# Úradný vestník C 17/14.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 17 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6214. januára 2019 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 17

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6214. januára 2019

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | III   Prípravné akty |
| | DVOR AUDÍTOROV |
| 2019/C 17/01 | Stanovisko č. 6/2018 [podľa článkov 287 ods. 4 a 322 ods. 1 písm. a) ZFEÚ] k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj pre riadenie hraníc a víza | 1 |

Obsah

Strana

III   Prípravné akty

DVOR AUDÍTOROV

2019/C 17/01

Stanovisko č. 6/2018 [podľa článkov 287 ods. 4 a 322 ods. 1 písm. a) ZFEÚ] k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj pre riadenie hraníc a víza

[podľa článkov 287 ods. 4 a 322 ods. 1 písm. a) ZFEÚ]

1

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

III Prípravné akty

DVOR AUDÍTOROV

| 14.1.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 17/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 17/1

---

STANOVISKO č. 6/2018

[podľa článkov 287 ods. 4 a 322 ods. 1 písm. a) ZFEÚ]

k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj pre riadenie hraníc a víza

(2019/C 17/01)

OBSAH

| | Body | Strana |
| --- | --- | --- |
| ÚVOD | 1 – 4 | 3 |
| SÚHRNNÉ POSÚDENIE VZHĽADOM NA HLAVNÉ CIELE KOMISIE | 5 – 14 | 4 |
| STRATEGICKÉ OTÁZKY A CIELE SÚDRŽNOSTI | 15 – 46 | 5 |
| Riešenie priorít EÚ | 15 – 23 | 5 |
| Jednotný súbor pravidiel | 24 – 25 | 7 |
| Rozpočtová flexibilita | 26 – 30 | 8 |
| Vytváranie priaznivého prostredia pre investície | 31 – 43 | 9 |
| Preskúmanie v polovici obdobia | 44 – 46 | 11 |
| RÁMEC PROGRAMOVANIA A MONITOROVANIA | 47 – 68 | 12 |
| Zásada zjednodušenia v programovaní | 47 – 49 | 12 |
| Rovnováha medzi zjednodušením, výsledkami a zodpovednosťou | 50 – 56 | 13 |
| Výkonnostný rámec | 57 – 60 | 14 |
| Monitorovanie a využívanie informácií o výkonnosti | 61 – 68 | 15 |
| SYSTÉM REALIZÁCIE A PRAVIDLÁ OPRÁVNENOSTI | 69 – 97 | 18 |
| Finančné nástroje | 69 – 75 | 18 |
| Spôsoby zjednodušeného plnenia | 76 – 84 | 20 |
| Výber projektov a pravidlá oprávnenosti | 85 – 90 | 22 |
| Ukončenie platnosti pravidiel | 91 – 97 | 23 |
| OPATRENIA V OBLASTI ZODPOVEDNOSTI | 98 – 132 | 25 |
| Úlohy a povinnosti v systémoch riadenia a kontroly | 98 – 104 | 25 |
| Štandardný systém riadenia a kontroly | 105 – 111 | 26 |
| Posilnené proporčné opatrenia pre systémy riadenia a kontroly | 112 – 120 | 28 |
| Predloženie účtov a finančné opravy | 121 – 125 | 29 |
| Podmienky potvrdenia Európskym dvorom audítorov | 126 – 132 | 30 |
| ZÁVEREČNÉ POZNÁMKY | 133 – 139 | 32 |
| PRÍLOHA | 34 |

Body

Strana

ÚVOD

1 – 4

3

SÚHRNNÉ POSÚDENIE VZHĽADOM NA HLAVNÉ CIELE KOMISIE

5 – 14

4

STRATEGICKÉ OTÁZKY A CIELE SÚDRŽNOSTI

15 – 46

5

Riešenie priorít EÚ

15 – 23

5

Jednotný súbor pravidiel

24 – 25

7

Rozpočtová flexibilita

26 – 30

8

Vytváranie priaznivého prostredia pre investície

31 – 43

9

Preskúmanie v polovici obdobia

44 – 46

11

RÁMEC PROGRAMOVANIA A MONITOROVANIA

47 – 68

12

Zásada zjednodušenia v programovaní

47 – 49

12

Rovnováha medzi zjednodušením, výsledkami a zodpovednosťou

50 – 56

13

Výkonnostný rámec

57 – 60

14

Monitorovanie a využívanie informácií o výkonnosti

61 – 68

15

SYSTÉM REALIZÁCIE A PRAVIDLÁ OPRÁVNENOSTI

69 – 97

18

Finančné nástroje

69 – 75

18

Spôsoby zjednodušeného plnenia

76 – 84

20

Výber projektov a pravidlá oprávnenosti

85 – 90

22

Ukončenie platnosti pravidiel

91 – 97

23

OPATRENIA V OBLASTI ZODPOVEDNOSTI

98 – 132

25

Úlohy a povinnosti v systémoch riadenia a kontroly

98 – 104

25

Štandardný systém riadenia a kontroly

105 – 111

26

Posilnené proporčné opatrenia pre systémy riadenia a kontroly

112 – 120

28

Predloženie účtov a finančné opravy

121 – 125

29

Podmienky potvrdenia Európskym dvorom audítorov

126 – 132

30

ZÁVEREČNÉ POZNÁMKY

133 – 139

32

PRÍLOHA

34

ÚVOD

| 1. | Komisia 29. mája 2018 uverejnila svoj návrh (1) nariadenia o spoločných ustanoveniach pre sedem fondov EÚ, ktoré sa vykonávajú na základe zdieľaného riadenia, na ďalšie programové obdobie 2021 – 2027. Z právneho základu návrhu Komisie vyplýva, že konzultácia s Európskym dvorom audítorov je povinná (2). Požiadavka konzultácií sa plní týmto stanoviskom. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ide o týchto sedem fondov, ktoré by spolu mohli pokrývať približne 360 mld. EUR, až jednu tretinu celkového rozpočtu EÚ na obdobie rokov 2021 – 2027:






  — | Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), |
| --- | --- | --- |

2.

—

Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR),

| — | Európsky sociálny fond plus (ESF+), |
| --- | --- |

—

Európsky sociálny fond plus (ESF+),

| — | Kohézny fond (KF), |
| --- | --- |

—

Kohézny fond (KF),

| — | Európsky námorný a rybársky fond (ENRF), |
| --- | --- |

—

Európsky námorný a rybársky fond (ENRF),

| — | Fond pre azyl a migráciu (AMIF), |
| --- | --- |

—

Fond pre azyl a migráciu (AMIF),

| — | Fond pre vnútornú bezpečnosť (ISF), |
| --- | --- |

—

Fond pre vnútornú bezpečnosť (ISF),

| — | Nástroj na riadenie hraníc a víza (BMVI). |
| --- | --- |

—

Nástroj na riadenie hraníc a víza (BMVI).

| 3. | Stanovisko sa začína zhrnutím našej analýzy, do akej miery návrh spĺňa tri hlavné ciele, ktoré preň stanovila Komisia a ktoré sa vinú celým návrhom nariadenia o spoločných ustanoveniach: podstatne znížiť administratívnu záťaž pre prijímateľov a riadiace orgány; zvýšiť flexibilitu pri prispôsobovaní programových cieľov a zdrojov na základe meniacich sa okolností a viac zosúladiť programy s prioritami EÚ a zvýšiť ich účinnosť (3). Návrh nariadenia o spoločných ustanoveniach je sám o sebe veľmi rozsiahly, v našom preskúmaní sú preto jeho základné prvky zoskupené takto: ciele politiky súdržnosti a rámec programovania a monitorovania (súvis s hlavami I, II, III, IV a VIII návrhu); systém realizácie a pravidlá oprávnenosti (hlavy V a VII) a napokon opatrenia v oblasti zodpovednosti vrátane auditu Európskeho dvora audítorov (hlava VI). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Do celej analýzy vkladáme viacero bodov na zváženie pre Komisiu a zákonodarcov. Uvádzame články v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach, ktorých sa tieto body týkajú, ale pokiaľ si to zákonodarcovia budú želať, mnohé z týchto bodov by bolo možné riešiť podpornými právnymi predpismi nižšej úrovne – delegovanými a vykonávacími aktmi – alebo prostredníctvom samostatných usmernení. Podporným právnym predpisom sa dostáva menej pozornosti ako nariadeniam, aj keď sú to práve tieto právne predpisy, ktoré môžu viesť k vzniku zbytočnej zložitosti a administratívnej záťaže. Sú tu dva body na zváženie, ktoré presahujú rámec nariadenia o spoločných ustanoveniach a jeho podporných právnych predpisov, ktoré však považujeme za dostatočne významné na to, aby sme na ne upozornili Komisiu a zákonodarcov (body na zváženie 5 a 18). V prílohe sa napokon uvádza zoznam osobitných návrhov odporúčaní s krížovými odkazmi na príslušný bod na zváženie. |
| --- | --- |

4.

SÚHRNNÉ POSÚDENIE VZHĽADOM NA HLAVNÉ CIELE KOMISIE

| 5. | Nariadenie o spoločných ustanoveniach nadväzuje na rámec ustanovený v predchádzajúcom programovom období. Uvádzajú sa v ňom ciele spoločnej politiky, vymedzujú sa finančné prostriedky pridelené všetkým 27 členským štátom a stanovujú sa pravidlá pre programovanie a presadzovanie politiky. Na rozdiel od zodpovedajúceho nariadenia pre programové obdobie 2014 – 2020 (4) návrh nebol predmetom posúdenia vplyvu. Podľa dôvodovej správy je to preto, lebo v návrhu sa „stanovujú spoločné pravidlá a mechanizmus realizácie pre iné politiky“ (5). Predmetom posúdení vplyvu boli špecifické nariadenia pre jednotlivé fondy (6) týkajúce sa siedmich fondov, ktoré sa riadia nariadením o spoločných ustanoveniach. V týchto posúdeniach však neboli zahrnuté niektoré dôležité otázky všeobecného významu, ako výška paušálnych sadzieb v kontexte zjednodušených foriem podpory (bod 81) a vplyv navrhovaných posilnených proporčných opatrení (body 112 až 120). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Hlavné ciele Komisie, na ktorých bola založená koncepcia navrhovanej politiky, boli: zjednodušenie, flexibilita realizácie politiky a posilnenie zosúladenia medzi financovaním a prioritami EÚ (7). Naše hlavné závery o každom z týchto cieľov uvádzame ďalej; v súlade s našou úlohou externého audítora EÚ zároveň predkladáme analýzu návrhu nových opatrení v oblasti zodpovednosti. |
| --- | --- |

6.

Zjednodušenie

| 7. | V návrhu sa jasne odráža úsilie Komisie o riešenie požiadaviek na zjednodušenie politiky súdržnosti. Plne podporujeme ambície Komisie týkajúce sa zjednodušenia a v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa nachádza množstvo prvkov, ktoré zjednodušenie zahŕňajú. Domnievame sa však, že potenciálne prínosy zjednodušenia z hľadiska zníženia administratívnej záťaže a úspor vďaka účinnosti sú vo viacerých prípadoch vyvážené väčšími rizikami v oblasti dodržiavania pravidiel a správneho finančného riadenia. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vítame napríklad, že štruktúra programov je do veľkej miery zachovaná. Zároveň však pripomíname, že niektoré ustanovenia v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach nie sú dostatočne jasné, čo môže viesť k rôznemu výkladu pravidiel s vplyvom na právnu istotu. Príkladmi sú metodika pre preskúmanie v polovici obdobia (bod 45), kritériá pre posúdenie kľúčových požiadaviek týkajúcich sa kontroly (bod 101) a podmienky využívania posilnených proporčných opatrení (bod 117). |
| --- | --- |

8.

| 9. | V návrhu sa predkladá súbor opatrení na zjednodušenie, ako sú zjednodušené vykazovanie nákladov a financovanie, ktoré nie je spojené s nákladmi, ktoré majú potenciál presunúť pozornosť z výdavkov na výsledky, pokiaľ ich členské štáty riadne vypracujú a budú ich účinne uplatňovať. Kombinácia týchto navrhovaných opatrení však môže viesť k úhradám nad alebo pod úrovňou vzniknutých nákladov a vytvára riziko z hľadiska dosiahnutia efektívnosti nákladov. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Navrhovaným zrušením niektorých súčasných postupov, ako sú posúdenia programov ex ante, posudzovanie veľkých projektov, podávanie strategických správ a výkonnostná rezerva, sa môže zabezpečiť zjednodušenie, ale podľa nášho názoru sa ich zrušením oslabujú zavedené mechanizmy na dosahovanie výsledkov. |
| --- | --- |

10.

Flexibilita

| 11. | V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa navrhuje viacero opatrení na podporu flexibilnejšieho rozpočtu EÚ, s čím vo všeobecnosti súhlasíme. Novým prvkom, ktorý sa navrhuje na obdobie 2021 – 2027, je dvojfázové (5 + 2) programovanie v prípade troch fondov, v rámci ktorého by sa rozpočtové prostriedky na posledné dva roky stanovili v roku 2025 ako súčasť preskúmania v polovici obdobia. Hoci to môže napomôcť flexibilite a zvýšiť schopnosť reagovať na meniace sa okolnosti, máme obavy o navrhované načasovanie preskúmania a súvisiacu administratívnu záťaž, ktorá predstavuje skôr komplikáciu ako zjednodušenie. Domnievame sa takisto, že niektoré zo zahrnutých procesov je potrebné ďalej objasniť. |
| --- | --- |

11.

Zosúladenie medzi financovaním a prioritami EÚ

| 12. | Vítame kroky, ktoré Komisia prijala na posilnenie prepojenia medzi využívaním finančných prostriedkov EÚ a opatreniami EÚ na vysokej úrovni v oblasti správy hospodárskych záležitostí – európskym semestrom – ako je pridaný dôraz na vykonávanie príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny v rámci programov. Podporujeme aj posun od ex ante kondicionalít k jednoduchším základným podmienkam a v tejto súvislosti predkladáme Komisii na zváženie viacero aspektov. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Väčšie obavy máme na iných miestach. Na rozdiel od predchádzajúcich dvoch programových období nie je návrh nariadenia o spoločných ustanoveniach na ďalšie obdobie podporený stratégiou pre celú EÚ alebo súborom cieľov. V nariadení o spoločných ustanoveniach sa namiesto toho navrhuje päť cieľov politiky na vysokej úrovni, ktoré sa neodrážajú v merateľných, vyčíslených výsledkoch na úrovni EÚ. V nariadení o spoločných ustanoveniach sa tak nevyjadruje jasná vízia, pokiaľ ide o to, čo si EÚ želá dosiahnuť prostredníctvom svojich politík. Hlavné strategické ciele majú namiesto toho vymedziť členské štáty. V dôsledku toho sa podľa nášho názoru v návrhu nezosúlaďuje financovanie s prioritami EÚ a návrh je menej orientovaný na výkonnosť ako v období rokov 2014 – 2020. |
| --- | --- |

13.

Opatrenia v oblasti zodpovednosti

| 14. | V oblasti zodpovednosti sa v návrhu presúva zodpovednosť za vykonávanie na členské štáty, rozširuje sa vykonávanie jednotného auditu a znižuje sa úloha Komisie. Navrhovaná racionalizácia overovaní zo strany riadiaceho orgánu tým, že sa sústredia na oblasti s vysokým rizikom, má potenciál znížiť administratívnu záťaž a zvýšiť účinnosť týchto kontrol, pokiaľ sa budú správne uplatňovať. Navrhovanými posilnenými proporčnými opatreniami pre systémy kontroly sa však v skutočnosti odstraňuje dohľad zo strany Komisie a tieto opatrenia by mohli viesť k vystaveniu fondov EÚ zvýšenému riziku. Týmto prvkom návrhu by sa mohli ohroziť výdobytky v oblasti vnútornej kontroly, ktoré sa dosiahli v uplynulých dvoch desaťročiach. V tejto oblasti navrhujeme Komisii viacero bodov na zváženie. |
| --- | --- |

14.

STRATEGICKÉ OTÁZKY A CIELE SÚDRŽNOSTI

Riešenie priorít EÚ

Predbežné pridelenie finančných prostriedkov členským štátom

| 15. | Pri veľkých častiach rozpočtu EÚ, najmä v prípade zdieľaného riadenia, sa maximálna výška výdavkov v okruhoch viacročného finančného rámca (VFR) rozčleňuje do ročných prídelov podľa jednotlivých členských štátov. Hoci toto predbežné prideľovanie finančných prostriedkov je založené na mnohých aspektoch (články 102 až 104 a príloha XXII nariadenia o spoločných ustanoveniach), kritériá súvisiace s výkonnosťou medzi nimi nie sú. |
| --- | --- |

15.

| 16. | V predchádzajúcich auditoch sme pripomenuli, že zo systémov, ktorých implicitným cieľom je čerpanie finančných prostriedkov členskými štátmi, je problematické získať dobré kvalitatívne výsledky (8). Podľa nášho názoru by sa prideľovanie finančných prostriedkov malo riadiť strategickými prioritami (cieľmi politiky). Poznamenávame, že to tak nie je a že namiesto toho sa priority (článok 4 nariadenia o spoločných ustanoveniach) riadia financovaním. |
| --- | --- |

16.

Požiadavky tematickej koncentrácie

| 17. | V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa zabezpečuje kontinuita financovania prostredníctvom jeho cieľov politiky (článok 4) v tom, že sa podporujú rovnaké oblasti, ktoré boli prioritami v období rokov 2014 – 2020 v rámci stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Pokračuje sa aj v požiadavkách tematickej koncentrácie (článok 8), so zameraním investícií na inovačnú, ekologickejšiu, nízkouhlíkovú Európu (článok 3 návrhu nariadenia o EFRR/KF) a sociálne začlenenie a boj proti nezamestnanosti mládeže (článok 7 návrhu nariadenia o ESF+). V predchádzajúcich auditoch sme zistili, že požiadavky tematickej koncentrácie mali výrazný vplyv na stanovenie primeraných priorít financovania (9). Vítame preto skutočnosť, že tieto požiadavky zostali zachované, keďže by mali umožniť lepšie zacielenie finančných prostriedkov EÚ, a tým aj maximalizáciu vplyvu týchto vzácnych zdrojov. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Poznamenávame však, že financovanie EÚ ako podiel na celkových verejných výdavkoch je v členských štátoch rôzne, pričom v niektorých je veľmi nízke (pozri graf). V prípade týchto členských štátov bude úspešnosť financovania EÚ aj pri tematickej koncentrácii závisieť najmä od ich schopnosti mobilizovať doplnkové vnútroštátne financovanie.

  Graf


  EFRR a KF ako % verejných investícií v rokoch 2015 – 2017





  Zdroj: Pracovný dokument útvarov Komisie, Posúdenie vplyvu, SWD(2018) 282 final. |
| --- | --- |

19.

Graf

EFRR a KF ako % verejných investícií v rokoch 2015 – 2017

Image

Zdroj: Pracovný dokument útvarov Komisie, Posúdenie vplyvu, SWD(2018) 282 final.

Stratégia a ciele na úrovni EÚ

| 20. | V minulých správach sme uviedli, že priority EÚ sa musia pretransformovať do užitočných operačných cieľov a úloh pre manažérov, aby sa umožnilo jednotné monitorovanie a podávanie správ o príspevku fondov k prioritám EÚ (10). Komisia vo svojom návrhu tvrdí, že ciele nariadenia o spoločných ustanoveniach sú lepšie zosúladené s prioritami EÚ (11); v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa však jasne neurčuje, aké sú tieto priority EÚ. Na rozdiel od predchádzajúcich dvoch programových období nie je nariadenie o spoločných ustanoveniach na obdobie po roku 2020 podložené spoločnou stratégiou alebo súborom cieľov EÚ. Uznávame, že v budúcom roku sa uskutočnia voľby do Európskeho parlamentu a vznikne nová Komisia, a preto tvorba stratégie môže byť predčasná. Chýbajúca stratégia na vysokej úrovni, na ktorej by sa zakladali ciele nariadenia o spoločných ustanoveniach, je však významným nedostatkom. V našich výročných správach za roky 2014 a 2015 sme upozorňovali na komplikácie vyplývajúce zo skutočnosti, že stratégia Európa 2020 nie je zosúladená ani s obdobiami VFR, ani s mandátom Komisie (12). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Namiesto toho sa uvádzajú odkazy na príspevok fondov k vágnym cieľom, ako sú uplatňovanie hľadiska ochrany klímy (odôvodnenie 9 a článok 4 ods. 3) (13), a na úlohy pre jednotlivé fondy podľa ich cieľov založených na článku 174 zmluvy (odôvodnenie 8 a článok 4 ods. 2). Ďalej:






  — | v prípade troch kohéznych fondov a ENRF neexistuje nijaké vysvetlenie, ako sa priority EÚ stanovené v zmluve (14) transformujú do piatich cieľov politiky (na nižšej úrovni) v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach (článok 4), |
| --- | --- | --- |

21.

—

v prípade troch kohéznych fondov a ENRF neexistuje nijaké vysvetlenie, ako sa priority EÚ stanovené v zmluve (14) transformujú do piatich cieľov politiky (na nižšej úrovni) v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach (článok 4),

| — | týchto päť cieľov politiky je vyjadrených nekonkrétnymi výrazmi na veľmi vysokej úrovni ašpirácií (článok 4) (15); hoci v špecifických nariadeniach pre jednotlivé fondy sa uvádza viac podrobností o oblastiach výdavkov, ktoré by mohli prispieť k jednotlivým cieľom politiky, tieto podrobnosti nepredstavujú súbor merateľných a vyčíslených operačných cieľov, a |
| --- | --- |

—

týchto päť cieľov politiky je vyjadrených nekonkrétnymi výrazmi na veľmi vysokej úrovni ašpirácií (článok 4) (15); hoci v špecifických nariadeniach pre jednotlivé fondy sa uvádza viac podrobností o oblastiach výdavkov, ktoré by mohli prispieť k jednotlivým cieľom politiky, tieto podrobnosti nepredstavujú súbor merateľných a vyčíslených operačných cieľov, a

| — | ciele politiky sa týkajú len štyroch fondov; samostatné ciele politiky pre AMIF, ISF a BMVI sa stanovujú v špecifických nariadeniach pre jednotlivé fondy (odôvodnenie 8 a článok 1 ods. 3), |
| --- | --- |

—

ciele politiky sa týkajú len štyroch fondov; samostatné ciele politiky pre AMIF, ISF a BMVI sa stanovujú v špecifických nariadeniach pre jednotlivé fondy (odôvodnenie 8 a článok 1 ods. 3),

| — | v nedávnych informačných dokumentoch sa poukazovalo na význam pridanej hodnoty EÚ pri prideľovaní zdrojov a tvorbe a hodnotení výdavkových programov (16). Pokiaľ v zmenenom nariadení o rozpočtových pravidlách neexistuje vymedzenie pridanej hodnoty EÚ, pre Komisiu je zložité uplatňovať túto koncepciu pri zavádzaní rámca nariadenia o spoločných ustanoveniach. |
| --- | --- |

—

v nedávnych informačných dokumentoch sa poukazovalo na význam pridanej hodnoty EÚ pri prideľovaní zdrojov a tvorbe a hodnotení výdavkových programov (16). Pokiaľ v zmenenom nariadení o rozpočtových pravidlách neexistuje vymedzenie pridanej hodnoty EÚ, pre Komisiu je zložité uplatňovať túto koncepciu pri zavádzaní rámca nariadenia o spoločných ustanoveniach.

| 22. | V návrhu o spoločných ustanoveniach sa preto nevyjadruje jasná vízia, pokiaľ ide o to, čo chce EÚ dosiahnuť fondmi, ktoré pokrýva, čím vzniká potenciálne riziko z hľadiska tvorby, vykonávania a vplyvu politiky. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť:








  1. | navrhnutie jasných priorít EÚ so súvisiacimi cieľmi, ku ktorým musia fondy prispievať, a tým riešiť otázky, ktoré nastoľujeme v bode 21 (článok 4 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach). |
| --- | --- | --- |

23.

1.

navrhnutie jasných priorít EÚ so súvisiacimi cieľmi, ku ktorým musia fondy prispievať, a tým riešiť otázky, ktoré nastoľujeme v bode 21 (článok 4 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach).

Jednotný súbor pravidiel

| 24. | Cieľom návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach Komisie je poskytnúť jednoduchý, komplexný súbor pravidiel, ktorým sa zabezpečia zosúladené pravidlá vykonávania pre všetky fondy (17). Vítame zjednodušenú celkovú štruktúru legislatívneho rámca so zníženým počtom omnoho kratších nariadení. Rámec teraz zahŕňa tri úrovne právnych predpisov – nariadenie o spoločných ustanoveniach, špecifické nariadenia pre jednotlivé fondy a delegované akty na základe právomocí stanovených v nariadení o spoločných ustanoveniach – čo je menej ako v predchádzajúcom programovom období (18). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Na sedem fondov, ktoré sa vykonávajú na základe zdieľaného riadenia (bod 2), sa po prvýkrát vzťahuje jednotný právny rámec. Komisia takisto ako v prípade programového obdobia na roky 2014 – 2020 (19) tvrdí, že to má vplyv na zjednodušenie vykonávania fondov a podporu synergií medzi nimi (20). Poznamenávame však, že zosúladenie vykonávacích pravidiel je len čiastočné, keďže v rámci nariadenia o spoločných ustanoveniach sa na rôzne fondy naďalej uplatňujú rôzne pravidlá. Napríklad






  — | Zatiaľ čo rozpočtové pravidlá sa uplatňujú na všetkých sedem fondov, spoločné ustanovenia sa uplatňujú len na štyri z týchto fondov (článok 1 ods. 1) – KF, EFRR, ESF+ a ENRF. |
| --- | --- | --- |

25.

—

Zatiaľ čo rozpočtové pravidlá sa uplatňujú na všetkých sedem fondov, spoločné ustanovenia sa uplatňujú len na štyri z týchto fondov (článok 1 ods. 1) – KF, EFRR, ESF+ a ENRF.

| — | Hlava VIII o finančnom rámci sa neuplatňuje na ENRF (článok 1 ods. 4). |
| --- | --- |

—

Hlava VIII o finančnom rámci sa neuplatňuje na ENRF (článok 1 ods. 4).

| — | Fondy majú rôzne režimy v oblasti monitorovania programov: výročnú správu o výkonnosti v prípade ENRF, AMIF, ISF a BMVI (článok 36 ods. 6) a záverečnú správu o výkonnosti do 15. februára 2031 (článok 38) v prípade EFRR, KF a ESF+. |
| --- | --- |

—

Fondy majú rôzne režimy v oblasti monitorovania programov: výročnú správu o výkonnosti v prípade ENRF, AMIF, ISF a BMVI (článok 36 ods. 6) a záverečnú správu o výkonnosti do 15. februára 2031 (článok 38) v prípade EFRR, KF a ESF+.

Rozpočtová flexibilita

Obdobie oprávnenosti

| 26. | Už v minulosti sme upozorňovali na problémy (najmä administratívnu záťaž a jej následné účinky na začiatok nasledujúceho programového obdobia), ktoré vznikajú, keď sa prekrývajú obdobia oprávnenosti dvoch rôznych programových období. Vítame preto návrh podľa článku 99 znížiť toto obdobie na konci obdobia 2021 – 2027 z troch rokov na dva (v odbornom žargóne presun z n + 3 na n + 2) ako prvý krok správnym smerom k čo najväčšiemu zosúladeniu oprávnenosti s programovým obdobím (21). |
| --- | --- |

26.

Flexibilita v možnosti previesť finančné prostriedky medzi programami

| 27. | V nariadení o spoločných ustanoveniach sa navrhuje zrušenie potreby rozhodnutia Komisie o prevodoch finančných prostriedkov medzi prioritami podporovanými v rámci toho istého fondu v tom istom programe pri rovnakej kategórii regiónov až do výšky 5 % počiatočnej alokácie na prioritu maximálne do výšky 3 % rozpočtu programu (článok 19 ods. 5). V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa zároveň stanovuje možnosť previesť maximálne 5 % pridelených rozpočtových prostriedkov medzi všetkými fondmi, ktoré sa vykonávajú na základe zdieľaného riadenia, a inými nástrojmi (článok 21). Touto možnosťou previesť finančné prostriedky sa členským štátom poskytuje väčšia flexibilita a malo by im to pomôcť čerpať finančné prostriedky EÚ, ktoré majú k dispozícii. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Podľa nášho názoru by však hlavným cieľom prevodov v rámci rozpočtu nemalo byť uľahčenie čerpania peňazí. Každý takýto prevod by mal byť reakciou na najnaliehavejšie potreby. Takéto prevody môžu okrem toho viesť k dodatočným komplikáciám pri prispôsobovaní výkonnostného rámca a iných administratívnych procesov, pričom nie je ani jasné, ako sa bude vypočítavať suma, ktorá sa má previesť. V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa neuvádza, či sa percentuálny podiel, ktorý sa môže previesť, vzťahuje na pôvodné pridelené rozpočtové prostriedky alebo na pridelené rozpočtové prostriedky v danom čase. |
| --- | --- |

28.

Dvojfázové (5 + 2) programovanie

| 29. | Na obdobie 2021 – 2027 sa navrhuje nový prvok, ktorým je dvojfázové programovanie v prípade EFRR, KF a ESF+, podľa ktorého sa pridelené rozpočtové prostriedky v programoch vymedzujú len na prvých päť rokov 2021 – 2025 (článok 17 ods. 6), pričom pridelené rozpočtové prostriedky na posledné dva roky sa stanovia v roku 2025 ako súčasť povinného preskúmania v polovici obdobia [článok 14 ods. 2 písm. a)]. Mala by sa tým napomôcť flexibilite a zvýšiť schopnosť EÚ reagovať na meniace sa okolnosti. Procesom zmeny všetkých programov v tom istom čase sa však výrazne zvýši administratívna záťaž Komisie a orgánov členských štátov v raných fázach vykonávania programov (22). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť:








  2. | objasnenie podmienok prevodu finančných prostriedkov a zabezpečenie potrebného zamerania na výsledky (články 19 a 21 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach); |
| --- | --- | --- |

30.

2.

objasnenie podmienok prevodu finančných prostriedkov a zabezpečenie potrebného zamerania na výsledky (články 19 a 21 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach);

| 3. | opätovné zváženie navrhovaného prístupu dvojfázového programovania (článok 17 ods. 6 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach) s ohľadom na riziká z hľadiska administratívnej záťaže. |
| --- | --- |

3.

opätovné zváženie navrhovaného prístupu dvojfázového programovania (článok 17 ods. 6 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach) s ohľadom na riziká z hľadiska administratívnej záťaže.

Vytváranie priaznivého prostredia pre investície

Správa hospodárskych záležitostí a prepojenie s politikou súdržnosti

| 31. | Vítame kroky, ktoré Komisia prijala na posilnenie prepojenia medzi využívaním finančných prostriedkov EÚ a opatreniami EÚ na vysokej úrovni v oblasti správy hospodárskych záležitostí – európskym semestrom. Vítame možnosť preskúmania a zmien programov s cieľom podporiť vykonávanie príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny adresovaných členským štátom (článok 15). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Na vhodné využitie týchto ustanovení a na posilnenie prepojenia medzi finančnými prostriedkami EÚ a prioritami EÚ však Komisia musí zabezpečiť, aby odporúčania pre jednotlivé krajiny, ktoré navrhne, boli relevantné, vykonateľné a aby mohli priamo prispievať k odstráneniu zistených nedostatkov. Nedávno sme predložili správu o nedostatočnom systematickom prepojení medzi konkrétnymi nerovnováhami zistenými v rámci hĺbkových preskúmaní a odporúčaniami pre jednotlivé krajiny adresovanými členským štátom (23), ako aj o nedostatkoch v jasnom vyjadrení odporúčaní pre jednotlivé krajiny. V druhej z uvedených správ sme odporúčali, aby sa v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny objasnilo odôvodnenie odporúčania a súvisiace riziká (24). Úspech ustanovení týkajúcich sa opatrení spojených s riadnou správou hospodárskych záležitostí bude preto závisieť od toho, či sú odporúčania pre jednotlivé krajiny formulované dostatočne jasne na to, aby bolo možné prijať jednoznačné operačné opatrenia, ktoré je možné monitorovať a v prípade ktorých je možné určiť úspešnosť vykonávania. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Vítame návrh na posilnenie úlohy Komisie tým, že sa jej poskytne právomoc priamo pozastaviť platby v prípadoch, keď členské štáty neprijmú opatrenia v reakcii na žiadosť o preskúmanie a zmenu programu (článok 15 ods. 6). Poznamenávame však, že táto právomoc je ohrozená skutočnosťou, že v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa neuvádzajú nijaké opatrenia na monitorovanie vykonávania opatrení spojených s riadnou správou hospodárskych záležitostí členskými štátmi. |
| --- | --- |

33.

| 34. | V prípade, ak členský štát neprijme požadované opatrenie, alebo ak Rada prijme dve po sebe idúce odporúčania v tom istom postupe pri nerovnováhe, Komisia musí Rade navrhnúť buď pozastavenie záväzkov, alebo pozastavenie platieb (článok 15 ods. 7). V týchto prípadoch je prioritou pozastavenie záväzkov; pozastavenie platieb sa uskutoční len vtedy, keď sú potrebné okamžité opatrenia, a v prípadoch závažného nedodržiavania predpisov. Zastávame názor, že zmenou dôrazu z pozastavenia platieb – ako je to v súčasnom programovom období – na pozastavenie záväzkov sa obmedzuje jeho sankčný vplyv. Tento vplyv sa ďalej oslabuje novým návrhom, že Komisia môže pozastavenie zrušiť do desiatich dní na základe výnimočných hospodárskych okolností alebo v nadväznosti na odôvodnenú žiadosť členského štátu. Poznamenávame, že v návrhu sa neobjasňuje, čo predstavuje výnimočné hospodárske okolnosti alebo odôvodnenú žiadosť predloženú členským štátom, čím sa toto citlivé ustanovenie vystavuje možnosti rôznych výkladov. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť:








  4. | zabezpečenie jasnosti, jednoznačnosti a funkčnosti odporúčaní pre jednotlivé krajiny začínajúc rokom 2019 v súlade s naším predchádzajúcim odporúčaním, s cieľom primerane využívať ustanovenia navrhnuté v článku 15; |
| --- | --- | --- |

35.

4.

zabezpečenie jasnosti, jednoznačnosti a funkčnosti odporúčaní pre jednotlivé krajiny začínajúc rokom 2019 v súlade s naším predchádzajúcim odporúčaním, s cieľom primerane využívať ustanovenia navrhnuté v článku 15;

| 5. | začlenenie ustanovení o režimoch monitorovania a podávania správ v súvislosti s vykonávaním opatrení spojených s riadnou správou hospodárskych záležitostí (článok 15 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach); |
| --- | --- |

5.

začlenenie ustanovení o režimoch monitorovania a podávania správ v súvislosti s vykonávaním opatrení spojených s riadnou správou hospodárskych záležitostí (článok 15 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach);

| 6. | či by sa mali pozastaviť platby namiesto záväzkov, a objasnenie, kedy by sa malo pozastavenie zrušiť (článok 15 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach). |
| --- | --- |

6.

či by sa mali pozastaviť platby namiesto záväzkov, a objasnenie, kedy by sa malo pozastavenie zrušiť (článok 15 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach).

Základné podmienky

| 36. | Ex ante kondicionality zo súčasného obdobia sa podľa návrhu majú nahradiť jednoduchšími základnými podmienkami (článok 11). Vítame viacero aspektov navrhovaných režimov: zjednodušenie ich nastavenia, posilnenie podmienok na ich účinné uplatňovanie a skutočnosť, že by sa vo väčšom rozsahu mali sústreďovať na tvorbu strategických a plánovacích rámcov. Vítame aj potrebu súdržnosti medzi vybratými operáciami a zodpovedajúcimi stratégiami a plánovacími dokumentmi v súvislosti s plnením základných podmienok. Domnievame sa, že to je dôležitý krok smerom k zabezpečeniu uplatňovania týchto podmienok počas celého programového obdobia. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Zistili sme však takisto viacero oblastí, kde existuje priestor na zlepšenie navrhovaných ustanovení týkajúcich sa základných podmienok:






  — | V rozpore s naším skorším odporúčaním niektoré z navrhovaných kritérií nemusia mať vplyv na efektívne a účinné vykonávanie súvisiaceho špecifického cieľa (25). Napríklad tematická základná podmienka „zavedená národná stratégia pre integráciu Rómov“ (príloha IV k návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach) môže k dosiahnutiu súvisiaceho špecifického cieľa, ktorým sa podporuje širšia skupina marginalizovaných spoločenstiev, nielen Rómovia, prispieť len čiastočne. |
| --- | --- | --- |

37.

—

V rozpore s naším skorším odporúčaním niektoré z navrhovaných kritérií nemusia mať vplyv na efektívne a účinné vykonávanie súvisiaceho špecifického cieľa (25). Napríklad tematická základná podmienka „zavedená národná stratégia pre integráciu Rómov“ (príloha IV k návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach) môže k dosiahnutiu súvisiaceho špecifického cieľa, ktorým sa podporuje širšia skupina marginalizovaných spoločenstiev, nielen Rómovia, prispieť len čiastočne.

| — | V nedávnej správe sme odporúčali, aby sa vo všetkých možných prípadoch v právnych predpisoch na obdobie po roku 2020 stanovili jasné kritériá na posúdenie plnenia podmienok vrátane merateľných cieľov, aby sa zabezpečilo spoločné chápanie toho, čo je potrebné dosiahnuť (26). Podľa nášho názoru sú však niektoré kritériá nejednoznačné. V navrhovaných tematických podmienkach týkajúcich sa vypracovania stratégií a strategických politických rámcov chýbajú najmä podrobnosti o tom, ako by sa tieto stratégie mali vymedziť, ktoré subjekty by mali byť zodpovedné za ich vykonávanie, aká spôsobilosť je potrebná na ich plnenie a vo väčšine prípadov ako by sa mali monitorovať. |
| --- | --- |

—

V nedávnej správe sme odporúčali, aby sa vo všetkých možných prípadoch v právnych predpisoch na obdobie po roku 2020 stanovili jasné kritériá na posúdenie plnenia podmienok vrátane merateľných cieľov, aby sa zabezpečilo spoločné chápanie toho, čo je potrebné dosiahnuť (26). Podľa nášho názoru sú však niektoré kritériá nejednoznačné. V navrhovaných tematických podmienkach týkajúcich sa vypracovania stratégií a strategických politických rámcov chýbajú najmä podrobnosti o tom, ako by sa tieto stratégie mali vymedziť, ktoré subjekty by mali byť zodpovedné za ich vykonávanie, aká spôsobilosť je potrebná na ich plnenie a vo väčšine prípadov ako by sa mali monitorovať.

| — | Takisto sme odporučili, aby sa v právnych predpisoch na programové obdobie po roku 2020 zabezpečil súlad v posudzovaní kritérií plnenia podmienok s európskym semestrom (27). Pripomíname, že toto odporúčanie sa v návrhu neodráža. |
| --- | --- |

—

Takisto sme odporučili, aby sa v právnych predpisoch na programové obdobie po roku 2020 zabezpečil súlad v posudzovaní kritérií plnenia podmienok s európskym semestrom (27). Pripomíname, že toto odporúčanie sa v návrhu neodráža.

| 38. | V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa navrhuje, aby výdavky súvisiace so špecifickým cieľom, v prípade ktorého základná podmienka nie je splnená, neboli zahrnuté do žiadosti o platbu (článok 11 ods. 6). V porovnaní s obdobím rokov 2014 – 2020 je to pozitívna zmena. Nie je však jasné, či výdavky, ktoré vznikli pred splnením, môžu byť následne po splnení základnej podmienky zahrnuté do žiadostí o platbu. V článku 67 ods. 3 písm. b) sa vyžaduje, aby vybraté operácie boli v súlade s dokumentmi potrebnými na splnenie základných podmienok, v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa však neuvádza nič normatívnejšie. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Na riadne presadzovanie vylúčenia príslušných výdavkov zo žiadostí o platbu bude musieť mať Komisia zavedené účinné opatrenia v prípadoch, keď sa podmienky prestanú plniť. Poznamenávame však, že v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa takéto opatrenia nestanovujú a nevyžadujú sa ani výročné správy členských štátov. V špecifických nariadeniach pre jednotlivé fondy týkajúcich sa troch (AMIF, ISF a BMVI) zo siedmich fondov, na ktoré sa vzťahuje návrh nariadenia o spoločných ustanoveniach, sa od členských štátov vyžaduje, aby každoročne podávali správy o plnení uplatňovania základných podmienok, neplatí to však v prípade jednotlivých nariadení o EFRR/KF, ESF+ a ENRF. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť:








  7. | opätovné vymedzenie základných podmienok, aby skutočne viedli k účinnému a efektívnemu vykonávaniu špecifických cieľov (prílohy III a IV k návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach); |
| --- | --- | --- |

40.

7.

opätovné vymedzenie základných podmienok, aby skutočne viedli k účinnému a efektívnemu vykonávaniu špecifických cieľov (prílohy III a IV k návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach);

| 8. | začlenenie jasných kritérií na posudzovanie plnenia základných podmienok, režimov monitorovania a v príslušných prípadoch aj merateľných úloh a cieľov, aby sa zabezpečilo spoločné chápanie toho, čo je potrebné dosiahnuť (prílohy III a IV k návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach); |
| --- | --- |

8.

začlenenie jasných kritérií na posudzovanie plnenia základných podmienok, režimov monitorovania a v príslušných prípadoch aj merateľných úloh a cieľov, aby sa zabezpečilo spoločné chápanie toho, čo je potrebné dosiahnuť (prílohy III a IV k návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach);

| 9. | začlenenie ustanovení, ktorými sa zabezpečí posúdenie plnenia kritérií v súlade so súvisiacimi odporúčaniami pre jednotlivé krajiny a správami o krajine vydanými v kontexte procesu európskeho semestra (článok 11 ods. 2 a 4 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach); |
| --- | --- |

9.

začlenenie ustanovení, ktorými sa zabezpečí posúdenie plnenia kritérií v súlade so súvisiacimi odporúčaniami pre jednotlivé krajiny a správami o krajine vydanými v kontexte procesu európskeho semestra (článok 11 ods. 2 a 4 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach);

| 10. | objasnenie, že výdavky, ktoré vznikli pred splnením základných podmienok a ktoré nie sú v súlade so stratégiami a plánovacími dokumentmi stanovenými na plnenie základných podmienok, nemajú byť zaradené do žiadostí o platbu (článok 11 ods. 6 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach); |
| --- | --- |

10.

objasnenie, že výdavky, ktoré vznikli pred splnením základných podmienok a ktoré nie sú v súlade so stratégiami a plánovacími dokumentmi stanovenými na plnenie základných podmienok, nemajú byť zaradené do žiadostí o platbu (článok 11 ods. 6 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach);

| 11. | začlenenie ustanovení, ktorými sa zabezpečí účinné monitorovanie skutočnosti, či sa základné podmienky aj naďalej plnia (článok 11 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach). |
| --- | --- |

11.

začlenenie ustanovení, ktorými sa zabezpečí účinné monitorovanie skutočnosti, či sa základné podmienky aj naďalej plnia (článok 11 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach).

Administratívna kapacita

| 41. | Na rozdiel od nariadenia pre súčasné programové obdobie návrh nezahŕňa zoznam oprávnených opatrení technickej pomoci (28). To má za následok riziko prekrývania a nedostatočnej komplementárnosti s financovaním, ktoré sa predpokladá podľa návrhu nariadenia o zriadení Programu na podporu reforiem (29). V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa od členských štátov a Komisie vyžaduje, aby zabezpečili koordináciu, komplementaritu a koherentnosť medzi fondmi, na ktoré sa vzťahuje nariadenie o spoločných ustanoveniach, a inými nástrojmi EÚ (článok 4 ods. 4). Vzhľadom na nedostatok podrobností týkajúcich sa technickej pomoci riziko prekrývania podľa nášho názoru zostáva. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Podľa návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa technická pomoc môže financovať prostredníctvom mechanizmu paušálnych sadzieb na činnosti, „ktoré sú potrebné na efektívnu správu a využívanie“ fondov EÚ (články 30 a 31) a prostredníctvom financovania, ktoré nie je spojené s nákladmi „ďalších akcií... na posilnenie kapacity“ (články 32 a 89). Podľa nášho názoru nie je jasný rozdiel medzi týmito dvoma scenármi – budovaním alebo posilňovaním administratívnej kapacity. Existuje preto zvýšené riziko nadmerných úhrad na technickú pomoc. Pre Komisiu napríklad nemusí byť možné posúdiť, či žiadosť o platbu v súvislosti s financovaním, ktoré nie je spojené s nákladmi, ako sa stanovuje v článku 32, nie je z hľadiska základných výdavkov zdvojením žiadosti o paušálnu platbu predloženej podľa článku 31. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť:








  12. | uvedenie opatrení oprávnených na financovanie v rámci technickej pomoci tak, aby sa nariadením o spoločných ustanoveniach dopĺňalo navrhované nariadenie o zriadení Programu na podporu reforiem (články 29 až 30 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach); |
| --- | --- | --- |

43.

12.

uvedenie opatrení oprávnených na financovanie v rámci technickej pomoci tak, aby sa nariadením o spoločných ustanoveniach dopĺňalo navrhované nariadenie o zriadení Programu na podporu reforiem (články 29 až 30 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach);

| 13. | objasnenie okolností, za ktorých sa majú použiť paušálne financovanie alebo financovanie, ktoré nie je spojené s nákladmi (články 29 až 32 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach). |
| --- | --- |

13.

objasnenie okolností, za ktorých sa majú použiť paušálne financovanie alebo financovanie, ktoré nie je spojené s nákladmi (články 29 až 32 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach).

Preskúmanie v polovici obdobia

| 44. | V programovom období 2014 – 2020 Komisia označila výkonnostnú rezervu za hlavný nástroj, ktorý má členské štáty podnietiť k tomu, aby sa po začatí programov sústredili na výkonnosť. V štruktúre výkonnostnej rezervy sme zistili nedostatky (30) a už predtým sme odporučili, aby sa výkonnostná rezerva na obdobie po roku 2020 zmenila na nástroj, ktorý sa bude viac orientovať na výsledky a ktorým sa finančné prostriedky prideľujú na tie programy, pri ktorých sa dosiahli dobré výsledky (31). |
| --- | --- |

44.

| 45. | V návrhu Komisie na obdobie po roku 2020 sa, naopak, výkonnostná rezerva ruší. Komisia namiesto toho navrhuje zohľadniť výkonnosť zavedením preskúmania každého programu v polovici obdobia v roku 2025 (článok 14) spojeného s preprogramovaním fondov (pozri bod 29) (článok 19). Teoreticky by predmetom prerozdelenia na základe výkonnosti mohla byť dvojročná časť zo sedemročnej hodnoty finančných prostriedkov – potenciálne až do výšky 30 % – v porovnaní so 6 %, o ktoré ide vo výkonnostnej rezerve na roky 2014 – 2020. Podľa nášho názoru však má navrhované preskúmanie v polovici obdobia viacero nedostatkov:






  — | bude obmedzené najmä na oznámené hodnoty ukazovateľov výstupov a nie ukazovateľov výsledkov v akejkoľvek forme, keďže vo výkonnostnom rámci nebudú k dispozícii nijaké čiastkové ciele pre ukazovatele výsledkov (článok 12), |
| --- | --- | --- |

45.

—

bude obmedzené najmä na oznámené hodnoty ukazovateľov výstupov a nie ukazovateľov výsledkov v akejkoľvek forme, keďže vo výkonnostnom rámci nebudú k dispozícii nijaké čiastkové ciele pre ukazovatele výsledkov (článok 12),

| — | preskúmanie v polovici obdobia môže prísť v programovom období príliš skoro na posúdenie pokroku, najmä ak v programoch dôjde k oneskorenému vykonávaniu, ako to bolo v predchádzajúcich programoch (v programových obdobiach 2000 – 2006, 2007 – 2013 a 2014 – 2020 bolo v prvých štyroch rokoch programového obdobia vyčerpaných len približne 20 % finančných prostriedkov), |
| --- | --- |

—

preskúmanie v polovici obdobia môže prísť v programovom období príliš skoro na posúdenie pokroku, najmä ak v programoch dôjde k oneskorenému vykonávaniu, ako to bolo v predchádzajúcich programoch (v programových obdobiach 2000 – 2006, 2007 – 2013 a 2014 – 2020 bolo v prvých štyroch rokoch programového obdobia vyčerpaných len približne 20 % finančných prostriedkov),

| — | metodika, ktorá sa má uplatniť pri tomto úkone, a jej prepojenie na výkonnosť sú nejasné. V návrhu sa najmä nevymedzuje, či sa počiatočné ciele majú stanoviť len na základe finančných prostriedkov pridelených na obdobie 2021 – 2025 alebo na celé obdobie, |
| --- | --- |

—

metodika, ktorá sa má uplatniť pri tomto úkone, a jej prepojenie na výkonnosť sú nejasné. V návrhu sa najmä nevymedzuje, či sa počiatočné ciele majú stanoviť len na základe finančných prostriedkov pridelených na obdobie 2021 – 2025 alebo na celé obdobie,

| — | nie je jasné, ako sa bude posudzovať výkonnosť a aké budú dôsledky tohto posúdenia. V prípade obdobia 2014 – 2020 je to tak, že členským štátom nehrozí strata finančných prostriedkov bez ohľadu na výkonnosť. |
| --- | --- |

—

nie je jasné, ako sa bude posudzovať výkonnosť a aké budú dôsledky tohto posúdenia. V prípade obdobia 2014 – 2020 je to tak, že členským štátom nehrozí strata finančných prostriedkov bez ohľadu na výkonnosť.

| 46. | Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť:








  14. | zabezpečenie toho, aby sa preskúmanie v polovici obdobia nesústredilo len na vstupy a výstupy, ale čo najviac aj na výsledky (článok 14 a príloha V k návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach). Ak je príliš skoro na posudzovanie výsledkov, pomohli by to kompenzovať čiastkové ciele v programoch; |
| --- | --- | --- |

46.

14.

zabezpečenie toho, aby sa preskúmanie v polovici obdobia nesústredilo len na vstupy a výstupy, ale čo najviac aj na výsledky (článok 14 a príloha V k návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach). Ak je príliš skoro na posudzovanie výsledkov, pomohli by to kompenzovať čiastkové ciele v programoch;

| 15. | objasnenie metodiky, ktorá sa použije na posúdenie v polovici obdobia; napríklad čo bude predstavovať uspokojivú výkonnosť a aký vplyv by to mohlo mať na pridelené finančné prostriedky (článok 14 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach). |
| --- | --- |

15.

objasnenie metodiky, ktorá sa použije na posúdenie v polovici obdobia; napríklad čo bude predstavovať uspokojivú výkonnosť a aký vplyv by to mohlo mať na pridelené finančné prostriedky (článok 14 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach).

RÁMEC PROGRAMOVANIA A MONITOROVANIA

Zásada zjednodušenia v programovaní

| 47. | Už v minulosti sme uviedli, že prvým prostriedkom zjednodušenia sú jednoduché a stabilné pravidlá (32). V tomto kontexte vítame skutočnosť, že mnoho pravidiel týkajúcich sa rámca programovania a monitorovania zostalo stabilných z predchádzajúceho programového obdobia. Zachovali sa hlavné zložky rámca na obdobie rokov 2014 – 2020, ako sú partnerské dohody, a celková štruktúra programov zostáva rovnaká (vzor pre programy, rozčlenenie finančných zdrojov programu podľa špecifických cieľov a spoločná nomenklatúra pre finančné údaje). Spolu so skutočnosťou, že k dispozícii sú vzory programových dokumentov, by to malo znamenať, že orgány sú oboznámené s pravidlami, čo im uľahčuje prípravu potrebných dokumentov. |
| --- | --- |

47.

| 48. | V predchádzajúcich auditoch sme zdôraznili, že Komisia a členské štáty majú spoločnú zodpovednosť za zjednodušenie plnenia politiky súdržnosti a že významný podiel administratívnej záťaže prijímateľov je dôsledkom organizačnej štruktúry a neefektívnej administratívy v členských štátoch (33). Preto je dôležité, aby členské štáty určili pôvod administratívnej záťaže a možné opatrenia na jej zníženie. Zároveň by mali riadne podávať správy o pokroku v znižovaní administratívnych nákladov a administratívnej záťaže (34). V návrhu sa vyžaduje, aby sa v programoch stanovili výzvy v oblasti administratívnej kapacity a spravovania [článok 17 ods. 3 písm. a) bod iv)], a monitorovacie výbory budú musieť skúmať pokrok v budovaní administratívnych kapacít [článok 35 ods. 1 písm. i)], nie je však jasné, či tieto požiadavky zahŕňajú opatrenia v oblasti zjednodušenia a znižovanie administratívnej záťaže. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť:








  16. | požiadavku, aby sa v partnerských dohodách (článok 8 a príloha II k návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach) alebo programoch (článok 17 a príloha V k návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach) opísali opatrenia členských štátov na riešenie administratívnej záťaže spolu s ukazovateľmi na meranie pokroku vzhľadom na tento cieľ a aby členské štáty podávali správy o tejto otázke. |
| --- | --- | --- |

49.

16.

požiadavku, aby sa v partnerských dohodách (článok 8 a príloha II k návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach) alebo programoch (článok 17 a príloha V k návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach) opísali opatrenia členských štátov na riešenie administratívnej záťaže spolu s ukazovateľmi na meranie pokroku vzhľadom na tento cieľ a aby členské štáty podávali správy o tejto otázke.

Rovnováha medzi zjednodušením, výsledkami a zodpovednosťou

| 50. | Ako sme už v minulosti uviedli, domnievame sa, že zjednodušenie by sa nemalo dosiahnuť na úkor verejnej zodpovednosti a výkonnosti (35). |
| --- | --- |

50.

Partnerské dohody

| 51. | Vítame skutočnosť, že v nariadení o spoločných ustanoveniach sa navrhuje zachovanie partnerských dohôd ako strategického dokumentu (článok 7), keďže tieto dohody tvoria základ pre rokovania medzi Komisiou a členskými štátmi (odôvodnenie 15). V našej osobitnej správe o partnerských dohodách sme dospeli k záveru, že boli nápomocné pri sústredení výdavkov v oblasti súdržnosti na stratégiu Európa 2020 (36). |
| --- | --- |

51.

| 52. | Na rozdiel od obdobia 2014 – 2020 neexistuje nijaká pevne stanovená lehota na predloženie partnerských dohôd členskými štátmi, čo znamená, že požiadavky, aby boli programy predložené do ďalších troch mesiacov (článok 16), má obmedzené využitie. V minulosti sme zdôraznili, že je dôležité, aby sa programy začali vykonávať čo najskôr po začiatku programového obdobia, aby sa predišlo riziku, že veľké sumy finančných prostriedkov sa budú musieť minúť na konci programového obdobia s následným rizikom, pokiaľ ide o zameranie sa na výsledky (37). |
| --- | --- |

52.

| 53. | Takisto vítame, že do návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach bol zaradený vzor partnerskej dohody (príloha II). Už v minulosti sme zistili, že absencia spoločného vzoru v programovom období 2014 – 2020 mala vplyv na kvalitu poskytovaných informácií o výkonnosti (38). Vzor partnerských dohôd by mal zároveň uľahčiť rokovania o týchto dohodách medzi Komisiou a členskými štátmi. |
| --- | --- |

53.

| 54. | V nariadení o spoločných ustanoveniach sa navrhuje zjednodušenie partnerských dohôd obmedzením druhu informácií, ktoré majú obsahovať (článok 8 a príloha II). Existuje však riziko, že navrhované opatrenia povedú k tomu, že partnerská dohoda sa stane jednorazovým úkonom s obmedzenou hodnotou:






  — | v minulosti sme uznali úlohu, ktorú partnerské dohody zohrávajú pri dosahovaní dobrých výsledkov stanovením jasnej intervenčnej logiky (39) – určením potrieb pred tým, než sa analyzuje, ako a na čo by sa mohli použiť finančné prostriedky EÚ. V návrhu to tak nie je. Navrhovaná partnerská dohoda sa sústreďuje na možnosti politiky (článok 8), ale nevyžaduje sa v nej jasné vyjadrenie potrieb, ktoré sa majú politikou riešiť. Okrem toho, zatiaľ čo sa uvádza požiadavka, aby členské štáty do svojich partnerských dohôd zahrnuli hlavné očakávané výsledky (článok 8), tieto výsledky nemusia byť vyčíslené a nie sú navrhnuté tak, aby sa ich prostredníctvom politické ciele na vysokej úrovni alebo ciele politiky transformovali na operačné ciele. Preto bude ťažké posúdiť, či sú navrhované ciele a výsledky realistické, a teda či sú navrhované opatrenia na riešenie problémov primerané, |
| --- | --- | --- |

54.

—

v minulosti sme uznali úlohu, ktorú partnerské dohody zohrávajú pri dosahovaní dobrých výsledkov stanovením jasnej intervenčnej logiky (39) – určením potrieb pred tým, než sa analyzuje, ako a na čo by sa mohli použiť finančné prostriedky EÚ. V návrhu to tak nie je. Navrhovaná partnerská dohoda sa sústreďuje na možnosti politiky (článok 8), ale nevyžaduje sa v nej jasné vyjadrenie potrieb, ktoré sa majú politikou riešiť. Okrem toho, zatiaľ čo sa uvádza požiadavka, aby členské štáty do svojich partnerských dohôd zahrnuli hlavné očakávané výsledky (článok 8), tieto výsledky nemusia byť vyčíslené a nie sú navrhnuté tak, aby sa ich prostredníctvom politické ciele na vysokej úrovni alebo ciele politiky transformovali na operačné ciele. Preto bude ťažké posúdiť, či sú navrhované ciele a výsledky realistické, a teda či sú navrhované opatrenia na riešenie problémov primerané,

| — | Na rozdiel od súčasného programového obdobia sa v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach nestanovuje monitorovanie výsledkov uvedených v partnerských dohodách, ani podávanie správ o týchto výsledkoch. Domnievame sa, že pravidelné podávanie správ a transparentnosť vo vzťahu k výsledkom sú kľúčom na zabezpečenie verejnej zodpovednosti a získanie dôvery občanov (40). |
| --- | --- |

—

Na rozdiel od súčasného programového obdobia sa v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach nestanovuje monitorovanie výsledkov uvedených v partnerských dohodách, ani podávanie správ o týchto výsledkoch. Domnievame sa, že pravidelné podávanie správ a transparentnosť vo vzťahu k výsledkom sú kľúčom na zabezpečenie verejnej zodpovednosti a získanie dôvery občanov (40).

Programy

| 55. | V období rokov 2014 – 2020 bola spoľahlivejšia intervenčná logika jedným z kľúčových zlepšení v oblasti výkonnosti (41). Na rozdiel od programového obdobia 2014 – 2020 navyše neexistuje povinnosť vykonávať hodnotenie ex ante intervenčnej logiky uvedenej v programoch. V nariadení o rozpočtových pravidlách sa vyžaduje, aby sa pri programoch a činnostiach, ktoré zahŕňajú značné výdavky, vykonávalo hodnotenie ex ante (42). V našom stanovisku k návrhu nariadenia o rozpočtových pravidlách sme zdôraznili význam hodnotení ex ante odporúčaním, aby sa v nových ustanoveniach neznižovali kritériá, na ktoré sa majú vzťahovať (43). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť:








  17. | predloženie návrhu časového harmonogramu na prijatie nariadenia o spoločných ustanoveniach, špecifických nariadení pre jednotlivé fondy a delegovaných a vykonávacích aktov Rade a Európskemu parlamentu s cieľom zabezpečiť, aby sa vykonávanie programov začalo včas na začiatku programového obdobia; |
| --- | --- | --- |

56.

17.

predloženie návrhu časového harmonogramu na prijatie nariadenia o spoločných ustanoveniach, špecifických nariadení pre jednotlivé fondy a delegovaných a vykonávacích aktov Rade a Európskemu parlamentu s cieľom zabezpečiť, aby sa vykonávanie programov začalo včas na začiatku programového obdobia;

| 18. | stanovenie povinnej lehoty na predloženie partnerských dohôd s cieľom zabezpečiť včasné predloženie programov (článok 7 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach); |
| --- | --- |

18.

stanovenie povinnej lehoty na predloženie partnerských dohôd s cieľom zabezpečiť včasné predloženie programov (článok 7 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach);

| 19. | začlenenie analýzy potrieb vzhľadom na každý cieľ politiky, ako aj oddielu, v ktorom členské štáty musia určiť vyčíslené výsledky, ktoré chcú dosiahnuť, a uviesť, ako sú tieto výsledky zosúladené s prioritami EÚ, do partnerských dohôd (článok 8 a príloha II k návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach); |
| --- | --- |

19.

začlenenie analýzy potrieb vzhľadom na každý cieľ politiky, ako aj oddielu, v ktorom členské štáty musia určiť vyčíslené výsledky, ktoré chcú dosiahnuť, a uviesť, ako sú tieto výsledky zosúladené s prioritami EÚ, do partnerských dohôd (článok 8 a príloha II k návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach);

| 20. | požiadavku, aby členské štáty tieto výsledky monitorovali a podávali o nich správy, aspoň pred hodnoteniami, ktoré Komisia vykoná v roku 2024 a v roku 2031 (článok 8 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach); |
| --- | --- |

20.

požiadavku, aby členské štáty tieto výsledky monitorovali a podávali o nich správy, aspoň pred hodnoteniami, ktoré Komisia vykoná v roku 2024 a v roku 2031 (článok 8 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach);

| 21. | zavedenie povinného hodnotenia programov ex ante a požiadavku, aby členské štáty v súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách uviedli vo svojich programoch stratégiu pre príspevok programu k očakávaným výsledkom stanoveným v partnerskej dohode (článok 16 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach). |
| --- | --- |

21.

zavedenie povinného hodnotenia programov ex ante a požiadavku, aby členské štáty v súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách uviedli vo svojich programoch stratégiu pre príspevok programu k očakávaným výsledkom stanoveným v partnerskej dohode (článok 16 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach).

Výkonnostný rámec

| 57. | V nariadení o spoločných ustanoveniach sa navrhuje zavedenie výkonnostného rámca na umožnenie monitorovania, podávania správ a hodnotenia výkonnosti programu počas jeho vykonávania (článok 12). Tento rámec by mal v prípade každého programu pozostávať z ukazovateľov výstupov a výsledkov spojených so špecifickými cieľmi stanovenými v špecifických nariadeniach pre jednotlivé fondy (44). Domnievame sa, že táto požiadavka predstavuje významný krok smerom k zvýšeniu zamerania na výkonnosť, keďže by mala viesť k tvorbe častejších a jednotnejších informácií o výkonnosti. |
| --- | --- |

57.

Spoločné vymedzenie ukazovateľov výstupov a výsledkov

| 58. | Už v minulosti sme uviedli, že Komisia uplatňovala rôzne vymedzenia výstupu a výsledku, a odporúčali sme začlenenie štandardných vymedzení do nariadenia o rozpočtových pravidlách (45). Zatiaľ čo vítame navrhované vymedzenie ukazovateľov výstupov a výsledkov (článok 2), pripomíname, že vo vymedzení ukazovateľa výsledku sa odkazuje na „krátkodobé účinky“ intervencií. To však nie je celkom v súlade s vymedzeniami vo vlastných usmerneniach Komisie pre lepšiu právnu reguláciu (46), ani v revidovanom nariadení o rozpočtových pravidlách (47), v ktorých sa odkazuje na „okamžité účinky“ a „účinky“ intervencií. Vymedzenie ukazovateľa výsledku v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach navyše nie je v súlade s vymedzeniami, ktoré sa používajú vo všetkých špecifických nariadeniach pre jednotlivé fondy: v návrhu nariadenia o ESF+ sa neodkazuje na „ukazovatele výsledkov“, ale rozlišuje sa medzi „ukazovateľmi okamžitých výsledkov“ a „ukazovateľmi dlhodobejších výsledkov“ (48). |
| --- | --- |

58.

Spoločné ukazovatele výstupov a výsledkov a ukazovatele výstupov a výsledkov pre jednotlivé programy v programoch

| 59. | Vítame zavedenie súboru spoločných ukazovateľov výstupov a výsledkov pre každý fond. Je to v súlade s našimi predchádzajúcimi správami, že použitie spoločných ukazovateľov predstavuje potenciálne významný krok smerom k posilneniu zamerania na výkonnosť (49). Použitím spoločných ukazovateľov sa zároveň uľahčuje agregácia údajov o výkonnosti, a tým aj porovnanie výkonnosti na úrovni programov, členských štátov a EÚ. Poznamenávame, že Komisia bude používať spoločné ukazovatele ako základ na podávanie správ o „základných“ ukazovateľoch Európskemu parlamentu a Rade (príloha II k návrhu nariadenia o EFRR/KF). |
| --- | --- |

59.

| 60. | Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť:








  22. | zosúladenie navrhovaného vymedzenia ukazovateľov výsledkov v nariadení o spoločných ustanoveniach (článok 2) a v špecifických nariadeniach pre jednotlivé fondy (článok 2 a prílohy k nariadeniu o ESF+; príloha I k nariadeniu o EFRR/KF). |
| --- | --- | --- |

60.

22.

zosúladenie navrhovaného vymedzenia ukazovateľov výsledkov v nariadení o spoločných ustanoveniach (článok 2) a v špecifických nariadeniach pre jednotlivé fondy (článok 2 a prílohy k nariadeniu o ESF+; príloha I k nariadeniu o EFRR/KF).

Monitorovanie a využívanie informácií o výkonnosti

| 61. | V našej predchádzajúcej činnosti sme zdôraznili, že pre členské štáty a Komisiu je dôležité preukazovanie výsledkov zlepšením cieľov, ukazovateľov, informácií, hodnotenia a stimulov, a tým získanie dostatočných dôkazov na podporu rozhodnutí o výdavkoch EÚ (50). Mala by byť možná agregácia informácií o výkonnosti a tieto informácie by mali byť spoľahlivé a prísne obmedzené na to, čo je naozaj potrebné. |
| --- | --- |

61.

Agregácia údajov o výkonnosti

| 62. | V minulosti sme uvideli, že v prípade programov podporovaných z EFRR sa súdržne nepoužívali všetky spoločné ukazovatele, čo bránilo zmysluplnej agregácii údajov na úrovni EÚ (51). Domnievame sa, že niektoré z navrhovaných prvkov nariadenia o spoločných ustanoveniach nezabezpečujú súdržné používanie ukazovateľov výkonnosti, čím by sa mohla ohroziť zmysluplná agregácia údajov, a tým aj kvalita podávania správ. Táto skutočnosť sa odráža v týchto príkladoch:






  — | nariadením o spoločných ustanoveniach sa zrušuje všeobecná ex ante kondicionalita platná v období rokov 2014 – 2020 v súvislosti s existenciou systému zabezpečujúceho včasný zber a agregáciu štatistických údajov, |
| --- | --- | --- |

62.

—

nariadením o spoločných ustanoveniach sa zrušuje všeobecná ex ante kondicionalita platná v období rokov 2014 – 2020 v súvislosti s existenciou systému zabezpečujúceho včasný zber a agregáciu štatistických údajov,

| — | význam navrhovaných spoločných ukazovateľov pre ciele politiky nie je vždy zrejmý. Ide najmä o cieľ politiky 5, Európa bližšie k občanom, kde sú navrhované ukazovatele všeobecné, |
| --- | --- |

—

význam navrhovaných spoločných ukazovateľov pre ciele politiky nie je vždy zrejmý. Ide najmä o cieľ politiky 5, Európa bližšie k občanom, kde sú navrhované ukazovatele všeobecné,

| — | v prípade programov EFRR/KF/ESF+/ENRF nie je jasné, ktoré spoločné ukazovatele budú musieť členské štáty použiť pre špecifické ciele. V prípade všetkých týchto fondov zároveň nie je jasné, či členské štáty majú zhromažďovať a oznamovať údaje o všetkých spoločných ukazovateľoch. V minulosti sme uvideli, že v prípade programov podporovaných z EFRR v období 2014 – 2020 sa súdržne nepoužívali všetky spoločné ukazovatele, čo bránilo zmysluplnej agregácii údajov na úrovni EÚ (52), |
| --- | --- |

—

v prípade programov EFRR/KF/ESF+/ENRF nie je jasné, ktoré spoločné ukazovatele budú musieť členské štáty použiť pre špecifické ciele. V prípade všetkých týchto fondov zároveň nie je jasné, či členské štáty majú zhromažďovať a oznamovať údaje o všetkých spoločných ukazovateľoch. V minulosti sme uvideli, že v prípade programov podporovaných z EFRR v období 2014 – 2020 sa súdržne nepoužívali všetky spoločné ukazovatele, čo bránilo zmysluplnej agregácii údajov na úrovni EÚ (52),

| — | s výnimkou programov v oblasti súdržnosti (EFRR/KF, ESF+) sa v návrhoch špecifických nariadení pre jednotlivé fondy nerozlišuje medzi ukazovateľmi výstupov a ukazovateľmi výsledkov. Členské štáty preto nemusia používať ukazovatele výsledkov súdržne, |
| --- | --- |

—

s výnimkou programov v oblasti súdržnosti (EFRR/KF, ESF+) sa v návrhoch špecifických nariadení pre jednotlivé fondy nerozlišuje medzi ukazovateľmi výstupov a ukazovateľmi výsledkov. Členské štáty preto nemusia používať ukazovatele výsledkov súdržne,

| — | systémom finančných kategórií intervencie, ktorý sa navrhuje pre programové obdobie 2021 – 2027, sa stanovuje priame prepojenie medzi pridelenými finančnými prostriedkami a špecifickými cieľmi programov (príloha V). Vo vzťahu k ustanoveniam obdobia 2014 – 2020 ide o zlepšenie. Oblasti intervencie (53) (príloha I), ktoré majú členské štáty použiť na rozčlenenie finančných údajov, sú však početné, nejednoznačné a nie sú prepojené s výstupmi a výsledkami. |
| --- | --- |

—

systémom finančných kategórií intervencie, ktorý sa navrhuje pre programové obdobie 2021 – 2027, sa stanovuje priame prepojenie medzi pridelenými finančnými prostriedkami a špecifickými cieľmi programov (príloha V). Vo vzťahu k ustanoveniam obdobia 2014 – 2020 ide o zlepšenie. Oblasti intervencie (53) (príloha I), ktoré majú členské štáty použiť na rozčlenenie finančných údajov, sú však početné, nejednoznačné a nie sú prepojené s výstupmi a výsledkami.

| 63. | Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť:








  23. | posúdenie, či navrhované spoločné ukazovatele pre EFRR/KF (príloha I k návrhu nariadenia o EFRR/KF) spĺňajú kritériá kvality („RACER“) uvedené v nariadení o rozpočtových pravidlách, a vykonanie potrebných úprav (54); |
| --- | --- | --- |

63.

23.

posúdenie, či navrhované spoločné ukazovatele pre EFRR/KF (príloha I k návrhu nariadenia o EFRR/KF) spĺňajú kritériá kvality („RACER“) uvedené v nariadení o rozpočtových pravidlách, a vykonanie potrebných úprav (54);

| 24. | objasnenie, či členské štáty majú povinne používať spoločné ukazovatele pre EFRR/KF a ESF+ (články 2 a 15 a prílohy k návrhu nariadenia o ESF+; článok 7 a príloha I k návrhu nariadenia o EFRR/KF); |
| --- | --- |

24.

objasnenie, či členské štáty majú povinne používať spoločné ukazovatele pre EFRR/KF a ESF+ (články 2 a 15 a prílohy k návrhu nariadenia o ESF+; článok 7 a príloha I k návrhu nariadenia o EFRR/KF);

| 25. | zjednodušenie a objasnenie nomenklatúry finančných údajov podľa prílohy I k návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach. |
| --- | --- |

25.

zjednodušenie a objasnenie nomenklatúry finančných údajov podľa prílohy I k návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach.

Kvalita údajov o výkonnosti

| 64. | Na to, aby boli údaje o výkonnosti užitočné, musia mať prijateľnú kvalitu. Ustanovenia návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach nie sú dostatočne jasné v tom, kto je zodpovedný za zabezpečenie kvality údajov.






  — | V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa navrhuje, aby na vykonávanie programov dohliadal monitorovací výbor (článok 33). Hoci existuje požiadavka, aby monitorovací výbor skúmal a schvaľoval výročné a záverečné správy o výkonnosti, ktoré sa predkladajú Komisii, v prípade údajov o výkonnosti to tak nie je. |
| --- | --- | --- |

64.

—

V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa navrhuje, aby na vykonávanie programov dohliadal monitorovací výbor (článok 33). Hoci existuje požiadavka, aby monitorovací výbor skúmal a schvaľoval výročné a záverečné správy o výkonnosti, ktoré sa predkladajú Komisii, v prípade údajov o výkonnosti to tak nie je.

| — | Neexistujú nijaké ustanovenia o úlohe Komisie pri overovaní kvality prenesených údajov. |
| --- | --- |

—

Neexistujú nijaké ustanovenia o úlohe Komisie pri overovaní kvality prenesených údajov.

| 65. | Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť:








  26. | objasnenie opatrení na zaručenie kvality údajov, ktoré prenášajú orgány zodpovedné za programy, najmä pokiaľ ide o úlohu Komisie a monitorovacieho výboru (článok 37 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach). |
| --- | --- | --- |

65.

26.

objasnenie opatrení na zaručenie kvality údajov, ktoré prenášajú orgány zodpovedné za programy, najmä pokiaľ ide o úlohu Komisie a monitorovacieho výboru (článok 37 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach).

Využitie údajov o výkonnosti vytvorených na úrovni EÚ

| 66. | Navrhli sme posilnenie výkonnostného rámca EÚ znížením celkového počtu výkonnostných cieľov a ukazovateľov (55). Domnievame sa, že v prípade niektorých ustanovení nariadenia o spoločných ustanoveniach hrozí zvýšenie zložitosti bez zodpovedajúceho prínosu pre posudzovanie dosahovania priorít EÚ.






  — | Už v minulosti sme odporúčali, aby členské štáty prestali používať zbytočné špecifické ukazovatele (56). Poznamenávame, že nariadenie o spoločných ustanoveniach stále obsahuje možnosť vymedziť špecifické ukazovatele pre jednotlivé programy (57). |
| --- | --- | --- |

66.

—

Už v minulosti sme odporúčali, aby členské štáty prestali používať zbytočné špecifické ukazovatele (56). Poznamenávame, že nariadenie o spoločných ustanoveniach stále obsahuje možnosť vymedziť špecifické ukazovatele pre jednotlivé programy (57).

| — | V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa stanovuje povinnosť členských štátov zasielať každé dva mesiace prostredníctvom elektronického systému informácie o finančnom a výkonnostnom vykonávaní každého programu (článok 37), čo predstavuje výrazné zvýšenie v porovnaní s požiadavkami v oblasti podávania správ v období rokov 2014 – 2020. Zasadnutia Komisie a členských štátov na účely preskúmania výkonnosti a zasadania monitorovacieho výboru sa však uskutočnia len raz alebo dvakrát za rok. |
| --- | --- |

—

V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa stanovuje povinnosť členských štátov zasielať každé dva mesiace prostredníctvom elektronického systému informácie o finančnom a výkonnostnom vykonávaní každého programu (článok 37), čo predstavuje výrazné zvýšenie v porovnaní s požiadavkami v oblasti podávania správ v období rokov 2014 – 2020. Zasadnutia Komisie a členských štátov na účely preskúmania výkonnosti a zasadania monitorovacieho výboru sa však uskutočnia len raz alebo dvakrát za rok.

| 67. | Domnievame sa, že zároveň nie je jasné, ako bude Komisia využívať niektoré z vypracovaných informácií o výkonnosti:






  — | neexistuje nijaká požiadavka, aby členské štáty podávali správy o vykonávaní partnerských dohôd, a nijaká povinnosť predkladať výročné správy o vykonávaní (58). V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa namiesto toho zavádzajú výročné zasadnutia medzi Komisiou a členskými štátmi na preskúmanie výkonnosti, na ktorých sa bude skúmať výkonnosť programov (článok 36) (59). Zatiaľ čo vítame návrh na zintenzívnenie dialógu medzi Komisiou a členskými štátmi, navrhované ustanovenia sú nejasné, pokiaľ ide o účastníkov, obsah a dôsledky týchto zasadnutí, |
| --- | --- | --- |

67.

—

neexistuje nijaká požiadavka, aby členské štáty podávali správy o vykonávaní partnerských dohôd, a nijaká povinnosť predkladať výročné správy o vykonávaní (58). V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa namiesto toho zavádzajú výročné zasadnutia medzi Komisiou a členskými štátmi na preskúmanie výkonnosti, na ktorých sa bude skúmať výkonnosť programov (článok 36) (59). Zatiaľ čo vítame návrh na zintenzívnenie dialógu medzi Komisiou a členskými štátmi, navrhované ustanovenia sú nejasné, pokiaľ ide o účastníkov, obsah a dôsledky týchto zasadnutí,

| — | v hodnoteniach, ktoré majú vykonávať členské štáty alebo Komisia (články 39 a 40), sa nevyžaduje skúmanie „hospodárnosti“ – koncepcie, že zdroje sa sprístupňujú v stanovenom čase, v primeranom množstve a kvalite a za najlepšiu cenu. Význam začlenenia otázky hospodárnosti do hodnotení sme v minulosti zdôraznili v našom stanovisku k návrhu nariadenia o rozpočtových pravidlách (60). |
| --- | --- |

—

v hodnoteniach, ktoré majú vykonávať členské štáty alebo Komisia (články 39 a 40), sa nevyžaduje skúmanie „hospodárnosti“ – koncepcie, že zdroje sa sprístupňujú v stanovenom čase, v primeranom množstve a kvalite a za najlepšiu cenu. Význam začlenenia otázky hospodárnosti do hodnotení sme v minulosti zdôraznili v našom stanovisku k návrhu nariadenia o rozpočtových pravidlách (60).

| 68. | Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť:








  27. | obmedzenie využívania špecifických ukazovateľov výstupov a výsledkov pre jednotlivé programy s cieľom znížiť administratívnu záťaž (článok 7 návrhu nariadenia o EFRR/KF, článok 15 návrhu nariadenia o ESF+); |
| --- | --- | --- |

68.

27.

obmedzenie využívania špecifických ukazovateľov výstupov a výsledkov pre jednotlivé programy s cieľom znížiť administratívnu záťaž (článok 7 návrhu nariadenia o EFRR/KF, článok 15 návrhu nariadenia o ESF+);

| 28. | obmedzenie frekvencie prenosu údajov (článok 37 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach) s prihliadnutím na následné využitie údajov Komisiou a súvisiacu administratívnu záťaž; |
| --- | --- |

28.

obmedzenie frekvencie prenosu údajov (článok 37 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach) s prihliadnutím na následné využitie údajov Komisiou a súvisiacu administratívnu záťaž;

| 29. | objasnenie požiadaviek týkajúcich sa účastníkov, obsahu a dôsledkov v prípade výročných zasadnutí na preskúmanie výkonnosti (článok 36 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach); |
| --- | --- |

29.

objasnenie požiadaviek týkajúcich sa účastníkov, obsahu a dôsledkov v prípade výročných zasadnutí na preskúmanie výkonnosti (článok 36 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach);

| 30. | požiadavku, aby súčasťou hodnotenia bolo hodnotenie hospodárnosti (články 39 a 40 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach). |
| --- | --- |

30.

požiadavku, aby súčasťou hodnotenia bolo hodnotenie hospodárnosti (články 39 a 40 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach).

SYSTÉM REALIZÁCIE A PRAVIDLÁ OPRÁVNENOSTI

Finančné nástroje

Výber orgánov vykonávajúcich finančný nástroj

| 69. | V právnych predpisoch na obdobie rokov 2014 – 2020 sa stanovuje, že finanční sprostredkovatelia sa musia vybrať na základe otvorených, transparentných, primeraných a nediskriminačných postupov tak, aby sa zabránilo vzniku konfliktu záujmov. Zároveň sa stanovujú požiadavky na zverenie vykonávania finančných nástrojov orgánom, ktoré majú primeranú kapacitu na ich vykonávanie (61). Návrh nariadenia o spoločných ustanoveniach však takéto požiadavky neobsahuje; stanovuje sa v ňom len to, že riadiaci orgán „vyberie orgán implementujúci finančný nástroj“ (článok 53 ods. 2). |
| --- | --- |

69.

Posúdenie finančných nástrojov ex ante

| 70. | Na rozdiel od programového obdobia 2014 – 2020 sa už v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach (článok 52 ods. 3) nevyžaduje, aby bolo posúdenie finančného nástroja ex ante založené na analýze nedostatkov trhu, ako sú dôkazy o zlyhaní trhu alebo „suboptimálna investičná situácia“. Neexistencia takejto analýzy vedie k riziku, že finančné nástroje sú väčšie ako musia byť (62) a mohli by nahrádzať súkromné a verejné financovanie. V článku 52 ods. 2 sa vyžaduje, aby sa z finančných nástrojov poskytovala podpora na projekty, ktoré „nemajú zabezpečené dostatočné financovanie z trhových zdrojov“, na základe našej skúsenosti z auditu finančných nástrojov sa to však nerovná analýze nedostatkov trhu, a preto to nie je dostatočné na zmiernenie rizík, ktoré sme zistili. |
| --- | --- |

70.

Podávanie správ o finančných nástrojoch

| 71. | Vítame, že v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa od členských štátov požaduje, aby sa v žiadosti o platbu (príloha XIX) zverejňovali zálohové platby aj úhrada finančných prostriedkov konečným prijímateľom (článok 86 ods. 2). Tieto informácie by mali byť dostatočné na to, aby audítori posúdili zákonnosť a správnosť výdavkov (pozri aj bod 109). Ustanovenie v právnych predpisoch na roky 2014 – 2020, ktorým sa vyžaduje podávanie správ o jednotlivých finančných nástrojoch (63), sa však vypustilo. Podľa návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa od riadiacich orgánov požaduje, aby poskytovali údaje o finančných nástrojoch len na úrovni programu (článok 37 ods. 3 a prílohy XIX a XX). Keďže však údaje týkajúce sa jednotlivého finančného nástroja môžu byť rozptýlené v rámci viacerých programov, nebolo by možné posúdiť jeho výkonnosť, napríklad vrátane výšky poplatkov za riadenie. Dôvod na zavedenie samostatného podávania správ v predchádzajúcom období je stále relevantný: „zvýšiť transparentnosť procesu implementácie a zabezpečiť primerané monitorovanie implementácie finančných nástrojov“ (64). Z toho zároveň vyplýva potreba zníženia intervalu medzi správou a obdobím, na ktoré sa vzťahuje (65). |
| --- | --- |

71.

Opatrenia v oblasti zodpovednosti pre finančné nástroje

| 72. | V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa uvádza, že na úrovni EIB alebo iných medzinárodných finančných inštitúcií, v ktorých je akcionárom členský štát, nebude v prípade finančných nástrojov vykonávať audity ani riadiaci orgán, ani orgán auditu. EIB alebo iná finančná inštitúcia namiesto toho poskytne Komisii a orgánu auditu výročnú audítorskú správu vypracovanú svojimi externými audítormi ku koncu každého kalendárneho roka (článok 75). V návrhu sa pri tom neuvádzajú práva prístupu pre Európsky dvor audítorov v súvislosti s finančnými nástrojmi, ktoré vykonáva EIB alebo iné medzinárodné finančné inštitúcie. To je významné opomenutie (66). V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach okrem toho chýbajú operačné ustanovenia o tom, ako sa budú výsledky takýchto externých auditov odrážať vo výpočte mier chybovosti, ktorý vykonáva orgán auditu. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Podľa návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa na úrovni konečných prijímateľov nemôžu uskutočniť nijaké overovania zo strany riadiaceho orgánu alebo audity orgánu auditu (článok 75). Podľa nariadenia o spoločných ustanoveniach na obdobie 2014 – 2020 sa audit konečných prijímateľov môže vykonávať, ak existujú dôkazy o tom, že dokumenty, ktoré sú k dispozícii na úrovni riadiaceho orgánu alebo na úrovni orgánov vykonávajúcich finančné nástroje, nepredstavujú pravdivý a presný obraz o poskytovanej podpore (67). Uznávame, že návšteva konečných prijímateľov v rámci auditu finančných nástrojov vo všeobecnosti nemusí byť potrebná. Domnievame sa však, že by malo byť možné rozšíriť preskúmanie na úroveň konečných prijímateľov s cieľom overiť, či sú splnené podmienky oprávnenosti (68). |
| --- | --- |

73.

Pákový efekt v prípade finančných nástrojov

| 74. | Jednou z kľúčových výhod finančných nástrojov je ich potenciál vytvárania pákového efektu vo vzťahu k dodatočným súkromným a verejným finančným prostriedkom. V minulosti sme odporúčali, aby Komisia poskytla vymedzenie pojmu pákového efektu finančných nástrojov, v ktorom sa jasne rozlišuje medzi pákovým efektom súkromných a národných verejných príspevkov v rámci operačného programu a/alebo dodatočných súkromných alebo verejných kapitálových príspevkov a v ktorom sa zohľadňuje druh príslušného nástroja (69). Zatiaľ čo v návrhu sa poskytuje vymedzenie pojmu pákového efektu (článok 2 bod 22), v tomto vymedzení sa nerobí rozlíšenie, ktoré sme odporúčali (70). |
| --- | --- |

74.

| 75. | Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť:








  31. | zavedenie požiadavky na výber finančných sprostredkovateľov prostredníctvom otvoreného, transparentného a nediskriminačného postupu a poskytnutie ďalšieho objasnenia, pokiaľ ide o druhy orgánov, ktorým možno zveriť vykonávanie finančných nástrojov, a požiadavky, ktoré musia spĺňať (článok 52 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach); |
| --- | --- | --- |

75.

31.

zavedenie požiadavky na výber finančných sprostredkovateľov prostredníctvom otvoreného, transparentného a nediskriminačného postupu a poskytnutie ďalšieho objasnenia, pokiaľ ide o druhy orgánov, ktorým možno zveriť vykonávanie finančných nástrojov, a požiadavky, ktoré musia spĺňať (článok 52 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach);

| 32. | požiadavku týkajúcu sa analýzy nedostatkov trhu na úrovni finančných nástrojov ako súčasti posúdenia ex ante (článok 52 ods. 3 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach); |
| --- | --- |

32.

požiadavku týkajúcu sa analýzy nedostatkov trhu na úrovni finančných nástrojov ako súčasti posúdenia ex ante (článok 52 ods. 3 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach);

| 33. | zachovanie systému podávania správ z obdobia rokov 2014 – 2020 a zlepšenie jeho včasnosti, keďže sa tým uľahčuje podávanie správ na úrovni finančného nástroja a umožňuje posúdenie jeho výkonnosti (článok 53 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach); |
| --- | --- |

33.

zachovanie systému podávania správ z obdobia rokov 2014 – 2020 a zlepšenie jeho včasnosti, keďže sa tým uľahčuje podávanie správ na úrovni finančného nástroja a umožňuje posúdenie jeho výkonnosti (článok 53 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach);

| 34. | uvedenie, že v kontexte dohôd o audite alebo overovaní v súvislosti s EIB a externými audítormi musí mať Európsky dvor audítorov prístup k všetkým informáciám, ktoré považuje za potrebné pre audit finančných prostriedkov EÚ (článok 75 ods. 4 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach); |
| --- | --- |

34.

uvedenie, že v kontexte dohôd o audite alebo overovaní v súvislosti s EIB a externými audítormi musí mať Európsky dvor audítorov prístup k všetkým informáciám, ktoré považuje za potrebné pre audit finančných prostriedkov EÚ (článok 75 ods. 4 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach);

| 35. | objasnenie v delegovanom akte, na ktorý sa odkazuje v článku 73, týkajúce sa operačných aspektov, pokiaľ ide o to, ako by mali výsledky auditu EIB a iných medzinárodných finančných inštitúcií (článok 75 ods. 4 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach) prispievať k výpočtu mier chybovosti a k audítorskému stanovisku orgánov auditu; |
| --- | --- |

35.

objasnenie v delegovanom akte, na ktorý sa odkazuje v článku 73, týkajúce sa operačných aspektov, pokiaľ ide o to, ako by mali výsledky auditu EIB a iných medzinárodných finančných inštitúcií (článok 75 ods. 4 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach) prispievať k výpočtu mier chybovosti a k audítorskému stanovisku orgánov auditu;

| 36. | stanovenie možnosti vykonávať audity na úrovni konečných prijímateľov s cieľom overiť, či sú splnené podmienky oprávnenosti (článok 75 ods. 4 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach), v nariadení o spoločných ustanoveniach; |
| --- | --- |

36.

stanovenie možnosti vykonávať audity na úrovni konečných prijímateľov s cieľom overiť, či sú splnené podmienky oprávnenosti (článok 75 ods. 4 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach), v nariadení o spoločných ustanoveniach;

| 37. | objasnenie multiplikačného účinku/pákového efektu finančných nástrojov, aby sa výkonnosť nástroja mohla posudzovať z hľadiska národných verejných príspevkov (článok 2 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach). |
| --- | --- |

37.

objasnenie multiplikačného účinku/pákového efektu finančných nástrojov, aby sa výkonnosť nástroja mohla posudzovať z hľadiska národných verejných príspevkov (článok 2 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach).

Spôsoby zjednodušeného plnenia

Financovanie, ktoré nie je spojené s nákladmi, ako forma podpory programov

| 76. | Z našich auditov vyplynulo, že v prípade platieb, ktoré sú založené na nárokoch spojených s plnením určitých podmienok, sú menej pravdepodobné chyby v oblasti dodržiavania predpisov, ako v prípade platieb založených na úhrade oprávnených nákladov; tieto platby zároveň pomáhajú znižovať administratívnu záťaž. Odporúčali sme, aby sa platby na základe plnenia podmienok alebo dosiahnutia výsledkov stali v rámci rozpočtu uprednostňovanou možnosťou (71). Návrh Komisie zahŕňa možnosť vykonávania platieb na tomto základe (článok 46). Podobná forma financovania už existuje v programovom období 2014 – 2020 (spoločné akčné plány (72)), ale do mája 2018 sa táto možnosť nevyužila v nijakom operačnom programe (73). Z toho vyplývajú ťažkosti na strane členských štátov pri zavádzaní tohto cieľa do praxe. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Na základe toho sa domnievame, že návrh sám osebe nejde dostatočne ďaleko na to, aby členským štátom pomohol využiť výhodu tejto formy zjednodušenia. Konečný úspech tohto návrhu bude do veľkej miery závisieť od toho, či budú Komisia a členské štáty schopné vyhnúť sa tendencii návratu k platbe za vstupy a výstupy, ako sme zistili v prípade výkonnostnej rezervy na obdobie rokov 2014 – 2020 (74). |
| --- | --- |

77.

Zjednodušené formy grantov pre prijímateľov

| 78. | Poznamenávame, že metodika, na ktorej bude založené využívanie zjednodušených foriem grantov pre prijímateľov, sa uvedie v programoch a bude podliehať následnému schváleniu Komisiou (článok 88 a príloha V). Tým by sa mala členským štátom poskytnúť vítaná právna istota. |
| --- | --- |

78.

| 79. | V súvislosti so zjednodušenými formami grantov pre prijímateľov podporujeme úsilie Komisie o rozšírenie uplatňovania zjednodušeného vykazovania nákladov (75). Zistili sme, že zjednodušené vykazovanie nákladov bolo najúčinnejším opatrením na znižovanie administratívnej záťaže prijímateľov v programovom období 2014 – 2020, a od roku 2012 do roku 2016 sme neinformovali o nijakej vyčísliteľnej chybe spojenej so zjednodušeným vykazovaním nákladov (76). Zároveň sme však zdôraznili, že Komisia a členské štáty musia zabezpečiť, aby bola príležitosť na zjednodušenie spojená s väčším zameraním na výkonnosť (77). V oblasti rozvoja vidieka sme zistili, že zavedenie zjednodušeného vykazovania nákladov v období rokov 2014 – 2020 pomohlo pri presune zamerania z vstupov na výstupy, neviedlo však k väčšiemu zameraniu na výsledky (78). |
| --- | --- |

79.

| 80. | V tejto súvislosti poznamenávame, že pevné paušálne sadzby, ktoré sa navrhujú v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach – pre priame náklady na zamestnancov (článok 50 ods. 1) a iné oprávnené náklady (článok 51) –, sú spojené so vstupmi a nie s výstupmi či výsledkami. Zatiaľ čo využitím paušálnych platieb takýmto spôsobom sa tak môže členským štátom uľahčiť podávanie žiadostí o finančné prostriedky EÚ a ich prijímanie, neexistuje tu nijaký sprievodný vplyv na výkonnosť. To je v rozpore s upozornením v nariadení o rozpočtových pravidlách, že paušálne platby by sa mali určovať „ak je to možné a vhodné... takým spôsobom, aby sa mohli platby, ktoré s nimi súvisia, vykonať hneď, ako sa dosiahnu konkrétne výstupy a/alebo výsledky“ (79). |
| --- | --- |

80.

| 81. | Pri absencii posúdenia vplyvu (bod 5) navyše neexistujú nijaké dôkazy na odôvodnenie výšky navrhovaných pevných paušálnych sadzieb za priame náklady na zamestnancov, iné oprávnené náklady alebo nepriame náklady. V praxi sa úrovne funkčné v období rokov 2014 – 2020 v prípade ESF v návrhu rozšírili na iné fondy. Politika súdržnosti však zahŕňa veľmi široké spektrum odvetví a projektov s veľmi odlišnou vnútornou štruktúrou nákladov. Plošné uplatňovanie rovnakej výšky paušálnych sadzieb znamená, že projekty s vysokými nákladmi poskytnú členským štátom príležitosť žiadať vysoké úrovne paušálnych nákladov bez akéhokoľvek uistenia, že tieto náklady sú stanovené na správnej úrovni. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Rozšírením režimu paušálnych sadzieb na priame náklady na zamestnancov sa môže zaviesť viac komplikácií ako zjednodušenia. V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach (článok 50 ods. 2) sa podľa nášho názoru už výrazne zjednodušuje výpočet a prideľovanie nákladov na zamestnancov. Podľa návrhu by však prijímatelia mohli oprávnene žiadať paušálne sadzby spojené s priamymi nákladmi na zamestnancov v projekte, ktorý takéto náklady nezahŕňa (napríklad v projekte, ktorý sa celý vykonáva prostredníctvom procesu verejného obstarávania). A keďže paušálne sadzby sa môžu žiadať za priame náklady na zamestnancov aj za iné priame náklady, orgán zodpovedný za viacero projektov by mohol meniť spôsoby určovania oprávnených výdavkov, pričom v niektorých prípadoch by použil paušálne náklady na zamestnancov a v iných prípadoch iné priame náklady. Vzniká tým možnosť, že by mohol žiadať o tie isté náklady viac než raz. V článku 51 ods. 3 návrhu sa stanovuje, že členské štáty by to nemali robiť, vzhľadom na obmedzenú podpornú dokumentáciu, ktorá sa bude prikladať k takýmto žiadostiam, však pochybujeme o tom, že riadiace orgány a orgány auditu, ako aj Komisia, budú schopné identifikovať porušenia. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Obmedzenia súvisiace s využitím zjednodušených foriem podpory v operáciách vykonávaných výlučne prostredníctvom verejného obstarávania, ktoré boli zavedené v predchádzajúcom programovom období (80), sa v návrhu neopakujú. Ak sa v takýchto projektoch použitú zjednodušené formy podpory, Komisia a členské štáty budú podľa návrhu musieť len overiť, že boli splnené podmienky pre platbu (81). Pravidlá verejného obstarávania sa budú naďalej uplatňovať, ale v rámci procesu žiadosti o podporu EÚ sa nebudú kontrolovať, keďže dodržiavanie predpisov už nebude podmienkou pre platbu. Pravidlá verejného obstarávania sú základným kameňom vnútorného trhu EÚ, ale návrhom nariadenia o spoločných ustanoveniach sa výrazne zvyšuje riziko, že porušovanie týchto pravidiel zostane neodhalené. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť:








  38. | poskytnutie delegovaných aktov ešte pred programovaním, ako sa uvádza v článkoch 88 a 89 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach, o podpore, ktorá nie je spojená s nákladmi, s bežnými riešeniami určenými na uľahčenie využívania tejto formy podpory, a zjednodušených formách podpory pre prijímateľov. Jedným z cieľov by malo byť zabezpečenie dôraznejšieho zamerania na výsledky; |
| --- | --- | --- |

84.

38.

poskytnutie delegovaných aktov ešte pred programovaním, ako sa uvádza v článkoch 88 a 89 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach, o podpore, ktorá nie je spojená s nákladmi, s bežnými riešeniami určenými na uľahčenie využívania tejto formy podpory, a zjednodušených formách podpory pre prijímateľov. Jedným z cieľov by malo byť zabezpečenie dôraznejšieho zamerania na výsledky;

| 39. | opätovné posúdenie otázky, či sú pevné paušálne sadzby uvedené v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach vhodné z hľadiska oblasti financovania, druhu projektov a/alebo veľkosti projektov (článok 49, článok 50 ods. 1 a článok 51 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach); |
| --- | --- |

39.

opätovné posúdenie otázky, či sú pevné paušálne sadzby uvedené v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach vhodné z hľadiska oblasti financovania, druhu projektov a/alebo veľkosti projektov (článok 49, článok 50 ods. 1 a článok 51 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach);

| 40. | vylúčenie priamych nákladov na zamestnancov zo zjednodušeného vykazovania nákladov v rámci paušálnych sadzieb (článok 50 ods. 1 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach); |
| --- | --- |

40.

vylúčenie priamych nákladov na zamestnancov zo zjednodušeného vykazovania nákladov v rámci paušálnych sadzieb (článok 50 ods. 1 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach);

| 41. | požiadavku, aby orgány auditu do svojich systémových auditov zahrnuli dodržiavanie pravidiel verejného obstarávania (článok 88 ods. 3 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach). |
| --- | --- |

41.

požiadavku, aby orgány auditu do svojich systémových auditov zahrnuli dodržiavanie pravidiel verejného obstarávania (článok 88 ods. 3 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach).

Výber projektov a pravidlá oprávnenosti

Výber projektov

| 85. | V rámci viacerých našich auditov sa zistili nedostatky vo výbere projektov, čo viedlo k odporúčaniam týkajúcim sa posilnenia kritérií a silnejšej úlohy Komisie (82). V našom nedávnom audite zameranom na výber projektov sa zistilo, že zatiaľ čo podmienkami účasti sa vo všeobecnosti podporujú ciele programu, dostatočne sa v nich neprihliada na výsledky a väčšinou sa zameriavajú na výstupy a čerpanie (83). V tejto súvislosti vítame zavedenie požiadavky týkajúcej sa výberu projektov (článok 67 ods. 3), domnievame sa však, že nápomocné by boli ďalšie podrobnosti. |
| --- | --- |

85.

| 86. | V našom nedávnom informačnom dokumente sa upozorňovalo na potenciálnu administratívnu záťaž pre prijímateľov, ktorá vzniká, keď vnútroštátne pravidlá a regulačné povinnosti presahujú rámec pravidiel stanovených na úrovni EÚ (tzv. gold-plating). Túto otázku sme určili ako jednu z kľúčových oblastí na účinné zjednodušenie v politike súdržnosti (84). Zatiaľ čo primárnu zodpovednosť za zrýchlenie výberového konania nesú členské štáty, domnievame sa, že Komisia by mohla poskytnúť väčšiu podporu analýzou vnútroštátnych konaní a určením osvedčených postupov. Vítame preto priestor na zapojenie Komisie do vypracovania kvalitných podmienok účasti na jej vlastnú žiadosť (článok 67 ods. 2). |
| --- | --- |

86.

Pravidlá oprávnenosti a DPH

| 87. | Porušovanie pravidiel oprávnenosti je jedným z hlavných zdrojov chýb v oblasti súdržnosti (85). V reakcii na naše predchádzajúce odporúčania Komisia súhlasila s vykonaním sústredenej analýzy vnútroštátnych pravidiel oprávnenosti so zameraním sa na zodpovednosť členských štátov za ich zjednodušenie. Do apríla 2018 Komisia takúto analýzu nevykonala (86). Keďže nie je jasné, či sa vo vzore pre programy v súčasnom návrhu od členských štátov vyžaduje, aby uviedli opatrenia na zjednodušenie pravidiel a zníženie administratívnej záťaže prijímateľov (pozri bod 48), pretrváva riziko, že vnútroštátne pravidlá oprávnenosti zostanú zbytočne zložité. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Podľa návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach je DPH v prípade projektov s celkovými nákladmi nižšími ako 5 mil. EUR oprávneným nákladom bez ohľadu na to, či je vratná alebo nie (článok 58). V súčasnom programovom období neexistuje nijaká horná hranica, nad ktorou DPH nie je oprávnená, ale oprávnenosť je obmedzená na nevratnú DPH. Podľa nášho názoru, ak DPH vznikne orgánom verejnej správy, nepredstavuje čisté náklady členského štátu, keďže predstavuje príjem. Uložením hornej hranice na veľkosť projektov v návrhu sa obmedzuje suma DPH, ktorá sa môže uhradiť, ale len čiastočne sa ním rieši naše odporúčanie, aby DPH, ktorú platia orgány verejnej správy nebola oprávnená na úhradu z finančných prostriedkov EÚ (87). Vratná DPH podobne nie je skutočným nákladom súkromných subjektov a nemala by byť oprávnená na úhradu. |
| --- | --- |

88.

| 89. | V súvislosti s návrhom nariadenia o spoločných ustanoveniach máme viacero ďalších obáv týkajúcich sa zaobchádzania s DPH. Tieto obavy sa uplatňujú bez ohľadu na to, či je prijímateľom verejná alebo súkromná organizácia:






  — | v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa nerieši skutočnosť, ktorú sme už v minulosti preukázali, že podľa súčasných pravidiel na úhradu DPH by finančné prostriedky, ktoré prijímatelia získajú, mohli presiahnuť náklady, ktoré im vzniknú (88), |
| --- | --- | --- |

89.

—

v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa nerieši skutočnosť, ktorú sme už v minulosti preukázali, že podľa súčasných pravidiel na úhradu DPH by finančné prostriedky, ktoré prijímatelia získajú, mohli presiahnuť náklady, ktoré im vzniknú (88),

| — | návrh by mohol orgány podporovať v umelom delení projektov, aby sa dosiahla úroveň pod hraničnou hodnotou 5 mil. EUR. Nie sme informovaní o nijakom dôvode, prečo bola táto umelá hraničná hodnota stanovená v tejto výške. |
| --- | --- |

—

návrh by mohol orgány podporovať v umelom delení projektov, aby sa dosiahla úroveň pod hraničnou hodnotou 5 mil. EUR. Nie sme informovaní o nijakom dôvode, prečo bola táto umelá hraničná hodnota stanovená v tejto výške.

| — | Návrh nie je v súlade s pravidlami uplatňovanými v rámci priameho riadenia, kde je všetka vratná DPH naďalej neoprávneným nákladom (89). Uviedli sme, že rozdiely medzi pravidlami sú jedným z prvkov, ktorými sa zvyšuje zložitosť pre prijímateľov a obmedzujú synergie medzi fondmi (90). |
| --- | --- |

—

Návrh nie je v súlade s pravidlami uplatňovanými v rámci priameho riadenia, kde je všetka vratná DPH naďalej neoprávneným nákladom (89). Uviedli sme, že rozdiely medzi pravidlami sú jedným z prvkov, ktorými sa zvyšuje zložitosť pre prijímateľov a obmedzujú synergie medzi fondmi (90).

DPH je komplikovaná téma a túto otázku v súčasnosti ďalej skúmame.

| 90. | Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť:








  42. | začlenenie ustanovení, ktorými sa jasne vymedzí druh analýzy, ktorú musia riadiace orgány vykonať s cieľom zabezpečiť, aby vybraté operácie spĺňali minimálnu úroveň kvality a požiadavky článku 67 ods. 3 písm. c) návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach; |
| --- | --- | --- |

90.

42.

začlenenie ustanovení, ktorými sa jasne vymedzí druh analýzy, ktorú musia riadiace orgány vykonať s cieľom zabezpečiť, aby vybraté operácie spĺňali minimálnu úroveň kvality a požiadavky článku 67 ods. 3 písm. c) návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach;

| 43. | zavedenie hlavných kritérií, na základe ktorých by sa s Komisiou mali konzultovať podmienky účasti (článok 67 ods. 2 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach), v nariadení o spoločných ustanoveniach alebo v delegovanom akte; |
| --- | --- |

43.

zavedenie hlavných kritérií, na základe ktorých by sa s Komisiou mali konzultovať podmienky účasti (článok 67 ods. 2 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach), v nariadení o spoločných ustanoveniach alebo v delegovanom akte;

| 44. | vylúčenie úhrady DPH z finančných prostriedkov EÚ v prípade verejných subjektov [článok 58 ods. 1 písm. a) návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach] v súlade s výročnou správou za rok 2017 (91). |
| --- | --- |

44.

vylúčenie úhrady DPH z finančných prostriedkov EÚ v prípade verejných subjektov [článok 58 ods. 1 písm. a) návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach] v súlade s výročnou správou za rok 2017 (91).

Ukončenie platnosti pravidiel

| 91. | Komisia navrhuje uvoľnenie pravidiel, ktoré sa v súčasnosti uplatňujú v dvoch významných oblastiach: pri posudzovaní veľkých projektov – obvykle projektov s celkovými nákladmi vo výške najmenej 50 mil. EUR, ktoré predstavovali približne tretinu celkových finančných prostriedkov pridelených v rámci politiky súdržnosti (92), a v jej prístupe k financovaniu projektov, ktoré vytvárajú príjem po dokončení (ako sú cesty s úhradou mýta). |
| --- | --- |

91.

Veľké projekty

| 92. | V súčasnom programovom období sa na veľké projekty vzťahuje dôkladná analýza nákladov a prínosov zo strany členských štátov, ktorá je podmienkou financovania, a následné posúdenie a schválenie zo strany Komisie (93). Komisia v priebehu rokov vypracovala spoločné normy pre takúto analýzu nákladov a prínosov (94). Návrhom nariadenia o spoločných ustanoveniach Komisie sa odstraňujú všetky špecifické požiadavky týkajúce sa posudzovania veľkých projektov. Od členských štátov sa namiesto toho požaduje len to, aby poskytli Komisii informácie o „operáciách strategického významu“, ktoré sa bez ďalších podrobností vymedzujú ako operácie, ktoré rozhodujúcim spôsobom prispievajú k plneniu cieľov programu (95). |
| --- | --- |

92.

| 93. | Vo viacerých našich predchádzajúcich správach sme zistili, že neexistencia prísneho uplatňovania analýzy nákladov a prínosov a/alebo jej nedostatočne prísne uplatňovanie predstavuje osobitné riziko pre správne finančné riadenie. Na úrovni členských štátov sme napríklad zistili nedostatky v uplatňovaní a kvalite analýz nákladov a prínosov s priamym vplyvom na následné rozhodnutia o financovaní (96). V súvislosti so schvaľovacím procesom Komisie sme zistili viacero nedostatkov vo fungovaní nezávislého preskúmania kvality (97) veľkých projektov, pričom sme zároveň konštatovali, že toto dodatočné posudzovanie malo pozitívny vplyv na ich kvalitu (98). |
| --- | --- |

93.

| 94. | V tejto súvislosti sa obávame, že zatiaľ čo odstránenie všetkých špecifických požiadaviek týkajúcich sa posudzovania veľkých projektov predstavuje zníženie všeobecnej administratívnej záťaže, táto skutočnosť je vyvážená zvýšeným rizikom, že spolufinancované investície nebudú predstavovať najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou. |
| --- | --- |

94.

Projekty vytvárajúce príjmy

| 95. | V súčasnom programovom období je podpora EÚ pre projekty vytvárajúce príjmy ohraničená. Členské štáty môžu vykonať analýzu ad hoc s cieľom určiť likvidnú medzeru alebo môžu využiť pevné paušálne sadzby v rozsahu od 20 % do 30 % v závislosti od odvetvia (99). V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa tieto obmedzenia v súvislosti s finančnými prostriedkami EÚ pre takéto projekty nevyžadujú, takže na podporu EÚ sú potenciálne oprávnené všetky náklady súvisiace s projektmi vytvárajúcimi príjmy. V návrhu sa namiesto toho uvádza, že na tieto projekty sa budú uplatňovať nižšie miery spolufinancovania EÚ. Zároveň sa navrhuje, že kľúčovým mechanizmom realizácie projektov vytvárajúcich príjmy by sa mohli stať finančné nástroje (strana 9 nariadenia o spoločných ustanoveniach). |
| --- | --- |

95.

| 96. | Tento návrh je v podstate podobný odstráneniu zásady neziskovosti v nedávnej revízii nariadenia o rozpočtových pravidlách. V našom stanovisku k revízii nariadenia o rozpočtových pravidlách sme zdôraznili, že nevidíme potrebu odstránenia zásady neziskovosti (100). Komisia poukazuje na potenciálne úspory vyplývajúce z nižších mier spolufinancovania pre všetky projekty, ktoré sa navrhujú v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach (článok 106), a odhadla, že odstránením súčasných pravidiel týkajúcich sa projektov vytvárajúcich príjmy by sa celková administratívna záťaž znížila o 1 % (101). Nižšími mierami spolufinancovania a potenciálnym znížením administratívnej záťaže sa podľa nášho názoru nebudú kompenzovať značné dodatočné náklady pre rozpočet EÚ, ktoré pravdepodobne vyplynú z odstránenia súčasnej hornej hranice podpory. Napríklad projekt na výstavbu cesty v menej rozvinutom regióne s celkovými nákladmi vo výške 10 mil. EUR by podľa nového návrhu mohol získať spolufinancovanie EÚ vo výške 7 mil. EUR, čo je približne o 4,5 mil. EUR viac, než by získal podľa pravidiel obdobia 2014 – 2020 (102). |
| --- | --- |

96.

| 97. | Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť:








  45. | opätovné začlenenie povinného nezávislého posudzovania a spoločných noriem povinného posudzovania, ako je analýza nákladov a prínosov, na výber finančne významných operácií, ktoré predstavujú najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou, do nariadenia o spoločných ustanoveniach; |
| --- | --- | --- |

97.

45.

opätovné začlenenie povinného nezávislého posudzovania a spoločných noriem povinného posudzovania, ako je analýza nákladov a prínosov, na výber finančne významných operácií, ktoré predstavujú najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou, do nariadenia o spoločných ustanoveniach;

| 46. | obmedzenie príspevku EÚ pre projekty vytvárajúce príjmy na potrebnú mieru, opätovným zavedením paušálnych sadzieb ako hornej hranice pre celkové oprávnené výdavky alebo využívaním finančných nástrojov ako uprednostňovanej možnosti na spolufinancovanie projektov vytvárajúcich príjmy. |
| --- | --- |

46.

obmedzenie príspevku EÚ pre projekty vytvárajúce príjmy na potrebnú mieru, opätovným zavedením paušálnych sadzieb ako hornej hranice pre celkové oprávnené výdavky alebo využívaním finančných nástrojov ako uprednostňovanej možnosti na spolufinancovanie projektov vytvárajúcich príjmy.

OPATRENIA V OBLASTI ZODPOVEDNOSTI

Úlohy a povinnosti v systémoch riadenia a kontroly

| 98. | V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa navrhuje „zachovanie“ existujúcich systémov riadenia a kontroly. V zásade tento krok vítame: nadviazať na úspechy, ktoré sa v minulosti dosiahli v súvislosti s posilnením vnútornej kontroly, a preniesť do nového obdobia tie prvky súčasného programového obdobia, ktoré dobre fungujú, má zmysel (103). Poznamenávame, že v článku 72 sa odkazuje na potrebu zahrnúť do stratégií auditu orgánov auditu „systémové audity nových určených riadiacich orgánov a orgánov zodpovedných za vykonávanie účtovnej funkcie“. Podľa nášho názoru by sa táto požiadavka mala rozšíriť tak, aby zahŕňala akékoľvek podstatné zmeny systémov, ktoré by mohli mať vplyv na ich fungovanie, ako sú zmeny v prístupe k overovaniam zo strany riadiaceho orgánu. |
| --- | --- |

98.

| 99. | V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa zavádza aj možnosť nahradiť bývalý certifikačný orgán novou účtovnou funkciou s menším počtom povinností (článok 66 ods. 2 a článok 70). Tento krok je v súlade s potrebou objasnenia pokrytia a rozsahu činnosti riadiaceho a certifikačného orgánu, ktorú sme určili v našom informačnom dokumente o zjednodušení (104). Pripomíname, že certifikačné orgány tvorili dôležitú úroveň kontroly ex ante a zvyšovali nápravnú kapacitu na úrovni členských štátov. Ich nahradením novou účtovnou funkciou, ak pôjde o vybratú možnosť, sa budú klásť väčšie povinnosti na riadiace orgány, ktoré budú musieť byť na svoju úlohu vybavené. |
| --- | --- |

99.

| 100. | V súčasnom programovom období 2014 – 2020 bol proces „určenia“ orgánov členskými štátmi na vykonávanie určitých úloh pomerne ťažkopádny (105). Informovali sme o prepojeniach medzi významnými oneskoreniami v procese určovania v členských štátoch a ich schopnosťou žiadať o finančné prostriedky EÚ (106). Vítame preto skutočnosť, že v návrhu sa nevyžaduje proces určovania. Členské štáty namiesto toho musia len „určiť“ (riadiaci orgán a orgán auditu (článok 65). |
| --- | --- |

100.

| 101. | Od členských štátov sa vyžaduje, aby svoje systémy riadenia a kontroly opísali pomocou vzoru, ktorý sa uvádza v prílohe (článok 63 ods. 9 a príloha XIV). Kľúčové požiadavky na systémy sú uvedené v prílohe X. V porovnaní so súčasným obdobím sa v nariadení o spoločných ustanoveniach navrhuje podstatné obmedzenie obsahu, ktorý sa v opise vyžaduje. Zatiaľ čo pre členské štáty to predstavuje viac slobody a menej byrokracie, podľa našej skúsenosti existuje riziko, že nedostatočná jasnosť môže viesť k neistote, ktorá neprispieva k účinnému zjednodušeniu (107). Obmedzenie usmernení a objasnení týkajúcich sa požiadaviek na kontroly podľa nášho názoru predstavuje riziko z hľadiska kvality vykonávaných kontrol. V návrhu napríklad zostáva nevymedzených viacero kľúčových pojmov, ako sú „vhodné overovanie zo strany riadiaceho orgánu“ a „nový určený orgán“. Ďalším významným chýbajúcim prvkom sú lehoty na stanovenie stratégií auditu. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Návrh nariadenia o spoločných ustanoveniach obsahuje samostatný článok (článok 74) o vykonávaní jednotného auditu. Súvisí to so zásadou, že Komisia a orgány auditu by mali zabrániť zdvojeniu auditov tých istých výdavkov s cieľom minimalizovať náklady auditu a znížiť administratívnu záťaž prijímateľov. Podporujeme tieto ciele za predpokladu, že sú založené na rámci, ktorým sa zabezpečí, aby sa výdavky kontrolovali podľa rovnakých noriem a aby sa podávali presné správy o výsledkoch auditu (108). |
| --- | --- |

102.

| 103. | Hoci sa tento pojem nepoužíval, koncepcia jednotného auditu sa čiastočne uplatňovala v predchádzajúcich programových obdobiach, ale bola obmedzená na vzťah medzi orgánmi auditu a Komisiou. Hlavnou zmenou v návrhu je, že vykonávanie jednotného auditu by sa malo rozšíriť aj na vzťah medzi orgánmi auditu a riadiacimi orgánmi: pokiaľ je to možné, orgány auditu by nemali žiadať dokumenty od prijímateľov, ale mali by použiť dokumenty, ktoré už sú k dispozícii z činnosti riadiacich orgánov vrátane overovania zo strany riadiaceho orgánu. Orgány auditu by preto mali od prijímateľov žiadať len dodatočné dokumenty a dôkazy „ak si to podľa ich odborného úsudku situácia vyžaduje na podporu spoľahlivých záverov auditu“ (článok 74 ods. 1). Bez ohľadu na túto doložku sa na základe našich dlhodobých skúseností z vykonávania auditu v tejto oblasti domnievame, že existuje riziko, že orgány auditu by mohli čeliť nenáležitému tlaku, aby príliš pozorne neskúmali činnosť riadiacich orgánov. Nezávislý verejný audit je kľúčovým prvkom transparentnosti výdavkov EÚ a zodpovednosti za tieto výdavky (109). Zdôrazňujeme preto, že je nevyhnutné, aby orgány auditu mohli voľne vykonávať audit v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi, a komisia by mala urobiť všetko, čo je v jej silách, aby to uľahčila. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť:








  47. | jasné určenie, ktoré zmeny systému si vyžadujú povinný audit systému zo strany orgánov auditu (článok 72 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach). Pozri aj podrobné odporúčania v prílohe; |
| --- | --- | --- |

104.

47.

jasné určenie, ktoré zmeny systému si vyžadujú povinný audit systému zo strany orgánov auditu (článok 72 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach). Pozri aj podrobné odporúčania v prílohe;

| 48. | doplnenie opisu systémov riadenia a kontroly (príloha XIV návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach) o opis overovania zo strany riadiaceho orgánu a príslušné kritériá, aby orgány auditu mohli overovať, či sú splnené kľúčové požiadavky na kontroly uvedené v rámci prílohy X k návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach; |
| --- | --- |

48.

doplnenie opisu systémov riadenia a kontroly (príloha XIV návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach) o opis overovania zo strany riadiaceho orgánu a príslušné kritériá, aby orgány auditu mohli overovať, či sú splnené kľúčové požiadavky na kontroly uvedené v rámci prílohy X k návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach;

| 49. | objasnenie nejednoznačných vymedzení a nevymedzených alebo nereálnych harmonogramov (napr. „nové určené orgány“ a „prvý rok činnosti“) v opise systému (príloha XIV k návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach) a v článku 72 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach. |
| --- | --- |

49.

objasnenie nejednoznačných vymedzení a nevymedzených alebo nereálnych harmonogramov (napr. „nové určené orgány“ a „prvý rok činnosti“) v opise systému (príloha XIV k návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach) a v článku 72 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach.

Štandardný systém riadenia a kontroly

Overovanie zo strany riadiaceho orgánu

| 105. | Overovanie zo strany riadiaceho orgánu je kľúčovou súčasťou systému riadenia a kontroly. V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa overovanie zo strany riadiaceho orgánu vymedzuje ako: administratívne overovania žiadostí prijímateľov o platbu a overovania operácií na mieste. Na rozdiel od predchádzajúcich programových období už administratívne overovania nie sú povinné, ale mali by byť založené na rizikách (článok 68 ods. 2). To znamená, že žiadosti niektorých prijímateľov o platbu by nemuseli byť predmetom overovania zo strany riadiaceho orgánu. |
| --- | --- |

105.

| 106. | V zásade vítame posun k prístupu na základe rizika. Ak sa bude vhodne realizovať, môže viesť k zníženiu administratívnej záťaže a zlepšeniu účinnosti kontrol. Overovanie zo strany riadiaceho orgánu pravidelne určujeme ako prvok, ktorý je potrebné posilniť z hľadiska overovania oprávnených výdavkov (110). V rámci našej predchádzajúcej činnosti sme zistili, že rozsah pôsobnosti a intenzita existujúcich overovaní zo strany riadiaceho orgánu sú už v rôznych členských štátoch aj v rámci členských štátov rôzne, z čoho vyplýva, že existujú rôzne výklady príslušných požiadaviek (111). Domnievame sa, že posúdenie rizík v súvislosti s overovaním zo strany riadiaceho orgánu by malo byť jasne zamerané na správnosť a malo by zahŕňať všetky žiadosti. Samotné overovanie zo strany riadiaceho orgánu by sa malo uskutočniť pred predložením žiadostí o platbu Komisii. |
| --- | --- |

106.

Audity

| 107. | Podľa návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach budú môcť orgány auditu vybrať svoju vzorku operácií zo skupín programov EFRR, Kohézneho fondu a ESF+ (článok 73 ods. 2). Vzorka by mala byť spravidla reprezentatívna a založená na štatistických metódach výberu vzorky. Podľa návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach je však možný aj neštatistický výber vzorky, keď populácia pre audit pozostáva z menej ako 300 jednotiek vzorky, pričom v takomto prípade by vzorka mala pokrývať najmenej 10 % náhodne vybratých jednotiek vzorky (článok 73 ods. 2). Spôsob výkladu pojmu „jednotka vzorky“ má významné dôsledky pre náhodný výber vzorky, tento pojem však nie je presne vymedzený. Na základe našich rozsiahlych skúseností zo sledovania postupov v členských štátoch sa domnievame, že používanie neštatistického výberu vzorky má za následok riziko, že výsledné vybraté vzorky nebudú dostatočne veľké na to, aby boli reprezentatívne, čo potenciálne vedie k nespoľahlivým mieram chybovosti a audítorským stanoviskám. |
| --- | --- |

107.

| 108. | V prípade auditu programov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Európska územná spolupráca (Interreg), Komisia vyberie spoločnú vzorku operácií tak, aby zahŕňala všetky programy (112). Tieto audity sa tým pravdepodobne zjednodušia. Tak ako v prípade výberu vzorky podľa návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach však existuje riziko, že takáto spoločná vzorka nemusí byť reprezentatívna, pokiaľ ide o jednotlivé programy, čím sa znižuje spoľahlivosť audítorských stanovísk o fungovaní týchto systémov v jednotlivých programoch. |
| --- | --- |

108.

| 109. | V súvislosti s rozsahom pôsobnosti auditov, ktoré vykonávajú orgány auditu vzhľadom na finančné nástroje, sme upozornili na skutočnosť, že činnosť orgánov auditu sa sústreďuje na zálohové platby pre finančné nástroje, pri ktorých je chybovosť omnoho menej pravdepodobná. Odporučili sme, aby Komisia zabezpečila, aby audity zahŕňali úhradu konečným prijímateľom – t. j. oprávnené výdavky (113). Vítame skutočnosť, že v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa od členských štátov požaduje, aby v žiadosti o platbu určili zálohovú platbu aj úhradu finančných prostriedkov konečným prijímateľom (článok 86 ods. 2). V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa však nevymedzujú oprávnené výdavky, ktorých audit majú vykonávať orgány auditu, ani sa neuvádza, že pri výpočte zostatkovej miery chybovosti by sa malo prihliadať len na tie finančné prostriedky, ktoré sa uhrádzajú konečným prijímateľom. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Novou možnosťou na obdobie po roku 2020 je, že členským štátom môžu vzniknúť oprávnené výdavky mimo oblasti programu alebo mimo EÚ (článok 57 ods. 4). V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa neuvádzajú nijaké ustanovenia na zaistenie potrebných práv v oblasti auditu pre orgán auditu, Komisiu alebo Európsky dvor audítorov za takýchto okolností (114). Ide o významný nedostatok v oblasti zodpovednosti v návrhu. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť:








  50. | objasnenie požiadaviek týkajúcich sa prístupu k overovaniam zo strany riadiaceho orgánu založeného na rizikách prostredníctvom delegovaného aktu alebo usmernení. Pozri aj podrobné pripomienky k článku 68 ods. 2 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach uvedené v prílohe; |
| --- | --- | --- |

111.

50.

objasnenie požiadaviek týkajúcich sa prístupu k overovaniam zo strany riadiaceho orgánu založeného na rizikách prostredníctvom delegovaného aktu alebo usmernení. Pozri aj podrobné pripomienky k článku 68 ods. 2 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach uvedené v prílohe;

| 51. | stanovenie kritérií pre zoskupovanie programov (vrátane stupňov spoľahlivosti) a pre malé populácie s cieľom zabezpečiť reprezentatívnosť výberu vzorky prostredníctvom delegovaného aktu uvedeného v článku 73 ods. 4 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach. Tento bod na zváženie sa uplatňuje aj na výber vzorky v rámci posilnených opatrení (bod 115); |
| --- | --- |

51.

stanovenie kritérií pre zoskupovanie programov (vrátane stupňov spoľahlivosti) a pre malé populácie s cieľom zabezpečiť reprezentatívnosť výberu vzorky prostredníctvom delegovaného aktu uvedeného v článku 73 ods. 4 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach. Tento bod na zváženie sa uplatňuje aj na výber vzorky v rámci posilnených opatrení (bod 115);

| 52. | zavedenie viacerých vzoriek pre skupiny programov iniciatívy Interreg alebo jednej vzorky s vrstvami, ktoré vykazujú rovnaké charakteristiky (článok 48 návrhu nariadenia o Európskej územnej spolupráci); |
| --- | --- |

52.

zavedenie viacerých vzoriek pre skupiny programov iniciatívy Interreg alebo jednej vzorky s vrstvami, ktoré vykazujú rovnaké charakteristiky (článok 48 návrhu nariadenia o Európskej územnej spolupráci);

| 53. | uvedenie objasnenia v článku 73 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach, že audit operácií vo vzťahu k finančným nástrojom by mal zahŕňať oprávnené výdavky, ako sa uvádza v článku 62, a že by z neho mali byť vylúčené platby pre finančné nástroje; |
| --- | --- |

53.

uvedenie objasnenia v článku 73 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach, že audit operácií vo vzťahu k finančným nástrojom by mal zahŕňať oprávnené výdavky, ako sa uvádza v článku 62, a že by z neho mali byť vylúčené platby pre finančné nástroje;

| 54. | zabezpečenie jasných práv v oblasti auditu, pokiaľ ide o výdavky mimo EÚ, a objasnenie tejto skutočnosti v článku 57 ods. 4 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach. |
| --- | --- |

54.

zabezpečenie jasných práv v oblasti auditu, pokiaľ ide o výdavky mimo EÚ, a objasnenie tejto skutočnosti v článku 57 ods. 4 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach.

Posilnené proporčné opatrenia pre systémy riadenia a kontroly

Opatrenia

| 112. | V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa navrhuje radikálna zmena, že členské štáty môžu v závislosti od splnenia určitých podmienok uplatňovať v súvislosti s programami tzv. posilnené proporčné opatrenia. V rámci týchto opatrení by sa ako overovanie zo strany riadiaceho orgánu používali vnútroštátne postupy, audity orgánu auditu by sa obmedzili na vzorku 30 jednotiek bez akéhokoľvek systémového auditu a audity Komisie by boli obmedzené na preskúmanie činnosti orgánu auditu (článok 77). |
| --- | --- |

112.

| 113. | V súvislosti s týmto návrhom máme viacero obáv, ktoré uvádzame v nasledujúcich bodoch. Ako všeobecnú pripomienku konštatujeme, že vzhľadom na chýbajúce posúdenie vplyvu (bod 5) neexistujú nijaké dôkazy, že súvisiace riziká budú vyvážené potenciálnymi prínosmi zjednodušenia prostredníctvom nižších administratívnych nákladov a zníženej administratívnej záťaže pre prijímateľov. Návrh je v rozpore s naším stanoviskom, že „každý návrh na administratívne zjednodušenie by sa mal zakladať na spoľahlivých dôkazoch“ (115). Zároveň pripomíname, že posilnené opatrenia v oblasti zodpovednosti týkajúce sa politiky súdržnosti od programového obdobia 2007 – 2013 prispeli k výraznému zníženiu mier chybovosti, ktoré vykazujeme (116). |
| --- | --- |

113.

| 114. | V súvislosti s týmito troma prvkami posilnených opatrení poznamenávame, že znenie článku 77 písm. a), pokiaľ ide o overovania zo strany riadiaceho orgánu, nie je také jasné, ako musí byť vzhľadom na potenciálny vplyv tohto právneho predpisu. Dôležitejšie však je, že vzhľadom na to, že podľa návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach môže byť overovanie zo strany riadiaceho orgánu založené na rizikách (bod 105), nie je jasné, aká je pridaná hodnota tohto ustanovenia: na získanie prínosov, ktoré sa predpokladajú v posilnených opatreniach, by riadiaci orgán mohol využiť ustanovenia štandardných opatrení. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Druhým prvkom návrhu je obmedzenie auditu, ktorý vykonávajú orgány auditu. Máme obavy, pokiaľ ide o potenciálne obmedzenie veľkosti vzorky orgánu auditu – 30 jednotiek, pričom to môže byť aj zo skupiny programov (pozri aj bod 107). Článok 77 písm. b) zahŕňa riziko, že orgány auditu budú toto ustanovenie vykladať príliš voľne, s tým dôsledkom, že takáto vzorka nebude dostatočne veľká na to, aby bola reprezentatívna, čo povedie k nespoľahlivému vykazovaniu miery chybovosti. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Tretí prvok návrhu sa týka obmedzenia auditu zo strany Komisie. Podľa návrhu by bolo výslovne zakázané, aby vlastné audity Komisie prekročili úroveň od orgánov auditu k prijímateľom, pokiaľ by neexistovalo podozrenie na „závažný nedostatok v práci orgánu auditu“. Tento prístup je prítomný v zásade jednotného auditu (bod 103), a preto nemusí byť regulovaný takýmto spôsobom: podľa medzinárodných audítorských štandardov sa už vyžaduje, aby audítori zabezpečili získanie dôkazov potrebných na vypracovanie spoľahlivých audítorských stanovísk. |
| --- | --- |

116.

Podmienky

| 117. | Podmienky pre tieto opatrenia sú uvedené v článku 78. Hlavným kritériom (117) je, aby sa v zverejnených výročných správach Komisie o činnosti za dva predchádzajúce roky potvrdilo, že systém riadenia a kontroly programu účinne funguje a že celková miera chybovosti za každý rok je nižšia ako 2 %. To znamená, že:






  — | neexistuje nijaká záruka, že systém, ktorý bol predtým posúdený ako účinne fungujúci, bude rovnaký ako systém, ktorý bude fungovať v rámci posilnených proporčných opatrení – najmä vzhľadom na presun z jedného programového obdobia do ďalšieho. Poznamenávame, že od orgánov auditu sa neočakáva vykonávanie systémových auditov pred začatím uplatňovania posilnených opatrení, pričom hrozí riziko, že systém nebude zlučiteľný s požiadavkami EÚ, |
| --- | --- | --- |

117.

—

neexistuje nijaká záruka, že systém, ktorý bol predtým posúdený ako účinne fungujúci, bude rovnaký ako systém, ktorý bude fungovať v rámci posilnených proporčných opatrení – najmä vzhľadom na presun z jedného programového obdobia do ďalšieho. Poznamenávame, že od orgánov auditu sa neočakáva vykonávanie systémových auditov pred začatím uplatňovania posilnených opatrení, pričom hrozí riziko, že systém nebude zlučiteľný s požiadavkami EÚ,

| — | zo znenia návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach nie je jasné, či Komisia bude vykonávať kontroly zákonnosti a správnosti v súvislosti s mierou chybovosti, ktorá sa použije na posúdenie splnenia podmienok na uplatňovanie posilnených opatrení. Miera chybovosti, ktorá sa uvádza vo výročných správach Komisie o činnosti, je miera chybovosti, ktorú vykazujú orgány auditu. Táto miera chybovosti by mohla byť podhodnotená, keďže sa v nej neprihliada na následné opravy v nadväznosti na kontroly zákonnosti a správnosti, ktoré vykonáva Komisia (118). Ak by sa to, či by program mohol spĺňať podmienky na uplatňovanie posilnených opatrení, posudzovalo na základe nespoľahlivého opatrenia, len by sa tým zvýšili súvisiace riziká, |
| --- | --- |

—

zo znenia návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach nie je jasné, či Komisia bude vykonávať kontroly zákonnosti a správnosti v súvislosti s mierou chybovosti, ktorá sa použije na posúdenie splnenia podmienok na uplatňovanie posilnených opatrení. Miera chybovosti, ktorá sa uvádza vo výročných správach Komisie o činnosti, je miera chybovosti, ktorú vykazujú orgány auditu. Táto miera chybovosti by mohla byť podhodnotená, keďže sa v nej neprihliada na následné opravy v nadväznosti na kontroly zákonnosti a správnosti, ktoré vykonáva Komisia (118). Ak by sa to, či by program mohol spĺňať podmienky na uplatňovanie posilnených opatrení, posudzovalo na základe nespoľahlivého opatrenia, len by sa tým zvýšili súvisiace riziká,

| — | nie je jasné, ako sa bude uplatňovať dodatočné kritérium týkajúce sa spolupráce s Európskou prokuratúrou. |
| --- | --- |

—

nie je jasné, ako sa bude uplatňovať dodatočné kritérium týkajúce sa spolupráce s Európskou prokuratúrou.

Ukončenie posilnených opatrení

| 118. | Ďalší zdroj obáv súvisí s opatreniami na ukončenie týchto posilnených opatrení (označujú sa ako „úprava“) a návrat k štandardným opatreniam (článok 79). Tento proces bude trvať niekoľko rokov a bude si vyžadovať dodatočné audítorské činnosti, analýzu následnej výročnej kontrolnej správy, systémové audity a čas pre členský štát, aby predložil svoje pripomienky. V tomto období – keď členský štát potenciálne funguje s pomerne nespoľahlivým systémom, ale so slabým riadením a kontrolou –, prirodzene existuje vyššie riziko, že vzniknú chyby. Navrhovanými opatreniami sa však výrazne oneskoruje priestor na nápravné opatrenie. |
| --- | --- |

118.

| 119. | V našom informačnom dokumente o zjednodušení sme upozornili na posilnené opatrenia v oblasti zodpovednosti v súčasnom a predchádzajúcich programových obdobiach, kde Komisia získava uistenie o správnosti výdavkov tak, že sa spolieha na kontroly, ktoré vykonávajú orgány auditu v členských štátoch (119). Priestorom, ktorý existuje v rámci štandardných opatrení na to, aby sa overovanie zo strany riadiaceho orgánu založilo na rizikách, sa má znížiť administratívna záťaž v prípade systémov, ktoré dobre fungujú. V navrhovaných posilnených opatreniach hrozí riziko podstatného oslabenia uistenia, ktoré získava Komisia. Domnievame sa, že zmeny, ktoré sa navrhujú v rámci štandardných opatrení, ponúkajú dostatočný priestor na zníženie administratívnej záťaže. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť:








  55. | či sú riziká, ktoré sú prítomné v rámci posilnených opatrení, vyvážené potenciálnymi prínosmi zjednodušenia (články 77 až 79 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach). |
| --- | --- | --- |

120.

55.

či sú riziká, ktoré sú prítomné v rámci posilnených opatrení, vyvážené potenciálnymi prínosmi zjednodušenia (články 77 až 79 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach).

Predloženie účtov a finančné opravy

| 121. | Takisto ako v období 2014 – 2020 Komisia najskôr uhradí 90 % zo žiadostí členských štátov o priebežnú platbu a konečný zostatok doplatí po preskúmaní účtov (články 87 a 94) (120). Na to, aby Komisia „schválila“ účty na účely refundácie, musí byť presvedčená, že sú „úplné, presné a pravdivé“ a že zostatková miera chybovosti, ktorú vykázal orgán auditu, je nižšia ako 2 % (článok 93). Komisia by zostatok uhradila j v prípadoch, keď sa v stanovisku orgánu auditu určia nedostatky vo fungovaní systému a/alebo v zákonnosti a správnosti príslušných operácií, pokiaľ sa účty posúdia ako úplné, presné a pravdivé (články 95 až 96). |
| --- | --- |

121.

| 122. | Kontroly Komisie týkajúce sa zákonnosti a správnosti sa môžu uskutočniť až po tomto úvodnom procese preskúmania a uzavretia účtov a uhradení konečného zostatku. V procese, ktorý sa predpokladá v návrhu, sa preto neprihliada na nijaké následné finančné opravy vykonávané Komisiou ani na potrebu príslušnej zmeny mier chybovosti. Schválením účtov Komisiou sa preto prijímateľom neposkytuje nijaká istota, keďže príslušné výdavky sú predmetom ďalších kontrol Komisie po vlastnom uzavretí účtov. Na túto otázku sme upozornili v našom stanovisku k návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach na programové obdobie 2014 – 2020 (121). Nedávno sme odporúčali, aby Komisia vykonala dostatočné kontroly s cieľom vyvodiť závery o účinnosti práce orgánov auditu a získať primerané uistenie o správnosti výdavkov najneskôr vo výročnej správe o činnosti, ktorú uverejňuje po roku schválenia účtov (122). V prípade návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach na obdobie rokov 2021 – 2027 je rovnako dôležité, aby sa zaviedli jasné lehoty pre konečné rozhodnutie. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Účinnosť systému účtov závisí od toho, aké podnety poskytujú členským štátom na vymáhanie nesprávnych súm a zabezpečovanie zlepšení v systémoch (123). V tejto súvislosti vítame skutočnosť, že v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa zachováva možnosť uložiť čisté finančné opravy za výdavky vykazujúce nezrovnalosti, ktoré Komisia zistila vo výdavkoch uvedených v schválených účtoch (článok 98). Domnievame sa, že v návrhu by sa malo odkazovať aj na nezrovnalosti, ktoré v tomto kontexte zistí Európsky dvor audítorov, tak ako je to v nariadení pre súčasné obdobie (124). V návrhu sa však odstraňuje možnosť čistých finančných opráv z dôvodu závažných nedostatkov vo fungovaní systému riadenia, ktorá je k dispozícii v období rokov 2014 – 2020. Podľa návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach by členské štáty mali možnosť nahradiť nesprávne výdavky (125). Podľa nášho názoru sa tým výrazne oslabuje podnet pre členské štáty, aby zlepšovali svoje systémy. |
| --- | --- |

123.

| 124. | Hodnota vyhlásenia riadiaceho subjektu bude závisieť od základnej činnosti riadiaceho orgánu. Poznamenávame, že vzor vyhlásenia riadiaceho subjektu, jedného zo štyroch prvkov balíka uisťujúcich dokumentov (bod 121), ktorý sa uvádza v prílohe XV k návrhu, nezahŕňa riadne fungovanie systému kontroly, ako sa vyžaduje podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách (126). Táto nezrovnalosť má dôsledky, ktoré sa týkajú audítorského stanoviska orgánu auditu, keďže ten vydáva audítorské stanovisko o fungovaní systému na základe vyhlásenia riadiaceho subjektu. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť:








  56. | zavedenie jasných lehôt pre dokončenie kontrol zákonnosti a správnosti účtov zo strany Komisie (články 93 až 96 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach). Komisia by mala vykonávať dostatočné kontroly správnosti tak, aby dospela k záveru o správnosti výdavkov najneskôr vo výročnej správe o činnosti, ktorú GR uverejňuje po roku schválenia účtov; |
| --- | --- | --- |

125.

56.

zavedenie jasných lehôt pre dokončenie kontrol zákonnosti a správnosti účtov zo strany Komisie (články 93 až 96 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach). Komisia by mala vykonávať dostatočné kontroly správnosti tak, aby dospela k záveru o správnosti výdavkov najneskôr vo výročnej správe o činnosti, ktorú GR uverejňuje po roku schválenia účtov;

| 57. | doplnenie kvalifikovaného a nepriaznivého stanoviska orgánu auditu o účinnom fungovaní systémov a zákonnosti a správnosti k dôvodom, pre ktoré Komisia neschvaľuje predložené účty (články 95 a 96 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach); |
| --- | --- |

57.

doplnenie kvalifikovaného a nepriaznivého stanoviska orgánu auditu o účinnom fungovaní systémov a zákonnosti a správnosti k dôvodom, pre ktoré Komisia neschvaľuje predložené účty (články 95 a 96 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach);

| 58. | opätovné zavedenie možnosti čistých finančných opráv za závažné nedostatky vo fungovaní systému (článok 98 ods. 1 a 4 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach). |
| --- | --- |

58.

opätovné zavedenie možnosti čistých finančných opráv za závažné nedostatky vo fungovaní systému (článok 98 ods. 1 a 4 návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach).

Podmienky potvrdenia Európskym dvorom audítorov

| 126. | V našej stratégii na roky 2018 – 2020 sme naznačili svoj zámer uplatňovať nový prístup k nášmu vyhláseniu o vierohodnosti, v rámci ktorého by sa uistenie v čo najväčšej miere vyvodilo zo zákonnosti a správnosti informácií, ktoré poskytol kontrolovaný subjekt, ako krok smerom k organizácii vyhlásenia o vierohodnosti ako „úkon potvrdenia“. To by znamenalo, že posudzujeme, či zostatková miera chybovosti, ktorú Komisia stanovila na základe mier chybovosti, ktoré uviedli orgány auditu, je spoľahlivým odhadom. Podľa tohto prístupu by sme prihliadali na revidovaný rámec kontroly a uistenia v oblasti súdržnosti a zamerali by sme sa na využitie činnosti iných zúčastnených audítorov – orgánov auditu a v príslušných prípadoch aj Komisie – s cieľom obmedziť našu vlastnú audítorskú činnosť a znížiť tak celkové zaťaženie zo strany auditu. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Ako pilotný úkon s cieľom stanoviť, či by nový prístup mohol byť uskutočniteľný, bolo vyhlásenie o vierohodnosti za rok 2017 pre podokruh 1b VFR (Hospodárska, sociálna a územná spolupráca), o ktorom sa informovalo v kapitole 6, založené na overovaní vzorky transakcií, ktorých audit už vykonali orgány auditu. |
| --- | --- |

127.

| 128. | Pri posúdení výsledkov tohto pilotného úkonu sme určili štyri podmienky na to, aby sme mohli pokračovať v posune smerom k úkonu potvrdenia:






  i. | existuje zostatková miera chybovosti, ktorej správnosť môžeme potvrdiť; |
| --- | --- | --- |

128.

i.

existuje zostatková miera chybovosti, ktorej správnosť môžeme potvrdiť;

| ii. | táto miera chybovosti je vhodná na daný účel (dôsledná a spoľahlivá); |
| --- | --- |

ii.

táto miera chybovosti je vhodná na daný účel (dôsledná a spoľahlivá);

| iii. | Komisia poskytuje požadované informácie včas pre daný účel; |
| --- | --- |

iii.

Komisia poskytuje požadované informácie včas pre daný účel;

| iv. | sú splnené podmienky na využitie činnosti iných audítorov (nezávislosť, odborná spôsobilosť, rozsah pôsobnosti činnosti, nákladová efektívnosť, audítorské závery založené na dostatočných dôkazoch). |
| --- | --- |

iv.

sú splnené podmienky na využitie činnosti iných audítorov (nezávislosť, odborná spôsobilosť, rozsah pôsobnosti činnosti, nákladová efektívnosť, audítorské závery založené na dostatočných dôkazoch).

| 129. | Naše súhrnné posúdenie skutočnosti, či boli tieto podmienky splnené v našom pilotnom úkone v rámci vyhlásenia o vierohodnosti za rok 2017, uvádzame v nasledujúcej tabuľke. V tabuľke zároveň uvádzame naše stanovisko, či by nedostatky, ktoré sme zistili, bolo možné riešiť v nariadení o spoločných ustanoveniach a či sa v praxi riešia v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach.








  Podmienka | Hlavné nedostatky zistené v rámci vyhlásenia o vierohodnosti za rok 2017 | Možno tieto nedostatky riešiť v nariadení o spoločných ustanoveniach? | Riešia sa v nariadení o spoločných ustanoveniach? |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| i. | Zostatková miera chybovosti, ktorej správnosť môžeme potvrdiť? |

129.

Podmienka

Hlavné nedostatky zistené v rámci vyhlásenia o vierohodnosti za rok 2017

Možno tieto nedostatky riešiť v nariadení o spoločných ustanoveniach?

Riešia sa v nariadení o spoločných ustanoveniach?

i.

Zostatková miera chybovosti, ktorej správnosť môžeme potvrdiť?

V prípade podokruhu VFR neexistuje spoločná celková zostatková miera chybovosti. Komisia vypracúva súhrn tohto ukazovateľa len podľa GR. Miera chybovosti uvedená vo výročnej správe o činnosti sa navyše týka výdavkov, ktoré neprešli celým cyklom kontroly.

nie (záležitosť nariadenia o rozpočtových pravidlách)

neuplatňuje sa

| ii. | Zostatková miera chybovosti vhodná na daný účel? |
| --- | --- |

ii.

Zostatková miera chybovosti vhodná na daný účel?

Hlavným nedostatkom je, že zostatková miera chybovosti za konkrétne účtovné obdobie, ktoré skúmame, môže zahŕňať preddavky pre finančné nástroje a projekty štátnej pomoci. V takomto prípade môže byť zostatková miera chybovosti podhodnotená.

áno

čiastočne

| iii. | Komisia poskytuje informácie včas? |
| --- | --- |

iii.

Komisia poskytuje informácie včas?

Odhad Komisie týkajúci sa miery chybovosti, ktorý je uvedený v jej výročnej správe o činnosti za rok 2017, pokiaľ ide o výdavky zaradené do účtov, a ktorý bol schválený v máji 2017, je neúplný, keďže by stále mohol byť predmetom opráv.

áno

nie

| iv. | Sú splnené podmienky na využitie činnosti iných audítorov? |
| --- | --- |

iv.

Sú splnené podmienky na využitie činnosti iných audítorov?

Nedostatky vo výbere vzorky a v dokumentácii

čiastočne

čiastočne

| 130. | Zastávame názor, že všetky príslušné podmienky pre potvrdzovanie nie je možné riešiť v samotnom nariadení o spoločných ustanoveniach. Na riešenie týchto nedostatkov by členské štáty a Komisia museli navrhnúť opatrenia v oblastiach, ktoré patria do ich pôsobnosti. V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach sa vo všeobecnosti neriešia všetky nedostatky zistené v pilotnom vyhlásení o vierohodnosti za rok 2017, ktoré sa v ňom mohli riešiť. Dospeli sme preto k záveru, že návrh nariadenia o spoločných ustanoveniach len čiastočne spĺňa podmienky pre úkon potvrdenia v rámci štandardných alebo posilnených opatrení. V tejto súvislosti poznamenávame, že účelom nariadenia o spoločných ustanoveniach nie je napomôcť zmenený prístup k nášmu auditu. Nesúlad medzi našimi potrebami, pokiaľ ide o úkon potvrdenia, a ustanoveniami navrhovaného právneho predpisu nevznikol zámerne, ale ako dôsledok rôznych príslušných cieľov. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Už sme tu zdôraznili riziko, ktoré vnímame v rámci navrhovaných nových opatrení, ktorých účinkom by bolo oslabenie kontrolného prostredia, najmä podľa posilnených opatrení. To má zasa vplyv na uistenie, ktoré získava Komisia, a následne na podmienky potvrdenia. Úkon potvrdenia by sa mohol primerane uplatňovať v prípade štandardných systémov riadenia a kontroly. Museli by sa vykonať aspoň tieto úpravy:






  — | zníženie rizika pri výbere vzorky tým, že by sa v delegovanom akte navrhlo, aby orgány auditu v konkrétnych podmienkach súdržne uplatňovali bežné štatistické metódy výberu vzorky. V tomto návrhu by sa zároveň mohlo vyžadovať, aby Komisia pred zostavením konečnej vzorky potvrdila platnosť metódy orgánov auditu na výber vzorky, |
| --- | --- | --- |

131.

—

zníženie rizika pri výbere vzorky tým, že by sa v delegovanom akte navrhlo, aby orgány auditu v konkrétnych podmienkach súdržne uplatňovali bežné štatistické metódy výberu vzorky. V tomto návrhu by sa zároveň mohlo vyžadovať, aby Komisia pred zostavením konečnej vzorky potvrdila platnosť metódy orgánov auditu na výber vzorky,

| — | úprava článku 73 s cieľom zabezpečiť, aby audity operácií v prípade finančných nástrojov zahŕňali len vzniknuté výdavky a nie preddavky uhradené do finančných nástrojov, |
| --- | --- |

—

úprava článku 73 s cieľom zabezpečiť, aby audity operácií v prípade finančných nástrojov zahŕňali len vzniknuté výdavky a nie preddavky uhradené do finančných nástrojov,

| — | stanovenie minimálnych požiadaviek pre orgány auditu v súvislosti s rozsahom činnosti auditu, ktorá sa má vykonať, a so spôsobom jej dokumentácie – po porade s Európskym dvorom audítorov, |
| --- | --- |

—

stanovenie minimálnych požiadaviek pre orgány auditu v súvislosti s rozsahom činnosti auditu, ktorá sa má vykonať, a so spôsobom jej dokumentácie – po porade s Európskym dvorom audítorov,

| — | v súlade s odporúčaním, ktoré sme uviedli v našej výročnej správe za rok 2017 (127), by Komisia mala sústrediť svoje správy o dodržiavaní predpisov na výdavky, ktoré prešli celým cyklom kontroly. V nariadení o spoločných ustanoveniach by sa malo vyžadovať, aby Komisia vykonávala dostatočné kontroly správnosti s cieľom vyvodiť závery o účinnosti práce orgánov auditu a získať primerané uistenie o správnosti výdavkov najneskôr vo výročných správach o činnosti, ktoré uverejňuje po roku schválenia účtov. |
| --- | --- |

—

v súlade s odporúčaním, ktoré sme uviedli v našej výročnej správe za rok 2017 (127), by Komisia mala sústrediť svoje správy o dodržiavaní predpisov na výdavky, ktoré prešli celým cyklom kontroly. V nariadení o spoločných ustanoveniach by sa malo vyžadovať, aby Komisia vykonávala dostatočné kontroly správnosti s cieľom vyvodiť závery o účinnosti práce orgánov auditu a získať primerané uistenie o správnosti výdavkov najneskôr vo výročných správach o činnosti, ktoré uverejňuje po roku schválenia účtov.

| 132. | Navrhovanými posilnenými proporčnými opatreniami sa ďalej zvyšujú komplikácie súvisiace s požiadavkami na vykonávanie úkonu potvrdenia Európskym dvorom audítorov (pozri body 112 až 120). Na to, aby bol úkon potvrdenia možný, by sa tieto požiadavky museli objasniť – spolu s vykonaním úprav uvedených v predchádzajúcom bode. Návrh posilnených opatrení by okrem toho viedol k situácii, keď by Európsky dvor audítorov vzhľadom na chýbajúce overovanie zo strany riadiaceho orgánu a audit Komisie alebo orgánu auditu musel vykonávať audit systémov, za ktoré zodpovedajú výlučne vnútroštátne orgány, ktoré by nám museli sprístupniť všetku dokumentáciu, ktorú považujeme za potrebnú na plnenie nášho mandátu podľa zmluvy. |
| --- | --- |

132.

ZÁVEREČNÉ POZNÁMKY

| 133. | V legislatívnom návrhu Komisie sa vo všeobecnosti podarilo zjednodušiť znenie. Zameranie na efektívnosť nákladov sa však nezvýšilo a do istej miery sa výrazne oslabili opatrenia v oblasti zodpovednosti. |
| --- | --- |

133.

| 134. | Návrh samotný je výrazne kratší a účelne obsahuje kľúčové dokumenty a vzory, ktoré členské štáty potrebujú na programovanie. Okrem toho sa v ňom do veľkej miery zachováva rámec programovania stanovený v predchádzajúcich obdobiach. To by malo viesť k stabilným pravidlám, ktoré prispievajú k plynulejšiemu programovaniu. Viaceré ustanovenia však nie sú jasné, čo môže viesť k vzniku rôznych výkladov s vplyvom na právnu istotu. |
| --- | --- |

134.

| 135. | Návrhom sa zabezpečuje väčšia flexibilita v prideľovaní a presune finančných prostriedkov, napríklad prostredníctvom dvojfázového programovania (5 + 2) a kombinovania finančných nástrojov s grantmi. Zvyšuje sa tým schopnosť reagovať na meniace sa okolnosti. Existuje však riziko, že táto zvýšená flexibilita, najmä dvojfázové programovanie, bude spojená s výrazným zvýšením administratívnej záťaže. |
| --- | --- |

135.

| 136. | Pokiaľ ide o zameranie na výkonnosť, na rozdiel od predchádzajúcich období návrh nie je zakotvený v rámci spoločnej stratégie pre celú EÚ. Nevyjadruje sa v ňom jasná vízia, čo chce EÚ dosiahnuť prostredníctvom tejto politiky. S cieľom zjednodušenia sa návrhom okrem toho rušia mnohé prvky, ktoré boli vypracované na podporu lepšieho zamerania fondov na výsledky, ako sú hodnotenie programov ex ante, výkonnostná rezerva a spoločné normy na posudzovanie veľkých projektov. |
| --- | --- |

136.

| 137. | Pozitívne je, že sa v návrhu ponúka široké spektrum zjednodušených foriem podpory (ako sú zjednodušené vykazovanie nákladov a financovanie, ktoré nie je spojené s nákladmi), ktoré pokiaľ sa budú riadne uplatňovať, majú potenciál na zníženie administratívnej záťaže a posun zamerania od vstupov na výstupy a výsledky. Vítame aj zámer Komisie posilniť správu a riadenie a ďalšie podmienky určené na vytvorenie priaznivého prostredia pre výdavky v oblasti súdržnosti, ako sú prepojenia na proces európskeho semestra a nahradenie ex ante kondicionalít základnými podmienkami. V tejto súvislosti predkladáme Komisii a zákonodarcom viacero bodov na zváženie, aby sme im pomohli realizovať plný potenciál navrhovaných zmien. |
| --- | --- |

137.

| 138. | Zámerom návrhu je racionalizovať a zjednodušiť opatrenia v oblasti zodpovednosti. Úplné overovanie zo strany riadiaceho orgánu sa napríklad nahrádza overovaním na základe rizika. Hoci tieto ambície podporujeme, zastávame názor, že na niektorých miestach existuje priestor na sprísnenie systému riadenia a kontroly. |
| --- | --- |

138.

| 139. | V návrhu sa zároveň ponúka možnosť radikálnejšieho zjednodušenia pre systémy s dobrou históriou („posilnené proporčné opatrenia“), v rámci ktorej by Komisia podstatne obmedzila svoj dohľad a do veľkej miery by sa spoliehala na vnútroštátne kontroly. Touto koncepciou sa rušia hlavné prvky, na ktorých je založený model uistenia Komisie vytvorený v uplynulých dvoch desaťročiach, a tým sa obmedzuje uistenie, ktoré môže Komisia získať. Táto koncepcia zároveň predstavuje výzvy z hľadiska spôsobu, akým vykonávame naše audity v rámci vyhlásenia o vierohodnosti. |
| --- | --- |

139.

Toto stanovisko prijal Európsky dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 25. októbra 2018.

Za Európsky dvor audítorov

Klaus-Heiner LEHNE

predseda

---

(1)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj pre riadenie hraníc a víza, COM(2018) 375 final.

1

(2)  Článok 322 ods. 1 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Európskemu dvoru audítorov boli 21. júna 2018 doručené listy Európskeho parlamentu a Rady Európskej únie so žiadosťou o vyjadrenie jeho názorov.

2

(3)  Dôvodová správa, časť 5, COM(2018) 375 final.

3

(4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

4

(5)  Dôvodová správa, časť 3, COM(2018) 375 final.

5

(6)  COM(2018) 372 final, COM(2018) 382 final, COM(2018) 390 final, COM(2018) 472 final, COM(2018) 473 final a COM(2018) 471 final.

6

(7)  Dôvodová správa, časť 5, COM(2018) 375 final.

7

(8)  Výročná správa za rozpočtový rok 2012, bod 10.4. (Ú. v. EÚ C 331, 14.11.2013, s. 1). Pozri aj stanovisko č. 7/2011 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o EFRR, ESF, KF, EPFRV a ENRF zahrnuté do spoločného strategického rámca a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o EFRR, ESF a KF, bod 4 (Ú. v. EÚ C 47, 17.2.2012, s. 1).

8

(9)  Osobitná správa č. 2/2017 „Rokovania Komisie o partnerských dohodách a programoch v oblasti súdržnosti na roky 2014 – 2020“, body 67 až 80.

9

(10)  Výročná správa za rozpočtový rok 2014, kapitola 3, (Ú. v. EÚ C 373, 10.11.2015, s. 1).

10

(11)  Dôvodová správa, časť 5, COM(2018) 375 final.

11

(12)  Výročná správa za rozpočtový rok 2014, bod 3.8, a výročná správa za rozpočtový rok 2015, bod 3.21, (Ú. v. C 375, 13.10.2016, s. 1).

12

(13)  O začleňovaní opatrení EÚ v oblasti klímy do rôznych nástrojov financovania sme informovali v osobitnej správe č. 31/2016 „Vynaložiť najmenej každé piate euro z rozpočtu EÚ na opatrenia v oblasti klímy: na tomto ambicióznom cieli sa pracuje, no hrozí vážne riziko, že nebude splnený“.

13

(14)  ZFEÚ, článok 174

14

(15)  „inteligentnejšia Európa“, „ekologickejšia, nízkouhlíková Európa“, „prepojenejšia Európa“, „sociálnejšia Európa“ a „Európa bližšie k občanom“.

15

(16)  Informačný dokument „Budúcnosť financií EÚ: reforma spôsobu fungovania rozpočtu EÚ“, bod 33; informačný dokument Návrhy Komisie týkajúce sa viacročného finančného rámca na obdobie 2021 – 2027, bod 26.

16

(17)  Príručka Európskej komisie o zjednodušení, 2018, strana 2.

17

(18)  Stanovisko č. 7/2011 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia, bod 5.

18

(19)  Výročná správa za rozpočtový rok 2014, bod 3.39.

19

(20)  Príručka Európskej komisie o zjednodušení (2018), s. 2, a dôvodová správa, COM(2018) 375 final, s. 7: „Toto zjednodušenie umožní synergiu a flexibilitu medzi rôznymi zložkami v rámci daného cieľa a odstráni umelé rozdiely medzi rôznymi politikami, ktoré prispievajú k rovnakému cieľu.“

20

(21)  Osobitná správa č. 36/2016 „Posúdenie opatrení na ukončenie programov v oblasti súdržnosti a rozvoja vidieka v období rokov 2007 – 2013“, body 129 až 130 a odporúčanie 4.

21

(22)  Osobitná správa č. 17/2018 „Činnosti Komisie a členských štátov v posledných rokoch programov v období 2007 – 2013 riešili problém nízkej miery čerpania, ale neboli dostatočne zamerané na výsledky“, ilustrácia 4.

22

(23)  Osobitná správa č. 3/2018 „Audit postupu pri makroekonomickej nerovnováhe (PMN)“, body 35 – 43.

23

(24)  Osobitná správa č. 18/2018 „Plní sa hlavný cieľ preventívnej časti Paktu stability a rastu?“, body 121 až 125 a odporúčanie 6.

24

(25)  Osobitná správa č. 15/2017 „Ex ante kondicionality a výkonnostná rezerva v rámci súdržnosti: inovačné, zatiaľ však neúčinné nástroje“, odporúčanie 1a.

25

Ex ante

(26)  Osobitná správa č. 15/2017 „Ex ante kondicionality a výkonnostná rezerva v rámci súdržnosti: inovačné, zatiaľ však neúčinné nástroje“ odporúčanie 1c.

26

Ex ante

(27)  Osobitná správa č. 15/2017 „Ex ante kondicionality a výkonnostná rezerva v rámci súdržnosti: inovačné, zatiaľ však neúčinné nástroje“, odporúčanie 1b.

27

Ex ante

(28)  Článok 58 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.

28

(29)  Program na podporu reforiem je určený na poskytovanie finančných stimulov pre štrukturálne reformy a technickú pomoc na posilnenie administratívnej kapacity členských štátov. Podpora poskytovaná v rámci tohto programu má byť doplnkom k podpore poskytovanej v rámci fondov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie o spoločných ustanoveniach. Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení Programu na podporu reforiem, COM(2018) 391 final.

29

(30)  Výročná správa za rozpočtový rok 2014, bod 3.63; stanovisko č. 7/2011 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia, body 17 a 18; výročná správa za rozpočtový rok 2013, body 10.14 až 10.16 (Ú. v. EÚ C 398, 12.11.2014, s. 1).

30

(31)  Osobitná správa č. 15/2017 „Ex ante kondicionality a výkonnostná rezerva v rámci súdržnosti: inovačné, zatiaľ však neúčinné nástroje“, odporúčanie 1b.

31

Ex ante

(32)  Informačný dokument Zjednodušenie plnenia politiky súdržnosti po roku 2020, bod 50 (Ú. v. EÚ C 322, 28.9.2017, s. 1).

32

(33)  Informačný dokument „Zjednodušenie plnenia politiky súdržnosti po roku 2020“, body 60 až 72.

33

(34)  Informačný dokument „Zjednodušenie plnenia politiky súdržnosti po roku 2020“, bod 24.

34

(35)  Informačný dokument „Zjednodušenie plnenia politiky súdržnosti po roku 2020“, bod 14.

35

(36)  Osobitná správa č. 2/2017 „Rokovania Komisie o partnerských dohodách a programoch v oblasti súdržnosti na roky 2014 – 2020“, bod 143.

36

(37)  Osobitná správa č. 17/2018 „Činnosti Komisie a členských štátov v posledných rokoch programov v období 2007 – 2013 riešili problém nízkej miery čerpania, ale neboli dostatočne zamerané na výsledky“, bod 82 a odporúčanie 1.

37

(38)  Osobitná správa č. 2/2017 „Rokovania Komisie o partnerských dohodách a programoch v oblasti súdržnosti na roky 2014 – 2020“, bod 60.

38

(39)  Výročná správa za rozpočtový rok 2014, bod 3.57.

39

(40)  Situačná správa „Medzery, prekrývanie a výzvy: situačná správa o opatreniach EÚ týkajúcich sa povinnosti zodpovedať sa a verejného auditu“, 2014, bod 14.

40

(41)  Osobitná správa č. 2/2017 „Rokovania Komisie o partnerských dohodách a programoch v oblasti súdržnosti na roky 2014 – 2020“, body 5 a 83.

41

(42)  Článok 34 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

42

(43)  Stanovisko č. 1/2017 k návrhu revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách, bod 89 (Ú. v. EÚ C 91, 23.3.2017, s. 1).

43

(44)  S výnimkou technickej pomoci a špecifického cieľa, ktorým sa rieši materiálna deprivácia [článok 12 ods. 2, COM(2018) 375 final].

44

(45)  Osobitná správa č. 2/2017 „Rokovania Komisie o partnerských dohodách a programoch v oblasti súdržnosti na roky 2014 – 2020“, odporúčanie 3.

45

(46)  Pracovný dokument útvarov Komisie, SWD(2017) 350, 7. júla 2017, s. 49.

46

(47)  Článok 2 ods. 56 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046.

47

(48)  Článok 2 ods. 1 body 5 a 6 návrhu nariadenia o ESF+; „spoločné ukazovatele okamžitých výsledkov“ sú spoločné ukazovatele výsledkov, ktoré zachytávajú vplyv do štyroch týždňov odo dňa, ktorým sa účastník prestal zúčastňovať na operácii (dátum ukončenia účasti); „spoločné ukazovatele dlhodobejších výsledkov“ sú spoločné ukazovatele výsledkov, ktoré zachytávajú vplyv šesť mesiacov po dni, ktorým sa účastník prestal zúčastňovať na operácii.

48

(49)  Výročná správa za rozpočtový rok 2014, bod 3.50.

49

(50)  Situačná správa „Medzery, prekrývanie a výzvy: situačná správa o opatreniach EÚ týkajúcich sa povinnosti zodpovedať sa a verejného auditu“, s. 13, a informačný dokument „Budúcnosť financií EÚ: reforma spôsobu fungovania rozpočtu EÚ“, bod 6, 2018.

50

(51)  Osobitná správa č. 2/2017 „Rokovania Komisie o partnerských dohodách a programoch v oblasti súdržnosti na roky 2014 – 2020“, body 103 a 150.

51

(52)  Osobitná správa č. 2/2017 „Rokovania Komisie o partnerských dohodách a programoch v oblasti súdržnosti na roky 2014 – 2020“, body 103 a 150.

52

(53)  Osobitná správa č. 2/2017 „Rokovania Komisie o partnerských dohodách a programoch v oblasti súdržnosti na roky 2014 – 2020“, body 92 až 99.

53

(54)  Článok 33 ods. 3 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046: „Podľa potreby sa vymedzia... relevantné, akceptované, dôveryhodné, jednoduché a robustné ukazovatele.“

54

(55)  Informačný dokument „Budúcnosť financií EÚ: reforma spôsobu fungovania rozpočtu EÚ“, bod 38, 2018.

55

(56)  Osobitná správa č. 2/2017 „Rokovania Komisie o partnerských dohodách a programoch v oblasti súdržnosti na roky 2014 – 2020“, bod 147 a odporúčanie 4.

56

(57)  Príloha I k návrhom nariadení o EFRR/KF (COM/2018/372 final), ESF+ (COM/2018/382 final) a ENRF (COM/2018/390 final). Prílohy VIII k návrhom nariadení o AMIF (COM/2018/471 final), ISF (COM/2018/472 final) a BMVI (COM/2018/473 final).

57

(58)  Kľúčové informácie o vykonávaní programov teraz členské štáty namiesto toho oznamujú Komisii prostredníctvom výročnej správy o výkonnosti v prípade programov podporovaných z ENRF, AMIF, ISF a BMVI [článok 36 ods. 6, COM(2018) 375 final] a v záverečnej správe o výkonnosti do 15. februára 2031 v prípade EFRR, ESF+ a KF [článok 38, COM(2018) 375 final].

58

(59)  V prípade programov podporovaných z AMIF, ISF a BMVI sa hodnotiace zasadnutie zorganizuje najmenej dvakrát v priebehu programového obdobia.

59

(60)  Stanovisko č. 1/2017 k návrhu revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách, bod 89 (Ú. v. EÚ C 91, 23.3.2017, s. 1).

60

(61)  Článok 38 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a článok 7 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 480/2014, (Ú. v. EÚ L 138, 13.5.2014, s. 5).

61

(62)  Osobitná správa č. 19/2016 „Plnenie rozpočtu EÚ prostredníctvom finančných nástrojov – poučenie z programového obdobia 2007 – 2013“, body 47 až 52.

62

(63)  Článok 46 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.

63

(64)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1310/2011 (Ú. v. EÚ L 337, 20.12.2011, s. 1).

64

(65)  Výročná správa za rozpočtový rok 2017, bod 2.35 (Ú. v. EÚ C 357, 4.10.2018, s. 1).

65

(66)  Stanovisko č. 1/2017 k návrhu revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách, bod 40: „dohody o audite alebo overovaní neobmedzia náš prístup k informáciám potrebným pre náš audit finančných prostriedkov Únie“.

66

(67)  Článok 40 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.

67

(68)  Výročná správa za rozpočtový rok 2017, kapitola 6, bod 6.62.

68

(69)  Osobitná správa č. 19/2016, bod 152 a odporúčanie 3.

69

(70)  Osobitná správa č. 19/2016 „Plnenie rozpočtu EÚ prostredníctvom finančných nástrojov – poučenie z programového obdobia 2007 – 2013“, zhrnutie bod VIII.

70

(71)  Stanovisko č. 1/2017 k návrhu revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách, bod 84.

71

(72)  Článok 104 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 (nariadenie o spoločných ustanoveniach).

72

(73)  Informačný dokument „Zjednodušenie plnenia politiky súdržnosti po roku 2020“, máj 2018, bod 79.

73

(74)  Osobitná správa č. 15/2017 „Ex ante kondicionality a výkonnostná rezerva v rámci súdržnosti: inovačné, zatiaľ však neúčinné nástroje“, bod 106.

74

Ex ante

(75)  Výročná správa za rozpočtový rok 2011, kapitola 6, bod 30 (Ú. v. EÚ C 344, 12.11.2012, s. 1); výročná správa za rozpočtový rok 2012, kapitola 6, bod 42; výročná správa za rozpočtový rok 2014, kapitola 6, bod 79.

75

(76)  Informačný dokument „Zjednodušenie plnenia politiky súdržnosti po roku 2020, máj 2018“, bod 75; výročná správa za rozpočtový rok 2016, bod 6.12.

76

(77)  Informačný dokument „Zjednodušenie plnenia politiky súdržnosti po roku 2020“, máj 2018, bod IV.

77

(78)  Osobitná správa č. 11/2018 „Nové možnosti financovania projektov rozvoja vidieka: jednoduchšie, ale bez zamerania na výsledky“, bod 81, odporúčanie 4.

78

(79)  Článok 181 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

79

(80)  Článok 67 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.

80

(81)  Článok 88 ods. 3, COM(2018) 375 final.

81

(82)  Osobitná správa č. 20/2014 „Bola podpora v oblasti elektronického obchodu poskytnutá malým a stredným podnikom z EFRR účinná?“; osobitná správa č. 7/2014 „Bola podpora rozvoja podnikateľských inkubátorov z EFRR úspešná?;“ osobitná správa č. 6/2014 „Podpora z fondov politiky súdržnosti na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov – dosiahli sa ňou dobré výsledky?“

82

(83)  Osobitná správa č. 21/2018 „Výber a monitorovanie projektov EFRR a ESF v období 2014 – 2020 sa stále zameriava najmä na výstupy“, body 23 až 24.

83

(84)  Informačný dokument „Zjednodušenie plnenia politiky súdržnosti po roku 2020“, máj 2018, body 60 až 69.

84

(85)  Výročná správa za rozpočtový rok 2017, rámček 6.4; výročná správa za rozpočtový rok 2016, rámček 6.2 (Ú. v. EÚ C 322, 28.9.2017, s. 1); výročná správa za rozpočtový rok 2015, graf 6.2; výročná správa za rozpočtový rok 2014, graf 6.2.

85

(86)  Informačný dokument „Zjednodušenie plnenia politiky súdržnosti po roku 2020“, máj 2018, bod 62.

86

(87)  Výročná správa za rozpočtový rok 2017, kapitola 6, odporúčanie 2.

87

(88)  Výročné správy za rozpočtový rok 2017, body 6.40 až 6.42; Európsky dvor audítorov (2016): výročná správa za rozpočtový rok 2015, body 6.31 až 6.35.

88

(89)  Článok 186 ods. 4 písm. c) nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 (t. j. nariadenia o rozpočtových pravidlách). Tieto ustanovenia, napríklad článok 186 ods. 4 písm. c), sú uplatniteľné napríklad na program InvestEU, program Európsky horizont, medziregionálne inovačné investície a technickú pomoc na podnet Komisie.

89

(90)  Informačný dokument „Zjednodušenie plnenia politiky súdržnosti po roku 2020“, máj 2018, bod 52. Ako konkrétny príklad môžeme uviesť existenciu rizika, že návrh povedie k vzniku dodatočnej administratívnej záťaže v prípade projektov, na ktoré sa vzťahujú pravidlá štátnej pomoci, kde orgány budú musieť prihliadať na oprávnenú DPH pri určovaní intenzity pomoci a následne ju monitorovať.

90

(91)  Výročná správa za rozpočtový rok 2017, body 6.40 až 6.42 a 6.78, odporúčanie 2.

91

(92)  Analýza databázy spoločného systému Komisie pre zdieľané riadenie finančných prostriedkov, ktorú vykonal Európsky dvor audítorov.

92

(93)  Články 101 až 102 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013; kapitola III nariadenia (EÚ) č. 480/2014; prílohy II a III k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2015/207 (Ú. v. EÚ L 38, 13.2.2015, s. 1).

93

(94)  Napríklad Európska komisia (2004) Príručka pre analýzu nákladov a prínosov veľkých projektov v kontexte regionálnych politík ES a Európska komisia (2014): Príručka pre analýzu nákladov a prínosov investičných projektov, nástroj hospodárskeho posudzovania pre politiku súdržnosti na obdobie 2014 – 2020, december 2014.

94

(95)  Článok 2 bod 4 a článok 67 ods. 6, COM(2018) 375 final. Podľa návrhu musia byť operácie strategického významu určené v operačných programoch, musí ich preskúmať monitorovací výbor a prijímatelia ich musia oznámiť prostredníctvom informačného podujatia [články 17, 35 a 45, COM(2018) 375 final].

95

(96)  Napríklad osobitná správa č. 1/2008 o procese preskúmania a hodnotenia veľkých investičných projektov programovacích období rokov 1994 – 1999 a 2000 – 2006; osobitná správa č. 8/2010 Zlepšovanie výkonnosti dopravy na transeurópskych železničných osiach: Boli investície EÚ do železničnej infraštruktúry účinné?; osobitná správa č. 5/2013 „Vynakladajú sa finančné prostriedky EÚ v rámci politiky súdržnosti na cesty dobre?“; osobitná správa č. 6/2014 „Podpora z fondov politiky súdržnosti na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov – dosiahli sa ňou dobré výsledky?“; osobitná správa č. 21/2014 „Letiskové infraštruktúry financované z prostriedkov EÚ: nedostatočná hodnota za vynaložené peniaze“; osobitná správa č. 19/2018 „Európska vysokorýchlostná železničná sieť: namiesto reality len neefektívne izolované úseky“.

96

(97)  JASPERS – Spoločná pomoc na podporu projektov v európskych regiónoch.

97

(98)  Osobitná správa č. 1/2018 „Spoločná pomoc na podporu projektov v európskych regiónoch (JASPERS) – čas na lepšie zacielenie“.

98

(99)  Článok 61 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.

99

(100)  Stanovisko č. 1/2017 k návrhu revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách, bod 34.

100

(101)  Pracovný dokument útvarov Komisie, posúdenie vplyvu, ktoré je sprievodným dokumentom k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o EFRR a KF, SWD(2018)282 final, s. 66.

101

(102)  V súlade s článkom 61 a prílohou V k nariadeniu (EÚ) č. 1303/2013.

102

(103)  Informačný dokument „Zjednodušenie plnenia politiky súdržnosti po roku 2020“, máj 2018, hlavná zásada IV.

103

(104)  Informačný dokument „Zjednodušenie plnenia politiky súdržnosti po roku 2020“, máj 2018, bod 88.

104

(105)  Články 123 až 124 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.

105

(106)  Výročná správa za rozpočtový rok 2016, bod 6.30.

106

(107)  Informačný dokument „Zjednodušenie plnenia politiky súdržnosti po roku 2020“, máj 2018, bod 49.

107

(108)  Osobitná správa č. 16/2013 „Hodnotenie ‚jednotného auditu‘ a spoliehanie sa Komisie na prácu vnútroštátnych kontrolných orgánov v oblasti súdržnosti“, odporúčanie 5.

108

(109)  Informačný dokument „Návrh Komisie týkajúci sa viacročného finančného rámca na obdobie 2021 – 2027“, júl 2018, bod 32.

109

(110)  Výročná správa za rozpočtový rok 2016, bod 6.19 spolu s odpoveďou Komisie; výročná správa za rozpočtový rok 2015, bod 6.36; výročná správa za rozpočtový rok 2014, bod 6.44.

110

(111)  Informačný dokument „Zjednodušenie plnenia politiky súdržnosti po roku 2020“, máj 2018, bod 42.

111

(112)  COM(2018) 374 final, návrh nariadenia o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Európska územná spolupráca (Interreg) podporovaného z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a vonkajších finančných nástrojov, článok 48

112

(113)  Výročná správa za rozpočtový rok 2016, bod 6.35 a odporúčanie 2 (Ú. v. EÚ C 322, 28.9.2017, s. 1); výročná správa za rozpočtový rok 2015, body 6.59 až 6.61 a odporúčanie 5, (Ú. v. EÚ C 375, 13.10.2016, s. 1).

113

(114)  Príloha XI obsahuje podrobnosti o audítorskom zázname, tie sú však všeobecné a neodkazuje sa v nich na osobitný prípad operácií, ktoré sa uskutočňujú mimo EÚ.

114

(115)  Informačný dokument „Zjednodušenie plnenia politiky súdržnosti po roku 2020“, máj 2018, body 19 a 86 a príloha III.

115

(116)  Informačný dokument „Zjednodušenie plnenia politiky súdržnosti po roku 2020“, máj 2018, bod 39.

116

(117)  Jediným ďalším kritériom vo vzťahu k členským štátom je ich „účasť... na posilnenej spolupráci na zriadení Európskej prokuratúry“.

117

(118)  Z našich auditov vyplýva, že v schvaľovaní účtov a v zverejnených mierach chybovosti, ktoré vykonáva Komisia, sa neodráža jej posúdenie zákonnosti a správnosti výdavkov. Po vykonaní posúdenia by preto mohlo byť potrebné upraviť zverejnené miery chybovosti, čo sa môže vyriešiť len do troch nasledujúcich rokov. Pozri výročnú správu za rozpočtový rok 2017, kapitola 6, bod 6.68.

118

(119)  Informačný dokument „Zjednodušenie plnenia politiky súdržnosti po roku 2020, máj 2018“, body 39 až 40.

119

(120)  Účty sú jedným z prvkov „balíka uisťujúcich dokumentov“, ktoré musia členské štáty každoročne predkladať Komisii, spolu s vyhláseniami riadiaceho orgánu o riadení, audítorskými stanoviskami a výročnými kontrolnými správami, ktoré vypracuje orgán auditu (článok 92).

120

(121)  Stanovisko č. 7/2011 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia, body 31 až 33.

121

(122)  Pozri výročnú správu za rozpočtový rok 2017, kapitola 6, odporúčanie 7.

122

(123)  Stanovisko č. 7/2011 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia, bod 36.

123

(124)  Článok 145 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.

124

(125)  Článok 145 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.

125

(126)  Článok 63 ods. 6 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046.

126

(127)  Výročná správa za rozpočtový rok 2017, bod 6.78, odporúčanie 6.

127

---

PRÍLOHA

Podrobné pripomienky a návrhy odporúčaní (pripomienky a návrhy odporúčaní k článkom z nariadenia o spoločných ustanoveniach)

V týchto návrhoch odporúčaní sa odrážajú niektoré, ale nie všetky body na zváženie, ktoré sme uviedli v tomto stanovisku. Je vecou Komisie a zákonodarcov, aby tieto aspekty zvážili a zohľadnili ich v primeraných článkoch návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach a/alebo špecifických nariadení pre jednotlivé fondy.

| Znenie návrhu | Návrh Dvora audítorov | Poznámky |
| --- | --- | --- |
| Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj pre riadenie hraníc a víza


  [COM(2018) 375 final] |
| Obsah | | V návrhu nariadenia by sa mal uviesť obsah podľa jeho štruktúry. |
| keďže:
  [...]






  (2) | S cieľom ďalej rozvíjať koordinovanú a harmonizovanú implementáciu fondov Únie, ktoré sa vykonávajú na základe zdieľaného riadenia, konkrétne Európsky fond regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“), Európsky sociálny fond plus (ďalej len „ESF+“), Kohézny fond, opatrenia financované v rámci zdieľaného riadenia, pokiaľ ide o Európsky námorný a rybársky fond (ďalej len „ENRF“), Fond pre azyl a migráciu (ďalej len „AMIF“), Fond pre vnútornú bezpečnosť (ďalej len „ISF“) a Nástroj pre riadenie hraníc a víza (ďalej len „BMVI“), by sa mali stanoviť rozpočtové pravidlá založené na článku 322 ZFEÚ pre všetky tieto fondy (ďalej len „fondy“), v ktorých sa jasne určí rozsah pôsobnosti príslušných ustanovení. Okrem toho by sa mali stanoviť spoločné ustanovenia na základe článku 177 ZFEÚ, ktoré sa budú vzťahovať na špecifické pravidlá pre jednotlivé politiky EFRR, ESF+, Kohézny fond a ENRF. |

Znenie návrhu

Návrh Dvora audítorov

Poznámky

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj pre riadenie hraníc a víza

[COM(2018) 375 final]

Obsah

V návrhu nariadenia by sa mal uviesť obsah podľa jeho štruktúry.

keďže:

[...]

(2)

S cieľom ďalej rozvíjať koordinovanú a harmonizovanú implementáciu fondov Únie, ktoré sa vykonávajú na základe zdieľaného riadenia, konkrétne Európsky fond regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“), Európsky sociálny fond plus (ďalej len „ESF+“), Kohézny fond, opatrenia financované v rámci zdieľaného riadenia, pokiaľ ide o Európsky námorný a rybársky fond (ďalej len „ENRF“), Fond pre azyl a migráciu (ďalej len „AMIF“), Fond pre vnútornú bezpečnosť (ďalej len „ISF“) a Nástroj pre riadenie hraníc a víza (ďalej len „BMVI“), by sa mali stanoviť rozpočtové pravidlá založené na článku 322 ZFEÚ pre všetky tieto fondy (ďalej len „fondy“), v ktorých sa jasne určí rozsah pôsobnosti príslušných ustanovení. Okrem toho by sa mali stanoviť spoločné ustanovenia na základe článku 177 ZFEÚ, ktoré sa budú vzťahovať na špecifické pravidlá pre jednotlivé politiky EFRR, ESF+, Kohézny fond a ENRF.

V navrhovaných ustanoveniach v odseku 2 by sa malo po prvej vete objasniť, čo znamená pojem „rozpočtové pravidlá“, vzhľadom na skutočnosť, že nariadenie obsahuje nerozpočtové pravidlá uplatniteľné na všetky fondy.

Na konci odseku 2 by sa mal doplniť odkaz na ENRF, keďže uvedený článok 177 ZFEÚ sa týka len štrukturálnych fondov.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Pozri body na zváženie 22) a 37).

Článok 4

Ciele politiky

Pozri bod na zváženie 1).

Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť najmä stanovenie jasných cieľov pre výdavky týkajúce sa opatrení v oblasti klímy v prípade troch fondov v oblasti súdržnosti v súlade s cieľom na úrovni 25 % pre takéto výdavky v rozpočte EÚ ako celku.

Článok 7

Príprava a predloženie partnerskej dohody

Pozri bod na zváženie 18).

Článok 8

Obsah partnerskej dohody

Pozri body na zváženie 16), 19) a 20).

Článok 11

Základné podmienky

Článok 11

Základné podmienky

Pozri aj body na zváženie 9), 10) a 11).

1.   V tomto nariadení sa pre každý špecifický cieľ stanovujú nevyhnutné podmienky na účinnú a efektívnu implementáciu („základné podmienky“).

V prílohe III sa stanovujú horizontálne základné podmienky uplatniteľné na všetky špecifické ciele a kritériá potrebné na posúdenie ich plnenia.

V prílohe IV sa stanovujú tematické základné podmienky pre EFRR, Kohézny fond a ESF+ a kritériá potrebné na posúdenie ich plnenia.

1.   V tomto nariadení sa pre každý špecifický cieľ alebo oblasť podpory alebo typ operácie stanovujú nevyhnutné podmienky na účinnú a efektívnu implementáciu („základné podmienky“).

V prílohe III sa stanovujú horizontálne základné podmienky uplatniteľné na všetky špecifické ciele alebo oblasti podpory alebo typ operácie a kritériá potrebné na posúdenie ich plnenia.

V prílohe IV sa stanovujú tematické základné podmienky pre EFRR, Kohézny fond a ESF+ a kritériá potrebné na posúdenie ich plnenia.

2.   Pri príprave programu alebo zavádzaní nového špecifického cieľa v rámci zmeny programu členský štát posúdi, či sú tieto základné podmienky spojené s vybraným špecifickým cieľom splnené. Základná podmienka je splnená, ak sú splnené všetky súvisiace kritériá. Členský štát uvedie v každom programe alebo v zmene programu splnené a nesplnené základné podmienky a ak sa domnieva, že základná podmienka bola splnená, poskytne dôkaz.

2.   Pri príprave programu alebo zavádzaní nového špecifického cieľa alebo oblasti podpory alebo typu operácie v rámci zmeny programu členský štát posúdi, či sú tieto základné podmienky spojené s vybraným špecifickým cieľom alebo oblasťou podpory alebo typom operácie splnené, s prihliadnutím na správy o krajine a odporúčania pre jednotlivé krajiny vyplývajúce z procesu európskeho semestra. Základná podmienka je splnená, ak sú splnené všetky súvisiace kritériá. Členský štát uvedie v každom programe alebo v zmene programu splnené a nesplnené základné podmienky, a ak sa domnieva, že základná podmienka bola splnená, poskytne dôkaz.

3.   Ak základná podmienka nie je splnená v čase schválenia programu alebo zmeny programu, členský štát Komisiu informuje hneď, ako usúdi, že základná podmienka je splnená, a jej splnenie podloží.

3.   Ak základná podmienka nie je splnená v čase schválenia programu alebo zmeny programu, členský štát Komisiu informuje hneď, ako usúdi, že základná podmienka je splnená, a jej splnenie podloží.

4.   Komisia do troch mesiacov od prijatia informácií uvedených v odseku 3 vykoná posúdenie a informuje členský štát, keď súhlasí so splnením.

Ak Komisia nesúhlasí s posúdením členského štátu, informuje o tom členský štát a poskytne mu možnosť predložiť svoje pripomienky do jedného mesiaca.

4.   Komisia do troch mesiacov od prijatia informácií uvedených v odseku 3 vykoná posúdenie s prihliadnutím na správy o krajine a odporúčania pre jednotlivé krajiny vyplývajúce z európskeho semestra a informuje členský štát, keď súhlasí so splnením.

Ak Komisia nesúhlasí s posúdením členského štátu, informuje o tom členský štát a poskytne mu možnosť predložiť svoje pripomienky do jedného mesiaca.

5.   Výdavky týkajúce sa operácií, ktoré sú spojené so špecifickým cieľom, sa nemôžu zahrnúť do žiadostí o platbu, kým Komisia neinformuje členský štát o splnení základnej podmienky podľa odseku 4.

Prvý pododsek sa nevzťahuje na operácie, ktoré prispievajú k splneniu príslušnej základnej podmienky.

5.   Výdavky týkajúce sa operácií, ktoré sú spojené so špecifickým cieľom alebo oblasťou podpory alebo typom operácie, sa nemôžu zahrnúť do žiadostí o platbu, kým Komisia neinformuje členský štát o splnení základnej podmienky podľa odseku 4.

Prvý pododsek sa nevzťahuje na operácie, ktoré prispievajú k splneniu príslušnej základnej podmienky.

6.   Členský štát zabezpečí, aby boli základné podmienky splnené a aby sa uplatňovali počas celého programového obdobia. Informuje Komisiu o akejkoľvek úprave, ktorá má vplyv na splnenie základných podmienok.

Ak sa Komisia domnieva, že základná podmienka už nie je splnená, informuje členský štát a poskytne mu možnosť predložiť svoje pripomienky do jedného mesiaca. Ak Komisia dospeje k záveru, že nesplnenie základnej podmienky pretrváva, výdavky týkajúce sa príslušného špecifického cieľa nemôžu byť zahrnuté do žiadostí o platbu od dátumu, keď Komisia informuje v tomto zmysle členský štát.

6.   Členský štát zabezpečí, aby boli základné podmienky splnené a aby sa uplatňovali počas celého programového obdobia. Informuje Komisiu o akejkoľvek úprave, ktorá má vplyv na splnenie základných podmienok.

Ak sa Komisia domnieva, že základná podmienka už nie je splnená, informuje členský štát a poskytne mu možnosť predložiť svoje pripomienky do jedného mesiaca. Ak Komisia dospeje k záveru, že nesplnenie základnej podmienky pretrváva, výdavky týkajúce sa príslušného špecifického cieľa alebo oblasti podpory alebo typu operácie nemôžu byť zahrnuté do žiadostí o platbu od dátumu, keď Komisia informuje v tomto zmysle členský štát.

7.   Príloha IV sa neuplatňuje na programy podporované z ENRF.

7.   Príloha IV sa neuplatňuje na programy podporované z ENRF.

Článok 12

Článok 12

Výkonnostný rámec

Výkonnostný rámec

Článok 12

Článok 12

Výkonnostný rámec

Výkonnostný rámec

1.   Členský štát zriadi výkonnostný rámec, ktorý umožní monitorovanie, hodnotenie a podávanie správ o výkonnosti programu počas jeho implementácie a prispeje k meraniu celkovej výkonnosti fondov.

Výkonnostný rámec pozostáva z:

1.   Členský štát zriadi výkonnostný rámec, ktorý umožní monitorovanie, hodnotenie a podávanie správ o výkonnosti programu počas jeho implementácie a prispeje k meraniu celkovej výkonnosti fondov.

Výkonnostný rámec pozostáva z:

| a) | ukazovateľov výstupov a výsledkov spojených so špecifickými cieľmi stanovenými v špecifických nariadeniach pre jednotlivé fondy; |
| --- | --- |

a)

ukazovateľov výstupov a výsledkov spojených so špecifickými cieľmi stanovenými v špecifických nariadeniach pre jednotlivé fondy;

| a) | ukazovateľov výstupov a výsledkov spojených so špecifickými cieľmi alebo oblasťou podpory alebo typom operácie stanovenými v špecifických nariadeniach pre jednotlivé fondy; |
| --- | --- |

a)

ukazovateľov výstupov a výsledkov spojených so špecifickými cieľmi alebo oblasťou podpory alebo typom operácie stanovenými v špecifických nariadeniach pre jednotlivé fondy;

alebo oblasťou podpory alebo typom operácie

| b) | čiastkových cieľov, ktoré sa v prípade ukazovateľov výstupov majú dosiahnuť do konca roku 2024, a |
| --- | --- |

b)

čiastkových cieľov, ktoré sa v prípade ukazovateľov výstupov majú dosiahnuť do konca roku 2024, a

| b) | čiastkových cieľov, ktoré sa v prípade ukazovateľov výstupov a výsledkov majú dosiahnuť do konca roku 2024, a |
| --- | --- |

b)

čiastkových cieľov, ktoré sa v prípade ukazovateľov výstupov a výsledkov majú dosiahnuť do konca roku 2024, a

a výsledkov

| c) | cieľových hodnôt, ktoré sa v prípade ukazovateľov výstupov a výsledkov majú dosiahnuť do konca roku 2029. |
| --- | --- |

c)

cieľových hodnôt, ktoré sa v prípade ukazovateľov výstupov a výsledkov majú dosiahnuť do konca roku 2029.

| c) | cieľových hodnôt, ktoré sa v prípade ukazovateľov výstupov a výsledkov majú dosiahnuť do konca roku 2029. Ciele sú založené na realistickom odhade celkových finančných alokácií na dané obdobie. |
| --- | --- |

c)

cieľových hodnôt, ktoré sa v prípade ukazovateľov výstupov a výsledkov majú dosiahnuť do konca roku 2029. Ciele sú založené na realistickom odhade celkových finančných alokácií na dané obdobie.

Ciele sú založené na realistickom odhade celkových finančných alokácií na dané obdobie.

2.   Čiastkové ciele a cieľové hodnoty sa zavedú pre každý špecifický cieľ v rámci programu s výnimkou technickej pomoci a špecifického cieľa, ktorým sa rieši materiálna deprivácia v súlade s článkom [4 písm. c) bodom vii)] nariadenia o ESF+.

2.   Čiastkové ciele a cieľové hodnoty sa zavedú pre každý špecifický cieľ alebo oblasť podpory alebo typ operácie v rámci programu s výnimkou technickej pomoci a špecifického cieľa, ktorým sa rieši materiálna deprivácia v súlade s článkom [4 písm. c) bodom vii)] nariadenia o ESF+.

3.   Čiastkové ciele a cieľové hodnoty umožňujú Komisii a členským štátom merať pokrok pri dosahovaní špecifických cieľov. Musia spĺňať požiadavky stanovené v článku [33 ods. 3] nariadenia o rozpočtových pravidlách.

[...]

3.   Čiastkové ciele a cieľové hodnoty umožňujú Komisii a členským štátom merať pokrok pri dosahovaní špecifických cieľov alebo plnení oblasti podpory alebo typu operácie. Musia spĺňať požiadavky stanovené v článku [33 ods. 3] nariadenia o rozpočtových pravidlách.

[...]

Článok 14

Článok 14

Preskúmanie v polovici obdobia

Preskúmanie v polovici obdobia

Pozri body na zváženie 14) a 15).

Článok 15

Článok 15

Opatrenia spájajúce efektívnosť fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí

Opatrenia spájajúce efektívnosť fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí

[...]

Pozri body na zváženie 4), 5) a 6).

13.   Odseky 1 až 12 sa nevzťahujú na priority ani programy v súlade s článkom [4 písm. c) bodom v) zarážkou ii)] nariadenia o ESF+.

V odseku 13 tohto článku je potrebná úprava, pokiaľ ide o odkaz na ustanovenia špecifického nariadenia o ESF+.

Článok 16

Článok 16

Príprava


  a predkladanie programov

Príprava

a predkladanie programov

Pozri bod na zváženie 21).

Článok 17

Článok 17

Obsah programov

Obsah programov

Pozri body na zváženie 3) a 16).

Článok 19

Článok 19

Zmena programov

Zmena programov

Pozri bod na zváženie 2).

Článok 21

Článok 21

Prevod zdrojov

Prevod zdrojov

Pozri bod na zváženie 2).

Článok 29

Článok 29

Technická pomoc na podnet Komisie

Technická pomoc na podnet Komisie

Pozri bod na zváženie 12).

Článok 30

Článok 30

Technická pomoc členských štátov

Technická pomoc členských štátov

Pozri bod na zváženie 12).

Článok 31

Článok 31

Paušálne financovanie technickej pomoci členských štátov

Paušálne financovanie technickej pomoci členských štátov

Pozri bod na zváženie 13).

Článok 32

Článok 32

Financovanie, ktoré nie je spojené s nákladmi na technickú pomoc členských štátov

Financovanie, ktoré nie je spojené s nákladmi na technickú pomoc členských štátov

Pozri bod na zváženie 13).

Článok 35

Funkcie monitorovacieho výboru

1.   Monitorovací výbor skúma:

[...]

Článok 35

Funkcie monitorovacieho výboru

1.   Monitorovací výbor skúma:

[...]

| j) | pokrok v implementácii akcií súvisiacich so znižovaním administratívnej záťaže prijímateľov. |
| --- | --- |

j)

pokrok v implementácii akcií súvisiacich so znižovaním administratívnej záťaže prijímateľov.

[...]

3.   Monitorovací výbor môže riadiacemu orgánu predkladať pripomienky týkajúce sa prvkov, na ktoré sa vzťahujú odseky 1 a 2, vrátane opatrení súvisiacich so znižovaním administratívnej záťaže prijímateľov. Monitorovací výbor monitoruje opatrenia prijaté v nadväznosti na jeho pripomienky.

V navrhovanom nariadení by sa malo vyžadovať, aby monitorovací výbor skúmal pokrok smerom k znižovaniu administratívnej záťaže.

Vložením nového odseku sa zabezpečuje súlad medzi článkom 35 a článkom 69 písm. b).

Článok 36

Článok 36

Výročné preskúmanie výkonnosti

Výročné preskúmanie výkonnosti

Pozri bod na zváženie 29).

Článok 37

Článok 37

Prenos údajov

Prenos údajov

Pozri body na zváženie 26) a 28).

Komisia a zákonodarcovia by mali zvážiť požiadavku, aby sa monitorovali a vykazovali výsledky výdavkov na opatrenia v oblasti klímy, ako aj výška plánovaných výdavkov.

Článok 39

Článok 39

Hodnotenia vykonané členským štátom

Hodnotenia vykonané členským štátom

Článok 40

Článok 40

Hodnotenie vykonané Komisiou

Hodnotenie vykonané Komisiou

Pozri bod na zváženie 30).

Článok 49

Článok 49

Paušálne financovanie nepriamych nákladov týkajúcich sa grantov

Paušálne financovanie nepriamych nákladov týkajúcich sa grantov

Článok 50

Článok 50

Priame náklady na zamestnancov týkajúce sa grantov

Priame náklady na zamestnancov týkajúce sa grantov

Článok 51

Článok 51

Paušálne financovanie oprávnených nákladov okrem priamych nákladov na zamestnancov týkajúcich sa grantov

Paušálne financovanie oprávnených nákladov okrem priamych nákladov na zamestnancov týkajúcich sa grantov

Článok 49

Článok 49

Paušálne financovanie nepriamych nákladov týkajúcich sa grantov

Paušálne financovanie nepriamych nákladov týkajúcich sa grantov

Článok 50

Priame náklady na zamestnancov týkajúce sa grantov

Priame náklady na zamestnancov určitej operácie možno vypočítať na základe paušálnej sadzby až do výšky 20 % priamych nákladov, okrem priamych nákladov na zamestnancov danej operácie, pričom neexistuje požiadavka, aby členský štát vykonal výpočet na určenie uplatniteľnej sadzby, a to za predpokladu, že priame náklady operácie nezahŕňajú verejné zákazky na uskutočnenie stavebných prác alebo dodanie tovaru či poskytnutie služieb, ktorých hodnoty presahujú prahové hodnoty stanovené v článku 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ 46 alebo v článku 15 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ 47.

Pokiaľ ide o AMIF, ISF a BMVI, akékoľvek náklady súvisiace s verejným obstarávaním a priame náklady na zamestnancov danej operácie sú zo základu pre výpočet paušálnej sadzby vyňaté.

Článok 51

Článok 51

Paušálne financovanie oprávnených nákladov okrem priamych nákladov na zamestnancov týkajúcich sa grantov

Paušálne financovanie oprávnených nákladov okrem priamych nákladov na zamestnancov týkajúcich sa grantov

Pozri aj body na zváženie 39) a 40).

Článok 52

Článok 52

Finančné nástroje

Finančné nástroje

Pozri bod na zváženie 31).

Článok 53

Článok 53

Implementácia finančných nástrojov

Implementácia finančných nástrojov

Pozri body na zváženie 32) a 33).

Článok 57

Článok 57

Oprávnenosť

Oprávnenosť

Pozri bod na zváženie 54).

Článok 58

Neoprávnené náklady

[...]

| c) | daň z pridanej hodnoty (DPH) okrem operácií, ktorých celkové náklady nepresahujú 5 000 000  EUR. |
| --- | --- |

c)

daň z pridanej hodnoty (DPH) okrem operácií, ktorých celkové náklady nepresahujú 5 000 000  EUR.

Pozri bod na zváženie 44).

Článok 65

Článok 65

Orgány zodpovedné za programy

Orgány zodpovedné za programy

Článok 65

Článok 65

Orgány zodpovedné za programy

Orgány zodpovedné za programy

1.   Členský štát určí na účely článku [63 ods. 3] nariadenia o rozpočtových pravidlách pre každý program riadiaci orgán a orgán auditu. Ak členský štát využije možnosť podľa článku 66 ods. 2, príslušný orgán sa určí ako orgán zodpovedný za program. Tieto rovnaké orgány môžu byť zodpovedné za viac ako jeden program.

[...]

1.   Členský štát určí
  vymenuje na účely článku [63 ods. 3] nariadenia o rozpočtových pravidlách pre každý program riadiaci orgán a orgán auditu. Ak členský štát využije možnosť podľa článku 66 ods. 2, príslušný orgán sa určí
  vymenuje ako orgán zodpovedný za program. Tieto rovnaké orgány môžu byť zodpovedné za viac ako jeden program.

[...]

3.   Riadiaci orgán môže určiť jeden alebo viac sprostredkovateľských orgánov na vykonanie určitých úloh v rámci svojej zodpovednosti. Dohovory medzi riadiacim orgánom a sprostredkovateľskými orgánmi sa zaznamenávajú v písomnej forme.

[...]

3.   Riadiaci orgán môže určiť
  vymenovať jeden alebo viac sprostredkovateľských orgánov na vykonanie určitých úloh v rámci svojej zodpovednosti. Dohovory medzi riadiacim orgánom a sprostredkovateľskými orgánmi sa zaznamenávajú v písomnej forme.

[...]

5.   Riadiaci orgán príslušného programu určí orgán implementujúci program spolufinancovania podľa článku [11] nariadenia (EÚ) [...] [Pravidlá účasti na programe Európsky horizont] ako sprostredkovateľský orgán v súlade s odsekom 3.

5.   Riadiaci orgán príslušného programu určí
  vymenuje orgán implementujúci program spolufinancovania podľa článku [11] nariadenia (EÚ) [...] [Pravidlá účasti na programe Európsky horizont] ako sprostredkovateľský orgán v súlade s odsekom 3.

Článok 66

Funkcie riadiaceho orgánu

1.   Riadiaci orgán je zodpovedný za riadenie programu v záujme plnenia cieľov programu. Zastáva najmä tieto funkcie:

(....)

Článok 66

Funkcie riadiaceho orgánu

1.   Riadiaci orgán je zodpovedný za riadenie programu v záujme plnenia cieľov programu v súlade so zásadami správneho finančného riadenia. Zastáva najmä tieto funkcie:

[...]

Článok 67

Článok 67

Výber operácií riadiacim orgánom

Výber operácií riadiacim orgánom

[...]

2.   Na žiadosť Komisie riadiaci orgán konzultuje s Komisiou a zohľadní jej pripomienky pred prvým podaním podmienok účasti monitorovaciemu výboru a pred všetkými následnými zmenami týchto kritérií.

Článok 67

Článok 67

Výber operácií riadiacim orgánom

Výber operácií riadiacim orgánom

[...]

2.   Na žiadosť Komisie riadiaci orgán konzultuje s Komisiou a zohľadní jej pripomienky pred prvým podaním podmienok účasti monitorovaciemu výboru a pred všetkými následnými zmenami týchto kritérií.

Komisia určí zbytočné zaťažujúce požiadavky a vydá členským štátom odporúčania, ako ich odhadovať.

Pozri aj body na zváženie 42) a 43).

Článok 68

Článok 68

Riadenie programov riadiacim orgánom

Riadenie programov riadiacim orgánom

[...]

2.   Overovanie zo strany riadiaceho orgánu uvedené v odseku 1 písm. a) sa zakladá na riziku a je primerané zisteným rizikám, v zmysle vymedzenia v stratégii riadenia rizika.

Overovania zo strany riadiaceho orgánu zahŕňajú administratívne overovania žiadostí prijímateľov o platbu a overovania operácií na mieste. Vykonávajú sa najneskôr pred prípravou účtov v súlade s článkom 92.

[...]

Článok 68

Článok 68

Riadenie programov riadiacim orgánom

Riadenie programov riadiacim orgánom

[...]

2.   Overovanie zo strany riadiaceho orgánu uvedené v odseku 1 písm. a) sa zakladá na riziku a je primerané zisteným rizikám, v zmysle vymedzenia v stratégii riadenia rizika.

Overovania zo strany riadiaceho orgánu zahŕňajú administratívne overovania žiadostí prijímateľov o platbu a overovania operácií na mieste. Vykonávajú sa najneskôr pred prípravou účtov v súlade s článkom 92.

[...]

Pozri aj bod na zváženie 50).

Článok 72

Stratégia auditu

1.   [...] Stratégia auditu musí zahŕňať systémové audity nových určených riadiacich orgánov a orgánov zodpovedných za vykonávanie účtovnej funkcie do deviatich mesiacov nasledujúcich po prvom roku ich činnosti. [...]

Článok 72

Stratégia auditu

1.   [...] Stratégia auditu musí zahŕňať systémové audity nových určených riadiacich orgánov a orgánov zodpovedných za vykonávanie účtovnej funkcie, ako aj zmien metodiky upravujúcej overovania zo strany riadiaceho orgánu a systémy informačných technológií, do deviatich mesiacov nasledujúcich po prvom roku ich činnosti.

[...]

Pozri aj body na zváženie 47) a 49).

Článok 73

Audity operácií

1.   Audity operácií sa týkajú výdavkov deklarovaných Komisii v účtovnom roku na základe vzorky. Táto vzorka musí byť reprezentatívna a založená na štatistických metódach výberu vzorky.

Článok 73

Audity operácií

1.   Audity operácií sa týkajú výdavkov deklarovaných Komisii v účtovnom roku na základe vzorky. Táto vzorka musí byť reprezentatívna a založená na štatistických metódach výberu vzorky. Odchylne by audit operácií v prípade finančných nástrojov mal zahŕňať oprávnené výdavky, ako sa vymedzujú podľa článku 62.

Pozri aj body na zváženie 51) a 53).

Článok 75

Článok 75

[...]

4.   Orgán auditu nevykonáva audity finančných nástrojov implementovaných členským štátom na úrovni EIB alebo iných medzinárodných finančných inštitúcií, v ktorých je členský štát akcionárom.

EIB alebo iné medzinárodné finančné inštitúcie, v ktorých je členský štát akcionárom, poskytujú Komisii a orgánu auditu výročnú audítorskú správu vypracovanú svojimi externými audítormi na konci každého kalendárneho roka. Táto správa obsahuje prvky uvedené v prílohe XVII.

Článok 75

Článok 75

[...]

4.   Orgán auditu nevykonáva audity finančných nástrojov implementovaných členským štátom na úrovni EIB alebo iných medzinárodných finančných inštitúcií, v ktorých je členský štát akcionárom.

EIB alebo iné medzinárodné finančné inštitúcie, v ktorých je členský štát akcionárom, poskytujú Komisii a orgánu auditu výročnú audítorskú správu vypracovanú svojimi externými audítormi na konci každého kalendárneho roka. Táto správa obsahuje prvky uvedené v prílohe XVII.

Dohodami o audite alebo overovaní v súvislosti s EIB a externými audítormi sa neobmedzí prístup Európskeho dvora audítorov k informáciám potrebným pre audit finančných prostriedkov Únie.

Pozri aj body na zváženie 34), 35) a 36).

Článok 77

Článok 77

Posilnené proporčné opatrenia

Posilnené proporčné opatrenia

Článok 78

Článok 78

Podmienky uplatňovania posilnených primeraných opatrení

Podmienky uplatňovania posilnených primeraných opatrení

Článok 79

Úprava počas programového obdobia

1.   Ak Komisia alebo orgán auditu dospeje na základe vykonaných auditov a výročnej kontrolnej správy k záveru, že podmienky stanovené v článku 78 už nie sú splnené, Komisia požiada orgán auditu, aby vykonal dodatočné audítorské činnosti v súlade s článkom 63 ods. 3 a prijal nápravné opatrenia.

Článok 77

Článok 77

Posilnené proporčné opatrenia

Posilnené proporčné opatrenia

Článok 78

Článok 78

Podmienky uplatňovania posilnených primeraných opatrení

Podmienky uplatňovania posilnených primeraných opatrení

Článok 79

Úprava počas programového obdobia

1.   Ak Komisia alebo orgán auditu dospeje na základe vykonaných auditov a výročnej kontrolnej správy k záveru, že podmienky stanovené v článku 78 už nie sú splnené, Komisia požiada orgán auditu, aby vykonal dodatočné audítorské činnosti v súlade s článkom 63 ods. 3 a prijal
  Riadiaci orgán prijíma nápravné opatrenia. a podáva správu o plánovaných nápravných opatreniach a ich výsledkoch monitorovaciemu výboru a Komisii.

Pozri aj bod na zváženie 55).

Článok 88

Článok 88

[...]

Článok 88 ods. 3

Článok 88 ods. 3

[...]

Cieľom auditov Komisie alebo členských štátov je výlučne overiť, či sú splnené podmienky na refundácie zo strany Komisie.

Článok 88

Článok 88

[...]

Článok 88 ods. 3

Článok 88 ods. 3

[...]

Cieľom auditov Komisie alebo členských štátov je výlučne overiť, či sú splnené podmienky na refundácie zo strany Komisie.

Odchylne v prípade, keď sa operácia alebo projekt, ktorý tvorí súčasť operácie, vykonáva prostredníctvom verejného obstarávania, audit zahŕňa aj dodržiavanie pravidiel verejného obstarávania.

Odchylne v prípade, keď sa operácia alebo projekt, ktorý tvorí súčasť operácie, vykonáva prostredníctvom verejného obstarávania, audit zahŕňa aj dodržiavanie pravidiel verejného obstarávania.

Pozri bod na zváženie 41).

Článok 93

Článok 93

Preskúmanie účtov

Preskúmanie účtov

Článok 94

Článok 94

Výpočet zostatku

Výpočet zostatku

Článok 95

Článok 95

Postup preskúmania účtov

Postup preskúmania účtov

Článok 96

Článok 96

Námietkové konanie v prípade preskúmania účtov

Námietkové konanie v prípade preskúmania účtov

Pozri body na zváženie 56) a 57).

Článok 98

Článok 98

Finančné opravy Komisie

Finančné opravy Komisie

Pozri bod na zváženie 58).

Pozri bod na zváženie 25).

Komisia a zákonodarcovia by mali zároveň zvážiť zníženie koeficientu na výpočet podpory cieľov v oblasti zmeny klímy pre novovybudované železnice na 40 % a koeficient pre digitalizáciu cestnej dopravy na 0 %.

Pozri bod na zváženie 16).

Pozri body na zváženie 7) a 8).

PRÍLOHA IV

PRÍLOHA IV

Tematické základné podmienky uplatniteľné na EFRR, ESF+ a Kohézny fond – článok 11 ods. 1

Tematické základné podmienky uplatniteľné na EFRR, ESF+ a Kohézny fond – článok 11 ods. 1

[...]

[Stĺpec Špecifický cieľ]

[Stĺpec Špecifický cieľ]

[...]

| 2.2 | Podpora energie z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom investícií do výrobnej kapacity |
| --- | --- |

2.2

Podpora energie z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom investícií do výrobnej kapacity

PRÍLOHA IV

PRÍLOHA IV

Tematické základné podmienky uplatniteľné na EFRR, ESF+ a Kohézny fond – článok 11 ods. 1

Tematické základné podmienky uplatniteľné na EFRR, ESF+ a Kohézny fond – článok 11 ods. 1

[...]

[Stĺpec Špecifický cieľ]

[Stĺpec Špecifický cieľ]

[...]

| 2.2 | Podpora energie z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom investícií do výrobnej kapacity |
| --- | --- |

2.2

Podpora energie z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom investícií do výrobnej kapacity

prostredníctvom investícií do výrobnej kapacity

Pozri aj body na zváženie 7) a 8).

EFRR a Kohézny fond:

| 2.2 | Podpora energie z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom investícií do výrobnej kapacity
  [...] |
| --- | --- |

2.2

Podpora energie z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom investícií do výrobnej kapacity

[...]

EFRR a Kohézny fond:

| 2.2 | Podpora energie z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom investícií do výrobnej kapacity

  [...] |
| --- | --- |

2.2

Podpora energie z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom investícií do výrobnej kapacity

prostredníctvom investícií do výrobnej kapacity

[...]

EFRR a Kohézny fond:

| 2.5 | Podpora efektívneho hospodárenia s vodou |
| --- | --- |

2.5

Podpora efektívneho hospodárenia s vodou

EFRR a Kohézny fond:

| 2.5 | Podpora efektívneho
  udržateľného hospodárenia s vodou |
| --- | --- |

2.5

Podpora efektívneho
  udržateľného hospodárenia s vodou

efektívneho

udržateľného

EFRR a Kohézny fond:

| 2.6 | Rozvoj (Prechod na) obehové hospodárstvo prostredníctvom investícií do odvetvia odpadového hospodárstva a efektívneho využívania zdrojov |
| --- | --- |

2.6

Rozvoj (Prechod na) obehové hospodárstvo prostredníctvom investícií do odvetvia odpadového hospodárstva a efektívneho využívania zdrojov

EFRR a Kohézny fond:

| 2.6 | Rozvoj
  Podpora
  (Prechod
  prechodu na) obehové hospodárstvoprostredníctvom investícií do odvetvia odpadového hospodárstva a efektívneho využívania zdrojov |
| --- | --- |

2.6

Rozvoj
  Podpora
  (Prechod
  prechodu na) obehové hospodárstvoprostredníctvom investícií do odvetvia odpadového hospodárstva a efektívneho využívania zdrojov

Rozvoj

Podpora

(Prechod

prechodu

prostredníctvom investícií do odvetvia odpadového hospodárstva a efektívneho využívania zdrojov

EFRR a Kohézny fond:

| 2.6 | Podpora zelenej infraštruktúry v mestskom prostredí a znižovanie znečistenia |
| --- | --- |

2.6

Podpora zelenej infraštruktúry v mestskom prostredí a znižovanie znečistenia

[...]

EFRR a Kohézny fond:

| 2.7
  6 | Zvyšovanie biodiverzity,
  Podpora zelenej infraštruktúry v mestskom prostredí a znižovanie znečistenia |
| --- | --- |

2.7
  6

7

6

Zvyšovanie biodiverzity,
  Podpora zelenej infraštruktúry v mestskom prostredí a znižovanie znečistenia

Zvyšovanie biodiverzity,

Podpora

[...]

| 3.3 | Udržateľná, inteligentná a intermodálna vnútroštátna, regionálna a miestna mobilita odolná proti zmene klímy vrátane zlepšeného prístupu k sieti TEN-T a cezhraničnej mobility |
| --- | --- |

3.3

Udržateľná, inteligentná a intermodálna vnútroštátna, regionálna a miestna mobilita odolná proti zmene klímy vrátane zlepšeného prístupu k sieti TEN-T a cezhraničnej mobility

[...]

| 3.3 | Rozvoj udržateľnej, inteligentnej a intermodálnej vnútroštátnej, regionálnej a miestnej mobility odolnej proti zmene klímy vrátane zlepšeného prístupu k sieti TEN-T a cezhraničnej mobility |
| --- | --- |

3.3

Rozvoj udržateľnej, inteligentnej a intermodálnej vnútroštátnej, regionálnej a miestnej mobility odolnej proti zmene klímy vrátane zlepšeného prístupu k sieti TEN-T a cezhraničnej mobility

Rozvoj

[...]

ESF:

| 4.1.1. | Zlepšenie prístupu k zamestnaniu pre všetkých uchádzačov o zamestnanie vrátane mladých ľudí a neaktívnych osôb a podpora samostatnej zárobkovej činnosti a sociálneho hospodárstva |
| --- | --- |

4.1.1.

Zlepšenie prístupu k zamestnaniu pre všetkých uchádzačov o zamestnanie vrátane mladých ľudí a neaktívnych osôb a podpora samostatnej zárobkovej činnosti a sociálneho hospodárstva

ESF:

| 4.1.1. | Zlepšenie prístupu k zamestnaniu pre všetkých uchádzačov o zamestnanie vrátane
  , najmä mladých ľudí a dlhodobo nezamestnaných osôb, a neaktívnych osôb, apodpora samostatnej zárobkovej činnosti a sociálneho hospodárstva |
| --- | --- |

4.1.1.

Zlepšenie prístupu k zamestnaniu pre všetkých uchádzačov o zamestnanie vrátane
  , najmä mladých ľudí a dlhodobo nezamestnaných osôb, a neaktívnych osôb, apodpora samostatnej zárobkovej činnosti a sociálneho hospodárstva

vrátane

, najmä

a dlhodobo nezamestnaných osôb,

a

| 4.1.2. | Modernizácia inštitúcií a služieb trhu práce s cieľom zabezpečiť včasnú a cielenú pomoc a podporu pre zosúladenie ponuky s potrebami trhu práce, prechody a mobilitu |
| --- | --- |

4.1.2.

Modernizácia inštitúcií a služieb trhu práce s cieľom zabezpečiť včasnú a cielenú pomoc a podporu pre zosúladenie ponuky s potrebami trhu práce, prechody a mobilitu

[...]

| 4.1.2. | Modernizácia inštitúcií a služieb trhu práce s cieľom posúdiť a predvídať potreby v oblasti zručností a zabezpečiť včasnú a cielenú pomoc a podporu pre zosúladenie ponuky s potrebami trhu práce, prechody a mobilitu |
| --- | --- |

4.1.2.

Modernizácia inštitúcií a služieb trhu práce s cieľom posúdiť a predvídať potreby v oblasti zručností a zabezpečiť včasnú a cielenú pomoc a podporu pre zosúladenie ponuky s potrebami trhu práce, prechody a mobilitu

posúdiť a predvídať potreby v oblasti zručností a

[...]

ESF:

| 4.1.3. | Podpora lepšej rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom vrátane prístupu k starostlivosti o deti, zdravého a primerane prispôsobeného pracovného prostredia, ktoré by riešilo zdravotné riziká, adaptáciu pracovníkov na zmeny a aktívne starnutie |
| --- | --- |

4.1.3.

Podpora lepšej rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom vrátane prístupu k starostlivosti o deti, zdravého a primerane prispôsobeného pracovného prostredia, ktoré by riešilo zdravotné riziká, adaptáciu pracovníkov na zmeny a aktívne starnutie

[...]

ESF:

| 4.1.3. | Podpora účasti žien na trhu práce, lepšej rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom vrátane prístupu k starostlivosti o deti, zdravého a primerane prispôsobeného pracovného prostredia, ktoré by riešilo zdravotné riziká, adaptáciu pracovníkov, podnikov a podnikateľov na zmeny a aktívne a zdravé starnutie |
| --- | --- |

4.1.3.

Podpora účasti žien na trhu práce, lepšej rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom vrátane prístupu k starostlivosti o deti, zdravého a primerane prispôsobeného pracovného prostredia, ktoré by riešilo zdravotné riziká, adaptáciu pracovníkov, podnikov a podnikateľov na zmeny a aktívne a zdravé starnutie

účasti žien na trhu práce,

, podnikov a podnikateľov

a zdravé

[...]

ESF:

| 4.2.1. | Zvyšovanie kvality, účinnosti a relevantnosti z hľadiska trhu práce systémov vzdelávania a odbornej prípravy |
| --- | --- |

4.2.1.

Zvyšovanie kvality, účinnosti a relevantnosti z hľadiska trhu práce systémov vzdelávania a odbornej prípravy

[...]

ESF:

| 4.2.1. | Zvyšovanie kvality, účinnosti a relevantnosti z hľadiska trhu práce systémov vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom podporiť nadobúdanie kľúčových kompetencií vrátane digitálnych
  zručností |
| --- | --- |

4.2.1.

Zvyšovanie kvality, účinnosti a relevantnosti z hľadiska trhu práce systémov vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom podporiť nadobúdanie kľúčových kompetencií vrátane digitálnych
  zručností

s cieľom podporiť nadobúdanie kľúčových kompetencií vrátane digitálnych

zručností

[...]

| 4.2.3. | Podpora rovnakého prístupu, najmä pre znevýhodnené skupiny, ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu a odbornej príprave, od vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve cez ďalšie všeobecné a odborné vzdelávanie a prípravu, až po terciárny stupeň |
| --- | --- |

4.2.3.

Podpora rovnakého prístupu, najmä pre znevýhodnené skupiny, ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu a odbornej príprave, od vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve cez ďalšie všeobecné a odborné vzdelávanie a prípravu, až po terciárny stupeň

[...]

| 4.2.3 | Podpora rovnakého prístupu ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu a odbornej príprave a ich dokončenia, najmä pre znevýhodnené skupiny, od vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve cez ďalšie všeobecné a odborné vzdelávanie a prípravu, až po terciárny stupeň, ako aj vzdelávania a učenia sa dospelých vrátane uľahčovania vzdelávacej mobility pre všetkých
  ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu a odbornej príprave, od vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve cez ďalšie všeobecné a odborné vzdelávanie a prípravu, až po terciárny stupeň |
| --- | --- |

4.2.3

Podpora rovnakého prístupu ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu a odbornej príprave a ich dokončenia, najmä pre znevýhodnené skupiny, od vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve cez ďalšie všeobecné a odborné vzdelávanie a prípravu, až po terciárny stupeň, ako aj vzdelávania a učenia sa dospelých vrátane uľahčovania vzdelávacej mobility pre všetkých
  ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu a odbornej príprave, od vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve cez ďalšie všeobecné a odborné vzdelávanie a prípravu, až po terciárny stupeň

ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu a odbornej príprave a ich dokončenia

od vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve cez ďalšie všeobecné a odborné vzdelávanie a prípravu, až po terciárny stupeň, ako aj vzdelávania a učenia sa dospelých vrátane uľahčovania vzdelávacej mobility pre všetkých

ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu a odbornej príprave, od vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve cez ďalšie všeobecné a odborné vzdelávanie a prípravu, až po terciárny stupeň

[...]

ESF:

| 4.3.1. | Podpora aktívneho začlenenia, a to aj s cieľom podporovať rovnosť príležitostí, aktívnu účasť a zlepšenie zamestnateľnosti |
| --- | --- |

4.3.1.

Podpora aktívneho začlenenia, a to aj s cieľom podporovať rovnosť príležitostí, aktívnu účasť a zlepšenie zamestnateľnosti

ESF:

| 4.3.1. | Podpora
  Podporovanie aktívneho začlenenia, a to aj s cieľom podporovať rovnosť príležitostí, aktívnu účasť a zlepšenie zamestnateľnosti |
| --- | --- |

4.3.1.

Podpora
  Podporovanie aktívneho začlenenia, a to aj s cieľom podporovať rovnosť príležitostí, aktívnu účasť a zlepšenie zamestnateľnosti

Podpora

Podporovanie

ESF:

| 4.3.2. | Podpora sociálno-ekonomickej integrácie marginalizovaných komunít, ako sú napríklad Rómovia |
| --- | --- |

4.3.2.

Podpora sociálno-ekonomickej integrácie marginalizovaných komunít, ako sú napríklad Rómovia

[...]

ESF:

| 4.3.2. | Podpora sociálno-ekonomickej integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín a marginalizovaných komunít, ako sú napríklad Rómovia |
| --- | --- |

4.3.2.

Podpora sociálno-ekonomickej integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín a marginalizovaných komunít, ako sú napríklad Rómovia

štátnych príslušníkov tretích krajín a

[...]

ESF:

| 4.3.4 | Zlepšovanie rovnakého a včasného prístupu ku kvalitným, udržateľným a cenovo dostupným službám; zlepšovanie prístupnosti, účinnosti a odolnosti systémov zdravotnej starostlivosti; zlepšovanie prístupu k službám dlhodobej starostlivosti |
| --- | --- |

4.3.4

Zlepšovanie rovnakého a včasného prístupu ku kvalitným, udržateľným a cenovo dostupným službám; zlepšovanie prístupnosti, účinnosti a odolnosti systémov zdravotnej starostlivosti; zlepšovanie prístupu k službám dlhodobej starostlivosti

[...]

ESF:

| 4.3.4 | Zlepšovanie rovnakého a včasného prístupu ku kvalitným, udržateľným a cenovo dostupným službám; modernizácia systémov sociálnej ochrany vrátane presadzovania prístupu k sociálnej ochrane;zlepšovanie prístupnosti, účinnosti a odolnosti systémov zdravotnej starostlivosti; zlepšovanie prístupu k službám
  a služieb dlhodobej starostlivosti |
| --- | --- |

4.3.4

Zlepšovanie rovnakého a včasného prístupu ku kvalitným, udržateľným a cenovo dostupným službám; modernizácia systémov sociálnej ochrany vrátane presadzovania prístupu k sociálnej ochrane;zlepšovanie prístupnosti, účinnosti a odolnosti systémov zdravotnej starostlivosti; zlepšovanie prístupu k službám
  a služieb dlhodobej starostlivosti

modernizácia systémov sociálnej ochrany vrátane presadzovania prístupu k sociálnej ochrane;

; zlepšovanie prístupu k službám

a služieb

[...]

PRÍLOHA V

PRÍLOHA V

Vzor pre programy podporované z EFRR (cieľ Investovanie do zamestnanosti a rastu), ESF+, Kohézneho fondu a ENRF – článok 16 ods. 3

Vzor pre programy podporované z EFRR (cieľ Investovanie do zamestnanosti a rastu), ESF+, Kohézneho fondu a ENRF – článok 16 ods. 3

PRÍLOHA V

PRÍLOHA V

Vzor pre programy podporované z EFRR (cieľ Investovanie do zamestnanosti a rastu), ESF+, Kohézneho fondu a ENRF – článok 16 ods. 3

Vzor pre programy podporované z EFRR (cieľ Investovanie do zamestnanosti a rastu), ESF+, Kohézneho fondu a ENRF – článok 16 ods. 3

Pozri aj body na zváženie 14) a 16).

| 2.1.1.2 | Ukazovatele

  [Tabuľka 3: Ukazovatele výsledku] |
| --- | --- |

2.1.1.2

2.1.1.2

Ukazovatele

[Tabuľka 3: Ukazovatele výsledku]

[Tabuľka 3: Ukazovatele výsledku]

V prílohe V tabuľke 2.1.1.2 k návrhu nariadenia by sa okrem toho mali uviesť čiastkové ciele pre ukazovatele výsledku v súlade s ustanoveniami článku 15 ods. 3 návrhu nariadenia o ESF+.

[...]

Oddiel 4. Základné podmienky

4. Základné podmienky

Ref.: článok 19 ods. 3 písm. h)

Ref.: článok 19 ods. 3 písm. h)

[...]

[...]

Oddiel 4. Základné podmienky

4. Základné podmienky

Ref.: článok 179 ods. 3 písm. h)

Ref.: článok 179 ods. 3 písm. h)

[...]

V prílohe VII k návrhu nariadenia by sa malo uviesť objasnenie o tom, aké informácie sa prenášajú v prípade programov podporovaných z ESF+, AMIF, ISF a BMVI.

V prílohe VII by sa mali uviesť aj informácie o „financovaní, ktoré nie je spojené s nákladmi“, v súlade s požiadavkou vyplývajúcou z článku 125 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

Pozri bod na zváženie 48).

Pozri body na zváženie 48) a 49).

PRÍLOHA XV

PRÍLOHA XV

Vzor vyhlásenia riadiaceho subjektu – článok 68 ods. 1 písm. f)

Vzor vyhlásenia riadiaceho subjektu – článok 68 ods. 1 písm. f)

Ja/My, podpísaný(-á)/(-í)(-é) [...] týmto vyhlasujem(-e), že:

[...]

PRÍLOHA XV

PRÍLOHA XV

Vzor vyhlásenia riadiaceho subjektu – článok 68 ods. 1 písm. f)

Vzor vyhlásenia riadiaceho subjektu – článok 68 ods. 1 písm. f)

Ja/My, podpísaný(-á)/(-í)(-é) [...] týmto vyhlasujem(-e), že:

[...]

Pozri bod 124.

| b) | výdavky zaznamenané v účtoch sú v súlade s uplatniteľným právom a boli použité na ich plánovaný účel. |
| --- | --- |

b)

výdavky zaznamenané v účtoch sú v súlade s uplatniteľným právom a boli použité na ich plánovaný účel.

| b) | výdavky zaznamenané v účtoch sú v súlade s uplatniteľným právom a boli použité na ich plánovaný účel. |
| --- | --- |

b)

výdavky zaznamenané v účtoch sú v súlade s uplatniteľným právom a boli použité na ich plánovaný účel.

| c) | zavedené systémy kontroly zabezpečujú zákonnosť a správnosť príslušných transakcií. |
| --- | --- |

c)

c)

zavedené systémy kontroly zabezpečujú zákonnosť a správnosť príslušných transakcií.

zavedené systémy kontroly zabezpečujú zákonnosť a správnosť príslušných transakcií.

Potvrdzujem(-e), že nezrovnalosti uvedené v konečnej audítorskej správe a kontrolnej správe v súvislosti s účtovným rokom sa v účtoch náležite vyriešili, a teda sú v súlade najmä s článkom 92 týkajúcom sa prekladania účtov, čo poskytuje uistenie, že nezrovnalosti sú nižšie ako hladina významnosti, ktorá predstavuje 2 %.

Potvrdzujem(-e), že nezrovnalosti uvedené v konečnej audítorskej správe a kontrolnej správe v súvislosti s účtovným rokom sa v účtoch náležite vyriešili, a teda sú v súlade najmä s článkom 92 týkajúco
  im sa prekladania účtov, čo poskytuje uistenie, že nezrovnalosti sú nižšie ako hladina významnosti, ktorá predstavuje 2 %.

o

i

Ustanovenia, ktoré v súčasnosti nie sú uvedené v návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj pre riadenie hraníc a víza [COM(2018) 375 final]

Ustanovenia, ktoré v súčasnosti nie sú uvedené v návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj pre riadenie hraníc a víza [COM(2018) 375 final]

neuplatňuje sa

Návrhom nariadenia by sa malo v nariadení o spoločných ustanoveniach opätovne zaviesť povinné nezávislé posudzovanie a spoločné normy povinného posudzovania, ako je analýza nákladov a prínosov, pre výber finančne významných operácií, ktoré predstavujú najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou.

Pozri bod na zváženie 45).

neuplatňuje sa

Návrhom nariadenia by sa mal obmedziť príspevok EÚ pre projekty vytvárajúce príjmy na potrebnú mieru, a to zavedením paušálnych sadzieb ako hornej hranice pre celkové oprávnené výdavky na projekty vytvárajúce príjmy podľa odvetvia na základe analýzy dostupných dôkazov, alebo využívaním finančných nástrojov ako uprednostňovanej možnosti na spolufinancovanie projektov vytvárajúcich príjmy.

Pozri bod na zváženie 46).

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde

[COM(2018) 372 final]

[COM(2018) 372 final]

Článok 7

Ukazovatele

1.   Spoločné ukazovatele výstupov a výsledkov, stanovené v prílohe I týkajúce sa EFRR a Kohézneho fondu, a v prípade potreby programovo špecifické ukazovatele výstupov a výsledkov sa používajú v súlade s článkom [12 ods. 1] druhým odsekom písm. a), článkom [17 ods. 3] písm. d) bodom ii) a článkom [37 ods. 2] písm. b) nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN].

[...]

Článok 7

Ukazovatele

1.   Spoločné ukazovatele výstupov a výsledkov, stanovené v prílohe I týkajúce sa EFRR a Kohézneho fondu, a v prípade potreby programovo špecifické ukazovatele výstupov a výsledkov sa používajú v súlade s článkom [12 ods. 1] druhým odsekom písm. a), článkom [17 ods. 3] písm. d) bodom ii) a článkom [37 ods. 2] písm. b) nariadenia (EÚ) 2018/xxxx [nové VN].

[...]

Pozri body na zváženie 24 a 27).

Pozri body na zváženie 22), 23) a 24).

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde plus (ESF+)

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde plus (ESF+)

[COM(2018) 382 final]

[COM(2018) 382 final]

Článok 2

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Vymedzenie pojmov

Pozri bod na zváženie 22).

Článok 15

Článok 15

Ukazovatele a podávanie správ

Ukazovatele a podávanie správ

Pozri aj body na zváženie 24) a 27).

1.   Pri programoch, na ktoré sa poskytuje všeobecná podpora zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu, sa na účely monitorovania pokroku pri implementácii používajú spoločné ukazovatele výstupov a výsledkov uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu. Pri programoch sa môžu používať aj špecifické programové ukazovatele.

1.   Pri programoch, na ktoré sa poskytuje všeobecná podpora zo zložky ESF+ podliehajúcej zdieľanému riadeniu, sa na účely monitorovania pokroku pri implementácii používajú spoločné ukazovatele výstupov a výsledkov uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu. Pri programoch sa môžu používať aj špecifické programové ukazovatele.

2.   Východisková hodnota pre spoločné ukazovatele výstupov a špecifické programové ukazovatele výstupov je stanovená na nulu. Ak je to z hľadiska povahy podporovaných operácií relevantné, kumulatívne vyčíslené čiastkové ciele a cieľové hodnoty pre tieto ukazovatele sa stanovujú v absolútnych číslach. Vykazované hodnoty ukazovateľov výstupov sa vyjadrujú v absolútnych číslach.

[...]

2.   Východisková hodnota pre spoločné ukazovatele výstupov a špecifické programové ukazovatele výstupovje stanovená na nulu. Ak je to z hľadiska povahy podporovaných operácií relevantné, kumulatívne vyčíslené čiastkové ciele a cieľové hodnoty pre tieto ukazovatele sa stanovujú v absolútnych číslach. Vykazované hodnoty ukazovateľov výstupov sa vyjadrujú v absolútnych číslach.

[...]

PRÍLOHY I až III

PRÍLOHY I až III

Pozri bod na zváženie 24).

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Európska územná spolupráca (Interreg) podporovaného z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a vonkajších finančných nástrojov

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Európska územná spolupráca (Interreg) podporovaného z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a vonkajších finančných nástrojov

[COM(2018) 374 final]

[COM(2018) 374 final]

Článok 33

Článok 33

Ukazovatele pre cieľ Európska územná spolupráca (Interreg)

Ukazovatele pre cieľ Európska územná spolupráca (Interreg)

Pozri bod na zváženie 27).

1.   Spoločné ukazovatele výstupov a výsledkov stanovené v prílohe [I] k nariadeniu (EÚ) [nové EFRR] a v prípade potreby sa špecifické programové ukazovatele výstupov a výsledkov a výsledné ukazovatele používajú v súlade s článkom [12 ods. 1] druhým pododsekom nariadenia (EÚ) [nové VN], článkom 17 ods. 3 písm. d) bod ii) a článkom 31 ods. 2 bod b) tohto nariadenia.

1.   Spoločné ukazovatele výstupov a výsledkov stanovené v prílohe [I] k nariadeniu (EÚ) [nové EFRR] a v prípade potreby sa špecifické programové ukazovatele výstupov a výsledkov a výsledné ukazovatelesa používajú v súlade s článkom [12 ods. 1] druhým pododsekom nariadenia (EÚ) [nové VN], článkom 17 ods. 3 písm. d) bodom ii) a článkom 31 ods. 2 bodom b) tohto nariadenia.

Článok 48

Článok 48

Audity operácií

Audity operácií

Pozri bod na zváženie 52).

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom námornom a rybárskom fonde a o zrušení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 508/2014

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom námornom a rybárskom fonde a o zrušení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 508/2014

[COM(2018) 390 final]

[COM(2018) 390 final]

V ustanoveniach by sa malo vyžadovať používanie ukazovateľov „výstupov“ aj ukazovateľov „výsledkov“. Mali by sa uviesť aj spoločné ukazovatele, ktoré musia členské štáty používať pre každú oblasť podpory alebo každý typy operácie, a podávanie správ o týchto ukazovateľoch by malo byť povinné.

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl a migráciu

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl a migráciu

[COM(2018) 471 final]

[COM(2018) 471 final]

V ustanoveniach by sa malo vyžadovať používanie ukazovateľov „výstupov“ aj ukazovateľov „výsledkov“. Zároveň by sa malo umožniť povinné podávanie správ o všetkých ukazovateľoch výstupov a výsledkov v rámci špecifického cieľa.

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre integrované riadenie hraníc zriaďuje nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a víza

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre integrované riadenie hraníc zriaďuje nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a víza

[COM(2018) 473 final]

[COM(2018) 473 final]

V ustanoveniach by sa malo vyžadovať používanie ukazovateľov „výstupov“ aj ukazovateľov „výsledkov“. Zároveň by sa malo umožniť povinné podávanie správ o všetkých ukazovateľoch výstupov a výsledkov v rámci špecifického cieľa.

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond pre vnútornú bezpečnosť

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond pre vnútornú bezpečnosť

[COM(2018) 472 final]

[COM(2018) 472 final]

V ustanoveniach by sa malo vyžadovať používanie ukazovateľov „výstupov“ aj ukazovateľov „výsledkov“. Zároveň by sa malo umožniť povinné podávanie správ o všetkých ukazovateľoch výstupov a výsledkov v rámci špecifického cieľa.

---