# Uradni list C 415/15.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 415 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6115. november 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 415

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6115. november 2018

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi |
| | 35. zasedanje – Bruselj (Belgija), od 18. do 20. junija 2018 |
| 2018/C 415/01 | Resolucija o odnosih med državami AKP in EU po izteku sporazuma iz Cotonouja: močna parlamentarna razsežnost | 1 |
| 2018/C 415/02 | Resolucija o učinku nezakonite trgovine s fitosanitarnimi proizvodi, semeni in drugimi kmetijskimi surovinami na gospodarstvo držav AKP | 6 |
| 2018/C 415/03 | Resolucija o socialnih in okoljskih posledicah urbanizacije, zlasti smotrnega ravnanja z industrijskimi in gospodinjskimi odpadki v državah AKP | 11 |
| 2018/C 415/04 | Resolucija o nujnosti novih ukrepov za boj proti mednarodnemu terorizmu | 18 |
| 2018/C 415/05 | Resolucija o humanitarni krizi v Južnem Sudanu | 22 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi

35. zasedanje – Bruselj (Belgija), od 18. do 20. junija 2018

35. zasedanje – Bruselj (Belgija), od 18. do 20. junija 2018

2018/C 415/01

Resolucija o odnosih med državami AKP in EU po izteku sporazuma iz Cotonouja: močna parlamentarna razsežnost

1

2018/C 415/02

Resolucija o učinku nezakonite trgovine s fitosanitarnimi proizvodi, semeni in drugimi kmetijskimi surovinami na gospodarstvo držav AKP

6

2018/C 415/03

Resolucija o socialnih in okoljskih posledicah urbanizacije, zlasti smotrnega ravnanja z industrijskimi in gospodinjskimi odpadki v državah AKP

11

2018/C 415/04

Resolucija o nujnosti novih ukrepov za boj proti mednarodnemu terorizmu

18

2018/C 415/05

Resolucija o humanitarni krizi v Južnem Sudanu

22

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi |
| | 35. zasedanje – Bruselj (Belgija), od 18. do 20. junija 2018 |
| 2018/C 415/06 | Odgovori Komisije na pisna vprašanja | 26 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi

35. zasedanje – Bruselj (Belgija), od 18. do 20. junija 2018

35. zasedanje – Bruselj (Belgija), od 18. do 20. junija 2018

2018/C 415/06

Odgovori Komisije na pisna vprašanja

26

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi

35. zasedanje – Bruselj (Belgija), od 18. do 20. junija 2018

| 15.11.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/1

---

RESOLUCIJA (1)

o odnosih med državami AKP in EU po izteku sporazuma iz Cotonouja: močna parlamentarna razsežnost

(2018/C 415/01)

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | ki je potekala od 18. do 20. junija 2018 v Bruslju (Belgija), |
| --- | --- |

—

ki je potekala od 18. do 20. junija 2018 v Bruslju (Belgija),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (v nadaljnjem besedilu: sporazum iz Cotonouja) (2), in njegovih revizij iz leta 2005 in leta 2010 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (v nadaljnjem besedilu: sporazum iz Cotonouja) (2), in njegovih revizij iz leta 2005 in leta 2010 (3),

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Georgetowna o ustanovitvi skupine AKP iz leta 1975 in njegove revizije iz leta 1992 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Georgetowna o ustanovitvi skupine AKP iz leta 1975 in njegove revizije iz leta 1992 (4),

| — | ob upoštevanju skupne strategije Afrika-EU, ki so jo afriški in evropski predsedniki držav in vlad sprejeli 9. decembra 2007 na vrhunskem srečanju v Lizboni (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne strategije Afrika-EU, ki so jo afriški in evropski predsedniki držav in vlad sprejeli 9. decembra 2007 na vrhunskem srečanju v Lizboni (5),

| — | ob upoštevanju 7. vrha predsednikov držav in vlad držav AKP 13. in 14. decembra 2011 v Malabu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 7. vrha predsednikov držav in vlad držav AKP 13. in 14. decembra 2011 v Malabu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. decembra 2015 o štiridesetih letih partnerstva z oceno vpliva na trgovino in razvoj držav AKP ter obeti za trajne odnose med državami AKP in Evropsko unijo (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. decembra 2015 o štiridesetih letih partnerstva z oceno vpliva na trgovino in razvoj držav AKP ter obeti za trajne odnose med državami AKP in Evropsko unijo (6),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o odnosih med državami EU in AKP, zlasti resolucije z dne 11. februarja 2015 o delu skupne parlamentarne skupščine AKP-EU (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o odnosih med državami EU in AKP, zlasti resolucije z dne 11. februarja 2015 o delu skupne parlamentarne skupščine AKP-EU (7),

| — | ob upoštevanju svoje deklaracije z dne 21. decembra 2016 o parlamentarni razsežnosti odnosov med državami AKP in EU po izteku sporazuma iz Cotonouja (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje deklaracije z dne 21. decembra 2016 o parlamentarni razsežnosti odnosov med državami AKP in EU po izteku sporazuma iz Cotonouja (8),

| — | ob upoštevanju skupne izjave sopredsednikov skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 9. decembra 2015 o prihodnosti odnosov AKP-EU (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave sopredsednikov skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 9. decembra 2015 o prihodnosti odnosov AKP-EU (9),

| — | ob upoštevanju 103. in 105. seje Sveta ministrov AKP v Dakarju (26.–27. aprila 2016) oziroma v Bruslju (3. in 4. maja 2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 103. in 105. seje Sveta ministrov AKP v Dakarju (26.–27. aprila 2016) oziroma v Bruslju (3. in 4. maja 2017),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2016 o prihodnosti odnosov AKP-EU po letu 2020 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 4. oktobra 2016 o prihodnosti odnosov AKP-EU po letu 2020 (10),

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju, sprejetega 7. junija 2017 v Bruslju (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju, sprejetega 7. junija 2017 v Bruslju (11),

| — | ob upoštevanju priporočila Evropske komisije z dne 12. decembra 2017 za sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj o Sporazumu o partnerstvu med Evropsko unijo ter državami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije z dne 12. decembra 2017 za sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj o Sporazumu o partnerstvu med Evropsko unijo ter državami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (12),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 22. novembra 2016 o prenovljenem partnerstvu z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 22. novembra 2016 o prenovljenem partnerstvu z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (13),

| — | ob upoštevanju skupnega posvetovalnega dokumenta Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 6. oktobra 2015 o novem partnerstvu med Evropsko unijo in afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami po letu 2020 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega posvetovalnega dokumenta Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 6. oktobra 2015 o novem partnerstvu med Evropsko unijo in afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami po letu 2020 (14),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. maja 2016 o prihodnjih odnosih EU s skupino držav AKP (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. maja 2016 o prihodnjih odnosih EU s skupino držav AKP (15),

| — | ob upoštevanju vrha OZN o trajnostnem razvoju in končnega dokumenta z naslovom Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030) (16), ki ga je generalna skupščina OZN sprejela 25. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrha OZN o trajnostnem razvoju in končnega dokumenta z naslovom Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030) (16), ki ga je generalna skupščina OZN sprejela 25. septembra 2015,

| — | ob upoštevanju Agende 2063, ki jo je Komisija Afriške unije sprejela aprila 2015 (17), ob upoštevanju sporočila 20. seje Sveta CARICOM za zunanje odnose in odnose med skupnostmi (COFCOR) 18. in 19. maja 2017 v Bridgetownu na Barbadosu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Agende 2063, ki jo je Komisija Afriške unije sprejela aprila 2015 (17), ob upoštevanju sporočila 20. seje Sveta CARICOM za zunanje odnose in odnose med skupnostmi (COFCOR) 18. in 19. maja 2017 v Bridgetownu na Barbadosu,

| — | ob upoštevanju ugotovitev 107. seje Sveta ministrov AKP 29. maja 2018 in 43. seje Sveta ministrov AKP-EU 1. junija 2018 v Loméju v Togu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ugotovitev 107. seje Sveta ministrov AKP 29. maja 2018 in 43. seje Sveta ministrov AKP-EU 1. junija 2018 v Loméju v Togu,

| — | ob upoštevanju sporočila Waigani o prihodnjih obetih skupine držav AKP, sprejetega na 8. vrhunskem srečanju predsednikov držav in vlad AKP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Waigani o prihodnjih obetih skupine držav AKP, sprejetega na 8. vrhunskem srečanju predsednikov držav in vlad AKP,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve (AKP-EU/102.400/fin.), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve (AKP-EU/102.400/fin.),

| A. | ker je s sporazumom iz Cotonouja bilo uspešno vzpostavljeno pravno zavezujoče vzajemno partnerstvo med EU in skupino držav AKP; |
| --- | --- |

A.

ker je s sporazumom iz Cotonouja bilo uspešno vzpostavljeno pravno zavezujoče vzajemno partnerstvo med EU in skupino držav AKP;

| B. | ker je naloga skupne parlamentarne skupščine, kot je opredeljena s sporazumom iz Cotonouja, omogočiti boljše razumevanje med narodi EU in narodi držav AKP ter ozaveščati javnost o raznovrstnih vprašanjih, z dialogom in posvetovanji spodbujati demokratične procese, zagotoviti dosledno spremljanje izvajanja sporazuma iz Cotonouja in se zavzemati za krepitev vloge nacionalnih parlamentov držav AKP; |
| --- | --- |

B.

ker je naloga skupne parlamentarne skupščine, kot je opredeljena s sporazumom iz Cotonouja, omogočiti boljše razumevanje med narodi EU in narodi držav AKP ter ozaveščati javnost o raznovrstnih vprašanjih, z dialogom in posvetovanji spodbujati demokratične procese, zagotoviti dosledno spremljanje izvajanja sporazuma iz Cotonouja in se zavzemati za krepitev vloge nacionalnih parlamentov držav AKP;

| C. | ker ima skupna parlamentarna skupščina to odliko, da vzpostavlja okvir za obsežne čezmejne parlamentarne razprave, in ker je kljub pomanjkljivostim dragocena ustanova na vse bolj povezanem in soodvisnem svetu; |
| --- | --- |

C.

ker ima skupna parlamentarna skupščina to odliko, da vzpostavlja okvir za obsežne čezmejne parlamentarne razprave, in ker je kljub pomanjkljivostim dragocena ustanova na vse bolj povezanem in soodvisnem svetu;

| D. | ker morajo biti bodoča pogajanja o odnosih med državami AKP in EU priložnost za razvoj vizije in oblikovanje politične razsežnosti odnosov; |
| --- | --- |

D.

ker morajo biti bodoča pogajanja o odnosih med državami AKP in EU priložnost za razvoj vizije in oblikovanje politične razsežnosti odnosov;

| E. | ker je treba revidirati sporazum iz Georgetowna z dne 7. junija 1975 in s tem razširiti in utrditi temelje skupine držav AKP, da se bo mogoče odzvati na izzive in izjemne geopolitične spremembe v 21. stoletju in spodbujati multilateralizem; |
| --- | --- |

E.

ker je treba revidirati sporazum iz Georgetowna z dne 7. junija 1975 in s tem razširiti in utrditi temelje skupine držav AKP, da se bo mogoče odzvati na izzive in izjemne geopolitične spremembe v 21. stoletju in spodbujati multilateralizem;

| F. | ker je pristop „treh stebrov“ iz sporazuma iz Cotonouja dosegel delne uspehe, pri čemer je privedel do očitnih dosežkov na razvojnem področju in jasno pripomogel k uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja, na področju političnega sodelovanja pa ostaja veliko prostora za izboljšave; |
| --- | --- |

F.

ker je pristop „treh stebrov“ iz sporazuma iz Cotonouja dosegel delne uspehe, pri čemer je privedel do očitnih dosežkov na razvojnem področju in jasno pripomogel k uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja, na področju političnega sodelovanja pa ostaja veliko prostora za izboljšave;

| G. | ker mora prihodnji sporazum prispevati h krepitvi partnerstva in integracije; |
| --- | --- |

G.

ker mora prihodnji sporazum prispevati h krepitvi partnerstva in integracije;

| H. | ker sta EU in skupina držav AKP od ratifikacije sporazuma iz Cotonouja doživeli znatne politične in gospodarske spremembe, razlike pa so se povečale zlasti znotraj skupine držav AKP; |
| --- | --- |

H.

ker sta EU in skupina držav AKP od ratifikacije sporazuma iz Cotonouja doživeli znatne politične in gospodarske spremembe, razlike pa so se povečale zlasti znotraj skupine držav AKP;

| I. | ker je treba sporazum med EU in skupino držav AKP po sporazumu iz Cotonouja dopolniti s širšimi strategijami EU in držav AKP, kot so globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko EU, agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 in Agenda 2063; |
| --- | --- |

I.

ker je treba sporazum med EU in skupino držav AKP po sporazumu iz Cotonouja dopolniti s širšimi strategijami EU in držav AKP, kot so globalna strategija za zunanjo in varnostno politiko EU, agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 in Agenda 2063;

| J. | ker je nujno treba rešiti vprašanje zagotavljanja sredstev za novo partnerstvo in o tem doseči dogovor, tudi glede vključitve Evropskega razvojnega sklada v proračun EU; |
| --- | --- |

J.

ker je nujno treba rešiti vprašanje zagotavljanja sredstev za novo partnerstvo in o tem doseči dogovor, tudi glede vključitve Evropskega razvojnega sklada v proračun EU;

| K. | ker bi morala biti krepitev parlamentarne razsežnosti med EU in skupino držav AKP ter uveljavljanje njene vodilne vloge pri odločanju ključen del novega partnerstva med EU in državami AKP; |
| --- | --- |

K.

ker bi morala biti krepitev parlamentarne razsežnosti med EU in skupino držav AKP ter uveljavljanje njene vodilne vloge pri odločanju ključen del novega partnerstva med EU in državami AKP;

| L. | ker sta pogostost in raznolikost sej skupne parlamentarne skupščine omogočili dosleden dialog med poslanci Evropskega parlamenta in držav AKP ter tako utrdili njeno legitimnost in okrepili parlamentarno diplomacijo in ker se skupna parlamentarna skupščina uporablja kot model za parlamentarno demokracijo v različnih političnih forumih; |
| --- | --- |

L.

ker sta pogostost in raznolikost sej skupne parlamentarne skupščine omogočili dosleden dialog med poslanci Evropskega parlamenta in držav AKP ter tako utrdili njeno legitimnost in okrepili parlamentarno diplomacijo in ker se skupna parlamentarna skupščina uporablja kot model za parlamentarno demokracijo v različnih političnih forumih;

| M. | ker so misije skupne parlamentarne skupščine za ugotavljanje dejstev in skupne misije za opazovanje volitev včasih sprejete kot politično koristne, saj zaradi enakopravnosti omogočajo odkrit, učinkovit in neposreden dialog med partnerji o vprašanjih, kot so demokracija, pravna država, dobro upravljanje in človekove pravice; |
| --- | --- |

M.

ker so misije skupne parlamentarne skupščine za ugotavljanje dejstev in skupne misije za opazovanje volitev včasih sprejete kot politično koristne, saj zaradi enakopravnosti omogočajo odkrit, učinkovit in neposreden dialog med partnerji o vprašanjih, kot so demokracija, pravna država, dobro upravljanje in človekove pravice;

| N. | ker bi morala skupna parlamentarna skupščina delovati v javnem interesu in kot parlamentarni organ partnerstva ne bi smela postati forum za spore med državami ali geografskimi območji, temveč forum za konstruktivno, pregledno, odgovorno in učinkovito sodelovanje, zlasti zato, ker države in geografska območja niso več nujno primerna raven za reševanje številnih izzivov – zato je nujno izboljšati učinkovitost izvajanja odločitev skupne parlamentarne skupščine; |
| --- | --- |

N.

ker bi morala skupna parlamentarna skupščina delovati v javnem interesu in kot parlamentarni organ partnerstva ne bi smela postati forum za spore med državami ali geografskimi območji, temveč forum za konstruktivno, pregledno, odgovorno in učinkovito sodelovanje, zlasti zato, ker države in geografska območja niso več nujno primerna raven za reševanje številnih izzivov – zato je nujno izboljšati učinkovitost izvajanja odločitev skupne parlamentarne skupščine;

| O. | ker določeni poslanci Evropskega parlamenta na sejah skupne parlamentarne skupščine v Bruslju ne sodelujejo redno ali vestno, zaradi česar prihaja do prekinitev dela skupne parlamentarne skupščine in celo do dvomov v njeno smiselnost, kar je lahko izredno škodljivo; |
| --- | --- |

O.

ker določeni poslanci Evropskega parlamenta na sejah skupne parlamentarne skupščine v Bruslju ne sodelujejo redno ali vestno, zaradi česar prihaja do prekinitev dela skupne parlamentarne skupščine in celo do dvomov v njeno smiselnost, kar je lahko izredno škodljivo;

| P. | ker je v skupni parlamentarni skupščini opazna razlika v zastopanosti spolov in je zelo malo mlajših poslancev; |
| --- | --- |

P.

ker je v skupni parlamentarni skupščini opazna razlika v zastopanosti spolov in je zelo malo mlajših poslancev;

| Q. | ker sekretariatu držav AKP primanjkuje človeških virov in finančnih sredstev v primerjavi s sekretariatom Evropskega parlamenta in ker se poslanci držav AKP pritožujejo zaradi po njihovem mnenju nezadostnega vpliva in so izrazili željo po bolj relevantnem sodelovanju pri pripravi dokumentov; |
| --- | --- |

Q.

ker sekretariatu držav AKP primanjkuje človeških virov in finančnih sredstev v primerjavi s sekretariatom Evropskega parlamenta in ker se poslanci držav AKP pritožujejo zaradi po njihovem mnenju nezadostnega vpliva in so izrazili željo po bolj relevantnem sodelovanju pri pripravi dokumentov;

| 1. | poziva k vzpostavitvi krovnega pravno zavezujočega okvira za partnerstvo med EU in državami AKP, da bo lahko bodoče partnerstvo nadgradilo prejšnje dosežke, Agendo 2030 v okviru Organizacije združenih narodov in zavezujoče smernice za pošteno in pravično trgovino, obenem pa omogočilo znatne izboljšave, s katerimi bo mogoče v državah AKP še bolj spodbujati trajnostni gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da mora obstoječi okvir AKP ostati središče bodočega partnerstva, ki bo zajemalo vse tri regije, tj. Afriko, Karibe in pacifiške otoke, obenem pa s predlaganimi pravno zavezujočimi regionalnimi sporazumi krepilo vlogo vsake od teh regij in upoštevalo njihove vse izrazitejše posebnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno poudarja pomen krepitve parlamentarne razsežnosti prihodnjega sporazuma, da se prihodnji skupni parlamentarni skupščini zagotovi resnična posvetovalna pristojnost; zahteva jamstvo za njeno pravno in operativno avtonomijo; zahteva, da se skupščina tesno vključi v izvajanje sporazuma in da se z njo redno opravljajo posvetovanja o vseh zadevah, ki so pomembne za partnerstvo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da bi bilo treba kot temeljni pogoj za vzpostavitev novega partnerstva okrepiti politično razsežnost sporazuma iz Cotonouja, tudi z okrepljenim parlamentarnim nadzorom in zagotovitvijo primernih sredstev za uspešno izvajanje parlamentarnih dejavnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vztraja, da morajo biti Agenda 2030, cilji trajnostnega razvoja, Evropsko soglasje o razvoju in Agenda 2063 v središču obnovljenega partnerstva med EU in državami AKP in da mora njihovo izvajanje usmerjati dejavnosti skupne parlamentarne skupščine; meni, da bi morala skupna parlamentarna skupščina pripravljati redna poročila o napredku pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, in želi vzpostaviti mehanizem za izmenjavo zgledov dobre prakse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | priznava vse večji pomen regionalnih organizacij in podregionalnega povezovanja v skupini držav AKP in meni, da bi morala oblika partnerstva po izteku sporazuma iz Cotonouja to ustrezno odražati; v zvezi s tem poziva k pogostejšim regionalnim sejam skupne parlamentarne skupščine, na katerih bi obravnavali regionalna vprašanja, krepili dialog z regionalnimi in podregionalnimi ustanovami in se bolj osredotočili na posebnosti posameznih regionalnih blokov in vprašanja, pomembna zanje; obenem pa poudarja, da je treba poskrbeti, da so podregionalne, regionalne in svetovne strategije med seboj skladne in se dopolnjujejo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zahteva, naj bodo srečanja med poslanci EU in držav AKP na ravni regionalnih dogovorov vsaj enkrat letno v vsaki regiji in naj se obenem organizira forum za ženske in mlade; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da bi morala skupna parlamentarna skupščina v največji možni meri sodelovati pri pogajanjih o okrepljenem političnem partnerstvu med EU in državami AKP po letu 2020 in da bi bilo treba ponovno opredeliti osnovno nalogo in pristojnosti skupne parlamentarne skupščine, da bi karseda povečali njeno učinkovitost in zagotovili njeno pravno in operativno neodvisnost; |
| --- | --- |

8.

| 9. | spominja, da mora biti nemudoma in izčrpno obveščena v vseh fazah pogajanj; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k utrjevanju parlamentarne diplomacije, zlasti z misijami skupne parlamentarne skupščine za ugotavljanje dejstev in opazovanje volitev ter skupnimi misijami za opazovanje varnostnih vprašanj, saj gre za ključna orodja za krepitev demokratičnih zmogljivosti, hkrati pa skupno parlamentarno skupščino spodbuja, naj bolje izrabi svoje zmogljivosti za dialog in pogajanja ter s tem pripomore k skupnemu delovanju in oblikovanju učinkovitih koalicij med EU in državami AKP na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva k oblikovanju enotnega organa, ki bo zastopal afriške, karibske in pacifiške države pri pogajanjih o bodočem sporazumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da bi parlamentarno razsežnost lahko okrepili z uvedbo pripravništev v pisarnah evropskih poslancev v skupni parlamentarni skupščini EU-AKP; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno potrjuje svojo zavezanost načelu subsidiarnosti, po katerem naj bi odločanje potekalo karseda blizu državljanom na najprimernejši ravni pristojnosti, najsi gre za nacionalno, regionalno ali kontinentalno raven ali raven skupine držav AKP; poudarja, da je na veliko področjih treba sprejeti odgovornost na vseh ravneh – od svetovne ravni, da lahko zagotovimo učinkovitost in enakopravnost, do lokalne ravni –, da bodo cilji dosegljivi v praksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | se zavzema za boljše sporazumevanje in usklajevanje med EU in skupino držav AKP ter državami članicami obeh organizacij, kar je moč doseči zlasti z lastnim sekretariatom, ki bo obe partnerici primerno podpiral; poudarja, da se posebna sekretariata uporabljata iz praktičnih razlogov, ne pa zaradi tega, ker bi EU in skupina držav AKP imeli nezdružljive interese, ki bi jih bilo treba upravno ločiti; kljub temu pa poziva k tesnemu in iskrenemu sodelovanju med sekretariatoma in med poslanci; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zato zahteva, naj novi sporazum predvideva dve plenarni zasedanji skupne parlamentarne skupščine letno, enkrat v EU, enkrat pa v eni od držav AKP, ne da bi bila skupščina odvisna od sklica Sveta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | spodbuja reforme, s katerimi bi se izboljšala preglednost in javna prepoznavnost skupne parlamentarne skupščine, s čimer bi se zagotovilo, da je skupščina odgovorna državljanom različnih držav članic; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je prepričana, da so potrebna redna srečanja na ravni AKP-EU, da se zagotovi nepretrgano in stabilno partnerstvo, obenem pa omogočijo redna poročila in medsebojni strokovni pregledi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva vse države članice EU in skupine držav AKP, naj si v svojih delegacijah pri skupni parlamentarni skupščini prizadevajo za enako zastopanost obeh spolov, in spodbuja večjo vključenost poslancev, mlajših od 40 let; poziva delegacije, naj poskrbijo za primerno zastopanost opozicijskih strank, s čimer bo mogoče skrbeti za pristen medstrankarski dialog v skupščini; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zahteva, naj se poslanci Evropskega parlamenta udeležujejo vseh dejavnosti skupne parlamentarne skupščine in v njih dejavno sodelujejo; poziva k sprejetju strogih pravil, s katerimi se bo zagotovilo njihovo sodelovanje na vseh sejah in glasovanjih skupne parlamentarne skupščine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice, ki sodelujejo v skupni parlamentarni skupščini, naj zagotovijo nepretrgano in predvidljivo financiranje parlamentarne skupščine držav AKP in sosekretariata, s čimer se bo povečala splošna zmogljivost skupne parlamentarne skupščine; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva nedržavne akterje, tudi organizacije civilne družbe ter zasebni sektor na lokalni in regionalni ravni, naj bolj dejavno sodelujejo pri odločanju v okviru držav AKP in EU; vztraja, da mora novi format skupne parlamentarne skupščine vključevati formalno udeležbo organizacij civilne družbe na regionalni ravni in ravni AKP-EU; poudarja, da bi morali ti akterji sodelovati v vseh odločitvah in dejavnostih AKP-EU v skladu s pristopom z več deležniki; v zvezi s tem spominja, da je treba zagotoviti, da zadevne organizacije spoštujejo načeli preglednosti in demokracije; poziva, naj skupna parlamentarna skupščina vključuje redne prireditve, ki se posvečajo ženskam in mladim; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da lahko dejstvo, da sme konferenca predsednikov Evropskega parlamenta nasprotovati misijam delegacije Parlamenta na sejah skupne parlamentarne skupščine, škodi pravni in operativni neodvisnosti skupne parlamentarne skupščine, tudi kadar je nasprotovanje utemeljeno zaradi proračunskih omejitev ali varnostnih razlogov; poziva, naj se zagotovi pravna neodvisnost skupne parlamentarne skupščine in pregleda postopek odločanja pri vseh njenih uradnih dejavnostih; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice EU, naj med predsedovanjem Svetu EU bolj dejavno sodelujejo pri pripravi, organizaciji in gostitvi sej skupne parlamentarne skupščine, kot to določa sporazum iz Cotonouja, poleg tega pa poudarja dodano vrednost, ki jo prinaša gostitev sej skupne parlamentarne skupščine v državi članici EU, ki tedaj predseduje Svetu EU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naroča sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Afriški uniji, regionalnim organizacijam držav AKP in generalnemu sekretarju OZN. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Sprejela jo je parlamentarna skupščina AKP-EU 20. junija 2018 v Bruslju (Belgija).

(2)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(3)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

(4)  http://www.epg.acp.int/fileadmin/user_upload/Georgetown_1992.pdf

(5)  http://www.africa-eu-partnership.org/sites/default/files/documents/eas2007_joint_strategy_en.pdf

(6)  UL C 179, 18.5.2016, str. 29.

(7)  UL C 310, 25.8.2016, str. 19.

(8)  UL C 170, 30.5.2017, str. 36.

(9)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2015_acp2/pdf/1081264en.pdf

(10)  UL C 314, 21.9.2017, str. 38.

(11)  Dokument Sveta 9459/2017.

(12)  COM(2017) 763 final.

(13)  JOIN(2016) 52 final.

(14)  JOIN(2015) 33.

(15)  http://www.eesc.europa.eu/our-work/opinions-information-reports/opinions/future-eus-relations-acp-group-countries-green-paper

(16)  Resolucija Generalne skupščine Združenih narodov A/RES/70/1.

(17)  http://www.un.org/en/africa/osaa/pdf/au/agenda2063.pdf

---

| 15.11.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/6

---

RESOLUCIJA (1)

o učinku nezakonite trgovine s fitosanitarnimi proizvodi, semeni in drugimi kmetijskimi surovinami na gospodarstvo držav AKP

(2018/C 415/02)

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Bruslju (Belgija) od 18. do 20. junija 2018, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Bruslju (Belgija) od 18. do 20. junija 2018,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (v nadaljnjem besedilu: sporazum iz Cotonouja) (2), in njegovih revizij iz leta 2005 in leta 2010 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (v nadaljnjem besedilu: sporazum iz Cotonouja) (2), in njegovih revizij iz leta 2005 in leta 2010 (3),

| — | ob upoštevanju vrha Združenih narodov o trajnostnem razvoju in sklepnega dokumenta vrha, ki ga je Generalna skupščina sprejela 25. septembra 2015, z naslovom Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030), zlasti 2. cilja v okviru ciljev trajnostnega razvoja iz te agende, ki predvideva odpravo lakote, zagotovitev zanesljive oskrbe s hrano in boljše prehrane ter spodbujanje trajnostnega kmetijstva (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrha Združenih narodov o trajnostnem razvoju in sklepnega dokumenta vrha, ki ga je Generalna skupščina sprejela 25. septembra 2015, z naslovom Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030), zlasti 2. cilja v okviru ciljev trajnostnega razvoja iz te agende, ki predvideva odpravo lakote, zagotovitev zanesljive oskrbe s hrano in boljše prehrane ter spodbujanje trajnostnega kmetijstva (4),

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN o pravici do hrane A/HRC/16/49 z dne 8. marca 2011 z naslovom Agroecology and the right to food (Agroekologija in pravica do hrane), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN o pravici do hrane A/HRC/16/49 z dne 8. marca 2011 z naslovom Agroecology and the right to food (Agroekologija in pravica do hrane),

| — | ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 21. decembra 2016 o izzivih za družinske kmetije in malo kmetijsko proizvodnjo v državah AKP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 21. decembra 2016 o izzivih za družinske kmetije in malo kmetijsko proizvodnjo v državah AKP,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2017 o bioloških pesticidih z majhnim tveganjem (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 15. februarja 2017 o bioloških pesticidih z majhnim tveganjem (5),

| — | ob upoštevanju odstavka 56 skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije glede novega evropskega soglasja o razvoju – Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost, z dne 30. junija 2017 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odstavka 56 skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije glede novega evropskega soglasja o razvoju – Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost, z dne 30. junija 2017 (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o ukrepih varstva pred škodljivimi organizmi rastlin (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o ukrepih varstva pred škodljivimi organizmi rastlin (7),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (8) in Direktive 98/8/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (8) in Direktive 98/8/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (9),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (10),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (11),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije (12),

| — | ob upoštevanju sklepov (13), resolucij in deklaracij, sprejetih na 106. seji Sveta ministrov AKP 5. in 6. decembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov (13), resolucij in deklaracij, sprejetih na 106. seji Sveta ministrov AKP 5. in 6. decembra 2017,

| — | ob upoštevanju okvirne konvencije OZN o podnebnih spremembah, resolucije Generalne skupščine OZN 70/1 z dne 25. septembra 2015 in sklepnega dokumenta vrha o trajnostnem razvoju z naslovom Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030) in zlasti 2. cilja za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirne konvencije OZN o podnebnih spremembah, resolucije Generalne skupščine OZN 70/1 z dne 25. septembra 2015 in sklepnega dokumenta vrha o trajnostnem razvoju z naslovom Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030) in zlasti 2. cilja za trajnostni razvoj,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o varstvu rastlin, ki jo je leta 1952 sprejela Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo za zaščito pred vnosom in razširjanjem organizmov, ki škodujejo rastlinam (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o varstvu rastlin, ki jo je leta 1952 sprejela Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo za zaščito pred vnosom in razširjanjem organizmov, ki škodujejo rastlinam (14),

| — | ob upoštevanju konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD) o varnosti in zdravju v kmetijstvu, zlasti konvencije št. 170 o varnosti pri uporabi kemikalij pri delu (15) in konvencije št. 184 o varnosti in zdravju v kmetijstvu (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij Mednarodne organizacije dela (MOD) o varnosti in zdravju v kmetijstvu, zlasti konvencije št. 170 o varnosti pri uporabi kemikalij pri delu (15) in konvencije št. 184 o varnosti in zdravju v kmetijstvu (16),

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN o pravici do hrane A/HRC/34/48 z dne 24. januarja 2017 (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN o pravici do hrane A/HRC/34/48 z dne 24. januarja 2017 (17),

| — | ob upoštevanju mednarodnega etičnega kodeksa Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo in Svetovne zdravstvene organizacije za ravnanje s pesticidi in njegovih smernic za ravnanje z zelo nevarnimi pesticidi (Rim, marec 2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega etičnega kodeksa Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo in Svetovne zdravstvene organizacije za ravnanje s pesticidi in njegovih smernic za ravnanje z zelo nevarnimi pesticidi (Rim, marec 2016),

| — | ob upoštevanju Sporazuma Svetovne zdravstvene organizacije o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov iz leta 1995 (18) in mednarodnega etičnega kodeksa o ravnanju s fitosanitarnimi proizvodi, pesticidi, semeni in drugimi surovinami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma Svetovne zdravstvene organizacije o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov iz leta 1995 (18) in mednarodnega etičnega kodeksa o ravnanju s fitosanitarnimi proizvodi, pesticidi, semeni in drugimi surovinami,

| — | ob upoštevanju deklaracije o javnem skladiščenju za varnost preskrbe s hrano (19), sprejete na 9. ministrski konferenci STO, ki je potekala od 3. do 6. decembra 2013 na Baliju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije o javnem skladiščenju za varnost preskrbe s hrano (19), sprejete na 9. ministrski konferenci STO, ki je potekala od 3. do 6. decembra 2013 na Baliju,

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne ocene kmetijskega znanja, znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD) z naslovom Agriculture at a Crossroads (Kmetijstvo na razpotju) iz leta 2009 (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne ocene kmetijskega znanja, znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD) z naslovom Agriculture at a Crossroads (Kmetijstvo na razpotju) iz leta 2009 (20),

| — | ob upoštevanju mreže Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o nezakoniti trgovini s pesticidi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mreže Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) o nezakoniti trgovini s pesticidi,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino (AKP-EU/xxxxxx), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino (AKP-EU/xxxxxx),

| A. | ker ima kmetijstvo ključno vlogo pri trajnostnem razvoju, zmanjševanju revščine in izkoreninjanju lakote v državah AKP; |
| --- | --- |

A.

ker ima kmetijstvo ključno vlogo pri trajnostnem razvoju, zmanjševanju revščine in izkoreninjanju lakote v državah AKP;

| B. | ker je iz priporočil posebnega poročevalca OZN iz njegovega poročila o pravici do hrane Agroecology and the right to food (Agroekologija in pravica do hrane) iz leta 2011 razvidno, da je z agroekologijo v enem desetletju možno podvojiti količino pridelane hrane na regionalni ravni, hkrati pa ublažiti podnebne spremembe in upad biotske raznovrstnosti ter zmanjšati revščino na podeželju; |
| --- | --- |

B.

ker je iz priporočil posebnega poročevalca OZN iz njegovega poročila o pravici do hrane Agroecology and the right to food (Agroekologija in pravica do hrane) iz leta 2011 razvidno, da je z agroekologijo v enem desetletju možno podvojiti količino pridelane hrane na regionalni ravni, hkrati pa ublažiti podnebne spremembe in upad biotske raznovrstnosti ter zmanjšati revščino na podeželju;

| C. | ker je razvoj intenzivnega kmetijstva odvisen od znanstvenoraziskovalnega dela – ki je pretežno v rokah agrokemičnih in farmacevtskih podjetij – in uporabe kemikalij, kot so fitosanitarni proizvodi ali pesticidi, semena in druge kmetijske surovine; |
| --- | --- |

C.

ker je razvoj intenzivnega kmetijstva odvisen od znanstvenoraziskovalnega dela – ki je pretežno v rokah agrokemičnih in farmacevtskih podjetij – in uporabe kemikalij, kot so fitosanitarni proizvodi ali pesticidi, semena in druge kmetijske surovine;

| D. | ker je mednarodna skupnost uvedla več zakonodajnih instrumentov za oblikovanje mednarodnega soglasja o fitosanitarnih proizvodih, pesticidih, semenih in drugih surovinah, potrebnega za trgovino, varnost hrane in zdravje ljudi; ker pa se po svetu povečuje uporaba prepovedanega blaga v prehrani, zlasti prepovedanih pesticidov, v kar so vpletene prefinjene zločinske združbe in organizirani kriminal; |
| --- | --- |

D.

ker je mednarodna skupnost uvedla več zakonodajnih instrumentov za oblikovanje mednarodnega soglasja o fitosanitarnih proizvodih, pesticidih, semenih in drugih surovinah, potrebnega za trgovino, varnost hrane in zdravje ljudi; ker pa se po svetu povečuje uporaba prepovedanega blaga v prehrani, zlasti prepovedanih pesticidov, v kar so vpletene prefinjene zločinske združbe in organizirani kriminal;

| E. | ker Organizacija združenih narodov za prehrano in kmetijstvo in Svetovna zdravstvena organizacija ocenjujeta, da več kot 30 % pesticidov, prodanih v državah v razvoju na letni ravni, ne ustreza mednarodnim standardom, pogosto pa niso primerno označeni ali poimenovani; |
| --- | --- |

E.

ker Organizacija združenih narodov za prehrano in kmetijstvo in Svetovna zdravstvena organizacija ocenjujeta, da več kot 30 % pesticidov, prodanih v državah v razvoju na letni ravni, ne ustreza mednarodnim standardom, pogosto pa niso primerno označeni ali poimenovani;

| F. | ker so na trgu prisotni raznovrstni prepovedani proizvodi, tudi snovi, ki jih lokalni organi niso odobrili, ponarejene snovi, snovi s preteklim rokom uporabe, nečiste snovi in snovi v ponarejeni embalaži ali s ponarejenimi oznakami; |
| --- | --- |

F.

ker so na trgu prisotni raznovrstni prepovedani proizvodi, tudi snovi, ki jih lokalni organi niso odobrili, ponarejene snovi, snovi s preteklim rokom uporabe, nečiste snovi in snovi v ponarejeni embalaži ali s ponarejenimi oznakami;

| G. | ker nenadzorovana uporaba fitosanitarnih proizvodov, pesticidov, semen in drugih surovin škoduje okolju, zdravju ljudi in gospodarstvu vpletenih držav; |
| --- | --- |

G.

ker nenadzorovana uporaba fitosanitarnih proizvodov, pesticidov, semen in drugih surovin škoduje okolju, zdravju ljudi in gospodarstvu vpletenih držav;

| H. | ker je tveganje najočitnejše za zdravje ljudi, zlasti za otorinolaringološka, kožna in pljučna obolenja, bolezni prebavil in rakava obolenja, za čimer najpogosteje obolijo mladi in ženske, največ takih žrtev pa dela v živilskih panogah, v katerih se uporabljajo fitosanitarni proizvodi, pesticidi, semena in druge surovine; |
| --- | --- |

H.

ker je tveganje najočitnejše za zdravje ljudi, zlasti za otorinolaringološka, kožna in pljučna obolenja, bolezni prebavil in rakava obolenja, za čimer najpogosteje obolijo mladi in ženske, največ takih žrtev pa dela v živilskih panogah, v katerih se uporabljajo fitosanitarni proizvodi, pesticidi, semena in druge surovine;

| I. | ker je iz poročila posebnega poročevalca OZN o pravici do hrane razvidno, da zaradi akutne zastrupitve s fitosanitarnimi proizvodi, pesticidi, semeni in drugimi surovinami letno umre okoli 200 000 ljudi, do 99 % tovrstnih smrti pa pride v državah v razvoju; |
| --- | --- |

I.

ker je iz poročila posebnega poročevalca OZN o pravici do hrane razvidno, da zaradi akutne zastrupitve s fitosanitarnimi proizvodi, pesticidi, semeni in drugimi surovinami letno umre okoli 200 000 ljudi, do 99 % tovrstnih smrti pa pride v državah v razvoju;

| J. | ker uporaba pesticidov, ki ne ustrezajo mednarodnim standardom, škoduje zaupanju v kmetijske proizvode, s tem pa tudi nadaljnjemu razvoju izvoza; |
| --- | --- |

J.

ker uporaba pesticidov, ki ne ustrezajo mednarodnim standardom, škoduje zaupanju v kmetijske proizvode, s tem pa tudi nadaljnjemu razvoju izvoza;

| K. | ker zakonita agrokemična sredstva, kot so pesticidi, predstavljajo varnostne izzive in nevarnost za zdravje skozi vso življenjsko dobo, pri čemer je nevarnost največja med skladiščenjem, prevozom in distribucijo, uporabo in odstranjevanjem; ker se vlade držav AKP soočajo z velikimi preprekami pri razvoju učinkovitega regulativnega okvira za fitosanitarne proizvode, pesticide, semena in druge surovine, med drugim zaradi pomanjkljivih podatkov, premajhnih finančnih sredstev, pomanjkanja človeških virov in nezadostnega izvajanja zakonodaje, kar omogoča obsežno nezakonito trgovino s fitosanitarnimi proizvodi, pesticidi, semeni in drugimi surovinami; |
| --- | --- |

K.

ker zakonita agrokemična sredstva, kot so pesticidi, predstavljajo varnostne izzive in nevarnost za zdravje skozi vso življenjsko dobo, pri čemer je nevarnost največja med skladiščenjem, prevozom in distribucijo, uporabo in odstranjevanjem; ker se vlade držav AKP soočajo z velikimi preprekami pri razvoju učinkovitega regulativnega okvira za fitosanitarne proizvode, pesticide, semena in druge surovine, med drugim zaradi pomanjkljivih podatkov, premajhnih finančnih sredstev, pomanjkanja človeških virov in nezadostnega izvajanja zakonodaje, kar omogoča obsežno nezakonito trgovino s fitosanitarnimi proizvodi, pesticidi, semeni in drugimi surovinami;

| L. | ker zaradi nedovoljene trgovine prihaja do izpada davčnih prihodkov, slabšega nadzora denarnih tokov in nižjega zaupanja v javne ustanove, kar pripomore k neoptimalnemu dostopu do tujega kapitala, večje premije tveganja pri naložbah v domača sredstva in počasnejšemu gospodarskemu razvoju; |
| --- | --- |

L.

ker zaradi nedovoljene trgovine prihaja do izpada davčnih prihodkov, slabšega nadzora denarnih tokov in nižjega zaupanja v javne ustanove, kar pripomore k neoptimalnemu dostopu do tujega kapitala, večje premije tveganja pri naložbah v domača sredstva in počasnejšemu gospodarskemu razvoju;

| M. | ker večina držav AKP nima zakonodaje, ki bi urejala fitosanitarne proizvode, pesticide, semena in druge surovine, državam AKP s tako zakonodajo pa doslej ni uspelo oblikovati primernih strogih pravil za preprečevanje nezakonite trgovine s temi proizvodi; |
| --- | --- |

M.

ker večina držav AKP nima zakonodaje, ki bi urejala fitosanitarne proizvode, pesticide, semena in druge surovine, državam AKP s tako zakonodajo pa doslej ni uspelo oblikovati primernih strogih pravil za preprečevanje nezakonite trgovine s temi proizvodi;

| N. | ker veliko uporabnikov fitosanitarnih proizvodov, pesticidov, semen in drugih surovin ni primerno usposobljenih ali izobraženih, da bi razumeli tehnične lastnosti teh proizvodov, zato ne poznajo njihovih škodljivih posledic za zdravje, gospodarstvo in okolje; |
| --- | --- |

N.

ker veliko uporabnikov fitosanitarnih proizvodov, pesticidov, semen in drugih surovin ni primerno usposobljenih ali izobraženih, da bi razumeli tehnične lastnosti teh proizvodov, zato ne poznajo njihovih škodljivih posledic za zdravje, gospodarstvo in okolje;

| O. | ker lahko razširjenost teh nezakonitih proizvodov na trgih držav AKP v veliki meri pojasnimo s svetovno liberalizacijo kmetijskih trgov, nizko ceno nezakonitih fitosanitarnih proizvodov, pesticidov, semen in drugih surovin, neprimerno usposobljenostjo in znanjem uporabnikov ter neustrezno zakonodajo in nadzorom v državah AKP; |
| --- | --- |

O.

ker lahko razširjenost teh nezakonitih proizvodov na trgih držav AKP v veliki meri pojasnimo s svetovno liberalizacijo kmetijskih trgov, nizko ceno nezakonitih fitosanitarnih proizvodov, pesticidov, semen in drugih surovin, neprimerno usposobljenostjo in znanjem uporabnikov ter neustrezno zakonodajo in nadzorom v državah AKP;

| 1. | meni, da je nujno treba oblikovati jasno strategijo za boj proti nezakoniti trgovini s fitosanitarnimi proizvodi, pesticidi, semeni in drugimi surovinami in spodbujati zanesljivo preskrbo s hrano s podporo tehnoloških rešitev, ki bodo omogočile razvoj lokalnih semen, primernih za določeno podnebje ali geografsko območje, in izdelavo ekoloških fitosanitarnih proizvodov, pesticidov, semen in drugih surovin; dodaja, da mora strategija temeljiti na podpori agroekologiji in družinskemu kmetovanju, ki spoštuje okolje in pomaga razvijati socialno in solidarnostno gospodarstvo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva EU in države članice, naj uresničijo zavezo, ki so jo sprejele z evropskim soglasjem o razvoju, in podprejo agroekologijo, denimo z uporabo naložbenega sklopa Evropskega naložbenega načrta in Evropskega sklada za trajnostni razvoj za kmetijstvo in z namenitvijo sredstev za uresničitev te zaveze v naslednjem večletnem finančnem okviru, s čimer bodo dosegle namen Agende 2030 in pariškega podnebnega sporazuma; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da morajo države AKP, da bi izkoristile priložnosti, ki jih fitosanitarni proizvodi, pesticidi, semena in druge surovine nudijo za razvoj kmetijstva:






  (a) | preučiti mednarodne in nacionalne regulativne okvire za fitosanitarne proizvode, pesticide, semena in druge surovine; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

preučiti mednarodne in nacionalne regulativne okvire za fitosanitarne proizvode, pesticide, semena in druge surovine;

| (b) | obravnavati več strukturnih izzivov, ki omejujejo zakonito in učinkovito spodbujanje uporabe teh proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

obravnavati več strukturnih izzivov, ki omejujejo zakonito in učinkovito spodbujanje uporabe teh proizvodov;

| (c) | opredeliti tveganja, povezana s fitosanitarnimi proizvodi, pesticidi, semeni in drugimi surovinami, da bodo lahko omejile posledice nezakonite trgovine s fitosanitarnimi proizvodi, pesticidi, semeni in drugimi surovinami za svoje gospodarstvo in jo v končni fazi izkoreninile; |
| --- | --- |

(c)

opredeliti tveganja, povezana s fitosanitarnimi proizvodi, pesticidi, semeni in drugimi surovinami, da bodo lahko omejile posledice nezakonite trgovine s fitosanitarnimi proizvodi, pesticidi, semeni in drugimi surovinami za svoje gospodarstvo in jo v končni fazi izkoreninile;

| (d) | prepovedati zaplinjevanje in sprejeti stroga pravila za varstvo voda in biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(d)

prepovedati zaplinjevanje in sprejeti stroga pravila za varstvo voda in biotske raznovrstnosti;

| (e) | sprejeti stroga pravila za varstvo zdravja delavcev, izpostavljenih fitosanitarnim proizvodom, pesticidom, semenom in drugim surovinam – pri čemer je treba posebno pozornost nameniti ženskam – in izobraziti zdravstveno osebje o zdravstvenih posledicah izpostavljenosti fitosanitarnim proizvodom, pesticidom, semenom in drugim surovinam; |
| --- | --- |

(e)

sprejeti stroga pravila za varstvo zdravja delavcev, izpostavljenih fitosanitarnim proizvodom, pesticidom, semenom in drugim surovinam – pri čemer je treba posebno pozornost nameniti ženskam – in izobraziti zdravstveno osebje o zdravstvenih posledicah izpostavljenosti fitosanitarnim proizvodom, pesticidom, semenom in drugim surovinam;

| 4. | poziva k spodbujanju uporabe ekoloških gnojil in uvedbi kmetijskih praks, ki uporabljajo zmerne količine zakonitih fitosanitarnih proizvodov, pesticidov, semen in drugih surovin; obenem poziva države AKP, naj pretehtajo uporabo snovi, ki sicer niso prepovedane, so pa dokazano škodljive za okolje, biotsko raznovrstnost in zdravje ljudi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je nujno treba združiti javno znanstveno in tehnološko strokovno znanje, ki ni vezano na gospodarske družbe, in ga uporabiti za odkrivanje akterjev, zločinskih združb in mrež, vpletenih v nedovoljeno trgovino s fitosanitarnimi proizvodi, pesticidi, semeni in drugimi surovinami, ter sprejeti konkretne ukrepe za preprečevanje uvoza, prodaje in uporabe prepovedanih pesticidov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je nujno uvesti državni nadzor zunanjih dejavnikov, ki jih povzroča nepravilna uporaba fitosanitarnih proizvodov, pesticidov, semen in drugih surovin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva k prepovedi vseh fitosanitarnih proizvodov, pesticidov, semen in drugih surovin, ki škodujejo čebelam in drugim opraševalcem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je treba izvesti temeljit pregled meril za podeljevanje dovoljenj za promet s fitosanitarnimi proizvodi, pesticidi, semeni in drugimi surovinami in poskrbeti, da postopek temelji na podatkih in znanstvenih dokazih, ki so neodvisni od te gospodarske dejavnosti, in da v vseh okoliščinah prevlada previdnostno načelo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je treba uvesti ukrepe za kaznovanje vseh odgovornih, tako v podjetjih kot v državnih organih, ki prikrijejo ali spremenijo podatke, da bi prejeli dovoljenje za promet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k smiselnim ukrepom za obravnavanje nezakonite trgovine in nezanesljive preskrbe s hrano s tehnično in denarno pomočjo in strogimi ukrepi držav članic EU za boj proti izvozu ponarejenih fitosanitarnih proizvodov, pesticidov, semen in drugih surovin ter njihovem prevozu čez ozemlje držav članic; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno poudarja, da je nujno treba osveščati in usposabljati kmete, male proizvajalce in trgovce o vprašanju prepovedanih fitosanitarnih proizvodov, pesticidov, semen in drugih surovin, njihovi neučinkovitosti in nevarnosti, ki jo predstavljajo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da je pomembno širiti informacije o fitosanitarnih proizvodih, pesticidih, semenih in drugih surovinah, s katerimi omogočajo proizvajalcem, uporabnikom in kupcem, da sprejmejo primerne varnostne ukrepe; meni, da se je za to treba osveščanju posvetiti skupaj in te naloge ne prepustiti zgolj vpletenim strokovnjakom; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da morajo vlade držav AKP sprejeti ukrepe za uveljavljanje in krepitev zakonodaje, zlasti z uvedbo posebnega kaznivega dejanja, s katerim bo mogoče kazensko preganjati storilce, nadzorovati promet z nezakonitimi fitosanitarnimi proizvodi, pesticidi, semeni in drugimi surovinami, tako znotraj kot zunaj svojih meja, in na državni ravni ustanoviti laboratorije in kašče za ohranitev lokalnih kmetijskih rastlin, ki so odpornejše na lokalno podnebje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva gospodarske družbe, ki proizvajajo in prodajajo tovrstne proizvode, naj jih nudijo v oblikah, količinah, koncentracijah in embalažah, primernih za kmete v državah AKP, in s tem olajšajo njihovo uporabo, znižajo ceno in zmanjšajo nevarnost za izpostavljenost, vdihovanje in zaužitje; priporoča, naj se za dosego teh ciljev vzpostavijo učinkoviti postopki za ravnanje z odpadki; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je treba uvesti kazenske sankcije za razpečevanje in prodajo ponarejenih ali nepristnih proizvodov ali proizvodov, ki niso v skladu z veljavno zakonodajo, ki bodo storilce dejansko odvračale od takega početja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva k boljšemu mednarodnemu sodelovanju, v okviru katerega bodo določili ukrepe za uvedbo strožjih kazni za proizvodnjo in izvoz ali uvoz ponarejenih ali prepovedanih proizvodov in za nespoštovanje predpisov o intelektualni lastnini; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države AKP in države članice EU, naj okrepijo vzajemno upravno pomoč glede carinskih zadev in s tem karseda podrobno opredelijo transportne poti in skladišča za ponarejene ali nečiste fitosanitarne proizvode, pesticide, semena in druge surovine ter jih s skupnimi ukrepi zaprejo, zlasti s spremljanjem dostav in vzpostavitvijo skupnih preiskovalnih enot; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podpira krepitev regionalnega pristopa, s katerim bi se lahko učinkoviteje spopadali s ponarejanjem, saj je nujno treba vzpostaviti regionalne laboratorije v državah AKP in izboljšati regionalno carinsko sodelovanje in mreže za izmenjavanje informacij o fitosanitarnih proizvodih, pesticidih, semenih in drugih surovinah med državami AKP iz iste regije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da regionalno sodelovanje, zlasti če vključuje vzajemno priznavanje homologacij, omogoča zagotavljanje varnega in ustreznega prostega prometa, ki je ključnega pomena za regionalni in kontinentalni trg; |
| --- | --- |

19.

| 20. | se zavzema za vzpostavitev skupnega sklada za javno raziskovalno delo v okviru sodelovanja med EU in državami AKP, ki bi zagotavljalo neodvisnost od gospodarstva, in razvoj v različnih agronomskih panogah, vključno s sekundarnim in terciarnim agronomskim izobraževanjem, s čimer bi povečali zmogljivosti držav AKP za vzpostavitev nacionalnih postopkov za izdajo dovoljenj in certifikatov za fitosanitarne proizvode, pesticide, semena in druge surovine ter oblikovanje informacij in načrtov za osveščanje in usposabljanje kmetov za pridelavo ekoloških pridelkov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva k uvedbi obveznega, učinkovitega in temeljitega javnega sistema za nadzor kakovosti in uničevanje nekakovostnih proizvodov v skladu s specifikacijami Svetovne zdravstvene organizacije in Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo ter k vpeljavi mehanizma sledljivosti fitosanitarnih proizvodov, pesticidov, semen in drugih surovin, s katerim bo mogoče ugotoviti sestavo in poreklo teh proizvodov in jih prepoznati; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, Vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom, regionalnim organizacijam držav AKP ter Evropski investicijski banki in Svetovni banki. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Sprejela jo je parlamentarna skupščina AKP-EU 20. Junija 2018 v Bruslju (Belgija).

(2)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(3)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

(4)  Resolucija Generalne skupščine Združenih narodov A/RES/70/1.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0042.

(6)  UL C 210, 30.6.2017, str. 1.

(7)  UL L 317, 23.11.2016, str. 4.

(8)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

(9)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

(10)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

(11)  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

(12)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/sl/TXT/PDF/?Uri=CELEX:02006R1907-20140410&from=sl

(13)  Sklep št. 12/CVI/18 o necarinskih ovirah

(14)  https://www.ippc.int/en/history-of-the-ippc/

(15)  http://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?P=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C170

(16)  http://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?P=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C184

(17)  http://www.cms.int/sites/default/files/document/UN-Human%20Rights%20Council_AHRC3448_Adversive%20effects%20of%20pesticides.pdf

(18)  https://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/spsagr_e.htm

(19)  https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/desci38_e.htm

(20)  http://www.fao.org/fileadmin/templates/est/Investment/Agriculture_at_a_Crossroads_Global_Report_IAASTD.pdf

---

| 15.11.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/11

---

RESOLUCIJA (1)

o socialnih in okoljskih posledicah urbanizacije, zlasti smotrnega ravnanja z industrijskimi in gospodinjskimi odpadki v državah AKP

(2018/C 415/03)

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | ki je potekala od 18. do 20. junija 2018 v Bruslju (Belgija), |
| --- | --- |

—

ki je potekala od 18. do 20. junija 2018 v Bruslju (Belgija),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonouja), in poznejših revizij sporazuma, sprejetih v letih 2005 in 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonouja), in poznejših revizij sporazuma, sprejetih v letih 2005 in 2010 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. decembra 2017 o modrem gospodarstvu: priložnosti in izzivi za države AKP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. decembra 2017 o modrem gospodarstvu: priložnosti in izzivi za države AKP,

| — | ob upoštevanju politik, strategij, aktov in uredb glede ravnanja z odpadki, ki so jih sprejele države in regije AKP, na primer sekretariat Pacifiškega regionalnega okoljskega programa (Cleaner Pacific 2025 (2016)), Ruanda (2015), Južna Afrika (2009), Nigerija (2007), Jamajka (2002), Uganda (1999), Gambija (1994) in Barbados (1985), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politik, strategij, aktov in uredb glede ravnanja z odpadki, ki so jih sprejele države in regije AKP, na primer sekretariat Pacifiškega regionalnega okoljskega programa (Cleaner Pacific 2025 (2016)), Ruanda (2015), Južna Afrika (2009), Nigerija (2007), Jamajka (2002), Uganda (1999), Gambija (1994) in Barbados (1985),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 1357/2014 z dne 18. decembra 2014 o nadomestitvi Priloge III k Direktivi 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 1357/2014 z dne 18. decembra 2014 o nadomestitvi Priloge III k Direktivi 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa Komisije 2014/955/ΕU z dne 18. decembra 2014 o spremembi Odločbe Komisije 2000/532/ES o seznamu odpadkov v skladu z Direktivo 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Komisije 2014/955/ΕU z dne 18. decembra 2014 o spremembi Odločbe Komisije 2000/532/ES o seznamu odpadkov v skladu z Direktivo 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 29. novembra 2011 z naslovom Implementing EU Waste Legislation for Green Growth (Izvajanje zakonodaje EU s področja odpadkov za zeleno rast) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 29. novembra 2011 z naslovom Implementing EU Waste Legislation for Green Growth (Izvajanje zakonodaje EU s področja odpadkov za zeleno rast) (5),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 1. aprila 2011 z naslovom Plastic waste in the environment (Plastični odpadki v okolju) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 1. aprila 2011 z naslovom Plastic waste in the environment (Plastični odpadki v okolju) (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o pošiljkah odpadkov (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o pošiljkah odpadkov (8),

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2000 o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2000 o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora (9),

| — | ob upoštevanju Odločbe Komisije 2000/532/ES z dne 3. maja 2000 o nadomestitvi Odločbe 94/3/ES o oblikovanju seznama odpadkov skladno s členom 1(a) Direktive Sveta 75/442/EGS o odpadkih in Odločbe Sveta 94/904/ES o oblikovanju seznama nevarnih odpadkov skladno s členom 1(4) Direktive Sveta 91/689/EGS o nevarnih odpadkih (notificirana s številko C(2000) 1147) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe Komisije 2000/532/ES z dne 3. maja 2000 o nadomestitvi Odločbe 94/3/ES o oblikovanju seznama odpadkov skladno s členom 1(a) Direktive Sveta 75/442/EGS o odpadkih in Odločbe Sveta 94/904/ES o oblikovanju seznama nevarnih odpadkov skladno s členom 1(4) Direktive Sveta 91/689/EGS o nevarnih odpadkih (notificirana s številko C(2000) 1147) (10),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (11),

| — | ob upoštevanju Stockholmske konvencije z dne 22. maja 2001 o obstojnih organskih onesnaževalih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Stockholmske konvencije z dne 22. maja 2001 o obstojnih organskih onesnaževalih,

| — | ob upoštevanju Rotterdamske konvencije o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini z dne 10. septembra 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rotterdamske konvencije o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini z dne 10. septembra 1998,

| — | ob upoštevanju Bamaške konvencije o prepovedi uvoza v Afriko in nadzoru prehoda in ravnanja z nevarnimi odpadki v Afriki z dne 30. januarja 1991, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Bamaške konvencije o prepovedi uvoza v Afriko in nadzoru prehoda in ravnanja z nevarnimi odpadki v Afriki z dne 30. januarja 1991,

| — | ob upoštevanju Baselske konvencije o nadzoru prehoda nevarnih odpadkov preko meja in njihovega odstranjevanja z dne 22. marca 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Baselske konvencije o nadzoru prehoda nevarnih odpadkov preko meja in njihovega odstranjevanja z dne 22. marca 1989,

| — | ob upoštevanju Svetovnega akcijskega programa za varstvo morskega okolja pred dejavnostmi na kopnem, ki ga je sprejelo 108 vlad in Evropska komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Svetovnega akcijskega programa za varstvo morskega okolja pred dejavnostmi na kopnem, ki ga je sprejelo 108 vlad in Evropska komisija,

| — | ob upoštevanju sklepov 2. tristranske konference o trajnostni urbanizaciji kot odzivu na zmanjševanje revščine v mestih, ki so jo organizirali države AKP, Evropska komisija in Program Združenih narodov za naselja (UN-Habitat), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov 2. tristranske konference o trajnostni urbanizaciji kot odzivu na zmanjševanje revščine v mestih, ki so jo organizirali države AKP, Evropska komisija in Program Združenih narodov za naselja (UN-Habitat),

| — | ob upoštevanju sporočila UN-Habitat o izzivih urbanizacije, ravnanju z odpadki in razvoju z dne 14. februarja 2014 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila UN-Habitat o izzivih urbanizacije, ravnanju z odpadki in razvoju z dne 14. februarja 2014 (12),

| A. | ker vlade in mednarodna skupnost pogosto zanemarjajo onesnaževanje in njegove škodljive učinke na zdravje ljudi, okolje in planet, ki so lahko neposredni (kot so učinki onesnaženosti zraka na zdravje ljudi ali uporabe pesticidov na okolje in na biotsko raznovrstnost) oziroma posredni (kot so onesnaževanje tal, v katerih rastejo kmetijske rastline in posledičen vpliv na zdravje ljudi); |
| --- | --- |

A.

ker vlade in mednarodna skupnost pogosto zanemarjajo onesnaževanje in njegove škodljive učinke na zdravje ljudi, okolje in planet, ki so lahko neposredni (kot so učinki onesnaženosti zraka na zdravje ljudi ali uporabe pesticidov na okolje in na biotsko raznovrstnost) oziroma posredni (kot so onesnaževanje tal, v katerih rastejo kmetijske rastline in posledičen vpliv na zdravje ljudi);

| B. | ker je onesnaženje danes najpomembnejši okoljski vzrok bolezni in smrti na svetu, predvideva se, da je leta 2015 povzročilo 9 milijonov prezgodnjih smrti; |
| --- | --- |

B.

ker je onesnaženje danes najpomembnejši okoljski vzrok bolezni in smrti na svetu, predvideva se, da je leta 2015 povzročilo 9 milijonov prezgodnjih smrti;

| C. | ker je 92 % umrljivosti, povezane z onesnaženjem, moč opaziti v državah z nizkimi in srednje visokimi dohodki in ker so v nekaterih državah številke zelo zaskrbljujoče; |
| --- | --- |

C.

ker je 92 % umrljivosti, povezane z onesnaženjem, moč opaziti v državah z nizkimi in srednje visokimi dohodki in ker so v nekaterih državah številke zelo zaskrbljujoče;

| D. | ker je Organizacija združenih narodov navedla, da je leta 2014 odstotek mestnega prebivalstva na svetu, znašal 54 %, po pričakovanjih pa naj bi se do leta 2050 povzpel na 66 %; |
| --- | --- |

D.

ker je Organizacija združenih narodov navedla, da je leta 2014 odstotek mestnega prebivalstva na svetu, znašal 54 %, po pričakovanjih pa naj bi se do leta 2050 povzpel na 66 %;

| E. | ker naj bi se število mestnega prebivalstva v Afriki do leta 2050 povečalo za 54 %; |
| --- | --- |

E.

ker naj bi se število mestnega prebivalstva v Afriki do leta 2050 povečalo za 54 %;

| F. | ker rast števila mestnega prebivalstva prinaša številne izzive, vendar pa lahko tudi izboljša blaginjo, pospeši razvoj in pomaga pri vključevanju držav AKP v globalna omrežja, kar bi povečalo možnost iskanja rešitev za izzive; |
| --- | --- |

F.

ker rast števila mestnega prebivalstva prinaša številne izzive, vendar pa lahko tudi izboljša blaginjo, pospeši razvoj in pomaga pri vključevanju držav AKP v globalna omrežja, kar bi povečalo možnost iskanja rešitev za izzive;

| G. | ker 62 % mestnega prebivalstva v podsaharski Afriki živi v degradiranih predmestjih, ki se najpogosteje nahajajo na okoljsko občutljivih območjih, in nima dostopa do osnovnih storitev, kot so voda, sanitarije, energija, promet in sistemi za ravnanje z odpadki; ker je to prebivalstvo zato zelo izpostavljeno virom onesnaževanja in njihovim posledicam za okolje in zdravje; |
| --- | --- |

G.

ker 62 % mestnega prebivalstva v podsaharski Afriki živi v degradiranih predmestjih, ki se najpogosteje nahajajo na okoljsko občutljivih območjih, in nima dostopa do osnovnih storitev, kot so voda, sanitarije, energija, promet in sistemi za ravnanje z odpadki; ker je to prebivalstvo zato zelo izpostavljeno virom onesnaževanja in njihovim posledicam za okolje in zdravje;

| H. | ker bi morale strategije za zmanjševanje nastajanja odpadkov postati prednostna naloga, recikliranje in predelava odpadkov pa samo rezervni možnosti; |
| --- | --- |

H.

ker bi morale strategije za zmanjševanje nastajanja odpadkov postati prednostna naloga, recikliranje in predelava odpadkov pa samo rezervni možnosti;

| I. | ker neustrezne storitve zbiranja odpadkov, sistemi recikliranja, nevarna odlagališča in okoljska škoda, ter s tem povezana tveganja za zdravje, vplivajo na življenja milijonov prebivalcev v državah AKP; |
| --- | --- |

I.

ker neustrezne storitve zbiranja odpadkov, sistemi recikliranja, nevarna odlagališča in okoljska škoda, ter s tem povezana tveganja za zdravje, vplivajo na življenja milijonov prebivalcev v državah AKP;

| J. | ker slabo ravnanje z odpadki upočasni gospodarski in socialni razvoj držav AKP, zlasti v njihovih slumih; |
| --- | --- |

J.

ker slabo ravnanje z odpadki upočasni gospodarski in socialni razvoj držav AKP, zlasti v njihovih slumih;

| K. | ker ima pomanjkanje zmogljivosti za ravnanje z industrijskimi in gospodinjskimi odpadki resne negativne posledice na biotsko raznovrstnost držav AKP, njihove posebne ekosisteme ter rastlinske in živalske vrste, ki so odvisne od teh ekosistemov; |
| --- | --- |

K.

ker ima pomanjkanje zmogljivosti za ravnanje z industrijskimi in gospodinjskimi odpadki resne negativne posledice na biotsko raznovrstnost držav AKP, njihove posebne ekosisteme ter rastlinske in živalske vrste, ki so odvisne od teh ekosistemov;

| L. | ker so v nekaterih državah AKP ljudje, ki delajo z infektivnimi medicinskimi in strupenimi industrijskimi odpadki, zaradi pomanjkanja ustrezne tehnologije izpostavljeni visokemu tveganju; |
| --- | --- |

L.

ker so v nekaterih državah AKP ljudje, ki delajo z infektivnimi medicinskimi in strupenimi industrijskimi odpadki, zaradi pomanjkanja ustrezne tehnologije izpostavljeni visokemu tveganju;

| M. | ker so slabe prakse ravnanja z odpadki, skupaj s pomanjkanjem učinkovitega in trajnostnega sistema v ta namen, zlasti na podeželskih območjih vzrok za stalne težave, kot so neučinkovito zbiranje odpadkov, slabo sodelovanje javnosti pri razvrščanju odpadkov in nenadzorovano odprto sežiganje odpadkov; |
| --- | --- |

M.

ker so slabe prakse ravnanja z odpadki, skupaj s pomanjkanjem učinkovitega in trajnostnega sistema v ta namen, zlasti na podeželskih območjih vzrok za stalne težave, kot so neučinkovito zbiranje odpadkov, slabo sodelovanje javnosti pri razvrščanju odpadkov in nenadzorovano odprto sežiganje odpadkov;

| N. | ker imajo pacifiški otoki posebne težave pri ravnanju z neobdelanimi odpadki, zlasti plastičnimi; |
| --- | --- |

N.

ker imajo pacifiški otoki posebne težave pri ravnanju z neobdelanimi odpadki, zlasti plastičnimi;

| O. | ker široko razširjeno odlaganje odpadkov v vodna telesa in na nekontrolirana odlagališča povečuje težave s splošno nizkimi ravnmi sanitarnih pogojev v državah AKP; |
| --- | --- |

O.

ker široko razširjeno odlaganje odpadkov v vodna telesa in na nekontrolirana odlagališča povečuje težave s splošno nizkimi ravnmi sanitarnih pogojev v državah AKP;

| P. | ker se zaradi sedanjih omejitev zmogljivosti ali pomanjkanja obratov za ravnanje z različnimi tokovi odpadkov v državah AKP povečuje razlika med politiko in zakonodajo na področju ravnanja odpadkov ter dejanskimi praksami ravnanja z odpadki; |
| --- | --- |

P.

ker se zaradi sedanjih omejitev zmogljivosti ali pomanjkanja obratov za ravnanje z različnimi tokovi odpadkov v državah AKP povečuje razlika med politiko in zakonodajo na področju ravnanja odpadkov ter dejanskimi praksami ravnanja z odpadki;

| Q. | ker se svetovna poraba električne in elektronske opreme povečuje; ker je obravnavanje celotnega življenjskega cikla električne in elektronske opreme osrednjega pomena za razvojno agendo za leto 2030; |
| --- | --- |

Q.

ker se svetovna poraba električne in elektronske opreme povečuje; ker je obravnavanje celotnega življenjskega cikla električne in elektronske opreme osrednjega pomena za razvojno agendo za leto 2030;

| R. | ker so se številna mesta v državah članicah EU v preteklosti spoprijemala z izzivi, ki jih je povzročalo vedno večje nastajanje odpadkov in slabo ravnanje z njimi, vendar so lahko s kombinacijo izobraževalnih kampanj ter izboljšane in bolje uveljavljene zakonodaje našli načine za spopadanje z njimi; |
| --- | --- |

R.

ker so se številna mesta v državah članicah EU v preteklosti spoprijemala z izzivi, ki jih je povzročalo vedno večje nastajanje odpadkov in slabo ravnanje z njimi, vendar so lahko s kombinacijo izobraževalnih kampanj ter izboljšane in bolje uveljavljene zakonodaje našli načine za spopadanje z njimi;

| S. | ker so države, včasih tudi članice EU, od 70. let prejšnjega stoletja v države AKP izvažale svoje nevarne in strupene odpadke; ker bi morala biti odgovornost držav, ki izvažajo takšne odpadke, enako pomembna kot odgovornost držav, ki jih uvažajo; |
| --- | --- |

S.

ker so države, včasih tudi članice EU, od 70. let prejšnjega stoletja v države AKP izvažale svoje nevarne in strupene odpadke; ker bi morala biti odgovornost držav, ki izvažajo takšne odpadke, enako pomembna kot odgovornost držav, ki jih uvažajo;

| T. | ker mestna okolja ustvarjajo vrste odpadkov, ki imajo pogosto resne posledice za zdravje ljudi in okoljsko trajnost; |
| --- | --- |

T.

ker mestna okolja ustvarjajo vrste odpadkov, ki imajo pogosto resne posledice za zdravje ljudi in okoljsko trajnost;

| U. | ker je, kot je že bilo omenjeno v resoluciji o modrem gospodarstvu z dne 20. decembra 2017, treba okrepiti prizadevanja za ravnanje z odpadki, zlasti izvajanje priporočil iz globalnega akcijskega programa za varstvo morskega okolja, da se ohrani potencial modrega gospodarstva, saj je onesnaževanje morja v veliki meri posledica kopenskih dejavnikov, kot je kopičenje plastičnih odpadkov; |
| --- | --- |

U.

ker je, kot je že bilo omenjeno v resoluciji o modrem gospodarstvu z dne 20. decembra 2017, treba okrepiti prizadevanja za ravnanje z odpadki, zlasti izvajanje priporočil iz globalnega akcijskega programa za varstvo morskega okolja, da se ohrani potencial modrega gospodarstva, saj je onesnaževanje morja v veliki meri posledica kopenskih dejavnikov, kot je kopičenje plastičnih odpadkov;

| V. | ker cilji za modro gospodarstvo, določeni v resoluciji skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 20. decembra 2017, vključujejo ohranjanje okolja s skupnim ukrepanjem držav AKP in deležnikov iz zasebnega sektorja na različnih področjih, vključno z ustreznim in trajnostnim ravnanjem z odpadki; |
| --- | --- |

V.

ker cilji za modro gospodarstvo, določeni v resoluciji skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 20. decembra 2017, vključujejo ohranjanje okolja s skupnim ukrepanjem držav AKP in deležnikov iz zasebnega sektorja na različnih področjih, vključno z ustreznim in trajnostnim ravnanjem z odpadki;

| W. | ker naravne nesreče, kot so potresi in orkani, ki države AKP prizadenejo zelo pogosto in, v primeru orkanov, z intenzivnostjo, ki se bo ob upoštevanju učinkov podnebnih sprememb verjetno še povečala, lahko povzročijo kopičenje velike količine odpadkov, ki pa za prebivalstvo lahko pomeni zdravstveno tveganje za zdravje brez primere; |
| --- | --- |

W.

ker naravne nesreče, kot so potresi in orkani, ki države AKP prizadenejo zelo pogosto in, v primeru orkanov, z intenzivnostjo, ki se bo ob upoštevanju učinkov podnebnih sprememb verjetno še povečala, lahko povzročijo kopičenje velike količine odpadkov, ki pa za prebivalstvo lahko pomeni zdravstveno tveganje za zdravje brez primere;

| X. | ker urbanizacija in slabo ravnanje z odpadki prav tako prispevata k onesnaževanju naših oceanov in zato vplivata na lokalne dejavnosti, ki so odvisne od morskih virov (ribolov, turizem); |
| --- | --- |

X.

ker urbanizacija in slabo ravnanje z odpadki prav tako prispevata k onesnaževanju naših oceanov in zato vplivata na lokalne dejavnosti, ki so odvisne od morskih virov (ribolov, turizem);

| Y. | ker hitro rastoča uporaba IKT in hiter promet na področju tehnologije, zlasti računalnikov in mobilnih telefonov, ustvarja rastoče tokove elektronskih odpadkov, še posebej redkih in nevarnih kovin, za trajnostno ravnanje s katerimi se še išče ustrezne zmogljivosti in ki se zbirajo skupaj s komunalnimi odpadki na odlagališčih; |
| --- | --- |

Y.

ker hitro rastoča uporaba IKT in hiter promet na področju tehnologije, zlasti računalnikov in mobilnih telefonov, ustvarja rastoče tokove elektronskih odpadkov, še posebej redkih in nevarnih kovin, za trajnostno ravnanje s katerimi se še išče ustrezne zmogljivosti in ki se zbirajo skupaj s komunalnimi odpadki na odlagališčih;

| Z. | ker prizadevanja za izboljšanje stanja niso bila zadostna za spopadanje s hitro rastjo in urbanizacijo prebivalstva; ker se z rastjo gospodarstev povečuje tudi nastajanje odpadkov na prebivalca; |
| --- | --- |

Z.

ker prizadevanja za izboljšanje stanja niso bila zadostna za spopadanje s hitro rastjo in urbanizacijo prebivalstva; ker se z rastjo gospodarstev povečuje tudi nastajanje odpadkov na prebivalca;

| AA. | ker je, kot je bilo ugotovljeno na konferenci Organizacije združenih narodov o oceanih junija 2017, uporaba plastike eden od najbolj perečih problemov obalnih območij in otokov; |
| --- | --- |

AA.

ker je, kot je bilo ugotovljeno na konferenci Organizacije združenih narodov o oceanih junija 2017, uporaba plastike eden od najbolj perečih problemov obalnih območij in otokov;

| BB. | ker so za zagotavljanje ustreznih storitev ravnanja z odpadki na koncu odgovorni javni organi in ker je primarni način odstranjevanja odpadkov v večini držav AKP sistem „summon to bring“ (poziv k zbiranju odpadkov), ki ga upravljajo na občinski ravni; |
| --- | --- |

BB.

ker so za zagotavljanje ustreznih storitev ravnanja z odpadki na koncu odgovorni javni organi in ker je primarni način odstranjevanja odpadkov v večini držav AKP sistem „summon to bring“ (poziv k zbiranju odpadkov), ki ga upravljajo na občinski ravni;

| CC. | ker v mnogih državah AKP učinkovitost sistemov ravnanja z odpadki ovirata omejeno znanje o alternativah ločenega zbiranja odpadkov in visoka cena zbiranja mešanih odpadkov, kar omejuje možnosti ponovne uporabe, recikliranja in predelave; |
| --- | --- |

CC.

ker v mnogih državah AKP učinkovitost sistemov ravnanja z odpadki ovirata omejeno znanje o alternativah ločenega zbiranja odpadkov in visoka cena zbiranja mešanih odpadkov, kar omejuje možnosti ponovne uporabe, recikliranja in predelave;

| DD. | ker sedanji občinski predpisi v večini krajev v državah AKP odgovornost za ravnanje z odpadki nalagajo občinam, ki niso dovolj opremljene za zbiranje in odstranjevanje, ti predpisi pa so zdaj tudi ovira za naložbe zasebnega sektorja v ravnanje z odpadki; |
| --- | --- |

DD.

ker sedanji občinski predpisi v večini krajev v državah AKP odgovornost za ravnanje z odpadki nalagajo občinam, ki niso dovolj opremljene za zbiranje in odstranjevanje, ti predpisi pa so zdaj tudi ovira za naložbe zasebnega sektorja v ravnanje z odpadki;

| EE. | ker bi bilo treba spodbujati člane lokalne civilne družbe, ki opravljajo neformalno delo na področju ravnanja z odpadki, naj svoje delo pravno uredijo in formalizirajo, da bi lahko popolnoma in uradno sodelovali pri tej gospodarski dejavnosti; |
| --- | --- |

EE.

ker bi bilo treba spodbujati člane lokalne civilne družbe, ki opravljajo neformalno delo na področju ravnanja z odpadki, naj svoje delo pravno uredijo in formalizirajo, da bi lahko popolnoma in uradno sodelovali pri tej gospodarski dejavnosti;

| FF. | ker je v nekaterih primerih pojav operaterjev iz zasebnega sektorja izboljšal zbiranje trdnih odpadkov; ker pa ima javni organ z zadostnimi sredstvi vsako pravico prevzeti primarno odgovornost za zbiranje odpadkov; |
| --- | --- |

FF.

ker je v nekaterih primerih pojav operaterjev iz zasebnega sektorja izboljšal zbiranje trdnih odpadkov; ker pa ima javni organ z zadostnimi sredstvi vsako pravico prevzeti primarno odgovornost za zbiranje odpadkov;

| GG. | ker se da z uporabo recikliranja izboljšati mestna okolja ter hkrati ustvariti priložnosti za dohodek in izboljšati možnosti za preživljanje; |
| --- | --- |

GG.

ker se da z uporabo recikliranja izboljšati mestna okolja ter hkrati ustvariti priložnosti za dohodek in izboljšati možnosti za preživljanje;

| HH. | ker celovite prakse ravnanja z odpadki na nacionalni in lokalni ravni zmanjšujejo škodljive učinke na zdravje ljudi in tako pomagajo zdravstvenim službam pri spopadanju s stroški teh težav; |
| --- | --- |

HH.

ker celovite prakse ravnanja z odpadki na nacionalni in lokalni ravni zmanjšujejo škodljive učinke na zdravje ljudi in tako pomagajo zdravstvenim službam pri spopadanju s stroški teh težav;

| II. | ker pomanjkanje dobrega upravljanja in preglednosti, ter v nekaterih primerih razširjenost korupcije, močno zavira izvajanje in izvrševanje predpisov in konvencij o odpadkih; |
| --- | --- |

II.

ker pomanjkanje dobrega upravljanja in preglednosti, ter v nekaterih primerih razširjenost korupcije, močno zavira izvajanje in izvrševanje predpisov in konvencij o odpadkih;

| 1. | poziva EU in mednarodno skupnost, naj dejavno podpirata razvoj nacionalnih strategij za ravnanje z odpadki in krožnega gospodarstva z ustreznim financiranjem in spremljanjem, krepitvijo nacionalnih zmogljivosti v državah z nizkim in srednjim dohodkom ter z zagotavljanjem pomoči, vključno s tehničnim in upravnim strokovnim znanjem, zlasti za zagotovitev dostopa vseh do osnovnih storitev na področju odpadkov, da bi preprečili nenadzorovano odlaganje in sežiganje odpadkov, pod nadzor spravili nevarne odpadke, ter namenili pozornost preprečevanju nastajanja odpadkov (načelo 3R – zmanjšanje, ponovna uporaba, recikliranje); poziva nacionalne organe, naj s pomočjo Evropske unije in z namenom ustvarjanja delovnih mest z uporabo posebnega usposabljanja pripravijo ustrezno strategijo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je z namenom, da bi imela zakonodaja o odpadkih največji možni vpliv, ključnega pomena oblikovanje miselnosti, v kateri so prednostne naloge preprečevanje nastajanja odpadkov, zmanjševanje njihove količine in njihovo zbiranje; priporoča, naj se v ta namen v šolah in med otroki na splošno izvaja kampanje ozaveščanja in izobraževalne kampanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) zaradi nezdravega okolja umre več kot 12,6 milijona ljudi, ta številka pa naj bi v prihodnjih letih zaradi demografske eksplozije v Afriki drastično narasla; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja, da imajo javni organi končno odgovornost za zagotavljanje ustreznih storitev ravnanja z odpadki; poziva države AKP, naj po potrebi ustanovijo ministrstvo za razvoj mest in okolja, izvajajo politiko razvoja mestnih območij ter v tesnem sodelovanju z lokalnimi organi pripravijo strateške načrte za razvoj mestnih območij in okoljske akcijske načrte; poudarja, da je za prehod s politike ravnanja z odpadki na politiko upravljanja virov potrebno tesno sodelovanje na vseh vladnih ravneh, zlasti z lokalnimi vladami, pa tudi aktivna podpora neformalnega sektorja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vztraja, da se najbolj oprijemljivi rezultati lahko dosežejo na lokalni ravni s kombinacijo lokalnih predpisov ter shem za zbiranje in preprečevanje odpadkov, ki so prilagojene lokalnim razmeram, in s sodelovanjem državljanov; opozarja, da bi morale nacionalne vlade pomagati tem lokalnim območjem, ki so pogosto premalo financirana in slabo opremljena za izvajanje svojih pristojnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva EU, naj pripravi pravila, v skladu s katerimi bi morale biti njene družbe učinkoviti partnerji pri okoljskem upravljanju in bi morale vlagati odgovorno ter z namenom, da v državah AKP zagotovijo trajnost, in sicer z upoštevanjem učinka, ki ga imajo njihove naložbe na nastajanje odpadkov, pa tudi iskati priložnosti za ponovno uporabo ali recikliranje nastalih odpadkov; poudarja potrebo po nadgradnji obstoječih podjetniških sistemov za recikliranje v majhnem obsegu in hkratnem odpravljanju nevarnih delovnih praks; poudarja, da bi morale družbe pripraviti časovni načrt za ravnanje z nastalimi odpadki, z namenom, da bi v svoje naložbene projekte vključile tudi strategijo ravnanja z odpadki; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da hitre inovacije proizvodov, njihova miniaturizacija in zamenjava, zlasti pri izdelkih informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) ter opremi za široko porabo, povzročajo porast e-odpadkov; je zaskrbljena, ker v večini držav v razvoju prevladuje nepravilen in nezakonit promet z e-odpadki, ne glede na to, ali obstaja nacionalna zakonodaja o tovrstnih odpadkih ali ne; poziva k bolj usklajenemu pristopu za obravnavanje celotnega svetovnega potenciala preprečevanja, zbiranja in obdelave e-odpadkov; poziva EU in države AKP, naj bolj sodelujejo z zasebnim sektorjem, da bi obravnavali poslovno odgovornost pri proizvodnji električne in elektronske opreme, še posebej v zgodnjih fazah njene izdelave, npr. pridobivanje surovin, oblikovanje in proizvodnja, pa tudi pri popravilih, ponovni uporabi in obnavljanju električne in elektronske opreme; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja, da nepobrani odpadki v državah v razvoju predstavljajo resno težavo za javno zdravje, zlasti za otroke, ki živijo v gospodinjstvih, ki nimajo storitve zbiranja odpadkov, zamašeni odtoki pa povzročajo poplave in širjenje nalezljivih bolezni; je zaskrbljena zaradi vpliva na zdravje in okolje, ki ga imata odlaganje in sežiganje na prostem (močna onesnaženost kopnega, sladkih in podzemnih voda, morja, lokalna onesnaženost zraka ter podnebne spremembe); poudarja, da so po podatkih iz napovedi o svetovnem ravnanju z odpadki iz leta 2015, ki jo je pripravil Program OZN za okolje, v državah v razvoju stroški neukrepanja (zdravstveno varstvo, izgubljena produktivnost, škoda zaradi poplav, stroški čiščenja itd.) višji od finančnih stroškov na prebivalca, ki nastanejo pri ustreznem ravnanju z odpadki, in sicer s faktorjem 5–10; poziva Komisijo, naj na podlagi navedenega zagotovi ustrezne spodbude za javne naložbe v okolju prijazno ravnanje s tokovi odpadkov v državah AKP; poudarja, da bi morale vse spodbude za sodelovanje zasebnega sektorja podpirati trajnost, ustvarjanje delovnih mest s polnimi pravicami in ustvarjanje blaginje, ki bi zagotovila trajnostni razvoj; meni, da bi lahko spodbude za naložbe vključevale znižanje prispevkov, davčne oprostitve, pobude za spodbujanje zaposlovanja, zlasti mladih, in usposabljanje osebja, skupaj z izmenjavo primerov dobrih praks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami AKP začne kampanje za ozaveščanje o razvrščanju odpadkov in odgovorni uporabi plastičnih vrečk, tudi prek šolskih izobraževalnih programov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja, da bi bilo treba pri oblikovanju nacionalnih strategij za ravnanje z odpadki upoštevati lokalno biotsko raznovrstnost in ekosisteme, ki imajo pomembno ekološko, kulturno in estetsko vrednost, države AKP pa so od njih nesorazmerno odvisne tudi zaradi hrane, vode, zdravja in turizma; |
| --- | --- |

10.

| 11. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da sta nezakonita trgovina z nevarnimi odpadki po podatkih programa OZN za okolje in Interpola eden od petih najpomembnejših področij okoljske kriminalitete; poziva tiste države AKP, ki še niso podpisale Baselske (13), Bamaške (14), Stockholmske (15) in Rotterdamske (16) konvencije, naj to storijo, in poziva vse države AKP, naj sprejmejo učinkovito zakonodajo, ki bi prepovedovala uvoz in izvoz nevarnih odpadkov, ter s kaznovanjem njihovega neselektivnega odlaganja inkriminirala nezakonito trgovino z odpadki; poziva EU in njene države članice, naj povečajo delež uradne razvojne pomoči, dodeljene reformi upravljanja in pravosodja, za preprečevanje okoljskega kriminala in boj proti njemu, zlasti v najmanj razvitih državah; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države AKP, ki tega še niso storile, naj na svojem ozemlju uradno prepovejo uvoz, proizvodnjo in prodajo plastičnih vrečk, ki niso biološko razgradljive in ki resno škodijo okolju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države AKP, Evropsko unijo in mednarodno skupnost, naj okrepijo ukrepe za izvajanje priporočil iz globalnega akcijskega programa za varstvo morskega okolja, ki ohranjajo potencial modrega gospodarstva, da bi se postopno zmanjšale grožnje za preživetje obalnih držav AKP, zlasti malih otoških držav, ki so za preživetje močno odvisne od tega sektorja, in naj podpirajo nacionalne socialno-ekonomske razvojne načrte za trajnost teh držav; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da morajo biti sankcije resnično odvračalne in jih je treba uveljavljati, da bi storilce odvrnili od kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva države AKP, naj oblikujejo integrirane strategije za ravnanje z odpadki, ki bi omogočile izvajanje rednih pregledov in spremljanje ustreznih sistemov ravnanja z odpadki; poziva EU in druge ustrezne mednarodne organizacije, naj razvijejo ad hoc merljiva merila, ki bi bila specifična za posamezno državo in ki bi državam AKP služila kot orodje za izboljšanje sistemov ravnanja z odpadki; priporoča objavo letnih poročil o odstranjevanju odpadkov, da bi se lahko na podlagi doseženih rezultatov ocenilo obstoječe ukrepe pomoči; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države AKP, naj uporabijo svoja sredstva in vire za začetek izvajanja pilotnih projektov, zlasti za odličnost pri ravnanju z odpadki, in pri tem skušajo ustvariti model, ki bi ga bilo mogoče uporabiti tudi na drugih področjih; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države AKP, naj vlagajo v izobraževanje o recikliranju in higieni, pa tudi v usposabljanje lokalnega osebja za varno in okoljsko trajnostno ravnanje z odpadki; poziva, naj se o trajnostnem pristopu do okolja in ravnanja z odpadki ne ozavešča samo osebja, temveč celotno prebivalstvo, začenši s šolskimi otroki; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponovno poudarja pomen vsakodnevnih in preprostih ukrepov za ravnanje z odpadki; poziva države AKP, naj vlagajo v preprosto in dolgotrajno infrastrukturo na občinski ravni, da bi skupnosti in soseske lahko izboljšale svoje ravnanje z odpadki ter izkoristile stranske proizvode takih sistemov; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva EU, naj državam AKP nudi tehnično, finančno, logistično in upravno pomoč ter strokovno znanje v zvezi z ravnanjem z odpadki in krožnim gospodarstvom, da se spodbudijo primeri najboljših praks in znanje ter prenos tehnologij, tehničnih materialov in opreme, tudi na področju plastičnih, radioaktivnih, bioloških, kemičnih ter biomedicinskih odpadkov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja na pozitivne učinke, ki jih imajo lahko partnerstva med mesti v EU in državah AKP na izmenjavo primerov najboljših praks, ter poziva župane in lokalne vlade, naj si dejavno prizadevajo za vzpostavitev novih in okrepitev obstoječih partnerstev; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva organizacije civilne družbe, ki sodelujejo pri okoljskih ukrepih in učinkoviti rabi virov v EU in državah AKP, naj sklepajo partnerstva, razvijajo skupne programe in izmenjujejo znanje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva EU, naj državam AKP zagotovi tehnološko strokovno znanje na področju recikliranja odpadkov, zlasti plastike in aluminija; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU, naj v sodelovanju z državami AKP in z namenom uvedbe učinkovite in uspešne intervencijske strategije pripravi seznam lokacij in geografskih območij, kjer je ravnanje z odpadki bolj občutljivo vprašanje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države AKP, naj hitro vzpostavijo regionalne sisteme odzivanja na izredne razmere za varno ravnanje z odpadki in dostop do sanitarnih storitev v primeru humanitarnih kriz, kot so konflikti ali naravne nesreče, da bi se lahko te države nemudoma vrnile v svoje običajno stanje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja, da je ravnanje z odpadki odvisno od dobrega upravljanja, ter poudarja, da bi moralo biti izboljševanje ravnanja z odpadki in viri vključeno v strategijo za blažitev podnebnih sprememb; poziva države AKP, naj oblikujejo platforme sodelovanja z deležniki in organizacijami civilne družbe, da bi izboljšale uporabo načela za zmanjšanje, ponovno uporabo in recikliranje (3R); poziva tudi k vzpostavitvi podobnih platform med državami AKP in državami članicami EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opozarja, da okolju prijazne pobude za pridobivanje energije iz odpadkov lahko pripomorejo k reševanju problematike tako odpadkov kot energijske revščine; poziva države AKP in EU, naj tesneje sodelujejo na tem področju, in sicer z oblikovanjem učinkovitih programov zbiranja odpadkov za poganjanje obratov za proizvodnjo energije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja potrebo po spodbujanju pridobivanja energije iz odpadkov; opozarja, da odlagališča odpadkov predstavljajo znaten vir metana, močnega toplogrednega plina; opozarja, da sistemi za bioplin obdelujejo ekološke odpadke za proizvodnjo bioplina, s tem pa dopolnjujejo energetske zahteve in obenem zmanjšujejo izpust zdravju škodljivih plinov v ozračje; zato priporoča, da se zlasti olajša in financira prilagoditev takšnih tehnologij, za uporabo v degradiranih predmestnih območjih; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naroča svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, Vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom držav AKP in držav članic EU ter regionalnim organizacijam držav AKP. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Sprejela jo je skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 20. junija 2018 v Bruslju (Belgija).

(2)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

(3)  UL L 365, 19.12.2014, str. 89.

(4)  UL L 370, 30.12.2014, str. 44.

(5)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/study.pdf

(6)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/plastics.pdf

(7)  UL L 312, 22.11.2008, str. 3.

(8)  UL L 190, 12.7.2006, str. 1.

(9)  UL L 332, 28.12.2000, str. 81.

(10)  UL L 226, 6.9.2000, str. 3.

(11)  UL L 182, 16.7.1999, str. 1.

(12)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2014_mauritius/pdf/un_habitat_presentation_en.pdf

(13)  http://www.basel.int/Portals/4/Basel%20Convention/docs/text/BaselConventionText-e.pdf

(14)  https://au.int/sites/default/files/treaties/7774-treaty-0015_-_bamako_convention_on_hazardous_wastes_e.pdf

(15)  http://www.pops.int/Portals/0/download.aspx?d=UNEP-POPS-TREATY-NOTIF-CN681-2015.En.pdf

(16)  http://www.pic.int/Portals/5/download.aspx?d=UNEP-FAO-RC-CONVTEXT-2015.English.pdf

---

| 15.11.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/18

---

RESOLUCIJA (1)

o nujnosti novih ukrepov za boj proti mednarodnemu terorizmu

(2018/C 415/04)

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | ki je potekala od 18. do 20. junija 2018 v Bruslju (Belgija), |
| --- | --- |

—

ki je potekala od 18. do 20. junija 2018 v Bruslju (Belgija),

| — | ob upoštevanju člena 18(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja iz leta 2000 in njegovih sprememb iz leta 2005 in leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja iz leta 2000 in njegovih sprememb iz leta 2005 in leta 2010,

| — | ob upoštevanju skupne izjave 5. vrha Afriške unije in Evropske unije 30. novembra 2017 v Abidžanu (Slonokoščena obala), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave 5. vrha Afriške unije in Evropske unije 30. novembra 2017 v Abidžanu (Slonokoščena obala),

| — | ob upoštevanju Priporočila Evropskega parlamenta z dne 1. marca 2018 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o ustavitvi finančnih virov džihadistov – ukrepanje zoper financiranje terorizma (2017/2203(INI)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Evropskega parlamenta z dne 1. marca 2018 Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o ustavitvi finančnih virov džihadistov – ukrepanje zoper financiranje terorizma (2017/2203(INI)),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter o spremembi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2017/541 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o boju proti terorizmu in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/475/PNZ ter o spremembi Sklepa Sveta 2005/671/PNZ (2),

| — | ob upoštevanju strategije EU za boj proti terorizmu, ki jo je Svet sprejel leta 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za boj proti terorizmu, ki jo je Svet sprejel leta 2005,

| — | ob upoštevanju prenovljene strategije EU za boj proti radikalizaciji in novačenju teroristov, ki jo je Svet za pravosodje in notranje zadeve sprejel na seji z dne 19. maja 2014, Svet pa jo je odobril na seji 5. in 6. junija 2014 (9956/14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prenovljene strategije EU za boj proti radikalizaciji in novačenju teroristov, ki jo je Svet za pravosodje in notranje zadeve sprejel na seji z dne 19. maja 2014, Svet pa jo je odobril na seji 5. in 6. junija 2014 (9956/14),

| — | ob upoštevanju okvira Afriške unije za boj proti terorizmu, ki vključuje konvencijo OAE/Afriške unije o preprečevanju terorizma in boju proti njem, sprejeto julija 1999, in njenega dodatnega protokola, sprejetega julija 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira Afriške unije za boj proti terorizmu, ki vključuje konvencijo OAE/Afriške unije o preprečevanju terorizma in boju proti njem, sprejeto julija 1999, in njenega dodatnega protokola, sprejetega julija 2004,

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 2396 (2017), 2395 (2017) in 2178 (2014) ter vseh drugih resolucij o boju proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 2396 (2017), 2395 (2017) in 2178 (2014) ter vseh drugih resolucij o boju proti terorizmu,

| — | ob upoštevanju globalne strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu iz leta 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu iz leta 2006,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 70/291 iz leta 2016 o peti reviziji globalne strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 70/291 iz leta 2016 o peti reviziji globalne strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 71/291 z dne 15. junija 2017 o ustanovitvi urada Združenih narodov za boj proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov 71/291 z dne 15. junija 2017 o ustanovitvi urada Združenih narodov za boj proti terorizmu,

| — | ob upoštevanju predloga celovitega mednarodnega okvira za boj proti teroristični propagandi z dne 28. aprila 2017 (S/2017/375), ki ga je oblikoval odbor OZN za boj proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga celovitega mednarodnega okvira za boj proti teroristični propagandi z dne 28. aprila 2017 (S/2017/375), ki ga je oblikoval odbor OZN za boj proti terorizmu,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je 25. septembra 2015 sprejela generalna skupščina Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je 25. septembra 2015 sprejela generalna skupščina Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju terorizma (14445/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o preprečevanju terorizma (14445/2017),

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, sprejete junija 1981, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, sprejete junija 1981,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, členov 2, 3 in 6 Pogodbe o Evropski uniji in ustreznih členov Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, členov 2, 3 in 6 Pogodbe o Evropski uniji in ustreznih členov Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije človekovih pravic iz leta 1948,

| A. | ker je v zadnjih letih v več afriških državah in državah EU prišlo do terorističnih dejanj, ki so zahtevala veliko življenj, zaradi česar ta dejanja pomenijo skupni izziv tako za države EU kot države AKP; ker je katero koli dejanje terorizma kaznivo in neupravičljivo ne glede na razloge zanj; |
| --- | --- |

A.

ker je v zadnjih letih v več afriških državah in državah EU prišlo do terorističnih dejanj, ki so zahtevala veliko življenj, zaradi česar ta dejanja pomenijo skupni izziv tako za države EU kot države AKP; ker je katero koli dejanje terorizma kaznivo in neupravičljivo ne glede na razloge zanj;

| B. | ker je teroristična grožnja za evropske družbe in družbe v državah AKP v veliki meri posledica domačih teroristov in ne tujih posameznikov; ker ni ugotovljena nobena povezava med terorizmom in migracijami; |
| --- | --- |

B.

ker je teroristična grožnja za evropske družbe in družbe v državah AKP v veliki meri posledica domačih teroristov in ne tujih posameznikov; ker ni ugotovljena nobena povezava med terorizmom in migracijami;

| C. | ker se je 90 % vseh terorističnih napadov zgodilo v državah, ki so udeležene v nasilnih spopadih, ki jih zaostruje razširjen dostop do orožja; |
| --- | --- |

C.

ker se je 90 % vseh terorističnih napadov zgodilo v državah, ki so udeležene v nasilnih spopadih, ki jih zaostruje razširjen dostop do orožja;

| D. | ker se je v letu 2017 približno 1 800 terorističnih napadov zgodilo samo v Afriki, polovico od njih pa je izvedla teroristična skupina Al-Šabab; ker ISIS po večjih izgubah v Iraku in Siriji išče nova bojišča na afriški celini; ker Al Kajda vedno bolj razvija omrežja v Zahodni in Srednji Afriki, zlasti v Nigru, Burkini Faso in Nigeriji; ker so bili žrtve džihadističnih teroristov v veliki večini muslimani; |
| --- | --- |

D.

ker se je v letu 2017 približno 1 800 terorističnih napadov zgodilo samo v Afriki, polovico od njih pa je izvedla teroristična skupina Al-Šabab; ker ISIS po večjih izgubah v Iraku in Siriji išče nova bojišča na afriški celini; ker Al Kajda vedno bolj razvija omrežja v Zahodni in Srednji Afriki, zlasti v Nigru, Burkini Faso in Nigeriji; ker so bili žrtve džihadističnih teroristov v veliki večini muslimani;

| E. | ker imajo teroristične organizacije z območja Sahela koristi od krhkosti držav na tem območju ter od dolžine in prehodnosti meja, ki olajšujejo dostop do libijskih zalog orožja; ker na območju ni mogoče ponovno vzpostaviti miru brez ponovne vzpostavitve države, družbene ureditve in splošne stabilnosti v Libiji; |
| --- | --- |

E.

ker imajo teroristične organizacije z območja Sahela koristi od krhkosti držav na tem območju ter od dolžine in prehodnosti meja, ki olajšujejo dostop do libijskih zalog orožja; ker na območju ni mogoče ponovno vzpostaviti miru brez ponovne vzpostavitve države, družbene ureditve in splošne stabilnosti v Libiji;

| F. | ker so ženske in otroci najranljivejši za terorizem, otroci pa so utrpeli nesorazmerno škodo; ker je bilo nešteto primerov posilstev, ugrabitev in vpoklica otrok ter radikalizacije otrok in žensk; |
| --- | --- |

F.

ker so ženske in otroci najranljivejši za terorizem, otroci pa so utrpeli nesorazmerno škodo; ker je bilo nešteto primerov posilstev, ugrabitev in vpoklica otrok ter radikalizacije otrok in žensk;

| G. | ker so vse večja mobilnost kapitala, nov razvoj na področju financ, kot so kriptovalute in množično financiranje, vrzeli v davčnih in carinskih zakonih in neobstoj zahtev po potrebni skrbnosti v svetovni trgovini omogočili terorističnim omrežjem, da so si nakopičila premoženje in ohranila svoj obstoj; |
| --- | --- |

G.

ker so vse večja mobilnost kapitala, nov razvoj na področju financ, kot so kriptovalute in množično financiranje, vrzeli v davčnih in carinskih zakonih in neobstoj zahtev po potrebni skrbnosti v svetovni trgovini omogočili terorističnim omrežjem, da so si nakopičila premoženje in ohranila svoj obstoj;

| H. | ker podnebne spremembe prispevajo k večjemu pomanjkanju vode, hrane in drugih virov, ki povzroča konflikte glede ozemlja, povečuje revščino in ustvarja ugodne razmere za terorizem; |
| --- | --- |

H.

ker podnebne spremembe prispevajo k večjemu pomanjkanju vode, hrane in drugih virov, ki povzroča konflikte glede ozemlja, povečuje revščino in ustvarja ugodne razmere za terorizem;

| I. | ker se je razvil pojav „tujih borcev“; ker je na tisoče tujih državljanov potovalo, da bi se pridružili terorističnim skupinam in se udeležili spopadov; ker je glede na skorajšnji ozemeljski zlom ISIS verjetno, da si jih bo veliko prizadevalo za vrnitev v svoje domače države; ker to pomeni resno varnostno tveganje za te države; |
| --- | --- |

I.

ker se je razvil pojav „tujih borcev“; ker je na tisoče tujih državljanov potovalo, da bi se pridružili terorističnim skupinam in se udeležili spopadov; ker je glede na skorajšnji ozemeljski zlom ISIS verjetno, da si jih bo veliko prizadevalo za vrnitev v svoje domače države; ker to pomeni resno varnostno tveganje za te države;

| J. | ker je čedalje več dokazov o prekrivanju terorističnih in mrež organiziranega kriminala v zvezi z nezakonito trgovino z orožjem, nafto, naravnimi viri, tobakom, alkoholom, drogami, ogroženimi vrstami in kulturnimi dobrinami ter trgovino z ljudmi; ker so te precej prispevale k financiranju terorizma; |
| --- | --- |

J.

ker je čedalje več dokazov o prekrivanju terorističnih in mrež organiziranega kriminala v zvezi z nezakonito trgovino z orožjem, nafto, naravnimi viri, tobakom, alkoholom, drogami, ogroženimi vrstami in kulturnimi dobrinami ter trgovino z ljudmi; ker so te precej prispevale k financiranju terorizma;

| K. | ker so teroristične organizacije prek interneta, uporabe temnega spleta, družbenih medijev in IKT našle pot za širjenje svoje propagande, pridobitev finančnih sredstev in postale resnično globalna omrežja brez potrebe po fizičnem sedežu; |
| --- | --- |

K.

ker so teroristične organizacije prek interneta, uporabe temnega spleta, družbenih medijev in IKT našle pot za širjenje svoje propagande, pridobitev finančnih sredstev in postale resnično globalna omrežja brez potrebe po fizičnem sedežu;

| L. | ker mirovne misije na prizadetih območjih vedno bolj prispevajo k ukrepom za boj proti terorizmu, vključno z zaščito civilistov in odvračanjem morebitnih groženj; ker so se pojavili pomisleki, da se vojaška pomoč povečuje na račun razvojne pomoči; |
| --- | --- |

L.

ker mirovne misije na prizadetih območjih vedno bolj prispevajo k ukrepom za boj proti terorizmu, vključno z zaščito civilistov in odvračanjem morebitnih groženj; ker so se pojavili pomisleki, da se vojaška pomoč povečuje na račun razvojne pomoči;

| M. | ker terorizma in nasilnega ekstremizma ni mogoče premagati zgolj z vojaško ali policijsko silo; ker so lahko protiteroristična prizadevanja učinkovita le, če so del celovitejšega pristopa, ki združuje krizno upravljanje in preprečevanje kriz, mediacijo in politični dialog, vzpostavitev zmogljivosti in institucij ter razvojna prizadevanja; |
| --- | --- |

M.

ker terorizma in nasilnega ekstremizma ni mogoče premagati zgolj z vojaško ali policijsko silo; ker so lahko protiteroristična prizadevanja učinkovita le, če so del celovitejšega pristopa, ki združuje krizno upravljanje in preprečevanje kriz, mediacijo in politični dialog, vzpostavitev zmogljivosti in institucij ter razvojna prizadevanja;

| N. | ker bi se morale strategije za boj proti terorizmu osredotočiti na odpravljanje temeljnih vzrokov terorizma in radikalizacije, vključno s slabim upravljanjem, korupcijo, neobstojem pravne države, nekaznovanjem ter socialno-ekonomskimi dejavniki, kot so revščina, neustrezna prehranska varnost, resna socialna in gospodarska neenakost, pomanjkanje dostopa do izobraževanja, brezposelnost, diskriminacija na podlagi rase ali narodnosti in socialna izključenost; |
| --- | --- |

N.

ker bi se morale strategije za boj proti terorizmu osredotočiti na odpravljanje temeljnih vzrokov terorizma in radikalizacije, vključno s slabim upravljanjem, korupcijo, neobstojem pravne države, nekaznovanjem ter socialno-ekonomskimi dejavniki, kot so revščina, neustrezna prehranska varnost, resna socialna in gospodarska neenakost, pomanjkanje dostopa do izobraževanja, brezposelnost, diskriminacija na podlagi rase ali narodnosti in socialna izključenost;

| O. | ker mora imeti razvojno sodelovanje ključno vlogo pri odpravljanju razmer, ki so ugodne za vodje teroristov in jih ti izkoriščajo; |
| --- | --- |

O.

ker mora imeti razvojno sodelovanje ključno vlogo pri odpravljanju razmer, ki so ugodne za vodje teroristov in jih ti izkoriščajo;

| P. | ker so spoštovanje temeljnih pravic ter ustrezno ravnovesje med represivnimi ukrepi, preprečevanjem in rehabilitacijo bistveni elementi uspešnih politik boja proti terorizmu; |
| --- | --- |

P.

ker so spoštovanje temeljnih pravic ter ustrezno ravnovesje med represivnimi ukrepi, preprečevanjem in rehabilitacijo bistveni elementi uspešnih politik boja proti terorizmu;

| 1. | ostro obsoja vsa teroristična dejanja in njihove storilce; izreka sožalje vsem žrtvam terorističnih dejanj; poudarja, da je skrb za žrtve terorizma bistvena dolžnost vlad; ponavlja, da ni mogoče utemeljiti dejanj terorizma ali podpore in financiranja terorističnih dejanj in mrež, ne glede na socialne, ekonomske, verske ali politične razloge; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da morajo države EU in AKP nujno izvajati celovito strategijo za odpravljanje temeljnih vzrokov za terorizem z učinkovitim in neodvisnim sodstvom ter ustreznimi politikami na področju kazenskega pravosodja, izobraževanja, ekonomskega in socialnega vključevanja, kazenskega pregona in nadzora meja, s katero se zagotavlja skladnost med politikami na področju varnosti, obrambe, trgovine in gospodarskega razvoja ter humanitarno politiko; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja na močno povezavo med razvojem in varnostjo; opozarja, da je nujno treba zmanjšati gospodarsko neenakost in državam omogočiti, da opravljajo svoje suverene naloge, zlasti zagotavljanje dostopa do izobraževanja, zaposlovanja, sodnega varstva in zdravstva, ter s tem mladim v partnerskih državah zagotoviti pozitiven obet za njihovo prihodnost; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja zlasti na izzive dobrega upravljanja, vzpostavitve države, nekaznovanja in človekovih pravic v državah, ki sta jih terorizem in nestabilnost najbolj prizadela; spodbuja vse partnerje, naj si skupaj prizadevajo za odpravljanje temeljnih vzrokov nestabilnosti, ki lahko povzročijo spore, in razvijajo usklajeno strategijo, namenjeno izboljšanju upravljanja, pravne države in odgovornosti državnih in regionalnih institucij; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da je radikalizacija in novačenje posameznikov s strani terorističnih mrež globalen pojav; poziva države EU in AKP, naj okrepijo svoja prizadevanja za boj proti radikalizaciji z obravnavanjem njenih temeljnih vzrokov, med drugim z izobraževanjem in socialnim vključevanjem ter programi, ki krepijo etnične in verske manjšine ter marginalizirane skupnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | trdi, da verski ekstremizem ustvarja izkrivljeno propagando, ki odtujene ljudi spodbuja k terorizmu; poudarja pomen oblikovanja močne protipropagande in ukrepov za spodbujanje medverskega dialoga v državah AKP in EU, zlasti med mladimi, da bi se povečala medsebojno razumevanje in spoštovanje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da bi morali ženske, mladi, civilna družba in lokalne skupnosti dejavno sodelovati pri protiterorističnih prizadevanjih, zlasti pri deradikalizaciji in preprečevanju radikalizacije; poudarja pozitivno vlogo, ki jo imajo verski voditelji pri deradikalizaciji, kot je videti v Kamerunu in Mavretaniji; poziva države EU in AKP, naj gradijo na teh pobudah in še naprej izmenjujejo najboljše prakse v zvezi s tem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja, da bi moral biti namen naših kazenskopravnih sistemov rehabilitirati posameznike, tako da po vrnitvi v družbo te ne bi več ogrožali; zato poziva k rehabilitaciji in strategijam za ponovno vključevanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izraža resno zaskrbljenost glede pojava radikalizacije v zaporih ter poziva države EU in AKP, naj obravnavajo to vprašanje, zlasti z boljšim financiranjem zaporniških sistemov, preprečevanjem prenatrpanosti zaporov in izboljšanjem upravnih sistemov, tako da se opredelijo radikalizirani zaporniki, spremljajo in preprečujejo postopki radikalizacije, zagotovi posebno usposabljanje za osebje v zaporih in vzpostavijo izobraževalni programi za zagotovitev deradikalizacije in boljše socialne rehabilitacije nekdanjih storilcev kaznivih dejanj, izpostavljenih tveganju radikalizacije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vztraja pri potrebi po preprečevanju, pregonu in boju proti financiranju terorizma v skladu z Direktivo (EU) 2017/541 in priporočili Evropskega parlamenta; meni, da bi okrepljeni pregledi finančnih transakcij in sledenje tem transakcijam ter tesnejša sodelovanje in izmenjava informacij s področja kazenskega pregona pripomogli k prekinitvi financiranja dejavnosti, povezanih s terorizmom, ter opredelitvi terorističnih mrež in podpornih struktur; poudarja, da so pranje denarja, nezakonita trgovina, davčne utaje in druga davčna kazniva dejanja glavni viri financiranja terorizma ter da morata biti sledenje tem pojavom in boj proti njim prednostni nalogi; pozdravlja pobude držav EU in AKP za zajezitev nezakonite trgovine z orožjem, drogami, kulturnimi dobrinami itn., katerih dobički so pogosto namenjeni financiranju terorizma; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države EU in AKP k okrepitvi boja proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, vključno s kriminalnimi omrežji, ki se ukvarjajo s tihotapljenjem migrantov in trgovino z ljudmi, drogami in orožjem; meni zlasti, da je treba še okrepiti sodelovanje v zvezi z mehanizmi za izmenjavo informacij ter sledljivostjo prepovedanega orožja in njegovim uničenjem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države EU in AKP k okrepitvi sodelovanja za obravnavanje uporabe IKT s strani teroristov, zlasti za boj proti propagandi in novačenju v družbenih medijih; spodbuja vlade k vključevanju zasebnega sektorja; pozdravlja svetovni internetni forum za boj proti terorizmu, ki ga vodi industrija; poziva Komisijo k posodobitvi strategije za kibernetsko varnost iz leta 2013 in pregledu obstoječe zakonodaje na področju kibernetske kriminalitete; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja pomen regionalnega in medregionalnega sodelovanja v boju proti terorizmu in izraža močno podporo sprejetim regionalnim pobudam, kot je okvir Afriške unije za boj proti terorizmu; poleg tega pozdravlja politično vodstvo, ki so ga pokazale države G5 Sahela, in poziva EU k okrepitvi partnerstva med državami EU in G5 Sahela, zlasti glede financiranja in krepitve zmogljivosti na vseh področjih, na katerih namerava G5 povezati politike; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva k okrepljenemu sodelovanju EU-AKP in regionalnemu sodelovanju, vključno z boljšo izmenjavo informacij in najboljših praks, namenjeno preprečevanju nekaznovanja, spodbujanju pravne države ter širitvi policijskih in pravosodnih zmogljivosti; poziva EU in njene države članice ter države AKP, naj več vlagajo v krepitev zmogljivosti, da bi potekala boljša izmenjava informacij in najboljših praks med organi za nadzor meja za boj proti čezmejni teroristični dejavnosti; poziva mednarodno skupnost, naj podpre pobudo, ki temelji na odločitvi Libije, Nigra, Sudana in Čada na srečanju v Niameyju 3. aprila 2018, da bodo nadzorovali svoje skupne meje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da bi morali mednarodna skupnost in regionalni partnerji svoje ukrepe osredotočiti na podporo ponovni vzpostavitvi državne oblasti na območjih, ki jih je terorizem najbolj prizadel, ter zlasti na območjih Sahela, Čadskega jezera in Afriškega roga; je prepričana, da bi morala imeti EU vlogo posredovanja in prispevanja k mirnemu reševanju sporov; poziva Afriško unijo, Evropsko unijo in Združene narode, naj združijo svoja prizadevanja in vzpostavijo mednarodno usklajevanje, da bi se Libiji pomagalo končati dolgotrajen kaotični položaj v njej, ter hkrati sodelujejo z drugimi ključnimi akterji, kot so Arabska liga, ZDA in države Magreba; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države EU in AKP, naj tesno sodelujejo z organi OZN in regionalnimi organi, vključenimi v boj proti terorizmu; poziva vse države EU in AKP, naj podpišejo in ratificirajo 19 konvencij OZN o boju proti terorizmu; pozdravlja organizacijo prvega vrha agencij za boj proti terorizmu v okviru OZN junija 2018, ki ga je generalni sekretar OZN napovedal januarja na vrhu AU-OZN; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da morajo države AKP in EU svojo strategijo za boj proti terorizmu, kot tudi vsem drugim oblikam kaznivih dejanj, opreti na pravno državo in spoštovanje temeljnih pravic; vztraja pri potrebi po demokratičnem in sodnem nadzoru politik za boj proti terorizmu ter rednem ocenjevanju njihove učinkovitosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja, da mora biti mučenje v vseh okoliščinah prepovedano, kot je določeno v Konvenciji OZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | odločno poudarja, da programi boja proti terorizmu ne smejo ogroziti zmožnosti humanitarnih akterjev za zagotavljanje pomoči; opozarja, da za pridobitev dostopa do prebivalstva v stiski ni dovolj, da je humanitarna pomoč samo nevtralna, ampak se mora tudi dojemati kot taka; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naroča svojim sopredsednikom, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu AKP, Afriški uniji in generalnemu sekretarju Združenih Narodov. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Sprejela jo je parlamentarna skupščina AKP-EU 20. junija 2018 v Bruslju (Belgija).

(2)  UL L 88, 31.3.2017, str. 6.

---

| 15.11.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/22

---

RESOLUCIJA (1)

o humanitarni krizi v Južnem Sudanu

(2018/C 415/05)

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | ki je potekala od 18. do 20. junija 2018 v Bruslju (Belgija), |
| --- | --- |

—

ki je potekala od 18. do 20. junija 2018 v Bruslju (Belgija),

| — | ob upoštevanju člena 18(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju končnega poročila skupine strokovnjakov Varnostnega sveta OZN za Južni Sudan z dne 12. aprila 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila skupine strokovnjakov Varnostnega sveta OZN za Južni Sudan z dne 12. aprila 2018,

| — | ob upoštevanju sporočila z dne 26. marca 2018 o 61. izrednem zasedanju sveta ministrov Medvladne agencije za razvoj (IGAD) o razmerah v Južnem Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila z dne 26. marca 2018 o 61. izrednem zasedanju sveta ministrov Medvladne agencije za razvoj (IGAD) o razmerah v Južnem Sudanu,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN 2406 (2018) o Južnem Sudanu in vseh prejšnjih resolucij Varnostnega sveta OZN o Južnem Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN 2406 (2018) o Južnem Sudanu in vseh prejšnjih resolucij Varnostnega sveta OZN o Južnem Sudanu,

| — | ob upoštevanju izjave trojke (ZDA, Združenega kraljestva in Norveške) in EU z dne 8. maja 2017 o varnostnih razmerah v Južnem Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave trojke (ZDA, Združenega kraljestva in Norveške) in EU z dne 8. maja 2017 o varnostnih razmerah v Južnem Sudanu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije z dne 16. aprila 2018 o Južnem Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije z dne 16. aprila 2018 o Južnem Sudanu,

| — | ob upoštevanju izjav o Južnem Sudanu, ki ju je 23. marca 2017 in 14. decembra 2017 podal predsednik Varnostnega sveta OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav o Južnem Sudanu, ki ju je 23. marca 2017 in 14. decembra 2017 podal predsednik Varnostnega sveta OZN,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Afriške unije (AU), IGAD in OZN za tisk z dne 29. januarja 2017 o Južnemu Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Afriške unije (AU), IGAD in OZN za tisk z dne 29. januarja 2017 o Južnemu Sudanu,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta o Južnem Sudanu (2017/2683(RSP)) in vseh prejšnjih resolucij Evropskega parlamenta o Južnem Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta o Južnem Sudanu (2017/2683(RSP)) in vseh prejšnjih resolucij Evropskega parlamenta o Južnem Sudanu,

| — | ob upoštevanju podpisa sporazuma o prenehanju sovražnosti, zaščiti civilistov in humanitarnem dostopu (CoHA) 21. decembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju podpisa sporazuma o prenehanju sovražnosti, zaščiti civilistov in humanitarnem dostopu (CoHA) 21. decembra 2017,

| — | ob upoštevanju sporazuma IGAD z dne 17. avgusta 2015 o reševanju konflikta v Republiki Južni Sudan (ARCSS), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma IGAD z dne 17. avgusta 2015 o reševanju konflikta v Republiki Južni Sudan (ARCSS),

| — | ob upoštevanju globalnega poročila o prehranskih krizah iz leta 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega poročila o prehranskih krizah iz leta 2018,

| — | ob upoštevanju revidiranega Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidiranega Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju pogodbe o trgovini z orožjem, ki ureja mednarodno trgovino s konvencionalnim orožjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogodbe o trgovini z orožjem, ki ureja mednarodno trgovino s konvencionalnim orožjem,

| A. | ker od decembra 2013 v Južnem Sudanu poteka državljanska vojna med silami, zvestimi predsedniku Salvi Kiiru, in uporniki, ki jih vodi nekdanji podpredsednik Riek Machar; |
| --- | --- |

A.

ker od decembra 2013 v Južnem Sudanu poteka državljanska vojna med silami, zvestimi predsedniku Salvi Kiiru, in uporniki, ki jih vodi nekdanji podpredsednik Riek Machar;

| B. | ker se vse sprte strani še vedno vojskujejo v nasprotju s Sporazumom o reševanju konflikta v Republiki Južni Sudan (ARCSS), podpisanim avgusta 2015; ker se še vedno popolnoma zanemarjajo mednarodne človekove pravice in humanitarno pravo ter nihče ne odgovarja za kršitve in zlorabe, storjene v konfliktu, tudi v zvezi z vojnimi zločini, in ker konflikt čedalje bolj prerašča v popolno etnično vojno; |
| --- | --- |

B.

ker se vse sprte strani še vedno vojskujejo v nasprotju s Sporazumom o reševanju konflikta v Republiki Južni Sudan (ARCSS), podpisanim avgusta 2015; ker se še vedno popolnoma zanemarjajo mednarodne človekove pravice in humanitarno pravo ter nihče ne odgovarja za kršitve in zlorabe, storjene v konfliktu, tudi v zvezi z vojnimi zločini, in ker konflikt čedalje bolj prerašča v popolno etnično vojno;

| C. | ker so prizadevanja za oživitev mirovnega sporazuma iz leta 2015 privedla do „sporazuma o prenehanju sovražnosti, zaščiti civilistov in humanitarnem dostopu“ (ACOH), ki ga je IGAD dosegla decembra 2017, vendar so premirje kršile vse stranke; |
| --- | --- |

C.

ker so prizadevanja za oživitev mirovnega sporazuma iz leta 2015 privedla do „sporazuma o prenehanju sovražnosti, zaščiti civilistov in humanitarnem dostopu“ (ACOH), ki ga je IGAD dosegla decembra 2017, vendar so premirje kršile vse stranke;

| D. | ker bo po mnenju OZN leta 2018 7 milijonov prebivalcev Južnega Sudana potrebovalo humanitarno pomoč; ker se opozorila glede lakote pojavljajo že od začetka leta 2017, pri čemer je do 2,4 milijona ljudi na robu sestradanosti, več kot 260 000 otrok je hudo podhranjenih in število ljudi v razmerah neustrezne prehranske varnosti leta 2018 dosega 7,1 milijona; |
| --- | --- |

D.

ker bo po mnenju OZN leta 2018 7 milijonov prebivalcev Južnega Sudana potrebovalo humanitarno pomoč; ker se opozorila glede lakote pojavljajo že od začetka leta 2017, pri čemer je do 2,4 milijona ljudi na robu sestradanosti, več kot 260 000 otrok je hudo podhranjenih in število ljudi v razmerah neustrezne prehranske varnosti leta 2018 dosega 7,1 milijona;

| E. | ker vse bolj neustrezno prehransko varnost povzroča predvsem nadaljevanje konflikta in razseljevanj, posledica česar je manjša pridelava poljščin; ker se šteje, da je lakota v celoti posledica človeškega delovanja in vojnih taktik, kot je poudarjeno v poročilu OZN; |
| --- | --- |

E.

ker vse bolj neustrezno prehransko varnost povzroča predvsem nadaljevanje konflikta in razseljevanj, posledica česar je manjša pridelava poljščin; ker se šteje, da je lakota v celoti posledica človeškega delovanja in vojnih taktik, kot je poudarjeno v poročilu OZN;

| F. | ker je zaradi konflikta zdaj več kot 2,4 milijona južnosudanskih beguncev v sosednjih državah, še 2 milijona pa je notranje razseljenih oseb, od tega gre po ocenah v 85 % primerov za otroke in ženske; |
| --- | --- |

F.

ker je zaradi konflikta zdaj več kot 2,4 milijona južnosudanskih beguncev v sosednjih državah, še 2 milijona pa je notranje razseljenih oseb, od tega gre po ocenah v 85 % primerov za otroke in ženske;

| G. | ker je več kot 14 000 vojakov ter policijskega, varnostnega in civilnega osebje trenutno napotenih na misijo OZN v Južnem Sudanu (UNMISS); ker je UNMISS od februarja 2018 varovala 204 247 notranje razseljenih oseb na zavarovanih območjih; |
| --- | --- |

G.

ker je več kot 14 000 vojakov ter policijskega, varnostnega in civilnega osebje trenutno napotenih na misijo OZN v Južnem Sudanu (UNMISS); ker je UNMISS od februarja 2018 varovala 204 247 notranje razseljenih oseb na zavarovanih območjih;

| H. | ker po mnenju Urada Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti v Južnem Sudanu zaradi konflikta deluje le 22 % zdravstvenih ustanov; ker so kolera, malarija in druge bolezni že povzročile smrt veliko ljudi zaradi skrajne revščine in pomanjkanja dostopa do zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

H.

ker po mnenju Urada Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti v Južnem Sudanu zaradi konflikta deluje le 22 % zdravstvenih ustanov; ker so kolera, malarija in druge bolezni že povzročile smrt veliko ljudi zaradi skrajne revščine in pomanjkanja dostopa do zdravstvenega varstva;

| I. | ker so vse strani v konfliktu poskušale motiti razdeljevanje humanitarne pomoči ter pobirati dajatve in pristojbine od humanitarnih partnerjev, s čimer so ovirale njihovo delovanje in pospeševale vojaške spopade; ker je bil od leta 2013 ubit vsaj 101 humanitarni delavec; |
| --- | --- |

I.

ker so vse strani v konfliktu poskušale motiti razdeljevanje humanitarne pomoči ter pobirati dajatve in pristojbine od humanitarnih partnerjev, s čimer so ovirale njihovo delovanje in pospeševale vojaške spopade; ker je bil od leta 2013 ubit vsaj 101 humanitarni delavec;

| J. | ker je kljub tem težavam humanitarna pomoč v letu 2017 dosegla okoli 5,4 milijona ljudi, cilj pa je bil 6,2 milijona ljudi, za katere se šteje, da potrebujejo pomoč, predvsem zaradi navzočnosti misije Združenih narodov v Južnem Sudanu; |
| --- | --- |

J.

ker je kljub tem težavam humanitarna pomoč v letu 2017 dosegla okoli 5,4 milijona ljudi, cilj pa je bil 6,2 milijona ljudi, za katere se šteje, da potrebujejo pomoč, predvsem zaradi navzočnosti misije Združenih narodov v Južnem Sudanu;

| K. | ker je konflikt najbolj prizadel ženske in otroke; ker vse strani uporabljajo posilstvo in spolno nasilje kot vojaško orožje; ker se 70 % otrok ne šola; ker oborožene skupine ugrabijo vedno več otrok; ker se ocenjuje, da so oborožene sile in skupine po državi vključile v svoje vrste ali kot vojake uporabile 19 000 otrok, večinoma dečkov; |
| --- | --- |

K.

ker je konflikt najbolj prizadel ženske in otroke; ker vse strani uporabljajo posilstvo in spolno nasilje kot vojaško orožje; ker se 70 % otrok ne šola; ker oborožene skupine ugrabijo vedno več otrok; ker se ocenjuje, da so oborožene sile in skupine po državi vključile v svoje vrste ali kot vojake uporabile 19 000 otrok, večinoma dečkov;

| L. | ker je v Južnem Sudanu kronično prenizka zastopanost žensk, pri čemer ženske nimajo nobene vloge pri mirovnih pogovorih; |
| --- | --- |

L.

ker je v Južnem Sudanu kronično prenizka zastopanost žensk, pri čemer ženske nimajo nobene vloge pri mirovnih pogovorih;

| M. | ker so EU in njene države članice prispevale več kot 43 % humanitarnih sredstev za Južni Sudan; ker je Komisija leta 2017 namenila 248 milijonov EUR za reševanje krize v Južnem Sudanu in v sosednjih azilnih državah; |
| --- | --- |

M.

ker so EU in njene države članice prispevale več kot 43 % humanitarnih sredstev za Južni Sudan; ker je Komisija leta 2017 namenila 248 milijonov EUR za reševanje krize v Južnem Sudanu in v sosednjih azilnih državah;

| N. | ker mirovna pomoč za Afriko, financirana iz ERS, pomeni glavni vir sredstev za podporo prizadevanjem Afriške unije in afriških regionalnih gospodarskih skupnosti na področju miru in varnosti; |
| --- | --- |

N.

ker mirovna pomoč za Afriko, financirana iz ERS, pomeni glavni vir sredstev za podporo prizadevanjem Afriške unije in afriških regionalnih gospodarskih skupnosti na področju miru in varnosti;

| O. | ker Varnostni svet OZN ni uvedel embarga na orožje; ker je EU leta 2011 uvedla tak embargo; ker so posredniki v državah članicah EU in tretjih državah, vključno s podjetji v državni lasti, helikopterje, mitraljeze, minomete in drugo orožje v nasprotju z embargom EU in pogodbo o trgovini z orožjem posredovali različnim frakcijam v konfliktu, s čimer so podaljšali vojno in povečali njeno uničevalnost; |
| --- | --- |

O.

ker Varnostni svet OZN ni uvedel embarga na orožje; ker je EU leta 2011 uvedla tak embargo; ker so posredniki v državah članicah EU in tretjih državah, vključno s podjetji v državni lasti, helikopterje, mitraljeze, minomete in drugo orožje v nasprotju z embargom EU in pogodbo o trgovini z orožjem posredovali različnim frakcijam v konfliktu, s čimer so podaljšali vojno in povečali njeno uničevalnost;

| P. | ker Južni Sudan ni ratificiral spremenjene različice Sporazuma iz Cotonouja; |
| --- | --- |

P.

ker Južni Sudan ni ratificiral spremenjene različice Sporazuma iz Cotonouja;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi nadaljevanja konflikta in poslabšanja humanitarnih razmer v Južnem Sudanu; poziva vse strani, naj takoj prenehajo s sovražnostmi, izpolnjujejo svoje obveznosti v skladu z ARCSS in ACOH ter nadaljujejo dialog o nacionalni spravi; vztraja, da konflikta ni mogoče rešiti po vojaški poti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vztraja, da bi moral biti nacionalni dialog, da bi bil smiseln in vključujoč, nevtralno voden, vključevati bi moral opozicijske skupine, zastopanost žensk in južnosudanske državljane zunaj države; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da mora AU ob podpori EU in njenih držav članic prevzeti dejavno vlogo pri iskanju politične rešitve za vzpostavitev trajnega miru v Južnem Sudanu, vključno z dodelitvijo več sredstev odposlancu AU v Južnem Sudanu; poziva EU in njene države članice, naj okrepijo nevojaško humanitarno pomoč, pri čemer je glavna prednostna naloga odgovoriti na poziv OZN k financiranju in odpravi neustrezne prehranske varnosti v skladu z ukrepi OZN in cilji trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja nedavni napredek pri ustanovitvi hibridnega sodišča za Južni Sudan in opozarja, da gre za temeljni del mirovnega sporazuma iz leta 2016, ki je bistven za privedbo vojnih zločincev pred sodišče; poziva AU, naj ob pomoči OZN in EU konča njegovo ustanovitev, pri čemer je nujno treba dati prednost ustanovitvi njegove enote za preiskovanje,; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obsoja zlorabe človekovih pravic, ki so jih storile vse sprte strani, vključno s poboji in mučenjem, posilstvi in drugimi oblikami spolnega nasilja ter ugrabitvami otrok, napadi na šole, vpoklicem in zlorabo otrok; poudarja, da gre pri tem, da sprte strani v svoje vrste novačijo otroke in da uporabljajo posilstvo kot orožje, za vojne zločine, ki se kaznujejo v skladu z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | priznava prispevek sosednjih držav pri zagotavljanju humanitarnih koridorjev; poziva k nadaljnjemu zagotavljanju brezplačnega, varnega in neoviranega dostopa do vseh območij v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom, kar je nujno za preprečitev ponovitve lakote leta 2018; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obsoja vse napade na humanitarno osebje in objekte ter poziva vse sprte strani v Južnem Sudanu, naj zagotovijo varno in stabilno okolje, ki omogoča zagotavljanje humanitarne pomoči; poziva k odločnim skupnim ukrepom vseh donatorjev, agencij OZN in nevladnih organizacij za bolj sistematično in odločno odzivanje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva oblasti, naj zagotovijo, da bosta kakršno koli vračanje ali ponovna namestitev notranje razseljenih oseb izvedena na varen in dostojanstven način; poziva k uporabi ciljno usmerjenih sankcij proti ključnim političnim ali vojaškim osebam v vladi ali opoziciji, ki kršijo človekove pravice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja sklep 61. sveta ministrov IGAD 26. marca 2018 o sprejetju ciljno usmerjenih sankcij proti posamičnim kršiteljem CoHA in spodbuja AU k izvajanju tega sklepa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | globoko obžaluje, da noben poskus vzpostavitve embarga Varnostnega sveta ZN na prenos orožja v Južni Sudan ni bil uspešen; poziva vse članice Varnostnega sveta, naj podprejo tako prepoved; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EU, naj še naprej uporablja svoj avtonomno sprejeti embargo na orožje proti Južnemu Sudanu; obžaluje vsako posredovanje ali prenos orožja in tehnologije, ki se v EU ali na ozemljih njenih partneric opravlja za vojskujoče se strani v Južnem Sudanu; nujno poziva države članice, naj raziščejo vse tovrstne obtožbe in ustrezno kaznujejo odgovorne; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja sklep Varnostnega sveta OZN o okrepitvi mandata UNMISS in povečanju največjega mogočega števila osebja in sredstev, ki so mu na voljo, vključno z regionalno policijsko enoto; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in države članice EU, naj pospešijo svoja prizadevanja v okviru skupne zunanje in varnostne politike/skupne varnostne in obrambne politike (SZVP/SVOP) ter skupine IGAD+, da bi se dosegla rešitev konflikta, vključno s krepitvijo zmogljivosti UNMISS; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ostro obsoja visoke stopnje korupcije in nezakonitih finančnih tokov, ki podžigajo konflikt; poziva sudanske organe, naj sprejmejo ukrepe za večjo finančno odgovornost in preglednost, zlasti v naftnem sektorju, spoštovanje mednarodnih finančnih standardov in odgovorno sodelovanje z regionalnimi in mednarodnimi finančnimi sektorji, ter spodbuja Južni Sudan, naj se pridruži skupini za preprečevanje pranja denarja v vzhodni in južni Afriki; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroča svojim sopredsednikom, naj to resolucijo pošljejo Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Združenih narodov in predsedniku generalne skupščine, Afriški uniji, Svetu AKP-EU in vladi Južnega Sudana. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Sprejela jo je parlamentarna skupščina AKP-EU 20. junija 2018 v Bruslju (Belgija).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Skupna parlamentarna skupščina Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi

35. zasedanje – Bruselj (Belgija), od 18. do 20. junija 2018

| 15.11.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 415/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 415/26

---

Odgovori Komisije na pisna vprašanja

(2018/C 415/06)

Vprašanja 1 do 11

VPRAŠANJE 2/COM 1,

ki ga postavlja Michela Giuffrida

Zadeva: Odnosi med državami AKP in EU

Naše partnerstvo je trdno, poleg tega pa je ključnega pomena za rast tako držav AKP kot držav članic EU, vendar pa bi rada ponovno poudarila, da se partnerstvo v prvi vrsti osredotoča zgolj na gospodarski vidik. Pogosto se dogaja, da so občutljiva vprašanja, kot so spoštovanje človekovih pravic, pravna država, demokracija, upravljanje migracijskih tokov, trajnostna rast in zmanjševanje revščine, v primerjavi z gospodarskimi temami zapostavljena.

Ali bo zato Komisija razmislila o obsežnejšem sporazumu, v katerem vsa pozornost ne bo namenjena gospodarski rasti, temveč bo v skladu z načelom pogojevanja več poudarka na prej omenjenih vprašanjih?

ODGOVOR NA VPRAŠANJE 2/COM 1

Novi sporazum je zamišljen kot celovit sporazum, ki bo urejal odnose med EU in 79 državami AKP z več vidikov, tudi z gospodarskega.

Vprašanja glede človekovih pravic, temeljnih svoboščin, demokracije, pravne države in dobrega upravljanja pa tudi migracij in mobilnosti bodo še naprej osrednjega pomena za partnerstvo, kar je razvidno tudi iz pogajalskega mandata EU, v katerem so ta vprašanja navedena kot strateške prednostne naloge.

Novi sporazum bi moral po mnenju Komisije vključevati določbe, s katerimi bodo pogodbenice obnovile zavezo, da bodo spodbujale, varovale in spoštovale univerzalne in nedeljive človekove pravice in temeljne svoboščine in da bodo spodbujale tudi vrednote demokracije, dobrega upravljanja in pravne države ter načela nediskriminacije, enakosti in solidarnosti. Poleg tega se bodo pogodbenice zavezale, da bodo migracije in mobilnost izkoristile kot priložnost in se skupaj spopadale z izzivi na tem področju.

VPRAŠANJE 3/COM 2,

ki ga postavlja Sabine Lösing

Zadeva: Zasnova in izvajanje sporazumov o gospodarskem partnerstvu v prihodnje

Sporazumi o gospodarskem partnerstvu so osrednji vidik sporazuma iz Cotonouja med EU in državami AKP. Pogoji iz tovrstnih sporazumov spodbujajo interese EU, za gospodarstva držav partneric pa so pogosto škodljivi. Za okrepitev trajnostnega razvoja je nujno, da so pogoji, ki urejajo trgovino, pravični in omogočajo vzpostavljanje lokalnih dobavnih verig, ki bodo v državah AKP ustvarjale dodano vrednost. Doslej še nobena država ni dosegla razvoja na podlagi liberalizacije trgovine v obliki, ki jo zahteva EU.

Ali si bo Komisija prizadevala za pregled okvira za pripravo in izvajanje sporazumov o gospodarskem partnerstvu in poskrbela, da bodo države AKP uživale pravične trgovinske pogoje?

ODGOVOR NA VPRAŠANJE 3/COM 2

Glavni cilji sporazuma iz Cotonouja so izkoreninjenje revščine, trajnostni razvoj ter osnovni elementi demokracije, človekovih pravic in pravne države. Z njim je bil vzpostavljen tudi okvir za sodelovanje na področju razvoja, kamor sodi tudi pomoč za trgovino. Komisija je predlagala, naj te prvine ostanejo okvir za sporazume o gospodarskem partnerstvu.

Komisija podpira prizadevanja za povečanje dobavne zmogljivosti in dodane vrednosti v državah in regijah AKP. Sporazumi o gospodarskem partnerstvu ustvarjajo priložnosti za trgovino in naložbe, prožna pravila o izvoru in usmerjeno razvojno podporo ter tako prispevajo k doseganju teh ciljev, vendar pa gospodarske dejavnosti ni mogoče ustvariti le s trgovinskimi sporazumi, četudi ti vsebujejo prave spodbude. Zato se v skladu z novim evropskim soglasjem o razvoju in posodobljeno strategijo EU za pomoč za trgovino razvijajo celostni pristopi na državni in regionalni ravni za trajnostne naložbe in ustvarjanje delovnih mest.

Komisija spremlja izvajanje sporazumov o gospodarskem partnerstvu in s tem nadzoruje uresničevanje teh ciljev. Poleg tega so za preučitev njihovega izvajanja določeni redni pregledi tovrstnih sporazumov, ki jih Komisija izvaja z državami partnericami, pri njih pa sodelujejo tudi drugi deležniki.

VPRAŠANJE 7/COM 3,

ki ga postavlja Jo Leinen

Zadeva: Pobuda Kitajske „En pas, ena pot“ ter odnosi med državami AKP in EU

Ker oblika in cilji kitajske pobude „En pas, ena pot“ postajajo jasnejši, se je Evropska komisija odzvala s pripravo strategije povezljivosti med EU in Azijo.

Ali Komisija glede na dejstvo, da Kitajska s pobudo „En pas, ena pot“ očitno meri tudi na afriške države in bo pobuda zato vplivala na odnose med EU in državami AKP, načrtuje podobno strategijo tudi za Afriko? Če je odgovor pritrdilen, kaj so cilji strategije?

Če strategije ne načrtuje, s katerimi ukrepi bo omejila ali izkoristila učinke kitajske pobude na vpletene države?

ODGOVOR NA VPRAŠANJE 7/COM 3

Globalna strategija EU (1) priznava vse večjo gospodarsko moč Azije in poziva k usklajenemu pristopu do prizadevanj Kitajske za povezovanje z zahodom.

Prizadevanja EU za oblikovanje strategije EU za povezovanje Evrope in Azije so se pričela s pripravo skupnega sporočila, ki bi mu morali slediti sklepi Sveta.

V strategiji bo začrtana evropska vizija o povezljivosti in partnerstvu z regijo, od pravne ureditve do dialoga o politikah in od tehnične do finančne pomoči na področju prevoza, električnih omrežij, digitalnih povezav in neposrednih izmenjav med ljudmi. Cilj strategije je trajnostna povezljivost, s pomočjo katere bodo lahko države dosegle cilje trajnostnega razvoja in pariškega podnebnega sporazuma.

Za uresničitev teh ciljev bodo vzpostavljeni finančni mehanizmi, v okviru katerih bodo dialog o politikah spremljale javnofinančne spodbude in mobilizacija zasebnega kapitala.

Geografsko se bo skupno sporočilo osredotočilo na Evropo in Azijo, vendar bo vplivalo tudi na preostali svet, saj bodo boljše gospodarsko upravljanje in bolj trajnostne naložbe na lokalni ravni imeli pozitivne posledice na svetovni ravni.

Kitajska pobuda „En pas, ena pot“ je v Afriki vzbudila velika pričakovanja, da bi lahko v sklopu pobude začeli številne večje infrastrukturne projekte v skladu z Agendo 2063 Afriške unije in s tem prispevali k razvoju celine.

Glede na nepreglednost okvira in informacij o delovanju Kitajske v Afriki je še vedno težko oceniti posledice pobude „En pas, ena pot“ za Afriko ali pritegniti Kitajsko k sodelovanju po že vzpostavljenih mehanizmih za usklajevanje. EU s krepitvijo partnerstev z različnimi akterji izboljšuje sodelovanje na področju povezljivosti in nudi nova orodja za reševanje vprašanj, kot so tveganja, povezana z dolgovi, in ocenjevanje učinkov naložbenih projektov.

EU si poleg tega z načrtovano vzpostavitvijo dialoga o razvojnih vprašanjih prizadeva za konstruktivno dvostransko sodelovanje s Kitajsko, dialog o Afriki pa je že obudila. S tem je omogočena podrobnejša izmenjava pristopov obeh strani do razvoja in Afrike.

VPRAŠANJE 1/COM 4,

ki ga postavlja Thierry Cornillet

Zadeva: Potreba po izboljšanem obveščanju o zagotavljanju sredstev EU in usposabljanju lokalnih deležnikov za prijavo projektov

Iz delovnih dokumentov, ki jih je Komisija pripravila v sklopu vmesnega pregleda instrumentov za zunanje financiranje, je razvidno, da namenska sredstva v veliki meri še niso bila izplačana. Postopki so bili sicer že nekoliko poenostavljeni, vendar so še naprej okorni. To bi lahko škodilo verodostojnosti EU, saj naši partnerji včasih sumijo, da namenskih sredstev ne želimo dejansko izplačati.

Ali lahko Komisija v naslednjem večletnem finančnem okviru predlaga program obveščanja in usposabljanja za lokalne deležnike s poudarkom na pripravi prijavne dokumentacije? To bi jim pomagalo pri izpolnjevanju zahtevanih meril in povečalo možnost, da bo njihov projekt izbran na razpisu.

ODGOVOR NA VPRAŠANJE 1/COM 4

Komisija v svojem poročilu o vmesnem pregledu instrumentov za zunanje financiranje meni, da se proračun izvršuje učinkovito. Izvrševanje proračuna po navedbah iz delovnega dokumenta služb Komisije o Evropskem razvojnem skladu velja za učinkovito, saj je kljub dejstvu, da je 11. Evropski razvojni sklad začel delovati v polnem obsegu šele konec leta 2016, dodeljenih že 50 % proračunskih sredstev, za 31 % so že sklenjene pogodbe, 13 % sredstev pa je že bilo izplačanih (podatki iz junija 2017).

Delegacije EU v okviru tematskega programa instrumenta za razvojno sodelovanje za organizacije civilne družbe pogosto prirejajo informativna srečanja za lokalne organizacije na terenu o trenutnih razpisih, njihovih ciljih in zahtevah za prijavo.

Srečanja dopolnjujejo tudi posebna prilagojena usposabljanja. EU namerava v obdobju 2018–2020 ta prizadevanja nadaljevati.

Poleg tega akademija GD za mednarodno sodelovanje in razvoj (2) od 16. aprila 2018 nudi brezplačno spletno usposabljanje o mednarodnem sodelovanju in razvoju, vključno z izobraževanji o finančnem poslovodstvu in vodenju pogodb.

Komisija se je v zvezi z naslednjim večletnim finančnim okvirom seznanila z izraženimi priporočili ter bo razmislila in izdala priporočila o najučinkovitejših načinih za izboljšanje ukrepov za navezovanje stikov, obveščanje in usposabljanje lokalnih akterjev v državah partnericah.

VPRAŠANJE 4/COM 5,

ki ga postavlja Nathalie Griesbeck

Zadeva: Stabilizacija in razvoj Sahela

Na konferenci na visoki ravni o Sahelu 23. februarja 2018 v Bruslju je bilo za podporo skupnih sil peterice za Sahel namenjenih 414 milijonov EUR. Sile peterice za Sahel si z bojem proti terorizmu in organiziranemu kriminalu prizadevajo za stabilizacijo regije.

Kako lahko poskrbimo, da bo finančna pomoč poleg k večji varnosti regije pripomogla tudi k trajnostnemu razvoju Sahela, ki je plodno okolje za širjenje nasilnih ekstremističnih ideologij?

ODGOVOR NA VPRAŠANJE 4/COM 5

EU je že zelo zavezana pomoči Sahelu, zlasti ranljivim in čezmejnim območjem. EU je peterici za Sahel namenila skupno 3,8 milijarde EUR razvojne pomoči (v obdobju 2014–2020), kar vključuje 1,7 milijarde EUR proračunske podpore. Če vključimo tudi pomoč držav članic, je EU regiji skupno namenila 8 milijard EUR razvojne pomoči.

Varnostne razmere v Sahelu se še naprej zaostrujejo, kar je razvidno iz nedavnega hudega terorističnega napada 2. marca v osrčju Ouagadougouja in neprestanih napadov na obrambne in varnostne sile na tromeji med Burkina Fasom, Malijem in Nigrom in na operacijo Barkhane in večdimenzionalno integrirano stabilizacijsko misijo OZN v Maliju (MINUSMA). Obsežna območja v notranjosti in na severu Malija ter severu Burkina Fasa niso pod nadzorom državnih oblasti. Lokalni prebivalci nimajo dostopa do osnovnih socialnih storitev. Razmere se še slabšajo zaradi šibkega političnega, finančnega in varnostnega upravljanja, ki je temeljni vzrok za nemire.

V zadnjih nekaj letih je EU za spopadanje s temi izzivi oblikovala celostni pristop, nato pa usklajeni pristop, ki združuje varnostne in razvojne vidike. V okviru strategije EU za Sahel in regionalnega akcijskega načrta EU je Sahel postal laboratorij za razvijanje usklajene politike in strategij EU z instrumenti in ukrepi, ki se poslužujejo vseh diplomatskih, razvojnih, stabilizacijskih, humanitarnih in varnostnih prijemov.

EU je izredno zadovoljna z rezultati konference o Sahelu, ki je potekala 23. februarja 2018 v Bruslju. Na konferenci je bilo za skupne sile peterice za Sahel namenjenih 414 milijonov EUR, kar predstavlja mejnik za usklajena prizadevanja za zagotavljanje podpore Sahelu. EU je v podporo skupnih sil peterice za Sahel namenila 100 milijonov EUR iz mirovne pomoči za Afriko.

Ker EU želi zagotoviti dolgoročno stabilizacijo in trajnostni razvoj regije, namerava varnostne ukrepe dopolnjevati z nadaljevanjem razvojnih prizadevanj in s tem doseči ponovno vzpostavitev pravne države in osnovnih socialnih storitev, zlasti na ranljivih območjih.

VPRAŠANJE 9/COM 6,

ki ga postavlja Alpha Ousmane (Burkina Faso)

Zadeva: Prihodnost Evropskega razvojnega sklada

Trenutno se pripravljajo trije specifični memorandumi o soglasju z državami AKP. Kaj pa se bo zgodilo z Evropskim razvojnim skladom?

Pristop Evropske unije odpira tri vprašanja:

| 1. | Kje bo sedež regionalnih okvirnih programov in kako bodo vodeni? |
| --- | --- |

1.

Kje bo sedež regionalnih okvirnih programov in kako bodo vodeni?

| 2. | Ali bo katerega od regionalnih okvirnih programov upravljala Afriška unija v dobro vseh držav ali bo za vsako regijo še naprej voden ločen regionalni okvirni program? |
| --- | --- |

2.

Ali bo katerega od regionalnih okvirnih programov upravljala Afriška unija v dobro vseh držav ali bo za vsako regijo še naprej voden ločen regionalni okvirni program?

| 3. | Kako se bo upravljalo razmere v Magrebu, ki ima le specifičen sporazum z Evropsko unijo ne pa tudi regionalnega okvirnega programa? |
| --- | --- |

3.

Kako se bo upravljalo razmere v Magrebu, ki ima le specifičen sporazum z Evropsko unijo ne pa tudi regionalnega okvirnega programa?

ODGOVOR NA VPRAŠANJE 9/COM 6

Komisija je pred kratkim sprejela predlog za večletni finančni okvir po letu 2020, 14. junija pa bo objavila sektorske predloge za zunanje delovanje.

Evropska komisija predlaga znatno poenostavitev zunanjega delovanja, tudi razvojnega sodelovanja, s čimer bi dosegla večjo skladnost in učinkovitost, ne da bi okrnila prvine, zaradi katerih je sodelovanje med EU in njenimi parterji posebnega pomena: predvidljivost, politično usmerjenost sodelovanja in raven sredstev.

Komisija za zagotavljanje skladnosti predlaga, da se Evropski razvojni sklad vključi v obširnejši instrument za sosedstvo, razvoj in sodelovanje v sklopu proračuna EU, s katerim bo mogoče širše uveljavljati ključne vidike instrumenta.

Predlagani obširnejši instrument bi imel prevladujoči geografski element, ki bi bil razčlenjen na regije sveta.

Zagotavljanje sredstev za regionalne ukrepe, ki so trenutno znani kot regionalni okvirni programi, bo obravnavano v fazi načrtovanja.

Brez poseganja v prihodnje razprave in odločitve lahko rečemo, da bi lahko regionalno povezovanje in sodelovanje med državami partnericami še naprej podpirali na različnih ravneh. V okviru podelementov, predvidenih v prihodnji uredbi, bi lahko zasnovali regionalne programe, ki bi po potrebi omogočali celinsko usklajenost Afrike.

Magreb bi v okviru obširnejšega instrumenta spadal pod element sosedstva. Tudi v tem primeru vprašanje regionalnega načrtovanja programov v prvi vrsti zadeva načrtovanje in bo zato opredeljeno pozneje.

VPRAŠANJE 10/COM 7

ki ga postavlja Marlene Mizzi

Zadeva: Cilji trajnostnega razvoja

Cilji trajnostnega razvoja so cilji, o katerih se je dogovorilo 193 držav, ki vključujejo zavezanost vseh k doseganju 17 ciljev in 169 podciljev.

Ali lahko Komisija v zvezi s tem pojasni, kakšni so njeni načrti za naložbe v izvajanje ciljev trajnostnega razvoja, tako na ravni EU kot tudi med našimi državami partnericami?

Zadeva je še bolj pomembna, ker ti cilji ne zadevajo le ekonomske politike, ampak tudi vprašanja družbene neenakosti ter potrebo po okolju prijaznejšem gospodarstvu in varnejšem okolju za vse generacije.

ODGOVOR NA VPRAŠANJE 10/COM 7

Evropska komisija je izbrala dvostopenjski pristop k izvajanju: (i) cilje trajnostnega razvoja vključiti v okvir evropskih politik in med prednostne naloge Komisije; ter (ii) pripraviti razmislek o naši dolgoročnejši viziji in osredotočenosti sektorskih politik po letu 2020. Dokument za razmislek z naslovom „Na poti k trajnostni Evropi do leta 2030“ o nadaljnjem ukrepanju v zvezi s cilji trajnostnega razvoja OZN, vključno s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah, bo predvidoma objavljen v drugi polovici leta 2018. Uvrščen bo v razpravo o prihodnosti Evrope in podprt z analizo oddaljenosti od ciljev trajnostnega razvoja in pregledom dosežkov EU pri izvajanju teh ciljev. Ustanovljena je bila platforma več deležnikov za spremljanje in izmenjavo najboljših praks glede izvajanja ciljev trajnostnega razvoja, pregled njihovega sodelovanja in prispevkov pa bo vključen tudi kot Priloga.

EU in njene države članice so se v zvezi z izvajanjem ciljev trajnostnega razvoja prek razvojnega sodelovanja junija 2017 dogovorile o novem evropskem soglasju o razvoju. To zagotavlja nov skupni okvir razvojne politike za institucije EU in države članice, pri katerem je poudarek še vedno na izkoreninjenju revščine, hkrati pa izpostavlja povezavo med razvojnimi politikami in humanitarno pomočjo, okoljem, podnebnimi spremembami, migracijami ter varnostnimi politikami. Prizadevanja bodo usmerjena v odpravljanje neenakosti, da bi zagotovili, da nihče ne bo zapostavljen. Evropsko soglasje je bilo že upoštevano v predlogih Svetu za pogajalske smernice o obnovljenem partnerstvu z državami AKP.

Političnim zavezam bi morale slediti naložbe. V zvezi s tem cilji trajnostnega razvoja usmerjajo razmišljanje EU o naslednjem večletnem finančnem okviru in prihodnjih instrumentih. Komisija prek vrste pobud že vlaga v doseganje ciljev trajnostnega razvoja v partnerskih državah. Lansko leto je s prispevkom EU v višini 500 milijonov EUR nastala pobuda EU in OZN Spotlight, ki se osredotoča na odpravo vseh vrst nasilja zoper ženske in dekleta. Načrt EU za zunanje naložbe naj bi po pričakovanjih do leta 2020 omogočil več kot 44 milijard EUR naložb v partnerske države (v Afriki in sosedstvu EU), vključno s prispevkom Evropske komisije v višini 4,1 milijarde EUR. Poleg tega bo Komisija v nov skupni sklad OZN za agendo za obdobje do leta 2030 prispevala 30 milijonov EUR.

Evropska komisija se je zavezala, da bo v prihodnosti okrepila dialog o politikah s partnerskimi državami na podlagi ciljev trajnostnega razvoja ter jih podprla pri doseganju agende za obdobje do leta 2030 na nacionalni ravni, vključno z uskladitvijo njihovih nacionalnih razvojnih načrtov s cilji trajnostnega razvoja.

VPRAŠANJE 6/COM 8

ki ga postavlja Catherine Bearder

Zadeva: Nezakonita trgovina s prostoživečimi rastlinskimi in živalskimi vrstami ter odnosi med AKP in EU

Komisija je pred dvema letoma sprejela akcijski načrt za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi rastlinskimi in živalskimi vrstami, katerega cilj 3.2 poziva k krepitvi globalnih partnerstev, ki vključujejo države izvora, tranzitne države in države trga.

Katere države AKP je Komisija opredelila kot prednostne države za vzpostavitev okrepljenega dialoga in tehničnega sodelovanja na področju nezakonite trgovine s prostoživečimi vrstami?

Kateri ukrepi so bili sprejeti za obravnavanje teme na srečanjih na visoki ravni z regionalnimi organizacijami, kot so Afriška unija, Južnoafriška razvojna skupnost in Vzhodnoafriška skupnost?

Kakšen napredek je bil dosežen pri uporabi trgovinskih instrumentov za vplivanje na sprejetje ukrepov proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami? So takšne določbe vključene v sedanja in prihodnja pogajanja o prostotrgovinskem sporazumu med državami AKP in EU?

ODGOVOR NA VPRAŠANJE 6/COM 8

EU in njene države članice v okviru izvajanja akcijskega načrta za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami iz leta 2016 vlagajo znatna sredstva za podporo ukrepom za krepitev partnerstev, ki vključujejo države izvora, tranzitne države in države trga. Na primer, v letih 2016 in 2017 je bilo v okviru zunanjega razvojnega sodelovanja EU vloženih 340 milijonov EUR, ki neposredno prispevajo k doseganju ciljev akcijskega načrta.

Ker je nezakonita trgovina s prostoživečimi vrstami prisotna v vseh državah AKP v obliki različnih izdelkov (slonovina, palisander, luskavci, želve, ptice itd.), je vsaka država prejela posebno podporo v boju proti temu kaznivemu dejanju, vendar so prednostne naloge osredotočene na glavne regije izvora: Madagaskar, Srednjo Afriko, Vzhodno Afriko, Zahodno Afriko in Južno Afriko.

Programi za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami vključujejo podporo mednarodnim organizacijam, specializiranim za boj proti tovrstnim kaznivim dejanjem, na primer mednarodnemu konzorciju za boj proti kaznivim dejanjem nad prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (ICCWC). Spodbujanje vloge lokalnih skupnosti pri varstvu prostoživečih vrst je tudi prednostna naloga EU in njenih držav članic. Programi zato vključujejo več partnerjev na svetovni, regionalni, nacionalni in lokalni ravni ter vključujejo celoten spekter dejavnosti: trajnostno upravljanje zavarovanih območij, izboljšanje življenjskih razmer lokalnih skupnosti z gospodarskimi dejavnostmi in zagotavljanjem ekosistemskih storitev (voda, energija, zelena delovna mesta, divjačina itd.) ter razbitje kriminalnih mrež.

EU je bila pri sodelovanju z državami AKP zelo dejavna, in sicer z udeležbo na srečanjih z regionalnimi akterji, kot so Afriška unija, Združenje držav jugovzhodne Azije, Južnoafriška razvojna skupnost in Gospodarska skupnost srednjeafriških držav, pa tudi na forumih, kot je partnerstvo za gozdove v porečju Konga. Poleg tega regionalno načrtovanje v zvezi z okoljem in prostoživečimi živalmi vključuje vzpostavitev partnerstev z ustreznimi regionalnimi organi in njihovo sodelovanje.

Okoljski zaščitni ukrepi in trajnost so sestavni del pogovorov v okviru trgovinskega in gospodarskega partnerstva, ki vključujejo EU. EU na primer zagotavlja večjo osredotočenost na skladnost s Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami.

VPRAŠANJE 5/COM 9

ki ga postavlja György Hölvenyi

Zadeva: Vloga verskih skupnosti pri obvladovanju konfliktov v državah AKP

Verske skupnosti imajo velik potencial za obvladovanje konfliktov v državah AKP, ki jih je prizadela kriza. Verske skupnosti in institucije so neizbežno deležniki, ne le z duhovnega vidika, ampak tudi kot glavni akterji pri vzpostavljanju družbene stabilnosti zaradi njihovega vodenja in legitimnosti, kar denimo dokazuje nedavna vloga konference katoliških škofov v Kongu kot ključnega mediatorja pri pogajanjih za politično tranzicijo v Demokratični republiki Kongo.

Kako Komisija zagotavlja sodelovanje verskih skupnosti pri prizadevanjih EU za obvladovanje konfliktov? Kako upošteva njihova priporočila pri izvajanju zunanjih ukrepov? Ali bodo verske organizacije dolgoročno vključene v strukture za sodelovanje med EU in AKP ter v dialog o politikah?

ODGOVOR NA VPRAŠANJE 5/COM 9

Verske skupnosti in bolj na splošno vera lahko igrajo pomembno vlogo pri preprečevanju, obvladovanju in reševanju konfliktov. Pogosto prispevajo k mirovnim procesom z edinstveno duhovno, moralno, socialno in mestoma tudi politično občutljivostjo.

Zato ESZD in službe Evropske komisije z njimi pogosto sodelujejo, da bi prispevale k preprečevanju, obvladovanju in reševanju konfliktov.

Komisija je v državah AKP v stiku s številnimi organizacijami za podporo mediaciji, akterji in deležniki, tudi s takimi, ki delujejo na področju verske razsežnosti, kot so Mreža verskih in tradicionalnih mirovnih posrednikov, Mednarodni center za medverski in medkulturni dialog kralja Abdulaha Bin Abdulaziza ter Organizacija islamskega sodelovanja. Sodelujemo na primer s Skupnostjo svetega Egidija v Srednjeafriški republiki.

V nekaterih primerih, recimo v Demokratični republiki Kongo, je katoliška škofovska konferenca dejansko odigrala pomembno vlogo pri doseganju sporazuma, vendar je lahko v drugih primerih vloga verskih voditeljev precenjena ali pa celo instrumentalizirana.

Evropska komisija lahko podpira sodelovanje verskih skupnosti pri dialogih in posvetovanjih, a je to odvisno od razmer in lokalnega okvira. Verskim akterjem, ki sodelujejo v mirovnih procesih, lahko zagotavlja tudi tehnično podporo.

Vendar pa je treba versko razsežnost oceniti s skrbno analizo zadevnih vprašanj in vpletenih akterjev. EU mora zagotoviti, da bo pri svoji oceni vloge vere upoštevala dovolj podrobnosti, da bo priznano kompleksno razmerje med vsemi vzroki konfliktov in njihovimi spreminjajočimi se vzorci. Kot je bilo poudarjeno v poročilu poročevalca Združenih narodov o svobodi veroizpovedi ali prepričanja za leto 2015, je še posebej pomembno razumeti vlogo človekovega delovanja pri izkoriščanju veroizpovedi v politične namene.

V izbranih državah AKP se bosta s pomočjo programa „Medkulturni dialog in kultura“ (instrument za razvojno sodelovanje, DCI) okrepila kulturni pluralizem in medkulturno razumevanje, vključno z vidiki v zvezi z vero ali prepričanjem. Izbranih je bilo pet projektov, ki so se začeli izvajati v začetku leta 2018, skupaj pa so prejeli 10 milijonov EUR.

Prednost so imeli ukrepi v državah z nestabilnimi razmerami oziroma državah, ki so jih preplavili tokovi razseljenih oseb ali migrantov brez urejenega statusa: izbrani predlogi bodo potekali v Beninu, Burkina Fasu, Burundiju, Kamerunu, Slonokoščeni obali, Demokratični republiki Kongo, Egiptu, Keniji, Maliju, Nigru, Nigeriji, Ruandi, Senegalu, Južnem Sudanu, Tanzaniji, Togu, Ugandi in Zimbabveju; Siriji, Iraku in Libanonu.

Projekti podpirajo vlogo verskih voditeljev pri spodbujanju kulturne raznolikosti in spoštovanju enakega dostojanstva vseh moških in žensk s pomočjo medverskega in medkulturnega dialoga in sodelovanja. Kot taki, verski voditelji in skupnosti spadajo med ciljne skupine ukrepov za krepitev zmogljivosti.

Poleg tega je cilj trenutnega razpisa za zbiranje predlogov v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) krepitev medsebojnega razumevanja in spoštovanja med posamezniki z različno vero ali brez vere, ki prispeva k ustvarjanju vključujočih skupnosti in družb, ki sprejemajo različnost in so zmožne mirno rešiti morebitne konflikte. Do podpore so upravičeni ukrepi civilne družbe, osredotočeni na države AKP. Projekti bodo izbrani v letu 2018 (okvirni znesek 5 milijonov EUR).

VPRAŠANJE 8/COM 10

ki ga postavlja Laura Agea

Zadeva: Prihodnja reforma SKP in učinek v državah AKP

Več študij potrjuje neposredni vpliv skupne kmetijske politike (SKP) EU v državah AKP. Žal pa učinek ni vedno pozitiven. Kot najpomembnejša uvoznica kmetijskih proizvodov iz držav AKP ima EU ključno vlogo na mednarodnem kmetijskem trgu in v zvezi s svetovno prehransko varnostjo. Naš glavni izziv je uskladiti prihodnjo reformo SKP z zavezami EU v okviru globalnega načrta za trajnostni razvoj (cilji trajnostnega razvoja, Pariški sporazum itd.).

Kateri instrumenti so predvideni v zasnovi prihodnje SKP za izboljšanje pozitivnega učinka na države v razvoju in nadaljnje spoštovanje naših zavez k trajnostnem razvoju in zlasti prehranski varnosti?

ODGOVOR NA VPRAŠANJE 8/COM 10

Novo evropsko soglasje o razvoju iz junija 2017 potrjuje pomembnost skladnosti politik za razvoj za doseganje ciljev trajnostnega razvoja.

Kmetijstvo je tesno povezano z vprašanji, kot so delovna mesta, hrana, zrak, podnebne spremembe, voda, tla in biotska raznovrstnost, zato igra pomembno vlogo v agendi za obdobje do leta 2030. Dolga pot do uresničitve ciljev trajnostnega razvoja se je pravkar začela, kmetijski sektor pa ima priložnost dokazati, da je lahko del rešitve.

Zaporedne reforme skupne kmetijske politike (SKP) v zadnjih 25 letih so postopno povečale njeno tržno naravnanost (3) ter hkrati izboljšale njeno okoljsko in podnebno uspešnost (4). Te reforme so poudarile glavne cilje SKP, ki so zagotoviti trajnostno proizvodnjo hrane, trajnostno upravljanje naravnih virov in podnebnih ukrepov ter uravnotežen teritorialni razvoj znotraj Evropske unije.

Cilj sedanje revizije SKP je tudi dodatno prispevati k mednarodnim zavezam EU. V sporočilu „Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva“ iz novembra 2017 so bile določene širše usmeritve politik (5), vključno z mednarodno razsežnostjo SKP. Te so podrobneje opredeljene v zakonodajnem predlogu o skupni kmetijski politiki za obdobje po letu 2020, ki ga je nedavno sprejela Komisija.

EU je zavezana pomagati državam v razvoju, da bi njihovi kmetijski sektorji postali del svetovnega trgovinskega sistema in bi tako tudi one imele korist od svetovnega gospodarstva (6). Zaveda se, da se to lahko zgodi le, če imajo države partnerice aktivno vlogo. EU trenutno sodeluje z več kot 60 partnerskimi državami na področju trajnostnega kmetijstva in prehranske varnosti (7). V Afriki je poudarek na podpori politikam, spodbujanju odgovornih naložb na podeželskih območjih in podpori agroživilskemu sektorju, končni cilj pa je pomagati afriškim državam, da bi izkoristile potencial svojega kmetijskega sektorja in zadovoljevale potrebe svojih državljanov.

Aprila je Komisija ustanovila tudi projektno skupino, ki jo sestavljajo strokovnjaki iz EU in Afrike, za svetovanje in oblikovanje priporočil za okrepitev partnerstva med EU in Afriško unijo na področju hrane in kmetijstva ter za krepitev vloge EU pri gospodarskem razvoju Afrike, ki ustvarja delovna mesta, in sicer na področju kmetijstva, kmetijskega trgovanja in živilskopredelovalne industrije.

VPRAŠANJE 11/COM 11

ki ga postavlja Neena Gill

Zadeva: Humanitarna pomoč Demokratični republiki Kongo

Višina humanitarne pomoči Demokratični republiki Kongo v letu 2017 je bila najnižja v zadnjem desetletju.

EU je tej državi lani namenila za 4 milijone EUR manj humanitarne pomoči kot leta 2016.

Oktobra 2017 je OZN v Demokratični republiki Kongo uradno aktivirala izredne razmere 3. stopnje, s posebnim poudarkom na provincah Kasaï, Tanganjika in Južni Kivu.

| 1. | Kakšna je trenutna vrzel svetovnega financiranja humanitarnih razmer v Demokratični republiki Kongo? |
| --- | --- |

1.

Kakšna je trenutna vrzel svetovnega financiranja humanitarnih razmer v Demokratični republiki Kongo?

| 2. | Je Komisija od oktobra 2017 sprejela nove ukrepe za okrepitev finančne pomoči Demokratični republiki Kongo? |
| --- | --- |

2.

Je Komisija od oktobra 2017 sprejela nove ukrepe za okrepitev finančne pomoči Demokratični republiki Kongo?

ODGOVOR NA VPRAŠANJE 11/COM 11

Zaradi poslabšanja humanitarnih razmer v Demokratični republiki Kongo je 13. aprila 2018 v Ženevi potekala prva mednarodna humanitarna konferenca o Demokratični republiki Kongo, ki so jo soorganizirale OZN, EU in Nizozemska. Konference se je udeležila 101 delegacija, vključno s 22 državami članicami EU, ki so za odziv na humanitarne razmere v Demokratični republiki Kongo v letu 2018 skupaj obljubile oziroma napovedale prispevke v višini 528,1 milijona USD. Evropska Komisija je za leto 2018 napovedala pomoč Demokratični republiki Kongo v višini 77,1 milijona EUR, države članice EU pa so napovedale dodatna sredstva v višini 246 milijonov USD, tako da bo prispevek EU predstavljal dve tretjini celotnega zneska.

Po podatkih OZN zahteva načrt za humanitarno pomoč Demokratični republiki Kongo za leto 2018 1,68 milijarde USD, pomoč pa potrebuje 13,1 milijona ljudi.

20. oktobra 2017 je OZN za Demokratično republiko Kongo za šest mesecev uradno aktivirala tretjo stopnjo nujne pomoči, ki je tudi najvišja možna stopnja, s posebnim geografskim poudarkom na provincah Kasaï, Tanganjika in Južni Kivu. Status tretje stopnje je bil 20. aprila 2018 preklican, saj so bile po mnenju OZN referenčne vrednosti za učinkovito mobilizacijo mednarodnih zmogljivosti za povečanje humanitarne pomoči v veliki meri izpolnjene.

Evropska komisija od leta 1994 naprej podpira humanitarne operacije v Demokratični republiki Kongo. Pomaga pri odzivu na osnovne humanitarne potrebe, vključno s pomočjo v hrani, prehrano, zdravstvenimi storitvami, zaščito, zatočišči, vodo, sanitarnimi storitvami in higieno, izobraževanjem za izredne razmere, pa tudi z logistiko in usklajevanjem humanitarne pomoči. V letu 2018 bo Evropska komisija svoje sodelovanje dopolnila še z dejavnostmi za mediacijo, spravo in krepitev odpornosti, ki jih bo financirala z drugimi razpoložljivimi instrumenti, kar bo še razširilo že tako znatno razvojno financiranje v Demokratični republiki Kongo.

---

(1)  https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/pages/files/eugs_review_web_13.pdf

(2)  https://webgate.ec.europa.eu/devco-academy/

(3)  To je bilo doseženo z zmanjšanjem učinkov ukrepov, ki izkrivljajo proizvodnjo in trgovino. Trenutno več kot 90 % podpore, ki jo EU dodeljuje kmetom EU, ni več povezane s pridelki ali njihovo količino, zato na trgovino nima učinka izkrivljanja. Tržni ukrepi so z varnostno ravnjo omejeni samo v kriznih razmerah, izvozna nadomestila pa so bila decembra 2015 odpravljena.

(4)  Posebni instrumenti SKP za trajnostno proizvodnjo hrane vključujejo obvezne (navzkrižna skladnost, ekologizacija) in prostovoljne ukrepe (v okviru politike razvoja podeželja). Zato podpora, dodeljena kmetom v EU, odraža njihova prizadevanja in izvajanje ukrepov, ki zagotavljajo trajnostno kmetijstvo.

(5)  V njem je prav tako jasno nakazano, da mora imeti prihodnja SKP večjo vlogo pri izvajanju rezultatov vrha v Valetti, ki obravnavajo temeljne vzroke migracij. Treba je na primer izkoristiti znanje in inovacije ter poglobiti sodelovanje na področju kmetijskih raziskav in inovacij, proučiti projekte usposabljanja in izmenjav ter okrepiti strateško sodelovanje na področju politik in dialog z Afriško unijo o vprašanjih v zvezi s kmetijstvom in razvojem podeželja.

(6)  EU vsem najmanj razvitim državam zagotavlja dostop brez uvoznih dajatev in kvot, sporazumi o gospodarskem partnerstvu (EPA) pa partnerskim državam omogočajo, da svoje občutljive kmetijske proizvode zaščitijo pred liberalizacijo, in sicer tako, da jih v celoti izključijo ali pa uporabijo stroge zaščitne ukrepe pred nenadnim povečanjem uvoza.

(7)  Temu je bilo v obdobju 2014–2020 dodeljenih 8,5 milijard EUR razvojne pomoči EU.

---