- | --- |

(48)

5.1.4.5   Mikrobiella produkter för effektiva grödor

| (49) | Mikrobiella produkter (även kallade ”biologiska” växtskyddsmedel) består av mikroorganismer, vanligen en bakterie, ett virus eller en svamp. De kan användas för att skydda grödorna (biologiska bekämpningsmedel) och/eller för att förstärka växternas produktivitet och fruktbarhet (växtbiostimulanter och biologiska gödselmedel). |
| --- | --- |

(49)

| (50) | Växtbiostimulanter och biologiska gödselmedel är utformade för att förbättra grödornas hälsa, avkastning och tolerans mot stressförhållanden, och till skillnad mot biologiska bekämpningsmedel har de ingen direkt verkan mot skadedjur eller sjukdomar. De kallas även produkter för effektiva grödor. |
| --- | --- |

(50)

| (51) | Definitionen av produktmarknaden för mikrobiella produkter för effektiva grödor och definitionen av den relevanta geografiska marknaden kan lämnas öppna, eftersom transaktionen inte ger upphov till farhågor om förenligheten med den inre marknaden enligt någon rimlig marknadsdefinition. |
| --- | --- |

(51)

| (52) | Kommissionen anser att det relevanta innovationsområdet för dess bedömning är innovation inom mikrobiella produkter för effektiva grödor. |
| --- | --- |

(52)

5.1.4.6   Bihälsa

| (53) | Kommissionen anser att det finns en separat produktmarknad för produkter som inriktas på och kontrollerar angrepp av varroasjuka hos bikolonier. Kommissionen anser även att en uppdelning av marknaden mellan biologiska och kemiska produkter eller enligt aktiv ingrediens/aktivt verkningssätt eller administreringssätt inte förefaller vara motiverad. |
| --- | --- |

(53)

| (54) | Kommissionen anser dessutom att det relevanta innovationsområdet är bihälsoprodukter som inriktas på Varroa destructor. |
| --- | --- |

(54)

| (55) | Den geografiska omfattningen av marknaden för bihälsa är nationell, medan den geografiska dimensionen av innovationsområden kan lämnas öppen. |
| --- | --- |

(55)

5.1.5   
  Digitala agronomiska recept

| (56) | Digitalt jordbruk avser insamling av uppgifter och information om jordbruksföretag för att tillhandahålla skräddarsydd rådgivning eller aggregerade uppgifter för att öka jordbrukens produktivitet. Digitalt jordbruk befinner sig fortfarande i sin linda, men utvecklas snabbt. |
| --- | --- |

(56)

| (57) | Inom digitalt jordbruk avser digitala recept rekommendationer eller råd om val och applicering (t.ex. dosering, doseringstidpunkter) av insatsvaror (t.ex. växtskyddsmedel) som tillhandahålls på en geografiskt alltmer detaljerad nivå (t.ex. fält, fältområde eller ännu snävare) som jordbrukaren kan genomföra. Dessa rekommendationer eller råd genereras av ett agronomiskt analysverktyg som baseras på stora uppsättningar av offentliga och äganderättsligt skyddade uppgifter. |
| --- | --- |

(57)

| (58) | Kommissionen drar slutsatsen att tjänster avseende digitala recept utgör en egen kategori av tjänster inom digitalt jordbruk, eftersom de i) bland annat kräver flera dataskikt, mer komplexa algoritmer och bredare kapacitet, och ii) rekommenderar en konkret åtgärdsplan för jordbrukarna, med en hög detaljnivå och anpassningsgrad. Kommissionen anser att detta kan delas upp ytterligare per insatsvara (t.ex. svampbekämpningsmedel osv.) och per grupp av grödor (t.ex. grödor för storskalig odlingsverksamhet). |
| --- | --- |

(58)

| (59) | När det gäller den relevanta geografiska marknaden anser kommissionen att omfattningen är nationell, även om den i sin bedömning även tog hänsyn till ett bredare regionalt geografiskt sammanhang när så var relevant. |
| --- | --- |

(59)

5.2   Konkurrensbedömning

5.2.1   
  Grönsaksfrön

| (60) | Kommissionen har bedömt de horisontella effekterna på pris-/produktkonkurrensen på marknaden för grönsaksfrön. Inom EU överlappas parternas verksamhet för 16 grönsaksgrödor (t.ex. tomater, gurkor osv.). Varje grönsaksgröda delas upp i ytterligare segment (t.ex. körsbärstomater som odlas i växthus). |
| --- | --- |

(60)

| (61) | Priskonkurrensen för grönsaksfrön sker på segment-/landsnivå. Konkurrensbedömningen måste därför göras inom flera hundra segment-/landskombinationer. Med tanke på det stora antal segment-/landskombinationer som måste bedömas har kommissionen tillämpat filter baserat på marknadsandel och koncentrationsnivåer (HHI och HHI-delta) för att fastställa marknader där transaktionen påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens. För vissa marknader har kommissionen genomfört en mer djupgående bedömning baserat på strukturella och kvalitativa faktorer. |
| --- | --- |

(61)

| (62) | På grundval av detta anser kommissionen att transaktionen påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens på grund av icke samordnade effekter och/eller på grund av att en dominerande ställning skapats eller förstärkts inom ett antal marknader för grönsaksfrön inom EU, som motsvarar omkring 200 segment-/landskombinationer. |
| --- | --- |

(62)

5.2.2   
  Frön för grödor för storskalig odlingsverksamhet

5.2.2.1   Raps

| (63) | Monsanto är för närvarande marknadsledande inom EES. Bayers andel av EES-marknaden för vinterraps ligger på omkring [0–5] %, både när det gäller saluföring och förädling. Kommissionen anser att de tillgängliga uppgifterna om kombinerade marknadsandelar kan tyda på att parternas konkurrensställning är för lågt beräknad, särskilt mot bakgrund av de förväntade framgångarna för Bayers ledande produkt inom raps och dess övergripande strategi för raps inom EES. |
| --- | --- |

(63)

| (64) | Bayer är för närvarande en globalt ledande aktör när det gäller raps. Kommissionens undersökning visade att Bayer före transaktionen hade trovärdiga planer och stark kapacitet att bli en ledande aktör på rapsområdet inom EU, och att planerna redan visade vissa positiva resultat. Transaktionen med Monsanto kan leda till att dessa planer äventyras, vilket sannolikt kommer att skada rapskunderna. |
| --- | --- |

(64)

| (65) | Kommissionen anser dessutom att Bayer kan bli en stark konkurrent på nationella rapsmarknader där även Monsanto har en stark ställning. |
| --- | --- |

(65)

| (66) | Av dessa skäl drar kommissionen slutsatsen att transaktionen påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens med avseende på rapsfrön i Frankrike, Irland, Estland och Förenade kungariket, eftersom transaktionen sannolikt kan leda till att stora konkurrensbegränsningar elimineras och till icke samordnade effekter på produkt- och priskonkurrensen. |
| --- | --- |

(66)

5.2.2.2   Bomull

| (67) | Överlappningen av parternas verksamhet inom bomullsfrön i EU uppstår på marknaden (i föregående led) för licensiering av bomullsfrön för saluföring. |
| --- | --- |

(67)

| (68) | Kommissionen anser att transaktionen sammanför två av de viktigaste konkurrenterna på EU-marknaden för licensiering av bomullssorter för produktion och försäljning. |
| --- | --- |

(68)

| (69) | Parternas starka ställning på EU-marknaden för licensiering av bomullssorter för produktion och försäljning beror på deras starka globala ställning när det gäller bomullsfrön. Marknadsundersökningen visar att parternas starka sidor bland annat är kvaliteten på deras pool av embryonalt material, deras förädlingskapacitet och FoU-program, deras förmåga att utveckla egenskaper och deras förmåga att nå bomullskunder. |
| --- | --- |

(69)

| (70) | Av dessa skäl anser kommissionen att transaktionen påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens i fråga om licensiering av bomullssorter för produktion och försäljning inom EU, eftersom transaktionen sannolikt skulle stärka eller åtminstone skapa en dominerande marknadsställning på grund av horisontella icke samordnade effekter. |
| --- | --- |

(70)

5.2.2.3   Vete

| (71) | Eftersom ingen av parterna för närvarande är verksam inom saluföring av vetefrön inom EU har kommissionen bedömt om Bayer och Monsanto skulle kunna bli konkurrenter på detta område. |
| --- | --- |

(71)

| (72) | Kommissionen konstaterar att det för närvarande är mycket sannolikt att Bayer skulle [affärsplaner] kunna växa till att bli en viktig konkurrensfaktor. Monsanto är kommersiellt verksam inom vete i Förenta staterna. Monsantos kommersiella vetefröverksamhet består helt och hållet av öppna pollinerade sorter. Kommissionen anser att det inte är särskilt sannolikt att Monsanto skulle växa till en effektiv konkurrensfaktor i Europa inom en rimlig tidsperiod. |
| --- | --- |

(72)

| (73) | Om Monsanto skulle gå in med pollinerade arter anser kommissionen dessutom, med tanke på Bayers strategi som inriktas på hybridvetesorter, att Bayer och Monsanto inte skulle bli nära konkurrenter inom EU. |
| --- | --- |

(73)

| (74) | Kommissionen anser också att det för närvarande finns tillräckligt många andra vetekonkurrenter som skulle upprätthålla ett tillräckligt konkurrenstryck efter transaktionen. |
| --- | --- |

(74)

| (75) | Av dessa skäl anser kommissionen att det inte är sannolikt att transaktionen påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens på marknaderna för vetefrön i Europa. |
| --- | --- |

(75)

5.2.3   
  Grödor/egenskaper för storskalig odlingsverksamhet

| (76) | Kommissionen är behörig att bedöma transaktionens effekter på marknaderna för licensiering av egenskaper, av följande skäl. För det första har transaktionen direkta och omedelbara effekter på europeiska aktörer som är verksamma på den globala marknaden i föregående led i fråga om licensiering av egenskaper. På denna marknad har transaktionen en direkt inverkan på stora europeiska fröföretag som inlicensierar Bayers och Monsantos egenskaper, och påverkar dessutom andra europeiska marknadsaktörer som är konkurrenter till parterna. |
| --- | --- |

(76)

| (77) | För det andra är GM-egenskaper som sådana inte förbjudna i Europa. Faktum är att vissa GM-egenskaper används och genetiskt modifierade grödor odlas i Europa. En IR-egenskap från Monsanto som gör majs resistent mot lepidoptera, kallad MON810, är godkänd för odling i ett fåtal medlemsstater, nämligen Spanien, Portugal, Tjeckien och Slovakien. För det tredje är EU en mycket stor importör av genetiskt modifierade grödor. Parterna uppskattar att den totala importen av genetiskt modifierade grödor till EES uppgår till omkring 13 miljarder US-dollar, varav det stora flertalet bär Bayers eller Monsantos egenskaper. För det fjärde är inte alla egenskaper av GM-typ. Vissa ej genetiskt modifierade egenskaper finns kommersiellt tillgängliga i dag, och både Bayer och Monsanto är innovatörer inom ej genetiskt modifierade egenskaper och ser EU som en viktig marknad. |
| --- | --- |

(77)

5.2.3.1   Produktkonkurrens

| (78) | Kommissionen har särskilt bedömt konkurrensen mellan Bayers LibertyLink och Monsantos Roundup Ready mellan majs, raps, bomull och sojabönor. För sojabönor har kommissionen funnit överlappningar inom HT-egenskaper, särskilt glyfosat-HT (Roundup Ready) och glufosinat-HT (LibertyLink), med begränsade alternativ. För bomull överlappar parterna varandra i fråga om HT- och IR-egenskaper, och konkurrenterna erbjuder endast begränsade alternativ. För raps har kommissionen fastställt överlappningar i fråga om HT-egenskaper, med begränsat konkurrenstryck från konkurrenterna. För majs drar kommissionen slutsatsen att överlappningen i fråga om HT-egenskaper skulle stärka Monsantos dominerande ställning på marknaden för HT-egenskaper hos majs. |
| --- | --- |

(78)

| (79) | Kommissionen har dessutom fastställt horisontella överlappningar i fråga om staplade växter: det finns ett antal överlappningar för nära konkurrerande produkter när det gäller sojabönor, bomull och raps, ofta med begränsade alternativ från konkurrenterna. |
| --- | --- |

(79)

| (80) | På grundval av detta anser kommissionen att transaktionen påtagligt skulle hämma en effektiv pris- och produktkonkurrens (faktisk och potentiell) på var och en av följande marknader: i) HT-egenskaper för sojabönor. ii) HT-egenskaper för bomull. iii) IR-egenskaper mot lepidoptera. iv) HT-egenskaper för majs. v) HT-egenskaper för raps. vi) Staplade växter för sojabönor. vii) Staplade växter för bomull. viii) Staplade växter för raps. |
| --- | --- |

(80)

| (81) | När det gäller HT-egenskaper för raps skulle transaktionen ge upphov till en dominerande ställning. |
| --- | --- |

(81)

5.2.3.2   Innovationskonkurrens om egenskaper

| (82) | Industriaktörerna genomför innovationsåtgärder för att upptäcka och utveckla nya egenskaper. När både produktmarknaderna i efterföljande led och teknikmarknaderna i föregående led övervägs, bör innovation inte betraktas som en marknad i sig, utan som en insatsverksamhet för både teknikmarknaderna i föregående led och produktmarknaderna i efterföljande led. Detta förhindrar dock inte kommissionen att bedöma transaktionens inverkan mot bakgrund av parternas och deras konkurrenters innovationsåtgärder. Kommissionen har bedömt innovationskonkurrensen inom innovationsområden som består av grupper av grödor/kombinationer av funktioner. |
| --- | --- |

(82)

| (83) | Forskningen om och utvecklingen av egenskaper kännetecknas av höga hinder för inträde och expansion, och för HT- och IR-egenskaper är FoU-verksamheten starkt koncentrerad, med endast fyra integrerade aktörer. Parterna är ledande innovatörer inom egenskaper. Kommissionens patentuppgifter visar dessutom att parterna är viktiga innovatörer inom flera innovationsområden och patent för korsning av grödor när det gäller ogräs- och insektskontroll. |
| --- | --- |

(83)

| (84) | Kommissionen anser att transaktionen sannolikt kan hämma en effektiv konkurrens när det gäller innovationskonkurrens inom områden där parternas FoU-verksamheter överlappar varandra, och där parterna är nära konkurrenter med begränsade alternativ. Dessa områden är HT-egenskaper, IR-egenskaper och SCN för soja, HT- och IR-egenskaper för bomull, HT-egenskaper för raps, HT-egenskaper utan GM för vete samt forskning om korsning av grödor. Kommissionen anser att det är sannolikt att transaktionen påtagligt kan hämma en effektiv konkurrens när det gäller konkurrens om övergripande innovation inom HT- och IR-egenskaper för dessa grödor genom att den faktiska eller potentiella konkurrensen mellan parterna elimineras. |
| --- | --- |

(84)

5.2.3.3   Förstärkning av Monsantos dominerande ställning

| (85) | Monsanto är dominerande på de relevanta marknaderna, men även på industrinivå på grund av företagets starka satsning på Roundup Ready-plattformen för de olika grödorna. I detta sammanhang är Bayer en av de få återstående konkurrenterna som kan utmana Monsanto, samtidigt som företaget är särskilt aktivt och resursstarkt. Mot bakgrund av detta har kommissionens undersökning bekräftat en sannolik risk för avskärmning av andra konkurrenter som är verksamma inom egenskaper. Kommissionen anser att transaktionen skulle leda till att Monsantos dominerande ställning förstärks. |
| --- | --- |

(85)

5.2.4   
  Växtskyddsmedel

5.2.4.1   Ogräshantering

A)   Icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel för användning inom och utanför jordbrukssektorn (icke samordnade effekter på potentiell produkt- och priskonkurrens)

| (86) | Inom EES-området säljer Monsanto endast glyfosat, främst under Roundup-varumärket. Glyfosat är det bäst säljande AI-växtskyddsmedlet globalt, främst på grund av att det används för herbicidtoleranta grödor, men används även inom EES. Monsanto utvecklar också [nya produkter]. |
| --- | --- |

(86)

| (87) | Inom EES tillverkar och säljer Bayer icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel som främst grundas på glufosinat-AI. Bayer säljer även begränsade mängder glyfosatberedningar. Bayer planerar för närvarande att lansera [nya produkter]. Bayer har dessutom ett antal olika nya projekt ([NSH-forskningsinriktningarna 1, 2 och 3]), som inriktas på Monsantos glyfosat-franchise. |
| --- | --- |

(87)

| (88) | Beträffande överlappningar inom produkter som för närvarande finns tillgängliga inom EES har parterna höga kombinerade marknadsandelar, med en ökning inom alla rimliga marknadsdefinitioner, både för användning inom och utanför jordbrukssektorn (dvs. industriell förvaltning av växtlighet, såsom vägar, järnvägar osv.), som sannolikt kan leda till icke samordnade effekter eller till och med skapa/stärka en dominerande ställning. Marknadsundersökningen visade att parternas produkter visserligen är differentierade, men att de ändå konkurrerar med varandra om ett antal behov och är nära konkurrenter, om så endast för att de är de två närmaste av högst tre företag som säljer icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel inom EES. |
| --- | --- |

(88)

| (89) | Kommissionen konstaterar även att parterna arbetar för att bibehålla eller om möjligt till och med stärka sin ställning inom marknaderna för icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel för användning inom jordbrukssektorn, genom att lansera nya produkter som kommer att konkurrera nära med varandra. |
| --- | --- |

(89)

| (90) | Kommissionen anser att även om det lagstiftningsmässiga trycket förefaller påverka icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel inom EES, påverkas inte alla relevanta nationella marknader. Dessutom förefaller en konkurrerande AI att påverkas mest, vilket i sin tur innebär att glyfosat och glufosinat blir ännu närmare konkurrenter. |
| --- | --- |

(90)

| (91) | Kommissionen har även bedömt konkurrenstrycket från tredje parts-konkurrenter. Generellt sett anser kommissionen att det är osannolikt att konkurrenterna skulle kunna utöva ett påtagligt konkurrenstryck efter transaktionen. |
| --- | --- |

(91)

| (92) | Av dessa skäl anser kommissionen att transaktionen påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens om icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel för användning inom jordbrukssektorn för fleråriga växter och icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel för användning utanför jordbrukssektorn (produkter som appliceras före/efter uppkomst och produkter som appliceras efter uppkomst inom segmentet för industriell förvaltning av växtlighet) i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

(92)

B)   Innovation inom icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel (icke samordnade effekter på innovationskonkurrens)

| (93) | Vad gäller innovationskonkurrens som omfattar kommande produkter och nya produkter på gång visade undersökningen på direkta överlappningar mellan Monsantos [nya produkter] (som även omfattar ett samarbete med Sumitomo om ny PPO-kemi) och Bayers nya produkter på gång (som även omfattar [NSH-forskningsinriktningarna 1, 2 och 3]), och är skräddarsydda för att konkurrera med glyfosat-franchiseverksamheten inom alla användningsområden (nedbränning, ”over-the-top” för herbicidtoleranta grödor samt fleråriga grödor). Kommissionens undersökning visade att parterna är viktiga och nära konkurrenter inom innovationsområdet för icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel. |
| --- | --- |

(93)

| (94) | Kommissionen anser att det är sannolikt att parternas incitament att oberoende genomföra sina FoU-insatser, som konkurrerar nära med varandra, skulle minskas efter transaktionen. |
| --- | --- |

(94)

| (95) | Kommissionens undersökning visade också att det konkurrenstryck som de återstående konkurrenterna skulle utöva efter transaktionen skulle vara otillräckligt. |
| --- | --- |

(95)

| (96) | Av dessa skäl anser kommissionen att transaktionen påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens i fråga om innovation inom NSH eftersom transaktionen sannolikt skulle leda till att ett viktigt och nära konkurrenstryck elimineras, vilket i sin tur eventuellt kan skada innovationskonkurrensen inom NSH genom att parternas respektive innovationskapacitet och produktportföljer på detta område kombineras. |
| --- | --- |

(96)

C)   Herbicidtoleranssystem (icke samordnade effekter på innovationskonkurrens)

| (97) | För närvarande används inte HT-system i någon större utsträckning inom EES eftersom HT GM-egenskaper vanligen inte godkänns. Kommissionen anser dock att den är behörig att bedöma systemen globalt av samma skäl som förklaras ovan med avseende på egenskaper för storskalig odlingsverksamhet och egenskaper hos staplade växter (se punkterna 76–77), som är en av de viktigaste komponenterna i sådana system. |
| --- | --- |

(97)

| (98) | Transaktionen skulle ge upphov till icke samordnade effekter på innovationen inom de oberoende system för vilka Bayer och Monsanto har följt parallella vägar och även skulle fortsätta att göra det om transaktionen inte genomförs, även inom icke-GM HT-system för vete, där [affärsplaner] mycket få [affärsplaner] aktörer förefaller vara aktiva. |
| --- | --- |

(98)

| (99) | Båda parterna arbetar i synnerhet med ytterligare skikt som baseras på verkningssätten för [NSH-forskningsinriktning 2] och [NSH-forskningsinriktning 3] för att komplettera sina respektive HT-system, både mellan grödor och globalt, där både Bayer och Monsanto [nya produkter] genomför särskilt nära parallella åtgärder [verkningssättet för NSH-forskningsinriktning 3]. |
| --- | --- |

(99)

| (100) | Dessutom har båda parterna utvecklat stark kapacitet för att upptäcka och utveckla [nya produkter], och Bayer arbetar för närvarande med [nya produkter]. |
| --- | --- |

(100)

| (101) | Kommissionen anser att det är sannolikt att parternas incitament att oberoende genomföra sina FoU-insatser inom HT-system, som konkurrerar nära med varandra, skulle minskas efter transaktionen. |
| --- | --- |

(101)

| (102) | Kommissionen anser dessutom att konkurrenstrycket från konkurrenternas innovationsarbete på detta område är begränsat på grund av höga inträdeshinder för innovation både inom NSH och egenskaper – två centrala komponenter i HT-system – samt specifikt för HT-system. |
| --- | --- |

(102)

| (103) | Kommissionen anser att transaktionen påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens med avseende på innovation inom HT-system, eftersom transaktionen skulle leda till att det stora konkurrenstryck som parterna utövar före transaktionen skulle elimineras. |
| --- | --- |

(103)

5.2.4.2   Betning

A)   Betning mot rundmask (potentiell konkurrens)

| (104) | Betning mot rundmask säljs för närvarande inte inom EES. Båda parterna planerar att lansera betning mot rundmask inom EES inom en snar framtid. |
| --- | --- |

(104)

| (105) | Kommissionen anser att parterna är viktiga och nära konkurrenter på marknaderna för betning mot rundmask [grödor] inom EES-området. Marknadsundersökningen visar att [integrationsplaner]. |
| --- | --- |

(105)

| (106) | Parternas konkurrenter är betydligt mindre och har varken de större aktörernas kapacitet, omfattning eller räckvidd. |
| --- | --- |

(106)

| (107) | Kommissionen drar slutsatsen att transaktionen påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens med avseende på betning mot rundmask [hos grödor] i alla EES-medlemsstater där dessa grödor odlas, eftersom transaktionen sannolikt kan leda till att stora konkurrensbegränsningar elimineras och till icke samordnade effekter på produkt- och priskonkurrensen. |
| --- | --- |

(107)

B)   Svamp- och insektsbekämpning (vertikala effekter)

| (108) | Bayer är en ledande aktör på betningsområdet inom EES, särskilt vad gäller betning för majs, medan Monsanto inte längre är verksamt inom betning inom EES-området [...]. Således finns det ingen överlappning mellan parterna inom EES med avseende på svamp- och insektsbekämpning. Transaktionen ger dock upphov till ett vertikalt förhållande mellan marknaden i föregående led för betning och marknaden i efterföljande led för (behandlade) frön, där både Bayer och Monsanto är verksamma. |
| --- | --- |

(108)

| (109) | Beträffande insektsbekämpningsmedel påverkar transaktionen marknaderna i fråga om insektsbekämpning för majs och raps i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

(109)

| (110) | Bayer har en stark ställning inom betning på flera av dessa marknader, men kommissionen anser inte att det är sannolikt att företaget kan upprätthålla denna ställning på grund av i) förändringar i lagstiftningen och ii) att nya aktörer sannolikt mycket snart kommer att träda in på marknaden. |
| --- | --- |

(110)

| (111) | Kommissionen anser därför att parterna efter transaktionen sannolikt varken skulle ha förmåga eller incitament att tillgripa en avskärmningsstrategi för insatsvaror till nackdel för aktörerna på marknaden för majsfrön som är behandlade med insektsbekämpningsmedel. |
| --- | --- |

(111)

| (112) | Kommissionen anser dessutom att parterna efter transaktionen inte skulle ha ett påtagligt marknadsinflytande på marknaderna i efterföljande led. |
| --- | --- |

(112)

| (113) | När det gäller svampbekämpningsmedel är Bayer på de två berörda marknaderna i föregående led (Österrike och Förenade kungariket) endast verksamt som återförsäljare av generiska produkter som kan produceras och säljas av andra leverantörer. Undersökningen visade dessutom att Bayer visserligen är den enda leverantören på de berörda nationella marknaderna, men att det på EES-nivå finns andra leverantörer som kan träda in på marknaderna i Österrike och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(113)

5.2.4.3   Svampbekämpningsmedel (innovationskonkurrens)

| (114) | Det finns inga överlappningar för svampbekämpningsmedel inom EES, eftersom Monsanto för närvarande inte säljer sådana produkter inom EES-området. Överlappningarna mellan Bayer och Monsanto begränsas till överlappningar inom innovation. |
| --- | --- |

(114)

| (115) | Undersökningen visade att Bayer och Monsanto inte är nära konkurrenter inom innovation, och att det finns tillräckligt många konkurrenter som är verksamma inom samma innovationsområden, vilket skulle bidra till att bibehålla ett tillräckligt konkurrenstryck efter transaktionen. |
| --- | --- |

(115)

| (116) | Mot bakgrund av den bevisning som kommissionen har tillgång till anser den att transaktionen inte påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens med avseende på innovation inom svampbekämpningsmedel. |
| --- | --- |

(116)

5.2.4.4   Insektsbekämpningsmedel (innovationskonkurrens)

| (117) | Det finns inga överlappningar på produktmarknaden för insektsbekämpningsmedel inom EES, eftersom Monsanto för närvarande inte säljer sådana produkter inom EES-området. Överlappningarna mellan Bayer och Monsanto begränsas till överlappningar inom innovation. |
| --- | --- |

(117)

| (118) | Mot bakgrund av den bevisning som kommissionen har tillgång till anser den att transaktionen inte påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens med avseende på innovation inom insektsbekämpningsmedel. |
| --- | --- |

(118)

5.2.4.5   Mikrobiella produkter för effektiva grödor (innovationskonkurrens)

| (119) | Det finns för närvarande ingen överlappning mellan parterna när det gäller växtbiostimulanter och biologiska gödselmedel inom EES, eftersom Bayer för närvarande inte säljer sådana produkter inom EES-området. |
| --- | --- |

(119)

| (120) | Kommissionen anser att även om den föreslagna transaktionen kommer att leda till att två viktiga aktörer inom biologiska produkter kombineras, kommer det även i fortsättningen att finnas många andra aktörer med stor innovationskapacitet och förmåga att föra ut nya produkter på marknaden. |
| --- | --- |

(120)

| (121) | På det hela taget anser kommissionen att transaktionen inte påtagligt kommer att hämma en effektiv konkurrens med avseende på behandlingar med mikrobiella produkter för effektiva grödor, vilket både gäller produkt- och priskonkurrens och innovationskonkurrens. |
| --- | --- |

(121)

5.2.4.6   Bihälsa (innovationskonkurrens)

| (122) | Det finns inga överlappningar på produktmarknaden för bihälsoprodukter som inriktas på varroasjuka inom EES, eftersom Monsanto för närvarande inte säljer sådana produkter inom EES-området. Överlappningarna mellan Bayer och Monsanto begränsas till överlappningar inom innovation. |
| --- | --- |

(122)

| (123) | Kommissionen anser att den tillgängliga bevisningen inte är tillräcklig för att på ett rättsligt övertygande sätt visa att transaktionen påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens med avseende på innovationskonkurrens om bihälsoprodukter som inriktas på varroasjuka inom EES-området. |
| --- | --- |

(123)

5.2.5   
  Digitala agronomiska recept

| (124) | Kommissionen anser i) att Bayer och Monsanto är möjliga konkurrenter på marknaden för tillhandahållande av digitala recept på svampbekämpningsmedel för grödor för storskalig odlingsverksamhet. |
| --- | --- |

(124)

| (125) | Bayer [nya produkter]. |
| --- | --- |

(125)

| (126) | Monsanto står i begrepp att lansera FielView, sin plattform för digitalt jordbruk, inom EES och [nya produkter]. |
| --- | --- |

(126)

| (127) | Kommissionen anser dessutom att ii) Bayer och Monsanto om transaktionen inte genomförs sannolikt kommer att utöva ett starkt konkurrenstryck mot varandra och andra konkurrenter. Monsanto anses vara ledande inom det digitala jordbruket globalt, och Bayer är den ledande aktören inom digitalt jordbruk i Europa. Båda företagen har den breda kapacitet som krävs för att utveckla och förbättra digitala recept, inbegripet tillgång till en stor mängd äganderättsligt skyddade agronomiska uppgifter och agronomiska uppgifter från tredje parter. |
| --- | --- |

(127)

| (128) | Dessutom kan iii) Bayer och Monsanto endast jämföras med ett begränsat antal konkurrenter, som sannolikt inte kan utöva ett tillräckligt konkurrenstryck efter transaktionen i fråga om digitala recept på svampbekämpningsmedel för grödor för storskalig odlingsverksamhet inom EES-området. |
| --- | --- |

(128)

| (129) | Kommissionen anser dessutom att iv) digitalt jordbruk, inbegripet digitala recept, kännetecknas av fördelen av att vara först på marknaden, och att v) Bayers innovationsinsatser inom digitalt jordbruk efter transaktionen sannolikt kommer att upphöra, helt eller delvis. |
| --- | --- |

(129)

| (130) | Kommissionen anser därför att transaktionen påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens i fråga om digitala agronomiska recept på grund av att ett viktigt konkurrenstryck på marknaden elimineras, särskilt på marknaden för tillhandahållande av digitala recept på svampbekämpningsmedel för grödor för storskalig odlingsverksamhet inom samtliga EES-länder där parterna [nya produkter]. |
| --- | --- |

(130)

5.2.6   
  Integration av frö- och växtskyddsmedel (konglomerateffekter)

| (131) | Bayer är en ledande aktör inom växtskyddsmedel på global nivå, medan Monsanto är ledande inom egenskaper, frön och digitalt jordbruk på global nivå. Kommissionen genomförde en detaljerad bedömning av sannolikheten för att transaktionen påtagligt skulle hämma en effektiv konkurrens inom EES på grund av konglomerateffekter som leder till avskärmning av konkurrenter, särskilt till följd av att parterna kombinerar sina växt- och fröskyddsmedel, vilket eventuellt kan underlättas av digitalt jordbruk. |
| --- | --- |

(131)

| (132) | Kommissionen bedömde den sammanslagna enhetens förmåga och incitament att använda sig av kombinationsstrategier, både på distributörs- och odlarnivå, samt den sannolika effekten av sådana strategier på konkurrensen. |
| --- | --- |

(132)

| (133) | Kommissionens bedömning har inte bekräftat att parterna har tillräcklig marknadsstyrka i allmänhet, eller tillräcklig styrka över sina distributörer i synnerhet (som själva verkar ha stark köpkraft), eller på odlarna (som verkar vara negativt inställda till rekommendationer och förslag om kombinerade erbjudanden från insatsvaruleverantörer) för att framgångsrikt använda sig av kombinationsstrategier. |
| --- | --- |

(133)

| (134) | Eftersom grödor med GM-egenskaper knappast odlas i Europa är den ytterligare marknadsstyrka som transaktionen medför dessutom begränsad. |
| --- | --- |

(134)

| (135) | På grundval av tillgänglig bevisning och även om parterna skulle kunna använda sig av kombinationsstrategier, är den andel av marknaden som avskärmas för aktörer som endast säljer en produkt i alla händelser liten, och det skulle fortfarande finnas tillräckligt många konkurrenter. |
| --- | --- |

(135)

| (136) | De återstående konkurrenterna skulle dessutom sannolikt både ha förmåga och incitament att reagera på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

(136)

| (137) | Det anses inte heller vara sannolikt att parternas framväxande verksamheter inom digitalt jordbruk inom EES kan ändra de ovannämnda slutsatserna om eventuella kombinationsstrategier på medellång sikt, eftersom de utvecklas och lanseras först nu. Eftersom dessa affärsmodeller fortfarande är under utveckling är det svårt att dra slutsatser om hur dessa verksamheter skulle kunna bidra till att underlätta kombinationsstrategier. |
| --- | --- |

(137)

| (138) | Trots att den sammanslagna enheten kan försöka använda sig av kombinationsstrategier i framtiden kan kommissionen generellt inte dra slutsatsen att det är tillräckligt sannolikt att transaktionen leder till påtagliga konkurrensbegränsande effekter på grund av kombinationsstrategier. |
| --- | --- |

(138)

5.2.7   
  Andra problem än konkurrensproblem

| (139) | Under koncentrationsförfarandet framförde ett antal tredje parter sina farhågor till kommissionen om eventuella effekter av transaktionen som inte var relaterade till skyddet av en effektiv konkurrens, till exempel i fråga om miljö, hållbar utveckling och folkhälsa samt jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

(139)

| (140) | Kommissionen övervägde dessa inlagor allvarligt, och har bedömt transaktionens förenlighet med den inre marknaden på grundval av det test som anges i artikel 2.2 i koncentrationsförordningen. I sin bedömning av konkurrenseffekterna har den dock beaktat andra effekter av transaktionen än konkurrensproblem endast i den utsträckning som är tillåten och krävs enligt fördraget och koncentrationsförordningen, till exempel inom ramen för bedömningen av innovationskonkurrens. |
| --- | --- |

(140)

6.   KORRIGERANDE ÅTGÄRDER

| (141) | För att göra transaktionen förenlig med den inre marknaden lämnade den anmälande parten in sina första åtaganden den 2 februari 2018, som marknadstestades av kommissionen. |
| --- | --- |

(141)

| (142) | Marknadstestet visade i stort sett positiva resultat, både i fråga om de korrigerande åtgärdernas omfattning och BASF som köpare av BASF-paketet med korrigerande åtgärder. Kommissionen fastställde dock ett fåtal brister som den anmälande parten försökte lösa genom att lämna in de slutliga åtagandena den 16 februari 2018. |
| --- | --- |

(142)

| (143) | De slutliga åtagandena består av två huvudsakliga delar: i) Ett åtagande att avyttra verksamheter och tillgångar relaterade till frön/egenskaper för storskalig odlingsverksamhet, växtskyddsmedel och digitalt jordbruk (4) till BASF (nedan kallat BASF-avyttringspaketet), och ii) ett åtagande att avyttra Bayers globala grönsaksfröverksamhet (nedan kallad den avyttrade verksamheten i fråga om grönsaksfrön). |
| --- | --- |

(143)

6.1   BASF-avyttringspaketet

| (144) | I de slutliga åtagandena anges BASF som köpare av BASF-avyttringspaketet. Åtagandena innehåller också en så kallad upfront buyer-klausul, vilket innebär att transaktionen kan genomföras först efter det att kommissionen har godkänt 1) BASF som köpare av BASF-avyttringspaketet, och 2) de slutliga försäljnings- och köpeavtalen. |
| --- | --- |

(144)

| (145) | I beslutet gör kommissionen inte en slutlig bedömning av huruvida BASF är en lämplig köpare, och inte heller huruvida avtalen mellan den anmälande parten och BASF är förenliga med beslutet och de slutliga åtagandena. Detta beror på att de slutliga avtalen mellan Bayer och BASF inte har ingåtts ännu, och på grund av att ett antal frågor rörande BASF:s lämplighet som köpare kräver en närmare undersökning. Kommissionen kommer att genomföra denna bedömning separat, och efter antagandet av beslutet. I sin bedömning av de slutliga åtagandena har kommissionen dock beaktat BASF:s tillgångar/kapacitet som den föreslagna köparen. |
| --- | --- |

(145)

6.1.1   
  Avyttringen av verksamheten i fråga om grödor för storskalig odling

| (146) | De slutliga åtagandena om verksamheten i fråga om storskalig odling innebär att Bayer avyttrar hela sin globala verksamhet rörande frön/egenskaper för storskalig odlingsverksamhet (inklusive forskningsverksamheterna), förutom vissa begränsade undantag. |
| --- | --- |

(146)

| (147) | Avyttringen av verksamheten i fråga om storskalig odling inbegriper även nyckelpersonal och ett antal avtal om övergångstjänster som Bayer ska tillhandahålla till BASF. |
| --- | --- |

(147)

| (148) | Kommissionen anser att de slutliga åtagandena, enligt vilka Bayer ska avyttra verksamheten i fråga om storskalig odling, kommer att undanröja de horisontella överlappningarna på alla marknader för frön respektive egenskaper för grödor för storskalig odlingsverksamhet där kommissionen har identifierat konkurrensproblem. Avyttringen av verksamheten i fråga om storskalig odling kommer även att säkerställa att Monsantos dominerande ställning på marknaderna för egenskaper hos grödor/egenskaper för storskalig odlingsverksamhet inte stärks ytterligare. Avyttringen av Bayers forskningsverksamheter i fråga om egenskaper kommer även att undanröja de farhågor som kommissionen har fastställt när det gäller innovationskonkurrens. |
| --- | --- |

(148)

6.1.2   
  GA-avyttringsverksamheten och glyfosattillgångarna

| (149) | GA-avyttringsverksamheten utgörs av hela Bayers globala glufosinatverksamhet, utan undantag. Den omfattar alla materiella och immateriella tillgångar och personal, inklusive 15 personer som hör till nyckelpersonalen. Ett antal tillfälliga och mer långsiktiga leverantörsavtal införs för att säkerställa att verksamheten är lönsam och konkurrenskraftig från dag ett och på längre sikt. |
| --- | --- |

(149)

| (150) | Glyfosattillgångarna omfattar alla Bayers nuvarande och framtida icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel innehållande glyfosat (för användning inom och utanför jordbrukssektorn), endast inom EES (Bayer behåller dessa produkter utanför EES). De omfattar all relevant personal, inklusive sex personer som hör till nyckelpersonalen. De omfattar inte produktionstillgångar, men ett antal tillfälliga och mer långsiktiga leverantörsavtal införs för att säkerställa att verksamheten är lönsam och konkurrenskraftig från dag ett och på längre sikt. |
| --- | --- |

(150)

| (151) | GA-avyttringsverksamheten och glyfosattillgångarna innebär att hela överlappningen mellan parternas befintliga glyfosat- och glufosinatprodukter (för användning inom och utanför jordbrukssektorn) inom icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel undanröjs, och undanröjer kommissionens farhågor gällande icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel för användning utanför jordbrukssektorn inom EES. |
| --- | --- |

(151)

6.1.3   
  Betningstillgångarna
   (5)

| (152) | Betningstillgångarna omfattar i synnerhet de tillgångar som är nödvändiga för att möjliggöra den globala avyttringen av Bayers betningsverksamheter och nya produkter Poncho, VOTiVO, Poncho/VOTiVO, VOTiVO/RedigoM, VOTiVO 2.0, Poncho/VOTiVO 2.0, COPeO och ILeVO till BASF. Betningstillgångarna omfattar, men är inte begränsade till, immateriella rättigheter, alla uppgifter och all sakkunskap, alla produktregistreringar och pågående rättsliga inlagor, försäljnings- och marknadsföringstillgångar samt avtal som är specifika för betningstillgångarna. Bayer åtar sig också att leverera dessa produkter till BASF till rörliga kostnader under en begränsad tidsperiod (till dess BASF hittar en alternativ produktionskälla). |
| --- | --- |

(152)

| (153) | De slutliga åtagandena om betningstillgångarna kommer att eliminera de horisontella överlappningarna mellan parternas respektive verksamheter med avseende på betning mot rundmask, och kommer således att undanröja kommissionens farhågor. |
| --- | --- |

(153)

6.1.4   
  Överföring av uppgifter och licenser avseende [NSH-forskningsinriktningarna 1, 2 och 3]

| (154) | Syftet med överföringen av uppgifter och licenser avseende [NSH-forskningsinriktningarna 1, 2 och 3] är att reproducera den konkurrensställning som Bayer, om transaktionen inte genomförs, skulle ha när det gäller innovation inom icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel och HT-system (i kombination med avyttringen av Bayers forskningsorganisation för egenskaper som en del av avyttringen av verksamheten i fråga om storskalig odling). |
| --- | --- |

(154)

| (155) | Överföringen av uppgifter och licenser avseende [NSH-forskningsinriktningarna 1, 2 och 3] omfattar fältuppgifter och sakkunskap samt en exklusiv licens för applikationer inom icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel. De omfattar en till två chefsforskare som nyckelpersonal för varje forskningsinriktning samt alternativet för BASF att erbjuda anställning för ytterligare tre Bayeranställda – som anses utgöra nyckelpersonal – för att arbeta inom någon av de tre forskningsinriktningarna. |
| --- | --- |

(155)

| (156) | Överföringen av uppgifter och licenser avseende [NSH-forskningsinriktningarna 1, 2 och 3] undanröjer kommissionens farhågor när det gäller innovation inom icke-selektiva ogräsbekämpningsmedel och HT-system (i kombination med avyttringen av Bayers forskningsorganisation för egenskaper som en del av avyttringen av verksamheten i fråga om storskalig odling och leveransavtal för isoxaflutol). |
| --- | --- |

(156)

6.1.5   
  Tillgångar avseende digitalt jordbruk
   (6)

| (157) | Syftet med avyttringen av Bayers tillgångar avseende digitalt jordbruk är att BASF ska kunna reproducera den konkurrensställning som Bayer skulle ha om transaktionen inte genomförs. |
| --- | --- |

(157)

| (158) | De slutliga åtagandena omfattar en fullständig avyttring till BASF av Bayers verksamhet avseende digitalt jordbruk i hela världen, med en begränsad licens tillbaka till Bayer utanför Nordamerika. |
| --- | --- |

(158)

6.2   Grönsaksfröpaketet

| (159) | Avyttringspaketet avseende grönsaksfrön består av Bayers globala grönsaksfröverksamhet, inbegripet juridiska personer, anläggningar, tillgångar, varumärken, anställda/nyckelpersonal, kundlistor osv., med begränsade undantag. |
| --- | --- |

(159)

| (160) | Ett av kriterierna för köparen är att den är en ny deltagare, dvs. inte redan (direkt eller indirekt) kontrollerar någon grönsaksfröverksamhet. Detta kriterium kommer att garantera att antalet aktörer på marknaderna för grönsaksfrön är detsamma som före transaktionen. |
| --- | --- |

(160)

| (161) | Avyttringen av grönsaksfröverksamheten undanröjer därför de horisontella överlappningarna mellan Bayers och Monsantos verksamheter med avseende på grönsaksfrön. Kommissionen anser även att avyttringen av grönsaksfröverksamheten är lönsam och konkurrenskraftig. Potentiella köpare har uttryckt intresse. |
| --- | --- |

(161)

7.   SLUTSATS

| (162) | Av ovan anförda skäl konstateras i beslutet att den föreslagna koncentrationen inte påtagligt kommer att hämma en effektiv konkurrens på den inre marknaden eller en väsentlig del av den. |
| --- | --- |

(162)

| (163) | Följaktligen bör den anmälda koncentrationen förklaras förenlig med den inre marknaden och EES-avtalet, i enlighet med artiklarna 2.2 och 8.2 i koncentrationsförordningen och artikel 57 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(163)

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 286, 30.8.2017, s. 1.

(3)  Commission Decision of 11.4.2018 amending commitments in Case M.8084 – Bayer/Monsanto, C(2018) 2208 final.

(4)  Den 11 april 2018 godkände kommissionen Bayers begäran att ändra åtagandena för växtskyddsmedel (betning) och digitalt jordbruk (se punkt 7).

(5)  Beskrivningen av betningstillgångarna avspeglar de ändrade slutliga åtaganden som godkändes av kommissionen den 11 april 2018 (se punkt 7).

(6)  Beskrivningen av tillgångarna avseende digitalt jordbruk avspeglar de ändrade slutliga åtaganden som godkändes av kommissionen den 11 april 2018 (se punkt 7).

---

| 20.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 459/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 459/24

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 11 december 2018

om offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning av en ansökan om godkännande av en ändring som inte är en mindre ändring av en produktspecifikation enligt artikel 53 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 avseende namnet ”Gönci kajszibarack” (SGB)

(2018/C 459/11)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 50.2 a jämförd med artikel 53.2, och

av följande skäl:

| (1) | Ungern har lämnat in en ansökan om godkännande av en ändring som inte är en mindre ändring av produktspecifikationen för ”Gönci kajszibarack” (SGB) i enlighet med artikel 49.4 i förordning (EU) nr 1151/2012. Ändringarna omfattar en ändring av namnet från ”Gönci kajszibarack” till ”Gönci kajszibarack”/”Gönci kajszi”. |
| --- | --- |

(1)

Ungern har lämnat in en ansökan om godkännande av en ändring som inte är en mindre ändring av produktspecifikationen för ”Gönci kajszibarack” (SGB) i enlighet med artikel 49.4 i förordning (EU) nr 1151/2012. Ändringarna omfattar en ändring av namnet från ”Gönci kajszibarack” till ”Gönci kajszibarack”/”Gönci kajszi”.

| (2) | Kommissionen har i enlighet med artikel 50 i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat ansökan och har konstaterat att den uppfyller villkoren i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har i enlighet med artikel 50 i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat ansökan och har konstaterat att den uppfyller villkoren i den förordningen.

| (3) | För att göra det möjligt att lämna in meddelanden om invändning i enlighet med artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 bör en ansökan om godkännande av en ändring som inte är en mindre ändring av produktspecifikationen enligt artikel 10.1 första stycket i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (2), inbegripet det ändrade sammanfattande dokumentet och hänvisningen till offentliggörandet av produktspecifikationen för det registrerade namnet ”Gönci kajszibarack” (SGB), offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

För att göra det möjligt att lämna in meddelanden om invändning i enlighet med artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 bör en ansökan om godkännande av en ändring som inte är en mindre ändring av produktspecifikationen enligt artikel 10.1 första stycket i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (2), inbegripet det ändrade sammanfattande dokumentet och hänvisningen till offentliggörandet av produktspecifikationen för det registrerade namnet ”Gönci kajszibarack” (SGB), offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Ansökan om godkännande av en ändring som inte är en mindre ändring av produktspecifikationen enligt artikel 10.1 första stycket i genomförandeförordning (EU) nr 668/2014, inbegripet det ändrade sammanfattande dokumentet och hänvisningen till offentliggörandet av produktspecifikationen för det registrerade namnet ”Gönci kajszibarack” (SGB), återfinns i bilagan till detta beslut.

I enlighet med artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 tillgodoses genom detta offentliggörande rätten att göra invändningar mot den ändring som avses i första stycket inom tre månader från det att detta beslut har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 11 december 2018.

På kommissionens vägnar

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

2

---

BILAGA

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”Gönci kajszibarack”

EU-nr: PGI-HU-0388-AM01 – 11.4.2017

SUB ( ) SGB ( X )

1.   Ansökande grupp och berättigat intresse

| Gyümölcsért Termelői Értékesítő Kft. |
| --- |
| Külterület 068/8 HRSZ. |
| 3885 Boldogkőváralja |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |
| Tfn | : | +36 46587477 |
| Fax | : | +36 46587478 |
| E-post | : | info@gyumolcsert.com |

Gyümölcsért Termelői Értékesítő Kft.

Külterület 068/8 HRSZ.

3885 Boldogkőváralja

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tfn

:

+36 46587477

Fax

:

+36 46587478

E-post

:

info@gyumolcsert.com

Kooperativet Abaúj-Gönc, som tagit fram produktspecifikationen, försattes i konkurs den 20 mars 2013. De administrativa och praktiska uppgifter som rör den skyddade produkten har därför övertagits av Gyümölcsért Termelői Értékesítő, en organisation som samlar de största aprikosproducenterna i regionen. Gyümölcsért Termelői Értékesítő Kft. organiserar över 70 aprikosproducenter och säljer varje år mellan 1 500 och 2 000 ton aprikoser från produktionsområdet.

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Ungern

3.   Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen(ändringarna)

| — | ☒ | Produktens namn |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produktbeskrivning |
| — | ☐ | Geografiskt område |
| — | ☒ | Bevis på ursprung |
| — | ☒ | Produktionsmetod |
| — | ☐ | Samband |
| — | ☒ | Märkning |
| — | ☒ | Annat: Kontrollsystem, kontrollorgan |

—

☒

Produktens namn

—

☒

Produktbeskrivning

—

☐

Geografiskt område

—

☒

Bevis på ursprung

—

☒

Produktionsmetod

—

☐

Samband

—

☒

Märkning

—

☒

Annat: Kontrollsystem, kontrollorgan

4.   Typ av ändring(ar)

| — | ☒ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012. |

—

☒

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

—

☐

Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5.   Ändring(ar)

Punkt 1 i den nuvarande produktspecifikationen

Produktnamnet ”Gönci kajszibarack” (Göncaprikos) kompletteras med den kortare benämningen ”Gönci kajszi”, som blir allt vanligare i dagligt tal. Varje gång ”Gönci kajszibarack” förekommer i produktspecifikationen kompletteras det därför med benämningen ”Gönci kajszi”.

”Gönci kajszi” är dessutom den benämning på aprikoser från Göncregionen som är mest vedertagen och mest eftersökt inom handeln.

Genom den föreslagna ändringen kompletteras namnet, som anges i punkt 4.1 i sammanfattningen (EUT C 247, 14.9.2010), och alla omnämnanden av ”Gönci kajszibarack” i det sammanfattande dokumentet, som ersätter sammanfattningen, med benämningen ”Gönci kajszi”.

Punkt 2 i den nuvarande produktspecifikationen (Produktbeskrivning) och punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet

Det andra stycket som lyder:

”Den skyddade geografiska beteckningen (SGB) ’Gönci kajszibarack’ får användas för följande sorter av arten Prunus armeniaca L.: Gönci magyar kajszi, Magyar kajszi C 235, Mandulakajszi, Bergeron, Ceglédi Piroska, Ceglédi bíborkajszi, Ceglédi arany, Ceglédi óriás och Pannónia.”

ändras på följande sätt:

”Den skyddade geografiska beteckningen (SGB) ’Gönci kajszibarack’/’Gönci kajszi’ får användas för följande sorter av arten Prunus armeniaca L.: Gönci magyar kajszi, Magyar kajszi C 235, Mandulakajszi, Bergeron, Ceglédi Piroska, Ceglédi bíborkajszi, Ceglédi arany, Ceglédi óriás och Pannónia. Dessutom får den användas för alla de aprikossorter som odlas i produktionsområdet med samma huvudsakliga, kvalitetsbestämmande fysiska, kemiska och organoleptiska egenskaper som de aprikossorter som räknas upp ovan.”

Tack vare växtförädling har sorter som är motståndskraftiga mot sjukdomar börjat användas på odlingarna under det senaste decenniet. Det är därför motiverat att ta med sådana sorter som kan uppvisa samma fysiska, kemiska och organoleptiska egenskaper som anges i produktspecifikationen. Laboratorieanalyser av de nya sorterna visar dessutom att det är det särskilda mikroklimatet i produktionsområdet som ger aprikoserna ”Gönci kajszibarack”/”Gönci kajszi” deras smak och doft. De flesta sorter som odlas här uppvisar en högre kvalitet, vad beträffar sockerhalt och syrahalt, än samma sorter som produceras på andra odlingsbara jordar i Ungern.

Punkt 2.1 i den nuvarande produktspecifikationen (Huvudsakliga fysiska, kemiska och organoleptiska egenskaper) och punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet

Punkt 2.1 i den nuvarande produktspecifikationen (Huvudsakliga fysiska, kemiska och organoleptiska egenskaper) och punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet

Det andra stycket som lyder:

”Storleksklassificeringen görs med hjälp av en klassificeringsbricka som används i handeln. Fruktens genomsnittliga vikt, uttryckt i gram, motsvarar ungefär diametern uttryckt i millimeter.”

ändras på följande sätt:

”Fruktens storlek anges som den största diametern mätt längs den längsgående axeln.”

Den andra meningen i stycket tas bort. Ändringen föreslås eftersom skillnaden i förhållandet mellan storlek och vikt kan vara stor mellan sorter i samma storleksklass.

Den ändrade ovannämnda meningen och följande mening i produktspecifikationen (fjärde stycket): ”Sockerhalten fastställs med hjälp av uppgiften om fruktens mognadsgrad i procent tillsammans med en organoleptisk undersökning av smakämnena, med hänsyn tagen till variationerna i syrahalt för de olika sorterna (0,9–2,2 volymprocent).” läggs till punkt 4.2 i sammanfattningen, liksom till punkt 3.2 i det sammanfattande dokumentet som ersätter sammanfattningen, och får därmed följande lydelse:

”Fruktens storlek anges som den största diametern mätt längs den längsgående axeln.

Sockerhalten fastställs med hjälp av uppgiften om fruktens mognadsgrad i procent tillsammans med en organoleptisk undersökning av smakämnena, med hänsyn tagen till variationerna i syrahalt för de olika sorterna (0,9–2,2 volymprocent).”

Punkt 2.2 i den nuvarande produktspecifikationen (Huvudkrav som produkten måste uppfylla) och punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet

Punkt 2.2 i den nuvarande produktspecifikationen (Huvudkrav som produkten måste uppfylla) och punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet

Det andra stycket som lyder:

”Kvalitetsklasserna följer bestämmelserna i förordning (EG) nr 851/2000 (med ändringar) men även de strängare kraven nedan får tillämpas:”

ändras på följande sätt:

”Följande kvalitetsklasser används:”

Syftet med ändringen är att ta bort hänvisningen till den upphävda förordningen i produktspecifikationen.

Eftersom punkt 2.2 i produktspecifikationen i huvudsak innehåller krav avseende förpackning infogas texten under punkt 3.5 (som det andra till femte stycket) i det sammanfattande dokumentet, i enlighet med den ansökande gruppens önskemål. Kraven har inte funnits med i sammanfattningen men ingick redan i produktspecifikationen.

Punkt 4 i den nuvarande produktspecifikationen (Bevis för att produkten har sitt ursprung i det geografiska området)

Punkt 4 i den nuvarande produktspecifikationen (Bevis för att produkten har sitt ursprung i det geografiska området)

Följande stycken som lyder:

”Kvalitetskontrollsystemet för hela odlings- och hanteringsprocessen garanterar identifiering och spårbarhet samt slutlig kontroll och produktsäkerhet. Producenterna placerar den handplockade frukten i plast- eller trälådor på vilka fruktens ursprung specifikt anges (med namn) på en etikett. Dessutom anges ett identifieringsnummer på lådornas botten.

Producenterna är skyldiga att föra ett ursprungsskyddsregister för att dokumentera produktionen i enlighet med gällande bestämmelser. Registret ska innehålla följande uppgifter:

| — | Producentens namn och identifiering. |
| --- | --- |

—

Producentens namn och identifiering.

| — | Produktionsplats, fastighetsbeteckning, identifieringskod för sorten/fältet, antalet träd som redan bär frukt och antalet träd som ännu inte är produktiva. |
| --- | --- |

—

Produktionsplats, fastighetsbeteckning, identifieringskod för sorten/fältet, antalet träd som redan bär frukt och antalet träd som ännu inte är produktiva.

| — | Sortens namn och ursprung (styrkt av ett ursprungsintyg för det unga trädet). |
| --- | --- |

—

Sortens namn och ursprung (styrkt av ett ursprungsintyg för det unga trädet).

| — | Besprutningsdagbokens identifieringsnummer. |
| --- | --- |

—

Besprutningsdagbokens identifieringsnummer.

| — | Skördedagbokens identifieringsnummer, skördedatum, den sammanlagda mängden frukt det givna året per sort/fält. |
| --- | --- |

—

Skördedagbokens identifieringsnummer, skördedatum, den sammanlagda mängden frukt det givna året per sort/fält.

Besprutningsdagboken är ett lagstadgat register där följande uppgifter förs in:

| — | Kemikalier som används vid odlingen. |
| --- | --- |

—

Kemikalier som används vid odlingen.

| — | Mängden kemikalier som används/appliceras (fördelat efter applikationsdatum). |
| --- | --- |

—

Mängden kemikalier som används/appliceras (fördelat efter applikationsdatum).

| — | Namn på de växtskyddsmetoder etc. som använts samt datum. |
| --- | --- |

—

Namn på de växtskyddsmetoder etc. som använts samt datum.

Skördedagboken är ett register som förs under skörden och innehåller uppgifter om antalet produktiva träd per sort/fält, skördedag och skördade kvantiteter per dag.”

ändras på följande sätt:

”För att identifiera produktionsplatsen ska producentorganisationen (Gyümölcsért Termelői Értékesítő Szervezet) upprätta en förteckning över producenter och leverantörer av ’Gönci kajszibarack’/’Gönci kajszi’ där producenternas/medlemmarnas produktionsplatser anges. Producenterna eller försäljningsorganisationen måste ha ett kontrollsystem för att kunna följa hela produktionscykeln från odling till försäljning.

Varorna ska identifieras så fort de tas emot, samtidigt som producenten identifieras. Producenten ska vid tillfället även överlämna besprutningsdagboken för den aktuella produkten. Produkten märks med ett partinummer på streckkodsetiketten som säkerställer spårbarheten. Samma nummer följer produkten genom hela produktionsprocessen – odling, mottagning, lagring, storlekssortering, förpackning, transport och försäljning. Partinumret ska registreras i produktionsloggboken i varje produktionssteg. Partinumret för den transportklara produkten ska alltid anges på följesedeln.”

Rutinerna för bevis på ursprung ändras i produktspecifikationen eftersom det idag finns möjlighet att använda moderna, datoriserade spårningssystem för att garantera produktens ursprung. Det system som används säkerställer spårbarheten genom hela kedjan, från produktionsplats till konsument.

Punk 5.1 i den nuvarande produktspecifikationen [Kriterier och krav för odling (och skötsel)] under rubriken Fröer och plantor

Punk 5.1 i den nuvarande produktspecifikationen [Kriterier och krav för odling (och skötsel)]

Det andra stycket som lyder:

”För att förebygga kransmögel bör ädla sorter ympas på grundstammar som är motståndskraftiga mot sjukdomen (t.ex. vildaprikosplantor, körsbärsplommonplantor eller plommongrundstammar).”

ändras på följande sätt:

”För att förebygga kransmögel bör ädla sorter ympas på grundstammar som är mindre känsliga mot sjukdomen (t.ex. grundstammar från vildaprikos, persika eller plommon).”

För att få livskraftiga planteringar bör aprikosgrundstammarna anpassas till de förökningsmetoder som används idag.

Punkt 5.1 i den nuvarande produktspecifikationen [Kriterier och krav för odling (och skötsel)] under rubriken Beskärning

Punkt 5.1 i den nuvarande produktspecifikationen [Kriterier och krav för odling (och skötsel)]

Den första meningen som lyder:

”Den optimala odlingsytan för aprikosträd är 7 x 4 meter. Trädkronan kan växa i pelarform med väl samlat grenverk, i vasform eller paraplyform.”

ändras på följande sätt:

”Den optimala odlingsytan för aprikosträd är 7 × 4,6 meter, 7 × 4,5 meter eller 7 × 3,5 meter beroende på typ av plantering. Trädkronan kan växa i pelarform med väl samlat grenverk, i vasform eller paraplyform.”

För att uppnå ökad effektivitet har planteringsavstånd, baserade på mer intensiva odlingsmetoder (7 m × 4,6 m, 7 m × 4,5 m eller 7 m × 3,5 m) blivit allt vanligare i produktionsområdet. Planteringsavståndet påverkar inte produktens kvalitet.

Punkt 5.1 i den nuvarande produktspecifikationen [Kriterier och krav för odling (och skötsel)] under rubriken Tillskott av näringsämnen och gödsling

Punkt 5.1 i den nuvarande produktspecifikationen [Kriterier och krav för odling (och skötsel)]

Det andra stycket som lyder:

”Direkt efter plantering, eller innan produktion påbörjas, bör en plan för att tillföra näring till jorden upprättas. Planteringarnas krav på näring ökar med åren. För att bibehålla odlingskapaciteten i jorden måste näringsämnen tillföras regelbundet. En kombinerad användning av konstgödsel och organiska gödningsmedel ger den bästa avkastningen.”

ändras på följande sätt (en mening läggs till):

”Direkt efter plantering, eller innan produktion påbörjas, bör en plan för att tillföra näring till jorden upprättas. Planteringarnas krav på näring ökar med åren. För att bibehålla odlingskapaciteten i jorden måste näringsämnen tillföras regelbundet. En kombinerad användning av konstgödsel och organiska gödningsmedel ger den bästa avkastningen. Med hjälp av resultat från jordanalys och/eller bladanalys kan gödselmängden fastställas på ett miljömässigt godtagbart sätt.”

Punkt 5.1 i den nuvarande produktspecifikationen [Kriterier och krav för odling (och skötsel)] under rubriken Vattenbehov, konstbevattning

Punkt 5.1 i den nuvarande produktspecifikationen [Kriterier och krav för odling (och skötsel)]

Den första meningen som lyder:

”De flesta aprikosodlingarna får sitt vattenbehov täckt av naturlig nederbörd.”

ändras på följande sätt:

”En ökande andel aprikosodlingar får sitt vattenbehov täckt av naturlig nederbörd och genom bevattningssystem.”

God praxis vid gödning och bevattning uppdateras för att värna om miljön och hållbarhet.

Punkt 5.2 i den nuvarande produktspecifikationen (Skörd)

Punkt 5.2 i den nuvarande produktspecifikationen (Skörd)

Den första meningen som lyder:

”Skörden inleds i mitten av juni och avslutas i slutet av augusti.”

ändras på följande sätt:

”Skörden inleds i mitten av juni och avslutas i slutet av augusti (den kan fortsätta in i september vid extrema väderförhållanden).”

Ändringen görs för att anpassa texten till nuvarande praxis.

Den sista punkten i uppräkningen under rubriken ”Bestämmelser som ska följas under skörd”:

| ”— | Fruktplockarstegar bör användas för att skörda frukten och de plockade frukterna får inte klämmas sönder mot varandra. [I kommissionens förordning (EG) nr 851/2000 och ändrade versioner av den fastställs kvalitetsnormer för aprikoser]”. |
| --- | --- |

”—

Fruktplockarstegar bör användas för att skörda frukten och de plockade frukterna får inte klämmas sönder mot varandra. [I kommissionens förordning (EG) nr 851/2000 och ändrade versioner av den fastställs kvalitetsnormer för aprikoser]”.

ändras på följande sätt:

| ”— | Fruktplockarstegar bör användas för att skörda frukten och de plockade frukterna får inte klämmas sönder mot varandra.” |
| --- | --- |

”—

Fruktplockarstegar bör användas för att skörda frukten och de plockade frukterna får inte klämmas sönder mot varandra.”

Syftet med ändringen är att ta bort hänvisningen till den upphävda förordningen i produktspecifikationen.

Den andra meningen i stycket under rubriken ”Bestämmelser som ska följas under skörd”:

”Det går att exakt fastställa vilket geografiskt område och vilken odling frukten som lagras i kylrummen kommer ifrån genom etiketten på lådan och identifikationsnumret i botten av lådan.”

ändras på följande sätt:

”Det går att exakt fastställa vilket geografiskt område och vilken odling frukten som lagras i kylrummen kommer ifrån genom det interna kontrollsystemets databas.”

Syftet med ändringen är att texten ska stämma överens med de ändringar som görs i punkt 4 i produktspecifikationen (Bevis för att produkten har sitt ursprung i det geografiska området).

Punkt 5.3 i den nuvarande produktspecifikationen (Lagring) och punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet

Punkt 5.3 i den nuvarande produktspecifikationen (Lagring) och punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet

Den första meningen som lyder:

”När lagringslokalen fyllts med de levererade lådorna kyls frukten inom några timmar till en (lagrings)temperatur på omkring 4 °C.”

ändras på följande sätt:

”När lagringslokalen fyllts med de levererade lådorna kyls frukten inom några timmar till en (lagrings)temperatur på mellan 6 och 8 °C.”

Den tredje meningen som lyder:

”Efter sortering och slutlig förpackning placeras fruktlådorna i en kyllagringsenhet med en temperatur på 4–6 °C i upp till 30 dagar, beroende på leveranserna.”

ändras på följande sätt:

”Efter sortering och slutlig förpackning placeras fruktlådorna i kylrum med en temperatur på 1–6 °C i upp till 30 dagar, beroende på leveranstakt.”

Kyltemperaturen ändras för att stämma överens med nuvarande tekniska krav.

I enlighet med den ansökande gruppens önskemål infogas meningen under punkt 3.5, som sjätte stycket, i det sammanfattande dokumentet. Meningen har inte utgjort ett eget stycke i sammanfattningen men ingick redan som eget stycke i produktspecifikationen.

Punkt 5.4 i den nuvarande produktspecifikationen (Klassificering och förpackning) och punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet

Punkt 5.4 i den nuvarande produktspecifikationen (Klassificering och förpackning) och punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet

Det första stycket som lyder:

”Storleksklassificeringen görs med hjälp av en manuell klassificeringsbricka. Fruktens storlek anges som den största diametern mätt längs den längsgående axeln i enlighet med förordning (EG) nr 851/2000 och ändrade versioner av den. Storleksklassificeringen är obligatorisk.”

ändras på följande sätt:

”Storlekssorteringen görs med hjälp av en manuell eller mekanisk sorteringsbricka. Fruktens storlek anges som den största diametern mätt längs den längsgående axeln. Storlekssorteringen är obligatorisk.”

Syftet med ändringen är att anpassa texten efter nuvarande praxis och att ta bort hänvisningen till den upphävda förordningen i produktspecifikationen. Stycket har tagits bort i sammanfattningen och finns heller inte med i det sammanfattande dokumentet som ersätter sammanfattningen.

Det andra stycket nedan tas bort:

”Förpackning och presentationsform för ’Gönci kajszibarack’/’Gönci kajszi’ följer bestämmelserna i förordning (EG) nr 851/2000 och ändrade versioner av den. De övriga uppgifter som ska läggas till omnämns under punkt 8 i produktspecifikationen.”

Syftet med ändringen är att ta bort hänvisningen till den upphävda förordningen i produktspecifikationen.

Den andra meningen i tredje stycket som lyder:

”Produktens presentationsform bestäms av köparens krav och kan variera från en plastlåda på 1 kg till en låda på 10 kg. Stora partier frukt säljs i internationellt godkända M10-lådor på 10 kg.”

ändras på följande sätt:

”Produktens presentationsform bestäms av köparens krav. Vikten för en förpackning kan variera från 0,3 kg till 10 kg.”

Ändringarna under punkten Klassificering och förpackning görs för att svara mot marknadspraxis och konsumenternas behov.

Det tredje stycket (som börjar med ”Frukter i klassen ’Extra’”) under denna punkt i produktspecifikationen infogas under punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet (som sjunde stycket). Det fjärde stycket (som börjar med ”’Gönci kajszibarack’/’Gönci kajszi’ är känslig för mekanisk skada”) under denna punkt i produktspecifikationen infogas också under punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet (som det första stycket). Båda ändringarna görs i enlighet med den ansökande gruppens önskemål. Kraven har inte utgjort egna stycken i sammanfattningen men ingick redan som egna stycken i produktspecifikationen.

Punkt 5.5 i den nuvarande produktspecifikationen (Transport)

Punkt 5.5 i den nuvarande produktspecifikationen (Transport)

Den andra meningen i andra stycket som lyder:

”Definitionen av mognadsgrad görs framför allt baserat på färg men även sensorisk analys, av exempelvis smak och hur fast fruktköttet känns, kan användas.”

ändras på följande sätt:

”Definitionen av mognadsgrad görs framför allt baserat på färg men även sensorisk analys och laboratorietester, av exempelvis smak och fruktköttets fasthet, torrsubstanshalt och syrahalt, kan användas.”

Ändringen görs för att anpassa texten till nuvarande praxis.

Den sista meningen i stycket som lyder:

”På lastpallarna avsedda för transport får endast frukter av samma sort, kvalitet och i samma typ av förpackning (kvantitet) lastas, med märkena för det skyddade ursprunget.”

ändras på följande sätt:

”På lastpallarna avsedda för transport får endast frukter av samma sort, kvalitet och i samma typ av förpackning (kvantitet) lastas, för att säkerställa spårbarheten.”

Syftet med ändringen är att få en tydligare lydelse och att ta bort den oklara formuleringen ”med märkena för det skyddade ursprunget”.

Punkt 6 i den nuvarande produktspecifikationen (Produktens samband med den geografiska omgivningen)

Punkt 6 i den nuvarande produktspecifikationen (Produktens samband med den geografiska omgivningen)

Det andra stycket som lyder:

”Den ungerska sortgrupp (sorttyp) som måste ha börjat utvecklas för omkring 300–350 år sedan har producerats och produceras fortfarande nästan uteslutande i denna region. Den finaste sorten, ’Gönci magyar kajszi’, är erkänd som egen sort sedan 1960 och har blivit den dominerande aprikossorten i produktionsområdet under 1900-talet. Under de senaste decennierna har den sorttyp som utmärker regionen kompletterats med i första hand nyare ungerska aprikossorter. De har tagits fram med hjälp av dels de främsta lokala ungerska sorterna, dels nya ungerska hybridsorter. Det rör sig sammanlagt om omkring 25 olika sorter.”

ändras på följande sätt:

”Den ungerska sortgrupp (sorttyp) som måste ha börjat utvecklas för omkring 300–350 år sedan produceras fortfarande i stor utsträckning i regionen. Den finaste sorten, ’Gönci magyar kajszi’, är erkänd som egen sort sedan 1960 och har blivit den dominerande aprikossorten i produktionsområdet under 1900-talet. Under de senaste decennierna har den sorttyp som utmärker regionen kompletterats med i första hand nyare och bättre anpassade ungerska aprikossorter. De har tagits fram med hjälp av dels de främsta lokala ungerska sorterna, dels nya ungerska hybridsorter. Det rör sig sammanlagt om omkring 40 olika sorter.”

Möjligheten att utveckla odlingen av de nya sorter som omnämns under punkt 2 i produktspecifikationen motiverar ändringen.

Punkt 7 i den nuvarande produktspecifikationen (Kontrollorgan)

Punkt 7 i den nuvarande produktspecifikationen (Kontrollorgan)

Det offentliga kontrollorganets namn och uppgiften om behörig kontrollmyndighet uppdateras, i enlighet med gällande lagstiftning.

Punkt 8 i den nuvarande produktspecifikationen (Märkning)

Punkt 8 i den nuvarande produktspecifikationen (Märkning)

Det andra stycket som lyder:

”Denna märkning ska finnas på varje förpackningsenhet. Namnet på den kommun där produkten faktiskt producerats kan anges som frivillig uppgift.

Exempel:

| ”Gönci kajszibarack”
  Skyddad geografisk beteckning (SGB)
  Sort: Gönci magyar kajszi
  Producerad i: Abaújvár” |
| --- |

”Gönci kajszibarack”

Skyddad geografisk beteckning (SGB)

Sort: Gönci magyar kajszi

Producerad i: Abaújvár”

ändras på följande sätt:

”Denna märkning ska finnas på varje förpackningsenhet.”

Exemplet som följer efter meningen tas bort.

Hänvisningen till kommuner där aprikosen producerats tas bort. Odlingsförhållandena för aprikoserna ”Gönci kajszibarack”/”Gönci kajszi” är desamma i hela Göncregionen. De aprikoser som produceras där får samma yttre och inre egenskaper. Att ange vilken kommun aprikoserna kommer ifrån tillför ingenting för konsumenten.

Övrigt: Kontrollsystem

Övrigt: Kontrollsystem

Den ursprungliga produktspecifikationen innehöll inga specifika uppgifter om kontrollsystemet. Eftersom det är ytterst viktigt att de uppgifter som rör den skyddade produkten och dess skyddade ursprung hanteras på rätt sätt har ett nytt kontrollsystem införts.

”Minimikrav för kontroll av produktens väsentliga egenskaper och produktionsmetod:

| Väsentlig egenskap | Minimikrav | Villkor och frekvens för kontroller |
| --- | --- | --- |
| Produktionsplats | Att frukterna är odlade i produktionsområdet | Årlig granskning av Gyümölcsért Termelői Értékesítős förteckning över leverantörer av ”Gönci kajszibarack”/”Gönci kajszi” |
| Odling | Att odlingsföreskrifterna efterlevs | Minst en årlig kontroll på plats. Om en anläggningsloggbok finns ska den kontrolleras minst en gång per år. |
| Växtskyddsmedel | Att de metoder som förespråkas av organisationen Gyümölcsért Termelői Értékesítő efterlevs | Kontroll av besprutningsdagboken innan leverans. Slumpmässig provtagning för analys av restprodukter |
| Skörd | Att spårbarheten kan garanteras | Årlig granskning av organisationen Gyümölcsért Termelői Értékesítős förteckning över leverantörer av ”Gönci kajszibarack”/”Gönci kajszi”
  Årlig kontroll av den dokumentation som medföljer varorna vid mottagandet |
| Framställning av produkten | Att spårbarheten kan garanteras | Årlig kontroll av att en produktionsloggbok förs” |

Väsentlig egenskap

Minimikrav

Villkor och frekvens för kontroller

Produktionsplats

Att frukterna är odlade i produktionsområdet

Årlig granskning av Gyümölcsért Termelői Értékesítős förteckning över leverantörer av ”Gönci kajszibarack”/”Gönci kajszi”

Odling

Att odlingsföreskrifterna efterlevs

Minst en årlig kontroll på plats. Om en anläggningsloggbok finns ska den kontrolleras minst en gång per år.

Växtskyddsmedel

Att de metoder som förespråkas av organisationen Gyümölcsért Termelői Értékesítő efterlevs

Kontroll av besprutningsdagboken innan leverans. Slumpmässig provtagning för analys av restprodukter

Skörd

Att spårbarheten kan garanteras

Årlig granskning av organisationen Gyümölcsért Termelői Értékesítős förteckning över leverantörer av ”Gönci kajszibarack”/”Gönci kajszi”

Årlig kontroll av den dokumentation som medföljer varorna vid mottagandet

Framställning av produkten

Att spårbarheten kan garanteras

Årlig kontroll av att en produktionsloggbok förs”

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”GÖNCI KAJSZIBARACK”/”GÖNCI KAJSZI”

”GÖNCI KAJSZIBARACK”/”GÖNCI KAJSZI”

EU-nr: PGI-HU-0388-AM01 – 11.4.2017

EU-nr: PGI-HU-0388-AM01 – 11.4.2017

SUB ( ) SGB ( X )

SUB ( ) SGB ( X )

1.   Namn

Namn

”Gönci kajszibarack”/”Gönci kajszi”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Medlemsstat eller tredjeland

Ungern

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Produkttyp

Klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade.

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Den skyddade geografiska beteckningen (SGB) ”Gönci kajszibarack”/”Gönci kajszi” får användas för följande sorter av arten Prunus armeniaca L.: Gönci magyar kajszi, Magyar kajszi C 235, Mandulakajszi, Bergeron, Ceglédi Piroska, Ceglédi bíborkajszi, Ceglédi arany, Ceglédi óriás och Pannónia. Dessutom får den användas för alla de aprikossorter som odlas i produktionsområdet med samma huvudsakliga, kvalitetsbestämmande fysiska, kemiska och organoleptiska egenskaper som de aprikossorter som räknas upp ovan.

Den unika karaktären hos ”Gönci kajszibarack”/”Gönci kajszi” och dess landsomfattande och internationella rykte har sitt ursprung i en kombination av gynnsamma klimatförhållanden, trädgårds- och fruktodlingstraditioner och strikt tillämpning av teknik för produktion, skörd, lagring och transport.

Huvudsakliga fysiska, kemiska och organoleptiska egenskaper:

Huvudsakliga fysiska, kemiska och organoleptiska egenskaper:

Den skyddade geografiska beteckningen ”Gönci kajszibarack”/”Gönci kajszi” får endast användas för aprikossorter som uppfyller följande kriterier och har de yttre och inre egenskaper som anges nedan för varje enskild sort.

Gönci magyar kajszi

Gönci magyar kajszi

| Form | : | sfärisk |
| --- | --- | --- |
| Storlek | : | medelstor–stor, minsta diameter 40 mm |
| Skalets färg | : | klarorange; klarrött på solsidan |
| Fruktköttets färg och kvalitet | : | guldgult, fintrådigt, saftigt och mjukt när frukten är mogen |
| Smak, syrahalt | : | syrlig, aromatisk |

Form

:

sfärisk

Storlek

:

medelstor–stor, minsta diameter 40 mm

Skalets färg

:

klarorange; klarrött på solsidan

Fruktköttets färg och kvalitet

:

guldgult, fintrådigt, saftigt och mjukt när frukten är mogen

Smak, syrahalt

:

syrlig, aromatisk

Magyar kajszi c.235

Magyar kajszi c.235

| Form | : | sfärisk |
| --- | --- | --- |
| Storlek | : | medelstor–stor, minsta diameter 40 mm |
| Skalets färg | : | klarorange |
| Fruktköttets färg och kvalitet | : | gult, trådigt, medelhårt |
| Smak, syrahalt | : | syrlig, aromatisk |

Form

:

sfärisk

Storlek

:

medelstor–stor, minsta diameter 40 mm

Skalets färg

:

klarorange

Fruktköttets färg och kvalitet

:

gult, trådigt, medelhårt

Smak, syrahalt

:

syrlig, aromatisk

Mandulakajszi

Mandulakajszi

| Form | : | mycket avlång, mandelformad, tydligt tillplattad från sidan |
| --- | --- | --- |
| Storlek | : | stor, minsta diameter 50 mm |
| Skalets färg | : | ljusorange; karminrött på solsidan |
| Fruktköttets färg och kvalitet | : | ljusorange, medelhårt–hårt, kompakt, saftigt |
| Smak, syrahalt | : | syrlig, kryddig arom |

Form

:

mycket avlång, mandelformad, tydligt tillplattad från sidan

Storlek

:

stor, minsta diameter 50 mm

Skalets färg

:

ljusorange; karminrött på solsidan

Fruktköttets färg och kvalitet

:

ljusorange, medelhårt–hårt, kompakt, saftigt

Smak, syrahalt

:

syrlig, kryddig arom

Bergeron

Bergeron

| Form | : | något avlång, konisk sfär, äggformig |
| --- | --- | --- |
| Storlek | : | medelstor–stor, minsta diameter 40 mm |
| Skalets färg | : | orange; karminrött på solsidan |
| Fruktköttets färg och kvalitet | : | glänsande orange, trådigt, hårt |
| Smak, syrahalt | : | syrahalt högre än genomsnittet (1,4 %) |

Form

:

något avlång, konisk sfär, äggformig

Storlek

:

medelstor–stor, minsta diameter 40 mm

Skalets färg

:

orange; karminrött på solsidan

Fruktköttets färg och kvalitet

:

glänsande orange, trådigt, hårt

Smak, syrahalt

:

syrahalt högre än genomsnittet (1,4 %)

Pannónia

Pannónia

| Form | : | jämn eller något äggformig sfär |
| --- | --- | --- |
| Storlek | : | medelstor–stor, minsta diameter 40 mm |
| Skalets färg | : | ljusorange; rosaaktigt på solsidan |
| Fruktköttets färg och kvalitet | : | ljusorange, trådigt, hårt |
| Smak, syrahalt | : | syrlig, aromatisk |

Form

:

jämn eller något äggformig sfär

Storlek

:

medelstor–stor, minsta diameter 40 mm

Skalets färg

:

ljusorange; rosaaktigt på solsidan

Fruktköttets färg och kvalitet

:

ljusorange, trådigt, hårt

Smak, syrahalt

:

syrlig, aromatisk

Ceglédi piroska

Ceglédi piroska

| Form | : | sfärisk |
| --- | --- | --- |
| Storlek | : | medelstor–stor, minsta diameter 40 mm |
| Skalets färg | : | orange; klarrött på solsidan |
| Fruktköttets färg och kvalitet | : | orange, hårt |
| Smak, syrahalt | : | syrlig |

Form

:

sfärisk

Storlek

:

medelstor–stor, minsta diameter 40 mm

Skalets färg

:

orange; klarrött på solsidan

Fruktköttets färg och kvalitet

:

orange, hårt

Smak, syrahalt

:

syrlig

Ceglédi bíborkajszi

Ceglédi bíborkajszi

| Form | : | bred, konisk, äggformig, något tillplattad från sidan |
| --- | --- | --- |
| Storlek | : | medelstor–stor, minsta diameter 40 mm |
| Skalets färg | : | mörkorange; mörkt karmosinrött på solsidan |
| Fruktköttets färg och kvalitet | : | mörkorange, saftigt |
| Smak, syrahalt | : | söt, aromatisk |

Form

:

bred, konisk, äggformig, något tillplattad från sidan

Storlek

:

medelstor–stor, minsta diameter 40 mm

Skalets färg

:

mörkorange; mörkt karmosinrött på solsidan

Fruktköttets färg och kvalitet

:

mörkorange, saftigt

Smak, syrahalt

:

söt, aromatisk

Ceglédi arany

Ceglédi arany

| Form | : | sfärisk |
| --- | --- | --- |
| Storlek | : | stor, minsta diameter 50 mm |
| Skalets färg | : | guldgult; karminrött på solsidan |
| Fruktköttets färg och kvalitet | : | orange, hårt, saftigt |
| Smak, syrahalt | : | syrlig |

Form

:

sfärisk

Storlek

:

stor, minsta diameter 50 mm

Skalets färg

:

guldgult; karminrött på solsidan

Fruktköttets färg och kvalitet

:

orange, hårt, saftigt

Smak, syrahalt

:

syrlig

Ceglédi óriás

Ceglédi óriás

| Form | : | något avlång, äggformig, något tillplattad från sidan |
| --- | --- | --- |
| Storlek | : | stor, minsta diameter 50 mm |
| Skalets färg | : | ljusorange; klarrött på solsidan |
| Fruktköttets färg och kvalitet | : | orange, måttligt saftigt, mjukt |
| Smak, syrahalt | : | söt och syrlig, aromatisk |

Form

:

något avlång, äggformig, något tillplattad från sidan

Storlek

:

stor, minsta diameter 50 mm

Skalets färg

:

ljusorange; klarrött på solsidan

Fruktköttets färg och kvalitet

:

orange, måttligt saftigt, mjukt

Smak, syrahalt

:

söt och syrlig, aromatisk

Fruktens storlek anges som den största diametern mätt längs den längsgående axeln.

Sockerhalten fastställs med hjälp av uppgiften om fruktens mognadsgrad i procent tillsammans med en organoleptisk undersökning av smakämnena, med hänsyn tagen till variationerna i syrahalt för de olika sorterna (0,9–2,2 volymprocent).

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Alla steg i produktionen ska äga rum i det avgränsade geografiska området.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

”Gönci kajszibarack”/”Gönci kajszi” är känslig för mekanisk skada. Om den transporteras oförpackad kommer därför dess organoleptiska, fysiska och kemiska egenskaper att påverkas i så hög grad att den eventuellt inte kan förpackas senare. För att garantera produktkvaliteten ska frukten därför förpackas inom det avgränsade geografiska området. Eftersom det inte rör sig om en bearbetad jordbruksprodukt säkerställer man därmed även ursprungsplats, spårbarhet och kontroll.

Alla förpackningar av frukter avsedda för konsumtion, som bevisat har sitt ursprung i det begränsade produktionsområdet i det geografiska området, ska vara enhetliga. Varje förpackning ska innehålla frukt av samma ursprung och samma sort, samma kvalitet och – med undantag för förpackning/leverans av stora partier – med samma storlek. Den undre gränsen är 30 mm i diameter, 35 mm för kvalitetsklassen ”Extra”.

I varje förpackning medges en viss mängd produkter som inte uppfyller kvalitets- och storlekskraven för den angivna klassen.

Följande kvalitetsklasser används:

| — | Klass ”Extra”: 2,5 % i antal eller vikt av aprikoser som inte uppfyller kraven för klassen men som uppfyller kraven för klass I, eller som, i undantagsfall, omfattas av toleranserna för den klassen. |
| --- | --- |

—

Klass ”Extra”: 2,5 % i antal eller vikt av aprikoser som inte uppfyller kraven för klassen men som uppfyller kraven för klass I, eller som, i undantagsfall, omfattas av toleranserna för den klassen.

| — | Klass 1: 5 % i antal eller vikt av aprikoser som inte uppfyller kraven för klassen, men som uppfyller kraven för klass II, eller som, i undantagsfall, omfattas av toleranserna för den klassen. |
| --- | --- |

—

Klass 1: 5 % i antal eller vikt av aprikoser som inte uppfyller kraven för klassen, men som uppfyller kraven för klass II, eller som, i undantagsfall, omfattas av toleranserna för den klassen.

Frukterna ska vara hela, friska, varsamt plockade, tillräckligt utvecklade och mogna, rena och i princip helt fria från alla synliga främmande material. De får inte vara angripna av röta eller uppvisa andra kvalitetsförsämringar som gör dem olämpliga för konsumtion. De ska även vara i princip helt fria från parasiter, parasitangrepp, onormal yttre fuktighet och från alla främmande lukter och/eller smaker.

Efter sortering och slutlig förpackning placeras fruktlådorna i kylrum med en temperatur på 1–6 °C i upp till 30 dagar, beroende på leveranstakt.

Frukter i klassen ”Extra” får endast säljas i små förpackningsenheter, förpackade i rader och i ett eller flera åtskilda lager. Produkter i klass 1 får även säljas i stora förpackningar. Produktens presentationsform bestäms av köparens krav: vikten för en förpackning kan variera från 0,3 kg till 10 kg.

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Utöver de lagstadgade uppgifterna ska märkningen innehålla följande:

| — | Namn: ”Gönci kajszibarack” eller ”Gönci kajszi”. |
| --- | --- |

—

Namn: ”Gönci kajszibarack” eller ”Gönci kajszi”.

| — | Uppgiften ”skyddad geografisk beteckning” eller (SGB) tillsammans med tillhörande unionssymbol. |
| --- | --- |

—

Uppgiften ”skyddad geografisk beteckning” eller (SGB) tillsammans med tillhörande unionssymbol.

Uppgifterna ska finnas på varje individuell förpackning.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Kort beskrivning av det geografiska området

Den geografiska beteckningen får endast användas för aprikoser med ursprung i (odlade i) följande orter som ingår i fyra angivna delregioner i provinsen Borsod-Abaúj-Zemplén:

Delregionen Abaúj-Hegyköz: Abaújszántó, Abaújvár, Arka, Boldogkőváralja, Gönc, Göncruszka, Hejce, Hernádcéce, Hidasnémeti, Korlát, Tornyosnémeti, Vizsoly, Zsujta.

Delregionen Abaúj-Hegyköz

Delregionen Encs: Abaújkér, Alsógagy, Baktakék, Beret, Detek, Encs, Fancsal, Forró, Fulókércs, Garadna, Ináncs.

Delregionen Encs

Delregionen Szerencs: Bekecs, Golop, Legyesbénye, Megyaszó, Monok, Rátka, Szerencs, Tállya.

Delregionen Szerencs

Delregionen Szikszó: Alsóvadász, Felsővadász, Hernádkércs, Homrogd, Léh, Nagykinizs, Selyeb, Szentistvánbaksa, Szikszó.

Delregionen Szikszó

5.   Samband med det geografiska området

Samband med det geografiska området

”Gönci kajszibarack”/”Gönci kajszi” är typisk för Ungerns nordligaste fruktodlingsområden. Den produceras på bergssluttningar, terrasser och slätter i regionen Hegyalja längs floden Hernád, i den kuperade regionen Szerencs och i Cserehát, på 150–300 meters höjd över havet.

Den ungerska sortgrupp (sorttyp) som måste ha börjat utvecklas för omkring 300–350 år sedan produceras fortfarande i stor utsträckning i regionen. Den finaste sorten, ”Gönci magyar kajszi”, är erkänd som egen sort sedan 1960 och har blivit den dominerande aprikossorten i produktionsområdet under 1900-talet. Under de senaste decennierna har den sorttyp som utmärker regionen kompletterats med i första hand nyare och bättre anpassade ungerska aprikossorter. De har tagits fram med hjälp av dels de främsta lokala ungerska sorterna, dels nya ungerska hybridsorter. Det rör sig sammanlagt om omkring 40 olika sorter.

Det som särskilt karakteriserar produkten och dess odling i Göncregionen kan sammanfattas på följande sätt:

| — | Aprikoser som produceras här mognar senare (i genomsnitt 6–10 dagar) än aprikoser av samma sort som odlas i regionen Kecskemét, vilket möjliggör en längre inhemsk konsumtions- och bearbetningssäsong. |
| --- | --- |

—

Aprikoser som produceras här mognar senare (i genomsnitt 6–10 dagar) än aprikoser av samma sort som odlas i regionen Kecskemét, vilket möjliggör en längre inhemsk konsumtions- och bearbetningssäsong.

| — | Det svalare mesoklimatet – som är orsaken till den senare mognaden – har gynnsam inverkan på aprikosernas konsumtionskvalitet: de friska syrorna och smakämnena bryts ned långsammare under loppet av mognaden och ”förbrukas” inte. ”De aprikoser som produceras kring Gönc är av utmärkt kvalitet. De mognar senare här [...] och mognadsperioden förlängs ytterligare genom sluttningarnas olika exponering.” (Brózik, Jenser m.fl., 1970). |
| --- | --- |

—

Det svalare mesoklimatet – som är orsaken till den senare mognaden – har gynnsam inverkan på aprikosernas konsumtionskvalitet: de friska syrorna och smakämnena bryts ned långsammare under loppet av mognaden och ”förbrukas” inte. ”De aprikoser som produceras kring Gönc är av utmärkt kvalitet. De mognar senare här [...] och mognadsperioden förlängs ytterligare genom sluttningarnas olika exponering.” (Brózik, Jenser m.fl., 1970).

| — | Denna region har de mest jämnkalla vintrarna i Ungern och är det område lämpat för aprikosodling dit våren kommer senast. De främsta riskerna i samband med aprikosproduktion, nämligen frostskador på knoppar som öppnat sig till följd av milda perioder under senvintern och vårfrostskador på knoppar, blommor eller frukt i det första utvecklingsskedet, är därför som minst här. |
| --- | --- |

—

Denna region har de mest jämnkalla vintrarna i Ungern och är det område lämpat för aprikosodling dit våren kommer senast. De främsta riskerna i samband med aprikosproduktion, nämligen frostskador på knoppar som öppnat sig till följd av milda perioder under senvintern och vårfrostskador på knoppar, blommor eller frukt i det första utvecklingsskedet, är därför som minst här.

Benämningen ”kajszi Baraczk” (”aprikos”) förekom första gången 1667 i en bok av János Lippay (Posoni kert [Trädgård i Pozsony], vol. 3, ”Gyümölcsös kert” [Fruktträdgård], Wien 1667), men det var först sedan ett vinlusangrepp ödelagt vingårdar på 1880-talet som fruktproduktionen i de kuperade områdena fick ett uppsving. De förstörda vingårdarna ersattes på många håll, bland annat i Göncregionen, av fruktträd.

Under 1800-talets andra hälft inrättades en rad samhällsorganisationer för att främja fruktproduktion. Deras samarbete bidrog i hög grad till att frukten från provinsen Zemplén vann en guldmedalj vid 1867 års världsutställning i Paris. Enligt olika nationella beskrivningar och statistiska uppgifter hade regionen Gönc fram till 1850-talet varit känd främst för sina körsbär. János Korponay nämnde för första gången 1871 att Gönc och dess omgivningar var känt för sina aprikoser, som då producerades i ”relativt stor mängd”. Det verkliga uppsvinget för aprikosproduktionen inleddes dock först på 1880- och 1890-talen.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

http://elelmiszerlanc.kormany.hu/download/5/f6/c1000/17.pdf

---

Revisionsrätten

| 20.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 459/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 459/37

---

Särskild rapport nr 33/2018

Ökenspridning i EU: ett växande hot som kräver ökade insatser

(2018/C 459/12)

Europeiska revisionsrätten meddelar härmed att särskild rapport nr 33/2018 Ökenspridning i EU: ett växande hot som kräver ökade insatser just har offentliggjorts.

Rapporten finns på Europeiska revisionsrättens webbplats: http://eca.europa.eu

---

| 20.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 459/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 459/37

---

Särskild rapport nr 35/2018

Insyn i EU-medel som förvaltas av icke-statliga organisationer: mer måste göras

(2018/C 459/13)

Europeiska revisionsrätten meddelar härmed att särskild rapport nr 35/2018 Insyn i EU-medel som förvaltas av icke-statliga organisationer: mer måste göras just har offentliggjorts.

Rapporten finns på Europeiska revisionsrättens webbplats: http://eca.europa.eu

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 20.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 459/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 459/38

---

Uppdatering av de referensbelopp för passage av de yttre gränserna som avses i artikel 6.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (1)

(2018/C 459/14)

Offentliggörandet av de referensbelopp för passage av de yttre gränserna som avses i artikel 6.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) grundar sig på uppgifter som medlemsstaterna anmält till kommissionen i enlighet med artikel 39 i kodexen om Schengengränserna.

Utöver offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning görs en regelbunden uppdatering av förteckningen på webbplatsen för generaldirektoratet för inrikes frågor.

SLOVAKIEN

Uppgifterna ersätter den förteckning som offentliggjordes i EUT C 37, 14.2.2009.

I avsnitt 1.1 i det slovakiska inrikesministeriets genomförandedekret nr 499/2011 om fastställande av de ekonomiska medel som krävs för att täcka kostnaderna för en tredjelandsmedborgares vistelse i Slovakien fastställs beloppet till 56 euro per person och dag.

Beloppet 56 euro omfattar följande:

| | 30 euro för logi. |
| --- | --- |

30 euro för logi.

| | 4 euro för frukost, |
| --- | --- |

4 euro för frukost,

| | 7,50 euro för lunch, |
| --- | --- |

7,50 euro för lunch,

| | 7,50 euro för middag, |
| --- | --- |

7,50 euro för middag,

| | 7 euro för småutgifter. |
| --- | --- |

7 euro för småutgifter.

Om kostnaderna för en tredjelandsmedborgares vistelse i Slovakien delvis täcks kommer denna omständighet att beaktas vid gränskontrollen.

Beloppet på 56 euro per person och dag kan ersättas med en intygad inbjudan enligt avsnitt 19 i lag nr 404/2011 om utlänningars vistelse och om ändring av andra akter, i dess ändrade lydelse, eller genom ett mottagningsavtal enligt avsnitt 26b i lag nr 172/2005 om samordningen av statligt stöd till forskning och utveckling, i dess ändrade lydelse.

Förteckning över tidigare offentliggöranden

| | EUT C 247, 13.10.2006, s. 19 |
| --- | --- |

EUT C 247, 13.10.2006, s. 19

| | EUT C 153, 6.7.2007, s. 22 |
| --- | --- |

EUT C 153, 6.7.2007, s. 22

| | EUT C 182, 4.8.2007, s. 18 |
| --- | --- |

EUT C 182, 4.8.2007, s. 18

| | EUT C 57, 1.3.2008, s. 38 |
| --- | --- |

EUT C 57, 1.3.2008, s. 38

| | EUT C 134, 31.5.2008, s. 19 |
| --- | --- |

EUT C 134, 31.5.2008, s. 19

| | EUT C 37, 14.2.2009, s. 8 |
| --- | --- |

EUT C 37, 14.2.2009, s. 8

| | EUT C 35, 12.2.2010, s. 7 |
| --- | --- |

EUT C 35, 12.2.2010, s. 7

| | EUT C 304, 10.11.2010, s. 5 |
| --- | --- |

EUT C 304, 10.11.2010, s. 5

| | EUT C 24, 26.1.2011, s. 6 |
| --- | --- |

EUT C 24, 26.1.2011, s. 6

| | EUT C 157, 27.5.2011, s. 8 |
| --- | --- |

EUT C 157, 27.5.2011, s. 8

| | EUT C 203, 9.7.2011, s. 16 |
| --- | --- |

EUT C 203, 9.7.2011, s. 16

| | EUT C 11, 13.1.2012, s. 13 |
| --- | --- |

EUT C 11, 13.1.2012, s. 13

| | EUT C 72, 10.3.2012, s. 44 |
| --- | --- |

EUT C 72, 10.3.2012, s. 44

| | EUT C 199, 7.7.2012, s. 8 |
| --- | --- |

EUT C 199, 7.7.2012, s. 8

| | EUT C 298, 4.10.2012, s. 3 |
| --- | --- |

EUT C 298, 4.10.2012, s. 3

| | EUT C 56, 26.2.2013, s. 13 |
| --- | --- |

EUT C 56, 26.2.2013, s. 13

| | EUT C 98, 5.4.2013, s. 3 |
| --- | --- |

EUT C 98, 5.4.2013, s. 3

| | EUT C 269, 18.9.2013, s. 2 |
| --- | --- |

EUT C 269, 18.9.2013, s. 2

| | EUT C 57, 28.2.2014, s. 1 |
| --- | --- |

EUT C 57, 28.2.2014, s. 1

| | EUT C 152, 20.5.2014, s. 25 |
| --- | --- |

EUT C 152, 20.5.2014, s. 25

| | EUT C 224, 15.7.2014, s. 31 |
| --- | --- |

EUT C 224, 15.7.2014, s. 31

| | EUT C 434, 4.12.2014, s. 3 |
| --- | --- |

EUT C 434, 4.12.2014, s. 3

| | EUT C 447, 13.12.2014, s. 32 |
| --- | --- |

EUT C 447, 13.12.2014, s. 32

| | EUT C 38, 4.2.2015, s. 20 |
| --- | --- |

EUT C 38, 4.2.2015, s. 20

| | EUT C 96, 11.3.2016, s. 7 |
| --- | --- |

EUT C 96, 11.3.2016, s. 7

| | EUT C 146, 26.4.2016, s. 12 |
| --- | --- |

EUT C 146, 26.4.2016, s. 12

| | EUT C 248, 8.7.2016, s. 12 |
| --- | --- |

EUT C 248, 8.7.2016, s. 12

| | EUT C 111, 8.4.2017, s. 11 |
| --- | --- |

EUT C 111, 8.4.2017, s. 11

| | EUT C 21, 20.1.2018, s. 3 |
| --- | --- |

EUT C 21, 20.1.2018, s. 3

| | EUT C 93, 12.3.2018, s. 4 |
| --- | --- |

EUT C 93, 12.3.2018, s. 4

| | EUT C 153, 2.5.2018, s. 8 |
| --- | --- |

EUT C 153, 2.5.2018, s. 8

| | EUT C 186, 31.5.2018, s. 10 |
| --- | --- |

EUT C 186, 31.5.2018, s. 10

| | EUT C 264, 26.7.2018, s. 6 |
| --- | --- |

EUT C 264, 26.7.2018, s. 6

| | EUT C 366, 10.10.2018, s. 12 |
| --- | --- |

EUT C 366, 10.10.2018, s. 12

---

(1)  Se förteckningen över tidigare offentliggöranden i slutet av denna uppdatering.

---

| 20.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 459/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 459/40

---

Uppdatering av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (1)

(2018/C 459/15)

Offentliggörandet av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) grundar sig på uppgifter som medlemsstaterna anmält till kommissionen i enlighet med artikel 39 i kodexen om Schengengränserna (kodifiering).

Utöver offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning görs en regelbunden uppdatering av förteckningen på webbplatsen för generaldirektoratet för inrikes frågor.

TYSKLAND

Uppgifterna ersätter den förteckning som offentliggjordes i EUT C 32, 1.2.2017

FÖRTECKNING ÖVER GRÄNSÖVERGÅNGSSTÄLLEN

Hamnar vid Nordsjön

| (1) | Baltrum |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Bensersiel |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Borkum |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Brake |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Bremen |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Bremerhaven |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Brunsbüttel |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Büsum |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Bützflether Sand |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Buxtehude |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Carolinensiel (Harlesiel) |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Cuxhaven |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Eckwarderhörne |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Elsfleth |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Emden |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Fedderwardersiel |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Glückstadt |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Greetsiel |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Großensiel |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Hamburg |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Hamburg-Neuenfelde |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Helgoland |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Herbrum |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Hooksiel |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Horumersiel |
| --- | --- |

(25)

| (26) | Husum |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Juist |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Langeoog |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Leer |
| --- | --- |

(29)

| (30) | Lemwerder |
| --- | --- |

(30)

| (31) | List/Sylt |
| --- | --- |

(31)

| (32) | Neuharlingersiel |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Norddeich |
| --- | --- |

(33)

| (34) | Nordenham |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Norderney |
| --- | --- |

(35)

| (36) | Otterndorf |
| --- | --- |

(36)

| (37) | Papenburg |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Spiekeroog |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Stade |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Stadersand |
| --- | --- |

(40)

| (41) | Varel |
| --- | --- |

(41)

| (42) | Wangerooge |
| --- | --- |

(42)

| (43) | Wedel |
| --- | --- |

(43)

| (44) | Weener |
| --- | --- |

(44)

| (45) | Westeraccumersiel |
| --- | --- |

(45)

| (46) | Wewelsfleth |
| --- | --- |

(46)

| (47) | Wilhelmshaven |
| --- | --- |

(47)

Hamnar vid Östersjön

| (1) | Eckernförde (tyska marinens hamnanläggning) |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Flensburg Hafen |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Greifswald – Ladebow Hafen |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Jägersberg (tyska marinens hamnanläggning) |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kiel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Kiel (tyska marinens hamnanläggning) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Kiel-Holtenau |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Lubmin |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Lübeck |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Lübeck Travemünde |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mukran |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Neustadt |
| --- | --- |

(12)

ODERHAFF

| (1) | Ueckermünde |
| --- | --- |

(1)

Flygplatser, sekundära flygplatser, flygfält

I DELSTATEN SCHLESWIG-HOLSTEIN

| (1) | Helgoland Düne |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Hohn |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kiel-Holtenau |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Lübeck Blankensee |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Schleswig/Jagel |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Westerland/Sylt |
| --- | --- |

(6)

I DELSTATEN MECKLENBURG-VORPOMMERN

| (1) | Neubrandenburg-Trollenhagen |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Rostock-Laage |
| --- | --- |

(2)

I DELSTATEN HAMBURG

| (1) | Hamburg |
| --- | --- |

(1)

I DELSTATEN BREMEN

| (1) | Bremen |
| --- | --- |

(1)

I DELSTATEN NIEDERSACHSEN

| (1) | Borkum |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Braunschweig-Waggum |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bückeburg Achum |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Celle |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Damme/Dümmer-See |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Diepholz |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Emden |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Fassberg |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Ganderkesee |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Hannover |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Jever |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Leer Nüttermoor |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Norderney |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Nordholz |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Nordhorn-Lingen |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Osnabrück-Atterheide |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Wangerooge |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Wilhelmshaven-Mariensiel |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Wittmundhafen |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Wunstorf |
| --- | --- |

(20)

I DELSTATEN BRANDENBURG

| (1) | Berlin-Schönefeld |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Schönhagen |
| --- | --- |

(2)

I DELSTATEN BERLIN

| (1) | Berlin-Tegel |
| --- | --- |

(1)

I DELSTATEN SACHSEN-ANHALT

| (1) | Cochstedt |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Magdeburg |
| --- | --- |

(2)

I DELSTATEN NORDRHEIN-WESTFALEN

| (1) | Aachen-Merzbrück |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Arnsberg |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bielefeld-Windelsbleiche |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Bonn-Hardthöhe |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Dortmund-Wickede |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Düsseldorf |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Essen-Mülheim |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Bonn Hangelar |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Köln/Bonn |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Marl/Loemühle |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mönchengladbach |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Münster-Osnabrück |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Nörvenich |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Paderborn-Lippstadt |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Porta Westfalica |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Rheine-Bentlage |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Siegerland |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Stadtlohn-Wenningfeld |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Weeze-Lahrbruch |
| --- | --- |

(19)

I DELSTATEN SACHSEN

| (1) | Dresden |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Leipzig-Halle |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Rothenburg/Oberlausitz |
| --- | --- |

(3)

I DELSTATEN THÜRINGEN

| (1) | Altenburg-Nobitz |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Erfurt-Weimar |
| --- | --- |

(2)

I DELSTATEN RHEINLAND-PFALZ

| (1) | Büchel |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Föhren |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Hahn |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Koblenz-Winningen |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Mainz-Finthen |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Pirmasens-Zweibrücken |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Ramstein (amerikansk flygbas) |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Speyer |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Spangdahlem (amerikansk flygbas) |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Zweibrücken |
| --- | --- |

(10)

I DELSTATEN SAARLAND

| (1) | Saarbrücken Ensheim |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Saarlouis/Düren |
| --- | --- |

(2)

I DELSTATEN HESSEN

| (1) | Egelsbach |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Allendorf/Eder |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Frankfurt/Main |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Fritzlar |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kassel Calden |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Reichelsheim |
| --- | --- |

(6)

I DELSTATEN BADEN-WÜRTTEMBERG

| (1) | Aalen Heidenheim Elchingen |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Baden Airport Karlsruhe Baden-Baden |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Donaueschingen Villingen |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Freiburg/Brg. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Friedrichshafen Löwental |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Heubach (Krs. Schwäb.Gmünd) |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Lahr |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Laupheim |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Leutkirch Unterzeil |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Mannheim City |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Mengen |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Niederstetten |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Schwäbisch Hall |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Stuttgart |
| --- | --- |

(14)

I DELSTATEN BAYERN

| (1) | Aschaffenburg |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Augsburg Mühlhausen |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bayreuth Bindlacher Berg |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Coburg Brandebsteinsebene |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Giebelstadt |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Hassfurth Mainwiesen |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Hof Plauen |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Ingolstadt |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Landsberg/Lech |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Landshut Ellermühle |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Lechfeld |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Memmingerberg |
| --- | --- |

(12)

| (13) | München ”Franz Joseph Strauß” |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Neuburg |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Nürnberg |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Oberpfaffenhofen |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Roth |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Straubing Wallmühle |
| --- | --- |

(18)

Förteckning över tidigare offentliggöranden

| | EUT C 316, 28.12.2007, s. 1. |
| --- | --- |

EUT C 316, 28.12.2007, s. 1.

| | EUT C 134, 31.5.2008, s. 16. |
| --- | --- |

EUT C 134, 31.5.2008, s. 16.

| | EUT C 177, 12.7.2008, s. 9. |
| --- | --- |

EUT C 177, 12.7.2008, s. 9.

| | EUT C 200, 6.8.2008, s. 10. |
| --- | --- |

EUT C 200, 6.8.2008, s. 10.

| | EUT C 331, 31.12.2008, s. 13. |
| --- | --- |

EUT C 331, 31.12.2008, s. 13.

| | EUT C 3, 8.1.2009, s. 10. |
| --- | --- |

EUT C 3, 8.1.2009, s. 10.

| | EUT C 37, 14.2.2009, s. 10. |
| --- | --- |

EUT C 37, 14.2.2009, s. 10.

| | EUT C 64, 19.3.2009, s. 20. |
| --- | --- |

EUT C 64, 19.3.2009, s. 20.

| | EUT C 99, 30.4.2009, s. 7. |
| --- | --- |

EUT C 99, 30.4.2009, s. 7.

| | EUT C 229, 23.9.2009, s. 28. |
| --- | --- |

EUT C 229, 23.9.2009, s. 28.

| | EUT C 263, 5.11.2009, s. 22. |
| --- | --- |

EUT C 263, 5.11.2009, s. 22.

| | EUT C 298, 8.12.2009, s. 17. |
| --- | --- |

EUT C 298, 8.12.2009, s. 17.

| | EUT C 74, 24.3.2010, s. 13. |
| --- | --- |

EUT C 74, 24.3.2010, s. 13.

| | EUT C 326, 3.12.2010, s. 17. |
| --- | --- |

EUT C 326, 3.12.2010, s. 17.

| | EUT C 355, 29.12.2010, s. 34. |
| --- | --- |

EUT C 355, 29.12.2010, s. 34.

| | EUT C 22, 22.1.2011, s. 22. |
| --- | --- |

EUT C 22, 22.1.2011, s. 22.

| | EUT C 37, 5.2.2011, s. 12. |
| --- | --- |

EUT C 37, 5.2.2011, s. 12.

| | EUT C 149, 20.5.2011, s. 8. |
| --- | --- |

EUT C 149, 20.5.2011, s. 8.

| | EUT C 190, 30.6.2011, s. 17. |
| --- | --- |

EUT C 190, 30.6.2011, s. 17.

| | EUT C 203, 9.7.2011, s. 14. |
| --- | --- |

EUT C 203, 9.7.2011, s. 14.

| | EUT C 210, 16.7.2011, s. 30. |
| --- | --- |

EUT C 210, 16.7.2011, s. 30.

| | EUT C 271, 14.9.2011, s. 18. |
| --- | --- |

EUT C 271, 14.9.2011, s. 18.

| | EUT C 356, 6.12.2011, s. 12. |
| --- | --- |

EUT C 356, 6.12.2011, s. 12.

| | EUT C 111, 18.4.2012, s. 3. |
| --- | --- |

EUT C 111, 18.4.2012, s. 3.

| | EUT C 183, 23.6.2012, s. 7. |
| --- | --- |

EUT C 183, 23.6.2012, s. 7.

| | EUT C 313, 17.10.2012, s. 11. |
| --- | --- |

EUT C 313, 17.10.2012, s. 11.

| | EUT C 394, 20.12.2012, s. 22. |
| --- | --- |

EUT C 394, 20.12.2012, s. 22.

| | EUT C 51, 22.2.2013, s. 9. |
| --- | --- |

EUT C 51, 22.2.2013, s. 9.

| | EUT C 167, 13.6.2013, s. 9. |
| --- | --- |

EUT C 167, 13.6.2013, s. 9.

| | EUT C 242, 23.8.2013, s. 2. |
| --- | --- |

EUT C 242, 23.8.2013, s. 2.

| | EUT C 275, 24.9.2013, s. 7. |
| --- | --- |

EUT C 275, 24.9.2013, s. 7.

| | EUT C 314, 29.10.2013, s. 5. |
| --- | --- |

EUT C 314, 29.10.2013, s. 5.

| | EUT C 324, 9.11.2013, s. 6. |
| --- | --- |

EUT C 324, 9.11.2013, s. 6.

| | EUT C 57, 28.2.2014, s. 4. |
| --- | --- |

EUT C 57, 28.2.2014, s. 4.

| | EUT C 167, 4.6.2014, s. 9. |
| --- | --- |

EUT C 167, 4.6.2014, s. 9.

| | EUT C 244, 26.7.2014, s. 22. |
| --- | --- |

EUT C 244, 26.7.2014, s. 22.

| | EUT C 332, 24.9.2014, s. 12. |
| --- | --- |

EUT C 332, 24.9.2014, s. 12.

| | EUT C 420, 22.11.2014, s. 9. |
| --- | --- |

EUT C 420, 22.11.2014, s. 9.

| | EUT C 72, 28.2.2015, s. 17. |
| --- | --- |

EUT C 72, 28.2.2015, s. 17.

| | EUT C 126, 18.4.2015, s. 10. |
| --- | --- |

EUT C 126, 18.4.2015, s. 10.

| | EUT C 229, 14.7.2015, s. 5. |
| --- | --- |

EUT C 229, 14.7.2015, s. 5.

| | EUT C 341, 16.10.2015, s. 19. |
| --- | --- |

EUT C 341, 16.10.2015, s. 19.

| | EUT C 84, 4.3.2016, s. 2. |
| --- | --- |

EUT C 84, 4.3.2016, s. 2.

| | EUT C 236, 30.6.2016, s. 6. |
| --- | --- |

EUT C 236, 30.6.2016, s. 6.

| | EUT C 278, 30.7.2016, s. 47. |
| --- | --- |

EUT C 278, 30.7.2016, s. 47.

| | EUT C 331, 9.9.2016, s. 2. |
| --- | --- |

EUT C 331, 9.9.2016, s. 2.

| | EUT C 401, 29.10.2016, s. 4. |
| --- | --- |

EUT C 401, 29.10.2016, s. 4.

| | EUT C 484, 24.12.2016, s. 30. |
| --- | --- |

EUT C 484, 24.12.2016, s. 30.

| | EUT C 32, 1.2.2017, s. 4. |
| --- | --- |

EUT C 32, 1.2.2017, s. 4.

| | EUT C 74, 10.3.2017, s. 9. |
| --- | --- |

EUT C 74, 10.3.2017, s. 9.

| | EUT C 120, 13.4.2017, s. 17. |
| --- | --- |

EUT C 120, 13.4.2017, s. 17.

| | EUT C 152, 16.5.2017, s. 5. |
| --- | --- |

EUT C 152, 16.5.2017, s. 5.

| | EUT C 411, 2.12.2017, s. 10. |
| --- | --- |

EUT C 411, 2.12.2017, s. 10.

| | EUT C 31, 27.1.2018, s. 12. |
| --- | --- |

EUT C 31, 27.1.2018, s. 12.

| | EUT C 261, 25.7.2018, s. 6. |
| --- | --- |

EUT C 261, 25.7.2018, s. 6.

| | EUT C 264, 26.7.2018, s. 8. |
| --- | --- |

EUT C 264, 26.7.2018, s. 8.

| | EUT C 368, 11.10.2018, s. 4. |
| --- | --- |

EUT C 368, 11.10.2018, s. 4.

---

(1)  Se förteckningen över tidigare offentliggöranden i slutet av denna uppdatering.

---

V Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

| 20.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 459/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 459/47

---

DOMSTOLENS DOM

av den 17 september 2018

i mål E-10/17

Nye Kystlink AS mot Color Group AS och Color Line AS

(Artikel 53 i EES-avtalet – artikel 54 i EES-avtalet – Likvärdighetsprincipen – Effektivitetsprincipen – Nationella bestämmelser om preskriptionstiden för skadeståndsanspråk)

(2018/C 459/16)

Domstolen meddelade den 17 september 2018 dom i mål E-10/17, Nye Kystlink AS mot Color Group AS och Color Line AS. Borgarting lagmansrett (appellationsdomstolen i Borgarting) hade begärt ett yttrande av Eftadomstolen enligt artikel 34 i avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol om tolkningen av likvärdighetsprincipen och effektivitetsprincipen inom ramen för nationella regler om preskriptionstiden för skadeståndsanspråk i de fall då böter ålagts enligt artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet. Domstolen var sammansatt av Páll Hreinsson, ordförande och referent, Per Christiansen och Bernd Hammermann, domare. Domslutet lyder:

| 1. | Likvärdighetsprincipen kräver att en nationell regel om preskription som begränsar den tid inom vilken man får väcka talan om skadestånd till följd av ett brott fastställt i en lagakraftvunnen dom till ett år ska tillämpas på motsvarande sätt vid talan om skadestånd till följd av en överträdelse av artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet som fastställts i ett lagakraftvunnet beslut om böter av Eftas övervakningsmyndighet, i den mån talan är liknande vad gäller föremål, talegrund och väsentliga egenskaper. |
| --- | --- |

1.

Likvärdighetsprincipen kräver att en nationell regel om preskription som begränsar den tid inom vilken man får väcka talan om skadestånd till följd av ett brott fastställt i en lagakraftvunnen dom till ett år ska tillämpas på motsvarande sätt vid talan om skadestånd till följd av en överträdelse av artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet som fastställts i ett lagakraftvunnet beslut om böter av Eftas övervakningsmyndighet, i den mån talan är liknande vad gäller föremål, talegrund och väsentliga egenskaper.

| 2. | Effektivitetsprincipen inskränker inte EES-staternas rätt att tillämpa en preskriptionstid på tre år för att väcka talan om skadestånd till följd av en överträdelse av artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet, när preskriptionstiden kombineras med en utredningsskyldighet för den skadelidande parten som kan leda till att preskriptionstiden löper ut innan övervakningsmyndigheten har fattat ett beslut i ett ärende om överträdelse av artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet baserat på ett klagomål från den skadelidande parten, så länge tillämpningen av en sådan tidsfrist inte gör det omöjligt eller orimligt svårt att väcka talan om skadestånd till följd av en överträdelse av konkurrensreglerna i EES-avtalet. I bedömningen måste hänsyn tas till konkurrensärendens särskilda egenskaper. |
| --- | --- |

2.

Effektivitetsprincipen inskränker inte EES-staternas rätt att tillämpa en preskriptionstid på tre år för att väcka talan om skadestånd till följd av en överträdelse av artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet, när preskriptionstiden kombineras med en utredningsskyldighet för den skadelidande parten som kan leda till att preskriptionstiden löper ut innan övervakningsmyndigheten har fattat ett beslut i ett ärende om överträdelse av artiklarna 53 och 54 i EES-avtalet baserat på ett klagomål från den skadelidande parten, så länge tillämpningen av en sådan tidsfrist inte gör det omöjligt eller orimligt svårt att väcka talan om skadestånd till följd av en överträdelse av konkurrensreglerna i EES-avtalet. I bedömningen måste hänsyn tas till konkurrensärendens särskilda egenskaper.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 20.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 459/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 459/48

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9094 – Amcor/Bemis)

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 459/17)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Amcor Limited (Amcor, Australien). |
| --- | --- |

—

Amcor Limited (Amcor, Australien).

| — | Bemis Company Inc. (Bemis, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

Bemis Company Inc. (Bemis, Förenta staterna).

Amcor slås, på det sätt som avses i artikel 3.1 a i koncentrationsförordningen, samman med Bemis.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

Samma koncentration anmäldes till kommissionen redan den 15 november 2018, men anmälan återkallades därefter den 12 december 2018.

2.

—   Amcor: tillhandahåller ett brett utbud av förpackningslösningar, styva eller mjuka förpackningsprodukter för livsmedel, drycker, sjukvårdprodukter, läkemedel och kroppsvårdsprodukter samt andra konsumentvaror i hela världen.

—   Bemis: tillhandhåller mjuka och styva plastförpackningar för bland annat livsmedel, konsumtionsvaror och sjukvårdsprodukter i hela världen.

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9094 – Amcor/Bemis

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

| E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Adress: |
| Europeiska kommissionen |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

---