# Az Európai Unió C 444/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 444 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. december 10. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 444

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. december 10.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | EGYÜTTES NYILATKOZATOK |
| 2018/C 444/01 | A Tanács ajánlása (2018. november 26.) a felsőfokú és a felső középfokú képesítések, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről | 1 |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 444/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8993 – Huaxin/Juniper/JV) (
  1
  ) | 9 |
| 2018/C 444/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.9137 – Rehau/MB Barter & Trading) (
  1
  ) | 9 |
| 2018/C 444/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.9153 – Caisse des dépôts et consignations/Meridiam/FICA HPCI) (
  1
  ) | 10 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

EGYÜTTES NYILATKOZATOK

2018/C 444/01

A Tanács ajánlása (2018. november 26.) a felsőfokú és a felső középfokú képesítések, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről

1

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2018/C 444/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8993 – Huaxin/Juniper/JV) (
  1
  )

1

9

2018/C 444/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.9137 – Rehau/MB Barter & Trading) (
  1
  )

1

9

2018/C 444/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.9153 – Caisse des dépôts et consignations/Meridiam/FICA HPCI) (
  1
  )

1

10

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Központi Bank |
| 2018/C 444/05 CON/2018/51 | Az Európai Központi Bank véleménye (2018. november 9.) az európai beruházásstabilizáló funkció létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslatról (CON/2018/51) | 11 |
| 2018/C 444/06 CON/2018/54 | Az Európai Központi Bank véleménye (2018. november 20.) a hitelgondozókról, a hitelfelvásárlókról és a biztosítékok érvényesítéséről szóló irányelv iránti javaslatról (CON/2018/54) | 15 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Központi Bank

2018/C 444/05 CON/2018/51

Az Európai Központi Bank véleménye (2018. november 9.) az európai beruházásstabilizáló funkció létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslatról (CON/2018/51)

11

2018/C 444/06 CON/2018/54

Az Európai Központi Bank véleménye (2018. november 20.) a hitelgondozókról, a hitelfelvásárlókról és a biztosítékok érvényesítéséről szóló irányelv iránti javaslatról (CON/2018/54)

15

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 444/07 | Euroátváltási árfolyamok | 17 |
| | Számvevőszék |
| 2018/C 444/08 | 32/2018. sz. különjelentés – Az Európai Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért kellően rugalmas, de nem elég célirányos eszköz | 18 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2018/C 444/07

Euroátváltási árfolyamok

17

Számvevőszék

2018/C 444/08

32/2018. sz. különjelentés – Az Európai Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért kellően rugalmas, de nem elég célirányos eszköz

18

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 444/09 | Pályázati felhívás 2019 – EAC/A05/2018 – Európai Szolidaritási Testület | 19 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 444/10 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9173 – Astorg Asset Management/Montagu Private Equity/Nemera Capital) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 22 |
| 2018/C 444/11 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9085 – Dr August Oetker/Coop-Gruppe/F&B – Food and Beverage Services) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 24 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2018/C 444/09

Pályázati felhívás 2019 – EAC/A05/2018 – Európai Szolidaritási Testület

19

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2018/C 444/10

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9173 – Astorg Asset Management/Montagu Private Equity/Nemera Capital) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

22

2018/C 444/11

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9085 – Dr August Oetker/Coop-Gruppe/F&B – Food and Beverage Services) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

EGYÜTTES NYILATKOZATOK

| 10.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 444/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 444/1

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2018. november 26.)

a felsőfokú és a felső középfokú képesítések, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről

(2018/C 444/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 165. és 166. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A tanulási célú mobilitás előmozdítja a tudást, a készségeket, a kompetenciákat és a tapasztalatokat, ideértve a személyes és társas kompetenciákat és a kulturális tudatosságot is, melyek elengedhetetlenek a társadalomban és a munkaerőpiacon való aktív részvételhez, valamint az európai identitás előmozdításához. |
| --- | --- |

(1)

A tanulási célú mobilitás előmozdítja a tudást, a készségeket, a kompetenciákat és a tapasztalatokat, ideértve a személyes és társas kompetenciákat és a kulturális tudatosságot is, melyek elengedhetetlenek a társadalomban és a munkaerőpiacon való aktív részvételhez, valamint az európai identitás előmozdításához.

| (2) | Az Európai Bizottság „Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén” című közleményében (1) felvázolta, hogy 2025-re miként lehetne létrehozni egy olyan európai oktatási térséget, amelyben a határok már nem állnak a tanulás és a kutatás útjában, és a képesítések elismerésével kapcsolatos akadályokat is felszámolták a közoktatás és a felsőoktatás terén egyaránt. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Bizottság „Az európai identitás megerősítése az oktatás és a kultúra révén” című közleményében (1) felvázolta, hogy 2025-re miként lehetne létrehozni egy olyan európai oktatási térséget, amelyben a határok már nem állnak a tanulás és a kutatás útjában, és a képesítések elismerésével kapcsolatos akadályokat is felszámolták a közoktatás és a felsőoktatás terén egyaránt.

| (3) | Az Európai Tanács a 2017. december 14-i következtetéseiben felszólította a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy hatáskörük keretein belül folytassák tevékenységeiket „a felsőoktatási diplomák és a középfokú iskolai végzettséget tanúsító oklevelek kölcsönös elismerésével kapcsolatos tagállami együttműködés ösztönzése” érdekében (2). |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Tanács a 2017. december 14-i következtetéseiben felszólította a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy hatáskörük keretein belül folytassák tevékenységeiket „a felsőoktatási diplomák és a középfokú iskolai végzettséget tanúsító oklevelek kölcsönös elismerésével kapcsolatos tagállami együttműködés ösztönzése” érdekében (2).

| (4) | Az Európa Tanács és az UNESCO által kidolgozott, 1997-ben elfogadott, a felsőoktatási képesítéseknek az európai régióban történő elismeréséről szóló egyezmény (a lisszaboni elismerési egyezmény) és a hozzá kapcsolódó kiegészítő dokumentumok jogi keretet biztosítanak a felsőfokú és a felsőoktatáshoz hozzáférést biztosító felső középfokú képesítések elismeréséhez. |
| --- | --- |

(4)

Az Európa Tanács és az UNESCO által kidolgozott, 1997-ben elfogadott, a felsőoktatási képesítéseknek az európai régióban történő elismeréséről szóló egyezmény (a lisszaboni elismerési egyezmény) és a hozzá kapcsolódó kiegészítő dokumentumok jogi keretet biztosítanak a felsőfokú és a felsőoktatáshoz hozzáférést biztosító felső középfokú képesítések elismeréséhez.

| (5) | Az európai felsőoktatási térség miniszterei a 2012-es bukaresti kommünikében elkötelezték magukat az egymással összehasonlítható felsőoktatási oklevelek automatikus elismerésére irányuló hosszú távú célkitűzés mellett. Bár többek között az automatikus elismeréssel foglalkozó útkereső csoportban végzett munka révén előrelépés történt, ez a célkitűzés még nem teljesült. |
| --- | --- |

(5)

Az európai felsőoktatási térség miniszterei a 2012-es bukaresti kommünikében elkötelezték magukat az egymással összehasonlítható felsőoktatási oklevelek automatikus elismerésére irányuló hosszú távú célkitűzés mellett. Bár többek között az automatikus elismeréssel foglalkozó útkereső csoportban végzett munka révén előrelépés történt, ez a célkitűzés még nem teljesült.

| (6) | A tagállamok szakképzésért felelős miniszterei 2002-ben elkötelezték magukat a koppenhágai folyamat, vagyis a képesítések és a kompetenciák elismerését elősegítő megerősített együttműködés mellett. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok szakképzésért felelős miniszterei 2002-ben elkötelezték magukat a koppenhágai folyamat, vagyis a képesítések és a kompetenciák elismerését elősegítő megerősített együttműködés mellett.

| (7) | A minőségbiztosítás kulcsszerepet játszik az átláthatóság növelésében, és ezáltal a kölcsönös bizalom kiépítésében. Fontos ezért arra a munkára építeni, amelyet a felsőoktatás minőségbiztosításának európai sztenderdjeivel és irányelveivel, a Szakképzés Európai Minőségbiztosítási Referenciakeretével, valamint az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerével összefüggésben már elvégeztek. |
| --- | --- |

(7)

A minőségbiztosítás kulcsszerepet játszik az átláthatóság növelésében, és ezáltal a kölcsönös bizalom kiépítésében. Fontos ezért arra a munkára építeni, amelyet a felsőoktatás minőségbiztosításának európai sztenderdjeivel és irányelveivel, a Szakképzés Európai Minőségbiztosítási Referenciakeretével, valamint az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerével összefüggésben már elvégeztek.

| (8) | A – többek között mobilitás keretében elért – eredmények nemzeti jogszabályok általi elismerésének előmozdítása érdekében folytatni kell az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer, valamint az európai szakképzési kreditrendszer megvalósítása területén zajló munkát. |
| --- | --- |

(8)

A – többek között mobilitás keretében elért – eredmények nemzeti jogszabályok általi elismerésének előmozdítása érdekében folytatni kell az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer, valamint az európai szakképzési kreditrendszer megvalósítása területén zajló munkát.

| (9) | Az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről szóló, 2017. május 22-i tanácsi ajánlás (3) célja a képesítések átláthatóságának, összehasonlíthatóságának és hordozhatóságának javítása így elősegítve elismerésüket. |
| --- | --- |

(9)

Az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről szóló, 2017. május 22-i tanácsi ajánlás (3) célja a képesítések átláthatóságának, összehasonlíthatóságának és hordozhatóságának javítása így elősegítve elismerésüket.

| (10) | Az Európai Parlament a 2012. április 20-i, az európai felsőoktatási rendszerek modernizációjáról szóló állásfoglalásában felszólította az EU-t és tagállamait, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a felsőoktatási képesítések hatékonyabb elismerésének és fokozottabb harmonizálásának biztosítása érdekében (4). |
| --- | --- |

(10)

Az Európai Parlament a 2012. április 20-i, az európai felsőoktatási rendszerek modernizációjáról szóló állásfoglalásában felszólította az EU-t és tagállamait, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a felsőoktatási képesítések hatékonyabb elismerésének és fokozottabb harmonizálásának biztosítása érdekében (4).

| (11) | Az egyre nagyobb mértékben globalizált környezetben fontos, hogy a hallgatók a lehető legjobban ki tudják használni az Európa-szerte kínált tanulási lehetőségeket. Ennek megvalósításához az egyik tagállam illetékes hatósága által odaítélt képesítésnek bármely más tagállamban is érvényesnek kell lennie a további tanulási tevékenységekhez való hozzáférés céljából. Ez azokra a harmadik országbeli állampolgárokra is vonatkozik, akik valamely tagállamban képesítést szereznek, majd egy másik tagállamba költöznek. A képesítések és a külföldi tanulmányi időszakokból származó eredmények ilyen automatikus elismerésének hiánya azonban hátráltatja a mobilitást. Egy, az automatikus elismerésre vonatkozó uniós rendszerrel biztosítani lehetne a szükséges egyértelműséget és összhangot a fennmaradó akadályok felszámolása érdekében. |
| --- | --- |

(11)

Az egyre nagyobb mértékben globalizált környezetben fontos, hogy a hallgatók a lehető legjobban ki tudják használni az Európa-szerte kínált tanulási lehetőségeket. Ennek megvalósításához az egyik tagállam illetékes hatósága által odaítélt képesítésnek bármely más tagállamban is érvényesnek kell lennie a további tanulási tevékenységekhez való hozzáférés céljából. Ez azokra a harmadik országbeli állampolgárokra is vonatkozik, akik valamely tagállamban képesítést szereznek, majd egy másik tagállamba költöznek. A képesítések és a külföldi tanulmányi időszakokból származó eredmények ilyen automatikus elismerésének hiánya azonban hátráltatja a mobilitást. Egy, az automatikus elismerésre vonatkozó uniós rendszerrel biztosítani lehetne a szükséges egyértelműséget és összhangot a fennmaradó akadályok felszámolása érdekében.

| (12) | A felsőoktatásban az elismerési eljárások gyakran továbbra is túl bonyolultak vagy drágák, és a mobilitásban részt vevő hallgatók közül túl sokan nem tudják teljeskörűen elismertetni a sikeresen elért tanulási eredményeiket. Ugyanakkor több tagállam is kezdeményezést tett az automatikus elismerés irányában történő előrehaladás érdekében, ideértve regionális megállapodások aláírását is. Ezek a kezdeményezések modellként szolgálhatnak egy Unió-szerte alkalmazandó rendszer létrehozásához. |
| --- | --- |

(12)

A felsőoktatásban az elismerési eljárások gyakran továbbra is túl bonyolultak vagy drágák, és a mobilitásban részt vevő hallgatók közül túl sokan nem tudják teljeskörűen elismertetni a sikeresen elért tanulási eredményeiket. Ugyanakkor több tagállam is kezdeményezést tett az automatikus elismerés irányában történő előrehaladás érdekében, ideértve regionális megállapodások aláírását is. Ezek a kezdeményezések modellként szolgálhatnak egy Unió-szerte alkalmazandó rendszer létrehozásához.

| (13) | A felső középfokú oktatás és képzés szintjén a valamely tagállam felsőoktatásában való részvételre feljogosító képesítések birtokosai számára sok esetben nem egyértelmű, hogy egy másik tagállamban is részt vehetnek-e a felsőoktatásban. Egyes tagállamok például nem ismerik el a más tagállamok szakképzésében szerzett középfokú képesítések birtokosai esetében a felsőoktatásban való részvételre feljogosító képesítéseket. Továbbá, míg a rövidebb külföldi tanulmányi időszakok nem feltétlenül okoznak az elismeréssel kapcsolatos problémákat, továbbra is jelentős a bizonytalanság a három hónap és egy év közötti időszakok esetében. |
| --- | --- |

(13)

A felső középfokú oktatás és képzés szintjén a valamely tagállam felsőoktatásában való részvételre feljogosító képesítések birtokosai számára sok esetben nem egyértelmű, hogy egy másik tagállamban is részt vehetnek-e a felsőoktatásban. Egyes tagállamok például nem ismerik el a más tagállamok szakképzésében szerzett középfokú képesítések birtokosai esetében a felsőoktatásban való részvételre feljogosító képesítéseket. Továbbá, míg a rövidebb külföldi tanulmányi időszakok nem feltétlenül okoznak az elismeréssel kapcsolatos problémákat, továbbra is jelentős a bizonytalanság a három hónap és egy év közötti időszakok esetében.

| (14) | Egy fokozatos megközelítéssel támogatni lehet a tagállamokat a kölcsönös automatikus elismerést lehetővé tevő feltételek kialakításában. Ez a megközelítés a felsőoktatás és a szakképzés esetében már működő eszközökre fog épülni, de javítani fogja azok használatát és fokozatosan egyre ambiciózusabb célokat fog szolgálni. Az általános felső középfokú oktatásban és képzésben kezdetét veszi majd egy együttműködési folyamat, amelynek célja a tagállamok különböző oktatási és képzési rendszerei közötti bizalom szükséges szintjének kialakítása. Ez az ajánlás kiegészítő megközelítést biztosít a tagállami kezdeményezésekhez, a vállalások pedig önkéntes jellegűek. |
| --- | --- |

(14)

Egy fokozatos megközelítéssel támogatni lehet a tagállamokat a kölcsönös automatikus elismerést lehetővé tevő feltételek kialakításában. Ez a megközelítés a felsőoktatás és a szakképzés esetében már működő eszközökre fog épülni, de javítani fogja azok használatát és fokozatosan egyre ambiciózusabb célokat fog szolgálni. Az általános felső középfokú oktatásban és képzésben kezdetét veszi majd egy együttműködési folyamat, amelynek célja a tagállamok különböző oktatási és képzési rendszerei közötti bizalom szükséges szintjének kialakítása. Ez az ajánlás kiegészítő megközelítést biztosít a tagállami kezdeményezésekhez, a vállalások pedig önkéntes jellegűek.

| (15) | Ez az ajánlás nem érinti a szakmai képesítések kölcsönös elismerésének a 2013/55/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) módosított, a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (6) megfelelő rendszerét, illetve több szakma harmonizált képzési minimumkövetelményeit, |
| --- | --- |

(15)

Ez az ajánlás nem érinti a szakmai képesítések kölcsönös elismerésének a 2013/55/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) módosított, a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (6) megfelelő rendszerét, illetve több szakma harmonizált képzési minimumkövetelményeit,

A KÖVETKEZŐKET AJÁNLJA A TAGÁLLAMOKNAK:

A nemzeti és uniós jogszabályoknak, a rendelkezésre álló erőforrásoknak és a nemzeti körülményeknek megfelelően, a lisszaboni elismerési egyezményre (7) és annak kiegészítő szövegeire építve, valamint az összes érdekelt féllel való szoros együttműködésben:

Alapelv

| 1. | 2025-ig hajtsák végre az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy






  a) | a további tanulás külön elismerési eljárás lefolytatása nélkül történő lehetővé tétele céljából sikerüljön megvalósítani az automatikus kölcsönös elismerést (8), hogy:






  i. | az egyik tagállamban szerzett felsőfokú képesítés a további tanulmányokhoz való hozzáférés céljából automatikusan elismerésre (9) kerüljön a többi tagállamban ugyanolyan szintű képesítésként, a felsőoktatási intézmények, illetve az illetékes hatóságok azon jogának sérelme nélkül, hogy meghatározott programok tekintetében külön felvételi kritériumokat határozzanak meg, vagy hogy ellenőrizzék a dokumentumok hitelességét; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

a további tanulás külön elismerési eljárás lefolytatása nélkül történő lehetővé tétele céljából sikerüljön megvalósítani az automatikus kölcsönös elismerést (8), hogy:

i.

az egyik tagállamban szerzett felsőfokú képesítés a további tanulmányokhoz való hozzáférés céljából automatikusan elismerésre (9) kerüljön a többi tagállamban ugyanolyan szintű képesítésként, a felsőoktatási intézmények, illetve az illetékes hatóságok azon jogának sérelme nélkül, hogy meghatározott programok tekintetében külön felvételi kritériumokat határozzanak meg, vagy hogy ellenőrizzék a dokumentumok hitelességét;

| ii. | az egyik tagállamban felsőfokú oktatási szinten töltött külföldi tanulmányi időszak eredményeit a többi tagállamban automatikusan és teljes mértékben elismerjék az előzetesen a tanulmányi megállapodásban meghatározottak és a kreditigazolásban megerősítettek szerint, az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszernek megfelelően; |
| --- | --- |

ii.

az egyik tagállamban felsőfokú oktatási szinten töltött külföldi tanulmányi időszak eredményeit a többi tagállamban automatikusan és teljes mértékben elismerjék az előzetesen a tanulmányi megállapodásban meghatározottak és a kreditigazolásban megerősítettek szerint, az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszernek megfelelően;

| b) | történjen jelentős előrelépés a további tanulás céljából történő automatikus kölcsönös elismerés megvalósítása terén, annak érdekében, hogy:






  i. | a képesítés kiadása szerinti tagállamban felsőoktatásban való részvételre feljogosító felső középfokú oktatási és képzési képesítést – kizárólag a felsőoktatásban való részvételre történő feljogosítás céljából – a többi tagállam is elismerje, a felsőoktatási intézmények, illetve az illetékes hatóságok azon jogának sérelme nélkül, hogy meghatározott programok tekintetében külön felvételi kritériumokat határozzanak meg, vagy hogy ellenőrizzék a dokumentumok hitelességét; |
| --- | --- | --- |

b)

történjen jelentős előrelépés a további tanulás céljából történő automatikus kölcsönös elismerés megvalósítása terén, annak érdekében, hogy:

i.

a képesítés kiadása szerinti tagállamban felsőoktatásban való részvételre feljogosító felső középfokú oktatási és képzési képesítést – kizárólag a felsőoktatásban való részvételre történő feljogosítás céljából – a többi tagállam is elismerje, a felsőoktatási intézmények, illetve az illetékes hatóságok azon jogának sérelme nélkül, hogy meghatározott programok tekintetében külön felvételi kritériumokat határozzanak meg, vagy hogy ellenőrizzék a dokumentumok hitelességét;

| ii. | a felső középfokú oktatás és képzés során valamely másik tagállamban eltöltött, legfeljebb egy évig tartó külföldi tanulmányi időszak eredményeit bármely másik tagállamban teljeskörűen elismerjék, anélkül, hogy a tanulónak meg kellene ismételnie a programévet vagy újból meg kellene szereznie az elért tanulási eredményeket a származási országában, feltéve, hogy a tanulási eredmények nagy vonalakban összhangban vannak a származási ország nemzeti tantervében foglaltakkal. |
| --- | --- |

ii.

a felső középfokú oktatás és képzés során valamely másik tagállamban eltöltött, legfeljebb egy évig tartó külföldi tanulmányi időszak eredményeit bármely másik tagállamban teljeskörűen elismerjék, anélkül, hogy a tanulónak meg kellene ismételnie a programévet vagy újból meg kellene szereznie az elért tanulási eredményeket a származási országában, feltéve, hogy a tanulási eredmények nagy vonalakban összhangban vannak a származási ország nemzeti tantervében foglaltakkal.

Felsőoktatás

| 2. | Felismerve, hogy a további tanulás céljából történő automatikus kölcsönös elismerés eléréséhez egyaránt fontos az átláthatóság előmozdítása és az egymás felsőoktatási rendszereibe vetett bizalom kiépítése, állapodjanak meg a következő feltételek teljesítéséről:






  a) | a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek az európai képesítési keretrendszernek legyenek megfeleltetve – a megfelelést pedig szükség szerint felül kell vizsgálni és aktualizálni kell – és saját tanúsítással rendelkezzenek az európai felsőoktatási térség képesítési keretrendszere szerint; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek az európai képesítési keretrendszernek legyenek megfeleltetve – a megfelelést pedig szükség szerint felül kell vizsgálni és aktualizálni kell – és saját tanúsítással rendelkezzenek az európai felsőoktatási térség képesítési keretrendszere szerint;

| b) | a felsőoktatási rendszereket a bolognai folyamat struktúráival és elveivel összhangban szervezzék meg, ami egy háromciklusú keretből és – amennyiben a tagállamra alkalmazható – egy rövid ciklusból áll, az európai felsőoktatási térség képesítési keretrendszerében meghatározottak szerint; valamint |
| --- | --- |

b)

a felsőoktatási rendszereket a bolognai folyamat struktúráival és elveivel összhangban szervezzék meg, ami egy háromciklusú keretből és – amennyiben a tagállamra alkalmazható – egy rövid ciklusból áll, az európai felsőoktatási térség képesítési keretrendszerében meghatározottak szerint; valamint

| c) | külső minőségbiztosítást végezzenek az európai minőségbiztosítási nyilvántartásban szereplő vagy az abban való nyilvántartásba vételre törekvő független minőségbiztosítási ügynökségek, amelyeknek ennek megfelelően mind a felsőoktatás minőségbiztosításának európai sztenderdjeivel és irányelveivel, mind pedig a közös programok minőségbiztosítására vonatkozó európai megközelítéssel összhangban kell működniük. |
| --- | --- |

c)

külső minőségbiztosítást végezzenek az európai minőségbiztosítási nyilvántartásban szereplő vagy az abban való nyilvántartásba vételre törekvő független minőségbiztosítási ügynökségek, amelyeknek ennek megfelelően mind a felsőoktatás minőségbiztosításának európai sztenderdjeivel és irányelveivel, mind pedig a közös programok minőségbiztosítására vonatkozó európai megközelítéssel összhangban kell működniük.

| 3. | A felsőoktatási intézmények, a minőségbiztosítási szervezetek és más kulcsfontosságú érdekeltek a Felsőfokú Tanulmányok és Oklevelek Elismerésével Foglalkozó Nemzeti Információs Központokkal együttműködésben, az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer iránymutatásai alapján dolgozzanak ki nemzeti iránymutatásokat annak érdekében, hogy támogassák a felsőoktatási intézményeket a következő átláthatósági eszközök létrehozásában és hatékony alkalmazásában, biztosítva ezáltal az összhangot és csökkentve az adminisztratív terheket a felsőoktatási intézmények és a tanulók számára:






  a) | naprakész kurzuskatalógus a képzési programok és az egyes oktatási egységek leírásával, valamint az osztályozási/értékelési rendszert tartalmazó táblázatokkal; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

naprakész kurzuskatalógus a képzési programok és az egyes oktatási egységek leírásával, valamint az osztályozási/értékelési rendszert tartalmazó táblázatokkal;

| b) | oklevélmellékletek valamennyi diplomás számára, amelyeket automatikusan és díjmentesen állítanak ki egy széles körben használt nyelven és – lehetőség szerint – digitális formátumban; valamint |
| --- | --- |

b)

oklevélmellékletek valamennyi diplomás számára, amelyeket automatikusan és díjmentesen állítanak ki egy széles körben használt nyelven és – lehetőség szerint – digitális formátumban; valamint

| c) | az elismerésre vonatkozó átlátható kritériumok, amelyeket valamennyi felsőoktatási intézményben alkalmaznak. |
| --- | --- |

c)

az elismerésre vonatkozó átlátható kritériumok, amelyeket valamennyi felsőoktatási intézményben alkalmaznak.

| 4. | A Felsőfokú Tanulmányok és Oklevelek Elismerésével Foglalkozó Nemzeti Információs Központokkal együttműködésben nyújtsanak szakértői támogatást és képzést a felsőoktatási intézmények számára a nemzeti iránymutatások alkalmazásához és az alkalmazás nyomon követéséhez. |
| --- | --- |

4.

Felső középfokú oktatás és képzés

| 5. | Annak céljából, hogy jelentős előrelépés történjen a felső középfokú oktatási és képzési képesítések kizárólag a további tanulás céljából történő automatikus kölcsönös elismerésének megvalósítása terén, mozdítsák elő az átláthatóságot és építsenek bizalmat egymás középfokú oktatási és képzési rendszere iránt az alábbiak segítségével:






  a) | annak biztosítása, hogy a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek az európai képesítési keretrendszernek legyenek megfeleltetve, a megfelelést szükség szerint felülvizsgálva és aktualizálva; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

annak biztosítása, hogy a nemzeti képesítési keretrendszerek vagy rendszerek az európai képesítési keretrendszernek legyenek megfeleltetve, a megfelelést szükség szerint felülvizsgálva és aktualizálva;

| b) | információcsere és az egymástól való tanulás elősegítése a minőségbiztosítási rendszerekkel kapcsolatosan az iskolai oktatásban, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartva a minőségbiztosítás különböző nemzeti megközelítéseit; valamint |
| --- | --- |

b)

információcsere és az egymástól való tanulás elősegítése a minőségbiztosítási rendszerekkel kapcsolatosan az iskolai oktatásban, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartva a minőségbiztosítás különböző nemzeti megközelítéseit; valamint

| c) | további minőségbiztosítási eszközök kialakítása a szakképzés területén a Szakképzés Európai Minőségbiztosítási Referenciakeretével és annak későbbi fejlesztéseivel összhangban. |
| --- | --- |

c)

további minőségbiztosítási eszközök kialakítása a szakképzés területén a Szakképzés Európai Minőségbiztosítási Referenciakeretével és annak későbbi fejlesztéseivel összhangban.

| 6. | Mozdítsák elő a felső középfokú oktatás és képzés során a mobilitást és a külföldi tanulmányi időszak eredményeinek elismerését az alábbiak révén:






  a) | a felső középfokú oktatási és képzési intézmények támogatása az általános elveket és az elismerési eszközöket illetően, például útmutató anyag vagy képzés útján; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

a felső középfokú oktatási és képzési intézmények támogatása az általános elveket és az elismerési eszközöket illetően, például útmutató anyag vagy képzés útján;

| b) | átlátható kritériumok és eszközök – például a küldő és fogadó intézmények közötti, a tanulási eredményen alapuló tanulmányi megállapodások – használatának ösztönzése. Az uniós eszközök (10) szélesebb körű alkalmazása a szakképzés területén; valamint |
| --- | --- |

b)

átlátható kritériumok és eszközök – például a küldő és fogadó intézmények közötti, a tanulási eredményen alapuló tanulmányi megállapodások – használatának ösztönzése. Az uniós eszközök (10) szélesebb körű alkalmazása a szakképzés területén; valamint

| c) | a mobilitás előnyeinek népszerűsítése a felső középfokú oktatási és képzési intézmények, illetve a tanulók és családjaik körében. |
| --- | --- |

c)

a mobilitás előnyeinek népszerűsítése a felső középfokú oktatási és képzési intézmények, illetve a tanulók és családjaik körében.

A Felsőfokú Tanulmányok és Oklevelek Elismerésével Foglalkozó Nemzeti Információs Központok

| 7. | Fejlesszék a Felsőfokú Tanulmányok és Oklevelek Elismerésével Foglalkozó Nemzeti Információs Központok és az elismeréssel foglalkozó szakemberek kapacitását és erősítsék a szerepüket, különös tekintettel az információk terjesztésére, a hatékonyság, átláthatóság és következetesség javítását célzó online eszközök használatára, valamint a szolgáltatásaikat igénybe vevőket terhelő adminisztratív és pénzügyi terhek csökkentésével kapcsolatos célra. |
| --- | --- |

7.

Átjárhatóság és mobilitás

| 8. | Térképezzék fel a korábbi tanulás elismerésével és az oktatási és képzési ágazatok – különösen a szakképzés és a felsőoktatás – közötti átjárhatósággal kapcsolatos bevált gyakorlatokat. |
| --- | --- |

8.

Adattár

| 9. | Ezen ajánlásra tekintettel fejlesszenek adattárat az elismerési esetek számára és jellegére vonatkozó adatokból, az adatok gyűjtésével és megosztásával. |
| --- | --- |

9.

Jelentéstétel és értékelés

| 10. | Az ezen ajánlás elfogadásától számított három éven belül, majd pedig rendszeresen számoljanak be a meglévő keretek és eszközök segítségével a tapasztalatokról, a bevált gyakorlatokról – a regionális megállapodásokat is beleértve –, valamint a képesítéseknek és a külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek automatikus kölcsönös elismerésére irányuló célkitűzés megvalósítása terén elért előrehaladásról. |
| --- | --- |

10.

ÜDVÖZLI A BIZOTTSÁG AZON SZÁNDÉKÁT, HOGY:

| 11. | Célzott támogatást nyújtson a tagállamoknak, beleértve az egymástól való tanulást, a képesítések elismerésének jelenlegi gyakorlata során tapasztalt akadályok feltérképezését, a bevált gyakorlatok cseréjét és az együttműködés elősegítését a tagállamok között, illetve az érdekelt felekkel, az elismerési hatóságokkal és a nemzetközi szervezetekkel, különös tekintettel az Európa Tanácsra és az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetére. Ezen együttműködés célja a bolognai folyamat uniós felsőoktatási eszközei, a lisszaboni elismerési egyezmény és a hozzá kapcsolódó kiegészítő dokumentumok, valamint a koppenhágai folyamat szakképzési eszközei teljeskörű végrehajtásának biztosítása. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszere (Oktatás és képzés 2020) vagy bármely, esetlegesen azt követő keretrendszer keretében az általános felső középfokú oktatás területén uniós szintű együttműködési folyamatot indítson el a tagállamokkal közösen annak kezdeményezése céljából, hogy a tagállamok között a felső középfokú oktatás szintjén szorosabb együttműködésre és a gyakorlatok cseréjére kerüljön sor ezen ajánlás céljainak megvalósítása, azaz az átláthatóság előmozdítása és a kölcsönös bizalom építése érdekében az iskolai oktatási rendszereken belül, az egész Unió területén. |
| --- | --- |

12.

| 13. | A tagállamokkal együttműködve, a meglévő online platformok továbbfejlesztésével létrehozzon egy olyan uniós szintű, felhasználóbarát online információs szolgáltatást, amely tartalmazza az egyes tagállamok felsőoktatáshoz való hozzáférést biztosító, felső középfokú oktatási és képzési képesítéseit. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Feltérképezze a szinergiákat az uniós átláthatósági eszközök (11) között és adott esetben továbbfejlessze azokat az oktatási és képzési ágazat közötti együttműködés és mobilitás javítása céljából. |
| --- | --- |

14.

| 15. | A tagállamokkal együttműködésben feltárja az új technológiákban, például a blokkláncban rejlő lehetőségeket az automatikus kölcsönös elismerés elősegítésének érdekében. |
| --- | --- |

15.

| 16. | A tagállamokkal és a Felsőfokú Tanulmányok és Oklevelek Elismerésével Foglalkozó Nemzeti Információs Központokkal együttműködve feltárja a központok szerepe kiterjesztésének lehetőségét az egyéb oktatási és képzési ágazatok felölelése érdekében, valamint megvizsgálja, hogy miként lehet támogatni őket e kiterjesztés megvalósításában. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Támogatja az olyan európai finanszírozási források felhasználását, mint például az Erasmus+ vagy az európai strukturális és beruházási alapok, összhangban azok pénzügyi kapacitásával, jogalapjával, döntéshozatali eljárásaival és a 2014–2020-as időszak tekintetében meghatározott prioritásaival, a következő többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások sérelme nélkül. Az Erasmus+ programon és annak utódprogramján belül megerősíti a mobilitást a középfokú oktatás és képzés terén. |
| --- | --- |

17.

| 18. | A meglévő keretek és eszközök segítségével, a tagállamok hozzájárulásai alapján négy éven belül jelentést nyújt be a Tanács részére az ajánlást követő intézkedésekről. |
| --- | --- |

18.

Kelt Brüsszelben, 2018. november 26-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  COM(2017) 673 final.

1

(2)  EUCO 19/1/17 REV 1.

2

(3)  HL C 189., 2017.6.15., 15. o.

3

(4)  P7_TA(2012)0139.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/55/EU irányelve (2013. november 20.) a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv és a belső piaci információs rendszer keretében történő igazgatási együttműködésről szóló 1024/2012/EU rendelet (az IMI-rendelet) módosításáról (HL L 354., 2013.12.28., 132. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/36/EK irányelve (2005. szeptember 7.) a szakmai képesítések elismeréséről (HL L 255., 2005.9.30., 22. o.).

6

(7)  Lisszaboni egyezmény a felsőoktatási képesítéseknek az európai régióban történő elismeréséről.

7

(8)  A mellékletben foglalt meghatározás szerint.

8

(9)  Ahogyan azt a lisszaboni elismerési egyezmény meghatározta, és a bolognai folyamat tekintetében legutóbb a 2018. május 25-i párizsi kommüniké megerősítette.

9

(10)  Mint például a Europass online platformon hozzáférhetővé tett eszközök, valamint az európai szakképzési kreditrendszer részét képező egyetértési megállapodás és tanulmányi megállapodás.

10

(11)  Mint például az oklevélmelléklet, a bizonyítványkiegészítés, az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer, az európai szakképzési kreditrendszer, az európai képesítési keretrendszer, valamint a Europass online platformon hozzáférhetővé tett eszközök.

11

---

MELLÉKLET

GLOSSZÁRIUM

A képesítések automatikus kölcsönös elismerése: az egyik tagállam által kiadott, bizonyos szintű képesítés birtokosának azon joga, hogy bármely másik tagállamban egy következő szintű felsőoktatási programban való részvételre külön elismerési eljárás nélkül jelentkezhessen. Ez nem sérti a felsőoktatási intézmények vagy illetékes hatóságok azon jogát, hogy konkrét programok esetében egyedi értékelési és felvételi kritériumokat írjanak elő. Nem sérti továbbá az annak ellenőrzéséhez való jogot, hogy a képesítés hiteles-e, továbbá felső középfokú oktatási és képzési képesítés esetén az annak ellenőrzéséhez való jogot, hogy a képesítés a kiadás helye szerinti tagállamban valóban feljogosít-e a felsőoktatásban való részvételre, illetve, kellően indokolt esetekben, az annak ellenőrzéséhez való jogot, hogy a kiadott képesítés megfelel-e egy adott konkrét felsőoktatási programban való részvétel követelményeinek a fogadó tagállamban.

A külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek automatikus kölcsönös elismerése: a felsőoktatás szintjén az ahhoz való jog, hogy egy tanulmányi időszak tanulási eredményeit elismerjék: az előzetesen a tanulmányi megállapodásban meghatározottak és a kreditigazolásban megerősítettek szerint, az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszernek (ECTS) megfelelően. Ez konkrétan az ECTS 2015. évi használati útmutatójában foglalt szabály alkalmazását jelenti, amely szerint: „[m]inden, a külföldi tanulmányi időszak vagy virtuális mobilitás alatt szerzett kreditet – a tanulmányi megállapodásban leírtaknak megfelelően, amit az eredményközlő lap [helyesen: kreditigazolás] is megerősít – késlekedés nélkül át kell vinni és be kell számítani a hallgató diplomájába, anélkül, hogy a hallgatónak bármilyen további munkát vagy értékelést teljesítenie kellene.”A felső középfokú oktatás szintjén az ahhoz való jog, hogy egy valamely tagállamban töltött külföldi tanulmányi időszak tanulási eredményeit a származási országban elismerjék, feltéve, hogy a tanulási eredmények nagy vonalakban összhangban vannak a származási ország nemzeti tantervében foglaltakkal. Ez nem sérti az oktatási és képzési intézmények azon jogát, hogy egy tanulmányi mobilitási időszakot megelőzően konkrét követelményeket határozzanak meg, vagy a tanulmányi mobilitási időszakról való visszatérést követően ellenőrizzék, hogy az említett követelmények teljesültek-e.

Blokklánc: az információk rögzítését és egy közösségen belüli megosztását lehetővé tevő módszer. A közösség minden tagja megőrzi az információkról készített saját másolatát. A bejegyzések maradandók, átláthatók és kereshetők. Minden frissítés új „blokkot” képez a „lánc” végén.

Bizonyítványkiegészítés: az illetékes hatóságok vagy szervek által kibocsátott, a szakképzés befejezését igazoló bizonyítványhoz vagy a szakképesítést igazoló bizonyítványhoz csatolt olyan dokumentum, amelynek célja, hogy harmadik személyek számára – különösen más országokban – megkönnyítse az adott képesítéssel rendelkező személy tanulási eredményeinek, valamint az elvégzett képzés jellegének, szintjének, hátterének, tartalmának és státuszának, továbbá a megszerzett készségeknek a megértését.

Kurzuskatalógus:
  az ECTS 2015. évi használati útmutatójában foglaltak szerint „[a] kurzuskatalógus részletes, felhasználóbarát és naprakész információkat tartalmaz az intézmény által biztosított tanulási környezetről (az intézményre, annak erőforrásaira és szolgáltatásaira vonatkozó általános információkat, valamint a képzési programokra és az egyes képzési elemekre vonatkozó oktatási információkat). A katalógust minden hallgató számára elérhetővé kell tenni tanulmányaik megkezdése előtt és tanulmányaik folyamán, így segítve őket abban, hogy helyes döntéseket hozzanak, és hatékonyabban használják ki idejüket. A kurzuskatalógust az intézmény honlapján közzé kell tenni, a nemzeti (adott esetben regionális) és angol nyelven feltüntetve a kurzus/tárgy címét, hogy minden érdeklődő könnyen hozzáférhessen az adatokhoz. Az intézmény szabadon dönthet a katalógus formátumáról, valamint a megadott információk sorrendjéről. A katalógust megfelelő időben kell közzétenni úgy, hogy a leendő hallgatók meghozhassák döntéseiket.”

Illetékes hatóság: egy meghatározott funkció ellátására vonatkozó, törvényesen átruházott vagy átadott hatáskörrel, kapacitással vagy jogosultsággal rendelkező egyén vagy szervezet.

Elismeréssel foglalkozó szakember: a képesítéseket értékelő, illetve az elismerésükre vonatkozó döntést meghozó személy.

Oklevélmelléklet: az illetékes hatóságok vagy szervek által kibocsátott, a felsőfokú oklevélhez csatolt olyan dokumentum, amelynek célja, hogy harmadik személyek számára – különösen más országokban – megkönnyítse az adott képesítéssel rendelkező személy tanulási eredményeinek, valamint az elvégzett képzés jellegének, szintjének, hátterének, tartalmának és státuszának, továbbá a megszerzett készségeknek a megértését.

A közös programok minőségbiztosítására vonatkozó európai megközelítés: az európai felsőoktatási térség oktatási miniszterei által 2015-ben elfogadott megközelítés, melynek célja a közös programok minőségbiztosításának javítása sztenderdek meghatározása és az elismerés előtt álló akadályok megszüntetése révén.

Európai szakképzési kreditrendszer (ECVET): az egyéni tanulási eredmények képesítés megszerzése érdekében történő átvitelének, elismerésének és adott esetben gyűjtésének technikai kerete. Az európai szakképzési kreditrendszer a képesítéseknek tanulási eredmények egységeiben való leírására, az átviteli, elismerési és gyűjtési folyamatokra, valamint számos kiegészítő dokumentumra, például egyetértési megállapodásokra és tanulmányi megállapodásokra támaszkodik.

Európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer (ECTS): az ECTS 2015. évi használati útmutatójában foglaltak szerint „[h]allgatóközpontú kreditgyűjtési és kreditátviteli rendszer, amely a tanulási, tanítási és értékelési folyamatok átláthatóságának elvén alapul. Célja a képzési programok és a hallgatói mobilitás megtervezésének, végrehajtásának és értékelésének támogatása, a tanulási eredmények, képesítések és tanulmányi időszakok elismerésének biztosításával.”

Az európai felsőoktatási térség képesítési keretrendszere: a 48 országot felölelő európai felsőoktatási térség képesítéseinek átfogó kerete. Négy ciklust tartalmaz (rövid ciklus, alapképzés, mesterképzés és doktori képzés), ideértve a nemzeti keretek között a közbenső képesítéseket, valamennyi ciklus tekintetében a tanulási eredményeken és kompetenciákon alapuló általános mutatókat, valamint az első és második ciklus tekintetében a kreditmennyiségeket.

Európai felsőoktatási minőségbiztosítási nyilvántartás (EQAR): a minőségbiztosítási ügynökségek nyilvántartása, mely azokat az ügynökségeket sorolja fel, amelyek bizonyították az európai minőségbiztosítási elveknek való lényegi megfelelésüket. Az említett elveket a felsőoktatás minőségbiztosításának európai sztenderdjei és irányelvei határozzák meg.

A Szakképzés Európai Minőségbiztosítási Referenciakerete: a tagállamokat, a szociális partnereket és az Európai Bizottságot összefogó gyakorlati közösség a szakképzés minőségbiztosításának fejlesztése és javítása céljából.

Európai képesítési keretrendszer (EKKR): az európai képesítési rendszerek közötti kommunikációt és összehasonlítást segítő megfeleltetési eszköz. Nyolc közös európai referenciaszintje a tanulási eredmények – tudás, készségek, felelősség és önállóság – szempontjából kerül leírásra. Ez lehetővé teszi, hogy bármely európai nemzeti képesítési rendszer, nemzeti képesítési keretrendszer és képesítés az európai képesítési keretrendszer szintjeihez kapcsolódjon. A tanulók, diplomások, szolgáltatók és munkáltatók felhasználhatják e szinteket a különböző országok, illetve különböző oktatási és képzési rendszerek által kiadott képesítések megértéséhez és összehasonlításához.

Tanulmányi megállapodás: a felsőoktatásban, az ECTS 2015. évi használati útmutatójában foglalt meghatározás szerint „[a] mobilitásban részt vevő három fél – a hallgató, a küldő intézmény és a fogadó intézmény vagy szervezet/vállalkozás – közötti megállapodás, amelynek célja, hogy előmozdítsa a kreditmobilitás szervezését és elismerését. A megállapodást a mobilitási időszak kezdete előtt mindhárom fél aláírja. Célja, hogy a hallgató számára megerősítse, hogy a mobilitási időszak során sikeresen megszerzett kreditjeit elismerik majd.”A felső középfokú oktatásban és képzésben, a mobilitásban részt vevő három fél – a tanuló/gyakornok vagy a családja, a küldő intézmény, a fogadó intézmény vagy szervezet/vállalkozás – közötti megállapodás, amelynek célja, hogy előmozdítsa a tanulmányi időszak szervezését és elismerését. A tanulmányi megállapodást aláíró mindhárom fél kötelezettséget vállal arra, hogy megfelel a megállapodás szerinti szabályoknak, ezáltal biztosítva, hogy a tanuló/gyakornok tanulmányi időszakát vagy tanulási eredményeit bármely egyéb követelmény előírása nélkül elismerjék.

Tanulási eredmények: az ismeretek, készségek és kompetenciák szempontjából meghatározott megállapítások arra vonatkozóan, hogy a tanuló egy tanulási folyamat befejezésekor mit tud, ért és képes elvégezni.

Nemzeti képesítési keretrendszer: a képesítések osztályozásának eszköze az elért tanulási szint meghatározására szolgáló kritériumok szerint. Célja, hogy integrálja és összehangolja a nemzeti képesítési alrendszereket, továbbá a munkaerőpiac és a civil társadalom szempontjából növelje a képesítések átláthatóságát, hozzáférhetőségét, egymásra épülését és minőségét.

Felsőoktatási intézmény: bármilyen típusú felsőoktatási intézmény, amely a nemzeti joggal vagy gyakorlattal összhangban elismert oklevelet vagy más elismert felsőfokú képesítést kínál, függetlenül az intézmény megnevezésétől, valamint bármilyen más típusú felsőoktatási intézmény, amelyet a nemzeti hatóságok a tagállam felsőoktatási rendszeréhez tartozóként elismernek.

Képesítés: egy értékelési és hitelesítési folyamat formális eredménye, amelyet akkor adnak ki, amikor az illetékes hatóság vagy testület megállapítja, hogy az egyén adott sztenderdeknek megfelelő tanulási eredményt ért el.

A korábban elsajátított ismeretek elismerése: az érvényesítés kérelmezését megelőzően megszerzett tanulási eredmények elismerése, akár formális oktatás és képzés, akár nem formális vagy informális tanulás révén szerezték meg azokat (1).

A felsőoktatás minőségbiztosításának európai sztenderdjei és irányelvei (ESG): a felsőoktatás belső és külső minőségbiztosítására vonatkozó, a bolognai folyamat keretében kidolgozott sztenderdek és irányelvek, amelyek iránymutatást nyújtanak a minőségi felsőoktatás és tanulási környezet sikeres biztosítása szempontjából elengedhetetlen területeken. A felsőoktatás minőségbiztosításának európai sztenderdjeit és irányelveit tágabb kontextusban kell vizsgálni, amely magában foglalja a képesítési keretrendszereket, az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszert, valamint az oklevélmellékletet, amelyek mindegyike hozzájárul az átláthatóság és a kölcsönös bizalom fejlesztéséhez az európai felsőoktatási térségben.

Kreditigazolás: az ECTS 2015. évi használati útmutatójában foglalt meghatározás szerint „[n]aprakész információkat tartalmaz a hallgatók tanulmányi előrehaladásáról: a felvett képzési elemekről, ideértve a megszerzett ECTS-kreditek számát, valamint a megszerzett érdemjegyeket. Alapvető dokumentum az előrehaladás rögzítése és a tanulási eredmények – ideértve a hallgatói mobilitást – elismerése szempontjából. A legtöbb intézmény saját adatbázisának felhasználásával állítja ki a kreditigazolást.”

---

(1)  A Tanács 2012. december 20-i ajánlása a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről (HL C 398., 2012.12.22., 1. o.).

---

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 10.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 444/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 444/9

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.8993 – Huaxin/Juniper/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2018/C 444/02)

2018. október 16-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32018M8993 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32018M8993 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 10.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 444/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 444/9

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.9137 – Rehau/MB Barter & Trading)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2018/C 444/03)

2018. november 27-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak német nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32018M9137 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32018M9137 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 10.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 444/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 444/10

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.9153 – Caisse des dépôts et consignations/Meridiam/FICA HPCI)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2018/C 444/04)

2018. november 30-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak francia nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32018M9153 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32018M9153 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Központi Bank

| 10.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 444/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 444/11

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2018. november 9.)

az európai beruházásstabilizáló funkció létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslatról

(CON/2018/51)

(2018/C 444/05)

Bevezetés és jogalap

2018. július 10-én az Európai Központi Bank (EKB) az Európai Parlamenttől azt a felkérést kapta, hogy alkosson véleményt az európai beruházásstabilizáló funkció létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (1) (a továbbiakban: javasolt rendelet).

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel a javasolt rendelet makrogazdasági stabilizációs célkitűzésére figyelemmel releváns a Szerződés 127. cikkének (1) bekezdésében és 282. cikkének (2) bekezdésében, valamint a Központi Bankok Európai Rendszerének a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 2. cikkében említett, a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) az árstabilitás fenntartására irányuló elsődleges célkitűzése szempontjából, valamint az árstabilitás fenntartására irányuló célkitűzés veszélyeztetése nélkül az Unión belüli általános gazdaságpolitika támogatása szempontjából. A javasolt rendelet továbbá olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek érintik az EKB-nak a KBER Alapokmánya 21.2. cikke szerinti, a közigazgatási intézmények fiskális megbízottjakénti szerepét.

Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

Általános észrevételek

Az európai beruházásstabilizáló funkció (EBF) létrehozásának célja a nemzeti közberuházások jelentős aszimmetrikus sokk esetén történő védelme olyan tagállamokban, amelyek pénzneme az euro, valamint az árfolyam-mechanizmusban (ERM II) részt vevő nem euroövezeti tagállamokban (a továbbiakban együtt: részt vevő tagállamok), valamint a továbbgyűrűző negatív hatások kockázatának megszüntetése (2). Az EBF az uniós keretrendszerben egy ellenállóképesebb euroövezetet szolgáló tágabb eszközkészlet része lenne. Ez az ellenálló képesség hozzájárulna a gazdasági és monetáris unió (GMU) elmélyítéséhez. A javasolt rendelet azt irányozza elő, hogy az EBF-támogatás feltétele lenne az uniós költségvetési és makrogazdasági felügyeleti keret szerinti bizonyos határozatok és ajánlások betartása (3). Ezzel összefüggésben megjegyzendő, hogy az uniós költségvetési keret célja annak biztosítása, hogy a tagállamok megbízható költségvetési politikát folytassanak és kedvező gazdasági időszakokban költségvetési tartalékokat alakítsanak ki (4).

Az öt elnök 2015. június 22-i jelentése (5) hangsúlyozta a GMU gazdasági és intézményi felépítése befejezésének szükségességét. A gazdasági és pénzügyi válsággal kapcsolatban szerzett tapasztalatokra tekintettel további integrációs lépések mellett érveltek a tagállamok súlyos gazdasági visszaesésekkel szembeni ellenálló képességének javítása érdekében. A tagállamoknak olyan kezdeményezéseket kellett támogatniuk, amelyek ellenállóképesebbé teszik a nemzetgazdaságot, és e törekvéseket a költségvetési és gazdasági unió kiteljesítésére irányuló további lépésekkel kellett kiegészíteniük, nevezetesen egy közös makrogazdasági stabilizációs funkció létrehozásával. Ilyen funkció minden monetáris unióban létezik a nemzeti szinten nem kezelhető gazdasági sokkok jobb kezelése érdekében. Egy megfelelően kialakított közös makrogazdasági stabilizációs funkció növelné az egyes részt vevő tagállamok, valamint az euroövezet mint egész gazdasági ellenálló képességét, ezáltal támogatva az egységes monetáris politikát is.

Ezen előzményekre tekintettel az EKB üdvözli, hogy új lendületet kap az arra vonatkozó vita, hogy hogyan kell létrehozni egy közös makrogazdasági stabilizációs funkciót a részt vevő tagállamok számára. Egy ilyen funkció létrehozása során fontos biztosítani, hogy hatékony makrogazdasági stabilizációt biztosítson, különösen az euroövezet egészére kiterjedő mély recessziók esetén. Ezért a költségvetési stabilizációs funkciónak megfelelő méretűnek kell lennie. Ezzel összefüggésben megjegyzendő, hogy az EBF-javaslat 30 milliárd euróig terjedő összegű back-to-back hiteleket irányoz elő, amely az euroövezeti bruttó hazai termék (GDP) megközelítőleg csupán 0,3 %-át teszi ki. A hatékony stabilizációhoz az is szükséges, hogy az EBF-támogatást megfelelő időben kezdeményezzék és hajtsák végre. Az EBF-támogatáshoz kapcsolódó megfelelő aktiválási kritériumoknak különbséget kell tenniük a ciklikus és a strukturális fejlemények között. Az EBF előirányzott aktiválási kritériuma a 60 negyedéves időszakra vonatkozó átlagos munkanélküliségi rátához kapcsolódik. Ez a hosszú időszak indokolatlannak tűnik, mivel az aktuális munkanélküliség a 60 negyedéves időszakra vonatkozó átlagtól messze lehet azon országokban, amelyekben az előző tizenöt évben a munkanélküliség erős emelkedésére vagy csökkenésére irányuló tendencia mutatkozott. Az EBF előirányzott aktiválási kritériuma egyrészről nem venné megfelelően figyelembe a munkaerőpiac merevségeit, amelyeket reformokkal nem kezeltek megfelelően egyes tagállamokban, illetve másrészről a más tagállamokban elfogadott, az ellenálló képességet erősítő reformokat. Fontos, hogy az EBF-támogatás kiegészítse a nemzeti költségvetési és gazdaságpolitikára irányuló ösztönzőket és különösen a nemzeti strukturális kihívások kezelésére és az uniós költségvetési és makrogazdasági felügyeleti keretnek való megfelelés erősítésére irányuló reformokat. Az EBF-támogatást a részt vevő tagállamnak az uniós költségvetési és makrogazdasági felügyeleti keret teljeskörű tiszteletben tartásával kapcsolatos korábbi eredményeihez kellene kötni. Mindezek alapján az előirányzott támogathatósági kritériumok gyengének tűnnek, különösen a Szerződés 126. cikkének (8) vagy (11) cikke szerinti olyan tanácsi határozat hiányát megkövetelő kritérium, amely határozat megállapítja, hogy a tagállam az EBF-támogatás iránti kérelem benyújtását megelőző két évben nem hozott eredményes intézkedéseket a túlzott hiány megszüntetésére (6). E támogathatósági kritérium lehetővé tenné, hogy olyan tagállamoknak nyújtsanak EBF-támogatást, amelyek képesek voltak elkerülni a Stabilitási és Növekedési Paktum be nem tartását a strukturális kiigazítási követelményekre vonatkozó folyamatos hiányosságok ellenére. Fontos, hogy a jövőbeli stabilizációs funkció arra ösztönözze a tagállamokat, hogy a kedvező gazdasági időszakokban költségvetési tartalékokat alakítsanak ki, amelyek recesszió esetén kimerülhetnek. Végül, egyértelműségre lenne szükség a javasolt rendelet és a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében alkalmazott rugalmasság közötti interakciót illetően, nevezetesen az úgynevezett „beruházási záradék” (7) rendelkezéseit illetően, amely az EBF-éhez hasonló – a nehéz gazdasági időszakokban a beruházás fenntartására irányuló – célkitűzéssel rendelkezik. Fontos, hogy szükség van olyan rendelkezésre, amely biztosítja, hogy az EBF- támogatás szintje arányos legyen az adósságfenntarthatóság fenntartásához szükséges szinttel.

Különös észrevételek

1.   A monetáris jövedelem használata a Stabilizációs Támogatási Alapba irányuló nemzeti hozzájárulások megállapításának alapjaként

A Stabilizációs Támogatási Alapot szinte teljes mértékben a részt vevő tagállamok éves hozzájárulásaiból töltenék fel. Ezeket a hozzájárulásokat a részt vevő tagállamok között a Stabilizációs Támogatási Alapba átutalandó hozzájárulásokról kötendő megállapodással (8) (a továbbiakban: megállapodástervezet) összhangban kellene megállapítani. A megállapodástervezet szerint az azon tagállamok Stabilizációs Támogatási Alaphoz való éves hozzájárulása, amelyeknek a pénzneme az euro, megfelelne az NKB-juknak a megelőző pénzügyi év végén felosztott monetáris jövedelem összege 6 százalékának a KBER Alapokmánya 32. cikkének megfelelően. Az árfolyam-mechanizmusban (ERM II) részt vevő, euroövezeten kívüli tagállamok éves hozzájárulását azon képlet használatával állapítanák meg, amely figyelembe veszi az eurorendszer teljes monetáris jövedelmét, és az árfolyam-mechanizmusban (ERM II) részt vevő, euroövezeten kívüli tagállamoknak felosztott részt csupán a GDP, és nem a népesség alapján állapítja meg.

1.1.   Intézményi függetlenség

Az intézményi függetlenség elvére kifejezetten hivatkozik a Szerződés 130. cikke és a KBER Alapokmánya 7. cikke. E két cikk megtiltja, hogy a KBER-ben résztvevő NKB-k és döntéshozó szerveik tagjai utasításokat kérjenek vagy fogadjanak el uniós intézményektől, szervektől vagy hivataloktól, a tagállamok kormányaitól vagy bármely egyéb szervtől. Továbbá az uniós intézmények, szervek és hivatalok, valamint a tagállamok kormányai kötelezettséget vállalnak arra, hogy tiszteletben tartják ezt az elvet, és nem kísérlik meg a nemzeti központi bankok döntéshozó szervei tagjainak befolyásolását a KBER-rel összefüggő feladataik ellátása során (9). Miközben a megállapodástervezet egyértelműsíti, hogy a Stabilizációs Támogatási Alapba befizetendő hozzájárulások a részt vevő tagállamok fizetési kötelezettségei, az intézményi függetlenség elve megköveteli, hogy a tagállamok kormányai ne gyakoroljanak nyomást az adott NKB-ra. E tekintetben a megállapodástervezetben szereplő azon hivatkozás, hogy a tagállam nemzeti hozzájárulása „megfelel az NKB-juknak felosztott monetáris jövedelem összege 6 százalékának”, arra utal, hogy ez pusztán a részt vevő tagállam fizetési kötelezettségének megállapításához használt képlet. Ez csökkenti az NKB-k döntéshozó szerveire irányuló esetleges nyomásgyakorlás kockázatát a befektetési és kockázati stratégiákkal összefüggő független döntéshozatali eljárásaik és a nyereségfelosztás tekintetében. Végül az EKB üdvözölné a javasolt rendelet által meghatározott azon feladatának törlését, amely szerint minden adott évben legkésőbb április 30-ig közli a Bizottsággal az eurorendszer nemzeti központi bankjaira eső monetáris jövedelem összegét a KBER Alapokmánya 32. cikke szerint a részt vevő tagállamok hozzájárulásainak kiszámítása céljából. Ezzel a törléssel elkerülhetővé válna az EKB intézményi függetlenségével való összeütközés kockázata. Az EKB kész együttműködni a Bizottsággal e tekintetben, összhangban a javasolt rendelet (27) preambulumbekezdésével, amely egyértelműsíti, hogy az EKB-nak közölnie kell a Bizottsággal annak a monetáris jövedelemnek az összegét, amelyre az eurorendszer NKB-i jogosultak.

1.2.   Pénzügyi függetlenség

A pénzügyi függetlenség elve megköveteli, hogy az NKB-k elegendő eszközzel rendelkezzenek a KBER-rel kapcsolatos feladataik és nemzeti feladataik ellátásához. A tagállamok nem hozhatják NKB-jukat olyan helyzetbe, hogy annak ne álljon rendelkezésére elegendő pénzügyi forrás e feladatok ellátásához (10). A javasolt rendeletben a megállapodástervezetben hivatkozott Stabilizációs Támogatási Alapba befizetendő nemzeti hozzájárulásokat a részt vevő tagállamoknak kell megfizetni. Ezek nem az NKB-k vagy az EKB hozzájárulásai vagy kötelezettségei. A javasolt rendelet ezért úgy tűnik, hogy nem érinti az NKB-k azon lehetőségét, hogy autonóm módon hozzájussanak a feladataik ellátásához szükséges pénzügyi forrásokhoz.

1.3.   További észrevételek

| 1.3.1. | Az EKB értelmezése szerint a Stabilizációs Támogatási Alapba befizetendő nemzeti hozzájárulások megállapítása független a központi bank aktuális bevételétől vagy nyereségétől. Az NKB-k között felosztott monetáris jövedelem összege olyan számítási paraméternek tekinthető, amely évente változik. Ennek megfelelően a megállapodástervezetben szereplő 6 százaléknak mint a Stabilizációs Támogatási Alapba befizetendő nemzeti hozzájárulások megállapítása hivatkozási pontjának csupán az NKB-k között felosztott monetáris jövedelem végső összegére kell utalnia. Ennek akkor is így kell lennie, ha az EKB által elszenvedett veszteséget részben vagy teljes mértékben jóváírják az adott pénzügyi év monetáris jövedelmének terhére a KBER Alapokmánya 33.2. cikkének megfelelően (11). |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Az EKB megjegyzi, hogy a részt vevő tagállamok Stabilizációs Támogatási Alapba befizetendő hozzájárulásainak monetáris jövedelemhez kapcsolása előre megállapított százalékos arány révén automatikusan a részt vevő tagállamok hozzájárulásainak volatilitásához vezet. Ez a volatilitás érintheti az új források Stabilizációs Támogatási Alaphoz való átutalását. |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | A javasolt rendelet az éves hozzájárulások megállapításához az eurorendszer éves monetáris jövedelmét használja azon tagállamok tekintetében is, amelyek pénzneme az euro, és az árfolyam-mechanizmusban (ERM II) részt vevő, euroövezeten kívüli tagállamok tekintetében is. Azon tagállamok tekintetében, amelyek pénzneme az euro, a monetáris jövedelmet az EKB tőkejegyzési kulcsában fennálló részesedésüknek megfelelően osztják fel az NKB-ik között, amelyet az adott tagállamnak az EU népességszámában és bruttó hazai termékében való részesedése szerint súlyoznak, ahogyan azt a KBER Alapokmánya 29. cikke megállapítja. Mindazonáltal az árfolyam-mechanizmusban (ERM II) részt vevő, euroövezeten kívüli tagállamok Stabilizációs Támogatási Alapba befizetendő hozzájárulásait az eurorendszer monetáris jövedelme alapján állapítják meg, amelyet tagállamonként csupán azok GDP-adataihoz igazítanak. Ez az eltérés viszonylag nagyobb vagy kisebb hozzájárulásokat eredményezhet az árfolyam-mechanizmusban (ERM II) részt vevő, euroövezeten kívüli tagállamoktól. |
| --- | --- |

1.3.3.

2.   A kölcsönök kezelése

| 2.1. | Az EKB kész a Bizottsággal megállapítani a kölcsönök kezeléséhez szükséges szabályokat, és fogadni az érintett tagállamtól az EBF-kölcsön szerint esedékes tőkeösszeget és kamatot az EKB által vezetett számlán, ahogyan azt a javasolt rendelet vázolja. E tekintetben az EKB megjegyzi, hogy a KBER Alapokmánya 21.2. cikkel összhangban az EKB fiskális megbízottként tevékenykedhet az uniós intézmények részére, ugyanúgy, ahogyan a hitelek EKB általi nyilvántartása tekintetében az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében (12). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az érintett tagállam NKB-ja által a kapott EBF-kölcsön kezelése érdekében nyitandó külön számlán elhelyezett összegeket a vonatkozó jogi aktusokban, mint például az EKB/2014/9 európai központi banki iránymutatásban (13) megállapított fogalmakkal összhangban kezelik. |
| --- | --- |

2.2.

Abban az esetben, ahol az EKB a javasolt rendelet módosítására tesz javaslatot, külön technikai munkadokumentum tartalmazza a szövegezési javaslatokat és az azokhoz fűzött magyarázatot. A technikai munkadokumentum angol nyelven elérhető az EKB honlapján.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2018. november 9-én.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2018) 387 final.

1

(2)  Lásd a javasolt rendelet indokolásának 2–3. oldalát.

2

(3)  A javasolt rendelet 3. cikkének (1) bekezdése.

3

(4)  Lásd: „Az európai gazdasági és monetáris unió megvalósítása”, Jean-Claude Juncker jelentése, amely Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem, Mario Draghi és Martin Schulz szoros együttműködésével készült, 2015. június 22., elérhető a Bizottság honlapján: www.ec.europa.eu.

4

(5)  „Az európai gazdasági és monetáris unió megvalósítása”, Jean-Claude Juncker jelentése, amely Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem, Mario Draghi és Martin Schulz szoros együttműködésével készült, 2015. június 22.

5

(6)  E tekintetben megjegyzendő, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikke szerint, amennyiben valamelyik tagállam nem válaszol azokra az ajánlásokra, amelyeket a Tanács a vonatkozásában elfogadott a Tanács olyan korábbi határozatával összefüggésben, amely szerint a tagállam nem felelt meg a Szerződés költségvetési kritériumaival kapcsolatos követelményeknek, a Tanács határozatot bocsát ki megállapítva, hogy nem került sor eredményes intézkedésre.

6

(7)  A beruházási záradék a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet (HL L 209., 1997.8.2., 1. o.) 5. cikkében található.

7

(8)  A megállapodás tervezete elérhető: https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/budget-may2018-contributions-stabilisation-fund_en.pdf

8

(9)  Lásd az EKB 2018. májusi Konvergenciajelentésének 21. oldalát.

9

(10)  Lásd az EKB 2018. májusi Konvergenciajelentésének 25. oldalát.

10

(11)  A KBER Alapokmánya 33.2. cikke szerint az EKB által elszenvedett veszteség esetében a hiány az EKB általános tartalékalapja, szükség esetén pedig a Kormányzótanács határozatát követően az adott pénzügyi év monetáris jövedelme terhére jóváírható a nemzeti központi bankok között a KBER Alapokmánya 32.5. cikknek megfelelően felosztott összegek arányában és mértékéig.

11

(12)  Lásd az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendelet (HL L 118., 2010.5.12., 1. o.) 8. cikkét.

12

(13)  Az Európai Központi Bank EKB/2014/9 iránymutatása (2014. február 20.) az eszközök és források nemzeti központi bankok által történő belföldi kezelésének műveleteiről (HL L 159., 2014.5.28., 56. o.).

13

---

| 10.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 444/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 444/15

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2018. november 20.)

a hitelgondozókról, a hitelfelvásárlókról és a biztosítékok érvényesítéséről szóló irányelv iránti javaslatról

(CON/2018/54)

(2018/C 444/06)

Bevezetés és jogalap

2018. március 14-én az Európai Bizottság a hitelgondozókról, a hitelfelvásárlókról és a biztosítékok érvényesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatot (a továbbiakban: a javasolt irányelv) (1) fogadott el. Az Európai Központi Bank (EKB) úgy ítéli meg, hogy a javasolt irányelv a hatáskörébe tartozik, és úgy határozott, hogy gyakorolja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 127. cikke (4) bekezdésének második mondatán és 282. cikkének (5) bekezdésén alapuló, vélemény előterjesztésére irányuló jogát.

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 25. cikkén alapul, amely szerint az EKB a pénzügyi rendszer stabilitására, valamint a Szerződés 127. cikkének (6) bekezdése alapján az EKB-ra ruházott, a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos feladatokra vonatkozó uniós jogszabályok hatálya és végrehajtása tárgyában tanácsot adhat a Tanácsnak és a Bizottságnak. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

1.   Általános észrevételek

| 1.1. | Az EKB nyomatékosan támogatja a banki eszközök, különösen a nemteljesítő hitelek másodlagos piacának kialakítását, amelyet az Európai Unió Tanácsának az európai nemteljesítő hitelek kezelésére vonatkozó cselekvési terve is tükröz (2). Az egyes európai hitelintézetek mérlegében maradó nemteljesítő hitelek jelentős állományaira tekintettel és a nemteljesítő hitelek szanálására vonatkozó átfogó megoldás részeként (3) a másodlagos piacok kialakítása hozzájárulhat a nemteljesítő hitelek csökkentéséhez. Előretekintve, a jól működő másodlagos piacok a nemteljesítő hitelek állományainak jövőbeli felhalmozódását is megakadályozhatják (4). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ezenkívül egy jól működő másodlagos piac pozitív hatással lehet a pénzügyi stabilitásra is, mivel megkönnyítheti a nemteljesítő hitelek kockázatainak a hitelintézetek mérlegéből történő kivitelét. A hitelintézetek mérlegében található jelentős mértékű nemteljesítő hitelek csökkentik a hitelintézetek arra való képességét, hogy betöltsék a reálgazdaságnak való hitelezésre irányuló szerepüket, és akadályozza a rugalmas működést és általános nyereségességet, amelyek alapvető jelentőségűek egy jól működő bankszektorhoz. Alapvető jelentőségű, hogy a másodlagos piacokra vonatkozó jogi keret lehetővé tegye a nemteljesítő hiteleknek a hitelintézetek mérlegéből történő hatékony kivitelét (5). |
| --- | --- |

1.2.

2.   Különös észrevételek

2.1.   Adatszolgáltatási követelmények

A javasolt irányelv számos adatszolgáltatási követelményt határoz meg a hitelgondozók, hitelfelvásárlók és hitelintézetek számára. Így például a hitelfelvásárlónak vagy adott esetben képviselőjének közölnie kell a hitelmegállapodás közvetlen érvényesítésére vonatkozó szándékát annak a tagállamnak az illetékes hatóságaival, amelyben a hitelfelvásárló vagy adott esetben képviselőjének lakóhelye vagy székhelye található (6). Ezenkívül a hitelmegállapodást egy másik hitelfelvásárló számára átruházó hitelfelvásárlónak vagy adott esetben képviselőjének értesítenie kell az illetékes hatóságokat az átruházás tényéről, valamint az új hitelfelvásárló és adott esetben képviselője azonosító adatairól és címéről (7). Az uniós jogalkotóknak körültekintően meg kell fontolniuk, hogy ezek az adatszolgáltatási követelmények nem fogják-e akadályozni a nemteljesítő hitelek másodlagos piacának hatékony működését, mivel egy jelentős adatszolgáltatási teher eltántoríthatja az új belépőket a piacra lépéstől vagy az illetékes hatóságok számára az adatok megkettőződéséhez vezethet.

2.2.   A nemteljesítő hitelek adataira vonatkozó technikai standardok

A javasolt irányelv megbízza az Európai Bankhatóságot (EBH) végrehajtás-technikai standardtervezetek kidolgozásával, amelyekben az EBH meghatározza majd azokat a formátumokat, amelyeket a hitelintézeti hitelezőknek használniuk kell annak érdekében, hogy a banki könyvben szereplő hitelkockázati kitettségeikről részletes információkkal szolgáljanak a hitelfelvásárlók számára a hitelmegállapodás átvizsgálása, pénzügyi átvilágítása és értékelése céljából (8).

E tekintetben az EKB megjegyzi, hogy az (EU) 2016/867 rendelet (9) az euroövezeti egyedi bankhitelekre vonatkozó részletes információkat tartalmazó új adatsorról rendelkezik. Ezen adatsor célja, hogy valamennyi euroövezeti tagállamra vonatkozóan nagy részletességű adatokat biztosítson, amelyek teljes mértékben összehasonlíthatóak, mivel harmonizált fogalmakon és fogalommeghatározásokon alapulnak. Ezen új szabályozási fejleményekre tekintettel fontos, hogy az EBH által kidolgozandó bármely adattábla figyelembe vegye a részletes hitelezési és hitelkockázati adatok gyűjtését vagy bármely más releváns kezdeményezést annak biztosítása érdekében, hogy ne kerüljön sor az erőfeszítések megkettőzésére, valamint a hitelintézetek adatszolgáltatási követelményeinek minimalizálása érdekében.

2.3.   Az illetékes hatóságok általi adatgyűjtés egy bíróságon kívüli gyorsított biztosítékérvényesítési mechanizmus keretében

A javasolt irányelv megköveteli a hitelintézeteket felügyelő illetékes hatóságoktól, hogy évente adatokat gyűjtsenek a hitelezőktől a biztosítékkal fedezett azon hitelmegállapodások számáról, amelyeket bíróságon kívüli gyorsított biztosítékérvényesítés révén hajtanak végre, valamint az ilyen biztosítékérvényesítés időtartamáról, ideértve: a) a megkezdett, folyamatban lévő és befejezett eljárások számát, beleértve az ingó, illetve ingatlan vagyonnal kapcsolatos eljárásokat; b) az eljárás hosszát az értesítéstől a kiegyenlítésig, a biztosíték realizálásának módja szerint (nyilvános árverés, magánúton történő értékesítés vagy tulajdonba vétel); c) az egyes eljárások átlagos költségét euróban kifejezve; és d) a kiegyenlítési arányokat. A tagállamoknak összesíteniük kell majd ezeket az adatokat, az aggregált adatokból statisztikákat kell készíteniük, és e statisztikákat továbbítaniuk kell a Bizottsághoz (10). Abban az esetben, amikor az EKB a hitelintézetek felügyeletére hatáskörrel rendelkező hatóság, az EKB prudenciális felügyeleti feladatainak jogalapját a Szerződés 127. cikkének (6) bekezdése rögzíti, amely szerint a Tanács a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatban külön feladatokkal bízhatja meg az EKB-t. Mivel ezen információk gyűjtése a bíróságon kívüli gyorsított biztosítékérvényesítési mechanizmus hatékonyságához kapcsolódik, nem pedig a hitelintézetek prudenciális felügyeletéhez, az uniós jogalkotóknak egyértelművé kellene tenniük, hogy az EKB-t nem bízzák meg az ezen információk gyűjtésére irányuló feladattal.

Abban az esetben, ahol az EKB a javasolt irányelv módosítására tesz javaslatot, külön technikai munkadokumentum tartalmazza a szövegezési javaslatokat és az azokhoz fűzött magyarázatot. A technikai munkadokumentum angol nyelven elérhető az EKB honlapján.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2018. november 20-án.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2018) 135 final.

1

(2)  Lásd a Tanács 2017. július 11-i„A Tanács következtetései az európai nemteljesítő hitelek kezelésére vonatkozó cselekvési tervről” című sajtóközleményét, elérhető a Tanács honlapján: http://www.consilium.europa.eu.

2

(3)  Lásd például az EKB 2016. novemberi „Financial Stability Review” című dokumentumának B. szakaszát, elérhető az EKB honlapján: https://www.ecb.europa.eu.

3

(4)  Lásd a CON/2018/31 vélemény 2.2.1. bekezdését. Az EKB valamennyi véleménye közzétételre kerül az EKB honlapján.

4

(5)  Lásd a CON/2018/31 vélemény 2.2.2. bekezdését.

5

(6)  Lásd a javasolt irányelv 18. cikkének (1) bekezdését.

6

(7)  Lásd a javasolt irányelv 19. cikkének (1) bekezdését.

7

(8)  Lásd a javasolt irányelv 14. cikkének (1) bekezdését.

8

(9)  Az Európai Központi Bank (EU) 2016/867 rendelete (2016. május 18.) a részletes hitelezési és hitelkockázati adatok gyűjtéséről (EKB/2016/13) (HL L 144., 2016.6.1., 44. o.).

9

(10)  Lásd a javasolt irányelv 33. cikkét.

10

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 10.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 444/17 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 444/17

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2018. december 7.

(2018/C 444/07)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1371 |
| JPY | Japán yen | 128,36 |
| DKK | Dán korona | 7,4641 |
| GBP | Angol font | 0,89085 |
| SEK | Svéd korona | 10,2665 |
| CHF | Svájci frank | 1,1299 |
| ISK | Izlandi korona | 139,50 |
| NOK | Norvég korona | 9,6970 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,851 |
| HUF | Magyar forint | 323,50 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2895 |
| RON | Román lej | 4,6485 |
| TRY | Török líra | 6,0619 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5766 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5230 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,8866 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6558 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5583 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 278,67 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,0673 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,8244 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3913 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 454,01 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7372 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 60,059 |
| RUB | Orosz rubel | 75,8850 |
| THB | Thaiföldi baht | 37,359 |
| BRL | Brazil real | 4,4358 |
| MXN | Mexikói peso | 23,1435 |
| INR | Indiai rúpia | 80,5090 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1371

JPY

Japán yen

128,36

DKK

Dán korona

7,4641

GBP

Angol font

0,89085

SEK

Svéd korona

10,2665

CHF

Svájci frank

1,1299

ISK

Izlandi korona

139,50

NOK

Norvég korona

9,6970

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,851

HUF

Magyar forint

323,50

PLN

Lengyel zloty

4,2895

RON

Román lej

4,6485

TRY

Török líra

6,0619

AUD

Ausztrál dollár

1,5766

CAD

Kanadai dollár

1,5230

HKD

Hongkongi dollár

8,8866

NZD

Új-zélandi dollár

1,6558

SGD

Szingapúri dollár

1,5583

KRW

Dél-Koreai won

1 278,67

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,0673

CNY

Kínai renminbi

7,8244

HRK

Horvát kuna

7,3913

IDR

Indonéz rúpia

16 454,01

MYR

Maláj ringgit

4,7372

PHP

Fülöp-szigeteki peso

60,059

RUB

Orosz rubel

75,8850

THB

Thaiföldi baht

37,359

BRL

Brazil real

4,4358

MXN

Mexikói peso

23,1435

INR

Indiai rúpia

80,5090

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

Számvevőszék

| 10.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 444/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 444/18

---

32/2018. sz. különjelentés

Az Európai Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért kellően rugalmas, de nem elég célirányos eszköz

(2018/C 444/08)

Az Európai Számvevőszék tudatja, hogy megjelent „Az Európai Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért kellően rugalmas, de nem elég célirányos eszköz” című 32/2018. sz. különjelentése.

A jelentés elolvasható vagy letölthető a Számvevőszék weboldalán: http://eca.europa.eu.

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 10.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 444/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 444/19

---

PÁLYÁZATI FELHÍVÁS 2019 – EAC/A05/2018

Európai Szolidaritási Testület

(2018/C 444/09)

1.   Bevezetés és célok

E pályázati felhívás alapja az Európai Szolidaritási Testület jogi keretének meghatározásáról és az 1288/2013/EU rendelet, az 1293/2013/EU rendelet, valamint az 1313/2013/EU határozat módosításáról szóló, 2018. október 2-i (EU) 2018/1475 európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint az Európai Szolidaritási Testület 2019. évi éves munkaprogramja. Az Európai Szolidaritási Testületről szóló rendelet a 2018 és 2020 közötti időszakra vonatkozik. Az Európai Szolidaritási Testület általános és konkrét célkitűzéseit felsorolásszerűen az említett rendelet 3. és 4. cikke tartalmazza.

2.   Fellépések

A pályázati felhívás keretében az Európai Szolidaritási Testület következő fellépéseihez nyújtható támogatás:

| — | Önkéntességi célú projektek |
| --- | --- |

—

Önkéntességi célú projektek

| — | Önkéntességi célú partnerségek (a 2018 és 2020 közötti időszakot lefedő partnerségi keretmegállapodásban meghatározott, 2019-re vonatkozó konkrét megállapodások) (1) |
| --- | --- |

—

Önkéntességi célú partnerségek (a 2018 és 2020 közötti időszakot lefedő partnerségi keretmegállapodásban meghatározott, 2019-re vonatkozó konkrét megállapodások) (1)

| — | Önkéntes csapatok tevékenysége kiemelt területeken |
| --- | --- |

—

Önkéntes csapatok tevékenysége kiemelt területeken

| — | Szakmai gyakorlatok és állások |
| --- | --- |

—

Szakmai gyakorlatok és állások

| — | Szolidaritási projektek |
| --- | --- |

—

Szolidaritási projektek

| — | Minőségi védjegy |
| --- | --- |

—

Minőségi védjegy

3.   Támogatási feltételek

Bármely köz- vagy magánszervezet pályázhat az Európai Szolidaritási Testület által nyújtott támogatásra (2). Emellett az Európai Szolidaritási Testület portálján regisztrált, fiatalokból álló csapatok is pályázhatnak szolidaritási projektek finanszírozására.

Az Európai Szolidaritási Testület tevékenységében a következő országok vehetnek részt:

Az Európai Unió 28 tagállama teljes mértékben részt vehet az Európai Szolidaritási Testület fellépéseiben.

Egyes fellépésekhez a következő országok szervezetei is csatlakozhatnak:

| — | EFTA-/EGT-tagországok: Izland, Liechtenstein és Norvégia; |
| --- | --- |

—

EFTA-/EGT-tagországok: Izland, Liechtenstein és Norvégia;

| — | EU-tagjelölt országok: Törökország, Szerbia és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság; |
| --- | --- |

—

EU-tagjelölt országok: Törökország, Szerbia és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság;

| — | partnerországok. |
| --- | --- |

—

partnerországok.

A részvétel feltételeinek részletesebb leírását lásd az Európai Szolidaritási Testület 2019. évi útmutatójában.

A brit pályázók figyelmébe: Kérjük, vegyék figyelembe, hogy a támogathatóság feltételeinek a támogatás nyújtásának teljes időtartama alatt teljesülniük kell. Amennyiben az Egyesült Királyság a támogatási időszak alatt kilép az EU-ból és nem köt olyan megállapodást, amelynek értelmében biztosított a brit kérelmezők folyamatos jogosultsága, az uniós támogatás folyósítását meg kell szüntetni – amennyiben lehetséges, a projektben történő további részvétel fenntartásával – vagy a támogatási megállapodásban foglalt, a megállapodás felbontására vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően ki kell lépni a projektből.

4.   Költségvetés és a projektek időtartama

E pályázati felhívás végrehajtása a 2019-es költségvetésnek a költségvetési hatóság általi elfogadását követően a 2019-es költségvetési tervezetben meghatározott előirányzatok rendelkezésre állásától, vagy ha a költségvetés nem kerül elfogadásra, az ideiglenes tizenkettedek rendszerétől függ.

A pályázati felhívásra céljára előirányzott teljes költségvetés becsült összege 96 322 671 EUR, amely az Európai Szolidaritási Testület 2019. évi munkaprogramján alapul.

A pályázati felhívás céljára előirányzott teljes költségvetés és annak felosztása indikatív, és az Európai Szolidaritási Testület 2019. évi éves munkaprogramjának módosítása esetén változhat. A Bizottság javasolja a potenciális pályázóknak, hogy a pályázati felhívás tárgyát képező fellépésekre vonatkozó költségvetést illetően rendszeresen tanulmányozzák az Európai Szolidaritási Testület 2019. évi munkaprogramját és annak módosításait, melyek a következő weboldalon érhetők el:

[https://ec.europa.eu/youth/annual-work-programmes_en].

Mind a megítélt támogatások összege, mind a projektek időtartama eltérhet olyan tényezők függvényében, mint például a projekt típusa vagy az érintett országok száma.

5.   A pályázatok benyújtásának határideje

A pályázatok benyújtására kitűzött határidők minden esetben brüsszeli idő szerint 12.00-kor (délben) zárulnak le.

| Önkéntességi célú projektek | 2019. február 5. |
| --- | --- |
| 2019. április 30. |
| 2019. október 1. |
| Önkéntességi célú partnerségek (a 2018 és 2020 közötti időszakot lefedő partnerségi keretmegállapodásban meghatározott, 2019-re vonatkozó konkrét megállapodások) | 2019. április 20. |
| Önkéntes csapatok tevékenysége kiemelt területeken | 2019. szeptember 28. |
| Szakmai gyakorlatok és állások | 2019. február 5. |
| 2019. április 30. |
| 2019. október 1. |
| Szolidaritási projektek | 2019. február 5. |
| 2019. április 30. |
| 2019. október 1. |

Önkéntességi célú projektek

2019. február 5.

2019. április 30.

2019. október 1.

Önkéntességi célú partnerségek (a 2018 és 2020 közötti időszakot lefedő partnerségi keretmegállapodásban meghatározott, 2019-re vonatkozó konkrét megállapodások)

2019. április 20.

Önkéntes csapatok tevékenysége kiemelt területeken

2019. szeptember 28.

Szakmai gyakorlatok és állások

2019. február 5.

2019. április 30.

2019. október 1.

Szolidaritási projektek

2019. február 5.

2019. április 30.

2019. október 1.

A minőségi védjeggyel kapcsolatos pályázatokat folyamatosan be lehet benyújtani.

A pályázatok beadására vonatkozó részletes utasításokat lásd az Európai Szolidaritási Testület útmutatójában.

6.   További információk

A pályázati felhívás részletesebb feltételeit, ideértve a felhívás prioritásait is, lásd az Európai Szolidaritási Testület 2019. évi útmutatójában, amely a következő weboldalon érhető el:

https://ec.europa.eu/youth/solidarity-corps

Az Európai Szolidaritási Testület 2019. évi útmutatója a jelen pályázati felhívás szerves részét képezi, és a benne foglalt részvételi és finanszírozási feltételek teljes mértékben vonatkoznak a jelen pályázati felhívásra.

---

(1)  E fellépés keretében csak a 2018 és 2020 közötti időszakot lefedő partnerségi keretmegállapodást aláíró részt vevő szervezetek pályázhatnak.

(2)  Az e felhívásban foglalt egyedi fellépésekre alkalmazandó speciális pályázati feltételek sérelme nélkül.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 10.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 444/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 444/22

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.9173 – Astorg Asset Management/Montagu Private Equity/Nemera Capital)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2018/C 444/10)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Astorg Asset Management („Astorg”, Luxembourg), |
| --- | --- |

—

Astorg Asset Management („Astorg”, Luxembourg),

| — | Montagu Private Equity LLP („Montagu”, Franciaország), |
| --- | --- |

—

Montagu Private Equity LLP („Montagu”, Franciaország),

| — | a jelenleg a Montagu kizárólagos irányítása alá tartozó Nemera Capital (leányvállalataival együtt: „Nemera csoport”, Franciaország). |
| --- | --- |

—

a jelenleg a Montagu kizárólagos irányítása alá tartozó Nemera Capital (leányvállalataival együtt: „Nemera csoport”, Franciaország).

Az Astorg az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében közös irányítást szerez a Nemera csoport felett. E tranzakció eredményeként a Nemera csoport az Astorg és a Montagu közös irányítása alá kerül.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

—   az Astorg esetében: magántőke-befektetési társaság,

—   a Montagu esetében: magántőke-befektetési társaság,

—   a Nemera csoport esetében: műanyag gyógyszeradagoló eszközök gyártása a gyógyszer-, a biotechnológiai és a generikus iparág számára.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9173 – Astorg Asset Management/Montagu Private Equity/Nemera Capital

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Postai cím: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 10.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 444/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 444/24

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.9085 – Dr August Oetker/Coop-Gruppe/F&B – Food and Beverage Services)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2018/C 444/11)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Dr. August Oetker KG (a továbbiakban: Oetker-Gruppe, Németország), |
| --- | --- |

—

Dr. August Oetker KG (a továbbiakban: Oetker-Gruppe, Németország),

| — | Coop-Gruppe Genossenschaft (a továbbiakban: Coop-Gruppe, Svájc) a Transgourmet Deutschland GmbH & Co. OHG (a továbbiakban: Transgourmet, Németország) 100 %-ban tulajdonolt közvetett leányvállalatán keresztül, |
| --- | --- |

—

Coop-Gruppe Genossenschaft (a továbbiakban: Coop-Gruppe, Svájc) a Transgourmet Deutschland GmbH & Co. OHG (a továbbiakban: Transgourmet, Németország) 100 %-ban tulajdonolt közvetett leányvállalatán keresztül,

| — | F&B – Food and Beverage Services GmbH (a továbbiakban: F&B, Németország), mely a Transgourmet 100 %-ban tulajdonolt leányvállalata. |
| --- | --- |

—

F&B – Food and Beverage Services GmbH (a továbbiakban: F&B, Németország), mely a Transgourmet 100 %-ban tulajdonolt leányvállalata.

Az Oetker-Gruppe a Dr. August Oetker Finanzierungs- und Beteiligungs-GmbH (Németország) elnevezésű, 100 %-ban tulajdonolt leányvállalatán keresztül az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében közös irányítást szerez az F&B egésze felett.

Az összefonódásra Transgourmet-részesedések vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | az Oetker-Gruppe a leányvállalatain keresztül többek között söröket, borokat, pezsgőket és alkoholmentes italokat gyárt és forgalmaz, |
| --- | --- |

—

az Oetker-Gruppe a leányvállalatain keresztül többek között söröket, borokat, pezsgőket és alkoholmentes italokat gyárt és forgalmaz,

| — | a Coop-Gruppe kis- és nagykereskedelmi vállalkozás, |
| --- | --- |

—

a Coop-Gruppe kis- és nagykereskedelmi vállalkozás,

| — | az F&B a Team Beverage AG vállalkozásban való részesedés révén az italforgalmazás területén tevékeny. |
| --- | --- |

—

az F&B a Team Beverage AG vállalkozásban való részesedés révén az italforgalmazás területén tevékeny.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9085 – Dr August Oetker/Coop-Gruppe/F&B – Food and Beverage Services

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Postai cím: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---