# Europeiska unionens C 458/19 d

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 458 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 61 årgången19 december 2018 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 458

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

61 årgången19 december 2018

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2017–2018Sammanträdena den 15–18 januari 2018
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 207, 14.6.2018 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2017–2018Sammanträdena den 15–18 januari 2018
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 207, 14.6.2018 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 207, 14.6.2018 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 16 januari 2018 |
| 2018/C 458/01 | Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2018 om genomförandet av EU:s makroregionala strategier (2017/2040(INI)) | 2 |
| 2018/C 458/02 | Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2018 om Internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid i samband med målen för hållbar utveckling till 2030 (2017/2055(INI)) | 9 |
| 2018/C 458/03 | Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2018 om kvinnor, jämställdhet och klimaträttvisa (2017/2086(INI)) | 34 |
| | Torsdagen den 18 januari 2018 |
| 2018/C 458/04 | Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2018 om Nigeria (2018/2513(RSP)) | 43 |
| 2018/C 458/05 | Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2018 om fallen med människorättsaktivisterna Wu Gan, Xie Yang, Lee Ming-che och Tashi Wangchuk samt den tibetanska munken Chökyi (2018/2514(RSP)) | 47 |
| 2018/C 458/06 | Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2018 om Demokratiska republiken Kongo (2018/2515(RSP)) | 52 |
| 2018/C 458/07 | Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2018 om genomförandet av sysselsättningsinitiativet för unga i medlemsstaterna (2017/2039(INI)) | 57 |
| 2018/C 458/08 | Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2018 om genomförandet av direktiv 2005/36/EG med avseende på reglering och behovet av reformer inom yrkesmässiga tjänster (2017/2073(INI)) | 70 |
| | YTTRANDEN |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdagen den 18 januari 2018 |
| 2018/C 458/09 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot utkastet till kommissionens förordning om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 389/2013 om upprättande av ett unionsregister (D054274/02 – 2017/3013(RPS)) | 76 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 16 januari 2018

2018/C 458/01

Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2018 om genomförandet av EU:s makroregionala strategier (2017/2040(INI))

2

2018/C 458/02

Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2018 om Internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid i samband med målen för hållbar utveckling till 2030 (2017/2055(INI))

9

2018/C 458/03

Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2018 om kvinnor, jämställdhet och klimaträttvisa (2017/2086(INI))

34

Torsdagen den 18 januari 2018

2018/C 458/04

Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2018 om Nigeria (2018/2513(RSP))

43

2018/C 458/05

Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2018 om fallen med människorättsaktivisterna Wu Gan, Xie Yang, Lee Ming-che och Tashi Wangchuk samt den tibetanska munken Chökyi (2018/2514(RSP))

47

2018/C 458/06

Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2018 om Demokratiska republiken Kongo (2018/2515(RSP))

52

2018/C 458/07

Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2018 om genomförandet av sysselsättningsinitiativet för unga i medlemsstaterna (2017/2039(INI))

57

2018/C 458/08

Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2018 om genomförandet av direktiv 2005/36/EG med avseende på reglering och behovet av reformer inom yrkesmässiga tjänster (2017/2073(INI))

70

YTTRANDEN

Europaparlamentet

Torsdagen den 18 januari 2018

2018/C 458/09

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot utkastet till kommissionens förordning om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 389/2013 om upprättande av ett unionsregister (D054274/02 – 2017/3013(RPS))

76

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 16 januari 2018 |
| 2018/C 458/10 | Europaparlamentets ändringar antagna den 16 januari 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i konventionsområdet för Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet (SPRFMO) (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD)) | 78 |
| 2018/C 458/11 | Europaparlamentets ändringar antagna den 16 januari 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om bevarande av fiskeresurserna och skydd av marina ekosystem genom tekniska åtgärder, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1967/2006, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1224/2009, och Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1343/2011 och (EU) nr 1380/2013, och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 894/97, (EG) nr 850/98, (EG) nr 2549/2000, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 812/2004 och (EG) nr 2187/2005 (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD)) | 87 |
| | Onsdagen den 17 januari 2018 |
| 2018/C 458/12 | Europaparlamentets ändringar antagna den 17 januari 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en unionsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av samt teknisk assistans för produkter med dubbla användningsområden (omarbetning) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD)) | 187 |
| 2018/C 458/13 | Europaparlamentets beslut av den 17 januari 2018 om utnämning av Eva Lindström till ledamot av revisionsrätten (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE)) | 224 |
| 2018/C 458/14 | Europaparlamentets beslut av den 17 januari 2018 om utnämning av Tony James Murphy till ledamot av revisionsrätten (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE)) | 225 |
| 2018/C 458/15 | Europaparlamentets ändringar antagna den 17 januari 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (omarbetning) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD)) | 226 |
| 2018/C 458/16 | Europaparlamentets ändringar antagna den 17 januari 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD)) | 341 |
| 2018/C 458/17 | Europaparlamentets ändringar antagna den 17 januari 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om styrningen av energiunionen och om ändring av direktiv 94/22/EG, direktiv 98/70/EG, direktiv 2009/31/EG, förordning (EG) nr 663/2009, förordning (EG) nr 715/2009, direktiv 2009/73/EG, rådets direktiv 2009/119/EG, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU och rådets direktiv (EU) 2015/652 och om upphävande av förordning (EU) nr 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD)) | 391 |
| | Torsdagen den 18 januari 2018 |
| 2018/C 458/18 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 januari 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Marrakechfördraget om att underlätta tillgången till publicerade verk för personer som är blinda, synsvaga eller har annat läshandikapp (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE)) | 498 |
| 2018/C 458/19 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 januari 2018 om förslaget till rådets förordning om behörighet, erkännande och verkställighet av avgöranden i äktenskapsfrågor och frågor om föräldraansvar, och om internationella bortföranden av barn (omarbetning) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS)) | 499 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 16 januari 2018

2018/C 458/10

Europaparlamentets ändringar antagna den 16 januari 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i konventionsområdet för Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet (SPRFMO) (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD))

78

2018/C 458/11

Europaparlamentets ändringar antagna den 16 januari 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om bevarande av fiskeresurserna och skydd av marina ekosystem genom tekniska åtgärder, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1967/2006, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1224/2009, och Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1343/2011 och (EU) nr 1380/2013, och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 894/97, (EG) nr 850/98, (EG) nr 2549/2000, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 812/2004 och (EG) nr 2187/2005 (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD))

87

Onsdagen den 17 januari 2018

2018/C 458/12

Europaparlamentets ändringar antagna den 17 januari 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en unionsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av samt teknisk assistans för produkter med dubbla användningsområden (omarbetning) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD))

187

2018/C 458/13

Europaparlamentets beslut av den 17 januari 2018 om utnämning av Eva Lindström till ledamot av revisionsrätten (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE))

224

2018/C 458/14

Europaparlamentets beslut av den 17 januari 2018 om utnämning av Tony James Murphy till ledamot av revisionsrätten (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE))

225

2018/C 458/15

Europaparlamentets ändringar antagna den 17 januari 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (omarbetning) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD))

226

2018/C 458/16

Europaparlamentets ändringar antagna den 17 januari 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD))

341

2018/C 458/17

Europaparlamentets ändringar antagna den 17 januari 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om styrningen av energiunionen och om ändring av direktiv 94/22/EG, direktiv 98/70/EG, direktiv 2009/31/EG, förordning (EG) nr 663/2009, förordning (EG) nr 715/2009, direktiv 2009/73/EG, rådets direktiv 2009/119/EG, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU och rådets direktiv (EU) 2015/652 och om upphävande av förordning (EU) nr 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD))

391

Torsdagen den 18 januari 2018

2018/C 458/18

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 januari 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Marrakechfördraget om att underlätta tillgången till publicerade verk för personer som är blinda, synsvaga eller har annat läshandikapp (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE))

498

2018/C 458/19

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 januari 2018 om förslaget till rådets förordning om behörighet, erkännande och verkställighet av avgöranden i äktenskapsfrågor och frågor om föräldraansvar, och om internationella bortföranden av barn (omarbetning) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS))

499

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

19.12.2018

| 19.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 458/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 458/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2017–2018

Sammanträdena den 15–18 januari 2018

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 207, 14.6.2018.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 16 januari 2018

| 19.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 458/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 458/2

---

P8_TA(2018)0002

Genomförandet av EU:s makroregionala strategier

Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2018 om genomförandet av EU:s makroregionala strategier (2017/2040(INI))

(2018/C 458/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt avdelning XVIII, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt avdelning XVIII,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser) (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1302/2013 av den 17 december 2013 om ändring av förordning (EG) nr 1082/2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) för att förtydliga, förenkla och förbättra bildandet av sådana grupperingar och deras funktion (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1302/2013 av den 17 december 2013 om ändring av förordning (EG) nr 1082/2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) för att förtydliga, förenkla och förbättra bildandet av sådana grupperingar och deras funktion (3),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 25 april 2017 om utvecklingen av EU:s makroregionala strategier: |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 25 april 2017 om utvecklingen av EU:s makroregionala strategier:

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 16 december 2016 om genomförandet av EU:s makroregionala strategier (COM(2016)0805) och det bifogade arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SWD(2016)0443), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 16 december 2016 om genomförandet av EU:s makroregionala strategier (COM(2016)0805) och det bifogade arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SWD(2016)0443),

| — | med beaktande av Europeiska kommissionens meddelande av den 10 juni 2009 om EU:s strategi för Östersjöområdet (COM(2009)0248), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska kommissionens meddelande av den 10 juni 2009 om EU:s strategi för Östersjöområdet (COM(2009)0248),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 december 2010Mot en europeisk strategi för Donauregionen (COM(2010)0715), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 december 2010Mot en europeisk strategi för Donauregionen (COM(2010)0715),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 juni 2014 om Europeiska unionens strategi för den adriatisk-joniska regionen (COM(2014)0357), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 juni 2014 om Europeiska unionens strategi för den adriatisk-joniska regionen (COM(2014)0357),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 juli 2015 om EU:s strategi för Alpregionen (COM(2015)0366), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 juli 2015 om EU:s strategi för Alpregionen (COM(2015)0366),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 20 maj 2014 om styrningen av makroregionala strategier (COM(2014)0284), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 20 maj 2014 om styrningen av makroregionala strategier (COM(2014)0284),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 december 2015Investeringar i sysselsättning och tillväxt – en maximering av de europeiska struktur- och investeringsfondernas bidrag (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 december 2015Investeringar i sysselsättning och tillväxt – en maximering av de europeiska struktur- och investeringsfondernas bidrag (COM(2015)0639),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2011 om genomförande av Europeiska unionens strategi för Donauregionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2011 om genomförande av Europeiska unionens strategi för Donauregionen (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2012 om utvecklingen av EU:s makroregionala strategier: nuvarande praxis och framtidsutsikter, särskilt i Medelhavsområdet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2012 om utvecklingen av EU:s makroregionala strategier: nuvarande praxis och framtidsutsikter, särskilt i Medelhavsområdet (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2012 om EU:s strategi för sammanhållningspolitiken för Atlantområdet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2012 om EU:s strategi för sammanhållningspolitiken för Atlantområdet (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 oktober 2015 om EU:s strategi för den adriatisk-joniska regionen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 oktober 2015 om EU:s strategi för den adriatisk-joniska regionen (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om en EU-strategi för Alpregionen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om en EU-strategi för Alpregionen (8),

| — | med beaktande av studien från januari 2015 om makroregioners nya roll i det europeiska territoriella samarbetet, från parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik (utredningsavdelning B: Struktur- och sammanhållningspolitik), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från januari 2015 om makroregioners nya roll i det europeiska territoriella samarbetet, från parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik (utredningsavdelning B: Struktur- och sammanhållningspolitik),

| — | med beaktande av Interacts rapport från februari 2017 om de makroregionala strategiernas mervärde och program- och projektperspektivet i dessa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Interacts rapport från februari 2017 om de makroregionala strategiernas mervärde och program- och projektperspektivet i dessa,

| — | med beaktade av artikel 52 i sin arbetsordning samt artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktade av artikel 52 i sin arbetsordning samt artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8–0389/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8–0389/2017), och av följande skäl:

| A. | En makroregion kan definieras som ett
  geografiskt område
  som omfattar ett antal olika länders
  regioner
  som knyts samman genom en eller flera gemensamma egenskaper eller utmaningar (9), |
| --- | --- |

A.

En makroregion kan definieras som ett
  geografiskt område
  som omfattar ett antal olika länders
  regioner
  som knyts samman genom en eller flera gemensamma egenskaper eller utmaningar (9),

| B. | Makroregionala strategier har inrättats i områden som utgör en utveckling av EU när det gäller gränsöverskridande samarbete. De är viktiga eftersom de kan mobilisera offentliga och privata aktörer, civilsamhället och den akademiska världen, samt för att mobilisera resurser för att nå EU:s gemensamma politiska mål. |
| --- | --- |

B.

Makroregionala strategier har inrättats i områden som utgör en utveckling av EU när det gäller gränsöverskridande samarbete. De är viktiga eftersom de kan mobilisera offentliga och privata aktörer, civilsamhället och den akademiska världen, samt för att mobilisera resurser för att nå EU:s gemensamma politiska mål.

| C. | Makroregionala strategier erbjuder en plattform för samarbete på regional och gränsöverskridande nivå mellan EU:s medlemsstater och grannländer för att möta gemensamma utmaningar, ha en gemensam planering och främja samarbetet mellan olika parter och mellan olika politikområden samt förbättra integreringen av dem, bland annat inom områdena skydd av miljön och den biologiska mångfalden, strategier för begränsning av och anpassning till klimatförändringar, avfallshantering och vattenförsörjning, fysisk havsplanering samt system för integrerad förvaltning av kustområden. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang ansträngningarna för att främja samarbetet mellan Esi-fonderna och Efsi. |
| --- | --- |

C.

Makroregionala strategier erbjuder en plattform för samarbete på regional och gränsöverskridande nivå mellan EU:s medlemsstater och grannländer för att möta gemensamma utmaningar, ha en gemensam planering och främja samarbetet mellan olika parter och mellan olika politikområden samt förbättra integreringen av dem, bland annat inom områdena skydd av miljön och den biologiska mångfalden, strategier för begränsning av och anpassning till klimatförändringar, avfallshantering och vattenförsörjning, fysisk havsplanering samt system för integrerad förvaltning av kustområden. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang ansträngningarna för att främja samarbetet mellan Esi-fonderna och Efsi.

| D. | Makroregionerna är en del av genomförandet av en långsiktig, sammanknuten, övergripande politik, eftersom dessa makroregioner är knutna till sammanhållningspolitiken genom de mål för de makroregionala strategierna som är inbyggda i deras operativa program och projekt upprättas genom smarta synergier. Makroregionerna bidrar därmed mer effektivt till att uppnå målen för de makroregionala strategierna genom att dra till sig privata investeringar, vilket visar på förtroende, och engagera sig i dialog, gränsöverskridande samarbete och solidaritet. |
| --- | --- |

D.

Makroregionerna är en del av genomförandet av en långsiktig, sammanknuten, övergripande politik, eftersom dessa makroregioner är knutna till sammanhållningspolitiken genom de mål för de makroregionala strategierna som är inbyggda i deras operativa program och projekt upprättas genom smarta synergier. Makroregionerna bidrar därmed mer effektivt till att uppnå målen för de makroregionala strategierna genom att dra till sig privata investeringar, vilket visar på förtroende, och engagera sig i dialog, gränsöverskridande samarbete och solidaritet.

| E. | Makroregionala strategier bygger på principen om ”de tre nejen”, dvs. nej till ny finansiering, nej till nya strukturer och nej till ny lagstiftning inom EU:s befintliga politiska ram. |
| --- | --- |

E.

Makroregionala strategier bygger på principen om ”de tre nejen”, dvs. nej till ny finansiering, nej till nya strukturer och nej till ny lagstiftning inom EU:s befintliga politiska ram.

| F. | Befintliga samarbetsmekanismer på unionsnivå och mellan medlemsstater och regioner används för att underlätta genomförandet av makroregionala strategier, i synnerhet i de inledande faserna. |
| --- | --- |

F.

Befintliga samarbetsmekanismer på unionsnivå och mellan medlemsstater och regioner används för att underlätta genomförandet av makroregionala strategier, i synnerhet i de inledande faserna.

| G. | Kommissionen antar en enskild rapport om genomförandet av alla fyra nu befintliga makroregionala strategier i EU vartannat år där man anger vilka framsteg som har gjorts och var det behövs ytterligare förbättringar; nästa rapport är planerad till slutet av 2018. Parlamentet anser att inom denna ram behövs det en utvärdering av de aspekter som rör miljön, vilket är en av pelarna för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen antar en enskild rapport om genomförandet av alla fyra nu befintliga makroregionala strategier i EU vartannat år där man anger vilka framsteg som har gjorts och var det behövs ytterligare förbättringar; nästa rapport är planerad till slutet av 2018. Parlamentet anser att inom denna ram behövs det en utvärdering av de aspekter som rör miljön, vilket är en av pelarna för hållbar utveckling.

Makroregionala strategier som plattformar för samarbete och samordning

| 1. | Europaparlamentet noterar att de makroregionala strategiernas betydelse har förstärkts av globaliseringsprocessen, som har gjort att enskilda länder har blivit ömsesidigt beroende av varandra och kräver lösningar på de gränsöverskridande problem dessa medför. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet inser att punkter som är avhängiga av kvaliteten på genomförandet, såsom åtagande, ägande, resurser och styrning, fortfarande är, i varierande grad, svåra att lösa för att uppnå i förväg fastställda mål. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att makroregionala strategier fortsätter att ge ett ovärderligt bidrag till gräns- och branschövergripande flernivåsamarbete i Europa, vars potential ännu inte har utnyttjats tillräckligt, i syfte att öka konnektiviteten för att stärka de ekonomiska förbindelserna och kunskapsöverföringen mellan regioner och länder. Parlamentet konstaterar dock att eftersom överenskommelser om gemensamma åtgärder görs på flera nivåer och mellan flera länder och regioner så är det fortfarande svårt att få tillgång till EU-medel för projekt inom de makroregionala strategierna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att de makroregionala strategierna och medföljande miljöprogram utgör bra instrument för att synliggöra det europeiska samarbetet för medborgarna och uppmanar därför alla parter att ge sitt fulla stöd till strategierna och låta dem delta i genomförandet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att flernivåstyre med en ordentlig roll för regionerna inom denna ram bör utgöra en hörnsten från första början i alla makroregionala strategier, och att regionala och lokala samhällen, offentliga och privata aktörer, samt aktörer från den tredje sektorn ska involveras i processen. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och därmed även de berörda regionerna att utveckla adekvata styrelsestrukturer och arbetsupplägg för att underlätta samarbete, i form av t.ex. gemensamma möjligheter till planering, främjande av finansieringsmöjligheter samt en bottom-up-strategi. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet efterlyser bättre vertikal och horisontell samordning och bättre partnerskap mellan olika offentliga och privata aktörer, den akademiska världen, icke-statliga organisationer samt olika internationella organisationer som verkar på detta område, och mellan olika politikområden på EU-nivå och nationell, regional och lokal nivå för att underlätta genomförandet av de makroregionala strategierna och förbättra det gränsöverskridande samarbetet. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra dessa intressenters deltagande i bland annat de makroregionala strategiernas ledningsgrupper, samtidigt som man respekterar den allmänna tillämpningen av EU:s principer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att ha tillräckligt med personal och administrativ kapacitet vid de behöriga nationella och regionala myndigheterna för att kunna säkerställa ett effektivt genomförande av strategierna. Parlamentet understryker i detta hänseende värdet av ett stödprogram för strukturreformer, vilket på begäran av en medlemsstat kan användas för att hjälpa till med kapacitetsuppbyggnad och effektivt genomförande vid utvecklingen och finansieringen av projekt inom de makroregionala strategierna. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen och medlemsstaterna att aktivt främja spridning och tillämpning av god administrativ praxis och erfarenheter från ett framgångsrikt genomförande av de makroregionala strategierna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker det faktum att makroregionala strategier måste vara tillräckligt flexibla för att kunna anpassas och reagera flexibelt på oplanerade händelser och behov som kan påverka berörda regioner, medlemsstater och EU i allmänhet. Parlamentet anser att man vid genomförandet av makroregionala strategier måste ta hänsyn till specifika regionala och lokala särdrag. Parlamentet framhåller betydelsen av kommissionens samordnande roll i detta hänseende, även när det gäller att finjustera de specifika målen för varje strategi. |
| --- | --- |

8.

EU:s strategi för Östersjöregionen (EUSBSR)

| 9. | Europaparlamentet är nöjt med de resultat som har uppnåtts sedan strategin lanserades 2009, i synnerhet när det gäller samarbetsmekanismerna mellan de berörda regionerna och länderna (t.ex. inom rådet vid relevanta ministermöten), men även inom själva länderna, såsom inom parlamentet eller regeringen. Parlamentet konstaterar att EUSBSR är en stabil samarbetsram med över 100 flaggskeppsinitiativ och nya nätverk. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att det fortfarande finns utmaningar, i synnerhet inom miljö- och anslutningsområdena. Parlamentet uppmanar de deltagande länderna att öka sina insatser för att motverka föroreningarna (dvs. vatten och luftkvalitet samt eutrofiering) i Östersjön, eftersom Östersjön är ett av de mest förorenade haven i världen. Parlamentet konstaterar att uppnåendet av en god miljöstatus till 2020 är ett av de främsta målen för de politiska åtgärderna i Östersjön. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet fäster vikt vid möjligheten att ansluta Östersjöregionen till energinät för att minska och utrota energifattigdomen och öka energitryggheten och leveranstryggheten. |
| --- | --- |

11.

EU:s strategi för Donauregionen (EUSDR)

| 12. | Europaparlamentet understryker den positiva effekt som strategin har haft på samarbetet mellan de deltagande länderna och regionerna, genom förbättrad rörlighet och bättre sammanlänkning av alla transportmedel, främjande av ren energi, kultur och turism samt inte minst främjande av direkta kontakter mellan människor, vilket har lett till större sammanhållning mellan de regioner och länder som deltar i strategin. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att Euroaccess-projektet, initiativet Keep Danube Clean och finansieringsdialogen om Donau utgör tydliga positiva exempel på hur man kan överbrygga de svårigheter i finansieringen som projekt av transnationell och gränsöverskridande betydelse ofta ställs inför. Parlamentet anser att genom denna dialog kan skillnaderna i utveckling mellan regionerna i Donauområdet minskas ytterligare. Parlamentet anser vidare att ett återöppnande av ett centrum för Donaustrategin skulle kunna bidra till ett smidigare genomförande av strategin. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker att en av de största miljöutmaningarna för länderna i makroregionen runt Donau fortfarande består i att förhindra skador till följd av allvarliga översvämningar. Parlamentet betonar att man bör överväga att vidta ytterligare gemensamma åtgärder för att förhindra gränsöverskridande föroreningar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om behovet av strategiska projekt och betonar att det är nödvändigt att upprätthålla ett stort politiskt stöd och öka resurserna och kapaciteten för behöriga myndigheter i syfte att bemöta de återstående utmaningarna. Parlamentet understryker därför behovet av att upprätthålla politisk energi för EUSDR och se till att styrgruppen för EUSDR fungerar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar, med tanke på den naturliga kopplingen mellan Donau och Svarta havet, de deltagande länderna att stärka samordningen mellan Donaustrategin och det gränsöverskridande samarbetet runt Svarta havet samt att ha ett nära samarbete för att lösa gemensamma socioekonomiska problem och miljö- och transportproblem. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att ett mer integrerat tillvägagångssätt inom rörlighet och multimodalitet i Donauregionen även skulle gynna miljön. |
| --- | --- |

17.

EU:s strategi för den adriatiska och joniska regionen (EUSAIR)

| 18. | Europaparlamentet understryker de specifika egenskaperna i EUSAIR eftersom ett antal potentiella kandidatländer och kandidatländer deltar, samt anser att detta samarbetsformat kan utgöra en utmärkt möjlighet för hela regionen. Parlamentet anser att strategin kan ge ny kraft åt EU:s utvidgnings- och integrationsprocess. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet noterar med oro de ihållande problemen när det gäller bristande effektiv koppling mellan tillgängliga resurser, styrning och ägande som förhindrar att målen i EU:s strategi för den adriatiska och joniska regionen kan nås fullt ut. Parlamentet uppmanar de deltagande länderna att ge de behöriga myndigheterna stöd och skräddarsydda åtgärder för att genomföra strategin. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att regionen har stått i centrum för de senaste årens migrationskris och anser att EU:s strategi för den adriatiska och joniska regionen kan bidra till att bemöta dessa problem om den ges nödvändiga verktyg och resurser. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens försök att finna lösningar för att uppbringa ekonomiska resurser för migrationsrelaterad verksamhet, däribland samarbete med tredjeländer. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att pelaren för hållbar turism i den adriatisk-joniska regionen är ett positivt instrument för att skapa hållbar ekonomisk tillväxt i regionen och för att öka medvetenheten om miljömässiga utmaningar och den makroregionala strategin. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar de berörda länderna att prioritera kapacitetsuppbyggnad för de viktigaste aktörerna inom EU:s strategi för den adriatisk-joniska regionen samt de programmyndigheter som ansvarar för strategins tillhörande operativa program. |
| --- | --- |

22.

EU:s strategi för Alpregionen (EUSALP)

| 23. | Europaparlamentet anser att EU:s strategi för Alpregionen utgör ett bevis för att det makroregionala konceptet även framgångsrikt kan tillämpas på mer utvecklade regioner. Parlamentet uppmanar sina intressenter att främja miljörelaterade investeringar som motverkar konsekvenserna av klimatförändringarna. Parlamentet påpekar vidare att Alpregionen är en viktig regional transportknut och samtidigt ett av de största unika natur- och friluftsområdena och måste bevaras. Parlamentet understryker därför att man bör söka hållbara och sammanlänkade transportstrategier. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar den styrningsstruktur som för närvarande håller på att införas i strategin, eftersom det första stegen i genomförandet visade sig vara svåra och styrdes av olika strukturer, ramar och tidsfrister. Parlamentet uppmanar därför de deltagande länderna att fortsätta sitt åtagande och stödja medlemmarna i aktionsgruppen för EU:s strategi för Alpregionen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet understryker att EUSALP kan utgöra ett bra exempel på en strategi för territoriell sammanhållning, eftersom den samtidigt inkluderar olika specifika områden, produktiva områden, bergsområden och landsbygdsområden samt några av de mest betydelsefulla och välutvecklade städerna i EU. Dessutom erbjuder den en plattform för att gemensamt möta de utmaningar de ställs inför (klimatförändringar, demografiska förändringar, biologisk mångfald, migration, globalisering, hållbar turism och jordbruk, energiförsörjning, transport och rörlighet samt den digitala klyftan). Parlamentet uppmanar de deltagande länderna och regionerna att ägna vederbörlig uppmärksamhet åt Interregprogrammet för Alpregionen och andra relevanta finansieringsvägar för att möta gemensamma prioriteringar. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker att Alpregionen präglas av många gränser och att avvecklandet av dessa gränser utgör en grundförutsättning för ett fungerande samarbete, i synnerhet för arbetsmarknaden och den ekonomiska verksamhet som rör små och medelstora företag. Parlamentet påpekar att EUSALP också kan erbjuda en möjlighet att stärka det gränsöverskridande samarbetet mellan regioner, städer och lokalsamhällen som ligger bredvid varandra, samt för att och upprätta förbindelser och nätverk mellan människor, även i form av transportmöjligheter och digital täckning. Parlamentet understryker också att miljön i regionen är utsatt. |
| --- | --- |

26.

Ett makroregionalt Europa efter 2020?

| 27. | Europaparlamentet påpekar att makroregionala strategier lyckas om de grundar sig på långsiktiga politiska perspektiv och organiseras så att alla offentliga (i synnerhet regionala och lokala myndigheter) och privata intressenter samt civilsamhället är effektivt representerade från första början, vilket kräver ett effektivt utbyte av information, bästa praxis, expertis och erfarenheter mellan makroregioner och deras regionala och lokala myndigheter. Parlamentet anser att flernivåstyrningen – som bör vara transparent – av de strategiska makroregionerna måste stärkas med hjälp av effektivare samordnings- och offentliga kommunikationsåtgärder, så att de makroregionala strategierna blir mer kända och vinner acceptans i de lokala och regionala samhällena. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet anser att genomförandet av strategierna endast kan lyckas om det bygger på en långsiktig vision, effektiva samordnings- och samarbetsstrukturer med nödvändig administrativ kapacitet och en gemensam idé om ett långsiktigt politiskt engagemang mellan de involverade institutionella nivåerna, samt om det backas upp med tillräcklig finansiering. Parlamentet understryker därför behovet av att öka investeringseffektiviteten genom att söka harmonisering, synergieffekter och kompletteringar till regional och nationell finansiering genom EU:s finansieringsinstrument, som, utöver att utvidga programmen för europeiskt territoriellt samarbete, även främjar gränsöverskridande projekt inom ramen för Efsi och direktstödet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet anser att en förenkling av medlen och förfarandena för användning av dem inom ramen för de makroregionala strategierna skulle leda till en ökning av deras effektivitet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet föreslår att de deltagande länderna ska göra tydliga åtaganden när det gäller finansiering och personella resurser redan från början av de makroregionala strategierna. Parlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa till att skapa en bättre samordning inom de makroregionala strategierna, att främja god praxis och att utveckla incitament för att uppmuntra ett aktivt deltagande från alla berörda parter, även när det gäller att stärka kopplingen mellan EU-politik och genomförandet av de makroregionala strategierna. Parlamentet vill även se att man för de makroregionala strategierna utnyttjar grön offentlig upphandling för att främja miljöinnovation, bioekonomi, utveckling av nya affärsmodeller och användning av returråvaror, på samma sätt som i den cirkulära ekonomin, för att nå ett starkt miljö- och hälsoskydd och främja nära kontakter mellan producenter och konsumenter. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet understryker att det krävs större resultatinriktning och inriktning på lösandet av konkreta utmaningar, däribland på miljöområdet, i syfte att generera projekt som gör verklig skillnad i det berörda området och för att motivera investeringen av resurser, vilket i sin tur ska ske i proportion till de mål som upprättas och höra samman med de verkliga behov som finns i de berörda territorierna. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet vill se att alla frågor som rör makroregionala strategier, såsom ägarskap och nödvändiga politiska incitament, hanteras enligt ett tillvägagångssätt som samtliga berörda regioner kommit överens om på förhand. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet anser att man bättre måste synliggöra och öka allmänhetens medvetenhet om makroregionernas verksamhet och uppnådda resultat i de berörda regionerna; detta görs med hjälp av informationskampanjer och utbyte av bästa praxis liksom via webbplattformar och sociala nätverk så att makroregionerna blir mer lättillgängliga för allmänheten. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar att nästa översyn av den fleråriga budgetramen innebär ett tillfälle att samtidigt se över den makroregionala strategins mål, för att stärka deras koppling till EU:s prioriteringar och säkerställa tillhörande finansiella åtaganden. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med den kommande översynen av regelverket för sammanhållningspolitiken lägga fram förslag som främjar ett bättre genomförande av de makroregionala strategierna. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, som en del av nästa rapport om genomförandet av de makroregionala strategierna 2018, genomföra en mer djupgående analys av framför allt






  a) | effektiviteten i de transnationella samarbetsprogrammen inom det europeiska territoriella samarbetet när det gäller att tillhandahålla finansiering och strategiska incitament till de makroregionala strategierna, |
| --- | --- | --- |

36.

a)

effektiviteten i de transnationella samarbetsprogrammen inom det europeiska territoriella samarbetet när det gäller att tillhandahålla finansiering och strategiska incitament till de makroregionala strategierna,

| b) | indikatorer som kan integreras i varje makroregional strategi för att möjliggöra bättre resultatinriktning, övervakning och utvärdering, |
| --- | --- |

b)

indikatorer som kan integreras i varje makroregional strategi för att möjliggöra bättre resultatinriktning, övervakning och utvärdering,

| c) | åtgärder för att stärka kopplingen till EU:s prioriteringar, |
| --- | --- |

c)

åtgärder för att stärka kopplingen till EU:s prioriteringar,

| d) | förenklingar av genomförandet och integreringen av finansieringssystem, |
| --- | --- |

d)

förenklingar av genomförandet och integreringen av finansieringssystem,

| e) | kvaliteten på deltagandet från de regionala och lokala myndighetsnivåerna i genomförandet av de makroregionala strategierna. |
| --- | --- |

e)

kvaliteten på deltagandet från de regionala och lokala myndighetsnivåerna i genomförandet av de makroregionala strategierna.

| 37. | Europaparlamentet betonar att uppmaningen att utveckla nya strategier för till exempel Karpaterna, Atlantregionen, Medelhavsområdet eller den Iberiska regionen inte får avleda uppmärksamheten från det primära målet att nå ett förbättrat och fördjupat genomförande av de befintliga makroregionala strategierna. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet stöder principen om ”de tre nejen” när det gäller de makroregionala regionerna (dvs. nej till EU-lagstiftning, nej till ny EU-finansiering och nej till nya EU-strukturer). Parlamentet föreslår dock att kommissionen ska utvärdera effekterna av dessa tre ”nej” på programmen under Esi-fonderna i sin nästa genomföranderapport om de makroregionala strategierna. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar behovet av en lokalt förankrad strategi för samarbetet från fall till fall eftersom de makroregionala strategierna lämpar sig för att hantera territoriella utmaningar som kan lösas mer effektivt gemensamt. Parlamentet betonar vikten av att skapa synergieffekter och enhetlighet mellan de olika delarna av de transnationella programmen för europeiskt territoriellt samarbete och makroregionerna, i syfte att stärka de transnationella programmens effekt, samla resurser, förenkla finansieringen av de makroregionala strategierna och förstärka resultaten av genomförandet och effektiviteten i de investerade medlen. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet upprepar EU:s åtaganden rörande genomförandet av målen för hållbar utveckling och understryker betydelsen av att samordna målen för de makroregionala strategierna med EU:s flaggskeppsinitiativ, såsom energiunionen, Parisavtalet om klimatförändringar och blå tillväxt i marina makroregioner. Parlamentet uppmärksammar hanteringen av miljöfrågorna, såsom bevarande av naturen, den biologiska mångfalden och fiskebestånden, bekämpning av marint avfall samt utvecklande av en hållbar och grön turism. Parlamentet uppmuntrar samarbete inom området för förnybar energi och vill i detta sammanhang se att man utnyttjar strategier för smart specialisering, stärker de små och medelstora företagen och skapar högkvalitativa arbetstillfällen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet understryker att parlamentet stödde makroregionerna redan från början genom pilotprojekt och förberedande åtgärder. Parlamentet betonar dessutom erfarenheterna från Östersjöstrategin som visar att långsiktig strategisk planering måste fortsätta att utgöra grunden för makroregionalt samarbete. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bjuda in parlamentet som observatör i högnivågruppen för makroregionala strategier. |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, medlemsstaternas regeringar samt nationella och regionala parlament i medlemsstaterna och de tredjeländer som deltar i de makroregionala strategierna. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 259.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 303.

(4)  EUT C 188 E, 28.6.2012, s. 30.

(5)  EUT C 349 E, 29.11.2013, s. 1.

(6)  EUT C 353 E, 3.12.2013, s. 122.

(7)  EUT C 355, 20.10.2017, s. 23.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2016)0336.

(9)  Schmitt et al (2009), EU macro-regions and macro-regional strategies – A scoping study, Nordregios elektroniska arbetsdokument 2009:4.

---

| 19.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 458/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 458/9

---

P8_TA(2018)0004

Internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid i samband med målen för hållbar utveckling till 2030

Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2018 om Internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid i samband med målen för hållbar utveckling till 2030 (2017/2055(INI))

(2018/C 458/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 10 november 2016 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid (JOIN(2016)0049), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 10 november 2016 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid (JOIN(2016)0049),

| — | med beaktande av utkastet till rådets slutsatser av den 24 mars 2017 om internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets slutsatser av den 24 mars 2017 om internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 29 mars 2017 över det gemensamma meddelandet till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid (JOIN(2016)0049) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 29 mars 2017 över det gemensamma meddelandet till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid (JOIN(2016)0049) (1),

| — | med beaktande av det dokument som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess 17 mål för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det dokument som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess 17 mål för hållbar utveckling,

| — | Hållbarhetsmål 14 i FN:s program för hållbar utveckling 2030 uppmuntrar till bevarande och hållbar användning av hav och marina resurser för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

Hållbarhetsmål 14 i FN:s program för hållbar utveckling 2030 uppmuntrar till bevarande och hållbar användning av hav och marina resurser för hållbar utveckling.

| — | med beaktande av 2015 års Parisavtal inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), som trädde i kraft den 4 november 2016, och dess planerade nationellt fastställda bidrag som syftar till att minska växthusgasutsläppen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2015 års Parisavtal inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), som trädde i kraft den 4 november 2016, och dess planerade nationellt fastställda bidrag som syftar till att minska växthusgasutsläppen,

| — | med beaktande av konventionen om biologisk mångfald, som trädde i kraft den 29 december 1993, och Aichimålen i den strategiska planen för biologisk mångfald 2011–2020 som antogs i oktober 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om biologisk mångfald, som trädde i kraft den 29 december 1993, och Aichimålen i den strategiska planen för biologisk mångfald 2011–2020 som antogs i oktober 2010,

| — | med beaktande av Förenta nationernas havsrättskonvention, som kompletterats med avtalet om genomförande av bestämmelserna i havsrättskonventionen om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd, Förenta nationernas uppförandekod för ansvarsfullt fiske och Europeiska unionens gemensamma fiskeripolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas havsrättskonvention, som kompletterats med avtalet om genomförande av bestämmelserna i havsrättskonventionen om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd, Förenta nationernas uppförandekod för ansvarsfullt fiske och Europeiska unionens gemensamma fiskeripolitik,

| — | med beaktande av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) av den 3 mars 1973, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) av den 3 mars 1973,

| — | med beaktande av artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ((EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ((EUF-fördraget),

| — | med beaktande av det dokument som antogs vid FN:s havskonferens i New York den 9 juni 2017 med titeln Our ocean, our future: Call for Action, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det dokument som antogs vid FN:s havskonferens i New York den 9 juni 2017 med titeln Our ocean, our future: Call for Action,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/30/EU av den 12 juni 2013 om säkerhet för olje- och gasverksamhet till havs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/30/EU av den 12 juni 2013 om säkerhet för olje- och gasverksamhet till havs,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 december 2015Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 december 2015Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin (COM(2015)0614),

| — | med beaktande av sitt förhandlingsmandat av den 14 mars 2017 avseende avfallspaketet (2) (förslag till ändringar av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (3), Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994 om förpackningar och förpackningsavfall (4), rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall (5), Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/53/EG av den 18 september 2000 om uttjänta fordon (6), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/66/EG av den 6 september 2006 om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer och om upphävande av direktiv 91/157/EEG (7), samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU av den 4 juli 2012 om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE) (8)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt förhandlingsmandat av den 14 mars 2017 avseende avfallspaketet (2) (förslag till ändringar av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (3), Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994 om förpackningar och förpackningsavfall (4), rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall (5), Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/53/EG av den 18 september 2000 om uttjänta fordon (6), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/66/EG av den 6 september 2006 om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer och om upphävande av direktiv 91/157/EEG (7), samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU av den 4 juli 2012 om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE) (8)),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi),

| — | med beaktande av En integrerad havspolitik för Europeiska unionen från 2007 (COM(2007)0575) och Lägesrapport om EU:s integrerade havspolitik från 2012 (COM(2012)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av En integrerad havspolitik för Europeiska unionen från 2007 (COM(2007)0575) och Lägesrapport om EU:s integrerade havspolitik från 2012 (COM(2012)0491),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 av den 30 november 2011 om inrättande av ett program för att stödja den fortsatta utvecklingen av en integrerad havspolitik (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 av den 30 november 2011 om inrättande av ett program för att stödja den fortsatta utvecklingen av en integrerad havspolitik (9),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 oktober 2009Utveckling av den internationella dimensionen av EU:s integrerade havspolitik (COM(2009)0536), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 oktober 2009Utveckling av den internationella dimensionen av EU:s integrerade havspolitik (COM(2009)0536),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1625 av den 14 september 2016 om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1625 av den 14 september 2016 om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättande av en ram för havsplanering (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättande av en ram för havsplanering (11),

| — | med beaktande av EU:s strategi för sjöfartsskydd, som antogs av Europeiska rådet den 24 juni 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för sjöfartsskydd, som antogs av Europeiska rådet den 24 juni 2014,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/757 av den 29 april 2015 om övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp från sjötransporter och om ändring av direktiv 2009/16/EG (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/757 av den 29 april 2015 om övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp från sjötransporter och om ändring av direktiv 2009/16/EG (12),

| — | med beaktande av sitt förhandlingsmandat av den 15 februari 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt förhandlingsmandat av den 15 februari 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2017 om en integrerad EU-politik för Arktis (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2017 om en integrerad EU-politik för Arktis (14),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/33/EU av den 21 november 2012 om ändring av rådets direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen samt den pågående konsekvensbedömningen av utvidgningen av svavelkontrollområdena i europeiska vatten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/33/EU av den 21 november 2012 om ändring av rådets direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen samt den pågående konsekvensbedömningen av utvidgningen av svavelkontrollområdena i europeiska vatten,

| — | med beaktande av Östersjö- och Nordsjöländernas förslag till Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) om att införa särskilda kontrollområden för utsläpp av kväveoxider (Neca), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Östersjö- och Nordsjöländernas förslag till Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) om att införa särskilda kontrollområden för utsläpp av kväveoxider (Neca),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/59/EG av den 27 november 2000 om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/59/EG av den 27 november 2000 om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester,

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 december 2016 om ansvarsskyldighet, ersättning och ekonomisk säkerhet avseende olje- och gasverksamhet till havs (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 december 2016 om ansvarsskyldighet, ersättning och ekonomisk säkerhet avseende olje- och gasverksamhet till havs (15),

| — | med beaktande av policyrapporten av den 28 januari 2016 från European Academies Science Advisory Council om marin hållbarhet i en tid av förändringar i oceaner och hav, |
| --- | --- |

—

med beaktande av policyrapporten av den 28 januari 2016 från European Academies Science Advisory Council om marin hållbarhet i en tid av förändringar i oceaner och hav,

| — | med beaktande av en studie från november 2015 genomförd på begäran av parlamentets utskott för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet om utsläppsminskningsmål för internationell luft- och sjöfart (PE 569.964) , |
| --- | --- |

—

med beaktande av en studie från november 2015 genomförd på begäran av parlamentets utskott för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet om utsläppsminskningsmål för internationell luft- och sjöfart (PE 569.964) ,

| — | med beaktande av bilagan ”Åtgärder för att stärka omställningen till ren energi” till kommissionens meddelande ”Ren energi för alla i EU” (COM(2016)0860), |
| --- | --- |

—

med beaktande av bilagan ”Åtgärder för att stärka omställningen till ren energi” till kommissionens meddelande ”Ren energi för alla i EU” (COM(2016)0860),

| — | med beaktande av den fjärde Our Ocean-konferensen, som Europeiska unionen anordnade på Malta den 5–6 oktober 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde Our Ocean-konferensen, som Europeiska unionen anordnade på Malta den 5–6 oktober 2017,

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2010 om en integrerad havspolitik – utvärdering av gjorda framsteg och nya utmaningar (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2010 om en integrerad havspolitik – utvärdering av gjorda framsteg och nya utmaningar (16),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2014En europeisk strategi för ökad tillväxt och sysselsättning inom kust- och havsturism (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2014En europeisk strategi för ökad tillväxt och sysselsättning inom kust- och havsturism (COM(2014)0086),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om prioriteringar för EU:s sjöfartspolitik fram till 2020: konkurrenskraft, utfasning av fossila bränslen, digitalisering för säkerställande av global anslutbarhet, en effektiv inre marknad och ett sjöfartskluster i världsklass (9976/17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om prioriteringar för EU:s sjöfartspolitik fram till 2020: konkurrenskraft, utfasning av fossila bränslen, digitalisering för säkerställande av global anslutbarhet, en effektiv inre marknad och ett sjöfartskluster i världsklass (9976/17),

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport om marina skyddsområden i Europas hav (EEA 3/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns rapport om marina skyddsområden i Europas hav (EEA 3/2015),

| — | med beaktande av kommissionens studie från september 2017: realising the potential of the outermost regions for sustainable blue growth, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens studie från september 2017: realising the potential of the outermost regions for sustainable blue growth,

| — | med beaktande av 1992 års Helsingforskonventionen om skydd av Östersjöområdets marina miljö som trädde i kraft den 17 januari 2000, Helsingforskommissionens handlingsplan för Östersjön, som antogs av samtliga kuststater och EU år 2007, och EU:s strategi för Östersjöområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1992 års Helsingforskonventionen om skydd av Östersjöområdets marina miljö som trädde i kraft den 17 januari 2000, Helsingforskommissionens handlingsplan för Östersjön, som antogs av samtliga kuststater och EU år 2007, och EU:s strategi för Östersjöområdet,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 69/292 från juni 2015 om utformandet av ett internationellt rättsligt bindande instrument om bevarande och hållbar användning av marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktions gränser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 69/292 från juni 2015 om utformandet av ett internationellt rättsligt bindande instrument om bevarande och hållbar användning av marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktions gränser,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 september 2012Blå tillväxt: möjligheter till hållbar tillväxt inom havs- och sjöfartssektorn (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 september 2012Blå tillväxt: möjligheter till hållbar tillväxt inom havs- och sjöfartssektorn (COM(2012)0494),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om blå energi av den 20 januari 2014: Åtgärder som behövs för att utnyttja potentialen hos havsenergin i Europas hav med resultat till 2020 och därefter (COM(2014)0008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om blå energi av den 20 januari 2014: Åtgärder som behövs för att utnyttja potentialen hos havsenergin i Europas hav med resultat till 2020 och därefter (COM(2014)0008),

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 juli 2013 om blå tillväxt – att stärka en hållbar tillväxt i den marina sektorn, sektorn för sjötransporter och turismsektorn i EU (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 juli 2013 om blå tillväxt – att stärka en hållbar tillväxt i den marina sektorn, sektorn för sjötransporter och turismsektorn i EU (17),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för transport och turism och fiskeriutskottet (A8-0399/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för transport och turism och fiskeriutskottet (A8-0399/2017),

| A. | Det råder bred enighet om att havens miljömässiga hälsa är kraftigt hotad och riskerar oåterkalleliga skador utan riktade och samordnade insatser från världssamfundets sida. |
| --- | --- |

A.

Det råder bred enighet om att havens miljömässiga hälsa är kraftigt hotad och riskerar oåterkalleliga skador utan riktade och samordnade insatser från världssamfundets sida.

| B. | Ansamlingen och spridningen av marint skräp kan vara ett av de snabbast växande hoten mot världshavens hälsa. Framför allt mikroplaster orsakar problem, eftersom de på grund av sin ringa storlek kan intas av flera olika slags organismer (sjöfåglar, fiskar, musslor, sandmaskar och djurplankton). De uppskattningsvis 150 miljoner ton plast som har samlats i världshaven orsakar allvarliga miljöskador och ekonomiska skador, inbegripet för kustsamhällen, turism, sjöfart och fiskenäring. |
| --- | --- |

B.

Ansamlingen och spridningen av marint skräp kan vara ett av de snabbast växande hoten mot världshavens hälsa. Framför allt mikroplaster orsakar problem, eftersom de på grund av sin ringa storlek kan intas av flera olika slags organismer (sjöfåglar, fiskar, musslor, sandmaskar och djurplankton). De uppskattningsvis 150 miljoner ton plast som har samlats i världshaven orsakar allvarliga miljöskador och ekonomiska skador, inbegripet för kustsamhällen, turism, sjöfart och fiskenäring.

| C. | Bland dagens påfrestningar på den marina miljön märks skador på livsmiljöer och ekosystem, långlivade farliga ämnen i sediment och vattenförekomster, förstöring av korallrev, invasiva arter, föroreningar och övergödning och sjöfart, samt utvinning av råvaror och överutnyttjande av marina arter, försurning och uppvärmning av vatten på grund av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

C.

Bland dagens påfrestningar på den marina miljön märks skador på livsmiljöer och ekosystem, långlivade farliga ämnen i sediment och vattenförekomster, förstöring av korallrev, invasiva arter, föroreningar och övergödning och sjöfart, samt utvinning av råvaror och överutnyttjande av marina arter, försurning och uppvärmning av vatten på grund av klimatförändringarna.

| D. | Bara under 2010 fanns omkring 4,8–12,7 miljoner ton plastskräp såsom livsmedelsförpackningar och plastflaskor i havet (18), vilket motsvarar cirka 1,5–4,5 procent av världens totala plastproduktion, och den sammanlagda mängden avfall kommer att leda till en tiofaldig ökning av den totala mängd plast som kastats i havet fram till 2020. |
| --- | --- |

D.

Bara under 2010 fanns omkring 4,8–12,7 miljoner ton plastskräp såsom livsmedelsförpackningar och plastflaskor i havet (18), vilket motsvarar cirka 1,5–4,5 procent av världens totala plastproduktion, och den sammanlagda mängden avfall kommer att leda till en tiofaldig ökning av den totala mängd plast som kastats i havet fram till 2020.

| E. | Med skräp avses avfall av begränsad storlek på allmän plats som med orätt har slängts i miljön (på land, i färskvatten och till havs), med flit eller av oaktsamhet. |
| --- | --- |

E.

Med skräp avses avfall av begränsad storlek på allmän plats som med orätt har slängts i miljön (på land, i färskvatten och till havs), med flit eller av oaktsamhet.

| F. | Mer än 100 miljoner ton plastavfall samt mikroplaster belastar våra världshav och hotar deras överlevnad. |
| --- | --- |

F.

Mer än 100 miljoner ton plastavfall samt mikroplaster belastar våra världshav och hotar deras överlevnad.

| G. | Om inget drastiskt görs kommer mer än hälften av världens marina arter att vara utrotningshotade år 2100. |
| --- | --- |

G.

Om inget drastiskt görs kommer mer än hälften av världens marina arter att vara utrotningshotade år 2100.

| H. | Det har blivit alltmer vanligt med plast i konsumentprodukter. Produktionen har ökat stadigt sedan materialet började användas för omkring 50 år sedan och år 2015 tillverkades cirka 322 miljoner ton plast i världen. Den ökade produktionen har i kombination med såväl ett förändrat plastanvändningssätt som demografisk utveckling lett till att större mängder plastskräp dumpas i våra hav. FN:s miljöprogram (Unep) uppskattar att 33 miljarder ton plast kommer att ha ansamlats år 2050, om ingenting görs. |
| --- | --- |

H.

Det har blivit alltmer vanligt med plast i konsumentprodukter. Produktionen har ökat stadigt sedan materialet började användas för omkring 50 år sedan och år 2015 tillverkades cirka 322 miljoner ton plast i världen. Den ökade produktionen har i kombination med såväl ett förändrat plastanvändningssätt som demografisk utveckling lett till att större mängder plastskräp dumpas i våra hav. FN:s miljöprogram (Unep) uppskattar att 33 miljarder ton plast kommer att ha ansamlats år 2050, om ingenting görs.

| I. | Marint skräp kommer till 80 procent från land, och om man inte först tar itu med frågorna rörande en effektiv politik och åtgärder för att minska och begränsa skräpet på land kan man inte effektivt hantera problemet med marint skräp på sikt. |
| --- | --- |

I.

Marint skräp kommer till 80 procent från land, och om man inte först tar itu med frågorna rörande en effektiv politik och åtgärder för att minska och begränsa skräpet på land kan man inte effektivt hantera problemet med marint skräp på sikt.

| J. | De allra vanligaste typerna av skräp är cigarettfilter, plastpåsar, fiskeutrustning såsom nät och förpackningar av alla dess slag. Mellan 60 procent och 90 procent av det marina skräpet har tillverkats med hjälp av en eller flera polymerer, t.ex. polyeten (PE), polyetentereftalat (PET), polypropen (PP) och polyvinylklorid (PVC) som alla har en extremt lång nedbrytningstid. Det kommer följaktligen att ta årtionden eller till och med århundraden innan majoriteten av den plast som tillverkas i dag försvinner. |
| --- | --- |

J.

De allra vanligaste typerna av skräp är cigarettfilter, plastpåsar, fiskeutrustning såsom nät och förpackningar av alla dess slag. Mellan 60 procent och 90 procent av det marina skräpet har tillverkats med hjälp av en eller flera polymerer, t.ex. polyeten (PE), polyetentereftalat (PET), polypropen (PP) och polyvinylklorid (PVC) som alla har en extremt lång nedbrytningstid. Det kommer följaktligen att ta årtionden eller till och med århundraden innan majoriteten av den plast som tillverkas i dag försvinner.

| K. | Plastavfall orsakar död och sjukdomar bland marina djur genom att djuren kvävs, trasslar in sig och förgiftas. Plastmaterial som vågorna och solen bryter ner till mikropartiklar om mindre än 5 mm i diameter intas av marina varelser såsom musslor, maskar och djurplankton. Nanoplaster om bara en halv millimeter tränger in i små marina djurs cellmembran och cellkärnor. Plastskräp som inte kan ses med blotta ögat kommer dessutom in i livsmedelskedjan vid källan. |
| --- | --- |

K.

Plastavfall orsakar död och sjukdomar bland marina djur genom att djuren kvävs, trasslar in sig och förgiftas. Plastmaterial som vågorna och solen bryter ner till mikropartiklar om mindre än 5 mm i diameter intas av marina varelser såsom musslor, maskar och djurplankton. Nanoplaster om bara en halv millimeter tränger in i små marina djurs cellmembran och cellkärnor. Plastskräp som inte kan ses med blotta ögat kommer dessutom in i livsmedelskedjan vid källan.

| L. | Enligt Unep uppskattas den enkla kapitalkostnaden för marint plastskräp till cirka 8 miljarder US-dollar per år (19), och fisket, sjöfarten, turismen och fritidssektorn är bara några av alla de sektorer som påverkas av havsföroreningen. |
| --- | --- |

L.

Enligt Unep uppskattas den enkla kapitalkostnaden för marint plastskräp till cirka 8 miljarder US-dollar per år (19), och fisket, sjöfarten, turismen och fritidssektorn är bara några av alla de sektorer som påverkas av havsföroreningen.

| M. | Innan det finns en internationellt överenskommen definition av biologisk nedbrytbarhet kommer införandet av plastprodukter som betecknats som ”biologiskt nedbrytbara” inte att medföra någon betydande minskning, vare sig när det gäller den mängd plast som hamnar i haven eller när det gäller risken för fysisk och kemisk påverkan på den marina miljön. |
| --- | --- |

M.

Innan det finns en internationellt överenskommen definition av biologisk nedbrytbarhet kommer införandet av plastprodukter som betecknats som ”biologiskt nedbrytbara” inte att medföra någon betydande minskning, vare sig när det gäller den mängd plast som hamnar i haven eller när det gäller risken för fysisk och kemisk påverkan på den marina miljön.

| N. | Föroreningar av näringsämnen (eutrofiering) som kommer från olika källor, inklusive avrinning från jordbruket och avloppsvatten, överbelastar marina miljöer med höga koncentrationer av kväve, fosfor och andra näringsämnen, som kan orsaka omfattande algblomningar. När algerna dör och bryts ner förbrukar de syre samtidigt som de skapar hypoxiska (syrefattiga) ”döda zoner” där fiskar och annat marint liv inte trivs. I dag finns uppskattningsvis 500 döda zoner i världen, och många fler områden lider av de negativa effekterna av stor övergödning. |
| --- | --- |

N.

Föroreningar av näringsämnen (eutrofiering) som kommer från olika källor, inklusive avrinning från jordbruket och avloppsvatten, överbelastar marina miljöer med höga koncentrationer av kväve, fosfor och andra näringsämnen, som kan orsaka omfattande algblomningar. När algerna dör och bryts ner förbrukar de syre samtidigt som de skapar hypoxiska (syrefattiga) ”döda zoner” där fiskar och annat marint liv inte trivs. I dag finns uppskattningsvis 500 döda zoner i världen, och många fler områden lider av de negativa effekterna av stor övergödning.

| O. | Marina varelser hotas av industriellt buller från sjöfart, seismiska undersökningar och marina sonarsystem som används vid rutinövningar, vilket kan leda till hörselsvårigheter eftersom djurens kommunikation och navigationssignaler blir otydligare samt kan leda till fysiologiska och reproduktiva problem. Det marina livet är nämligen mycket beroende av undervattensljud för sina grundläggande livsfunktioner, som att leta efter mat och makar, och det finns ingen mekanism som skyddar dem mot detta. |
| --- | --- |

O.

Marina varelser hotas av industriellt buller från sjöfart, seismiska undersökningar och marina sonarsystem som används vid rutinövningar, vilket kan leda till hörselsvårigheter eftersom djurens kommunikation och navigationssignaler blir otydligare samt kan leda till fysiologiska och reproduktiva problem. Det marina livet är nämligen mycket beroende av undervattensljud för sina grundläggande livsfunktioner, som att leta efter mat och makar, och det finns ingen mekanism som skyddar dem mot detta.

| P. | Förlusten av marin biologisk mångfald försvagar havens ekosystem och deras förmåga att stå emot störningar, anpassa sig till klimatförändringarna och fylla sin funktion som en global ekologi- och klimatreglerare. Klimatförändringar som orsakas av människan har en direkt påverkan på marina arter eftersom de förändrar artrikedomen samt arternas mångfald och fördelning och eftersom de påverkar arternas näringsintag, utveckling och fortplantning samt förhållandet mellan arter. |
| --- | --- |

P.

Förlusten av marin biologisk mångfald försvagar havens ekosystem och deras förmåga att stå emot störningar, anpassa sig till klimatförändringarna och fylla sin funktion som en global ekologi- och klimatreglerare. Klimatförändringar som orsakas av människan har en direkt påverkan på marina arter eftersom de förändrar artrikedomen samt arternas mångfald och fördelning och eftersom de påverkar arternas näringsintag, utveckling och fortplantning samt förhållandet mellan arter.

| Q. | På grund av havens gränsöverskridande karaktär måste den verksamhet som bedrivs och de påfrestningar den medför omfattas av samarbete mellan regeringar i marina regioner så att de gemensamma resurserna förblir hållbara. Åtgärderna inom ramen för världshavsförvaltningen präglas av sådan mångfald och komplexitet att det krävs en stor mängd tvärvetenskaplig expertis samt regionalt och internationellt samarbete. |
| --- | --- |

Q.

På grund av havens gränsöverskridande karaktär måste den verksamhet som bedrivs och de påfrestningar den medför omfattas av samarbete mellan regeringar i marina regioner så att de gemensamma resurserna förblir hållbara. Åtgärderna inom ramen för världshavsförvaltningen präglas av sådan mångfald och komplexitet att det krävs en stor mängd tvärvetenskaplig expertis samt regionalt och internationellt samarbete.

| R. | De exklusiva ekonomiska zonerna i EU:s medlemsstater breder ut sig över 25,6 miljoner km2, varav praktiskt taget samtliga ligger i de yttersta randområdena och i utomeuropeiska länder och territorier, vilket gör EU till världens största havsområde. Det åligger följaktligen EU att vara pådrivande i upprättandet av en effektiv och ambitiös internationell världshavsförvaltning. |
| --- | --- |

R.

De exklusiva ekonomiska zonerna i EU:s medlemsstater breder ut sig över 25,6 miljoner km2, varav praktiskt taget samtliga ligger i de yttersta randområdena och i utomeuropeiska länder och territorier, vilket gör EU till världens största havsområde. Det åligger följaktligen EU att vara pådrivande i upprättandet av en effektiv och ambitiös internationell världshavsförvaltning.

| S. | Forskning har visat att några direkta effekter som oljeutsläpp skulle kunna få för marina organismer samt biologiska system och processer är beteendestörningar och utrotning av marina arter, mikrobiell blomning, hypoxi (lägre syrekoncentrationer i vatten), toxiska effekter av kemikalier som används för att dispergera olja och djuphavskorallers död. |
| --- | --- |

S.

Forskning har visat att några direkta effekter som oljeutsläpp skulle kunna få för marina organismer samt biologiska system och processer är beteendestörningar och utrotning av marina arter, mikrobiell blomning, hypoxi (lägre syrekoncentrationer i vatten), toxiska effekter av kemikalier som används för att dispergera olja och djuphavskorallers död.

| T. | Sjötransporter påverkar det globala klimatet och luftkvaliteten till följd av utsläpp av koldioxid och av icke-koldioxidutsläpp, inbegripet kväveoxider, svaveloxider, metan, partiklar och sot. |
| --- | --- |

T.

Sjötransporter påverkar det globala klimatet och luftkvaliteten till följd av utsläpp av koldioxid och av icke-koldioxidutsläpp, inbegripet kväveoxider, svaveloxider, metan, partiklar och sot.

| U. | Prospektering, borrning och transport av olje- och gasfyndigheter som finns under havsbotten i många delar av världen kan orsaka allvarlig skada på känsliga marina områden och störningar för marina arter. I många fall är det tillåtet att utvinna samt borra efter olja och gas i eller i närheten av marina skyddsområden. |
| --- | --- |

U.

Prospektering, borrning och transport av olje- och gasfyndigheter som finns under havsbotten i många delar av världen kan orsaka allvarlig skada på känsliga marina områden och störningar för marina arter. I många fall är det tillåtet att utvinna samt borra efter olja och gas i eller i närheten av marina skyddsområden.

| V. | Enligt artikel 191 i EUF-fördraget ska unionens miljöpolitik syfta till en hög skyddsnivå, även genom tillämpning av försiktighetsprincipen och principen om att förorenaren ska betala. |
| --- | --- |

V.

Enligt artikel 191 i EUF-fördraget ska unionens miljöpolitik syfta till en hög skyddsnivå, även genom tillämpning av försiktighetsprincipen och principen om att förorenaren ska betala.

| W. | Det finns ett flertal risker med användning av tung eldningsolja för sjötransporter i Arktis: Vid utsläpp emulgeras det mycket tjocka bränslet, varpå det sjunker och kan färdas över extremt långa avstånd om det fångas i is. Utsläpp av tung eldningsolja innebär enorma risker för livsmedelstryggheten för urbefolkningarna i Arktis, vars försörjning är avhängig av fiske och jakt. Förbränning av tung eldningsolja ger upphov till svaveloxider och tungmetaller samt stora mängder sot som, när det hamnar på den arktiska isen, stimulerar upptagningen av värme i ismassan, vilket påskyndar issmältningen och effekterna av klimatförändringarna. IMO har förbjudit frakt och användning av tung eldningsolja i vattnen runt Antarktis. |
| --- | --- |

W.

Det finns ett flertal risker med användning av tung eldningsolja för sjötransporter i Arktis: Vid utsläpp emulgeras det mycket tjocka bränslet, varpå det sjunker och kan färdas över extremt långa avstånd om det fångas i is. Utsläpp av tung eldningsolja innebär enorma risker för livsmedelstryggheten för urbefolkningarna i Arktis, vars försörjning är avhängig av fiske och jakt. Förbränning av tung eldningsolja ger upphov till svaveloxider och tungmetaller samt stora mängder sot som, när det hamnar på den arktiska isen, stimulerar upptagningen av värme i ismassan, vilket påskyndar issmältningen och effekterna av klimatförändringarna. IMO har förbjudit frakt och användning av tung eldningsolja i vattnen runt Antarktis.

| X. | Kväveoxidutsläppen, särskilt i hamnstäder och kustområden, kommer till stor del från sjöfarten och är ett stort problem för folkhälsan och miljöskyddet i Europa. Kväveoxidutsläppen från sjöfarten i EU är på det hela taget oreglerade, och om de fortsätter i samma takt beräknas de överskrida de landbaserade kväveoxidutsläppen redan 2020 (20). |
| --- | --- |

X.

Kväveoxidutsläppen, särskilt i hamnstäder och kustområden, kommer till stor del från sjöfarten och är ett stort problem för folkhälsan och miljöskyddet i Europa. Kväveoxidutsläppen från sjöfarten i EU är på det hela taget oreglerade, och om de fortsätter i samma takt beräknas de överskrida de landbaserade kväveoxidutsläppen redan 2020 (20).

| Y. | När fartyg ligger i hamn används vanligtvis fartygens hjälpmotorer för att generera el för kommunikation, belysning, ventilation och annan utrustning ombord. Sådan bränsleanvändning innebär utsläpp av en rad förorenande ämnen såsom svaveldioxid (SO2), kväveoxid (NOx), sot och atmosfäriska partiklar (PM). |
| --- | --- |

Y.

När fartyg ligger i hamn används vanligtvis fartygens hjälpmotorer för att generera el för kommunikation, belysning, ventilation och annan utrustning ombord. Sådan bränsleanvändning innebär utsläpp av en rad förorenande ämnen såsom svaveldioxid (SO2), kväveoxid (NOx), sot och atmosfäriska partiklar (PM).

| Z. | Landström innebär att fartyg ansluts till hamnens elnät när de ligger vid kaj. På de allra flesta platser ger den energimix som används för att producera landström mindre utsläpp än om man använder fartygens bränsle (21). I nuvarande lagstiftning såsom svaveldirektivet (direktiv (EU) 2016/802) görs ett tydligt erkännande av landström som ett alternativ till lågsvavligt marint bränsle, samtidigt som det i direktiv 2014/94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen anges att medlemsstaterna ska se till att installation av landströmsförsörjning ska prioriteras i hamnar som hör till TEN-T-stomnätet och i andra hamnar senast den 31 december 2025. |
| --- | --- |

Z.

Landström innebär att fartyg ansluts till hamnens elnät när de ligger vid kaj. På de allra flesta platser ger den energimix som används för att producera landström mindre utsläpp än om man använder fartygens bränsle (21). I nuvarande lagstiftning såsom svaveldirektivet (direktiv (EU) 2016/802) görs ett tydligt erkännande av landström som ett alternativ till lågsvavligt marint bränsle, samtidigt som det i direktiv 2014/94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen anges att medlemsstaterna ska se till att installation av landströmsförsörjning ska prioriteras i hamnar som hör till TEN-T-stomnätet och i andra hamnar senast den 31 december 2025.

| AA. | I de vetenskapliga rön som lades fram i den femte utvärderingsrapporten för 2014 från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) heter det att uppvärmningen av klimatsystemet är otvetydig, att klimatförändringarna är verklighet och att det är mänskliga aktiviteter som huvudsakligen legat bakom den uppvärmning som observerats sedan mitten av 1900-talet och vars utbredda och påtagliga effekter genom klimatförändringarna redan är tydliga i naturliga och mänskliga system på alla kontinenter och i haven. |
| --- | --- |

AA.

I de vetenskapliga rön som lades fram i den femte utvärderingsrapporten för 2014 från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) heter det att uppvärmningen av klimatsystemet är otvetydig, att klimatförändringarna är verklighet och att det är mänskliga aktiviteter som huvudsakligen legat bakom den uppvärmning som observerats sedan mitten av 1900-talet och vars utbredda och påtagliga effekter genom klimatförändringarna redan är tydliga i naturliga och mänskliga system på alla kontinenter och i haven.

| AB. | Nästan 90 procent av den globala vindkraften finns i turbulensen ovanför världshaven, och vind, vågor och strömmar innehåller tillsammans 300 gånger mer energi än den som människan för närvarande förbrukar. Enligt 2010 års rapport från European Ocean Energy Association (EU-OEA) skulle installerad havsenergi kunna utgöra 3,6 GW år 2030 och öka till omkring 188 GW vid århundradets mitt. Vidare skulle en världsledande havsenergiindustri i Europa kunna förhindra att 136,3 miljoner ton koldioxid släpps ut varje år i atmosfären och skapa 470 000 nya gröna jobb. |
| --- | --- |

AB.

Nästan 90 procent av den globala vindkraften finns i turbulensen ovanför världshaven, och vind, vågor och strömmar innehåller tillsammans 300 gånger mer energi än den som människan för närvarande förbrukar. Enligt 2010 års rapport från European Ocean Energy Association (EU-OEA) skulle installerad havsenergi kunna utgöra 3,6 GW år 2030 och öka till omkring 188 GW vid århundradets mitt. Vidare skulle en världsledande havsenergiindustri i Europa kunna förhindra att 136,3 miljoner ton koldioxid släpps ut varje år i atmosfären och skapa 470 000 nya gröna jobb.

| AC. | IPCC bekräftade 2015 att för att begränsa den globala uppvärmningen till 2 oC till slutet av detta århundrade måste en tredjedel av oljetillgångarna, hälften av gastillgångarna och mer än 80 procent av koltillgångarna förbli oexploaterade. |
| --- | --- |

AC.

IPCC bekräftade 2015 att för att begränsa den globala uppvärmningen till 2 oC till slutet av detta århundrade måste en tredjedel av oljetillgångarna, hälften av gastillgångarna och mer än 80 procent av koltillgångarna förbli oexploaterade.

| AD. | Syftet med Parisavtalet är att ”så snart som möjligt nå kulmen för de globala utsläppen av växthusgaser” för att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till klart under 2 oC jämfört med förindustriella nivåer och göra ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC. Meteorologiska världsorganisationen (WMO) rapporterade nyligen att den globala uppvärmningen under 2016 steg till anmärkningsvärt höga 1,1 oC över förindustriella nivåer. |
| --- | --- |

AD.

Syftet med Parisavtalet är att ”så snart som möjligt nå kulmen för de globala utsläppen av växthusgaser” för att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till klart under 2 oC jämfört med förindustriella nivåer och göra ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC. Meteorologiska världsorganisationen (WMO) rapporterade nyligen att den globala uppvärmningen under 2016 steg till anmärkningsvärt höga 1,1 oC över förindustriella nivåer.

| AE. | Ett misslyckande med att nå Parisavtalets mål om att hålla ökningen av medeltemperaturen klart under 2 oC skulle få enorma miljökonsekvenser och ekonomiska kostnader och skulle bland annat öka sannolikheten för att vi skulle nå brytpunkter där temperaturnivåerna skulle börja begränsa naturens förmåga att absorbera koldioxid i haven. |
| --- | --- |

AE.

Ett misslyckande med att nå Parisavtalets mål om att hålla ökningen av medeltemperaturen klart under 2 oC skulle få enorma miljökonsekvenser och ekonomiska kostnader och skulle bland annat öka sannolikheten för att vi skulle nå brytpunkter där temperaturnivåerna skulle börja begränsa naturens förmåga att absorbera koldioxid i haven.

| AF. | Det bör noteras att vindkraft till havs och havsenergi (vågenergi, tidvattenenergi, havsvärmeenergi) har potential vad gäller egenenergi, förutsatt att man tar hänsyn till miljön och befintliga ekosystem. Denna egenenergi möjliggör för EU att inte endast skapa ekonomisk tillväxt och kvalificerade arbetstillfällen utan även att trygga energiförsörjningen och stimulera sin konkurrenskraft tack vare teknisk innovation. |
| --- | --- |

AF.

Det bör noteras att vindkraft till havs och havsenergi (vågenergi, tidvattenenergi, havsvärmeenergi) har potential vad gäller egenenergi, förutsatt att man tar hänsyn till miljön och befintliga ekosystem. Denna egenenergi möjliggör för EU att inte endast skapa ekonomisk tillväxt och kvalificerade arbetstillfällen utan även att trygga energiförsörjningen och stimulera sin konkurrenskraft tack vare teknisk innovation.

| AG. | Genom en bättre havsförvaltning kommer det att bli lättare att skapa lika villkor globalt sett för företagen, inklusive den europeiska havsenergisektorn. |
| --- | --- |

AG.

Genom en bättre havsförvaltning kommer det att bli lättare att skapa lika villkor globalt sett för företagen, inklusive den europeiska havsenergisektorn.

| AH. | Oavsett om det gäller direkt eller indirekt tillförsel av skräp, ämnen eller energi, inbegripet undervattensljud som orsakats av människor, så innebär eller kan marina föroreningar innebära skadlig påverkan på levande resurser och marina ekosystem. Detta leder till utarmning av den biologiska mångfalden, risker för människors hälsa, hinder för maritim verksamhet och förändrad kvalitet på grundvattnet. |
| --- | --- |

AH.

Oavsett om det gäller direkt eller indirekt tillförsel av skräp, ämnen eller energi, inbegripet undervattensljud som orsakats av människor, så innebär eller kan marina föroreningar innebära skadlig påverkan på levande resurser och marina ekosystem. Detta leder till utarmning av den biologiska mångfalden, risker för människors hälsa, hinder för maritim verksamhet och förändrad kvalitet på grundvattnet.

| AI. | EU bör vara pådrivande i diskussionerna och förhandlingarna inom internationella forum för att alla aktörer ska ta sitt ansvar och minska sina utsläpp av växthusgaser och föroreningar och ska ta itu med de allt större utmaningar som en hållbar resursförvaltning innebär. |
| --- | --- |

AI.

EU bör vara pådrivande i diskussionerna och förhandlingarna inom internationella forum för att alla aktörer ska ta sitt ansvar och minska sina utsläpp av växthusgaser och föroreningar och ska ta itu med de allt större utmaningar som en hållbar resursförvaltning innebär.

| AJ. | Utnyttjande av förnybar havsbaserad energi kan bidra till uppfyllandet av målet om energiautonomi för små öar i EU. |
| --- | --- |

AJ.

Utnyttjande av förnybar havsbaserad energi kan bidra till uppfyllandet av målet om energiautonomi för små öar i EU.

| AK. | Insyn i internationella organisationer är avgörande för att säkerställa demokratiskt ansvarstagande och deltagande. |
| --- | --- |

AK.

Insyn i internationella organisationer är avgörande för att säkerställa demokratiskt ansvarstagande och deltagande.

| AL. | Haven och oceanerna har potential att bli viktiga källor till ren energi. Denna förnybara havsenergi möjliggör för EU att inte endast skapa ekonomisk tillväxt och kvalificerade arbetstillfällen utan även att trygga energiförsörjningen och öka sin konkurrenskraft tack vare den tekniska innovationen. Utnyttjande av denna lokala resurs har en dimension som är ytterst viktig för önationer och -regioner, särskilt de yttersta randområdena, där havsenergin kan bidra till energioberoende och ersätta den elektricitet som produceras, till ett högt pris, av dieselkraftverk. |
| --- | --- |

AL.

Haven och oceanerna har potential att bli viktiga källor till ren energi. Denna förnybara havsenergi möjliggör för EU att inte endast skapa ekonomisk tillväxt och kvalificerade arbetstillfällen utan även att trygga energiförsörjningen och öka sin konkurrenskraft tack vare den tekniska innovationen. Utnyttjande av denna lokala resurs har en dimension som är ytterst viktig för önationer och -regioner, särskilt de yttersta randområdena, där havsenergin kan bidra till energioberoende och ersätta den elektricitet som produceras, till ett högt pris, av dieselkraftverk.

Förbättra den internationella ramen för förvaltningen av världshaven

| 1. | Europaparlamentet erinrar om oceanernas och havens centrala roll för att uppehålla livet på jorden, hållbar utveckling, sysselsättning och innovation samt för rekreation och rekreationsinrättningar. Parlamentet delar den växande oron när det gäller behovet av en mer effektiv och integrerad förvaltning och skydd av oceanerna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar det gemensamma meddelandet om internationell världshavsförvaltning och de åtgärder som föreslagits, som framhåller EU:s åtagande om bevarande och hållbar användning av oceaner och hav och marina resurser i enlighet med hållbarhetsmål nr 14 i FN:s 2030-agenda för hållbar utveckling. Parlamentet är medvetet om att frågan berör flera olika områden och att det krävs en samordnad och integrerad strategi för att säkerställa en bättre havsförvaltning. Parlamentet uppmanar EU att gå i täten som global aktör för att stärka den internationella världshavsförvaltningen och åtgärda luckorna med hjälp av dess expertis som skapats när det gäller att utveckla en hållbar strategi för havsförvaltning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om den integrerade och odelbara karaktären hos samtliga mål för hållbar utveckling, liksom sammankopplingarna och synergierna mellan dessa, och upprepar den avgörande vikten av att samtliga EU-åtgärder styrs av 2030-agendan, inklusive de principer som fastställs i denna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sätta tydliga tidsfrister, vid behov lägga fram lagstiftningsförslag samt arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att förbättra samarbetet på områden såsom havsforskning, kapacitetsuppbyggnad och tekniköverföring, och att inrätta mekanismer för att stödja samordning samt fortlöpande övervakning och utvärdering på EU-nivå, i syfte att med gott resultat genomföra de åtgärder som förtecknas i det gemensamma meddelandet. Parlamentet framhäver fördragsbestämmelserna om försiktighetsprincipen och principen om att förorenaren ska betala och betonar vikten av den ekosystembaserade metoden i samtliga EU-åtgärder inom området för havsförvaltning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet framhäver på nytt den starka maritima dimensionen av målen för hållbar utveckling, särskilt för, men inte begränsat till, mål nr 14 (bevara och nyttja haven och de marina resurserna på ett hållbart sätt). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar och ger sitt fullständiga stöd till dokumentet Our ocean, our future: call for action som antogs av FN:s havskonferens i juni 2017, för att stödja genomförandet av hållbarhetsmål nr 14 om att bevara och hållbart nyttja hav och marina resurser för hållbar utveckling. Parlamentet noterar med stor tillfredsställelse att 1 328 frivilliga åtaganden gjorts av regeringar, andra mellanstatliga organisationer och organisationer i det civila samhället, den privata sektorn, akademiska institutioner, forskningsinstitut och det vetenskapliga samfundet för att bevara haven och öka medvetenheten om havens betydelse för människors överlevnad. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska unionen har en omfattande lagstiftningssamling och uppsättning förvaltningsverktyg som är inriktade på vissa delar av havsförvaltning. Parlamentet anger dock att situationen för EU:s regionala hav icke desto mindre är kritisk på grund av ett överutnyttjande av resurser, organiska och oorganiska förorenande ämnen som påverkar havens hälsa och produktivitet, förlust av biologisk mångfald, försämrade livsmiljöer, invasiva arter, kustsamhällen i förfall och konflikter mellan marina sektorer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att följa det gemensamma meddelandet om världshavsförvaltning genom att offentliggöra en lägesrapport om de åtgärder som ses över och en tydlig tidsram för kommande åtgärder och genom att föreskriva en koppling mellan dessa åtgärder och befintliga europeiska initiativ samt befintliga internationella instrument. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid behov lägga fram initiativ till rådet om att utveckla havspartnerskap med viktiga havsaktörer som ett sätt att främja målet med en bättre global förvaltning och politisk samstämmighet och vidareutveckla befintliga bilaterala samarbetsramar såsom högnivådialogerna och fiske och havsfrågor. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentets inser att Förenta nationernas havsrättskonvention spelar en nyckelroll för att tillhandahålla en grundläggande rättslig ram för samordnade insatser och konsekvens i hanteringen av havsrelaterade frågor. Parlamentet uppmanar med kraft kustmedlemsstater att iaktta sin skyldighet enligt havsrättskonventionen att skydda och bevara den marina miljön och dess levande resurser samt sin skyldighet att förebygga och kontrollera marina föroreningar. Parlamentet noterar att medlemsstaterna är skyldiga att ersätta skada som uppstått genom att de har brutit mot sina internationella förpliktelser att bekämpa sådana föroreningar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar staterna att förbättra sina rättssystem för bevarande av haven. Parlamentet efterlyser ett internationellt erkännande av begreppet ekologisk skada i samband med havsföroreningar så att de drabbade kan begära skadestånd när överträdelser konstateras. Parlamentet anser att principen om ansvarskedja bör införas, så att man, längs hela beslutskedjan, kan fastställa vem som ansvarar för de miljöskador som uppstår. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker att EU bör sträva efter att säkerställa att bestämmelser om fiskeriverksamhet spelar en central roll i ett framtida rättsligt bindande instrument inom Unclos vad gäller bevarande och hållbar användning av marin biologisk mångfald i områden som ligger utanför nationella jurisdiktioner. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck alla stater att ansluta sig till relevanta fiskeriinstrument, i synnerhet FAO:s iakttagandeavtal, FN:s avtal om gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd och avtalet om hamnstatsåtgärder för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, samt att fullt ut tillämpa bestämmelserna i dessa instrument och andra internationella handlingsplaner från FAO. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet gläder sig över EU:s framsteg vad gäller den gemensamma fiskeripolitikens externa dimension. Parlamentet understryker att denna dimension, inbegripet internationella avtal och partnerskapsavtal, är ett viktigt instrument för främjande av EU:s normer i miljöfrågor och på det sociala området och även för kampen mot IUU-fiske på internationell nivå. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar att man inom ramen för transparensinitiativet för fiske nyligen antog sin globala standard. Parlamentet uppmuntrar stater att ansöka om medlemskap i transparensinitiativet för fiske. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja detta initiativ. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att garantera lika villkor för EU:s fiskeflottor, särskilt med hänvisning till att dessa fartyg måste tillämpa EU:s höga miljöstandarder och hållbarhetsstandarder. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet insisterar på att EU bör arbeta för att de miljöstandarder för fiske som EU-fartyg måste tillämpa ska vara samma som gäller i internationella sammanhang och allt bilateralt samarbete, så att inte den egna flottan missgynnas vad gäller miljöhållbarhet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om FN:s resolution 2749 (XXV) av den 17 december 1970, i vilket det konstateras att ”havsbottnen och dess underlag utanför gränserna för nationell jurisdiktion såväl som dess tillgångar utgör människosläktets gemensamma arvedel” och artikel 136 i Montego Bay-konventionen i vilken det fastställs att havsbotten utanför gränserna för internationell jurisdiktion och dess tillgångar utgör mänsklighetens gemensamma arvedel. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att inte längre subventionera licenser för prospektering och gruvdrift i områden utanför nationell jurisdiktion eller utfärda tillstånd för gruvdrift på kontinentalsocklar. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar vidare när det gäller internationell lagstiftning om luftföroreningar att medlemsstaterna enligt havsrättskonventionen inte har tillåtelse att inspektera fartyg, inte ens då det finns starka bevis för överträdelse. Parlamentet uppmanar därför FN-parterna att stärka havsrättskonventionens rättsliga ram för att åtgärda eventuella luckor i förvaltningen och skapa kraftfulla verkställighetsmekanismer för internationell miljölagstiftning. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet begär att ett internationellt regelverk för kampen mot radioaktivt avfall och förorening av hav och havsbottnar inrättas för att genomföra konkreta åtgärder som begränsar påverkan på miljö och hälsa samt för rening av havsbotten. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet framhåller att garanterad insyn, inklusive allmänhetens tillgång till information, deltagande av intressenter, allmänhetens deltagande i beslutsfattandet och möjlighet till rättslig prövning i miljöfrågor enligt Århuskonventionen samt legitimitet för FN:s organisationer, däribland den offentliga redovisningsskyldigheten för landsföreträdare i internationella organ, såsom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och Internationella havsbottenmyndigheten, måste prioriteras i arbetet med att åtgärda befintliga förvaltningsbrister. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att arbeta tillsammans via Internationella havsbottenmyndigheten för att säkerställa insyn i dess arbetsmetoder och faktisk kapacitet att bedöma miljökonsekvenser och effektivt skydda den marina miljön mot skadliga effekter och för att skydda och bevara den marina miljön enligt kraven i delarna XI och XII i FN:s havsrättskonvention. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta en aktiv och allt större roll inom internationella organ i syfte att föreslå insynsreformer och öka den allmänna miljöambitionen i de åtgärder som vidtas. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet framhåller att en förbättrad ram för förvaltningen av världshaven kommer att innebära starkare regionala och globala insatser genom främjande av multilaterala instrument som redan överenskommits samt strategier och ett förbättrat genomförande av dessa. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att främja ett starkare internationellt maritimt samarbete, särskilt inom maritim forskning och teknik, såsom föreslagits av OECD. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar behovet av stärkt samarbete, politisk samstämmighet och samordning mellan alla regeringar och institutioner på alla nivåer, bl.a. mellan och bland internationella organisationer, regionala och subregionala organisationer och institutioner, system och program. Parlamentet noterar i detta sammanhang betydelsen av effektiva och öppna partnerskap med flera parter och ett aktivt samarbete mellan regeringar och globala, regionala och subregionala organ, det vetenskapliga samfundet, den privata sektorn, givarsamfundet, icke-statliga organisationer, intressegrupper, akademiska institutioner, företag och industri och andra berörda aktörer. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar till stärkta regionala strukturer för förvaltning av marina miljöer, särskilt för genomförandet av hållbarhetsmål 14. Parlamentet uppmanar EU och internationella organisationer att, i synnerhet genom offentligt utvecklingsbistånd, förstärka stödet till dessa regionala strukturer och stödet till tredjeländers genomförande av hållbarhetsmål 14. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar vikten av att lokala kustmyndigheter och de yttersta randområdena deltar i arbetet med att föra den internationella världshavsförvaltningen närmare EU:s medborgare. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet understryker behovet av att utveckla omfattande strategier för att öka medvetenheten om havens betydelse för naturen och kulturen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet framhåller behovet av en specifik och konkret handlingsplan för EU:s engagemang i Arktis, där utgångspunkten bör vara målsättningen att bevara Arktis känsliga ekosystem och öka dess förmåga att stå emot klimatförändringarnas effekter. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påpekar att det centrala Norra ishavet inte omfattas av internationella system för bevarande eller förvaltning. Parlamentet betonar vikten av att EU och medlemsstaterna samordnar sin strategi för att förhindra oreglerat fiske i Norra ishavet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet upprepar uppmaningen i dess resolution av den 16 mars 2017 om en integrerad EU-politik för Arktis till kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att aktivt underlätta ett internationellt avtalat förbud mot användning ombord och frakt i bränsletankar av tung eldningsolja i fartyg som trafikerar de arktiska vattnen på grundval av bestämmelserna i den internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg (Marpol) som för närvarande är tillämplig för reglering av vattnen kring Antarktis. Parlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa miljömässiga, sociala, hälsorelaterade och klimatmässiga risker kopplade till användningen av tung eldningsolja i sin ståndpunkt om internationell världshavsförvaltning. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i avsaknad av adekvata internationella åtgärder, lägga fram förslag om regler för fartyg som anlöper EU:s hamnar innan de färdas i arktiska vatten i syfte att förbjuda användning och frakt av tung eldningsolja. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt sträva efter ett snabbt slutförande av IMO:s arbetsplan om minskning av sotutsläppen från fartyg i Arktis, som har dragit ut på tiden, för att sakta ned de snabba temperaturökningarna och polarisarnas allt snabbare avsmältning i regionen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja lika villkor på arbetsmarknaden inom havsområdet och säkerställa likvärdig behandling genom att på ett effektivt sätt tillämpa relevanta internationella konventioner såsom ILO:s konvention om arbete ombord på fiskefartyg och sjöarbetskonvention, och genom att inrätta en harmoniserad social ram för sjöfartsverksamheter på unionens vatten. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet efterlyser ett nytt internationellt avtal om arbetsförhållanden kopplade till den marina sektorn. Parlamentet påminner om kravet på att sätta stopp för alla former av slaveri som fortfarande förekommer ombord på fartyg och betonar de negativa konsekvenser som dåliga arbetsförhållanden kan ha för enskilda personer, ekonomiska aktörer och den marina miljön. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla havspartnerskap med viktiga aktörer i form av multilaterala samarbeten eller bilaterala dialoger som syftar till att säkerställa bättre samordning och samarbete för ett framgångsrikt genomförande av de hållbara utvecklingsmål som är särskilt anpassade för världshaven, främjande av hållbar blå tillväxt samt bevarande och återställande av marina ekosystem och biologisk mångfald, samtidigt som belastningen på haven minskas och förutsättningarna för en hållbar blå ekonomi skapas. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att stärka det maritima samarbetet och kapacitetsuppbyggnaden inom sammanhanget för sin externa politiska ram, i förhållande till sådana områden som utvecklingssamarbete och handelsavtal, särskilt partnerskapsavtal om hållbart fiske, för att bygga upp en förmåga att hantera effekterna av klimatförändringar och marint skräp samt för att främja bättre världshavsförvaltning och en hållbar blå tillväxt. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar EU att tillämpa principen att man vid tilldelning av fiskeriresurser ska ta hänsyn till miljöeffekter och social påverkan på och behov vad gäller livsmedelstrygghet i utvecklingsländerna och dessa länders ambitioner att utveckla sin egen fiskeriindustri, samtidigt som man säkrar hållbara fiskenivåer som inte leder till överdriven fiskekapacitet, i linje med hållbarhetsmål nr 14. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar EU att i enlighet med den gemensamma fiskeripolitiken minimera vattenbrukets påverkan på miljön genom att säkerställa hållbar foderproduktion och främja forskning som fokuserar på minskat tryck på de bestånd av vild fisk som används för foderproduktion. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar att EU är världens största importör av fiskeriprodukter och att en del av fångsten importeras från områden där fisket är klart mindre hållbart än i EU. Parlamentet uppmuntrar därför EU att utnyttja sin ställning till att främja ökad hållbarhet i alla havsområden. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att anmoda medlemsstaterna att sluta stå bakom licenser för djuphavsutvinning och djuphavsexploatering i områden utanför nationell jurisdiktion och att inte ge tillstånd till djuphavsutvinning på medlemsstaternas kontinentalsockel. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja uppbyggnaden av internationella initiativ i kampen mot människohandel sjövägen. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja ett internationellt moratorium för licenser för kommersiell djuphavsutvinning till dess att djuphavsutvinningens effekter på den marina miljön, den biologiska mångfalden och den mänskliga verksamheten till havs har studerats och undersökts i tillräcklig grad och alla eventuella risker har blivit kända. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet understryker vikten av EU:s strategi för sjöfartsskydd och uppmanar kommissionen att inkludera sjöfartsskydd i utrikespolitiken, med tanke på att en stor del av handeln sker med hjälp av sjöfarten, att över 70 procent av de yttre gränserna är havsgränser och att det är nödvändigt att garantera säkerheten för passagerare i transit genom unionens hamnar. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet framhåller vikten av att fortsätta att stimulera samarbetet mellan Emsa, Frontex och EFCA, inom respektive organs mandat, för att ge stöd till medlemsstaternas nationella myndigheter i deras kustbevakningsuppgifter, och att främja sjöfartsskyddet, bekämpa gränsöverskridande brottslighet och skydda miljön genom att förhindra och minska föroreningarna från havsbaserade anläggningar för gas- och oljeutvinning. Parlamentet anser att dessa organ bör få ytterligare, mer omfattande finansiering från EU om så behövs för att utföra dessa nya uppgifter. Parlamentet betonar vikten av att vidareutveckla digitala lösningar – t.ex. att underlätta för sjöfarten genom förenklade rapporteringsförfaranden och investera mer i en gemensam infrastruktur för utbyte av uppgifter mellan alla medlemsstaterna, till förmån för alla nationella myndigheter som utför kustbevakningsuppgifter – och avancerad havsteknik, som Emsas integrerade maritima tjänster, för att förbättra övervaknings- och kontrollsystemen för aktiviteter till havs, och andra program, t.ex. den gemensamma miljön för informationsutbyte (CISE). |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet poängterar att arbetet med att skapa en hållbar maritim ekonomi och minska belastningen på den marina miljön kräver åtgärder när det gäller klimatförändringar, landbaserad förorening av hav, havsförorening och eutrofiering, skydd, bevarande och återställande av marina ekosystem och marin biologisk mångfald samt hållbar användning av havets resurser. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över uppgifter ur en ny studie från parlamentet som visar att den blå ekonomin visserligen skulle kunna ha positiva socioekonomiska effekter (sysselsättning, intäkter, bruttoförädlingsvärde), men att miljöeffekterna generellt är negativa vad gäller ändrad kustdynamik, marina föroreningar, eutrofiering, havsbottenmorfologi och ändringar för livsmiljöer/ekosystem/biologisk mångfald. Parlamentet uttrycker farhågor om att miljöeffekternas kumulativa börda skulle skada fiskeriverksamheterna. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet anser att den blå ekonomin bör inriktas på att bygga upp resiliensen i kustsamhällena och återupprätta fiskeriverksamheternas produktionspotential, till stöd för livsmedelstrygghet, fattigdomsbekämpning och hållbar förvaltning av levande akvatiska resurser. Parlamentet erinrar om att en konsekvensbedömning och en komplett informations- och deltagandeprocess med alla berörda parter måste garanteras innan man genomför några åtgärder för sektorer inom den blå ekonomin. Parlamentet betonar att den blå ekonomin måste bidra till uppnåendet av hållbarhetsmål nr 14, dvs. bevarande och hållbar användning av marina resurser. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att investeringar i den blå ekonomin inte bör inriktas på ändliga resurser utan på miljöinnovation och på att inte överskrida den naturliga återväxten, på naturskydd samt på begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att göra ytterligare ansträngningar för att genomföra ramdirektivet om en marin strategi i tid och därigenom uppnå god miljöstatus i marina vatten till 2020, med ett särskilt åtagande att undvika skador på kust- och havsmiljön till följd av all havsförorening, inklusive övergödning och marint skräp samt att avskaffa skadliga subventioner som uppmuntrar till ohållbart fiske och skärpa den globala kampen mot marint skräp och plast. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europarlamentet anser att förebyggandet, omhändertagandet och återvinningen av det marina plastavfallet är en stor utmaning på internationell nivå och uppmanar kommissionen att vidta åtgärder som t.ex. att öka stödet till forskning och inkludera frågan i spektrumet hållbar blå ekonomi för att göra EU till en drivande kraft för innovativa lösningar och för att inta en ledande roll i världen i denna fråga. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snarast inrätta ramdirektivet om havsplanering och integrerad förvaltning av kustområden för att möjliggöra en fullständig och harmonisk utveckling av olika sjöfartsverksamheter. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att på ett effektivt sätt integrera havsförvaltningsfrågor i sin bistånds- och utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet påminner om fiskerisektorns enorma betydelse. Fiskeri representerar en av människans huvudsakliga traditionella aktiviteter i marin miljö och är därmed en viktig faktor i den integrerade havspolitiken. Parlamentet påpekar att fiskerisektorn är den bransch som påverkas mest av de många andra verksamheterna och aktiviteterna till havs (t.ex. transport och turism, stads- och kustutveckling, exploatering av naturresurser och energikällor samt råvaruutvinning på havsbotten) samt påverkas av sådana miljöfenomen som förorening av haven (plastskräp, bortkastade fiskenät, oljespill, buller, utsläpp av ballastavfall, okontrollerad utvinning och prospektering av olja och gas etc.) och klimatförändring (höjd havsnivå, ökad yttemperatur, kustöversvämningar, ökad surhet i haven etc.). |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet betonar vikten av kvinnor inom fiskeriindustrin, med tanke på att de, enligt FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), utgör hälften av denna industris totala arbetskraft. Parlamentet uppmanar EU att gynna och skydda kvinnor inom fiskeriverksamhet och fiskerirelaterade branscher genom att uppmana till rättvis prissättning av fiskeriprodukter och verka för bättre tillgång till offentligt stöd och ekonomiska resurser för kvinnor inom fiskerier, även i förhandlingar med tredjeländer om användningen av sektorstöd inom partnerskapsavtalen om hållbart fiske, i processen för utveckling av instrument för utvecklingsstöd och i olika internationella forum. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet inväntar kommissionens kommande strategi för plast samt andra eventuella åtgärder, inbegripet den nyligen offentliggjorda handlingsplanen, i syfte att bekämpa marint skräp. Parlamentet vill se en hög ambitionsnivå i strategin för plast i en kretsloppsekonomi för att på lämpligt sätt ta itu med problemet med marint skräp vid källan, och uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta lagstiftningsåtgärder och bindande åtgärder på detta område, i synnerhet när det gäller ekodesign för plast och mikroplaster, och åtgärder för att minska mängden använda produkter som slängs på land, framför allt i närheten av floder och andra vattendrag samt vid kusten. Parlamentet uttrycker djup oro över frågans omfattning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ansluta sig till och stödja den internationella koalitionen för att minska föroreningar som orsakas av plastkassar som inleddes vid COP 22 i Marrakech i november 2016. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet framhåller vikten av en välgenomtänkt produktpolitik som ökar produkternas förväntade livslängd, hållbarhet, återanvändbarhet och återvinningsbarhet, vilket betonas i dess resolution av den 9 juli 2015 om resurseffektivitet: på väg mot ett kretsloppssamhälle (22), och betonar vidare att denna politik omgående måste tillämpas för plastprodukter och plastförpackningar i den kommande plaststrategin, med tanke på den miljöskada som dessa produkter orsakar i form av marint skräp. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att bistå vid framtagandet av regionala lösningar och främja nationella åtgärder för att ta itu med marint skräp i elimineringssyfte. Parlamentet uppmanar även kommissionen med kraft att hjälpa till med att skapa pilotprojekt för att samla in marint skräp genom strandstädnings- och skräpfiskekampanjer och att ge ekonomiskt stöd till fiskare i Europa för insamling av marint skräp. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ny lagstiftning för att ta itu med problemet med mikroplastförorening i alla dess former, och framför allt genom att förbjuda mikroplaster i alla kroppsvårdsprodukter och genom att säkerställa att samtliga företag som hanterar plastpellets inför lämpliga regler för att minimera läckage av pellets. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europarlamentet anser att föroreningar från engångsflaskor i plast är en viktig orsak till havsföroreningar och uppmanar kommissionen att undersöka införandet av ett europaomfattande pantsystem för engångsförpackningar för drycker enligt tysk modell. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ansluta sig till och stödja den internationella koalitionen för att begränsa föroreningar som orsakas av plastkassar. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att verka för en internationellt godkänd plan för att ta itu med konsekvenserna av stigande havstemperaturer, höjda havsnivåer och försurning. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja resurseffektivitet, återvinning och ökad medvetenhet med avseende på marint skräp genom nationella informationskampanjer, utbildningsprogram och samarbete bland skolor och universitet i dessa frågor. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt till förmån för ett ambitiöst paket för en cirkulär ekonomi med EU-omfattande minskningsmål för marint skräp på 30 procent och 50 procent för 2025 respektive 2030 samt skärpta mål för återvinning av plastförpackningar. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bibehålla samma ambitionsnivå som EU när det gäller att minska förekomsten av marint skräp. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar med kommissionen med kraft att intensifiera sina ansträngningar för att bekämpa marint skräp i Europa och globalt genom att rikta in sig på såväl landbaserade som havsbaserade källor genom att ta itu med problemet med olaglig av avfall som t.ex. fiskeutrustning, och ge ekonomiskt stöd till uppsamling av marint skräp. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att minska förekomsten av marint skräp inom sjöfartssektorn, i synnerhet genom att verka för ett harmoniserat system för kostnadstäckning för avfall i samtliga europeiska hamnar vid översynen av direktiv 2000/59/EG om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester. Parlamentet efterlyser ökad finansiering av forskning om det marina skräpets spridning och konsekvenser och effektiviteten i internationella, regionala och subregionala strategier för att bekämpa marint skräp och andra förorenande ämnen. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet betonar att unionens försiktighetsprincip måste tillämpas vid all eventuell djuphavsutvinning i framtiden. Parlamentet ser med bestörtning på att kommissionen vidhåller att djuphavsutvinning är en av unionens viktigaste sektorer för blå tillväxt, med tanke på de vetenskapliga belägg som finns för de betydande och oåterkalleliga miljörisker som detta medför. Parlamentet känner oro över risken att fortsatt främjande av djuphavsutvinning kan komma att inverka negativt på de åtgärder som krävs enligt hållbarhetsmål nr 12 (övergång till en hållbar förbrukning och produktion). |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet betonar att försiktighetsprincipen måste tillämpas på den framväxande sektorn med djuphavsutvinning och att EU, med tanke på de vetenskapliga varningarna om underförstådd betydande och eventuellt oåterkallelig miljöskada, inte bör stödja utvecklingen av denna industri utan snarare investera i hållbara alternativ, och specifikt i en övergång till hållbar förbrukning och produktion, i enlighet med hållbarhetsmål nr 12 i 2030-agendan. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet betonar att ingen utvinning av eller borrning efter olja eller gas bör tillåtas i eller i närheten av marina skyddsområden eller sårbara områden med ett högt bevarandevärde. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet välkomnar EU:s handlingsplan för den cirkulära ekonomin och uppmanar kommissionen att föreslå kraftfulla åtgärder för att förhindra utsläppande av mikro- och makropartiklar i den marina miljön, inklusive en minskning av läckaget i kretsloppet med 50 procent före 2020, lagstiftningsåtgärder för industrin såsom förbud mot engångsplast (där naturliga alternativ finns) och ett internationellt rättsligt instrument. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna samt lokala och regionala myndigheter att stödja innovativa tekniska och finansiella initiativ för att ta itu med havsföroreningar och främja effektiva system för återvinning av sjöfartsavfall, särskilt plastavfall, i hamnar, att informera inom sjöfartssektorn om konsekvenserna av att dumpa plastavfall till sjöss och att undanröja större hinder för genomförandet av Marpol. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet framhåller att EU bör vara ledare för ett globalt initiativ för att övervaka och kraftigt minska det marina skräpet i haven. Parlamentet noterar att medlemsstaterna har åtagit sig att följa målen i direktiv 2008/56/EG (direktivet om en marin strategi), där det anges att egenskaper hos och mängder av marint avfall inte får förorsaka några skador på kustmiljön och den marina miljön (deskriptor 10) |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet stöder kampen mot alla föroreningskällor av hav och havsbotten, inbegripet buller, och genomförandet av konkreta åtgärder på internationell nivå för att påbörja rening av hav och havsbotten. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att införa åtgärder på internationell nivå för att följa konsekvenserna av de uppvärmda haven, den höjda havsnivån och försurningen. Parlamentet uppmanar till stärkning och utveckling av de internationella vetenskapliga program som syftar till övervakning av havens temperatur, salthalt och värmeabsorption, samt att det upprättas ett globalt nätverk för havsobservationer för att bättre kunna följa havens förändringar globalt och möjliggöra bättre prognostisering av klimatändringarnas effekt på hur haven fungerar, koldioxidupptaget och förvaltande av levande marina resurser. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet betonar vikten av ett livscykelbaserat synsätt på plastprodukter samt att hänsyn tas till olika polymerers nedbrytning och nedbrytningstakt (i den marina miljön) som ska uppnås genom internalisering av de miljömässiga och sociala produktkostnaderna (internalisering av kostnader), förbättra processen för att sluta kretsloppet inom produkt- och processutveckling samt tillverkning och inom plastprodukters livscykelkedjor, förbättra produkters livslängd, främja grön offentlig och privat upphandling, främja bland annat principer och ramar för grön teknik, ekodesign och miljömärkning osv. samt stärka möjligheterna för privata aktörer, inbegripet små och medelstora företag, att övergå till mer miljövänliga tillverkningsprocesser. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande i sitt handlingsprogram för havsförvaltning att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske). Parlamentet uppmuntrar kommissionen att fortsätta bekämpa IUU-fiske inom samtliga regionala fiskeriorganisationer och andra relevanta forum. Parlamentet anser att EU-flaggade fartyg som bedriver IUU-fiske bör föras upp på en offentlig förteckning, i enlighet med förordningen om olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. Parlamentet uppmanar EU med kraft att utöva påtryckningar på tredjeländer att vidta åtgärder för att förhindra att fisk från IUU-fiske kommer in på deras marknader. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet efterlyser större samarbete mellan de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna och uppmanar med eftertryck de avtalsslutande parterna att säkerställa att organisationerna har tillräckliga resurser och befogenheter. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna att






  a) | fortsätta att regelbundet genomföra oberoende resultatgranskningar och fullt ut genomföra rekommendationerna från dessa granskningar, |
| --- | --- | --- |

77.

a)

fortsätta att regelbundet genomföra oberoende resultatgranskningar och fullt ut genomföra rekommendationerna från dessa granskningar,

| b) | fullt ut genomföra rekommendationerna från den andra konferensen för översyn av FN:s avtal om gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd, |
| --- | --- |

b)

fullt ut genomföra rekommendationerna från den andra konferensen för översyn av FN:s avtal om gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd,

| c) | harmonisera åtgärder, i synnerhet åtgärder för övervakning, kontroller, tillsyn och genomdrivande, inbegripet genom överenskommelser om avskräckande påföljder och sanktioner. |
| --- | --- |

c)

harmonisera åtgärder, i synnerhet åtgärder för övervakning, kontroller, tillsyn och genomdrivande, inbegripet genom överenskommelser om avskräckande påföljder och sanktioner.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta det viktiga paketet med förslag som presenterades av parlamentet och kommissionen inom ramen för översynen av direktiv 2008/98/EG om avfall, som sammantaget utgör en ny, samstämmig EU-politik för ansvarsfördelning bland alla berörda parter när det gäller skräp och förhindrande av skräp, både på land och i den marina miljön. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att inrätta en effektiv politik för anpassning till klimatförändringarna i kust- och havsmiljö, särskilt genom att inrätta konkreta skyddsåtgärder för ekosystem vid kuster och i hav. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet påminner om att alla EU-fartyg med en total längd på mer än 24 meter (Loa) eller med en bruttodräktighet på 100 ton eller däröver, som bedriver fiske i EU-vatten, och alla EU-fartyg med en total längd på mer än 15 meter, som bedriver fiske på utomeuropeiska vatten, måste ha försetts med Internationella sjöfartsorganisationens nummer (IMO-nummer) sedan januari 2016, för att man ska förbättra fartygsidentifieringen som ett verktyg i kampen mot IUU-fiske. Parlamentet uppmuntrar EU att införa ett krav på IMO-nummer för utomeuropeiska fartyg i linje med de som finns för EU-fartyg (med en total längd på mer än 15 meter), vilket ska anges på ett fångstimportintyg, för att säkerställa lika villkor och hjälpa medlemsstaterna med importkontroll. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja kostnadseffektiva åtgärder och instrument samt samarbete på samtliga nivåer när det gäller riskbaserad och miljövänlig städning av marint skräp vid floder samt i kustområden och marina områden, utifrån nationellt rådande omständigheter. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen och medlemsstaterna med kraft att underlätta finansiering, offentlig-privata partnerskap och kapacitetsbyggande samt utarbeta och tillämpa internationella kriterier för gemensamma insatser för bortskaffande, städning och återställande, vilka även tar hänsyn till kvantiteter, befolkning, ekosystemens känslighet och genomförbarhet. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet understryker att ramen för en global havsförvaltning måste integrera arbetskraft till havs och människorättsaspekter. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra riktade insatser för att främja normer för anständigt arbete inom den globala fiskeriindustrin, som ett erkännande av kopplingen mellan arbete och människorättskränkningar och icke hållbara och destruktiva fiskemetoder, i synnerhet IUU-fiske. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att fiskeriprodukter som fångats av arbetstagare som har utsatts för människohandel eller annan kränkning av arbetstagares rättigheter eller mänskliga rättigheter inte ska komma in på EU:s marknader och att tillsammans med aktörer inom industrin uppmuntra till kontrollmekanismer för att upptäcka och avlägsna sådana produkter i försörjningskedjorna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa införlivandet i nationell lagstiftning och genomförande av ILO:s konvention C188 (konventionen om arbete i fiskenäringen). |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet betonar att huvudlösningen på problemet med marint skräp är en bättre insamling på land och återvinning av fast avfall, med tanke på att merparten av det marina skräpet kommer från land. Parlamentet anser också att EU bör främja en konsekvent avfallshanteringsstrategi där så är möjligt i alla tänkbara internationella forum, avtal och institutioner. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att snarast möjligt avsluta sitt arbete med paketet om cirkulär ekonomi och att utan dröjsmål införa ambitiösa återvinningsmål och uppnå EU:s mål för att minska det marina avfallet. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom internationella forum ta fram en tydlig hållbarhetsram, inklusive definitioner och standarder, för biologiskt nedbrytbar plast i alla naturliga miljöer. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet anser att kraftfullare åtgärder måste vidtas av både medlemsstaterna och kommissionen för att bekämpa olaglig export och dumpning av plastavfall och att det krävs en striktare tillämpning av EU:s förordningar om transporter, liksom striktare system för övervakning och inspektioner i hamnar och i samtliga avfallshanteringsanläggningar, med fokus på transporter som misstänkts vara olagliga samtidigt som man bekämpar export av avfall för återanvändning (huvudsakligen vad gäller uttjänta fordon och elektriska och elektroniska produkter). Enligt parlamentet måste man samtidigt tillse att exporten enbart går till anläggningar som uppfyller kraven på miljövänlig hantering enligt artikel 49 i förordningen om avfallstransporter. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka sina utbildnings- och medvetandehöjande åtgärder i fråga om marint skräp, plastanvändning och den inverkan som enskilda konsumenters beteende har på miljön, genom att införa vissa delar i läroplanerna på samtliga nivåer, tillhandahålla utbildningsmaterial och uppsökande material riktat till specifika intressegrupper och åldersspann för att främja en beteendemässig förändring och anordna omfattande informationskampanjer som riktar sig till medborgarna. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet betonar att man måste minska kväve- och fosforläckaget i haven och därmed minska den eutrofiering som orsakas av människan genom stora förändringar i den europeiska jordbruksmodellen, bland annat genom att begränsa användningen av gödselmedel, optimera användningen av gödselmedel till grödors vattenbehov, noggrant planera användningen av gödselmedel och införa mer hållbara jordbruksmodeller, samt genom färre atmosfäriska kvävekällor, bättre rening av avloppsvatten och en bättre kontroll av utspridda näringskällor, såsom avrinning från vägar och dagvattensamlingar. Vidare betonar parlamentet att man vid halvtidsöversynen av den gemensamma jordbrukspolitiken måste ta itu med belastningen på de marina ekosystemen. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla lämpliga åtgärder för att underlätta antagandet av internationella bestämmelser om att begränsa buller från industriell verksamhet såsom sjöfart och seismiska undersökningar, framför allt i biologiskt känsliga livsmiljöer, exempelvis genom att föreslå en bilaga till Marpol om bullerföroreningar, liknande den som nyligen lades till om luftföroreningar. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet noterar att åtagandena inom ramen för Parisavtalet innebär att det blir oskäligt och kontraproduktivt att exploatera nya fossila bränslekällor, framför allt när dessa finns i ekologiskt känsliga områden. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet betonar att samtliga vatten kan påverkas av offshoreborrning efter fossila bränslen. Parlamentet understryker att användningen av fossila bränslen ytterligare kommer att bidra till och påskynda de klimatförändringar som hotar vår planet. Parlamentet anser att EU måste samarbeta med internationella partner för att åstadkomma en riktig övergång från offshoreborrning och därmed bidra till målet om en koldioxidsnål ekonomi. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet betonar att alla nya licenser för olje- eller gasutvinning bör följa stränga lagstiftningskrav för försiktighet på området miljöskydd och säkerhet för olje- eller gasrelaterad utvinning, prospektering och produktion och att de bör innefatta bindande åtaganden när det gäller avveckling av utvinningsinfrastruktur som generellt sett har en begränsad livslängd. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet understryker den stora potentialen hos energi som framställs med hjälp av vågor och tidvatten eller havens temperatur- och saltgradient. Parlamentet noterar att havsenergi har potential att på sikt bli en av de mest konkurrenskraftiga och kostnadseffektiva energiframställningssätten. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet välkomnar medlemsstaternas framsteg när det gäller upprättandet av fysisk planering i kust- och havsområden, men betonar att det krävs ytterligare insatser för ett samordnat genomförande av direktiv 2014/89/EU för att föregå med gott exempel för ett införande av fysisk planering i kust- och havsområden på global nivå. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att senast den 31 mars 2021 ha färdigställt sin fysiska planering för kust- och havsområden. Parlamentet framhäver på nytt betydelsen av den internationella och transnationella dimensionen och uppmanar kommissionen att inleda arbetet med att ta fram förslag till internationella riktlinjer, med beaktande av vikten av synergi och samverkan mellan land och hav, samt sammanhängande processer som integrerad kustförvaltning, och att leda ett internationellt forum om fysisk planering för kust- och havsområden, i samverkan med berörda parter och tredjeländer, för att främja fysisk planering för kust- och havsområden globalt och komma fram till bästa praxis i syfte att stimulera det internationella samarbetet, förbättra förvaltningen, bevarandet och användningen av haven samtidigt som man ökar insynen och förstärker utbildningen. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet noterar att intensifierad verksamhet i kustnära och marina vatten allt oftare kräver att man genomför fysisk planering i kust- och havsområden. Parlamentet uppmanar kommissionen att sträva efter internationella riktlinjer om fysisk planering i kust- och havsområden och bidra till att utvidga de skyddade marina områdena världen över med hjälp av finansiering från Horisont 2020- och Lifeprogrammen. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att stödja internationella insatser till skydd för den marina biologiska mångfalden, särskilt inom ramen för de pågående förhandlingarna om ett nytt rättsligt bindande instrument för bevarande och hållbar användning av marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå strängare lagstiftning i syfte att bevara och säkerställa hållbar användning av den marina biologiska mångfalden i de områden som står under medlemsstaternas jurisdiktion. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att stödja mångfaldskonventionen och Cites-konventionen och framhåller behovet av en samordnad strategi i genomförandet av de beslut som fattas inom ramen för dessa konventioner till skydd för marina arter och marin biologisk mångfald och ökad samstämmighet mellan internationellt arbete och det som bedrivs på europeisk nivå. Parlamentet betonar betydelsen av att ytterligare skydda marina arter inom ramen för Cites-konventionen och, för de marina arter som redan skyddas genom konventionen, att den måste följas strikt. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet noterar betydelsen av den biologiska mångfalden som grundbulten för våra hav, där den är av avgörande betydelse för upprätthållande av de marina ekosystemens produktivitet och funktion. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet noterar att den gemensamma fiskeripolitiken bör säkerställa att fiskedödlighetsgränserna fastställs till nivåer som ger fiskbestånden chansen att återhämta sig och stanna över de nivåer som kan ge maximalt hållbart uttag (MSY). Parlamentet understryker behovet av hållbara fiskeriförvaltningsmetoder genom införande av förvaltningsåtgärder, övervakning, kontroll och efterlevnad, baserat på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning. Parlamentet anser att ytterligare åtgärder skulle kunna innebära främjande av konsumtion av fisk som kommer från ett hållbart förvaltat fiske och genom försiktighets- och ekosystembaserade strategier. Parlamentet välkomnar hållbara innovationer inom fiskerisektorn samt investeringar i samt utveckling och introduktion av selektiva fångstmetoder. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet påminner om att det är av avgörande betydelse, för en effektiv bekämpning av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske), att säkerställa att inga typer av fiskeriprodukter från dessa verksamheter kommer ut på marknaderna. Parlamentet uppmuntrar EU att i alla sina partnerskap och i alla internationella forum främja ett totalstopp för fiskeriprodukter som kommer från IUU-fiske på så många marknader som möjligt, för att på så sätt göra denna verksamhet mindre lönsam. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet understryker vikten av att fortsätta och utvidga de bilaterala partnerskapen om kampen mot IUU-fiske och överexploatering av fiskbestånd ska kunna bli verksam, eftersom EU:s åtgärder annars riskerar att bara få begränsad verkan på den nuvarande situationen. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet anser att EU:s medlemsstater och tredjeländer bör vara mer konsekventa och effektiva i sina kontroller av fångstdokumentationen (fångstintyg) och sändningarna för att säkerställa att fisken har fångats lagligt. Parlamentet uppmanar staterna att vidta åtgärder för att säkerställa bättre samordning mellan kampen mot IUU-fiske och handels- och marknadspolitiken. Parlamentet betonar att EU bör främja, stödja och genomföra, i alla internationella sammanhang, nödvändiga åtgärder för att undanröja IUU-fiske. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet lovordar EU:s internationella ledarskap för de konkreta framsteg som uppnåtts i kampen mot IUU-fiske samt dess starka engagemang för att genomföra effektiva åtgärder mot detta fenomen. Parlamentet erinrar om EU:s ansträngningar för att intensifiera sina internationella insatser mot IUU-fiske på bilateral, regional och multilateral nivå, bland annat genom att fortsätta de bilaterala dialogerna med partner i tredjeländer, använda instrument för spårning av fartyg och säkerställa en mer framträdande roll för centrala internationella organ som Interpol. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas myndigheter att aktivt stödja kommissionens arbete för att ta fram ett elektroniskt verktyg för hantering av fångstintyg. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s förordning om att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-förordningen) har inneburit att framsteg har gjorts, men framhåller att genomförandet i alla medlemsstater måste förbättras och att det behövs mer samordning med tredjeländer för att se till att ingen fisk olagligen kommer ut på EU:s marknad. Parlamentet uppmanar även EU med kraft att utöva påtryckningar på tredjeländer att vidta åtgärder för att förhindra att fisk från IUU-fiske kommer in på deras marknader. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet betonar vikten av tidig respons för att motverka invasiva arter, dels med tanke på de ökande återverkningarna och riskerna för fiskeriverksamhet, havsproduktivitet och biologisk mångfald, dels med tanke på deras störande roll i de naturliga ekosystemen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka sitt samarbete inbördes och med tredjeländer, inbegripet genom synkroniserade och samordnade åtgärder och utbyte av information, data och bästa praxis. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet anser att byte av barlastvatten är ett möjligt sätt att undvika införandet av invasiva främmande arter. Parlamentet betonar att Internationella sjöfartsorganisationens barlastvattenkonvention, vars syfte är att bekämpa och hantera detta problem, snart träder i kraft, och att fler länder måste ratificera den för att den framgångsrikt ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att inta en ledande roll och främja en ekosystembaserad fysisk planering i havsområden på global nivå för att minska trycket på den marina miljön och underlätta utvecklingen av hållbara blå ekonomier. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen med kraft att trappa upp arbetet samt stärka samarbetet och samordningen för att utveckla interoperabla fångsdokumentationssystem och fiskeriprodukters spårbarhet. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att med beslutsamhet vidta åtgärder för att förhindra vissa former av subventioner till fiskesektorn som bidrar till överkapacitet och överfiske, avskaffa subventioner som bidrar till IUU-fiske och avstå från att införa sådana subventioner på nytt, inklusive genom att påskynda arbetet med att avsluta förhandlingarna inom WTO i denna fråga och inse att en lämplig och effektiv special- och särbehandling av utvecklingsländer och minst utvecklade länder bör ingå som en naturlig del i förhandlingarna. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att erbjuda finansieringsmöjligheter för inrättande av marina skyddsområden och utbyte av bästa praxis som bidrag till uppnåendet av det globala målet att 10 procent av havs- och kustområdena ska vara utsedda till marina skyddsområden senast 2020, liksom anges i hållbarhetsmål nr 14.5. Parlamentet noterar att marina skyddsområden ger ekologiska och socioekonomiska fördelar och är ett viktigt verktyg för förvaltning av fiskeverksamhet och för att säkerställa skyddet av lekområden. Parlamentet påminner särskilt om de ekologiskt och biologiskt betydelsefulla områdena (EBSA) såsom de definieras i konventionen om biologisk mångfald och vikten av att bevara dessa till stöd för friska och fungerande hav och de många tjänster de tillhandahåller. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att främja och stärka skyddade marina områden, särskilt genom utveckling av samstämmiga och anslutna nätverk av sådana områden. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att åta sig att investera i socialt kapital för att säkerställa en bättre förvaltning av havs- och kustresurserna. Parlamentet förespråkar att i synnerhet kvinnor och unga ska delta i program för havskunskap och i samråd med havsaktörer. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet betonar vikten av att kommissionen föreslår åtgärder för att ytterligare stärka den havs- och sjöfartsrelaterade forsknings- och innovationsverksamheten inom ramen för Horisont 2020 och efterföljande program. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka ansträngningarna för att genomföra och säkerställa ett helhetsgrepp för att garantera ekologisk samstämmighet och konnektivitet i nätverken av marina skyddsområden och en effektiv utformning, förvaltning och utvärdering av dessa, som en del av en effektiv fysisk planeringsprocess, så att de kan nå sin fulla potential att skydda den marina biologiska mångfalden. Parlamentet beklagar att mindre än 3 procent av världshaven för närvarande betecknas som fullt skyddade marina reservat. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka antalet utsedda marina skyddsområden i linje med hållbarhetsmål nr 14 för att garantera bevarandet av åtminstone 10 procent av de marina och kustnära områdena. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utveckla nätverk som följer och är anslutna till skyddade marina områden. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att använda resultaten från det vetenskapliga arbetet om biologisk mångfald beträffande kriterierna för etablering av skyddade marina områden i förhandlingarna om bevarande och hållbar användning av den biologiska mångfalden i områden utanför den nationella jurisdiktionen. Parlamentet uppmanar slutligen medlemsstaterna att säkerställa att verktygen kompletterar varandra och att utveckla en fysisk planering i kust- och havsområden som kombinerar skyddade marina områden bättre med andra effektiva bevarandeåtgärder. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Europaparlamentet betonar vikten av att skydda biologisk mångfald genom att se till att det finns ett effektivt förvaltat och ekologiskt samstämmigt nätverk av marina skyddsområden, bevarandeområden och marina platser inom Natura 2000 som täcker minst 10 procent av alla europeiska havsområden och marina områden år 2020 för att respektera hållbarhetsmål nr 14.5. Parlamentet uppmuntrar framsteg, där så är möjligt, mot att uppfylla riktlinjen från IUCN och World Parks Congress om 30 procent marina skyddsområden före 2030. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Europaparlamentet begär att nätverket Natura 2000 stärks inom den marina miljön genom att sådana områden identifieras och förvaltas, i synnerhet på öppet hav. Parlamentet upprepar sin uppmaning om att inrätta särskilda och varaktiga arrangemang för att skydda den biologiska mångfalden på likvärdig grund i de franska yttersta randområdena. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Europaparlamentet efterlyser stärkta insatser för att öka kunskaperna om havet i Europa genom ett närmare samarbete och utbyte mellan forskare, intressenter, beslutsfattare och allmänheten med ett starkt fokus på utbildningsprogram om havens betydelse samt information om yrkesmöjligheter inom den blå ekonomin. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka skyddet av och motståndskraften hos kust- och havsekosystem, särskilt korallrev och mangroveskog och, i detta sammanhang, att engagera sig i det internationella initiativet för korallrev. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att hjälpa de minst utvecklade länderna och särskilt små östater under utveckling att genomföra Marpol-konventionen på ett bättre sätt och därigenom skydda miljön och människors försörjningsmöjligheter i hamnområden. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att via olika unionsmedel göra de investeringar som krävs för att inrätta en miljö som gynnar utveckling av förnybar havsenergi för att helt frigöra potentialen hos de europeiska haven. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka ansträngningarna på internationell nivå för att fastställa en samstämmig lagstiftningsram för utvinning och exploatering av djuphavsmineraler som ska baseras på försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra de prioriterade åtgärder som antogs av partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald i den marina miljön och längs kusten. |
| --- | --- |

120.

| 121. | Europaparlamentet anser att ett Erika IV-paket om sjöfartssäkerhet bör inledas för att förhindra fler stora sjöfartskatastrofer, och att erkännandet av de ekologiska skador som den befintliga EU-lagstiftningen orsakar på de marina farvattnen bör beaktas inom ramen för detta paket. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i EU:s lagstiftning säkerställa erkännandet av ekologiska skador som skiljer sig från ekonomiska, materiella och moraliska skador och att bidra till att denna förekomst erkänns på internationell nivå. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen till ökad konsekvens mellan sin interna och externa politik när det gäller förvaltning och skydd av resurser, av biologisk mångfald och av haven. |
| --- | --- |

123.

| 124. | Europaparlamentet betonar att utvecklingen av förnybar havsenergi i öterritorierna innebär en genuin möjlighet för hållbar utveckling av dessa territorier, men samtidigt också är en källa av betydande potential för EU och resten av världen. Parlamentet uppmanar kommissionen att initiera en global strategi för öterritorierna som i syfte att utveckla en ny ekonomisk modell som kommer att vara lämplig för deras särdrag och baseras på energiautonomi och utveckling av förnybar havsenergi. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att, genom olika unionsmedel, stödja de investeringar som krävs för att möjliggöra utveckling av förnybar havsenergi och därigenom bidra till energiautonomi i öområden och i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja utbildning och kompetens i de nya yrken som är kopplade till hållbar blå ekonomi, och att särskilt främja dem i regioner med hög potential som havs- och öområden samt de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Europaparlamentet begär att det inrättas en omfattande europeisk havspolitik, bestående av en intern och en extern del, som omfattar all politik som rör haven (forskning, miljö, energi, transport, fiske, sammanhållningspolitiken, grannskapspolitiken, internationell handel etc.) och baseras på de grundläggande målen för bevarande av den marina miljön och säkerställande av hållbar utveckling. |
| --- | --- |

127.

Åtgärda de ökande fartygsutsläppen från sjötransporter

| 128. | Europaparlamentet konstaterar att även IMO i sin tredje studie om växthusgaser från 2014 gör gällande att koldioxidutsläppen från sjöfarten förväntas stiga med 50 procent till 250 procent fram till 2050, allt efter den framtida ekonomiska och energimässiga utvecklingen. I parlamentets egen studie från 2015 om utsläppsminskningsmål för internationell luftfart och sjöfart heter det samtidigt att sjöfartens koldioxidutsläpp som andel av de globala växthusgasutsläppen skulle kunna stiga kraftigt till 17 procent år 2050 om en IMO-handlingsplan mot klimatförändringar skulle dra ut ytterligare på tiden. Parlamentet betonar därför att sjöfarten i sig skulle förbruka en stor del av den kvarvarande växthusgasbudgeten för att begränsa temperaturökningen till en bra bit under 2 oC. |
| --- | --- |

128.

| 129. | Europaparlamentet betonar behovet av skyndsamma globala åtgärder för att mildra de negativa effekter som ökade nivåer av atmosfäriskt koldioxid har på havens ekosystem och hälsa, särskilt inom ramen för Parisavtalet som antogs enligt FN:s ramkonvention om klimatförändringar. Parlamentet påpekar att de negativa effekterna innefattar stigande havstemperaturer, försurning vid kuster och av hav, höjda havsnivåer, förändringar i oceanströmningen och kusterosion samt extrema väderförhållanden, ett minskande polaristäcke, förändringar i salinitetsgrad, näringsämnestillgång och försämrad syresättning och att effekterna kan vara kumulativa till sin natur. Parlamentet betonar vikten av välfungerande ekosystem för att stärka havens motståndskraft. Parlamentet upprepar det omedelbara behovet av att åtgärda dessa effekter som hindrar haven från att fylla sin viktiga funktion som klimatreglerare, kolsänka, källa till biologisk mångfald och som en viktig kanal för tillhandahållande av näring, försörjning, energi och ekosystemtjänster. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Europaparlamentet upprepar att alla ekonomiska sektorer är skyldiga att bidra till att minska koldioxidutsläppen enligt Parisavtalet. Parlamentet uppmanar IMO att anta ett tydligt utsläppsmål och omedelbara begränsningsåtgärder på kort sikt senast 2018 för att minska de internationella koldioxidutsläppen från sjöfarten på global nivå i linje med målen i Parisavtalet. Parlamentet konstaterar vidare att i brist på ett jämförbart system som verkar under Internationella sjöfartsorganisationen ska koldioxidutsläpp i unionens hamnar och under resor till och från anloppshamnar i unionen redovisas genom EU:s utsläppshandelssystem eller en jämförbar kraftfull prissättningsmekanism, som ska fungera så snart som möjligt och senast år 2023. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Europaparlamentet upprepar att användningen av bio-LNG bör främjas för att minska koldioxidutsläppen från sjöfartssektorn och att användningen av biogas inom transportsektorn först och främst bör reserveras för sjöfartssektorn, där bio-LNG redan utgör ett avancerat förnybart bränsle. Parlamentet anser att den infrastrukturutveckling som fastställs i direktiv 2014/94/EU bör lämpa sig för användning av bio-LNG inom sjöfartssektorn, där andra förnybara alternativ för närvarande är få. |
| --- | --- |

131.

| 132. | Europaparlamentet understryker den roll som naturgas, i synnerhet kondenserad naturgas (LNG), skulle kunna spela vid övergången till en utfasning av fossila bränslen i transportsektorn, särskilt inom sjöfarten, genom att bidra till minskade koldioxidutsläpp och luftföroreningar. |
| --- | --- |

132.

| 133. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bedöma och främja tillämpningen av hastighetsbegränsningar för fartyg på IMO-nivå för att minska utsläppen, med beaktande av energieffektivitetsindex (EEDI, Energy Efficiency Design Index) och energieffektiviseringsplanen för fartyg och det faktum att hastighetsbegränsningar är etablerade inom väg- och järnvägssektorn. Parlamentet understryker att den interna och externa ekonomiska nyttan av lägre fartygshastigheter uppväger kostnaderna. Parlamentet noterar att det är relativt enkelt att övervaka regler om nedsatt hastighet och se till att de följs, vilket leder till en liten administrativ börda för intressenterna. |
| --- | --- |

133.

| 134. | Europaparlamentet betonar att landström kan spela en avgörande roll för grönare sjöfart eftersom fartygen då kan stänga av sina motorer och ansluta sig till ett elnät för att producera el för logi samt lossning och lastning när de ligger i hamn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina ansträngningar för att uppmuntra och främja användningen av landström bland alla fartyg som kommer till europeiska hamnar och på sätt eliminera utsläpp från fartygsmotorer i hamnvatten, minska utsläppen av förorenande ämnen och växthusgaser samt minska förekomsten av buller, vibrationer och motorslitage. |
| --- | --- |

134.

| 135. | Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att omgående inrätta en global marknadsbaserad mekanism, t.ex. en prissättningsmekanism för utsläpp, inom ramen för IMO, för att ta itu med utsläppen från sjötransporter, med särskilt beaktande av regioner som är helt beroende av sjötransporter, i synnerhet de yttersta randområdena och öregioner och östater. |
| --- | --- |

135.

| 136. | Europaparlamentet anser mot bakgrund av den snabba utvecklingen när det gäller vetenskapens förståelse av sjötransporternas koldioxid- och icke koldioxidrelaterade konsekvenser för det globala klimatet att IPCC tillsammans med IMO måste göra en bedömning av sjötransporternas konsekvenser i linje med den särskilda rapport om luftfart och den globala atmosfären som IPCC redan gjort för luftfartssektorn. |
| --- | --- |

136.

| 137. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt sträva efter ett snabbt slutförande av IMO:s arbetsplan om minskade sotutsläppen från fartyg i Arktis, vilken har dragit ut på tiden, för att hejda de snabba temperaturökningarna i polarområdet. |
| --- | --- |

137.

| 138. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast 2020 presentera ett förslag om användning och installation av landström på fartyg i EU:s hamnar i syfte att minska utsläppen i hamnområdena. |
| --- | --- |

138.

| 139. | Europaparlamentet betonar vikten av att se över direktivet om mottagningsanordningar i hamn (2000/59/EC), och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att anta en strategi i partnerskap med IMO, tredjeländer och branschen i syfte att minska koldioxidutsläppen inom sjöfarten och se till att sektorn kan uppfylla kraven i Parisavtalet, och betonar även vikten av att inrätta ett internationellt system för övervakning, rapportering och kontroll av växthusgasutsläpp. |
| --- | --- |

139.

| 140. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen med kraft att främja nödvändiga skattevillkor för att uppmuntra användning av landström på fartyg i EU:s hamnar och tillämpning av ny teknik, framför allt när det gäller segel, batterier och bränsleceller, inom sjöfartssektorn och då i synnerhet närsjöfarten. |
| --- | --- |

140.

| 141. | Europaparlamentet uppmanar behöriga organ att skapa lika villkor inom hela EU när det gäller svavel- och kväveoxidutsläpp, genom att anpassa respektive gränsvärden till de lägsta existerande nivåerna. |
| --- | --- |

141.

| 142. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka och föreslå åtgärder som kraftigt minskar kväveoxidutsläppen från de befintliga fartygen, bl.a. en konsekvensbedömning av ett eventuellt införande av ett avgifts- och finansieringssystem för kväveoxid, i syfte att snabbt och effektivt uppnå betydande minskningar. |
| --- | --- |

142.

| 143. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att föreslå rättsliga och tekniska åtgärder för att ytterligare minska utsläppen av partikulärt material och sot. |
| --- | --- |

143.

| 144. | Europaparlamentet betonar de yttersta randområdenas betydelse i ett havssammanhang, bland annat på grund av deras geografiska lägen i Atlanten och Indiska oceanen, som laboratorier för studier av och kampen mot klimatförändringarnas verkningar på den biologiska mångfalden och de marina ekosystemen, med stor potential för utveckling av förnybara energislag och blå bioteknik. Parlamentet framhåller behovet av att skapa innovativa program och tillhandahålla lämplig finansiering för att inrätta FoU-centrum i de yttersta randområdena. Parlamentet rekommenderar därför att ett marint kluster för de yttersta randområdena inrättas. |
| --- | --- |

144.

Stärka internationell havsforskning och internationella havsdata

| 145. | Europaparlamentet framhåller vikten av att utveckla innovativa tjänster för offentliga och privata aktörer såsom kunskapsnav och nätverk i syfte att skaffa god kunskap om de marina vattnens miljöstatus, utöka utbytet av vetenskapliga uppgifter, bästa praxis och sakkunskap och fullt ut genomföra åtgärderna i färdplanen Marine Knowledge 2020 (SWD(2014)0149). Parlamentet välkomnar i detta sammanhang det fullständiga idrifttagandet av Copernicus havsövervakningstjänst och den mellanstatliga gruppen för jordobservation (GEO). Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa kapacitet inom Copernicus för att övervaka utsläppen av växthusgaser, inklusive koldioxid, eftersom detta skulle ge ett betydande mervärde till kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

145.

| 146. | Europaparlamentet ser fram emot kommissionens förslag för samordning av EU:s forsknings- och observationsverksamhet med internationella partner och för undersökning av sätt att förbättra forskningens kvalitet bland annat genom att utvidga EU:s befintliga verktyg och verksamhet för forskning och observation, inbegripet det europeiska nätet för marin observation och datainsamling (Emodnet), för att upprätta en gemensam databas, Europeiska jordövervaknings- och jordobservationsprogrammet (Copernicus), det europeiska globala observationssystemet (Eurogoos) och initiativet för gemensam programplanering ”Friska och produktiva hav och oceaner”, allt i syfte att skapa ett internationellt nätverk för marina data och sjöfartsdata. |
| --- | --- |

146.

| 147. | Europaparlamentet efterlyser fullständig rättslig auktorisering och integrering på EU-nivå av innovativa, beprövade och selektiva fiskemetoder, som bör övervakas i nära samarbete med vetenskapliga institut och utan nationell protektionism. |
| --- | --- |

147.

| 148. | Europaparlamentet efterlyser större investeringar i vetenskaplig forskning för att få bättre kunskap om våra hav; 95 procent av haven är fortfarande outforskade. |
| --- | --- |

148.

| 149. | Europaparlamentet understryker vikten av att dela med sig av forskningsresultat och data som erhållits genom marin forskning och teknik till forskare från tredjeländer. Parlamentet betonar att såväl främjande av ytterligare investeringar i marin forskning i andra tredjeländer som upprättande av internationella nätverk genom vilka resultat och information kan delas är av stor betydelse för utvecklingen av ett hållbarare fiske, bättre havsförvaltning och hantering av gemensamma havsrelaterade problem. |
| --- | --- |

149.

| 150. | Europaparlamentet ser med oro på att små öar är mycket sårbara för kusterosion eftersom deras kustmiljöer kan påverkas avsevärt av stigande havsnivåer samt förändringar i vattnets kretslopp och det marina ekosystemet till följd av klimatförändringarna. Parlamentet betonar att de stora europeiska datainsamlingscenter som finns i dag inte har tillgång till nödvändiga uppgifter om balansen i sedimentmassa, vilka krävs för att förstå kustförändringar och kusterosion på små öar. Parlamentet betonar därför att man omgående måste ta fram och använda innovativ, modern teknik för att samla in, utvärdera och övervaka uppgifter om kusterosion, kustmässiga och marina förutsättningar samt miljöparametrarna vid små öar i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja sådana projekt. |
| --- | --- |

150.

| 151. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att sprida kunskap om havsbotten, marina arter och livsmiljöer och av att samla in geologiska, batymetriska, seismiska, vulkaniska, kemiska, hydrologiska, atmosfäriska och meteorologiska data om hav, särskilt för utveckling av förnybar havsenergi och etablering av skyddade marina områden. Parlamentet förespråkar i detta sammanhang observation och vetenskaplig utforskning av oceanerna som respekterar miljön och de marina ekosystemen som syftar till hållbar utveckling. |
| --- | --- |

151.

| 152. | Europaparlamentet konstaterar att det är av avgörande vikt med korrekt data i fiskerisektorn, eftersom detta är avgörande för att åstadkomma god havsförvaltning. Parlamentet betonar att adekvata och realistiska ekonomiska resurser måste anslås om detta mål ska kunna uppnås. Parlamentet anser det nödvändigt att förbättra samarbetet och samordningen med internationella partner på grundval av exempelvis (Emodnet) och i linje med G7-gruppens kommuniké från mötet i Tsukuba. |
| --- | --- |

152.

| 153. | Europaparlamentet efterlyser större resurser för att öka den marina kunskapen och förståelsen av haven med särskild hänsyn till marin vetenskaplig forskning, insamling av nya uppgifter och kunskap och plattformar för utbyte av uppgifter samt för att främja politisk utveckling och beslutsfattande utifrån bästa tillgängliga vetenskapliga bevis. Parlamentet understryker än en gång vikten av att försiktighetsmetoden tillämpas där lämpliga vetenskapliga bevis saknas. |
| --- | --- |

153.

| 154. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att främja vetenskaplig kunskap, informationsutbyte och tekniköverföring i syfte att bidra till skydd och hållbar användning av haven. Parlamentet efterlyser fortsatt och förstärkt samarbete och investeringar på global nivå för marin forskning och innovation. |
| --- | --- |

154.

| 155. | Europaparlamentet betonar att världshavsförvaltningen bör bygga på bästa tillgängliga kunskap och efterlyser därför ökad forskning och innovation i syfte att förvalta världshaven och deras resurser på ett sätt som ser till att marina ekosystem bevaras och återställs, inbegripet ett hållbart utnyttjande av resurserna. |
| --- | --- |

155.

| 156. | Europaparlamentet betonar att man måste fortsätta undersöka det hot som katastrofala oljeläckage utgör och de kumulativa effekter som mer frekventa oljeläckage har på havsmiljön för att säkerställa att beslut om att genomföra prospektering och utvinning till havs fattas utifrån tillförlitlig och ny vetenskaplig kunskap. |
| --- | --- |

156.

| 157. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka forskningsinsatserna och att uppmuntra till multidisciplinära strategier och partnerskap mellan ekonomiska och offentliga aktörer för att utveckla vetenskaplig kunskap om haven. |
| --- | --- |

157.

| 158. | Europaparlamentet betonar att man måste avsätta mer resurser för marin vetenskaplig forskning, t.ex. tvärvetenskaplig forskning och fortsatt observation av hav och kustvatten samt insamling och utbyte av uppgifter och kunskap, inbegripet traditionella former, för att få ökad kunskap om haven, få bättre förståelse för förhållandet mellan klimat och havens hälsa och produktivitet, stärka utvecklingen av samordnade system för tidig varning vid extrema väderförhållanden och väderfenomen, främja beslutsfattande utifrån bästa tillgängliga vetenskap, uppmuntra vetenskaplig och teknisk innovation samt öka den marina biologiska mångfaldens bidrag till utvecklingsländers utveckling, framför allt små östater under utveckling och minst utvecklade länder. |
| --- | --- |

158.

| 159. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på europeisk nivå inrätta och främja forskning, observation, insamling och utbyte av information om vulkaniska öar och havsvulkaner och deras kopplingar till haven. Parlamentet betonar den drivkraft som de yttersta randområdena kan utgöra inom detta område. |
| --- | --- |

159.

| 160. | Europaparlamentet påpekar att man med hjälp av förnybar energi från haven har stor potential att uppnå klimat- och energimålen samt diversifiera energikällorna. Parlamentet betonar att man måste bedriva ytterligare forskning om vågor, strömmar och salinitet samt utarbeta lämpliga miljöhållbarhetskriterier. |
| --- | --- |

160.

| 161. | Europaparlamentet påminner om att ett av målen för strategin för blå tillväxt är att förbättra de oceanografiska kunskaperna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föreslå partnerskap för marin forskning och vetenskap med andra internationella aktörer och stärka de partnerskap som redan finns, t.ex. BlueMed. |
| --- | --- |

161.

| 162. | Europaparlamentet välkomnar EU:s stöd via programmen för havs- och sjöfartsforskning och för innovationen som finansierats av ramprogrammet. Parlamentet uppmanar kommissionen att bibehålla detta stöd. |
| --- | --- |

162.

| 163. | Europaparlamentet efterlyser tillräcklig finansiering för att stödja havs- och sjöfartsrelaterad forskning och innovation, framför allt av sektorsövergripande karaktär inom ramen för ett särskilt uppdrag om havsrelaterad forskning och innovation. |
| --- | --- |

163.

| 164. | Europaparlamentet ger sitt stöd till en fortsättning av bestämmelserna i 2013 års Galwayförklaring och uppmuntrar till inrättande av liknande former av samarbete med tredjeländer. |
| --- | --- |

164.

| 165. | Europaparlamentet betonar att det är av största vikt att främja ytterligare investeringar i marin vetenskap tillsammans med tredjeländer, i enlighet med i Galwaydeklarationen från 2013, och investeringar i gemensamma forskningsprojekt i utvecklingsländer samt upprättande av internationella nätverk genom vilka resultat och information kan utbytas, för att åstadkomma ett fiske samt en förvaltning av marina ekosystem som är bättre och av mer hållbar karaktär och för att ta itu med gemensamma utmaningar när det gäller haven. |
| --- | --- |

165.

| 166. | Europaparlamentet betonar än en gång vikten av att samarbeta med internationella partner för att förbättra kartläggningen, iakttagelserna och forskningen i fråga om Medelhavet, Svarta havet och Atlanten, i linje med BlueMed-initiativet och Belém- och Galwayförklaringarna, och att samarbeta med globala eller regionala förbund som Belmont Forum. |
| --- | --- |

166.

| 167. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att föreslå en anpassning av det europeiska nätverket för marin observation och datainsamling (Emodnet) till andra internationella insatser som görs för insamling av marina data senast år 2018. Parlamentet påminner om betydelsen av unionens åtagande till FN:s mål för hållbar utveckling och i synnerhet hållbarhetsmål nr 14.A och 14.A.1 samt till G7-gruppens kommuniké från mötet i Tsukuba. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna med kraft att påminna internationella partner om deras åtagande att främja tillgänglig, interoperabel och öppen vetenskap. Kommissionen uppmanas att regelbundet rapportera till parlamentet om de framsteg som görs mot verkligt globala plattformar för havsobservationer. |
| --- | --- |

167.

| 168. | Europaparlamentet efterlyser grundliga bedömningar av havens tillstånd, baserade på vetenskap och traditionella kunskapssystem, i enlighet med FN:s handlingsplan ”Our ocean, our future”. |
| --- | --- |

168.

| 169. | Europaparlamentet betonar att man måste gå framåt i riktning mot funktionella havsobservationssystem, en praktisk tillgång till marina uppgifter och en ändamålsenlig hantering av stora mängder uppgifter (inklusive genom Blue Cloud), i linje med kommunikén från mötet i Tsukuba. |
| --- | --- |

169.

| 170. | Europaparlamentet efterlyser större resurser för att öka den marina kunskapen och förståelsen av haven med särskild hänsyn till marin vetenskaplig forskning, insamling av nya uppgifter och plattformar för utbyte av kunskap och uppgifter samt för att främja politisk utveckling och beslutsfattande utifrån bästa tillgängliga vetenskapliga bevis. Parlamentet understryker än en gång vikten av att försiktighetsmetoden tillämpas i fall där lämpliga vetenskapliga bevis saknas. |
| --- | --- |

170.

| 171. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter och privata organ att främst fokusera på innovationsprojekt, blå bioteknik och användning av ren energi för att främja och bättre anpassa miljövänligare infrastruktur och sjöfart samt att skydda havens ekosystem och biologiska mångfald genom Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE). Parlamentet uppmanar också medlemsstaterna att fokusera på alternativa och icke-konventionella drivmedel för fartyg – t.ex. flytande naturgas (LNG) – och på projektet med blå LNG-korridorer för öarna, för att främja och anpassa infrastruktur – till exempel LNG-terminaler – som tekniska överbryggningslösningar, med hjälp av ovannämnda finansieringsmöjligheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla havspartnerskap med de huvudsakliga intressenterna som ett sätt att stimulera samarbetet, den politiska konsekvensen och samordningen i frågor av gemensamt intresse på områden som är centrala för havsförvaltning, t.ex. blå tillväxt och utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

171.

| 172. | Europaparlamentet noterar att automatisering och digitalisering inom sjöfarten innebär högre krav på digitala färdigheter och kompetenser och betonar att detta är en möjlighet att locka ungdomar till sektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta initiativ på det här området, genom att utveckla gemensamma initiativ för att erkänna kompetenser och aktivt främja olika havs- och sjöfartsverksamheter. |
| --- | --- |

172.

| 173. | Europaparlamentet beklagar att kust- och havsturism inte nämns över huvud taget i det gemensamma meddelandet om internationell havsförvaltning, med tanke på dess stora betydelse i kustområden, på öar och i de yttersta randområdena samt i den lokala turismbranschen, som främst består av små och medelstora företag. Parlamentet efterlyser en europeisk turismstrategi inom ramen för det internationella havsforumet, där regionerna och kustområdenas lokala myndigheter involveras i den paneuropeiska dialogen för att utbyta bästa praxis för en intelligent styrning av kust- och havsturismen. Parlamentet trycker på att kommissionens strategi för plastavfall och annat marint skräp måste ta hänsyn till kustområdena, eftersom störningar i den marina miljön har en extremt negativ inverkan på turismen och får oundvikliga följder för ekonomi och klimat för all verksamhet i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

173.

| 174. | Europaparlamentet efterlyser ökade insatser för att stärka forskning och innovation som gör det möjligt att förbättra havsförvaltningen på ett sätt som säkrar bevarande och återupprättande av marina ekosystem, inbegripet dessa resursers hållbarhet, samt att öka havskunskapen både i EU och globalt genom ett närmare samarbete och utbyte mellan forskare, intressenter, beslutsfattare och allmänheten med fokus på bättre utbildning om haven och yrkesmöjligheter inom den blå ekonomin. Parlamentet efterlyser en grundlig bedömning av havens tillstånd, baserad på både vetenskap och traditionella kunskapssystem, i enlighet med FN:s dokument ”Our Ocean, Our Future: Call for Action”. |
| --- | --- |

174.

| 175. | Europaparlamentet betonar vikten av att lokala myndigheter i kustområden och i de yttersta randområdena deltar i arbetet med att föra den internationella världshavsförvaltningen närmare EU:s medborgare. |
| --- | --- |

175.

o

o o

| 176. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

176.

---

(1)  EUT C 209, 30.6.2017, s. 60.

(2)  Se Antagna texter, P8_TA(2017)0069, P8_TA(2017)0070, P8_TA(2017)0071 och P8_TA(2017)0072.

(3)  EUT L 312, 22.11.2008, s. 3.

(4)  EGT L 365, 31.12.1994, s. 10.

(5)  EGT L 182, 16.7.1999, s. 1.

(6)  EGT L 269, 21.10.2000, s. 34.

(7)  EUT L 266, 26.9.2006, s. 1.

(8)  EUT L 197, 24.7.2012, s. 38.

(9)  EUT L 321, 5.12.2011, s. 1.

(10)  EUT L 251, 16.9.2016, s. 77.

(11)  EUT L 257, 28.8.2014, s. 135.

(12)  EUT L 123, 19.5.2015, s. 55.

(13)  Antagna texter, P8_TA(2017)0035.

(14)  Antagna texter, P8_TA(2017)0093.

(15)  Antagna texter, P8_TA(2016)0478.

(16)  EUT C 70 E, 8.3.2012, s. 70.

(17)  EUT C 75, 26.2.2016, s. 24.

(18)  Plastic waste inputs from land into the ocean, Jenna R. Jambeck, Roland Geyer, Chris Wilcox, Theodore R. Siegler, Miriam Perryman, Anthony Andrady, Ramani Narayan, Kara Lavender Law, Science, vol. 347, nr 6223, den 13 februari 2015, s. 768-771.

(19)  Marine Plastic Debris and Microplastics, Unep: https://wedocs.unep.org/rest/bitstreams/11700/retrieve.

(20)  Europeiska miljöbyrån, The impact of international shipping on European air quality and climate forcing, 2013.

(21)  Winkel, R., Weddige, U., Johnson, D., Hoen, V., och Papaefthimiou, S. (2015), Shore Side Electricity in Europe: Potential and environmental benefits, Energy Policy, DOI: http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0301421515300240.

(22)  EUT C 265, 11.8.2017, s. 65.

---

| 19.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 458/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 458/34

---

P8_TA(2018)0005

Kvinnor, jämställdhet och klimaträttvisa

Europaparlamentets resolution av den 16 januari 2018 om kvinnor, jämställdhet och klimaträttvisa (2017/2086(INI))

(2018/C 458/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948 och FN:s människorättskonventioner med tillhörande fakultativa protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948 och FN:s människorättskonventioner med tillhörande fakultativa protokoll,

| — | med beaktande av FN:s konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw),

| — | med beaktande av Pekingdeklarationen från 1995 och handlingsplanen från den fjärde kvinnokonferensen i Peking, särskilt dess kritiska område K (Kvinnor och miljö), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pekingdeklarationen från 1995 och handlingsplanen från den fjärde kvinnokonferensen i Peking, särskilt dess kritiska område K (Kvinnor och miljö),

| — | med beaktande av Demographic Exploration for Climate Adaptation (DECA) som utvecklats av FN:s befolkningsfond (UNFPA) och som kombinerar befolkningsuppgifter med geografin för klimatrisker och erbjuder ett politiskt verktyg för katastrofriskreducering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Demographic Exploration for Climate Adaptation (DECA) som utvecklats av FN:s befolkningsfond (UNFPA) och som kombinerar befolkningsuppgifter med geografin för klimatrisker och erbjuder ett politiskt verktyg för katastrofriskreducering,

| — | med beaktande av FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning (UNCCD), som trädde i kraft i december 1996, och särskilt artikel 5 i dess allmänna bestämmelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning (UNCCD), som trädde i kraft i december 1996, och särskilt artikel 5 i dess allmänna bestämmelser,

| — | med beaktande av den 18:e partskonferensen (COP 18) för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), som hölls i Doha i Qatar den 26 november – 8 december 2012 (beslut 23/CP.18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den 18:e partskonferensen (COP 18) för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), som hölls i Doha i Qatar den 26 november – 8 december 2012 (beslut 23/CP.18),

| — | med beaktande av den 20:e partskonferensen (COP 20) för UNFCCC, som hölls i Lima i Peru den 1–12 december 2014, och i synnerhet av Lima-programmet för jämställdhet (beslut 18/CP.20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den 20:e partskonferensen (COP 20) för UNFCCC, som hölls i Lima i Peru den 1–12 december 2014, och i synnerhet av Lima-programmet för jämställdhet (beslut 18/CP.20),

| — | med beaktande av den 21:a partskonferensen (COP 21) för UNFCCC, som hölls i Paris i Frankrike, den 30 november–11 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den 21:a partskonferensen (COP 21) för UNFCCC, som hölls i Paris i Frankrike, den 30 november–11 december 2015,

| — | med beaktande av artikel 8 i Parisavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 8 i Parisavtalet,

| — | med beaktande av den 22:a partskonferensen (COP 22) för UNFCCC, som hölls i Marrakech i Marocko den 7–18 november 2016, och dess beslut om jämställdhet och klimatförändring som utökade Lima-programmet för jämställdhet (beslut 21/CP.22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den 22:a partskonferensen (COP 22) för UNFCCC, som hölls i Marrakech i Marocko den 7–18 november 2016, och dess beslut om jämställdhet och klimatförändring som utökade Lima-programmet för jämställdhet (beslut 21/CP.22),

| — | med beaktande av 2030-agendan för hållbar utveckling, som antogs i september 2015 och som trädde i kraft den 1 januari 2016, och i synnerhet dess hållbara utvecklingsmål 1, 4, 5 och 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2030-agendan för hållbar utveckling, som antogs i september 2015 och som trädde i kraft den 1 januari 2016, och i synnerhet dess hållbara utvecklingsmål 1, 4, 5 och 13,

| — | med beaktande av resolution 35/20 från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 22 juni 2017 om mänskliga rättigheter och klimatförändringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 35/20 från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 22 juni 2017 om mänskliga rättigheter och klimatförändringar,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3.2 och 3.5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3.2 och 3.5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 25 juni 2012 om jämställdhet och miljö: ökade möjligheter till beslutsfattande, kvalifikationer och konkurrenskraft inom den politik som bedrivs i EU för att mildra effekterna av klimatförändring, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 25 juni 2012 om jämställdhet och miljö: ökade möjligheter till beslutsfattande, kvalifikationer och konkurrenskraft inom den politik som bedrivs i EU för att mildra effekterna av klimatförändring,

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för jämställdhet (2016–2020), som antogs av rådet den 26 oktober 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för jämställdhet (2016–2020), som antogs av rådet den 26 oktober 2015,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2014 om FN:s klimatkonferens 2014 – COP 20 i Lima, Peru (1–12 december 2014) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2014 om FN:s klimatkonferens 2014 – COP 20 i Lima, Peru (1–12 december 2014) (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 oktober 2015Mot en ny internationell klimatöverenskommelse i Paris (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 oktober 2015Mot en ny internationell klimatöverenskommelse i Paris (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 april 2012 om kvinnor och klimatförändringarna (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 april 2012 om kvinnor och klimatförändringarna (3),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om 2015 års nya klimatavtal som offentliggjordes den 1 juni 2015 av organisationen Women and Gender Constituency (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om 2015 års nya klimatavtal som offentliggjordes den 1 juni 2015 av organisationen Women and Gender Constituency (4),

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) av den 26 januari 2017Gender in environment and climate change (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) av den 26 januari 2017Gender in environment and climate change (5),

| — | med beaktande av Genèveförpliktelsen om mänskliga rättigheter inom klimatåtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèveförpliktelsen om mänskliga rättigheter inom klimatåtgärder,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män samt yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för utveckling (A8-0403/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män samt yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för utveckling (A8-0403/2017), och av följande skäl:

| A. | Klimatförändringarna sker globalt, men är mer destruktiva för de länder och samhällen som bidrar minst till den globala uppvärmningen. Konsekvenserna är större för de befolkningsgrupper som är mest beroende av naturresurser för sin försörjning och/eller som har minst förmåga att hantera naturkatastrofer, såsom torka, jordskred, översvämningar och orkaner. Befolkningsgrupper med begränsade ekonomiska resurser för att anpassa sig till klimatförändringar är de som kommer att drabbas hårdast av effekterna. |
| --- | --- |

A.

Klimatförändringarna sker globalt, men är mer destruktiva för de länder och samhällen som bidrar minst till den globala uppvärmningen. Konsekvenserna är större för de befolkningsgrupper som är mest beroende av naturresurser för sin försörjning och/eller som har minst förmåga att hantera naturkatastrofer, såsom torka, jordskred, översvämningar och orkaner. Befolkningsgrupper med begränsade ekonomiska resurser för att anpassa sig till klimatförändringar är de som kommer att drabbas hårdast av effekterna.

| B. | Klimatförändringarnas effekter upplevs olika av kvinnor och män. Kvinnor är mer sårbara, utsätts av olika anledningar för större risker och bär en större börda, bl.a. beroende på ojämlik tillgång till resurser, utbildning, sysselsättningsmöjligheter och markrättigheter, men även på grund av sociala och kulturella normer och deras varierande intersektionella erfarenheter. |
| --- | --- |

B.

Klimatförändringarnas effekter upplevs olika av kvinnor och män. Kvinnor är mer sårbara, utsätts av olika anledningar för större risker och bär en större börda, bl.a. beroende på ojämlik tillgång till resurser, utbildning, sysselsättningsmöjligheter och markrättigheter, men även på grund av sociala och kulturella normer och deras varierande intersektionella erfarenheter.

| C. | Kvinnor är särskilt utsatta för klimatförändringar och drabbas orimligt hårt av effekterna av dem på grund av deras roll i samhället såsom att tillhandahålla vatten, livsmedel och brännbart material till familjen och ge anhörigomsorg. Kvinnor står för mer än 70 % av världens dagliga vattenhushållning. I de regioner som är värst drabbade av klimatförändringar arbetar nästan 70 % av alla kvinnor inom jordbrukssektorn, men de deltar sällan i utformningen av klimatpolitiken. |
| --- | --- |

C.

Kvinnor är särskilt utsatta för klimatförändringar och drabbas orimligt hårt av effekterna av dem på grund av deras roll i samhället såsom att tillhandahålla vatten, livsmedel och brännbart material till familjen och ge anhörigomsorg. Kvinnor står för mer än 70 % av världens dagliga vattenhushållning. I de regioner som är värst drabbade av klimatförändringar arbetar nästan 70 % av alla kvinnor inom jordbrukssektorn, men de deltar sällan i utformningen av klimatpolitiken.

| D. | FN uppskattar att 781 miljoner människor från 15 år och uppåt är analfabeter, och av dessa är nästan två tredjedelar kvinnor (6). Tillgång till information och utbildning via lämpliga kommunikationskanaler har en central betydelse för att säkerställa kvinnors självständighet, särskilt under naturkatastrofer. |
| --- | --- |

D.

FN uppskattar att 781 miljoner människor från 15 år och uppåt är analfabeter, och av dessa är nästan två tredjedelar kvinnor (6). Tillgång till information och utbildning via lämpliga kommunikationskanaler har en central betydelse för att säkerställa kvinnors självständighet, särskilt under naturkatastrofer.

| E. | I Afrikas jordbrukssektor producerar kvinnor över 90 % av baslivsmedlen, men äger endast omkring 1 % av åkermarken. |
| --- | --- |

E.

I Afrikas jordbrukssektor producerar kvinnor över 90 % av baslivsmedlen, men äger endast omkring 1 % av åkermarken.

| F. | Naturkatastrofer har en betydande inverkan på utbildning, hälsa, strukturell fattigdom och förflyttningar av befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

F.

Naturkatastrofer har en betydande inverkan på utbildning, hälsa, strukturell fattigdom och förflyttningar av befolkningsgrupper.

| G. | FN uppskattar att 70 % av de 1,3 miljarder människor som lever i fattigdom runt om i världen är kvinnor. De fattiga bor oftare i marginaliserade områden som drabbas av översvämningar, höjda havsnivåer och stormar. I samband med naturkatastrofer är risken för att dö 14 gånger högre för kvinnor och barn än för män. |
| --- | --- |

G.

FN uppskattar att 70 % av de 1,3 miljarder människor som lever i fattigdom runt om i världen är kvinnor. De fattiga bor oftare i marginaliserade områden som drabbas av översvämningar, höjda havsnivåer och stormar. I samband med naturkatastrofer är risken för att dö 14 gånger högre för kvinnor och barn än för män.

| H. | Effekterna av klimatförändringar ökar klyftan mellan könen sett till diskriminering, hot mot människors hälsa, förlorade försörjningsmöjligheter, tvångsförflyttning, migration, fattigdom, människohandel, våld, sexuellt utnyttjande, osäker livsmedelsförsörjning samt tillgång till infrastruktur och grundläggande tjänster. Det krävs en jämställdhetsintegrerad strategi som kopplar samman analysen av klimateffekter till en kritisk diskussion om konsumtionsmönster och deras påverkan på klimatförändringar. |
| --- | --- |

H.

Effekterna av klimatförändringar ökar klyftan mellan könen sett till diskriminering, hot mot människors hälsa, förlorade försörjningsmöjligheter, tvångsförflyttning, migration, fattigdom, människohandel, våld, sexuellt utnyttjande, osäker livsmedelsförsörjning samt tillgång till infrastruktur och grundläggande tjänster. Det krävs en jämställdhetsintegrerad strategi som kopplar samman analysen av klimateffekter till en kritisk diskussion om konsumtionsmönster och deras påverkan på klimatförändringar.

| I. | Kvinnors ojämlika deltagande i beslutsprocesser och på arbetsmarknaden spär på orättvisorna och hindrar ofta kvinnor från att fullt ut bidra till och delta i beslut, planeringen och genomförandet av klimatpolitik. Kvinnor är inte bara offer utan också viktiga aktörer när det gäller att driva igenom förändringar såväl i arbetet med att utveckla strategier för begränsning och anpassning i sina samhällen som på beslutsfattande positioner, och måste ges befogenhet att göra detta. |
| --- | --- |

I.

Kvinnors ojämlika deltagande i beslutsprocesser och på arbetsmarknaden spär på orättvisorna och hindrar ofta kvinnor från att fullt ut bidra till och delta i beslut, planeringen och genomförandet av klimatpolitik. Kvinnor är inte bara offer utan också viktiga aktörer när det gäller att driva igenom förändringar såväl i arbetet med att utveckla strategier för begränsning och anpassning i sina samhällen som på beslutsfattande positioner, och måste ges befogenhet att göra detta.

| J. | I 1995 års handlingsplan från Peking definieras tydligt sambandet mellan jämställdhet, miljö och hållbar utveckling, och kvinnors strategiska roll i utvecklingen av hållbara och miljövänliga konsumtions- och produktionsmönster lyfts fram, inbegripet behovet av att kvinnor deltar på lika villkor i de miljöbeslut som fattas på samtliga nivåer. |
| --- | --- |

J.

I 1995 års handlingsplan från Peking definieras tydligt sambandet mellan jämställdhet, miljö och hållbar utveckling, och kvinnors strategiska roll i utvecklingen av hållbara och miljövänliga konsumtions- och produktionsmönster lyfts fram, inbegripet behovet av att kvinnor deltar på lika villkor i de miljöbeslut som fattas på samtliga nivåer.

| K. | I artikel 5 i de allmänna bestämmelserna i UNCCD erkänns kvinnans roll på landsbygden och i de regioner som drabbas hårdast av ökenspridning och torka, och både mäns och kvinnors lika deltagande i kampen mot ökenspridning och torkans konsekvenser uppmuntras. |
| --- | --- |

K.

I artikel 5 i de allmänna bestämmelserna i UNCCD erkänns kvinnans roll på landsbygden och i de regioner som drabbas hårdast av ökenspridning och torka, och både mäns och kvinnors lika deltagande i kampen mot ökenspridning och torkans konsekvenser uppmuntras.

| L. | För att uppnå en jämn könsfördelning och ett meningsfullt deltagande av kvinnor i alla processer är det de strukturer som ligger till grund för ojämlikheten mellan könen som slutligen måste förändras. |
| --- | --- |

L.

För att uppnå en jämn könsfördelning och ett meningsfullt deltagande av kvinnor i alla processer är det de strukturer som ligger till grund för ojämlikheten mellan könen som slutligen måste förändras.

| M. | Vid COP18 beslutade parterna i UNFCCC (beslut 23/CP.18) att anta målet att uppnå en jämn könsfördelning i de organ som inrättas enligt konventionen och Kyotoprotokollet, dels för att förbättra kvinnors deltagande och garantera en effektivare klimatförändringspolitik där samma hänsyn tas till kvinnors och mäns behov, dels för att bevaka de framsteg som görs mot en jämn könsfördelning i arbetet för en jämställdhetsintegrerad klimatpolitik. |
| --- | --- |

M.

Vid COP18 beslutade parterna i UNFCCC (beslut 23/CP.18) att anta målet att uppnå en jämn könsfördelning i de organ som inrättas enligt konventionen och Kyotoprotokollet, dels för att förbättra kvinnors deltagande och garantera en effektivare klimatförändringspolitik där samma hänsyn tas till kvinnors och mäns behov, dels för att bevaka de framsteg som görs mot en jämn könsfördelning i arbetet för en jämställdhetsintegrerad klimatpolitik.

| N. | Kvinnor är fortfarande underrepresenterade i organ som fattar beslut om klimatförändringar på nationell nivå i EU:s medlemsstater, men inte i kommissionens berörda generaldirektorat såsom GD Klimatpolitik och GD Energi där 40 % av tjänsterna i respektive GD innehas av kvinnor. |
| --- | --- |

N.

Kvinnor är fortfarande underrepresenterade i organ som fattar beslut om klimatförändringar på nationell nivå i EU:s medlemsstater, men inte i kommissionens berörda generaldirektorat såsom GD Klimatpolitik och GD Energi där 40 % av tjänsterna i respektive GD innehas av kvinnor.

| O. | Genom Lima-programmet för jämställdhet, som antogs vid COP 20 (beslut 18/CP.20), ställs krav på parterna att uppnå en jämn könsfördelning i deras representation, och att främja jämställdhetshänsyn vid utarbetandet och genomförandet av klimatförändringspolitik. Parterna uppmanas stödja utbildning för och information till kvinnliga och manliga delegater om frågor som rör jämn könsfördelning och klimatförändringar. |
| --- | --- |

O.

Genom Lima-programmet för jämställdhet, som antogs vid COP 20 (beslut 18/CP.20), ställs krav på parterna att uppnå en jämn könsfördelning i deras representation, och att främja jämställdhetshänsyn vid utarbetandet och genomförandet av klimatförändringspolitik. Parterna uppmanas stödja utbildning för och information till kvinnliga och manliga delegater om frågor som rör jämn könsfördelning och klimatförändringar.

| P. | Parisavtalet (COP 21) fastställer att parterna bör beakta sina respektive skyldigheter avseende bland annat människorättsfrågor och jämställdhet när de vidtar åtgärder mot klimatförändringar i genomförandet av avtalet. |
| --- | --- |

P.

Parisavtalet (COP 21) fastställer att parterna bör beakta sina respektive skyldigheter avseende bland annat människorättsfrågor och jämställdhet när de vidtar åtgärder mot klimatförändringar i genomförandet av avtalet.

| Q. | Mekanismer för finansiering av anpassnings- och begränsningsåtgärder för att hantera förluster och skador eller klimatrelaterad tvångsförflyttning blir effektivare om de låter kvinnor delta fullt ut i utformningen, beslutsfattandet och genomförandet, även på gräsrotsnivå. Om kvinnors kunskaper, bland annat lokal och ursprunglig kunskap, beaktas kan det förbättra katastrofhanteringen, öka den biologiska mångfalden, förbättra vattenvården, öka livsmedelstryggheten, förhindra ökenspridningen, skydda skogar, säkerställa en snabb övergång till förnybar energiteknik och stödja folkhälsan. |
| --- | --- |

Q.

Mekanismer för finansiering av anpassnings- och begränsningsåtgärder för att hantera förluster och skador eller klimatrelaterad tvångsförflyttning blir effektivare om de låter kvinnor delta fullt ut i utformningen, beslutsfattandet och genomförandet, även på gräsrotsnivå. Om kvinnors kunskaper, bland annat lokal och ursprunglig kunskap, beaktas kan det förbättra katastrofhanteringen, öka den biologiska mångfalden, förbättra vattenvården, öka livsmedelstryggheten, förhindra ökenspridningen, skydda skogar, säkerställa en snabb övergång till förnybar energiteknik och stödja folkhälsan.

| R. | Parterna i Parisavtalet har erkänt att klimatförändringar är en gemensam angelägenhet för hela mänskligheten. Parterna bör, när de vidtar åtgärder för att motverka klimatförändringar, respektera, främja och beakta sina respektive skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter, rätten till hälsa, rättigheterna för urbefolkningar, lokala samhällen, migranter, barn, personer med funktionsnedsättning och personer i utsatta situationer liksom rätten till utveckling samt jämställdhet mellan kvinnor och män, kvinnors egenmakt och rättvisa mellan generationer. |
| --- | --- |

R.

Parterna i Parisavtalet har erkänt att klimatförändringar är en gemensam angelägenhet för hela mänskligheten. Parterna bör, när de vidtar åtgärder för att motverka klimatförändringar, respektera, främja och beakta sina respektive skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter, rätten till hälsa, rättigheterna för urbefolkningar, lokala samhällen, migranter, barn, personer med funktionsnedsättning och personer i utsatta situationer liksom rätten till utveckling samt jämställdhet mellan kvinnor och män, kvinnors egenmakt och rättvisa mellan generationer.

| S. | Klimaträttvisa kopplar samman mänskliga rättigheter och utveckling samt skyddar rättigheterna för de mest utsatta grupperna samt garanterar att klimatförändringarnas bördor och positiva effekter liksom deras följder fördelas lika. |
| --- | --- |

S.

Klimaträttvisa kopplar samman mänskliga rättigheter och utveckling samt skyddar rättigheterna för de mest utsatta grupperna samt garanterar att klimatförändringarnas bördor och positiva effekter liksom deras följder fördelas lika.

| T. | FN:s hållbara utvecklingsmål bekräftar sambandet mellan att uppnå jämställdhet och att uppnå alla mål för hållbar utveckling, däribland mål 13 om klimatförändringar med en möjlighet att angripa de grundläggande orsakerna till kvinnors socioekonomiskt svagare ställning och därmed förbättra deras motståndskraft mot klimatförändringar. |
| --- | --- |

T.

FN:s hållbara utvecklingsmål bekräftar sambandet mellan att uppnå jämställdhet och att uppnå alla mål för hållbar utveckling, däribland mål 13 om klimatförändringar med en möjlighet att angripa de grundläggande orsakerna till kvinnors socioekonomiskt svagare ställning och därmed förbättra deras motståndskraft mot klimatförändringar.

| U. | Klimatförändringarnas effekter i regioner som Afrika söder om Sahara och Sydasien kan tvinga mer än 100 miljoner människor in i extrem fattigdom före 2030, och underblåsa konflikter som gör att människor tvingas fly. Konventionen för bekämpning av ökenspridning (UNCCD) uppskattar att 135 miljoner människor kan vara på flykt på grund av ökenspridning 2045. FN:s internationella organisation för migration konstaterar i sin bedömning av evidens att antalet klimatflyktingar 2050 kan uppgå till mellan 25 miljoner och 1 miljard – 200 miljoner är den siffra som oftast brukar anges. |
| --- | --- |

U.

Klimatförändringarnas effekter i regioner som Afrika söder om Sahara och Sydasien kan tvinga mer än 100 miljoner människor in i extrem fattigdom före 2030, och underblåsa konflikter som gör att människor tvingas fly. Konventionen för bekämpning av ökenspridning (UNCCD) uppskattar att 135 miljoner människor kan vara på flykt på grund av ökenspridning 2045. FN:s internationella organisation för migration konstaterar i sin bedömning av evidens att antalet klimatflyktingar 2050 kan uppgå till mellan 25 miljoner och 1 miljard – 200 miljoner är den siffra som oftast brukar anges.

| V. | Jämställdhet, social rättvisa och rätten till utveckling ingår i begreppet klimaträttvisa. Även om hela samhället får bära bördan av klimatförändringarnas konsekvenser är det framför allt kvinnor som drabbas mest av klimatrelaterad tvångsförflyttning. |
| --- | --- |

V.

Jämställdhet, social rättvisa och rätten till utveckling ingår i begreppet klimaträttvisa. Även om hela samhället får bära bördan av klimatförändringarnas konsekvenser är det framför allt kvinnor som drabbas mest av klimatrelaterad tvångsförflyttning.

| W. | Klimatförändringar innebär flera och mer omfattande naturkatastrofer vilket kan leda till förlust av egendom, av inkomstgenererande sysselsättning och av tillgång till fungerande hälso- och sjukvård, och till en ökad risk för könsbaserat våld. Kvinnors möjligheter att hantera effekterna av naturkatastrofer hämmas ofta av den ojämlikhet som råder. Klimatförändringarna kommer sannolikt att underblåsa denna ojämlikhet och skapa större sårbarhet och tvångsförflyttning. |
| --- | --- |

W.

Klimatförändringar innebär flera och mer omfattande naturkatastrofer vilket kan leda till förlust av egendom, av inkomstgenererande sysselsättning och av tillgång till fungerande hälso- och sjukvård, och till en ökad risk för könsbaserat våld. Kvinnors möjligheter att hantera effekterna av naturkatastrofer hämmas ofta av den ojämlikhet som råder. Klimatförändringarna kommer sannolikt att underblåsa denna ojämlikhet och skapa större sårbarhet och tvångsförflyttning.

| X. | I många fall kan dessa effekter fortfarande undvikas genom en snabb, inkluderande och jämställdhetsintegrerad utvecklingsagenda med fokus på begränsning av och anpassning till förändrade klimatförhållanden. |
| --- | --- |

X.

I många fall kan dessa effekter fortfarande undvikas genom en snabb, inkluderande och jämställdhetsintegrerad utvecklingsagenda med fokus på begränsning av och anpassning till förändrade klimatförhållanden.

| Y. | Effekterna av klimatförändringar förutspås leda till större tvångsförflyttningar av personer som inte passar in i nuvarande internationella ramar. Att motverka klimatrelaterad tvångsförflyttning kommer att bli en oerhört stor utmaning som kräver en komplex och omfattande global strategi som bygger på respekt för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

Y.

Effekterna av klimatförändringar förutspås leda till större tvångsförflyttningar av personer som inte passar in i nuvarande internationella ramar. Att motverka klimatrelaterad tvångsförflyttning kommer att bli en oerhört stor utmaning som kräver en komplex och omfattande global strategi som bygger på respekt för mänskliga rättigheter.

| Z. | Det faktum att FN:s råd för mänskliga rättigheter 2017 antog dokumentet om viktiga budskap om mänskliga rättigheter och klimatförändringar är ett stort steg framåt när det gäller att hantera de negativa effekter som klimatförändringar har på ett fullt och effektivt utövande av mänskliga rättigheter. Agenda 2030 för hållbar utveckling och Parisavtalet ger globala ledare en övergripande normativ grund för utveckling av en ram som effektivt kan ta itu med klimatförändringar genom att bygga vidare på FN:s befintliga instrument. |
| --- | --- |

Z.

Det faktum att FN:s råd för mänskliga rättigheter 2017 antog dokumentet om viktiga budskap om mänskliga rättigheter och klimatförändringar är ett stort steg framåt när det gäller att hantera de negativa effekter som klimatförändringar har på ett fullt och effektivt utövande av mänskliga rättigheter. Agenda 2030 för hållbar utveckling och Parisavtalet ger globala ledare en övergripande normativ grund för utveckling av en ram som effektivt kan ta itu med klimatförändringar genom att bygga vidare på FN:s befintliga instrument.

| AA. | EU har en tydlig rättslig ram som kräver att man respekterar och främjar jämställdhet och mänskliga rättigheter i sin interna och externa politik. EU:s klimatpolitik kan ha stor betydelse för skyddet av mänskliga rättigheter och främjandet av en jämställd klimatpolitik på global nivå. |
| --- | --- |

AA.

EU har en tydlig rättslig ram som kräver att man respekterar och främjar jämställdhet och mänskliga rättigheter i sin interna och externa politik. EU:s klimatpolitik kan ha stor betydelse för skyddet av mänskliga rättigheter och främjandet av en jämställd klimatpolitik på global nivå.

| AB. | I enlighet med sina befogenheter enligt fördragen kan EU faktiskt förbättra de rättsliga och politiska ramarna i syfte att stödja klimaträttvisa och aktivt delta i utvecklingen av ett internationellt ramverk för att skydda de mänskliga rättigheterna för klimatflyktingar. Parlamentet noterar att EU och medlemsstaterna har åtagit sig att integrera ett jämställdhetsperspektiv i den framtida globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration. |
| --- | --- |

AB.

I enlighet med sina befogenheter enligt fördragen kan EU faktiskt förbättra de rättsliga och politiska ramarna i syfte att stödja klimaträttvisa och aktivt delta i utvecklingen av ett internationellt ramverk för att skydda de mänskliga rättigheterna för klimatflyktingar. Parlamentet noterar att EU och medlemsstaterna har åtagit sig att integrera ett jämställdhetsperspektiv i den framtida globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration.

| AC. | Konventionen angående flyktingars rättsliga ställning från 1951 inbegriper inte kategorin ”klimatflyktingar”. |
| --- | --- |

AC.

Konventionen angående flyktingars rättsliga ställning från 1951 inbegriper inte kategorin ”klimatflyktingar”.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att jämställdhet är en nödvändig förutsättning för att uppnå hållbar utveckling och en effektiv hantering av klimatutmaningar. Parlamentet understryker att kvinnor inte bara är offer utan också kraftfulla aktörer för förändring som, genom att vara fullt delaktiga, kan utforma och genomföra effektiva klimatstrategier och/eller klimatlösningar när det gäller anpassning och begränsning, och kan öka klimattåligheten på grund av sina olika erfarenheter och praktiska kunskaper inom olika sektorer – från jordbruk, skogsbruk och fiske till energiinfrastruktur och hållbara städer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att kvinnors deltagande på arbetsmarknaden i landsbygdsområden omfattar många olika arbeten vid sidan av konventionellt jordbruk, och parlamentet betonar i detta sammanhang att kvinnor i landsbygdsområden kan åstadkomma förändring i riktning mot ett hållbart och ekologiskt sunt jordbruk och kan spela en viktig roll i skapandet av gröna arbetstillfällen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta program där man genom att förmedla modern teknik och kunskap till samhällen och regioner under utveckling kan hjälpa dessa att anpassa sig till klimatförändringar, och då engagera kvinnor, som utgör 70 % av arbetskraften inom jordbruket i katastrofdrabbade länder. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet är övertygat om att kvinnors egenmakt på landsbygden är avgörande när det gäller tillgång till mark, krediter och hållbara jordbruksmetoder för att bygga upp klimattålighet, inbegripet skydd av ekosystem, vattenresurser och markbördighet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkra dessa aspekter i sina utvecklingsstrategier, bland annat genom offentliga investeringsplaner och genom att stödja ansvarsfulla privata investeringar med hjälp av ramar såsom de vägledande principerna för företag och mänskliga rättigheter i FN:s Global Compact-initiativ och Unctads handlingsplan för investering i målen för en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att det är kvinnor och flickor som har mest kunskap om sin egen situation och sina egna behov och att de därför bör rådfrågas i alla frågor som berör dem. Parlamentet noterar att enligt EIGE känner kvinnor statistiskt sett större oro inför klimatförändringar. Parlamentet konstaterar att under flera århundraden har kvinnliga innovatörer, ledare, organisatörer, utbildare och omsorgsgivare hittat vägar ut ur svåra situationer för att tillgodose sina familjers behov, och de besitter stor potential att bli innovatörer även i framtiden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta de sociala och miljömässiga konsekvenser som dess handels- och utrikespolitik, inbegripet dess åtgärder, har för kvinnor. Dessutom uppmanas kommissionen att insistera på att göra de sociala och miljömässiga normerna i kapitlen om hållbar utveckling bindande i de handelsavtal som den förhandlar om. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att en utvecklingspolitik på områdena hälsa, utbildning och egenmakt vid sidan av miljöpolitik är en förutsättning för en hållbar utveckling och i slutändan för att lösa problemet med klimatförändringar. Parlamentet erkänner att de sätt på vilka denna politik införlivas med åtgärder för att motverka den växande urbaniseringstrenden kommer att ha stor betydelse för klimatförändringarna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att mål 13 för hållbar utveckling (”Vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och dess konsekvenser”) tar upp kvinnors deltagande i klimatåtgärder med ett mål (13b) som har följande lydelse: ”Främja mekanismer som ökar möjligheterna för en effektiv klimatrelaterad planering och förvaltning i de minst utvecklade länderna, bland annat med fokus på kvinnor, ungdomar samt lokala och marginaliserade samhällen”. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att samtliga bidrag till jämställdhetsarbetet från parterna i UNFCCC är frivilliga. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna bekräfta sitt stöd för utvecklingen, antagandet och finansieringen av UNFCCC:s handlingsplan för jämställdhet, som ska kompletteras med ett heltäckande och flerårigt arbetsprogram som omfattar finansiering, prioriterade åtgärdsområden, tidsplaner, viktiga resultatindikatorer, en definition av de ansvariga aktörerna samt övervaknings- och översynsmekanismer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föregå med gott exempel och anta mål och tidsfrister för att uppnå målet med en jämn könsfördelning i delegationerna till UNFCCC. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker behovet av att vidta särskilda tillfälliga åtgärder för att främja målet med en jämn könsfördelning i formella och informella organ som inrättats i enlighet med UNFCCC eller Kyotoprotokollet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i linje med EU:s åtaganden om jämställdhet och mänskliga rättigheter säkerställa att EU-medlemsstaternas nationellt fastställda bidrag innehåller en konsekvent rapportering om jämställdhets- och människorättssituationen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa beslut 21/CP.22 om jämställdhet och klimatförändring som uppmanar parterna att utse och stödja en nationell kontaktpunkt för jämställdhetsfrågor vid förhandlingar, genomförande och övervakning av klimatpolitik, och att ge stöd till kontaktpunkter för jämställdhetsfrågor i tredjeländer och/eller partnerländer. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar att kvinnor inte bara utför huvuddelen av det obetalda hushålls- och omsorgsarbetet, utan också fattar de flesta beslut som rör vardagsinköp och att de genom sina val därför kan påverka hållbarheten, förutsatt att de får rätt information och ges valmöjligheter. Parlamentet noterar exempelvis att forskning har visat att konsumenter kan minska sina växthusgasutsläpp med upp till 5 % genom att välja lokala livsmedel. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet erinrar om sin resolution av den 16 november 2011 om klimatförändringskonferensen i Durban (COP 17) (7) och det åtagande som gjordes i denna, dvs. att sträva efter kvinnlig representation i minst 40 % av alla relevanta organ som finansierar klimatåtgärder. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ha en jämställdhetsintegrerad och rättighetsbaserad strategi i det arbete som Warszawa-arbetsgruppen för tvångsförflyttning, på uppdrag av UNFCCC (COP 22), gör för att ta fram rekommendationer för integrerade strategier som förhindrar, minimerar och hanterar tvångsförflyttning på grund av klimatförändringarnas negativa effekter, och som erkänner att kvinnor och flickor tillhör de mest utsatta grupperna av klimatflyktingar, och därför är särskilt sårbara för människohandel och könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införliva klimatförändringar i alla utvecklingsprogram på alla nivåer. Parlamentet vill även se att flera kvinnor på landsbygden och kvinnor från ursprungsbefolkningar deltar i såväl beslutsförfaranden som i planeringen och genomförandet samt i utformningen av strategier och utvecklingsprogram om klimatförändringar. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna säkerställa ett jämställdhetsperspektiv i sitt arbete med plattformen för tvångsförflyttning som orsakas av katastrofer (Nanseninitiativet) och dess agenda för skydd av personer som tvingas fly över gränser på grund av katastrofer och klimatförändringar. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram indikatorer och samla in könsuppdelade uppgifter vid planering, genomförande, övervakning och utvärdering av politik, program och projekt som rör klimatförändringar, med hjälp av exempelvis jämställdhetsanalyser, konsekvensanalyser ur ett jämställdhetsperspektiv, jämställdhetsbudgetering och miljö- och jämställdhetsindexet (EGI), även genom en förstärkning av (EIGE). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bidra till den globala pakten för säker, kontrollerad och laglig migration, i syfte att säkerställa klimaträttvisa genom att erkänna klimatförändringar som en orsak till migration, bidra till ett människorättsbaserat arbetssätt och jämställdhetsintegrering i hela den globala pakten, i överensstämmelse med tvångsförflyttade personers behov. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om det centrala åtagandet 4 som var ett av EU:s åtaganden inför världstoppmötet om humanitära frågor, nämligen att säkerställa en jämställdhetsintegrerad planering av humanitärt bistånd. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att detta åtagande återspeglas i genomförandet av Echos katastrofberedskapsprogram (DIPECHO) och i genomförandet av handlingsplanen Action plan for resilience in crisis-prone countries (2013–2020) och Resilience Marker. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt användningen av sexuellt våld mot tvångsförflyttade och migrerande kvinnor. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt migrerande kvinnor och flickor som utsatts för våld under hela flykten och att de måste garanteras tillgång till medicinskt och psykologiskt stöd. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att rikta sina relevanta program mot katastrofdrabbade områden, att öka sina insatser för att ge hjälp till dessa regioner och att agera för att lösa problem som orsakas av katastrofer i dessa regioner, och att särskilt uppmärksamma situationen för de kvinnor och barn som drabbas hårdast av naturkatastrofernas konsekvenser. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter att främja kvinnors egenmakt och medvetenhet genom att öka deras kunskaper om skydd före, under och efter klimatrelaterade katastrofer och genom att aktivt engagera kvinnor i insatser för att förutse katastrofer och i system för tidig varning samt i förebyggande åtgärder, eftersom detta är en viktig del i kvinnors arbete att bygga upp motståndskraft i händelse av en naturkatastrof. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillsammans med civila samhällsorganisationer på plats stödja, stärka och införa kontrollmekanismer i mottagningscentrum för tvångsförflyttade eller migrerande personer där det saknas grundläggande minimikrav för att förhindra könsbaserat våld, i syfte att sätta stopp för alla former av trakasserier mot kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med civilsamhälles- och människorättsorganisationer för att garantera respekt för flyktingars och tvångsförflyttade personers mänskliga rättigheter, särskilt vad gäller utsatta kvinnor och flickor, i mottagningscentrum. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att det finns möjligheter att integrera mål för begränsning av och anpassning till klimatförändringar och för kvinnors ekonomiska egenmakt, särskilt i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i relevanta projekt och mekanismer, såsom FN:s program för minskade utsläpp från avskogning (UN-REDD), undersöka hur kvinnor kan erbjudas betald sysselsättning för de miljötjänster som de för närvarande tillhandahåller på frivillig basis, t.ex. återbeskogning, beskogning av röjd mark och bevarande av naturresurser. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att, i syfte att fortsätta främja kvinnors representation i UNFCCC-förhandlingarna, tillhandahålla finansiering för kvinnliga delegaters utbildning och deltagande. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta och stödja de nätverk som bedrivs av kvinnoorganisationer och civilsamhällets verksamheter när det gäller utveckling och genomförande av klimatförändringspolitik. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att kvinnor är jämlika deltagare i och gynnas av alla samråd, program och medel som rör klimatförändringar och som anordnas med stöd av EU på nationell och lokal nivå. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och GD:n med ansvar för jämställdhet, utveckling, energi respektive klimat, att integrera jämställdhet på ett strukturerat och systematiskt sätt i sin klimatförändrings- och energipolitik för EU, och att inte enbart fokusera på den externa dimensionen. Parlamentet uppmanar i synnerhet GD rättsliga frågor och konsumentfrågor samt GD internationellt samarbete och utveckling (DEVCO), att öka sin medvetenhet om och arbetet med jämställdhet och kvinnors egenmakt (Gewe) eftersom det handlar om klimaträttvisa. Parlamentet betonar att GD klimatpolitik (CLIMA) måste avsätta resurser för att tillsätta posten som kontaktpunkt för jämställdhetsfrågor. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att utveckla principen om klimaträttvisa. Parlamentet vidhåller att den största orättvisa som vår oförmåga att effektivt ta itu med klimatförändringarna har lett till förmodligen är de skadliga konsekvenserna för fattiga länder och befolkningsgrupper, i synnerhet för kvinnor. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att rapportera om konsekvenser för jämställdheten och de mänskliga rättigheterna samt om klimatåtgärder i deras allmänna återkommande utvärderingsrapporter till FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s finansiella åtaganden för arbetet med jämställdhet och kvinnors egenmakt har ökat, men inte personalkapaciteten för att hantera den ökande mängden arbete. Parlamentet betonar att EU måste uppvisa ett starkt interinstitutionellt åtagande för arbetet med jämställdhet och kvinnors egenmakt i samband med klimatförändringar, särskilt de som anges i den övergripande politiken för utvecklingssamarbete, nämligen målen för hållbar utveckling och EU:s handlingsplan för jämställdhet (GAP). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet beklagar att jämställdhet och klimatförändringar inte är ett prioriterat område i EU:s andra handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt (GAP II). Europaparlamentet noterar att jämställdhetsindikatorer inte har utvecklats eller integrerats i tillräcklig grad i resultatrapporteringen och att den interna ansvarigheten och finansieringen av resultaten för arbetet med jämställdhet och kvinnors egenmakt fortfarande är svag. Parlamentet noterar att minst framsteg har gjorts i fråga om mål 20 i GAP II om lika rättigheter för kvinnor att delta i och påverka beslut i klimat- och miljöfrågor, och uppmanar kommissionen att öka sina insatser för att genomföra detta mål. Parlamentet påminner om att GAP II har lagt fram en utrikespolitisk dagordning för EU med fyra tematiska pelare, inklusive den horisontella pelaren om att förändra den institutionella kulturen inom kommissionens tjänster och utrikestjänsten för att bättre fullgöra EU:s åtaganden, med full respekt för jämställdhetsprincipen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet medger att förbättrade tekniska riktlinjer i sig inte kommer att räcka för att förändra EU:s effektivitet vad gäller arbetet med jämställdhet och kvinnors egenmakt. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta initiativ till att utarbeta ett övergripande meddelande med titeln ”Jämställdhet och klimatförändring – att bygga upp motståndskraften och främja klimaträttvisa i strategier för begränsning och anpassning”, som tar upp sitt starka institutionella åtagande för arbetet med jämställdhet och kvinnors egenmakt och de nuvarande bristerna i den institutionella samordningen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar sina parlamentariska utskott att förbättra jämställdhetsintegreringen då de arbetar inom sina behörighetsområden med de övergripande frågorna klimatförändring, hållbar utveckling och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet understryker att det måste finnas ett jämställdhetsperspektiv i finansieringen av både anpassning till klimatförändringar och begränsning av deras konsekvenser. Parlamentet välkomnar den senaste tidens framsteg i fråga om jämställdhetspolitiken i multilaterala finansieringsmekanismer. Parlamentet välkomnar dessutom initiativ från den privata sektorn som syftar till att öka företagens sociala ansvar genom att införa bonusar för projekt som uppfyller hållbarhetskriterierna, t.ex. genom att förbättra försörjnings- och utbildningsmöjligheterna för kvinnor. Parlamentet konstaterar dock att enligt FN:s utvecklingsprogram (UNDP) går endast 0,01 % av all finansiering över hela världen till projekt som hanterar både klimatförändringar och kvinnors rättigheter. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att se till att deras klimatförändringsprogram uppfyller de högsta internationella standarderna för mänskliga rättigheter och inte leder till försämrad jämställdhet. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att de tre finansieringsmekanismerna enligt UNFCCC)– nämligen den gröna klimatfonden, Globala miljöfonden (GEF) och fonden för anpassning (AF) – bör frigöra ytterligare finansiering för en investeringspolitik för klimatåtgärder som i högre grad beaktar jämställdhetsperspektivet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar EU att framför allt göra människorättsbaserade kriterier till en förutsättning för utvecklingsbistånd och att upprätta nya jämställdhetskriterier för klimatförändringspolitiken. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet efterlyser jämställdhetsåtgärder för att säkerställa att kvinnor inte endast betraktas som mottagare av klimatåtgärder utan även som företagare inom området för ren energiteknik. Parlamentet välkomnar kommissionens inbjudan att lämna förslag om kvinnor och hållbar energi, genom vilken 20 miljoner euro ställs till förfogande för genomförande av verksamhet som främjar kvinnors företagande inom sektorn för hållbar energi i utvecklingsländerna, och uppmanar kommissionen att i framtiden öka detta belopp. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet efterlyser jämställdhetsinriktad utbildning för EU-tjänstemän, i synnerhet för dem som arbetar med utvecklings- och klimatpolitik. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet begär att klimatrelaterad flykt tas på allvar och är öppet för en debatt om att fastställa en bestämmelse om ”klimatmigration”. Parlamentet vill att det ska tillsättas en expertpanel som ska utforska denna fråga på internationell nivå och begär att frågan om klimatmigration förs upp på den internationella agendan. Parlamentet efterlyser förstärkt internationellt samarbete för att säkra klimattålighet. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar UN Womens flaggskeppsinitiativ för programplanering och den globala klimatförändringsalliansens projekt och program, som skapar en övergripande koppling mellan jämställdhet och klimatförändringar. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförts på detta område av FN:s särskilda sändebud för mänskliga rättigheter och miljö, och av FN:s råd för mänskliga rättigheter, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja dessa insatser, bland annat genom finansiellt stöd. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  EUT C 289, 9.8.2016, s. 27.

(2)  EUT C 349, 17.10.2017, s. 67.

(3)  EUT C 258 E, 7.9.2013, s. 91..

(4)  http://womengenderclimate.org/wp-content/uploads/2015/06/WGC_FINAL_1June.pdf

(5)  http://eige.europa.eu/rdc/eige-publications/gender-environment-and-climate-change

(6)  Förenta nationerna, The World's Women 2015, https://unstats.un.org/unsd/gender/chapter3/chapter3.html

(7)  EUT C 153 E, 31.5.2013, s. 83.

---

Torsdagen den 18 januari 2018

| 19.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 458/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 458/43

---

P8_TA(2018)0013

Nigeria

Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2018 om Nigeria (2018/2513(RSP))

(2018/C 458/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Nigeria, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Nigeria,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från 1981, ratificerad av Nigeria den 22 juni 1983, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från 1981, ratificerad av Nigeria den 22 juni 1983,

| — | med beaktande av Förbundsrepubliken Nigerias statsförfattning, i synnerhet bestämmelserna om skydd för religionsfriheten i kapitel IV – Rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förbundsrepubliken Nigerias statsförfattning, i synnerhet bestämmelserna om skydd för religionsfriheten i kapitel IV – Rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2014 om bortföranden i Nigeria och den 9 februari 2015 om valen i Nigeria, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2014 om bortföranden i Nigeria och den 9 februari 2015 om valen i Nigeria,

| — | med beaktande av president Muhammadu Buharis tal inför Europaparlamentet den 3 februari 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av president Muhammadu Buharis tal inför Europaparlamentet den 3 februari 2016,

| — | med beaktande av beslutet att föra upp Boko Haram på EU:s förteckning över terroristorganisationer genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 583/2014 av den 28 maj 2014 om ändring för tvåhundrafjortonde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter, som trädde i kraft den 29 maj 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet att föra upp Boko Haram på EU:s förteckning över terroristorganisationer genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 583/2014 av den 28 maj 2014 om ändring för tvåhundrafjortonde gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter, som trädde i kraft den 29 maj 2014,

| — | med beaktande av uttalandet av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, av den 7 maj 2017 om frigivningen av flickor som kidnappats av Boko Haram i Nigeria, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, av den 7 maj 2017 om frigivningen av flickor som kidnappats av Boko Haram i Nigeria,

| — | med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering på grund av religion och tro, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering på grund av religion och tro,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som ratificerades av Nigeria den 29 oktober 1993, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som ratificerades av Nigeria den 29 oktober 1993,

| — | med beaktande av FN-konventionen om barnets rättigheter från 1989, som ratificerades av Nigeria i april 1991, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-konventionen om barnets rättigheter från 1989, som ratificerades av Nigeria i april 1991,

| — | med beaktande av den andra översynen av Cotonouavtalet, som Nigeria ratificerade den 27 september 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den andra översynen av Cotonouavtalet, som Nigeria ratificerade den 27 september 2010,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av att Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet år 2005 gick till människorättsförsvararen Hauwa Ibrahim, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet år 2005 gick till människorättsförsvararen Hauwa Ibrahim,

| — | med beaktande av resultatet av presidentvalet i Nigeria i mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av presidentvalet i Nigeria i mars 2015,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt uppskattningar från FN kommer Nigeria, som är Afrikas folkrikaste och kulturellt mest mångskiftande nation (med en befolkning som ökat från 33 miljoner 1950 till omkring 190 miljoner i dag) att bli världens tredje folkrikaste land senast 2050, strax efter Kina och Indien. |
| --- | --- |

A.

Enligt uppskattningar från FN kommer Nigeria, som är Afrikas folkrikaste och kulturellt mest mångskiftande nation (med en befolkning som ökat från 33 miljoner 1950 till omkring 190 miljoner i dag) att bli världens tredje folkrikaste land senast 2050, strax efter Kina och Indien.

| B. | Nigeria har Afrikas största kristna befolkning. |
| --- | --- |

B.

Nigeria har Afrikas största kristna befolkning.

| C. | Nigerias befolkning är nästan lika fördelad mellan muslimer och kristna. |
| --- | --- |

C.

Nigerias befolkning är nästan lika fördelad mellan muslimer och kristna.

| D. | I norra Nigeria bor uppskattningsvis 30 miljoner kristna, som är den största religiösa minoriteten i den huvudsakligen muslimska regionen. |
| --- | --- |

D.

I norra Nigeria bor uppskattningsvis 30 miljoner kristna, som är den största religiösa minoriteten i den huvudsakligen muslimska regionen.

| E. | FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) rapporterade i november 2017 att 8,5 miljoner människor i norra Nigeria behövde livräddande bistånd och att 6,9 miljoner människor valts ut som målgrupp för humanitärt bistånd under 2017. |
| --- | --- |

E.

FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) rapporterade i november 2017 att 8,5 miljoner människor i norra Nigeria behövde livräddande bistånd och att 6,9 miljoner människor valts ut som målgrupp för humanitärt bistånd under 2017.

| F. | Regionen Middle Belt har i åratal lidit av ekonomisk och politisk spänning mellan etniska och religiösa folkgrupper. Den senaste tidens våld har underblåsts av att nomadiserande boskapsskötare och jordbrukare tävlar om makten och tillträdet till mark. |
| --- | --- |

F.

Regionen Middle Belt har i åratal lidit av ekonomisk och politisk spänning mellan etniska och religiösa folkgrupper. Den senaste tidens våld har underblåsts av att nomadiserande boskapsskötare och jordbrukare tävlar om makten och tillträdet till mark.

| G. | Freden och stabiliteten i norra Nigeria har hotats av de fortsatta angreppen, morden och kidnappningarna som sedan 2009 förövats av den islamistiska gruppen Boko Haram. |
| --- | --- |

G.

Freden och stabiliteten i norra Nigeria har hotats av de fortsatta angreppen, morden och kidnappningarna som sedan 2009 förövats av den islamistiska gruppen Boko Haram.

| H. | Alltsedan Boko Haram inledde sina angrepp har över 20 000 människor dödats och fler än två miljoner fördrivits från sina hem, bland annat till grannländerna. |
| --- | --- |

H.

Alltsedan Boko Haram inledde sina angrepp har över 20 000 människor dödats och fler än två miljoner fördrivits från sina hem, bland annat till grannländerna.

| I. | I april 2014 kidnappade Boko Haram 276 flickor från deras skola i Chibok i norra Nigeria. Vissa av dem har sedermera kunnat återförenas med sina familjer, men ett stort antal kvarhålls fortfarande på okänd ort. |
| --- | --- |

I.

I april 2014 kidnappade Boko Haram 276 flickor från deras skola i Chibok i norra Nigeria. Vissa av dem har sedermera kunnat återförenas med sina familjer, men ett stort antal kvarhålls fortfarande på okänd ort.

| J. | Kvinnor och flickor har gjorts till slavar, våldtagits, radikaliserats och tvingats in i ”äktenskap” av Boko Haram. Många som överlevt dessa ohyggliga upplevelser väntar nu barn med dem som de blivit våldtagna av. |
| --- | --- |

J.

Kvinnor och flickor har gjorts till slavar, våldtagits, radikaliserats och tvingats in i ”äktenskap” av Boko Haram. Många som överlevt dessa ohyggliga upplevelser väntar nu barn med dem som de blivit våldtagna av.

| K. | Säkerhetsstyrkorna har också anklagats för att ha skingrat fredliga protester och möten, ibland med hjälp av våld och överdriven insats av maktmedel. |
| --- | --- |

K.

Säkerhetsstyrkorna har också anklagats för att ha skingrat fredliga protester och möten, ibland med hjälp av våld och överdriven insats av maktmedel.

| L. | Under de senaste åren har flera präster och nunnor kidnappats, bland annat sex medlemmar av orden Sisters of the Eucharistic Heart of Jesus Convent, vilka bortfördes i Iguoriakhi den 13 november 2017 och nyligen släpptes fria. |
| --- | --- |

L.

Under de senaste åren har flera präster och nunnor kidnappats, bland annat sex medlemmar av orden Sisters of the Eucharistic Heart of Jesus Convent, vilka bortfördes i Iguoriakhi den 13 november 2017 och nyligen släpptes fria.

| M. | I Omoku dödades mer än 14 personer och många andra skadades när de återvände från en gudstjänst tidigt på nyårsaftonen. Antalet dödsoffer bland kristna och muslimer har ökat på sistone, något som understryker det oroväckande i situationen för bägge religionerna i landet. |
| --- | --- |

M.

I Omoku dödades mer än 14 personer och många andra skadades när de återvände från en gudstjänst tidigt på nyårsaftonen. Antalet dödsoffer bland kristna och muslimer har ökat på sistone, något som understryker det oroväckande i situationen för bägge religionerna i landet.

| N. | Konflikterna mellan nomadiserande boskapsskötare och jordbrukare i Nigeria har under det gångna årtiondet blivit allt fler, fått ökad spridning och intensifierats, och utgör i dag ett hot mot nationens fortbestånd. Tusentals människor har dödats, samhällen förstörts och oerhört många jordbrukare och nomadiserande boskapsskötare har förlorat liv och egendom i samband med den upptrappning av dödanden och förstörelse som nu inte bara ödelägger människors försörjning utan också drabbar den nationella sammanhållningen. |
| --- | --- |

N.

Konflikterna mellan nomadiserande boskapsskötare och jordbrukare i Nigeria har under det gångna årtiondet blivit allt fler, fått ökad spridning och intensifierats, och utgör i dag ett hot mot nationens fortbestånd. Tusentals människor har dödats, samhällen förstörts och oerhört många jordbrukare och nomadiserande boskapsskötare har förlorat liv och egendom i samband med den upptrappning av dödanden och förstörelse som nu inte bara ödelägger människors försörjning utan också drabbar den nationella sammanhållningen.

| O. | Den nomadiserande boskapsskötseln hotas på lång sikt av den stora befolkningstillväxten, liksom av jordbrukets utbredning samt förlusten av betesmarker och boskapsvägar. Samtidigt kan den nomadiserande boskapsskötseln inte upphöra eller förbjudas, eftersom det finns vägande kulturella, politiska och ekonomiska skäl för att den ska finnas. |
| --- | --- |

O.

Den nomadiserande boskapsskötseln hotas på lång sikt av den stora befolkningstillväxten, liksom av jordbrukets utbredning samt förlusten av betesmarker och boskapsvägar. Samtidigt kan den nomadiserande boskapsskötseln inte upphöra eller förbjudas, eftersom det finns vägande kulturella, politiska och ekonomiska skäl för att den ska finnas.

| P. | Internationella brottmålsdomstolen (ICC) har sagt att det finns skälig orsak att, utgående från artikel 7 i Romstadgan, anta att Boko Haram i Nigeria begått brott mot mänskligheten, också i form av mord och förföljelse. |
| --- | --- |

P.

Internationella brottmålsdomstolen (ICC) har sagt att det finns skälig orsak att, utgående från artikel 7 i Romstadgan, anta att Boko Haram i Nigeria begått brott mot mänskligheten, också i form av mord och förföljelse.

| Q. | Nigeria har en invecklad rättsordning, där common law, sedvanerätt och religiös rätt förenas, tillsammans med flera olika styresnivåer, och detta skapar en utmanande miljö för tillsynen över att mänskliga rättigheter faktiskt efterlevs. |
| --- | --- |

Q.

Nigeria har en invecklad rättsordning, där common law, sedvanerätt och religiös rätt förenas, tillsammans med flera olika styresnivåer, och detta skapar en utmanande miljö för tillsynen över att mänskliga rättigheter faktiskt efterlevs.

| R. | Ansvarsutkrävande, rättvisa och rättsstatsprincipen samt kampen mot straffrihet är grundläggande faktorer för insatser för fred och konfliktlösning, försoning och återuppbyggnad. |
| --- | --- |

R.

Ansvarsutkrävande, rättvisa och rättsstatsprincipen samt kampen mot straffrihet är grundläggande faktorer för insatser för fred och konfliktlösning, försoning och återuppbyggnad.

| S. | Dödsstraffet är lagligt i Nigeria. Under 2016 dömdes 527 till döden i Nigeria, vilket var tre gånger fler än under 2015. Sedan 2006 har det funnits ett de facto-moratorium för dödsstraffet, fastän detta moratorium bröts under 2013 och 2016. |
| --- | --- |

S.

Dödsstraffet är lagligt i Nigeria. Under 2016 dömdes 527 till döden i Nigeria, vilket var tre gånger fler än under 2015. Sedan 2006 har det funnits ett de facto-moratorium för dödsstraffet, fastän detta moratorium bröts under 2013 och 2016.

| T. | Nigerias oberoende nationella valkommission har tillkännagett att presidentval och val till nationalförsamlingen kommer att hållas den 16 februari 2019. |
| --- | --- |

T.

Nigerias oberoende nationella valkommission har tillkännagett att presidentval och val till nationalförsamlingen kommer att hållas den 16 februari 2019.

| U. | I organisationen Transparency Internationals årliga korruptionsuppfattningsindex kom Nigeria på 136:e plats bland 175 länder under 2016. |
| --- | --- |

U.

I organisationen Transparency Internationals årliga korruptionsuppfattningsindex kom Nigeria på 136:e plats bland 175 länder under 2016.

| V. | Enligt artikel 8 i Cotonouavtalet för EU en regelbunden politisk dialog med Nigeria om mänskliga rättigheter och demokratiska principer, däribland frågan om diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, religiös övertygelse eller ras. |
| --- | --- |

V.

Enligt artikel 8 i Cotonouavtalet för EU en regelbunden politisk dialog med Nigeria om mänskliga rättigheter och demokratiska principer, däribland frågan om diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, religiös övertygelse eller ras.

| 1. | Europaparlamentet är djupt oroat över de tilltagande konflikterna mellan folkgrupper som består av nomadiserande boskapsskötare respektive jordbrukare i regionen Middle Belt, vilka spätt på de utmaningar mot säkerheten som Nigeria redan är ställt inför, och beklagar att det inte gjorts några verkliga framsteg med att åtgärda dessa frågor. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer skarpt det ökade våldet mot kristna och muslimer i Nigeria, bland annat i form av att religiösa institutioner och religionsutövare väljs ut som måltavla, liksom nyligen när minst 48 kristna dödades i olika byar i Platåstaten, eller vid bombdådet mot en moské i Mubi i nordöstra Nigeria, då minst 50 människor dödades. Parlamentet uppmanar president Buhari och Nigerias regering att göra mer för att stoppa våldet och att försvara nigerianernas rätt till fri religionsutövning, liksom också att mer rigoröst skydda landets alla invånare, såsom det föreskrivs i landets lagar och statsförfattning. Parlamentet uttalar sitt deltagande till de anhöriga till alla dem som fallit offer för det pågående våldet. Parlamentet påminner dessutom om att nomadiserande boskapsskötare och jordbrukare levde fredligt sida vid sida fram till 1970-talet, och beklagar att det aktuella våldet, som handlar om tillträdet till mark och som förvärrats av att det inte längre finns några effektiva system för medling, med en överdriven förenkling utmålas som en religiös konflikt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringen att fokusera på upprätthållandet av de mänskliga rättigheterna och människans värdighet inom all politik för att säkerställa fredlig samexistens mellan invånarna oavsett deras religion, övertygelse eller politiska åskådning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Nigerias regering att förhandla fram en ram för den nationella politiken som skulle slå vakt om både jordbrukares och nomadiserande boskapsskötares intressen, och uppmanar internationella partner att investera mera i att förebygga och lösa konflikter mellan de samhällsgrupper som består av nomadiserande boskapsskötare respektive jordbrukare, genom att stödja samarbete med hjälp av delade initiativ om skötseln av ekonomin och naturtillgångarna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar djupt de våldshandlingar och angrepp som fortgår i norra Nigeria och har inriktat sig på kristna befolkningsgrupper. Parlamentet konstaterar att Boko Haram urskillningslöst angripit muslimer, kristna och anhängare av andra trosuppfattningar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att den nigerianska militären återtagit territorium från Boko Haram och gripit vissa av dess medlemmar, men att regeringens insatser för att stoppa Boko Haram med icke-militära medel fortfarande befinner sig på ett mycket tidigt stadium. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringen Buhari att försvara sina medborgare mot terrorism, men håller fast vid att sådana insatser måste utföras i full överensstämmelse med respekten för mänskliga rättigheter och rättsstaten. Parlamentet berömmer regeringen Buhari för dess framsteg med att åtgärda dels de utmaningar mot säkerheten som Nigeria redan är ställt inför, dels korruptionen, och erbjuder sitt stöd till uppnåendet av detta mål, liksom också till strävandena efter att bryta kopplingen mellan korruption och terrorism. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner dock om att regeringens åtgärder mot Boko Haram och andra terroristorganisationer inte bör ytterligare underblåsa våldet, och uppmanar här till en reform av Nigerias statliga säkerhetsstyrkor, bland dem också polisen, samt till undersökningar av alla dem som på något sätt bär ansvaret för kränkningar av de mänskliga rättigheterna, även i form av utomrättsliga dödanden, tortyr, godtyckliga gripanden och övergrepp med anknytning till utpressning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Nigerias regering att ta itu med de bakomliggande orsakerna till våldet genom att tillförsäkra alla medborgare lika rättigheter och en icke-diskriminerande lagstiftning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet fördömer sexuellt och könsrelaterat våld mot kvinnor och flickor, liksom också att kvinnor och barn väljs ut av Boko Haram och andra terroristgrupper för att bortföras, tvingas in i äktenskap, våldtas och användas som självmordsbombare. Parlamentet uttrycker dessutom oro över att det otillräckliga humanitära biståndet i flyktinglägren också lett till att det blivit vanligt med utnyttjande och sexuella övergrepp. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Nigerias myndigheter att ge nödvändigt psykosocialt stöd till offren för det gissel som heter radikalisering, framför allt till kvinnor, barn och ungdomar, innan de återintegreras i samhället. Parlamentet efterlyser en gemensam insats genom försorg av alla internationella aktörer, dels för att förebygga radikalisering som leder till våldsbejakande extremism, dels för att utveckla program för rehabilitering och avradikalisering. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar till större framsteg mot korruptionen som varit en skamfläck för samhället i Nigeria under flera årtionden, och anser att regeringen Buharis politiska, ekonomiska och sociala agenda i bredare bemärkelse inte kan förverkligas om man inte tar krafttag för att utrota sådana brott. Parlamentet uppmanar med kraft Nigerias myndigheter till skärpta åtgärder mot korruptionen och betonar att om så inte sker kommer följden att bli flera år av fattigdom, ojämlikhet, vanrykte och färre investeringar utifrån, liksom också att medborgarna får sämre möjligheter i livet. Parlamentet påminner om att korruptionen leder till missnöje med de offentliga institutionerna och till minskad legitimitet för regeringar i medborgarnas ögon. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet yrkar på ett effektivare och mera oberoende rättsväsen för Nigeria, för att straffrätten verkningsfullt ska kunna sättas in mot våld, terrorism och korruption. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Nigerias myndigheter att införa ett moratorium för dödsstraffet, för att sedermera avskaffa det. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet erinrar Nigerias regering om dess skyldighet att tillse att valen hålls i överensstämmelse med Nigerias internationella förpliktelser på de mänskliga rättigheternas område, samt att vidta alla nödvändiga åtgärder för att valen ska bli fria. öppna och trovärdiga. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att övervaka återintegreringen av nigerianer som återvänder från Libyen och säkerställa att de EU-medel som ställs till förfogande används effektivt. Parlamentet uppmanar kommissionen att hålla parlamentet underrättat om dessa återintegreringsåtgärder. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Förbundsrepubliken Nigerias president, Afrikanska unionens ordförande, den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, Panafrikanska parlamentet och företrädare för Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas). |
| --- | --- |

17.

---

| 19.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 458/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 458/47

---

P8_TA(2018)0014

Fallen med människorättsaktivisterna Wu Gan, Xie Yang, Lee Ming-che, Tashi Wangchuk och den tibetanska munken Choekyi

Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2018 om fallen med människorättsaktivisterna Wu Gan, Xie Yang, Lee Ming-che och Tashi Wangchuk samt den tibetanska munken Chökyi (2018/2514(RSP))

(2018/C 458/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kina, särskilt resolutionen av den 13 mars 2014 om EU:s prioriteringar inför det 25:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (1), av den 16 december 2015 om förbindelserna mellan EU och Kina (2), av den 24 november 2016 om fallet Gui Minhai, den fängslade förläggaren i Kina (3), av den 15 december 2016 om fallen med det tibetanska buddhistinstitutet Larung Gar och med Ilham Tohti (4) och av den 6 juli 2017 om fallen med Nobelpristagaren Liu Xiaobo och Lee Ming-che (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kina, särskilt resolutionen av den 13 mars 2014 om EU:s prioriteringar inför det 25:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (1), av den 16 december 2015 om förbindelserna mellan EU och Kina (2), av den 24 november 2016 om fallet Gui Minhai, den fängslade förläggaren i Kina (3), av den 15 december 2016 om fallen med det tibetanska buddhistinstitutet Larung Gar och med Ilham Tohti (4) och av den 6 juli 2017 om fallen med Nobelpristagaren Liu Xiaobo och Lee Ming-che (5),

| — | med beaktande av det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina, som inleddes 2003, och det gemensamma meddelandet av den 22 juni 2016 från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Byggstenar för en ny EU-strategi för Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina, som inleddes 2003, och det gemensamma meddelandet av den 22 juni 2016 från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Byggstenar för en ny EU-strategi för Kina,

| — | med beaktande av toppmötet mellan EU och Kina i Bryssel den 1–2 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av toppmötet mellan EU och Kina i Bryssel den 1–2 juni 2017,

| — | med beaktande av den kinesiska nationella folkkongressens ständiga kommittés antagande den 1 juli 2015 av den nya lagen om nationell säkerhet och offentliggörandet den 5 maj 2015 av det andra förslaget om en ny lag för förvaltning av utländska icke-statliga organisationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kinesiska nationella folkkongressens ständiga kommittés antagande den 1 juli 2015 av den nya lagen om nationell säkerhet och offentliggörandet den 5 maj 2015 av det andra förslaget om en ny lag för förvaltning av utländska icke-statliga organisationer,

| — | med beaktande av artikel 36 i Folkrepubliken Kinas konstitution, som garanterar alla medborgare rätten till religionsfrihet, och artikel 4, som värnar om nationella minoriteters rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 36 i Folkrepubliken Kinas konstitution, som garanterar alla medborgare rätten till religionsfrihet, och artikel 4, som värnar om nationella minoriteters rättigheter,

| — | med beaktande av människorättsdialogen mellan EU och Kina, som inleddes 1995, och dess trettiofemte runda, som hölls i Bryssel den 22–23 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av människorättsdialogen mellan EU och Kina, som inleddes 1995, och dess trettiofemte runda, som hölls i Bryssel den 22–23 juni 2017,

| — | med beaktande av sitt Sacharovpris för tankefrihet till Wei Jingsheng och Hu Jia 1996 respektive 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt Sacharovpris för tankefrihet till Wei Jingsheng och Hu Jia 1996 respektive 2008,

| — | med beaktande av uttalandet av den 27 december 2017 från Europeiska utrikestjänstens talesperson för utrikes frågor och säkerhetspolitik/den europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingar om domarna mot Wu Gan och Xie Yang i Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 27 december 2017 från Europeiska utrikestjänstens talesperson för utrikes frågor och säkerhetspolitik/den europeiska grannskapspolitiken och utvidgningsförhandlingar om domarna mot Wu Gan och Xie Yang i Kina,

| — | med beaktande av det lokala uttalandet av den 8 december 2017 från Europeiska unionens delegation på Internationella dagen för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det lokala uttalandet av den 8 december 2017 från Europeiska unionens delegation på Internationella dagen för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Främjandet av och respekten för de universella mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstaten bör fortsätta att stå i centrum för de långvariga förbindelserna mellan EU och Kina, i överensstämmelse med EU:s åtagande att upprätthålla dessa värden i sina yttre åtgärder och det intresse som Kina visat för att ansluta sig till dem i sin egen utveckling och i sitt internationella samarbete. |
| --- | --- |

A.

Främjandet av och respekten för de universella mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstaten bör fortsätta att stå i centrum för de långvariga förbindelserna mellan EU och Kina, i överensstämmelse med EU:s åtagande att upprätthålla dessa värden i sina yttre åtgärder och det intresse som Kina visat för att ansluta sig till dem i sin egen utveckling och i sitt internationella samarbete.

| B. | Sedan president Xi Jinping kom till makten har situationen för de mänskliga rättigheterna i Kina försämrats ytterligare, och regeringen har trappat upp sina fientligheter mot fredliga protester, yttrande- och religionsfriheten samt rättsstaten. De kinesiska myndigheterna har gripit och åtalat hundratals människorättsförsvarare, advokater och journalister. |
| --- | --- |

B.

Sedan president Xi Jinping kom till makten har situationen för de mänskliga rättigheterna i Kina försämrats ytterligare, och regeringen har trappat upp sina fientligheter mot fredliga protester, yttrande- och religionsfriheten samt rättsstaten. De kinesiska myndigheterna har gripit och åtalat hundratals människorättsförsvarare, advokater och journalister.

| C. | Den 26 december 2017 dömde en domstol i Tianjin aktivisten Wu Gan till åtta års fängelse för samhällsomstörtande verksamhet. Wu Gan bedrev en ihärdig kampanj i känsliga frågor som rörde regeringens maktmissbruk, både på och utanför nätet. Enligt hans advokat avvisade Wu Gan en överenskommelse med myndigheterna som skulle ha gett honom villkorlig dom mot att han erkände sin skuld. |
| --- | --- |

C.

Den 26 december 2017 dömde en domstol i Tianjin aktivisten Wu Gan till åtta års fängelse för samhällsomstörtande verksamhet. Wu Gan bedrev en ihärdig kampanj i känsliga frågor som rörde regeringens maktmissbruk, både på och utanför nätet. Enligt hans advokat avvisade Wu Gan en överenskommelse med myndigheterna som skulle ha gett honom villkorlig dom mot att han erkände sin skuld.

| D. | På samma dag dömdes även människorättsadvokaten Xie Yang i Hunan, men han undslapp straffrättsliga påföljder efter det att han tidigare erkänt sig skyldig till samhällsomstörtande verksamhet. Wu Gan greps månader före ett rekordstort tillslag mot människorättsadvokater och människorättsförsvarare 2015, då hundratals människor, inklusive Xie Yang, förhördes eller fängslades i hela landet under några veckor. Det förekommer anklagelser om att Xie Yang har torterats, misshandlats och hotats av förhörspersonal. |
| --- | --- |

D.

På samma dag dömdes även människorättsadvokaten Xie Yang i Hunan, men han undslapp straffrättsliga påföljder efter det att han tidigare erkänt sig skyldig till samhällsomstörtande verksamhet. Wu Gan greps månader före ett rekordstort tillslag mot människorättsadvokater och människorättsförsvarare 2015, då hundratals människor, inklusive Xie Yang, förhördes eller fängslades i hela landet under några veckor. Det förekommer anklagelser om att Xie Yang har torterats, misshandlats och hotats av förhörspersonal.

| E. | Den 28 november 2017 dömdes demokratiaktivisten Lee Ming-che av en domstol i Yueyang till fem års fängelse efter att ha befunnits skyldig till ”samhällsomstörtande verksamhet”. Han fråntogs också alla politiska rättigheter i Kina i två år. Det är sannolikt att Lee Ming-ches offentliga bekännelse var resultatet av påtryckningar från de kinesiska myndigheterna. Lee Ming-che hade försvunnit den 19 mars 2017 efter att han passerat gränsen från Macao till Zhuhai i Guangdongprovinsen i Kina. |
| --- | --- |

E.

Den 28 november 2017 dömdes demokratiaktivisten Lee Ming-che av en domstol i Yueyang till fem års fängelse efter att ha befunnits skyldig till ”samhällsomstörtande verksamhet”. Han fråntogs också alla politiska rättigheter i Kina i två år. Det är sannolikt att Lee Ming-ches offentliga bekännelse var resultatet av påtryckningar från de kinesiska myndigheterna. Lee Ming-che hade försvunnit den 19 mars 2017 efter att han passerat gränsen från Macao till Zhuhai i Guangdongprovinsen i Kina.

| F. | Tashi Wangchuk, en tibetansk affärsinnehavare och förespråkare för språkliga rättigheter, fängslades den 27 januari 2016 efter att ha förekommit i en video av New York Times där han förespråkade tibetanernas rätt att studera på sitt modersmål. I mars 2016 åtalades Tashi Wangchuk för ”anstiftan till separatism” och riskerar nu upp till 15 års fängelse, trots att han uttryckligen berättade för tidningen att han inte krävde självständighet för Tibet. |
| --- | --- |

F.

Tashi Wangchuk, en tibetansk affärsinnehavare och förespråkare för språkliga rättigheter, fängslades den 27 januari 2016 efter att ha förekommit i en video av New York Times där han förespråkade tibetanernas rätt att studera på sitt modersmål. I mars 2016 åtalades Tashi Wangchuk för ”anstiftan till separatism” och riskerar nu upp till 15 års fängelse, trots att han uttryckligen berättade för tidningen att han inte krävde självständighet för Tibet.

| G. | Den tibetanske munken Chökyi från Phurbuklostret i distriktet Sêrtar i Sichuanprovinsen fängslades 2015 för att ha firat den landsförvisade andlige ledaren Dalai lamas födelsedag. Efter att ha blivit åtalad hölls Chökyi kortvarigt i förvar i ett fängelse i distriktet Kangding i prefekturen Garzê och förflyttades slutligen till Mianyangfängelset i Sichuan för att avtjäna ett fyraårigt straff. Enligt källor i medier hade Chökyi njurproblem, gulsot och andra hälsoproblem som förvärrades till följd av frihetsberövandet. |
| --- | --- |

G.

Den tibetanske munken Chökyi från Phurbuklostret i distriktet Sêrtar i Sichuanprovinsen fängslades 2015 för att ha firat den landsförvisade andlige ledaren Dalai lamas födelsedag. Efter att ha blivit åtalad hölls Chökyi kortvarigt i förvar i ett fängelse i distriktet Kangding i prefekturen Garzê och förflyttades slutligen till Mianyangfängelset i Sichuan för att avtjäna ett fyraårigt straff. Enligt källor i medier hade Chökyi njurproblem, gulsot och andra hälsoproblem som förvärrades till följd av frihetsberövandet.

| H. | Människorättsadvokater har fortsatt att utsättas för hotelser och fängslanden, som i fallen med de framstående advokaterna Li Yuhan, som har hållits isolerad sedan november 2017, och Wang Quanzhang, som greps i juli 2015, har hållits isolerad i över 800 dagar och uppges ha utsatts för tortyr. Människorättsförsvarare som reser till större städer för att ta upp lokala frågor blir fängslade, såsom i fallet Li Xiaoling, som har suttit fängslad sedan juni 2017 samtidigt som hon lider av ett allvarligt fall av grön starr. Människorättsförsvarare som tillhandahåller en plattform för framställare och andra människorättsförsvarare, såsom Ding Lingjie, Liu Feiyue och Zhen Jianghua, har också fängslats. |
| --- | --- |

H.

Människorättsadvokater har fortsatt att utsättas för hotelser och fängslanden, som i fallen med de framstående advokaterna Li Yuhan, som har hållits isolerad sedan november 2017, och Wang Quanzhang, som greps i juli 2015, har hållits isolerad i över 800 dagar och uppges ha utsatts för tortyr. Människorättsförsvarare som reser till större städer för att ta upp lokala frågor blir fängslade, såsom i fallet Li Xiaoling, som har suttit fängslad sedan juni 2017 samtidigt som hon lider av ett allvarligt fall av grön starr. Människorättsförsvarare som tillhandahåller en plattform för framställare och andra människorättsförsvarare, såsom Ding Lingjie, Liu Feiyue och Zhen Jianghua, har också fängslats.

| I. | Den kinesiska regeringen har antagit nya lagar, i synnerhet lagen om statens säkerhet, terrorismbekämpningslagen, it-säkerhetslagen och lagen om förvaltning av utländska icke-statliga organisationer, vilka framställer medborgaraktivism och fredlig kritik av regeringen som hot mot statens säkerhet, skärper censuren, övervakningen och kontrollen av enskilda personer och grupper i samhället samt avskräcker människor från att kämpa för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

I.

Den kinesiska regeringen har antagit nya lagar, i synnerhet lagen om statens säkerhet, terrorismbekämpningslagen, it-säkerhetslagen och lagen om förvaltning av utländska icke-statliga organisationer, vilka framställer medborgaraktivism och fredlig kritik av regeringen som hot mot statens säkerhet, skärper censuren, övervakningen och kontrollen av enskilda personer och grupper i samhället samt avskräcker människor från att kämpa för mänskliga rättigheter.

| J. | I EU:s strategiska ram och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati gör rådet utfästelser om att ”EU kommer att främja [demokratin, rättsstaten och] mänskliga rättigheter på alla områden för sina yttre åtgärder utan undantag” och att ”EU kommer att göra mänskliga rättigheter till en central del av sina förbindelser med tredjeländer, inbegripet dess strategiska partner”. |
| --- | --- |

J.

I EU:s strategiska ram och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati gör rådet utfästelser om att ”EU kommer att främja [demokratin, rättsstaten och] mänskliga rättigheter på alla områden för sina yttre åtgärder utan undantag” och att ”EU kommer att göra mänskliga rättigheter till en central del av sina förbindelser med tredjeländer, inbegripet dess strategiska partner”.

| 1. | Europaparlamentet är fortfarande mycket oroat över den kinesiska regeringens handlande mot människorättsförsvarare, aktivister och advokater. Parlamentet påminner Kina om landets ansvar som världsmakt och uppmanar myndigheterna i Peking att under alla omständigheter säkerställa respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och andra internationella människorättsinstrument som undertecknats eller ratificerats av Kina. Myndigheterna i Peking uppmanas vidare kraftfullt att upphöra med alla trakasserier mot alla människorättsförsvarare i landet, så att dessa kan utföra sitt arbete obehindrat. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt de kinesiska myndigheterna att omedelbart och förbehållslöst frige alla människorättsförsvarare, aktivister, advokater, journalister och framställare som fängslats för sitt arbete för mänskliga rättigheter och att upphöra med det fortgående förtrycket mot dem, vilket tar sig uttryck i frihetsberövande, juridiska trakasserier och hotelser. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att omedelbart och förbehållslöst frige Wu Gan, eftersom han fängslats enbart för att fredligt ha utövat sin rätt till yttrande- och mötesfrihet, och att fram till frigivandet se till att han regelbundet och utan begränsningar får träffa sin familj och de advokater han själv väljer och inte utsätts för tortyr eller annan misshandel. Parlamentet efterlyser en snabb, verkningsfull och opartisk utredning av tortyren i Kina och begär att de ansvariga ställs inför rätta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att anklagelserna om tortyr av Xie Yang måste utredas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att omedelbart och förbehållslöst frige Lee Ming-che och att fram till frigivandet se till att han skyddas från tortyr och annan misshandel och att han får träffa sin familj och de advokater han själv väljer och ges lämplig medicinsk vård. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över gripandet och det fortsatta kvarhållandet av Tashi Wangchuk, liksom hans begränsade rätt till försvarare, avsaknaden av bevis mot honom och oegentligheterna i brottsutredningen. Parlamentet kräver att Tashi Wangchuk omedelbart och förbehållslöst friges. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att omedelbart och förbehållslöst frige den tibetanske munken Chökyi. Den kinesiska regeringen uppmanas kraftfullt att tillåta hans anhöriga och de advokater han själv väljer att besöka honom, och i synnerhet att ge honom lämplig medicinsk vård. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att respektera sin egen konstitution, särskilt artikel 4, som skyddar nationella minoriteter; artikel 35, som skyddar yttrande-, press-, mötes-, förenings- och demonstrationsfriheten; artikel 36, som erkänner rätten till religionsfrihet samt artikel 41, som garanterar rätten att kritisera och lägga fram förslag beträffande alla statliga organ och tjänstemän. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till den kinesiska regeringen att samarbeta med Hans helighet Dalai lama och hans företrädare, och uttrycker sitt stöd för en fredlig lösning på Tibetfrågan genom dialog och förhandlingar i syfte att ge verklig autonomi för Tibet inom ramen för den kinesiska konstitutionen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet fördömer vidare de antibuddistiska kampanjer som genomförs genom strategin för ”patriotisk utbildning”, som omfattar åtgärder för statlig förvaltning av tibetanska buddistkloster. Parlamentet oroas av att Kinas strafflag missbrukas för att förfölja tibetaner och buddister, vars religiösa verksamhet likställs med ”separatism”. Det är djupt beklagligt att förutsättningarna för att utöva buddism i Tibet har försämrats betydligt efter de tibetanska protesterna i mars 2008, då den kinesiska regeringen antog en mer genomgripande strategi för ”patriotisk utbildning”. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet är oroat över antagandet av paketet om lagar om säkerhet och dess konsekvenser för minoriteter i Kina, särskilt terrorismbekämpningslagen, som kan leda till straffbeläggning av fredliga uttryck för tibetansk kultur och religion, och lagen om förvaltning av internationella icke-statliga organisationer, som ställer människorättsgrupper under regeringens strikta kontroll, eftersom detta utgör en klar uppifrån-och-ner-strategi i stället för att man uppmuntrar partnerskap mellan lokal- och centralförvaltningar och det civila samhället. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att de kinesiska myndigheterna måste se till att alla som hålls isolerade omedelbart får ta kontakt med sina familjemedlemmar och advokater, och att förhållandena för alla som hålls i fängsligt förvar måste uppfylla de normer som anges i FN:s samtliga principer om skydd av alla personer som på något sätt är frihetsberövade eller fängslade, som antogs genom generalförsamlingens resolution 43/173 av den 9 december 1988, inbegripet tillgång till medicinsk vård. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet är mycket oroat över påståendena om tortyr av människorättsaktivister. Parlamentet uppmanar därför den kinesiska regeringen att helhjärtat respektera det absoluta och undantagslösa förbudet mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, i enlighet med artiklarna 2 och 16 i FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (UNCAT), som ratificerades av Kina den 4 oktober 1988. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmuntrar den kinesiska regeringen att, nu när tjugoårsdagen av undertecknandet närmar sig, också ratificera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och genomföra den fullständigt, bland annat genom att upphöra med alla otillbörliga metoder och att anpassa sin lagstiftning när så krävs. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet erinrar om vikten av att EU tar upp frågan om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Kina, i synnerhet i fråga om minoriteterna i Tibet och Xinjiang, vid varje politisk dialog och människorättsdialog med de kinesiska myndigheterna, inbegripet de årliga människorättsdialogerna, i linje med EU:s åtagande om att agera på ett kraftfullt, tydligt och enat sätt gentemot landet. Parlamentet beklagar dock bristen på konkreta resultat från de årliga människorättsdialogerna mellan EU och Kina. Parlamentet påminner vidare om att Kina i sin pågående reformprocess och sitt ökade globala engagemang har valt att ansluta sig till de internationella människorättsramarna genom att underteckna ett stort antal människorättsfördrag. Parlamentet begär därför att dialogen med Kina ska fortsätta för att landet ska infria dessa åtaganden. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att inta en fast, värdegrundad hållning gentemot Kina, och förväntar sig att de avhåller sig från ensidiga initiativ eller åtgärder som skulle kunna undergräva samstämdheten, slagkraften och konsekvensen i EU:s åtgärder. Parlamentet påminner med djupt beklagande om EU:s misslyckande med att göra ett uttalande om de mänskliga rättigheterna i Kina inför FN:s råd för mänskliga rättigheter i Genève i juni 2017. Parlamentet välkomnar antagandet av ett uttalande vid det följande mötet, och förväntar sig att EU kommer att fortsätta att ta upp Kina som ett land som kräver människorättsrådets uppmärksamhet så länge det vägrar att inleda meningsfulla rättighetsreformer. Vidare uppmanar parlamentet EU och dess medlemsstater att ta upp välgrundade problem under hela den förestående allmänna återkommande utvärdering av Kina och att i synnerhet se till att det kinesiska civila samhället fritt kan delta i processen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att anta rådets (utrikes frågor) slutsatser om Kina, som betonar de mänskliga rättigheternas avgörande betydelse i förbindelserna mellan EU och Kina och förmedlar en tydlig känsla av oro över den negativa utvecklingen i Kina i detta avseende, tillsammans med förhoppningen om att de kinesiska myndigheterna ska vidta specifika åtgärder som svar på detta. Parlamentet betonar att dessa slutsatser skulle tjäna till att binda de 28 medlemsstaterna och EU-institutionerna till ett gemensamt budskap och synsätt när det gäller de mänskliga rättigheterna i Kina. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Folkrepubliken Kinas regering och parlament. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EUT C 378, 9.11.2017, s. 239.

(2)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 92.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2016)0444.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2016)0505.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2017)0308.

---

| 19.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 458/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 458/52

---

P8_TA(2018)0015

Demokratiska republiken Kongo

Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2018 om Demokratiska republiken Kongo (2018/2515(RSP))

(2018/C 458/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Demokratiska republiken Kongo, särskilt av den 14 juni 2017 (1), 2 februari 2017 (2) och 1 december 2016 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Demokratiska republiken Kongo, särskilt av den 14 juni 2017 (1), 2 februari 2017 (2) och 1 december 2016 (3),

| — | med beaktande av de uttalanden som vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, och hennes talesperson gjort om situationen i Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de uttalanden som vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, och hennes talesperson gjort om situationen i Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av uttalandet från utrikestjänstens talesperson av den 9 november 2017 om offentliggörandet av valkalendern för Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från utrikestjänstens talesperson av den 9 november 2017 om offentliggörandet av valkalendern för Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av FN:s människorättsråds resolution av den 29 september 2017 om tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad på människorättsområdet i Demokratiska republiken Kongo, samt av generalsekreterarens rapport från oktober 2017 om Förenta nationernas stabiliseringsuppdrag i Demokratiska republiken Kongo (Monusco), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s människorättsråds resolution av den 29 september 2017 om tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad på människorättsområdet i Demokratiska republiken Kongo, samt av generalsekreterarens rapport från oktober 2017 om Förenta nationernas stabiliseringsuppdrag i Demokratiska republiken Kongo (Monusco),

| — | med beaktande av de avslutande iakttagelserna av den 9 november 2017 vid den fjärde återkommande utvärderingen av Demokratiska republiken Kongos tillämpning av FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de avslutande iakttagelserna av den 9 november 2017 vid den fjärde återkommande utvärderingen av Demokratiska republiken Kongos tillämpning av FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2348 (2017) om förnyelse av Monuscos mandat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2348 (2017) om förnyelse av Monuscos mandat,

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2017/2282 av den 11 december 2017 om förlängning till den 12 december 2018 av sanktionerna mot enskilda personer som bär ansvar för våld och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2017/2282 av den 11 december 2017 om förlängning till den 12 december 2018 av sanktionerna mot enskilda personer som bär ansvar för våld och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 6 mars och 11 december 2017 om Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 6 mars och 11 december 2017 om Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 juni 2017 om EU:s samarbete med det civila samhället på området yttre förbindelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 juni 2017 om EU:s samarbete med det civila samhället på området yttre förbindelser,

| — | med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens resolution av den 15 juni 2016 om situationen före valet och säkerhetsläget i Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens resolution av den 15 juni 2016 om situationen före valet och säkerhetsläget i Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av att Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet 2014 gick till läkaren Denis Mukwege, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet 2014 gick till läkaren Denis Mukwege,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter från 1981, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter från 1981,

| — | med beaktande av riktlinjerna för förenings- och mötesfrihet från maj 2017 från Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för förenings- och mötesfrihet från maj 2017 från Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av Demokratiska republiken Kongos konstitution, som antogs den 18 februari 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Demokratiska republiken Kongos konstitution, som antogs den 18 februari 2006,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Ett år efter undertecknandet av det så kallade nyårsavtalet (Accord de la Saint Sylvestre) den 31 december 2016 fortsätter den allmänna situationen i Demokratiska republiken Kongo att försämras i hela landet med våldsamt förtryck, mord och utbredda människorättskränkningar. 2017 var ett av de våldsammaste åren på senare tid i Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

A.

Ett år efter undertecknandet av det så kallade nyårsavtalet (Accord de la Saint Sylvestre) den 31 december 2016 fortsätter den allmänna situationen i Demokratiska republiken Kongo att försämras i hela landet med våldsamt förtryck, mord och utbredda människorättskränkningar. 2017 var ett av de våldsammaste åren på senare tid i Demokratiska republiken Kongo.

| B. | FN har betecknat situationen i Demokratiska republiken Kongo som en humanitär nödsituation på nivå 3, den högsta nivån. Den 8 mars 2017 krävde FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad Al Hussein, att en undersökningskommission skulle inrättas för att utreda våldet i Kasaïprovinsen. |
| --- | --- |

B.

FN har betecknat situationen i Demokratiska republiken Kongo som en humanitär nödsituation på nivå 3, den högsta nivån. Den 8 mars 2017 krävde FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad Al Hussein, att en undersökningskommission skulle inrättas för att utreda våldet i Kasaïprovinsen.

| C. | Den politiska krisen har förvärrats sedan president Kabila vägrade att avgå 2016 vid utgången av sitt författningsenliga mandat. Enligt nyårsavtalet, som ingicks under överinseende av den nationella biskopskonferensen i Kongo (Cenco), skulle det hållas val före utgången av december 2017. Denna tidsfrist höll inte, och den oberoende nationella valkommissionen (Ceni) har meddelat att valet ska hållas den 23 december 2018. |
| --- | --- |

C.

Den politiska krisen har förvärrats sedan president Kabila vägrade att avgå 2016 vid utgången av sitt författningsenliga mandat. Enligt nyårsavtalet, som ingicks under överinseende av den nationella biskopskonferensen i Kongo (Cenco), skulle det hållas val före utgången av december 2017. Denna tidsfrist höll inte, och den oberoende nationella valkommissionen (Ceni) har meddelat att valet ska hållas den 23 december 2018.

| D. | Valkommissionen genomför logistiska förberedelser inför valet, bland annat med budgetarrangemang och röstlängder. |
| --- | --- |

D.

Valkommissionen genomför logistiska förberedelser inför valet, bland annat med budgetarrangemang och röstlängder.

| E. | Protesterna mot den politiska situationen har bemötts med ytterst våldsamt motstånd av regeringsunderstödda styrkor. |
| --- | --- |

E.

Protesterna mot den politiska situationen har bemötts med ytterst våldsamt motstånd av regeringsunderstödda styrkor.

| F. | Kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR) har noterat säkerhetsstyrkornas ”avsiktliga försök att undertrycka medborgerliga och politiska rättigheter”, bland annat genom att använda skarp ammunition, tårgas och gummikulor mot civila, bland annat korgossar, neka FN tillträde till sjukhus, bårhus och interneringsanläggningar och hindra FN från att övervaka protesterna. |
| --- | --- |

F.

Kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR) har noterat säkerhetsstyrkornas ”avsiktliga försök att undertrycka medborgerliga och politiska rättigheter”, bland annat genom att använda skarp ammunition, tårgas och gummikulor mot civila, bland annat korgossar, neka FN tillträde till sjukhus, bårhus och interneringsanläggningar och hindra FN från att övervaka protesterna.

| G. | Demokratiska republiken Kongo har inte ratificerat Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning. |
| --- | --- |

G.

Demokratiska republiken Kongo har inte ratificerat Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning.

| H. | De väpnade sammandrabbningarna fortsätter mellan den kongolesiska armén och lokala milisgrupper, särskilt i Kasaï. Detta har föranlett en svår humanitär kris med mord, tortyr, våldtäkter, förstörelse av bostäder, vårdinrättningar och skolor och upptäckten av 40 massgravar i Kasaï. Det har inte skett några framsteg med att ställa förövarna inför rätta. |
| --- | --- |

H.

De väpnade sammandrabbningarna fortsätter mellan den kongolesiska armén och lokala milisgrupper, särskilt i Kasaï. Detta har föranlett en svår humanitär kris med mord, tortyr, våldtäkter, förstörelse av bostäder, vårdinrättningar och skolor och upptäckten av 40 massgravar i Kasaï. Det har inte skett några framsteg med att ställa förövarna inför rätta.

| I. | Demokratiska republiken Kongo uppvisar det största antalet nya konfliktrelaterade internflyktingar i världen. Sedan januari 2017 har över 1,9 miljoner människor drivits på flykt inuti Demokratiska republiken Kongo, och det totala antalet internflyktingar i landet är därmed 4,25 miljoner, de flesta i provinserna Kasaï, Tanganyika och Kivu. I Demokratiska republiken Kongo finns även flyktingar från Burundi, Centralafrikanska republiken och Sydsudan. EU har frigjort 5 miljoner euro i nödhjälp till våldsoffren i Kasaï. |
| --- | --- |

I.

Demokratiska republiken Kongo uppvisar det största antalet nya konfliktrelaterade internflyktingar i världen. Sedan januari 2017 har över 1,9 miljoner människor drivits på flykt inuti Demokratiska republiken Kongo, och det totala antalet internflyktingar i landet är därmed 4,25 miljoner, de flesta i provinserna Kasaï, Tanganyika och Kivu. I Demokratiska republiken Kongo finns även flyktingar från Burundi, Centralafrikanska republiken och Sydsudan. EU har frigjort 5 miljoner euro i nödhjälp till våldsoffren i Kasaï.

| J. | I mars 2017 minskades antalet soldater i Monusco-uppdraget, och i juni 2017 skars dess budget ned med 8 %. |
| --- | --- |

J.

I mars 2017 minskades antalet soldater i Monusco-uppdraget, och i juni 2017 skars dess budget ned med 8 %.

| K. | Myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo har bedrivit systematiska trakasserier mot civilsamhällesorganisationer och människorättsförsvarare, bland andra Lutte pour le Changement (Lucha), Filimbi, den katolska kyrkan och Comité Laïc de Coordination (CLC). Enligt människorättsgrupper finns det minst 358 politiska fångar i Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

K.

Myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo har bedrivit systematiska trakasserier mot civilsamhällesorganisationer och människorättsförsvarare, bland andra Lutte pour le Changement (Lucha), Filimbi, den katolska kyrkan och Comité Laïc de Coordination (CLC). Enligt människorättsgrupper finns det minst 358 politiska fångar i Demokratiska republiken Kongo.

| L. | Sju människorättsförsvarare, Carbone Beni, Mino Bompomi, Roger Katanga Mwenyemali, Bony Dickson Mputu, Grâce Tshiunza, Cedrick Kalonji och Arciel Beni, som alla är knutna till medborgarrörelsen Filimbi, greps och internerades utan arresteringsorder den 29 och 30 december 2017, och en annan människorättsförsvarare, Palmer Kabeya, är försvunnen. |
| --- | --- |

L.

Sju människorättsförsvarare, Carbone Beni, Mino Bompomi, Roger Katanga Mwenyemali, Bony Dickson Mputu, Grâce Tshiunza, Cedrick Kalonji och Arciel Beni, som alla är knutna till medborgarrörelsen Filimbi, greps och internerades utan arresteringsorder den 29 och 30 december 2017, och en annan människorättsförsvarare, Palmer Kabeya, är försvunnen.

| M. | Bortföranden och angrepp mot biståndsarbetare och fredsbevarande styrkor blir allt vanligare och tvingar humanitära organisationer att skjuta upp biståndet och ställa in sin verksamhet. |
| --- | --- |

M.

Bortföranden och angrepp mot biståndsarbetare och fredsbevarande styrkor blir allt vanligare och tvingar humanitära organisationer att skjuta upp biståndet och ställa in sin verksamhet.

| N. | Tre lagförslag som lagts fram i Demokratiska republiken Kongos nationalförsamling – om reglering av icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare och terrorismbekämpning – strider i sin nuvarande form mot regionala och internationella människorättsnormer och utgör ett exempellöst hot mot civilsamhällets oberoende verksamhet i landet. |
| --- | --- |

N.

Tre lagförslag som lagts fram i Demokratiska republiken Kongos nationalförsamling – om reglering av icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare och terrorismbekämpning – strider i sin nuvarande form mot regionala och internationella människorättsnormer och utgör ett exempellöst hot mot civilsamhällets oberoende verksamhet i landet.

| O. | De restriktiva åtgärder mot enskilda personer som vidtagits på grund av förhindrande av valprocessen och kränkningar av de mänskliga rättigheterna har av EU förlängts till december 2018. |
| --- | --- |

O.

De restriktiva åtgärder mot enskilda personer som vidtagits på grund av förhindrande av valprocessen och kränkningar av de mänskliga rättigheterna har av EU förlängts till december 2018.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker på nytt sin djupa oro över den allt sämre humanitära, politiska och säkerhetsmässiga situationen i Demokratiska republiken Kongo. Parlamentet fördömer starkt alla människorättskränkningar och våldshandlingar, särskilt mot fredliga demonstranter, bland annat förbudet mot fredliga offentliga demonstrationer och bruket av hot, gripanden och kvarhållande av oliktänkande. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo att omedelbart och villkorslöst frige alla samvetsfångar och att göra en oberoende utredning av de våldsamma tillslagen mot demonstrationerna i december 2017 och av de upptäckta massgravarna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om att Demokratiska republiken Kongos regering har det primära ansvaret för att skydda civila som finns på dess territorium och som omfattas av landets jurisdiktion, vilket inkluderar skydd mot brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker utomordentligt stor oro över bevisen från människorättsorganisationer, särskilt utredningsrapporten från december 2017 från Federationen för mänskliga rättigheter (FIDH) om massakrerna i Kasaï, enligt vilken ”en medveten terror- och förstörelsestrategi, som lett till brott mot mänskligheten” bedrivs av kongolesiska säkerhetsstyrkor och regeringsunderstödda milisgrupper i Kasaïprovinsen. Parlamentet uppmanar med kraft Internationella brottmålsdomstolen (ICC) och FN att utreda dessa anklagelser. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker oro över situationen för kvinnor och barn i Demokratiska republiken Kongo. Parlamentet fördömer å det skarpaste bruket av våldtäkt, sexuellt våld och tortyr. Parlamentet är bestört över påståendena om olaglig rekrytering och anställning av barnsoldater i milisgrupper som understöds av Demokratiska republiken Kongo, och anser att det måste vara en prioritering för de kongolesiska myndigheterna och världssamfundet att sätta stopp för användningen av barnsoldater. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar starkt att det inte hölls något val före utgången av 2017. Parlamentet erinrar om de kongolesiska myndigheternas och institutionernas ansvar att verkligen tillämpa den nya valkalendern i enlighet med landets konstitution och nyårsavtalet. Parlamentet yrkar på att öppna, fria och rättvisa president- och parlamentsval ska hållas den 23 december 2018. Parlamentet erinrar om att valkommissionen måste vara en oberoende, opartisk och inkluderande institution, och uppmanar Demokratiska republiken Kongos regering att se till att tillräckliga resurser tillhandahålls. Parlamentet uppmanar vidare valkommissionen och regeringen att införa tidsfrister kvartalsvis i valkalendern för att övervaka framstegen och skicka en tydlig signal om regeringens åtagande att anordna val. Parlamentet erinrar om att endast trovärdiga val erbjuder en väg ut ur krisen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet framhåller att politiska motståndare i exil måste kunna återvända i säkerhet och villkorslöst och att varje medborgare måste ha rätt att kandidera i valen. Parlamentet välkomnar inrättandet – under deltagande av Afrikanska unionen (AU), Internationella organisationen för fransktalande länder (OIF), Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC) och FN – av en samordnad expertgrupp med ansvar för att stödja valprocessen och underlätta ekonomiskt, logistiskt och tekniskt stöd till Demokratiska republiken Kongo. Parlamentet stöder EU:s bidrag till valprocessen i Demokratiska republiken Kongo och uppmanar EU att låta all valfinansiering villkoras av att den kongolesiska regeringen vidtar konkreta åtgärder som visar på en tydlig politisk vilja att anordna val den 23 december 2018, särskilt genom att offentliggöra en realistisk valbudget, och att det finns garantier i fråga om alla grundläggande rättigheter och friheter för alla politiska partier och civilsamhällesorganisationer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet fördömer skarpt alla former av trakasserier och hot mot civilsamhället och icke-statliga organisationer. Parlamentet är särskilt oroat över de senaste dödshoten mot företrädare för FIDH och associerade organisationer. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna och säkerhetsstyrkorna i Demokratiska republiken Kongo att fullt ut respektera kraven i Cotonouavtalet och nyårsavtalet, särskilt enskildas rätt att utöva sin yttrande-, mötes- och demonstrationsfrihet. Parlamentet uppmanar de kongolesiska myndigheterna att snarast möjligt ratificera Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet dömer ut de lagförslag som lagts fram i Demokratiska republiken Kongos nationalförsamling om reglering av icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare och terrorismbekämpning. Parlamentet uppmanar med kraft de kongolesiska myndigheterna att till fullo respektera en korrekt valprocess och att göra lagförslagen förenliga med internationella och regionala normer för skydd och främjande av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater och världssamfundet att öka stödet till och stärka skyddet av människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Demokratiska republiken Kongo att utreda och lagföra dem som angriper människorättsförsvarare och undertrycker den demokratiska processen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet av FN:s generalsekreterare att det ska göras en utredning av den attack mot Monuscos trupper som milisgrupper från Allierade demokratiska styrkorna utförde den 7 december 2017 och i vilken 15 fredsbevarare i provinsen Nordkivu dödades. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker oro över FN:s senaste trupp- och budgetnedskärningar. Parlamentet uppmanar FN:s säkerhetsråd och FN:s medlemsstater att se till att Monusco får tillräcklig finansiering för att utföra de uppgifter det anförtrotts enligt sitt mandat. Parlamentet erinrar om att Monuscos mandat inbegriper skydd av civila och stöd till genomförandet av den politiska uppgörelsen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att prioritera människorättsrelaterade värden. Parlamentet upprepar betydelsen av att ställa enskilda personer till svars för kränkningar av de mänskliga rättigheterna och andra handlingar som undergräver en fredlig lösning i Demokratiska republiken Kongo. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang användningen av riktade EU-sanktioner och uppmanar EU att överväga att ta till ytterligare medel i enlighet med Cotonouavtalet om situationen fortsätter att förvärras och inga betydande framsteg görs med att nå en fredlig lösning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet erinrar om att Ibrahim Thiaw, vice verkställande direktör för FN:s miljöprogram, i april 2015 tillkännagav att naturtillgångar för över en miljard US-dollar exploateras årligen och att merparten av vinsten – upp till 98 % – hamnar hos internationella koncerner, medan återstående 2 % finansierar inhemska väpnade grupper. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder mot europeiska företag som inte rättar sig efter internationella normer eller som inte på ett tillfredsställande sätt gottgör offer för människorättskränkningar som direkt eller indirekt hör till deras ansvar. Parlamentet efterlyser ett snabbt genomförande av den överenskommelse som nåddes av medlemsstaterna den 15 juni 2016 om en EU-reglering av ”konfliktmineraler” (förordning (EU) 2017/821 (4)) samt ett fortsatt arbete på EU-nivå och FN-nivå för att utveckla internationell lagstiftning på detta område. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd till AU, OIF och SADC samt framför allt Angola som aktörer som kan underlätta den politiska dialogen i Demokratiska republiken Kongo och hela regionen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uttrycker stor oro över den tilltagande koleraepidemin och efterlyser utökat humanitärt bistånd för att bekämpa utbrottet. Parlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att öka det ekonomiska och humanitära biståndet genom tillförlitliga organisationer för att tillgodose befolkningens mest akuta behov. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, AVS–EU:s ministerråd och gemensamma parlamentariska församling, Afrikanska unionen, Panafrikanska parlamentet samt Demokratiska republiken Kongos president, premiärminister och parlament. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2017)0264.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0017.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2016)0479.

(4)  EUT L 130, 19.5.2017, s. 1.

---

| 19.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 458/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 458/57

---

P8_TA(2018)0018

Genomförandet av sysselsättningsinitiativet för unga i medlemsstaterna

Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2018 om genomförandet av sysselsättningsinitiativet för unga i medlemsstaterna (2017/2039(INI))

(2018/C 458/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/779 av den 20 maj 2015 om ändring av förordning (EU) nr 1304/2013, vad gäller ett ytterligare inledande förskott till operativa program som får stöd från sysselsättningsinitiativet för unga (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/779 av den 20 maj 2015 om ändring av förordning (EU) nr 1304/2013, vad gäller ett ytterligare inledande förskott till operativa program som får stöd från sysselsättningsinitiativet för unga (2),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 oktober 2016Ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för ungdomar efter tre år (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 oktober 2016Ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för ungdomar efter tre år (COM(2016)0646),

| — | med beaktande av Europeiska unionens revisionsrätts (nedan kallad revisionsrätten) särskilda rapport nr 3/2015 från mars 2015 EU:s ungdomsgaranti: Första stegen har tagits men det finns risker med genomförandet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens revisionsrätts (nedan kallad revisionsrätten) särskilda rapport nr 3/2015 från mars 2015 EU:s ungdomsgaranti: Första stegen har tagits men det finns risker med genomförandet,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 5/2017 från mars 2017 Ungdomsarbetslösheten – har EU:s politik gjort någon skillnad? En bedömning av ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 5/2017 från mars 2017 Ungdomsarbetslösheten – har EU:s politik gjort någon skillnad? En bedömning av ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2017 om kontroll av utgifterna för EU:s ungdomsgaranti och övervakning av garantins kostnadseffektivitet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2017 om kontroll av utgifterna för EU:s ungdomsgaranti och övervakning av garantins kostnadseffektivitet (4),

| — | med beaktande av djupanalysen från Europaparlamentets utredningsavdelning för budgetfrågor av den 3 februari 2016Assessment of Youth Employment Initiative, |
| --- | --- |

—

med beaktande av djupanalysen från Europaparlamentets utredningsavdelning för budgetfrågor av den 3 februari 2016Assessment of Youth Employment Initiative,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 10 juni 2016 till rådets rekommendation om inrättande av en kompetensgaranti (COM(2016)0382), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 10 juni 2016 till rådets rekommendation om inrättande av en kompetensgaranti (COM(2016)0382),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2012 om initiativet Bättre möjligheter för unga (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2012 om initiativet Bättre möjligheter för unga (5),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 10 mars 2014 om kvalitetskriterier för praktikprogram, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 10 mars 2014 om kvalitetskriterier för praktikprogram,

| — | med beaktande av den europeiska sociala stadgan, dess tilläggsprotokoll och dess reviderade version som trädde i kraft den 1 juli 1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska sociala stadgan, dess tilläggsprotokoll och dess reviderade version som trädde i kraft den 1 juli 1999,

| — | med beaktande av målen för hållbar utveckling för 2030, särskilt mål 8 om att ”verka för en inkluderande och långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt, full och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla” som antogs av FN 2015, och som gäller i hela världen, inklusive EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av målen för hållbar utveckling för 2030, särskilt mål 8 om att ”verka för en inkluderande och långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt, full och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla” som antogs av FN 2015, och som gäller i hela världen, inklusive EU,

| — | med beaktande av rapporten av den 22 juni 2015 från Jean-Claude Juncker, i nära samarbete med Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem, Mario Draghi och Martin Schulz, om färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union (”de fem ordförandenas rapport”), samt av kommissionens diskussionsunderlag av den 26 april 2017 om EU:s sociala dimension och den 31 maj 2017 om fördjupning av Ekonomiska och monetära unionen och kommissionens vitbok av den 1 mars 2017 om Europas framtid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 22 juni 2015 från Jean-Claude Juncker, i nära samarbete med Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem, Mario Draghi och Martin Schulz, om färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union (”de fem ordförandenas rapport”), samt av kommissionens diskussionsunderlag av den 26 april 2017 om EU:s sociala dimension och den 31 maj 2017 om fördjupning av Ekonomiska och monetära unionen och kommissionens vitbok av den 1 mars 2017 om Europas framtid,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017En europeisk pelare för sociala rättigheter (COM(2017)0250) och kommissionens rekommendation (EU) 2017/761 av den 26 april 2017 om den europeiska pelaren för sociala rättigheter (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017En europeisk pelare för sociala rättigheter (COM(2017)0250) och kommissionens rekommendation (EU) 2017/761 av den 26 april 2017 om den europeiska pelaren för sociala rättigheter (6),

| — | med beaktande av det arbete och den forskning som utförts av Eurofound, Cedefop, Internationella arbetsorganisationen (ILO), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), Europeiska fackliga samorganisationen (EFS), Europeiska fackföreningsinstitutet (ETUI), Europeiska industri- och arbetsgivarorganisationen (BusinessEurope), Europeiska sammanslutningen för hantverksföretag och små och medelstora företag (UEAPME), Europeiska centrumet för offentliga företag (CEEP), Eurocities och Europeiska ungdomsforumet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete och den forskning som utförts av Eurofound, Cedefop, Internationella arbetsorganisationen (ILO), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), Europeiska fackliga samorganisationen (EFS), Europeiska fackföreningsinstitutet (ETUI), Europeiska industri- och arbetsgivarorganisationen (BusinessEurope), Europeiska sammanslutningen för hantverksföretag och små och medelstora företag (UEAPME), Europeiska centrumet för offentliga företag (CEEP), Eurocities och Europeiska ungdomsforumet,

| — | med beaktande av kommissionens ordförande Jean-Claude Junckers tal om tillståndet i unionen den 13 september 2017, färdplanen för en mer enad, starkare och mer demokratisk union (förslag till kommissionens arbetsprogram för 2018) samt avsiktsförklaringarna av den 13 september 2017 från kommissionen till talman Antonio Tajani och premiärminister Jüri Ratas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ordförande Jean-Claude Junckers tal om tillståndet i unionen den 13 september 2017, färdplanen för en mer enad, starkare och mer demokratisk union (förslag till kommissionens arbetsprogram för 2018) samt avsiktsförklaringarna av den 13 september 2017 från kommissionen till talman Antonio Tajani och premiärminister Jüri Ratas,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från budgetutskottet, budgetkontrollutskottet, utskottet för kultur och utbildning samt utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0406/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från budgetutskottet, budgetkontrollutskottet, utskottet för kultur och utbildning samt utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0406/2017), och av följande skäl:

| A. | Den finansiella och ekonomiska krisen ledde till en markant ökning av ungdomsarbetslösheten, från 15 % 2008 till en topp på 24 % i början av 2013, varvid denna siffra är ett medeltal som skyler över enorma skillnader runt om i medlemsstaterna och i regionerna. Ungdomsarbetslösheten förblev under 2013 på nära 10 % i Tyskland, Österrike och Nederländerna, medan den kulminerade på nästan eller rejält över 40 % i Italien, Spanien, Kroatien och Grekland. |
| --- | --- |

A.

Den finansiella och ekonomiska krisen ledde till en markant ökning av ungdomsarbetslösheten, från 15 % 2008 till en topp på 24 % i början av 2013, varvid denna siffra är ett medeltal som skyler över enorma skillnader runt om i medlemsstaterna och i regionerna. Ungdomsarbetslösheten förblev under 2013 på nära 10 % i Tyskland, Österrike och Nederländerna, medan den kulminerade på nästan eller rejält över 40 % i Italien, Spanien, Kroatien och Grekland.

| B. | Åtgärder för att minska de offentliga utgifterna har fått direkta negativa följder, i synnerhet för unga människor på grund av de nedskärningar som gjorts inom utbildning, sysselsättningsskapande och stödtjänster. |
| --- | --- |

B.

Åtgärder för att minska de offentliga utgifterna har fått direkta negativa följder, i synnerhet för unga människor på grund av de nedskärningar som gjorts inom utbildning, sysselsättningsskapande och stödtjänster.

| C. | Politik som påverkar unga människor har utarbetats utan att de berörda ungdomarna och deras företrädare fått medverka. |
| --- | --- |

C.

Politik som påverkar unga människor har utarbetats utan att de berörda ungdomarna och deras företrädare fått medverka.

| D. | Utdragen ungdomsarbetslöshet medför risk för att ungdomar marginaliseras och utestängs från samhället och förlorar känslan av samhörighet. Följden kan bli en effekt av ”brännmärkning” så att dessa ungdomar med större sannolikhet blir arbetslösa på nytt och att deras inkomster och karriärutsikter blir sämre under hela deras tid i arbetslivet. Att ungdomar på det här sättet blir åsidosatta innebär en förlust av offentliga och privata investeringar, som leder till utbredd brist på anställningstrygghet och kompetensförlust, eftersom den för med sig att människors inneboende möjligheter inte tas till vara och blir försvagade. |
| --- | --- |

D.

Utdragen ungdomsarbetslöshet medför risk för att ungdomar marginaliseras och utestängs från samhället och förlorar känslan av samhörighet. Följden kan bli en effekt av ”brännmärkning” så att dessa ungdomar med större sannolikhet blir arbetslösa på nytt och att deras inkomster och karriärutsikter blir sämre under hela deras tid i arbetslivet. Att ungdomar på det här sättet blir åsidosatta innebär en förlust av offentliga och privata investeringar, som leder till utbredd brist på anställningstrygghet och kompetensförlust, eftersom den för med sig att människors inneboende möjligheter inte tas till vara och blir försvagade.

| E. | Under 2012 var en av tre anställda i Europa antingen över- eller underkvalificerad för sitt arbete (7). Unga anställda är mera sannolikt formellt överkvalificerade, och det är också mera sannolikt för dem än vad det är för äldre arbetstagare att de har arbeten som är mindre lämpade för deras färdigheter. |
| --- | --- |

E.

Under 2012 var en av tre anställda i Europa antingen över- eller underkvalificerad för sitt arbete (7). Unga anställda är mera sannolikt formellt överkvalificerade, och det är också mera sannolikt för dem än vad det är för äldre arbetstagare att de har arbeten som är mindre lämpade för deras färdigheter.

| F. | Unga arbetstagare löper större risk att råka ut för osäker anställning. Risken att ha en anställning där man missgynnas på flera olika sätt är dubbelt så hög för arbetstagare under 25 år, jämfört med arbetstagare över 50 år (8). |
| --- | --- |

F.

Unga arbetstagare löper större risk att råka ut för osäker anställning. Risken att ha en anställning där man missgynnas på flera olika sätt är dubbelt så hög för arbetstagare under 25 år, jämfört med arbetstagare över 50 år (8).

| G. | En framgångsrik övergång från utbildning till arbetsliv och från arbetslöshet till arbete samt ett första riktigt arbete ger ungdomar egenmakt och motivering och hjälper dem att utveckla sin personliga och yrkesmässiga kompetens så de kan bli oberoende medborgare med självtillförsikt, och får en bra start i arbetslivet. |
| --- | --- |

G.

En framgångsrik övergång från utbildning till arbetsliv och från arbetslöshet till arbete samt ett första riktigt arbete ger ungdomar egenmakt och motivering och hjälper dem att utveckla sin personliga och yrkesmässiga kompetens så de kan bli oberoende medborgare med självtillförsikt, och får en bra start i arbetslivet.

| H. | Ungdomsarbetslösheten inom EU-28 nådde en topp på 24 % under 2013 och har sedan stadigt sjunkit, så att den 2017 understeg 17 %. Ungdomsarbetslösheten ligger dock på en hög nivå. eftersom bara ett fåtal medlemsstater (Österrike, Tjeckien, Nederländerna, Malta, Ungern och Tyskland) har en ungdomsarbetslöshet på mindre än 11 %, samtidigt som skillnaderna mellan medlemsstaterna är stora. |
| --- | --- |

H.

Ungdomsarbetslösheten inom EU-28 nådde en topp på 24 % under 2013 och har sedan stadigt sjunkit, så att den 2017 understeg 17 %. Ungdomsarbetslösheten ligger dock på en hög nivå. eftersom bara ett fåtal medlemsstater (Österrike, Tjeckien, Nederländerna, Malta, Ungern och Tyskland) har en ungdomsarbetslöshet på mindre än 11 %, samtidigt som skillnaderna mellan medlemsstaterna är stora.

| I. | En analys av könsfördelningen mellan heltids- och deltidsarbete i hela Europa visar att klyftan mellan könen har kvarstått mellan 2007 och 2017, i och med att männen fortfarande utgör cirka 60 % av de heltidsarbetande i åldersgruppen 15–24 år, medan de fortfarande svarar för cirka 40 % av de deltidsarbetande i samma åldersgrupp. |
| --- | --- |

I.

En analys av könsfördelningen mellan heltids- och deltidsarbete i hela Europa visar att klyftan mellan könen har kvarstått mellan 2007 och 2017, i och med att männen fortfarande utgör cirka 60 % av de heltidsarbetande i åldersgruppen 15–24 år, medan de fortfarande svarar för cirka 40 % av de deltidsarbetande i samma åldersgrupp.

| J. | Statistiskt sett brukar ungdomsarbetslösheten dessvärre vara omkring dubbelt högre än den sammanlagda genomsnittliga arbetslösheten, antingen det råder högkonjunktur eller lågkonjunktur. |
| --- | --- |

J.

Statistiskt sett brukar ungdomsarbetslösheten dessvärre vara omkring dubbelt högre än den sammanlagda genomsnittliga arbetslösheten, antingen det råder högkonjunktur eller lågkonjunktur.

Sysselsättningsinitiativet för unga och ungdomsgarantin

| K. | Den 22 april 2013 inrättade rådet, med hjälp av en rådsrekommendation, en ungdomsgaranti, som går ut på att medlemsstaterna förbinder sig att se till att ungdomar får ett erbjudande av god kvalitet om anställning, fortsatt utbildning, lärlingskap eller praktik inom fyra månader efter att de blivit arbetslösa eller lämnat den formella utbildningen. |
| --- | --- |

K.

Den 22 april 2013 inrättade rådet, med hjälp av en rådsrekommendation, en ungdomsgaranti, som går ut på att medlemsstaterna förbinder sig att se till att ungdomar får ett erbjudande av god kvalitet om anställning, fortsatt utbildning, lärlingskap eller praktik inom fyra månader efter att de blivit arbetslösa eller lämnat den formella utbildningen.

| L. | Eftersom många medlemsstater inte lyckats särskilt bra med de regler och möjligheter som hittills funnits tillgängliga i kampen mot ungdomsarbetslösheten bör de lägga större vikt vid ett effektivt utnyttjande av de medel och verktyg som finns att tillgå inom Europeiska socialfonden (ESF). |
| --- | --- |

L.

Eftersom många medlemsstater inte lyckats särskilt bra med de regler och möjligheter som hittills funnits tillgängliga i kampen mot ungdomsarbetslösheten bör de lägga större vikt vid ett effektivt utnyttjande av de medel och verktyg som finns att tillgå inom Europeiska socialfonden (ESF).

| M. | I februari 2013 kom rådet överens om att inrätta sysselsättningsinitiativet för unga, vilket lanserades som EU:s viktigaste budgetinstrument (med anknytning till ESF) för att hjälpa regioner i medlemsstaterna med särskilt svår ungdomsarbetslöshet att åtgärda situationen, framför allt genom att det infördes ungdomsgarantisystem. |
| --- | --- |

M.

I februari 2013 kom rådet överens om att inrätta sysselsättningsinitiativet för unga, vilket lanserades som EU:s viktigaste budgetinstrument (med anknytning till ESF) för att hjälpa regioner i medlemsstaterna med särskilt svår ungdomsarbetslöshet att åtgärda situationen, framför allt genom att det infördes ungdomsgarantisystem.

| N. | Medan ungdomsgarantin omfattar hela EU inriktar sig sysselsättningsinitiativet för unga endast på de medlemsstater och regioner där ungdomsarbetslösheten är över 25 %, med sammanlagt 20 medlemsstater som helt eller delvis stödberättigade. |
| --- | --- |

N.

Medan ungdomsgarantin omfattar hela EU inriktar sig sysselsättningsinitiativet för unga endast på de medlemsstater och regioner där ungdomsarbetslösheten är över 25 %, med sammanlagt 20 medlemsstater som helt eller delvis stödberättigade.

| O. | En snabb mobilisering av resurser eftersträvades genom att utgifterna i budgeten för sysselsättningsinitiativet för unga förlades till första delen av budgetperioden, närmare bestämt 2014 och 2015, för att de åtgärder som finansierades genom initiativet skulle få maximal effekt. Denna tidigareläggning förfelade sitt syfte, på grund av dröjsmål med genomförandet på nationell och regional nivå. Under 2015 höjdes förfinansieringen på villkorlig basis från 1 % till 30 % och en majoritet av de stödberättigade medlemsstaterna tillämpade denna åtgärd med framgång. |
| --- | --- |

O.

En snabb mobilisering av resurser eftersträvades genom att utgifterna i budgeten för sysselsättningsinitiativet för unga förlades till första delen av budgetperioden, närmare bestämt 2014 och 2015, för att de åtgärder som finansierades genom initiativet skulle få maximal effekt. Denna tidigareläggning förfelade sitt syfte, på grund av dröjsmål med genomförandet på nationell och regional nivå. Under 2015 höjdes förfinansieringen på villkorlig basis från 1 % till 30 % och en majoritet av de stödberättigade medlemsstaterna tillämpade denna åtgärd med framgång.

| P. | Sysselsättningsinitiativet för unga och ungdomsgarantin har som en av sina huvudsakliga ambitioner att nå ut till de unga som varken arbetar eller studerar och som löper störst risk för utestängning, samtidigt som man tar hänsyn till att dessa ungdomar fördelar sig på olika undergrupper av ungdomar med skilda behov. |
| --- | --- |

P.

Sysselsättningsinitiativet för unga och ungdomsgarantin har som en av sina huvudsakliga ambitioner att nå ut till de unga som varken arbetar eller studerar och som löper störst risk för utestängning, samtidigt som man tar hänsyn till att dessa ungdomar fördelar sig på olika undergrupper av ungdomar med skilda behov.

| Q. | Ungdomsgarantin har utformats för att åstadkomma en hållbar integration på arbetsmarknaden av unga som varken arbetar eller studerar, genom att erbjuda en individanpassad strategi, som utmynnar i ett erbjudande av god kvalitet och förbättrar deras anställbarhet, samtidigt som den ur ett bredare perspektiv stöder ungas övergång från skola till yrkesliv och bidrar till att åtgärda kompetensglapp på arbetsmarknaden. Här behöver medlemsstaterna lämpliga strategier för att nå ut till målgrupperna. |
| --- | --- |

Q.

Ungdomsgarantin har utformats för att åstadkomma en hållbar integration på arbetsmarknaden av unga som varken arbetar eller studerar, genom att erbjuda en individanpassad strategi, som utmynnar i ett erbjudande av god kvalitet och förbättrar deras anställbarhet, samtidigt som den ur ett bredare perspektiv stöder ungas övergång från skola till yrkesliv och bidrar till att åtgärda kompetensglapp på arbetsmarknaden. Här behöver medlemsstaterna lämpliga strategier för att nå ut till målgrupperna.

| R. | Enligt ILO:s uppskattningar från 2015 uppgick kostnaderna för genomförandet av ungdomsgarantin inom hela EU-28 till 45 miljarder EUR. Sysselsättningsinitiativet för unga fick sig tilldelat en anspråkslös budget på 6,4 miljarder EUR för programperioden 2014–2020, varvid syftet inte var att ersätta den nationella finansieringen, utan att komplettera den. |
| --- | --- |

R.

Enligt ILO:s uppskattningar från 2015 uppgick kostnaderna för genomförandet av ungdomsgarantin inom hela EU-28 till 45 miljarder EUR. Sysselsättningsinitiativet för unga fick sig tilldelat en anspråkslös budget på 6,4 miljarder EUR för programperioden 2014–2020, varvid syftet inte var att ersätta den nationella finansieringen, utan att komplettera den.

| S. | Kommissionen föreslog att initiativets budget skulle ökas med 1 miljard EUR, som skulle kompletteras med 1 miljard EUR i form av ESF-åtaganden, inom ramen för översynen av den fleråriga budgetramen för åren 2017–2020. Efter en överenskommelse mellan parlamentet och rådet höjdes beloppet till 1,2 miljarder EUR. Den 5 september 2017 antog parlamentet förslaget till ändringsbudget nr 3/2017 för att ställa ytterligare 500 miljoner EUR till förfogande för sysselsättningsinitiativet för unga under 2017, finansierat via den samlade marginalen för åtaganden, samtidigt som man beklagade förseningen inom 2017 års budgetförfarande på grund av rådets blockering och sena godkännande av halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

S.

Kommissionen föreslog att initiativets budget skulle ökas med 1 miljard EUR, som skulle kompletteras med 1 miljard EUR i form av ESF-åtaganden, inom ramen för översynen av den fleråriga budgetramen för åren 2017–2020. Efter en överenskommelse mellan parlamentet och rådet höjdes beloppet till 1,2 miljarder EUR. Den 5 september 2017 antog parlamentet förslaget till ändringsbudget nr 3/2017 för att ställa ytterligare 500 miljoner EUR till förfogande för sysselsättningsinitiativet för unga under 2017, finansierat via den samlade marginalen för åtaganden, samtidigt som man beklagade förseningen inom 2017 års budgetförfarande på grund av rådets blockering och sena godkännande av halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen.

| T. | I sin första särskilda rapport om ungdomsgarantin framförde revisionsrätten farhågor om huruvida finansieringen av initiativet (både på EU-nivå och nationell nivå) var tillräcklig, samt om definitionen av begreppet ”erbjudande av god kvalitet”, om avsaknaden av en strategi med tydliga milstolpar och mål, liksom om övervakningen av resultaten och rapporteringen om dem. Revisionsrätten oroade sig också över att man inte lyckats tillämpa den partnerskapsmetod för utvecklingen av ungdomsgarantin som fastställs i rådets rekommendation av den 22 april 2013. |
| --- | --- |

T.

I sin första särskilda rapport om ungdomsgarantin framförde revisionsrätten farhågor om huruvida finansieringen av initiativet (både på EU-nivå och nationell nivå) var tillräcklig, samt om definitionen av begreppet ”erbjudande av god kvalitet”, om avsaknaden av en strategi med tydliga milstolpar och mål, liksom om övervakningen av resultaten och rapporteringen om dem. Revisionsrätten oroade sig också över att man inte lyckats tillämpa den partnerskapsmetod för utvecklingen av ungdomsgarantin som fastställs i rådets rekommendation av den 22 april 2013.

| U. | Det krävs verkligt effektiva mekanismer för diskussion om och lösning av de problem som uppträtt vid genomförandet av ungdomsgarantisystem, tillsammans med ett starkt engagemang hos medlemsstaterna om att genomföra ungdomsgarantin fullt ut, varvid det måste tas särskild hänsyn till lokala förhållanden och skapas möjligheter för kompetenshöjning, samt införas ordentliga, flexibla utvärderingsstrukturer. |
| --- | --- |

U.

Det krävs verkligt effektiva mekanismer för diskussion om och lösning av de problem som uppträtt vid genomförandet av ungdomsgarantisystem, tillsammans med ett starkt engagemang hos medlemsstaterna om att genomföra ungdomsgarantin fullt ut, varvid det måste tas särskild hänsyn till lokala förhållanden och skapas möjligheter för kompetenshöjning, samt införas ordentliga, flexibla utvärderingsstrukturer.

| V. | I revisionsrättens särskilda rapport om ungdomsgarantin identifierades vissa gemensamma kriterier för vad som utgör ett ”erbjudande av god kvalitet”, där Slovakien har gjort sin definition rättsligt bindande, en definition som omfattar bestämmelser om minimikrav för arbetstiden, varaktig sysselsättning efter att stödet från sysselsättningsinitiativet för unga har upphört, samt hänsyn till hälsotillståndet hos mottagaren. |
| --- | --- |

V.

I revisionsrättens särskilda rapport om ungdomsgarantin identifierades vissa gemensamma kriterier för vad som utgör ett ”erbjudande av god kvalitet”, där Slovakien har gjort sin definition rättsligt bindande, en definition som omfattar bestämmelser om minimikrav för arbetstiden, varaktig sysselsättning efter att stödet från sysselsättningsinitiativet för unga har upphört, samt hänsyn till hälsotillståndet hos mottagaren.

| W. | I sin andra särskilda rapport om ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga, som nyligen offentliggjordes och bygger på ett stickprov från sju medlemsstater, uttryckte revisionsrätten oro över svårigheten att få tillgång till fullständiga uppgifter och över att framstegen med genomförandet av ungdomsgarantin varit begränsade och att resultaten inte motsvarat vad man i början väntat sig. Sysselsättningsinitiativet för unga och ungdomsgarantin är fortfarande en av de mest innovativa och ambitiösa politiska reaktionerna för att hantera den ungdomsarbetslöshet som följt av den ekonomiska krisen, och genomförandet av dem bör därför få fortsatt ekonomiskt och politiskt stöd från EU:s institutioner samt nationella och regionala institutioner under kommande år. |
| --- | --- |

W.

I sin andra särskilda rapport om ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga, som nyligen offentliggjordes och bygger på ett stickprov från sju medlemsstater, uttryckte revisionsrätten oro över svårigheten att få tillgång till fullständiga uppgifter och över att framstegen med genomförandet av ungdomsgarantin varit begränsade och att resultaten inte motsvarat vad man i början väntat sig. Sysselsättningsinitiativet för unga och ungdomsgarantin är fortfarande en av de mest innovativa och ambitiösa politiska reaktionerna för att hantera den ungdomsarbetslöshet som följt av den ekonomiska krisen, och genomförandet av dem bör därför få fortsatt ekonomiskt och politiskt stöd från EU:s institutioner samt nationella och regionala institutioner under kommande år.

| X. | Ett kostnadseffektivt sysselsättningsinitiativ för unga kan åstadkommas och det slutliga målet för ungdomsgarantin, nämligen att få in ungdomar i varaktig sysselsättning, kan uppnås endast om insatserna vederbörligen övervakas utgående från tillförlitliga och jämförbara uppgifter, om programmen är resultatinriktade och om anpassningar görs ifall det uppdagas fall av ineffektiva och kostnadsineffektiva åtgärder. |
| --- | --- |

X.

Ett kostnadseffektivt sysselsättningsinitiativ för unga kan åstadkommas och det slutliga målet för ungdomsgarantin, nämligen att få in ungdomar i varaktig sysselsättning, kan uppnås endast om insatserna vederbörligen övervakas utgående från tillförlitliga och jämförbara uppgifter, om programmen är resultatinriktade och om anpassningar görs ifall det uppdagas fall av ineffektiva och kostnadsineffektiva åtgärder.

| Y. | Medlemsstaterna måste göra mer för att stödja och rikta in sig på de ungdomar som är längst bort från arbetsmarknaden eller helt saknar kontakt med den, såsom ungdomar med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

Y.

Medlemsstaterna måste göra mer för att stödja och rikta in sig på de ungdomar som är längst bort från arbetsmarknaden eller helt saknar kontakt med den, såsom ungdomar med funktionsnedsättning.

| Z. | Sysselsättningsinitiativet för unga och ungdomsgarantin är avsedda att stå i centrum vid förverkligandet av de centrala principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

Z.

Sysselsättningsinitiativet för unga och ungdomsgarantin är avsedda att stå i centrum vid förverkligandet av de centrala principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

| AA. | I sitt tal om tillståndet i unionen 2017 sade kommissionens ordförande, Jean-Claude Juncker, ingenting om att det fortfarande råder en alarmerande ungdomsarbetslöshet i Europa. I den avsiktsförklaring som åtföljde talet om tillståndet i unionen 2017 bekräftas ungdomsgarantins roll att bidra till fler arbetstillfällen i EU. Kampen mot arbetslösheten, särskilt ungdomsarbetslösheten, bör fortsatt prioriteras bland EU:s åtgärder. |
| --- | --- |

AA.

I sitt tal om tillståndet i unionen 2017 sade kommissionens ordförande, Jean-Claude Juncker, ingenting om att det fortfarande råder en alarmerande ungdomsarbetslöshet i Europa. I den avsiktsförklaring som åtföljde talet om tillståndet i unionen 2017 bekräftas ungdomsgarantins roll att bidra till fler arbetstillfällen i EU. Kampen mot arbetslösheten, särskilt ungdomsarbetslösheten, bör fortsatt prioriteras bland EU:s åtgärder.

| AB. | Det har rapporterats om att ungdomar drabbats av förseningar vid utbetalningen av medel från sysselsättningsinitiativet för unga, vilket ofta har berott på dröjsmål med att inrätta förvaltande myndigheter eller otillräcklig administrativ kapacitet hos de nationella eller regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

AB.

Det har rapporterats om att ungdomar drabbats av förseningar vid utbetalningen av medel från sysselsättningsinitiativet för unga, vilket ofta har berott på dröjsmål med att inrätta förvaltande myndigheter eller otillräcklig administrativ kapacitet hos de nationella eller regionala myndigheterna.

| AC. | Åtgärder inom ramen för sysselsättningsinitiativet för unga och ungdomsgarantin, såsom praktik eller praktikprogram, bör bidra till att underlätta övergången till arbetsmarknaden, och aldrig ersätta reguljära anställningskontrakt. |
| --- | --- |

AC.

Åtgärder inom ramen för sysselsättningsinitiativet för unga och ungdomsgarantin, såsom praktik eller praktikprogram, bör bidra till att underlätta övergången till arbetsmarknaden, och aldrig ersätta reguljära anställningskontrakt.

| AD. | De oregelbundna anställningsförhållandena bland unga kvinnor på landsbygden, tillsammans med att vissa av dem låter bli att registrera sig som arbetslösa, innebär att statistiken blir inexakt och gör att de får lägre pensioner. Detta blir till skada för hela samhället, särskilt för kvinnors välbefinnande och andra former av social trygghet, liksom för deras möjligheter att byta yrke eller deras framtida sysselsättningsmöjligheter. |
| --- | --- |

AD.

De oregelbundna anställningsförhållandena bland unga kvinnor på landsbygden, tillsammans med att vissa av dem låter bli att registrera sig som arbetslösa, innebär att statistiken blir inexakt och gör att de får lägre pensioner. Detta blir till skada för hela samhället, särskilt för kvinnors välbefinnande och andra former av social trygghet, liksom för deras möjligheter att byta yrke eller deras framtida sysselsättningsmöjligheter.

| AE. | 16 miljoner unga som varken arbetar eller studerar har gått med i ungdomsgarantisystem och sysselsättningsinitiativet för unga har gett direktstöd till över 1,6 miljoner unga människor i EU. |
| --- | --- |

AE.

16 miljoner unga som varken arbetar eller studerar har gått med i ungdomsgarantisystem och sysselsättningsinitiativet för unga har gett direktstöd till över 1,6 miljoner unga människor i EU.

| AF. | Sysselsättningsinitiativet för unga har lett till att medlemsstaterna antagit över 132 arbetsmarknadsåtgärder riktade till unga människor. |
| --- | --- |

AF.

Sysselsättningsinitiativet för unga har lett till att medlemsstaterna antagit över 132 arbetsmarknadsåtgärder riktade till unga människor.

| AG. | En andel på 75 procent av den totala budgeten för sysselsättningsinitiativet för unga har anslagits, och 19 procent har redan investerats av medlemsstaterna, vilket gör att sysselsättningsinitiativet för unga har högst budgetgenomförandenivå av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna). |
| --- | --- |

AG.

En andel på 75 procent av den totala budgeten för sysselsättningsinitiativet för unga har anslagits, och 19 procent har redan investerats av medlemsstaterna, vilket gör att sysselsättningsinitiativet för unga har högst budgetgenomförandenivå av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna).

| AH. | Trots att det förekommer farhågor kring huruvida finansieringen är tillräcklig, liksom kring beräkningarna av vilka totala investeringar som krävs, finns det flera rapporter om genomförandet av sysselsättningsinitiativet för unga som visar att man lyckats med att inrikta de tillgängliga resurserna på att tillgodose den regionala efterfrågan, genom inriktning på särskilda regioner och grupper av stödmottagare. |
| --- | --- |

AH.

Trots att det förekommer farhågor kring huruvida finansieringen är tillräcklig, liksom kring beräkningarna av vilka totala investeringar som krävs, finns det flera rapporter om genomförandet av sysselsättningsinitiativet för unga som visar att man lyckats med att inrikta de tillgängliga resurserna på att tillgodose den regionala efterfrågan, genom inriktning på särskilda regioner och grupper av stödmottagare.

| AI. | Sedan den europeiska sysselsättningsstrategin infördes 1997 har kommissionen stött en rad åtgärder som syftar till att förbättra ungdomars utsikter till sysselsättning och utbildning (9), och sedan krisen har EU lagt särskild tonvikt vid ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga. |
| --- | --- |

AI.

Sedan den europeiska sysselsättningsstrategin infördes 1997 har kommissionen stött en rad åtgärder som syftar till att förbättra ungdomars utsikter till sysselsättning och utbildning (9), och sedan krisen har EU lagt särskild tonvikt vid ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga.

| AJ. | Ungdomsgarantin finansieras via ESF, nationella budgetar och sysselsättningsinitiativet för unga, medan sysselsättningsinitiativet direkt kan finansiera tillhandahållandet av jobb, lärlingsplatser, praktikplatser eller fortbildning för sin målgrupp i de stödberättigade regionerna. För insatserna genom sysselsättningsinitiativet för unga finns det inga i förväg fastställda tidsgränser, medan ungdomsgarantin kräver att ett erbjudande ska presenteras inom fyra månader. |
| --- | --- |

AJ.

Ungdomsgarantin finansieras via ESF, nationella budgetar och sysselsättningsinitiativet för unga, medan sysselsättningsinitiativet direkt kan finansiera tillhandahållandet av jobb, lärlingsplatser, praktikplatser eller fortbildning för sin målgrupp i de stödberättigade regionerna. För insatserna genom sysselsättningsinitiativet för unga finns det inga i förväg fastställda tidsgränser, medan ungdomsgarantin kräver att ett erbjudande ska presenteras inom fyra månader.

| AK. | Ungdomsgarantin har lett till att man genomfört strukturreformer i medlemsstaterna för att i första hand anpassa utbildningsmodellerna till arbetsmarknaden för att nå ungdomsgarantins mål. |
| --- | --- |

AK.

Ungdomsgarantin har lett till att man genomfört strukturreformer i medlemsstaterna för att i första hand anpassa utbildningsmodellerna till arbetsmarknaden för att nå ungdomsgarantins mål.

| AL. | Externa faktorer, såsom det särskilda ekonomiska läget eller produktionsmodellen i varje region, påverkar möjligheterna att uppnå de mål som fastställts i ungdomsgarantin. |
| --- | --- |

AL.

Externa faktorer, såsom det särskilda ekonomiska läget eller produktionsmodellen i varje region, påverkar möjligheterna att uppnå de mål som fastställts i ungdomsgarantin.

Inledning

| 1. | Europaparlamentet anser att ungdomsgarantin måste vara ett första steg mot hantering av unga människors behov av sysselsättning. Parlamentet påminner om arbetsgivarnas skyldighet att delta i processen för att erbjuda ungdomar tillgängliga yrkesutbildningsprogram, instegsjobb och bra praktikplatser. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att den kvalitativa aspekten av anständigt arbete för unga aldrig får äventyras. Parlamentet understryker att de grundläggande arbetsnormerna och andra normer som är knutna till arbetskvalitet, exempelvis arbetstider, minimilön, social trygghet och hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, måste stå i centrum för de insatser som görs. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar de avsevärda skillnaderna i fråga om ekonomisk prestanda när det gäller tillväxten för både ekonomin och sysselsättningen runt om i EU-28, något som påkallar en resolut politisk insats. Parlamentet inser att vissa medlemsstater ligger efter med att genomföra nödvändiga strukturreformer, och konstaterar att arbetstillfällen skapas genom sund ekonomisk politik i förening med sysselsättnings- och investeringspolitik, något som i sista hand vilar på medlemsstaternas ansvar. Parlamentet är oroat över de långsiktiga effekterna för den ekonomiska utvecklingen i regioner som drabbas av hjärnflykt bland de högutbildade. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att genomförandereglerna för sysselsättningsinitiativet för unga ålägger medlemsstaterna att välja mellan olika sätt att genomföra programmet (som ett särskilt program, som prioriterade områden inom ett befintligt operativt program eller som en del av flera olika prioriterade områden). Parlamentet påpekar att det på grundval av de resultat som uppnåtts krävs utbyte av bästa praxis som ska användas inom kommande etapper av programmet, i och med att det finns olika alternativ för genomförandet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar med oro revisionsrättens särskilda rapport nr 5/2017 där det konstateras en risk för att EU-medel helt enkelt träder i stället för nationella medel, i stället för att skapa mervärde. Parlamentet erinrar om att sysselsättningsinitiativet för unga i enlighet med additionalitetsprincipen syftar till att komplettera nationella medel och inte till att ersätta medlemsstaternas egen politik och egna medel för bekämpning av ungdomsarbetslöshet. Parlamentet betonar att budgeten för sysselsättningsinitiativet för unga inte kan, och heller aldrig varit avsett att, själv ta på sig ansvaret för att ge alla ungdomar ett erbjudande av god kvalitet om anställning, fortsatt utbildning, lärlingskap eller praktik inom fyra månader efter att de blivit arbetslösa eller lämnat den formella utbildningen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att sysselsättningsinitiativet för unga måste bli en drivkraft, särskilt för politiska reformer och för bättre samordning inom områdena sysselsättning och utbildning, framför allt i de medlemsstater där ungdomsarbetslösheten är stor, för att säkerställa att dessa medlemsstater tar i bruk helhetsbetonade, heltäckande och långsiktiga tillvägagångssätt mot ungdomsarbetslösheten, vilka förbättrar ungdomars anställbarhet, ger dem bättre utsikter och leder till varaktig anställning, i stället för att ha (kvar) oenhetliga strategier. Parlamentet anser att sysselsättningsinitiativet för unga och ungdomsgarantin är kraftfulla instrument i kampen mot att de grupper av ungdomar som är mest marginaliserade blir socialt utestängda. Parlamentet anser att det är viktigt att arbeta för uppnåendet av målen i Europa 2020-strategin i fråga om sysselsättning, skolavhopp och social utestängning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att man i linje med rådets rekommendation om inrättande av en ungdomsgaranti fastställde sex riktlinjer som ungdomsgarantisystemen bygger på: uppbyggnad av partnerskapsbaserade tillvägagångssätt, tidig insats och aktivering, stödåtgärder för att möjliggöra integrering på arbetsmarknaden, användning av unionens fonder, bedömning och löpande förbättring av systemet, samt dess snabba genomförande. Parlamentet påpekar att enligt utvärderingsrapporterna har mycket få medlemsstater lämnat uppgifter om och fullständiga bedömningar av dessa aspekter. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att man bör investera mer både i inhemsk och gränsöverskridande rörlighet för att få ner arbetslöshetprocenten bland ungdomar och åtgärda kompetensglapp. Parlamentet efterlyser bättre matchning mellan lediga platser och arbetssökandes färdigheter genom underlättad rörlighet mellan (gränsöverskridande) regioner. Parlamentet inser att medlemsstaterna måste ägna särskild uppmärksamhet åt att i gränsöverskridande regioner bättre anknyta utbildningsväsen till arbetsmarknader, exempelvis genom främjande av grannspråksundervisning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet erinrar om att den höga ungdomsarbetslösheten orsakas av effekterna av den globala ekonomiska krisen på arbetsmarknaden, för tidigt avslutad skolgång utan tillräckliga kvalifikationer, brist på relevanta färdigheter och arbetslivserfarenhet, den ökade utbredningen av otrygga anställningsformer där korta kontrakt följs av perioder av arbetslöshet, begränsade möjligheter till fortbildning och otillräckliga eller bristfälliga program för aktiva arbetsmarknadsåtgärder. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att övervakningen av sysselsättningsinitiativet för unga måste stödjas av tillförlitliga uppgifter. Parlamentet anser att det inte räcker med dagens uppgifter och resultat från övervakningen för att det ska gå att göra en ordentlig bedömning av genomförandet och resultaten av sysselsättningsinitiativet för unga, i dess egenskap av att vara EU:s huvudsakliga medel för finansiering av ungdomsgarantisystem, särskilt på grund av de inledande förseningarna med att dra i gång de operativa programmen i medlemsstaterna och eftersom programmen ännu befinner sig på ett relativt tidigt stadium. Parlamentet insisterar på behovet av att fortsätta att prioritera ungdomsarbetslösheten i EU:s åtgärder. Parlamentet oroar sig dock över vad revisionsrätten kommit fram till i sin särskilda rapport nyligen om vilken effekt sysselsättningsinitiativet för unga och ungdomsgarantin fått som unionspolitik mot ungdomsarbetslöshet, låt vara att rapportens territoriella och tidsmässiga räckvidd är begränsad. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att strategin, för att verkligen kunna stimulera sysselsättningen för ungdomar, måste omfatta rundabordssamtal med berörda parter, ta hänsyn till det territoriella sammanhang där strategin ska tillämpas och innehålla bestämmelser om riktad utbildning som motsvarar företagens behov och jämkar samman dessa behov med unga människors ambitioner och färdigheter. Parlamentet anser att denna utbildningsstrategi bör garantera kvalitet i utbildningen och fullständig insyn i tilldelningen av medel till utbildningsaktörer, bland annat genom att noggrant övervaka hur medlen används. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet beklagar djupt att medlemsstaterna valt att göra sina åtaganden endast genom rådets rekommendation, som inte är ett bindande instrument. Parlamentet påpekar att målet med ungdomsgarantin inte på långt när är på väg att uppnås i många medlemsstater. |
| --- | --- |

12.

Nå ut till de mest utestängda ungdomarna

| 13. | Europaparlamentet noterar att det är fara värt att ungdomar med funktionsnedsättning inte kommer att omfattas, vare sig av sysselsättningsinitiativet för unga eller ungdomsgarantin. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anpassa sina operativa program så att åtgärderna inom sysselsättningsinitiativet för unga och ungdomsgarantin blir verkligt tillgängliga för alla personer med funktionsnedsättning, och unga med funktionsnedsättning får tillgång till dem på rättvisa villkor och enskilda personers behov tillgodoses. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att det behövs kraftfulla och fortlöpande insatser från de nationella myndigheternas sida, tillsammans med sektorsövergripande samarbete, om man vill nå ut till unga som varken arbetar eller studerar, eftersom dessa människor bildar en heterogen grupp med olikartade behov och färdigheter. Parlamentet betonar därför behovet av exakta och heltäckande uppgifter om hela gruppen unga som varken arbetar eller studerar, med målet att registrera dem och nå ut till dem effektivare, eftersom mer disaggregerade data, också region för region, skulle kunna ange vilka grupper man bör inrikta sig på och hur sysselsättningsinitiativ bättre kan skräddarsys efter mottagarna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga inte kan ersätta makroekonomiska instrument och annan politik för att främja ungdomssysselsättningen. Parlamentet påpekar att man vid bedömningen av genomförandet och effekterna av ungdomsgarantin måste beakta medlemsstaternas olika makroekonomiska förhållanden och budgetsituation. Parlamentet anser att det behövs ett strukturreformprogram på lång sikt för ungdomsgarantin om dess varaktighet ska förlängas. Parlamentet betonar det markanta behovet av effektivare samordning mellan de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet stöder utvecklingen av gemensamma kontaktpunkter där ungdomar på en och samma plats enkelt och kostnadsfritt kan få tillgång till alla tjänster och all rådgivning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet är bekymrat över vad som framgått av preliminära iakttagelser, nämligen att man måste bli bättre på att registrera och nå ut till alla unga som varken arbetar eller studerar, särskilt inaktiva personer i denna kategori och sådana som visar sig svåra att återintegrera. Parlamentet understryker behovet av lämpliga och skräddarsydda strategier för att nå ut till alla unga som varken arbetar eller studerar, samt av ett integrerat arbetssätt för stöd och tjänster av mer individanpassat slag till unga människor som stöter på flera olika typer av hinder. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt behoven hos utsatta unga som varken arbetar eller studerar och att få bort fördomsfulla och negativa attityder mot dem. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att åtgärder behöver skräddarsys efter lokala behov för att få ökad effekt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra särskilda åtgärder för ungdomssysselsättningen på landsbygden. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snabbt förbättra informationen om befintliga stödprogram som finns tillgängliga för unga, särskilt för de grupper som står längst borta från arbetsmarknaden, genom medvetandehöjande kampanjer där det används både traditionella och moderna mediekanaler, såsom sociala nätverk. |
| --- | --- |

19.

Kvalitetssäkring av erbjudanden inom sysselsättningsinitiativet för unga

| 20. | Europaparlamentet inser att det behövs en definition av vad som är ett ”erbjudande av god kvalitet” inom ramen för sysselsättningsinitiativet för unga. Parlamentet framhåller att det behöver tas fram en heltäckande och gemensamt överenskommen definition på europeisk nivå, varvid man skulle kunna beakta arbetet i sysselsättningskommittén i samarbete med kommissionen, Internationella arbetsorganisationen och relevanta intressenter. Parlamentet påpekar att ett erbjudande av god kvalitet är en mångsidig åtgärd som, med hjälp av färdighetsutveckling, leder till en varaktig och väl matchad integration på arbetsmarknaden för deltagarna, och att ett sådant erbjudande bör svara mot deltagarnas kvalifikationsnivå och profil, och ta hänsyn till efterfrågan på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att se till att de relevanta bestämmelserna om socialskydd, arbetsvillkor och ersättningsnivå tillämpas på deltagarna. Parlamentet hänvisar till de kvalitetsstandarder som nämns i utvärderingsvägledningen till sysselsättningsinitiativet för unga, vilken kommissionen offentliggjorde 2015 och där anställningserbjudandenas egenskaper, relevans för deltagarbehoven och resultat för arbetsmarknaden och andelen erbjudanden som inte accepterats eller som avbrutits i förtid fastställs som giltiga indikatorer för bedömningen av sysselsättningens kvalitet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet erinrar om att ILO definierar ”anständigt arbete” som ett ”arbete som är produktivt och ger en skälig inkomst, med en säker arbetsplats och socialt skydd, bättre utsikter till personlig utveckling och social integrering, frihet för människor att uttrycka sina synpunkter, organisera sig och delta i beslut som påverkar deras liv samt lika möjligheter för och likabehandling av alla kvinnor och män”. Detta minimikrav är fortfarande inte uppfyllt för unga människor på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att ungdomar också bör få medverka vid utvärderingen av erbjudandenas kvalitet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att erbjudanden om praktiktjänstgöring av god kvalitet måste respektera en kvalitetsram inom vilken följande garantier ges: en praktikperiod ska grunda sig på ett skriftligt avtal som ska innehålla tydlig information om rättigheter och skyldigheter för avtalsparterna, fastställda mål och ett utbildningsinnehåll av hög kvalitet, vartill kommer att en mentor eller handledare ska utses som ska bedöma praktikantens resultat i slutet av perioden. Praktikperioden ska tidsbestämmas, det ska fastställas gränser för praktik hos samma arbetsgivare, och avtalet bör innehålla tydliga bestämmelser om vad som täcks av de sociala trygghetssystemen och om lön. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att successivt uppdatera och revidera sina operativa program i sysselsättningsinitiativet för unga, under medverkan av arbetsmarknadens parter och ungdomsorganisationer i syfte att finjustera sina åtgärder utgående från ungdomarnas och arbetsmarknadens faktiska behov. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att det enda sättet att avgöra huruvida budgeten för sysselsättningsinitiativet för unga är väl använda pengar samt huruvida initiativets yttersta mål uppnås, alltså att hjälpa arbetslösa ungdomar att komma in i varaktig sysselsättning är att insatserna noggrant och med insyn övervakas på grundval av tillförlitliga och jämförbara uppgifter, samt om det tas itu på ett mera ambitiöst sätt med medlemsstater som inte gjort några framsteg. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt förbättra övervakningen, rapporteringen och kvaliteten på uppgifterna och att garantera att tillförlitliga och jämförbara uppgifter och siffror om dagens genomförande av sysselsättningsinitiativet för unga samlas in och görs tillgängliga i rätt tid, och oftare än vad som krävs enligt den årliga rapporteringsskyldighet som definieras i artikel 19.2 i förordningen om ESF. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över sina riktlinjer för uppgiftsinsamling i linje med revisionsrättens rekommendationer för att minimera risken för att resultat överskattas. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar de programförslag och olika programtyper som tagits fram av medlemsstaterna inom ramen för sysselsättningsinitiativet för unga. Parlamentet anser att vissa medlemsstaters nationella bestämmelser är vaga i sina mål och strategier, inte särskilt tydligt utformade och erbjuder begränsade möjligheter till sysselsättningsfrämjande. Parlamentet anser att det stora bedömningsutrymmet och avsaknaden av tydliga övervakningsmekanismer ibland har lett till att arbetstillfällen ersätts med erbjudanden inom ramen för sysselsättningsinitiativet för unga. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet är oroat över rapporter om otillbörlig användning av medel från sysselsättningsinitiativet för unga, inklusive försenade utbetalningar till unga eller missbruk av praktiktjänstgöring, till exempel i form av att den använts i överdrivet hög grad. Parlamentet uttrycker sin beredvillighet att bekämpa sådant här. Parlamentet anser att ett upprepat bruk av ungdomsgarantin inte får strida mot andan i aktiveringsåtgärderna på arbetsmarknaden och målet om en mer stadigvarande arbetsmarknadsintegrering. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att identifiera, utbyta och sprida bästa praxis, som inriktar sig på ömsesidigt lärande om politiska lösningar och bidrar till utformning och genomförande av en evidensbaserad politik. Parlamentet betonar att förändringarna på arbetsmarknaden och digitaliseringen av ekonomin gör det påkallat med ett nytt grepp på strategierna för ungdomssysselsättning. Parlamentet påpekar att man inom ramen för sysselsättningsinitiativet för unga behöver arbeta för att sätta in effektiva redskap för att minska ungdomsarbetslösheten och inte bör återanvända sysselsättningspolitik som visat sig ineffektiv. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet upprepar att enligt rådets rekommendation om att inrätta en ungdomsgaranti är partnerskapsbaserade tillvägagångssätt avgörande för att ungdomsgarantisystem ska kunna genomföras och nå ut till unga som varken arbetar eller studerar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att eftersträva ett partnerskapsbaserat tillvägagångssätt genom att aktivt fastställa vilka relevanta berörda parter som behövs för detta ändamål och låta dem medverka, samt att bättre föra ut programmet med ungdomsgarantin till kännedom bland företagen, framför allt små och medelstora företag och smärre familjeföretag. Parlamentet betonar att det framgår av belägg från medlemsstater som redan antagit tillvägagångssätt av sådant slag som ungdomsgarantin innan programmet lanserades, att en framgångsrik strategi för berörda parter är viktig för ett lyckat genomförande. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet understryker att ungdomsorganisationer är viktiga förmedlare mellan ungdomar och de offentliga arbetsförmedlingarna. Parlamentet uppmanar här medlemsstaterna till nära samarbete med ungdomsorganisationer på nationell, regional och lokal nivå i samband med information om samt planering, genomförande och utvärdering av sysselsättningsinitiativet för unga. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar att sakkunniga och moderniserade offentliga arbetsförmedlingar är viktiga för att skräddarsydda tjänster ska kunna föras ut till unga som varken arbetar eller studerar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vid sitt genomförande av sysselsättningsinitiativet för unga bättre samordna sina offentliga arbetsförmedlingar på EU-nivå inom nätverket för offentliga arbetsförmedlingar. Parlamentet uppmuntrar till utveckling av ytterligare synergier mellan offentliga och privata arbetsgivare, företag och utbildningsväsen. Parlamentet uppmuntrar till insats på bred bas av e-förvaltning för att minska onödig byråkrati. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en landsspecifik bedömning av vad årskostnaden är för varje medlemsstat att genomföra ungdomsgarantin på ett effektivt sätt, med hänsyn till ILO:s uppskattningar. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att fler praktikplatser måste ställas till förfogande inom ramen för ungdomsgarantin, eftersom de endast utgör 4,1 % av de erbjudanden som hittills har antagits. |
| --- | --- |

33.

Avslutande kommentarer

| 34. | Europaparlamentet betonar behovet av en strategi som omvandlar sysselsättningsinitiativet för unga från ett motmedel mot krisen till ett mera bestående finansieringsinstrument för EU:s åtgärder mot ungdomsarbetslöshet för perioden efter 2020, och samtidigt tillförsäkrar att resurser snabbt och enkelt tas i bruk och även fastställer ett krav på medfinansiering för att understryka att det primära ansvaret åvilar medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar att man vid utvidgningen av sysselsättningsinitiativet för unga bör beakta revisionsrättens iakttagelser. Parlamentet betonar att det övergripande syftet med initiativet är att få ungdomar varaktigt integrerade på arbetsmarknaden. Parlamentet framhåller att det behövs tydliga och mätbara mål, och betonar att detta bör diskuteras i samband med nästa fleråriga budgetram, av omsorg om kontinuitet, kostnadseffektivitet och mervärde. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för sysselsättningsinitiativet för unga, och betonar att det ovillkorligen krävs ytterligare ansträngningar och fortsatta politiska och finansiella åtaganden för att ta itu med ungdomsarbetslösheten. Parlamentet påminner särskilt om vikten av att säkerställa finansiering med minst 700 miljoner EUR för sysselsättningsinitiativet för unga under perioden 2018–2020, såsom det överenskommits vid halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen. Parlamentet kräver också att tillräckligt med betalningsbemyndiganden anslås för att säkerställa ett korrekt genomförande av sysselsättningsinitiativet för unga i rätt tid. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar behovet av att förbättra kvaliteten på erbjudandena med stöd av sysselsättningsinitiativet för unga och ungdomsgarantin, och yrkar på att det längre fram ska diskuteras om vilken åldersgrupp som kan komma i fråga för stöd. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att man, för att genomföra denna ram för högkvalitativ sysselsättning för ungdomar, bör gå vidare med antagandet av en rekommendation med rättslig grund i artiklarna 292 och 153 i EUF-fördraget, samt vidta en rad informationsåtgärder såsom inrättandet av en webbplats som är lättillgänglig och som uppdateras med relevant information om reglerna för praktiktjänstgöring i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet inser att sysselsättningsinitiativet för unga är ett finansieringsinstrument som syftar till att komplettera medlemsstaternas initiativ för att få bukt med de höga nivåerna av ungdomsarbetslöshet, och att medlemsstaterna bör göra mer för att ge sina undervisningsväsen en bättre anknytning till arbetsmarknaderna, av omsorg om ungdomars varaktiga integration på arbetsmarknaderna. Parlamentet välkomnar dagens åtgärder och politiska strategier som bidrar till att åtgärda kompetensglappet. Parlamentet erkänner att utnyttjandet av kompetens är en fortsatt utmaning för hela Europa, och anser att man därför måste säkerställa att efterfrågade och erbjudna färdigheter bättre stämmer överens. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet anser att sysselsättningsinitiativet för unga och ungdomsgarantin är avgörande för ett effektivt förverkligande av de centrala principer som ingår i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt nr 1 om utbildning, yrkesutbildning och livslångt lärande, nr 4 om aktiva arbetsmarknadsåtgärder, nr 5 om säker och flexibel sysselsättning, nr 6 om löner, nr 8 om social dialog och medverkan av arbetstagarna, nr 10 om sunda, säkra och välanpassade arbetsmiljöer och uppgiftsskydd, nr 12 om socialskydd, nr 13 om arbetslöshetsersättning, och nr 14 om minimiinkomst. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fördubbla de gemensamma insatserna med ILO för att tillhandahålla skräddarsydd information och bygga upp nationell kapacitet för att förverkliga och bedöma ungdomsgarantisystemen i följande avseenden: säkerställa ett fullständigt och hållbart genomförande av initiativet, göra det bättre på att nå ut till oregistrerade unga som varken arbetar eller studerar och unga med låga kvalifikationer samt bygga upp kapaciteten och förbättra kvaliteten på erbjudandena. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar, i avvaktan på att kommissionen ska släppa de slutliga siffrorna från medlemsstaterna, att antalet ungdomar som har avslutat ett program inom ramen för sysselsättningsinitiativet för unga i slutet av 2015 uppskattats till 203 000 personer, vilket motsvarar 4 % av deltagarna. Parlamentet uttrycker sin oro över det stora antal deltagare i sysselsättningsinitiativet för unga i vissa medlemsstater som inte klarat av att avsluta programmet. Parlamentet anser det viktigt med ökade incitament till att ungdomar ser sysselsättningsinitiativet för unga som ett användbart program. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet påminner om att sysselsättningsinitiativet för unga bör ge ekonomiskt stöd till åtgärder som får unga som varken arbetar eller studerar att integreras på arbetsmarknaden, inklusive betald praktik, annan praktik och lärlingsutbildning, men att det inte bör bli ett instrument för att ersätta riktigt förvärvsarbete. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet föreslår att en jourlinje inrättas i EU mot kränkningar av ungdomars rättigheter så att ungdomar kan rapportera direkt till kommissionen om eventuella negativa erfarenheter från deltagandet i åtgärder enligt sysselsättningsinitiativet för unga och ungdomsgarantin, för att därmed underlätta insamling av information om och utredning av eventuellt missbruk vid användningen av EU-finansierade åtgärder. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar hänvisningen i den avsiktsförklaring som åtföljde kommissionsordförande Junckers tal om tillståndet i unionen 2017, till ett förslag om att inrätta ett europeiskt arbetsmarknadsverk för att stärka samarbetet mellan arbetsmarknadsmyndigheter på alla nivåer och för att bättre hantera gränsöverskridande situationer, samt ytterligare initiativ till stöd för rättvis rörlighet. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet framhåller att sysselsättningsinitiativet för unga lyckats minska ungdomsarbetslösheten och, i synnerhet, uppnå en jämn könsfördelning, då det nått cirka 48 % män och 52 % kvinnor. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet begär att både direktiv 2000/78/EG om likabehandling i arbetslivet och direktiv 2010/41/EU om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare efterlevs till fullo inom sysselsättningsinitiativet för unga. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet anser att kommissionen och medlemsstaterna måste vidta positiva åtgärder för att säkerställa att unga kvinnor och flickor får anställningserbjudanden av hög kvalitet och inte anställs eller fastnar inom otrygga, underbetalda och tillfälliga anställningar med begränsade eller inga rättigheter som arbetstagare. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att sammanställa könsuppdelad statistik, så att kommissionen kan inleda en konsekvensbedömning av sysselsättningsinitiativet för unga och av dess bidrag till en jämn könsfördelning för att möjliggöra en grundlig utvärdering och analys av dess genomförande. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att hitta sätt att stödja unga kvinnors återinträde på arbetsmarknaden eller i utbildning genom att säkerställa jämställdhet i tillträdet till sysselsättning och befordran, skapa möjligheter att förena arbete och privatliv, erbjuda barn- och vuxenomsorg och verka för lika lön för kvinnor och män för lika arbete eller likvärdigt arbete. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att göra mer för att förbättra undervisningsväsendena för att bidra till att riskutsatta ungdomar får åtnjuta fortsatt skydd. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet konstaterar med oro att de senaste utvärderingsrapporterna (10) visar att initiativets första genomförandefas oftast inriktades på i första hand högutbildade personer som varken arbetade eller studerade, snarare än på lågutbildade och inaktiva personer som inte var inskrivna hos den offentliga arbetsförmedlingen. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att åtgärda denna avsevärda brist i sysselsättningsinitiativet för unga, bland annat genom att ta fram särskilda uppföljningsåtgärder i syfte att bedriva mer evidensbaserad, effektiv och fortgående ungdomspolitik. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att deras lagstiftning tillåter alla ungdomar inom den ifrågavarande åldersgruppen att registrera sig och aktivt delta i sysselsättningsinitiativet för unga (11). |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet påpekar att erbjudanden på öppna marknader om praktiktjänstgöring inte omfattas av någon lagstiftning om insyn i anställningsfrågor, i praktiktidens längd, och i erkännandet av praktiktjänstgöringen, och framhåller att bara några få medlemsstater infört minimikvalitetskriterier, inklusive för övervakningen av ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet inser att investeringar från EU-budgeten genom sysselsättningsinitiativet för unga har haft ett genomslag och påskyndat utvidgningen av arbetsmarknaden för unga människor. Parlamentet anser att sysselsättningsinitiativet för unga utgör ett tydligt mervärde för EU, då många insatser för ungdomssysselsättningen inte skulle ha kunnat genomföras utan ett åtagande från EU:s sida. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet konstaterar att de ursprungliga anslagen till sysselsättningsinitiativet för unga i den fleråriga budgetramen för 2014–2020 uppgick till 6,4 miljarder EUR, varav 3,2 miljarder EUR kom från en särskild budgetpost, och matchades av samma belopp från ESF. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet understryker att det inom ramen för halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen fattades ett politiskt beslut om att anslå ytterligare 1,2 miljarder EUR för sysselsättningsinitiativet för unga för perioden 2017–2020, vilket ska matchas av en lika stor summa från ESF. Parlamentet poängterar dock att det slutgiltiga anslaget för programmet kommer att fastställas under de kommande årliga budgetförfarandena. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet välkomnar att resultatet av förlikningen om 2018 års EU-budget, tack vare att parlamentet insisterat på det, innebär en ökning av det ursprungligen föreslagna specifika anslaget till sysselsättningsinitiativet för unga med 116,7 miljoner EUR i nya anslag, så att det totala beloppet kommer att uppgå till 350 miljoner EUR under 2018. Parlamentet noterar kommissionens ensidiga åtagande att föreslå en ytterligare ökning av finansieringen av sysselsättningsinitiativet för unga genom en ändringsbudget ifall initiativets absorptionsförmåga skulle tillåta en ökning. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet anser att den övergripande budgeten för sysselsättningsinitiativet för unga inte räcker till för att täcka den faktiska efterfrågan och inte heller har de resurser som behövs för att programmet ska kunna uppnå sina mål. Parlamentet påminner om att man bara lyckats nå ut till i genomsnitt 42 procent av dem som varken arbetar eller studerar och att denna andel inte ens uppgår till 20 procent i vissa medlemsstater. Parlamentet efterlyser därför en avsevärd ökning av anslagen till sysselsättningsinitiativet för unga inom ramen för nästa fleråriga budgetram och begär att medlemsstaterna anslår medel till program för ungdomssysselsättning i sina nationella budgetar. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa enhetlighet i fråga om investeringarna i ungdomssysselsättningen genom att uppmuntra till synergier mellan de tillgängliga källorna och skapa enhetliga regler som presenteras i en helhetsguide, i syfte att öka genomslagskraften, synergierna och effektiviteten och förenkla den faktiska tillämpningen. Parlamentet påminner om prioriteringen att minska de förvaltande myndigheternas administrativa börda. Parlamentet framhåller vikten av landsspecifika rapporter om finansieringen av ungdomsgarantiåtgärder, där man också övervakar synergierna mellan de nationella budgetarna och EU-budgeten, samt av bättre samordning och närmare samarbete mellan nyckelaktörer i denna process. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra planeringen för investeringar i ungdomssysselsättningen för perioden efter 2020 genom att till fullo tillämpa den metod som används vid programplaneringen för ESI-fonderna, där finansieringen är föremål för omfattande preliminär planering och förhandsbedömning, följt av att det ingås partnerskapsavtal. Parlamentet anser att ett sådant tillvägagångssätt skulle öka EU-budgetens genomslagskraft. Parlamentet noterar att sysselsättningsinitiativet för unga genomförts med framgång i medlemsstater med särskilda operativa program och avsevärda bidrag från de nationella och regionala budgetarna. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att omforma den nuvarande utvärderingsmekanismen genom att fokusera på enhetliga resultatkriterier och effektivitetsrevisioner inom ramen för den årliga och slutliga rapporteringen för att bättre övervaka EU-budgetens effekter. Parlamentet efterlyser en EU-omfattande tillämpning av indikatorer, till exempel andelen deltagare i sysselsättningsinitiativet för unga som kommer in på den primära arbetsmarknaden tack vare EU-finansierade insatser. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet betonar dock att reformer av planerings- och rapporteringsrutinerna varken bör försena budgetgenomförandet eller skapa överdrivna administrativa bördor för de förvaltande myndigheterna eller, i synnerhet, de slutliga stödmottagarna. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet konstaterar att de rådande administrativa bördorna underminerar EU-budgetens investeringskapacitet, särskilt i fallet med instrument med kortare genomförandeperioder, såsom sysselsättningsinitiativet för unga. Parlamentet efterlyser därför smidiga upphandlingsförfaranden med fokus på snabbare utarbetande av anbud och kortare förfaranden för överklagande av beslut. Parlamentet noterar att användningen av förenklade kostnadsalternativ blivit till nytta för utgiftshanteringen inom sysselsättningsinitiativet för unga. Parlamentet begär att det i hela EU införs förenklade kostnadsalternativ i projekt inom sysselsättningsinitiativet för unga, i syfte att avsevärt minska den onödiga byråkratin och påskynda budgetgenomförandet. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet understryker att sysselsättningsinitiativet för unga för närvarande är den europeiska struktur- och investeringsfond som uppvisar bäst resultat sett till det finansiella genomförandet. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet välkomnar att åtgärderna inom sysselsättningsinitiativet för unga har gett stöd till över 1,6 miljoner ungdomar och medfört stärkta insatser i medlemsstaterna till ett värde på över 4 miljarder EUR. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet noterar att en brist på information om den potentiella kostnaden för att genomföra ett program i en medlemsstat kan resultera i otillräcklig finansiering för att genomföra programmet och uppnå dess mål. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra en förhandsanalys och skapa en överblick över kostnaden av att genomföra ungdomsgarantin. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att inrätta mindre administrativt betungande och mer aktuella övervakningssystem för den återstående finansieringen av sysselsättningsinitiativet för unga. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet efterlyser en fokusering på de resultat som uppnåtts inom sysselsättningsinitiativet för unga, genom att man fastställer konkreta indikatorer med anknytning till nya tjänster och stödåtgärder för arbetsmarknaden som via programmet inrättats i medlemsstaterna, och antalet fasta anställningar som erbjudits. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet anser att man för att bedöma programmets verkan måste utvärdera alla aspekter, inbegripet huruvida det ger valuta för pengarna. Parlamentet noterar tidigare skattningar från ILO och Eurofound och uppmanar kommissionen att bekräfta eller uppdatera dessa prognoser. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fastställa realistiska och uppnåbara mål, utvärdera skillnader, analysera marknaden innan programmen genomförs och förbättra systemen för övervakning och anmälan. |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 470.

(2)  EUT L 126, 21.5.2015, s. 1.

(3)  EUT C 120, 26.4.2013, s. 1.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2017)0390.

(5)  EUT C 264 E, 13.9.2013, s. 69.

(6)  EUT L 113, 29.4.2017, s. 56.

(7)  Kommissionens rapport från december 2013 Employment and Social Developments in Europe 2013.

(8)  Eurofounds rapport från augusti 2014 Yrkesprofiler och arbetsvillkor – identifiering av grupper som missgynnas på flera sätt.

(9)  Bland andra åtgärder märks initiativet Unga på väg som inleddes i september 2010, initiativet Bättre möjligheter för unga som inleddes i december 2011 och Insatsgrupper för ungdomars sysselsättning som inleddes i januari 2012.

(10)  Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 5/2017, om genomförandet av ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga. Slutrapport till kommissionens generaldirektorat för sysselsättning, socialpolitik och inkludering från juni 2016 om de första resultaten av sysselsättningsinitiativet för unga. Kommissionens meddelande av den 4 oktober 2016Ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga efter tre år (COM(2016)0646). Djupanalys från Europaparlamentets utredningstjänst i juni 2016 Youth Employment Initiative: European implementation assessment.

(11)  Vissa länder har en sådan lagstiftning att en del unga människor, särskilt personer med svår funktionsnedsättning, betraktas som ”arbetsoförmögna”. De kan inte registrera sig hos den offentliga arbetsförmedlingen och därför inte heller delta i sysselsättningsinitiativet för unga.

---

| 19.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 458/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 458/70

---

P8_TA(2018)0019

Genomförandet av direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer och behovet av reformer inom yrkesmässiga tjänster

Europaparlamentets resolution av den 18 januari 2018 om genomförandet av direktiv 2005/36/EG med avseende på reglering och behovet av reformer inom yrkesmässiga tjänster (2017/2073(INI))

(2018/C 458/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 45, 49 och 56 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 45, 49 och 56 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 15 och 16, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 15 och 16,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 januari 2017 om rekommenderade reformer för reglering av yrkesmässiga tjänster (COM(2016)0820), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 januari 2017 om rekommenderade reformer för reglering av yrkesmässiga tjänster (COM(2016)0820),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 oktober 2013 om utvärdering av nationella bestämmelser för utövande av vissa yrken (COM(2013)0676), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 oktober 2013 om utvärdering av nationella bestämmelser för utövande av vissa yrken (COM(2013)0676),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 oktober 2015Att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 oktober 2015Att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag (COM(2015)0550),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om strategin för den inre marknaden (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om strategin för den inre marknaden (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2017 om en europeisk agenda för delningsekonomin (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2017 om en europeisk agenda för delningsekonomin (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2017 om årsrapport om styrning av den inre marknaden inom den europeiska planeringsterminen 2017 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2017 om årsrapport om styrning av den inre marknaden inom den europeiska planeringsterminen 2017 (4),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 31 maj 2017 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 31 maj 2017 (5),

| — | med beaktande av slutrapporten från arbetsgruppen för att främja de fria yrkenas ekonomi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från arbetsgruppen för att främja de fria yrkenas ekonomi,

| — | med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8–0401/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8–0401/2017), och av följande skäl:

| A. | Den fria rörligheten för arbetstagare, etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster inom EU utgör grundstommen i den inre marknaden och innebär många fördelar för medborgare och företag. |
| --- | --- |

A.

Den fria rörligheten för arbetstagare, etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster inom EU utgör grundstommen i den inre marknaden och innebär många fördelar för medborgare och företag.

| B. | Även om tjänster står för 71 procent av BNP och 68 procent av den totala sysselsättningen, utnyttjas den inre marknaden för tjänster fortfarande inte fullt ut. |
| --- | --- |

B.

Även om tjänster står för 71 procent av BNP och 68 procent av den totala sysselsättningen, utnyttjas den inre marknaden för tjänster fortfarande inte fullt ut.

| C. | I brist på harmonisering är det upp till medlemsstaterna att besluta om regleringen av yrken, under förutsättning att de nationella åtgärderna är insynsvänliga, icke-diskriminerande, motiverade och proportionerliga. |
| --- | --- |

C.

I brist på harmonisering är det upp till medlemsstaterna att besluta om regleringen av yrken, under förutsättning att de nationella åtgärderna är insynsvänliga, icke-diskriminerande, motiverade och proportionerliga.

| D. | Smart reglering, som vederbörligen motiveras av skyddet av legitima mål av allmänt intresse, kan ha positiva effekter på den inre marknaden och säkerställa ett högt konsumentskydd och en bättre kvalitet på de tjänster som tillhandahålls. Avreglering är således inget självändamål. |
| --- | --- |

D.

Smart reglering, som vederbörligen motiveras av skyddet av legitima mål av allmänt intresse, kan ha positiva effekter på den inre marknaden och säkerställa ett högt konsumentskydd och en bättre kvalitet på de tjänster som tillhandahålls. Avreglering är således inget självändamål.

| E. | I flera fall kan reglering av yrken vara motiverad, men omotiverade hinder för professionella tjänster skadar medborgarnas grundläggande rättigheter och medlemsstaternas ekonomier. Följaktligen måste yrkesregleringen anpassas regelbundet med hänsyn till den tekniska, samhälleliga och marknadsrelaterade utvecklingen. |
| --- | --- |

E.

I flera fall kan reglering av yrken vara motiverad, men omotiverade hinder för professionella tjänster skadar medborgarnas grundläggande rättigheter och medlemsstaternas ekonomier. Följaktligen måste yrkesregleringen anpassas regelbundet med hänsyn till den tekniska, samhälleliga och marknadsrelaterade utvecklingen.

| F. | Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer föreskriver automatiskt erkännande för ett antal yrken, grundat på harmoniserade minimikrav för utbildning, ett allmänt system för erkännande av yrkeskvalifikationer, ett allmänt system för automatiskt erkännande av yrkeserfarenhet samt ett nytt system för tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster inom ramen för reglerade yrken. |
| --- | --- |

F.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer föreskriver automatiskt erkännande för ett antal yrken, grundat på harmoniserade minimikrav för utbildning, ett allmänt system för erkännande av yrkeskvalifikationer, ett allmänt system för automatiskt erkännande av yrkeserfarenhet samt ett nytt system för tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster inom ramen för reglerade yrken.

| G. | Direktiv 2005/36/EG ändrades år 2013 med anledning av mål av allmänt intresse, i syfte att skapa en proportionerlig rättslig ram, och införlivade i artikel 59 a ett krav på öppenhet och ömsesidig utvärdering för alla reglerade yrken i medlemsstaterna, oavsett om de regleras på grundval av nationella bestämmelser eller på grundval av bestämmelser som harmoniserats på EU-nivå. |
| --- | --- |

G.

Direktiv 2005/36/EG ändrades år 2013 med anledning av mål av allmänt intresse, i syfte att skapa en proportionerlig rättslig ram, och införlivade i artikel 59 a ett krav på öppenhet och ömsesidig utvärdering för alla reglerade yrken i medlemsstaterna, oavsett om de regleras på grundval av nationella bestämmelser eller på grundval av bestämmelser som harmoniserats på EU-nivå.

| H. | Alla bestämmelser i direktiv 2005/36/EG, framför allt inte artikel 59, har fortfarandet inte genomförts fullt ut av medlemsstaterna trots att tidsfristen löpt ut. |
| --- | --- |

H.

Alla bestämmelser i direktiv 2005/36/EG, framför allt inte artikel 59, har fortfarandet inte genomförts fullt ut av medlemsstaterna trots att tidsfristen löpt ut.

| I. | Medlemsstaterna uppmanades att senast den 18 januari 2016 lämna in nationella handlingsplaner till kommissionen med uppgifter om deras beslut att bevara eller ändra yrkesregleringar. Sex medlemsstater har fortfarande inte lämnat in sina nationella handlingsplaner. |
| --- | --- |

I.

Medlemsstaterna uppmanades att senast den 18 januari 2016 lämna in nationella handlingsplaner till kommissionen med uppgifter om deras beslut att bevara eller ändra yrkesregleringar. Sex medlemsstater har fortfarande inte lämnat in sina nationella handlingsplaner.

| J. | I enlighet med artikel 59 i direktiv 2005/36/EG förväntades kommissionen senast den 18 januari 2017 presentera sina slutsatser om den ömsesidiga utvärderingen tillsammans med förslag till ytterligare initiativ, där så är nödvändigt. |
| --- | --- |

J.

I enlighet med artikel 59 i direktiv 2005/36/EG förväntades kommissionen senast den 18 januari 2017 presentera sina slutsatser om den ömsesidiga utvärderingen tillsammans med förslag till ytterligare initiativ, där så är nödvändigt.

| K. | Den 10 januari 2017 lade kommissionen fram ett meddelande om behovet av reformer inom yrkesmässiga tjänster som analyserade yrkesregleringar i sju verksamhetssektorer och lämnade rekommendationer till medlemsstaterna i detta avseende. |
| --- | --- |

K.

Den 10 januari 2017 lade kommissionen fram ett meddelande om behovet av reformer inom yrkesmässiga tjänster som analyserade yrkesregleringar i sju verksamhetssektorer och lämnade rekommendationer till medlemsstaterna i detta avseende.

| L. | Den ömsesidiga utvärderingen visade att graden av yrkesreglering skiljer sig avsevärt åt mellan olika medlemsstater. Ytterligare klargöranden behövs, särskilt i de fall där medlemsstater har tillkännagivit att nya former av yrkesreglering införs efter utvärderingens slutförande. |
| --- | --- |

L.

Den ömsesidiga utvärderingen visade att graden av yrkesreglering skiljer sig avsevärt åt mellan olika medlemsstater. Ytterligare klargöranden behövs, särskilt i de fall där medlemsstater har tillkännagivit att nya former av yrkesreglering införs efter utvärderingens slutförande.

Reglering av yrken i Europeiska unionen och det aktuella läget för genomförandet av artikel 59 i direktiv 2005/36/EG

| 1. | Europaparlamentet betonar att reglerade yrken spelar en grundläggande roll i EU:s ekonomi och utgör ett viktigt bidrag till sysselsättningsgraden samt arbetskraftens rörlighet och mervärde i unionen. Parlamentet anser vidare att den höga kvaliteten på de yrkesmässiga tjänsterna och ett effektivt regelverk är av yttersta vikt för att bevara EU:s ekonomiska, sociala och kulturella modell samt för att stärka EU:s konkurrenskraft i fråga om tillväxt, innovation och jobbskapande. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att det finns mer än 5 500 reglerade yrken inom EU, med betydande skillnader mellan medlemsstaterna, vilket motsvarar 22 procent av arbetskraften i alla verksamhetssektorer, t.ex. hälso- och sjukvårdstjänster samt sociala tjänster, företagstjänster, byggnadsverksamhet, nättjänster, transport, turism, fastigheter, offentliga tjänster och utbildning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar initiativet från kommissionen som ger medlemsstaterna vägledning i samband med den ömsesidiga utvärderingen, inbegripet de ingående diskussioner som förs med nationella myndigheter, och påpekar också att de nationella myndigheterna behöver involvera samtliga berörda parter för att samla in relevanta uppgifter om regleringarnas inverkan. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att kommissionens meddelande av den 10 januari 2017 skulle kunna hjälpa medlemsstaterna att bättre reglera yrkesmässiga tjänster och utbyta bästa praxis för att bättre förstå andra medlemsstaters regleringsval om det faktum beaktas att vissa medlemsstater tillåter en mer intensiv statlig reglering av yrken än andra. Parlamentet betonar dock att kvaliteten på regleringarna behöver bedömas, eftersom det behövs mer än en ekonomisk analys för att få en helhetsbedömning av hur regelverket fungerar i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att vissa medlemsstaterna inte har informerat om de yrken som de reglerar och kraven för tillträde till dessa yrken. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsevärt förbättra förfarandena för att lämna information i samband med direktivet om yrkeskvalifikationer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att förbättrad insyn i och jämförbarhet mellan de nationella kraven som styr tillträdet till eller utövandet av reglerade yrken skulle kunna leda till större yrkesmässig rörlighet och att därför, i enlighet med direktiv 2005/36/EG, alla nationella krav bör anmälas och göras offentligt tillgängliga i databasen över reglerade yrken på ett tydligt och begripligt sätt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet erkänner kommissionens förbättringar av databasen över reglerade yrken, bland annat inrättandet av en interaktiv karta som gör det möjligt för medborgarna att kontrollera yrkesmässiga tillträdeskrav inom hela EU och enklare se vilka yrken som regleras i en viss medlemsstat. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare förbättra databasen över reglerade yrken för att underlätta för en snabb och korrekt anmälan av information från de behöriga myndigheterna och därigenom öka insynen för EU-medborgarna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar skillnaderna mellan medlemsstaterna vad gäller antalet reglerade yrken och verksamhetsområden som omfattas av liknande yrken, vilket förklarar de olika sätt som varje medlemsstat valt för att reglera yrken. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra jämförbarheten mellan olika yrken och att i databasen ange ett gemensamt antal verksamheter för varje yrkesgrupp, i syfte att underlätta frivillig harmonisering inom EU. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att ett antal medlemsstater inte har lämnat in någon nationell handlingsplan i enlighet med direktiv 2005/36/EG, och uppmanar dessa medlemsstater att göra detta utan onödigt dröjsmål. Parlamentet noterar att de nationella handlingsplaner som lämnats in skiljer sig åt i fråga om grundlighet, ambition och utförlighet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo genomföra artikel 59 i direktiv 2005/36/EG och intensifiera sina ansträngningar för att säkerställa ökad insyn i deras yrkesregleringar, vilket är av avgörande vikt för yrkesutövares rörlighet i hela EU, eftersom en helhetsbild av reglerade yrken på nationell nivå eller EU-nivå inte kan ges förrän fullständig information har tillhandahållits av alla medlemsstater. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att vissa medlemsstater inte samrådde med de berörda parterna på lämpligt sätt vid utarbetandet av de nationella handlingsplanerna. Parlamentet anser att det krävs ett transparent informationsflöde mellan offentliga institutioner och berörda parter för att effektivt kunna hantera de frågor och utmaningar som påverkar yrken. Parlamentet efterlyser ett större deltagande av alla berörda parter i framtiden, inte bara för att kunna utarbeta nationella handlingsplaner utan även inför en reformering av regleringen av yrken, så att alla berörda parter kan framföra sina synpunkter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att en effektiv reglering av yrken bör gynna både konsumenter och yrkesutövare. Parlamentet erinrar om att medlemsstaterna är fria att införa nya regleringar eller ändra befintliga bestämmelser som begränsar tillträdet till eller utövandet av reglerade yrken om det speglar deras vision av samhället och deras socioekonomiska sammanhang så länge som de kan motiveras med mål av allmänt intresse. Parlamentet anser att en mer proportionerlig reglering av yrkesmässiga tjänster och en anpassning till marknadsvillkoren kan leda till bättre marknadsdynamik, lägre priser för konsumenterna samt bättre och ökad effektivitet inom sektorn. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser samtidigt att diskriminerande, omotiverade och oproportionerliga krav kan vara särskilt orättvisa, i synnerhet för unga yrkesutövare, vilket kan hämma konkurrensen och på ett negativt sätt påverka tjänstemottagarna, inbegripet konsumenterna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet erkänner den roll som yrkesreglering spelar för uppnåendet av en hög skyddsnivå för mål av allmänt intresse, oavsett om de uttryckligen nämns i fördraget, såsom allmän ordning, allmän säkerhet och folkhälsa, eller utgörs av tvingande skäl av allmänt intresse, inbegripet sådana som erkänns genom domstolens rättspraxis, såsom bibehållen ekonomisk jämvikt i det sociala trygghetssystemet, konsumentskydd och skydd av tjänstemottagare och arbetstagare, säkerställandet av en god rättskipning, rättvisa handelstransaktioner, kamp mot bedrägerier, förhindrande av skatteflykt och skatteundandragande, effektiv skattekontroll, vägtransportsäkerhet, kvalitetssäkring av hantverksarbete, främjande av forskning och utveckling, miljöskydd och skydd av stadsmiljö, djurhälsa, immateriella rättigheter, skydd och bevarande av det nationella historiska och konstnärliga kulturarvet samt socialpolitiska och kulturpolitiska mål. Parlamentet erkänner medlemsstaternas utrymme för skönsmässig bedömning av sätten att uppnå ovanstående i enlighet med principerna om icke-diskriminering och proportionalitet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar, mot bakgrund av riskerna för konsumenter, yrkesutövare eller tredje parter, att medlemsstaterna får förbehålla endast kvalificerade yrkesutövare vissa verksamheter, särskilt om det inte finns några mindre restriktiva åtgärder för att uppnå samma resultat. Parlamentet betonar att i sådana fall måste yrkesspecifika regleringar säkerställa en effektiv övervakning av lagligt utövande av det reglerade yrket och, där så är tillämpligt, av dess etiska regler. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet erkänner i detta sammanhang förhållandet mellan förslaget om proportionalitetsprövning, med bestämmelser om en gemensam ram för proportionalitetsbedömningar innan nya eller befintliga åtgärder för reglering av reglerade yrken införs eller ändras, och de rekommenderade reformer som baseras på bedömningen av nationella bestämmelser inom sju verksamhetssektorer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra en bedömning och vid behov anpassa sin yrkesreglering i enlighet med de särskilda rekommenderade reformerna. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att rekommenderade reformer inte kan ersätta verkställighetsåtgärder, och uppmanar kommissionen att i egenskap av fördragens väktare vidta åtgärder och inleda överträdelseförfaranden när den upptäcker diskriminerande, omotiverade eller oproportionerliga regleringar. |
| --- | --- |

17.

Nyttan med restriktionsindikatorn samt behovet av att främja tjänster av hög kvalitet i Europa

| 18. | Europaparlamentet noterar det faktum att kommissionen har utfärdat en ny restriktionsindikator och välkomnar förbättringen jämfört med OECD:s befintliga restriktionsindikator för produktmarknadsreglering genom den utförliga analysen av de berörda sektorerna. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker att denna indikator, som visar den övergripande regleringsgraden i medlemsstaterna enbart på grundval av kvantitativa uppgifter som rör de befintliga hindren för den fria rörligheten, bör ses som ett rent preliminärt verktyg och inte som ett verktyg från vilket man kan dra slutsatser om huruvida en striktare reglering i vissa medlemsstater är oproportionerlig eller inte. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet erinrar om att den övergripande analysen av regleringarnas konsekvenser för medlemsstaterna inte enbart bör vara föremål för en kvantitativ bedömning utan även för en kvalitativ bedömning som omfattar målen av allmänt intresse och kvaliteten på den tjänst som tillhandahålls, bland annat eventuella indirekta förmåner för medborgarna och arbetsmarknaden. Parlamentet konstaterar att restriktionsindikatorn åtföljs av en ytterligare analys som ger ytterligare information om hur verkligheten ser ut, och uppmuntrar medlemsstaterna att överväga denna indikator tillsammans med kvalitativa uppgifter för att jämföra sina resultat i utvalda verksamhetssektorer. |
| --- | --- |

20.

Framtiden för reglerade yrken

| 21. | Europaparlamentet understryker vikten av en effektiv och samordnad politik, utöver ett effektivt regelverk i EU och medlemsstaterna, för att stödja yrkesutövare i EU och stärka konkurrenskraften, innovationskapaciteten och kvaliteten på yrkesmässiga tjänster inom EU. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att yrkesutövare kan utöva reglerade yrken antingen som fysiska personer eller juridiska personer i form av ett professionellt företag, och att överväganden utifrån båda perspektiven är viktiga i samband med genomförandet av ny politik. Parlamentet är mot bakgrund av detta övertygat om att ekonomiska verktyg bör kombineras med politik som syftar till att stärka entreprenörskap och mänskligt kapital inom yrkesmässiga tjänster. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna, tillsammans med yrkesorganisationer inom deras respektive behörighetsområden, att på lämpligt sätt följa upp rekommendationerna från arbetsgruppen för att främja de fria yrkenas ekonomi. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet understryker vikten av utbildning, kompetensutveckling och företagarutbildning för att säkerställa att yrkesutövare i EU fortfarande har konkurrenskraft och förmåga att hantera de genomgripande förändringar som påverkar de fria yrkena till följd av innovation, digitalisering och globalisering. Parlamentet betonar det nära sambandet mellan yrkeskunskap och den tillhandahållna tjänstens kvalitet. Parlamentet noterar den viktiga roll som högre utbildning och forskningsinstitutioner bör ha i detta avseende, bland annat genom projekt för digital kompetens. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påpekar att bättre jämförbarhet avseende nivån på yrkeskvalifikationer krävs för att bevisen på formella kvalifikationer ska bli mer enhetliga i hela EU, och därigenom skapas mer lika villkor för unga nyutexaminerade som börjar arbeta i yrkena, vilket underlättar deras rörlighet i hela EU. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra en grundlig marknadsanalys för att säkerställa en snabbare anpassning av tjänsteleverantörer till marknadens behov och utforma en politik som gör EU:s yrkesmässiga tjänster internationellt konkurrenskraftiga under de kommande årtiondena. |
| --- | --- |

26.

Innovation och digitalisering inom yrkesmässiga tjänster

| 27. | Europaparlamentet noterar att vetenskaplig utveckling, teknisk innovation och digitalisering har en betydande inverkan på yrkesmässiga tjänster, något som medför nya möjligheter för yrkesutövare, men även utmaningar för arbetsmarknaden och kvaliteten på tjänsterna. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen erkänner behovet att beakta den nya teknikens inverkan på yrkesmässiga tjänster, särskilt inom den rättsliga sektorn och redovisningssektorn, där förfarandena skulle kunna förbättras. Parlamentet noterar särskilt att de åtföljande riskerna med en sådan genomgripande förändring för tjänstemottagare, inbegripet konsumenter, som inte får uteslutas från ny teknik, måste ges stor uppmärksamhet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att ny teknik sannolikt inte kommer att ersätta människan i etiska och moraliska beslutsprocesser. Parlamentet pekar i detta avseende på att bestämmelser om hur yrken ska organiseras, inbegripet bestämmelser om tillsyn genom offentliga organ eller yrkesorganisationer, skulle kunna spela en viktig roll och medverka till en mer rättvis fördelning av digitaliseringens fördelar. Parlamentet noterar att marknadsdrivna mekanismer, såsom återkoppling från konsumenter, på vissa områden också kan bidra till att förbättra kvaliteten av tjänsten i fråga. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar att regleringen av yrkesmässiga tjänster måste granskas regelbundet för att tjäna sitt syfte och beakta teknisk innovation och digitalisering. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta hålla parlamentet regelbundet underrättat om det aktuella läget avseende medlemsstaternas efterlevnad av direktiv 2005/36/EG. |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, samt till medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  EUT L 255, 30.9.2005, s. 22.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2016)0237.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2017)0271.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2017)0040.

(5)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

YTTRANDEN

Europaparlamentet

Torsdagen den 18 januari 2018

| 19.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 458/76 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 458/76

---

P8_TA(2018)0012

Beslut att inte invända mot en genomförandeåtgärd: upprättande av ett unionsregister

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot utkastet till kommissionens förordning om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 389/2013 om upprättande av ett unionsregister (D054274/02 – 2017/3013(RPS))

(2018/C 458/09)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens förordning om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 389/2013 om upprättande av ett unionsregister (D054274/02, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens förordning om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 389/2013 om upprättande av ett unionsregister (D054274/02,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (1), särskilt artiklarna 12 och 19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (1), särskilt artiklarna 12 och 19,

| — | med beaktande av yttrandet av den 30 november 2017 från den kommitté som avses i artikel 23.1 i ovannämnda direktiv, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 30 november 2017 från den kommitté som avses i artikel 23.1 i ovannämnda direktiv,

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 5 december 2017, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot utkastet till förordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 5 december 2017, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot utkastet till förordning,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 11 januari 2018 från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 11 januari 2018 från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 5a i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5a i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artiklarna 106.4 d och 105.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 106.4 d och 105.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 17 januari 2018, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 17 januari 2018, och av följande skäl:

| A. | För att skydda miljöintegriteten i EU:s utsläppshandelssystem är det förbjudet för luftfartygsoperatörer och andra aktörer i utsläppshandelssystemet att använda utsläppsrätter som utfärdas av en medlemsstat i vilken det finns skyldigheter som förfaller för luftfartygsoperatörer och andra aktörer, och för detta ändamål bör nödvändiga skyddsåtgärder införas. |
| --- | --- |

A.

För att skydda miljöintegriteten i EU:s utsläppshandelssystem är det förbjudet för luftfartygsoperatörer och andra aktörer i utsläppshandelssystemet att använda utsläppsrätter som utfärdas av en medlemsstat i vilken det finns skyldigheter som förfaller för luftfartygsoperatörer och andra aktörer, och för detta ändamål bör nödvändiga skyddsåtgärder införas.

| B. | Genom artikel 19 i direktiv 2003/87/EG ges kommissionen befogenhet att anta åtgärder för ett standardiserat och säkert system av register, i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll. |
| --- | --- |

B.

Genom artikel 19 i direktiv 2003/87/EG ges kommissionen befogenhet att anta åtgärder för ett standardiserat och säkert system av register, i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll.

| C. | Den 8 december 2017 förelade kommissionen formellt parlamentet utkastet till kommissionens förordning om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 389/2013 om upprättande av ett unionsregister (”utkastet till åtgärd som omfattas av det föreskrivande förfarandet med kontroll”), vilket inledde den tre månader långa granskningsperiod som parlamentet har till sitt förfogande för att invända mot det utkastet till akt. |
| --- | --- |

C.

Den 8 december 2017 förelade kommissionen formellt parlamentet utkastet till kommissionens förordning om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 389/2013 om upprättande av ett unionsregister (”utkastet till åtgärd som omfattas av det föreskrivande förfarandet med kontroll”), vilket inledde den tre månader långa granskningsperiod som parlamentet har till sitt förfogande för att invända mot det utkastet till akt.

| D. | Skyddsåtgärderna i utkastet till åtgärd som omfattas av det föreskrivande förfarandet med kontroll bör träda i kraft så snart som möjligt för att åtgärderna ska få verkan så att utsläppsrätter kan tilldelas kostnadsfritt, erhållas i utbyte mot internationella krediter eller auktioneras ut 2018, och utnyttjande av hela den tre månader långa granskningsperiod som parlamentet har till förfogande skulle inte ge tillräcklig tid för att utkastet till åtgärd som omfattas av det föreskrivande förfarandet med kontroll ska kunna träda i kraft innan utsläppsrätterna för 2018 utfärdas. |
| --- | --- |

D.

Skyddsåtgärderna i utkastet till åtgärd som omfattas av det föreskrivande förfarandet med kontroll bör träda i kraft så snart som möjligt för att åtgärderna ska få verkan så att utsläppsrätter kan tilldelas kostnadsfritt, erhållas i utbyte mot internationella krediter eller auktioneras ut 2018, och utnyttjande av hela den tre månader långa granskningsperiod som parlamentet har till förfogande skulle inte ge tillräcklig tid för att utkastet till åtgärd som omfattas av det föreskrivande förfarandet med kontroll ska kunna träda i kraft innan utsläppsrätterna för 2018 utfärdas.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte har några invändningar mot utkastet till kommissionens förordning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till kommissionen och, för kännedom, till rådet. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

(2)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 16 januari 2018

| 19.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 458/78 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 458/78

---

P8_TA(2018)0001

Förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i konventionsområdet för Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 16 januari 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i konventionsområdet för Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet (SPRFMO) (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 458/10)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Unionen och medlemsstaterna bör vid genomförandet av de bevarande- och förvaltningsåtgärder som antagits av SPRFMO sträva efter att främja det kustnära fisket och användningen av fiskeredskap och fiskemetoder som är selektiva och har begränsad miljöpåverkan, inbegripet redskap och metoder som används vid traditionellt och icke-industriellt fiske, och därmed bidra till en rimlig levnadsstandard för lokala ekonomier. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

Unionen och medlemsstaterna bör vid genomförandet av de bevarande- och förvaltningsåtgärder som antagits av SPRFMO sträva efter att främja det kustnära fisket och användningen av fiskeredskap och fiskemetoder som är selektiva och har begränsad miljöpåverkan, inbegripet redskap och metoder som används vid traditionellt och icke-industriellt fiske, och därmed bidra till en rimlig levnadsstandard för lokala ekonomier.

Ändring 2

Förslag till förordning

Artikel 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I denna förordning fastställs förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder avseende fisket efter långvandrande
  bestånd
  i konventionsområdet för Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet (SPRFMO). | I denna förordning fastställs förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder avseende fisket efter långvandrande
  fiskbestånd
  i konventionsområdet för Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet (SPRFMO). |

Kommissionens förslag

Ändring

I denna förordning fastställs förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder avseende fisket efter långvandrande
  bestånd
  i konventionsområdet för Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet (SPRFMO).

I denna förordning fastställs förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder avseende fisket efter långvandrande
  fiskbestånd
  i konventionsområdet för Regionala fiskeriförvaltningsorganisationen för södra Stilla havet (SPRFMO).

Ändring 3

Förslag till förordning

Artikel 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | tredjelands fiskefartyg som begär tillträde till eller är föremål för inspektion i unionshamnar och som medför fiskeriprodukter som fångats i SPRFMO:s konventionsområde. |

Kommissionens förslag

Ändring

c)

tredjelands fiskefartyg som begär tillträde till eller är föremål för inspektion i unionshamnar och som medför fiskeriprodukter som fångats i SPRFMO:s konventionsområde.

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 4

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | SPRFMO:s konventionsområde: det
  fria
  geografiska
  havsområdet söder om 10o N, norr om CCAMLR:s konventionsområde så
  som
  det definieras
  i konventionen om bevarande
  av marina levande tillgångar i Antarktis, öster om SIOFA:s konventionsområde enligt definitionen
  i 
  fiskeavtalet för
  södra
  Indiska oceanen, och väster om de områden som lyder under de sydamerikanska staternas fiskerijurisdiktion, |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

SPRFMO:s konventionsområde: det
  fria
  geografiska
  havsområdet söder om 10o N, norr om CCAMLR:s konventionsområde så
  som
  det definieras
  i konventionen om bevarande
  av marina levande tillgångar i Antarktis, öster om SIOFA:s konventionsområde enligt definitionen
  i 
  fiskeavtalet för
  södra
  Indiska oceanen, och väster om de områden som lyder under de sydamerikanska staternas fiskerijurisdiktion,

| (1) | SPRFMO:s konventionsområde: det geografiska
  område
  som
  avgränsas genom artikel 5
  i konventionen om bevarande
  och förvaltning av det fria havets fiskeresurser
  i södra
  Stilla havet, |
| --- | --- |

(1)

SPRFMO:s konventionsområde: det geografiska
  område
  som
  avgränsas genom artikel 5
  i konventionen om bevarande
  och förvaltning av det fria havets fiskeresurser
  i södra
  Stilla havet,

Ändring 5

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | fiskefartyg: fartyg
  oavsett storlek
  som används eller som är avsett att användas för
  kommersiellt nyttjande av fiskeriresurser
  ,
  inklusive
  stödfartyg,
  fiskberedningsfartyg
  och
  fartyg som deltar i omlastning samt transportfartyg
  som är
  utrustade för transport av fiskeriprodukter, med undantag av containerfartyg
  , |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

fiskefartyg: fartyg
  oavsett storlek
  som används eller som är avsett att användas för
  kommersiellt nyttjande av fiskeriresurser
  ,
  inklusive
  stödfartyg,
  fiskberedningsfartyg
  och
  fartyg som deltar i omlastning samt transportfartyg
  som är
  utrustade för transport av fiskeriprodukter, med undantag av containerfartyg
  ,

| (2) | fiskefartyg:
  ett
  fartyg som används eller som är avsett att användas för
  fiske, inbegripet beredningsfartyg
  , stödfartyg,
  transportfartyg
  och
  andra fartyg
  som är
  direkt inblandade i fiske
  , |
| --- | --- |

(2)

fiskefartyg:
  ett
  fartyg som används eller som är avsett att användas för
  fiske, inbegripet beredningsfartyg
  , stödfartyg,
  transportfartyg
  och
  andra fartyg
  som är
  direkt inblandade i fiske
  ,

Ändring 6

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | bottenfiskets fotavtryck: bottenfiskets rumsliga utbredning under
  en fastställd tidsperiod
  i SPRFMO:s konventionsområde, |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

bottenfiskets fotavtryck: bottenfiskets rumsliga utbredning under
  en fastställd tidsperiod
  i SPRFMO:s konventionsområde,

| (7) | bottenfiskets fotavtryck: bottenfiskets rumsliga utbredning i SPRFMO:s konventionsområde under
  tidsperioden 1 januari 2002 till 31 december 2006
  , |
| --- | --- |

(7)

bottenfiskets fotavtryck: bottenfiskets rumsliga utbredning i SPRFMO:s konventionsområde under
  tidsperioden 1 januari 2002 till 31 december 2006
  ,

Ändring 7

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | etablerat fiske: ett fiske som inte har varit avstängt och inom vilket fiske har skett eller inom vilket en viss typ av fiskeredskap eller en viss teknik har använts de senaste tio åren, |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

utgår

Ändring 8

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | stora pelagiska drivgarn (drivgarn med maskor): ett garn eller annat nät eller en kombination av nät vars längd överstiger 2,5  kilometer och vars syfte är att få fisken att garnas, fångas eller snärjas i maskorna när fångstredskapet drivs på ytan eller i vattnet, |

Kommissionens förslag

Ändring

(10a)

Ändring 9

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 10b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10b) | djuphavsnät/djuphavsgarn (grimgarn, sättgarn, förankrade garn, bottensatt garn): linor bestående av enkla, dubbla eller tredubbla vertikala nätstycken, nära eller på botten, i vilka fisk fastnar, snärjs eller garnas; djuphavsnät/djuphavsgarn består av enkla eller mer sällan dubbla eller tredubbla nätstycken monterade på samma ramar av rep; olika typer av nät kan kombineras i ett redskap; dessa nät kan antingen användas ensamma eller, vilket är vanligare, i stort antal placerade i rad (”länkar” av nät); redskapet kan vara fast, förankrat vid botten eller drivande, antingen fritt eller fästat vid fartyget, |

Kommissionens förslag

Ändring

(10b)

Ändring 10

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | IUU-fiske: fiskeverksamhet
  som är olaglig, orapporterad och oreglerad
  i enlighet med definitionen i artikel
  2
  i förordning (EG) nr 1005/2008, |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

IUU-fiske: fiskeverksamhet
  som är olaglig, orapporterad och oreglerad
  i enlighet med definitionen i artikel
  2
  i förordning (EG) nr 1005/2008,

| (11) | IUU-fiske: fiskeverksamhet i enlighet med definitionen i artikel
  2.1
  i förordning (EG) nr 1005/2008, |
| --- | --- |

(11)

IUU-fiske: fiskeverksamhet i enlighet med definitionen i artikel
  2.1
  i förordning (EG) nr 1005/2008,

Ändring 11

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | känsliga marina ekosystem: alla marina ekosystem vars integritet enligt bästa tillgängliga vetenskapliga rön och försiktighetsansatsen riskerar att utsättas för betydande negativa verkningar till följd av fysisk kontakt med bottenredskap under normal fiskeverksamhet, bland annat korallrev, undervattensberg, hydrotermiska skorstenar, kallvattenkoraller och kallvattensvampkolonier. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

känsliga marina ekosystem: alla marina ekosystem vars integritet enligt bästa tillgängliga vetenskapliga rön och försiktighetsansatsen riskerar att utsättas för betydande negativa verkningar till följd av fysisk kontakt med bottenredskap under normal fiskeverksamhet, bland annat korallrev, undervattensberg, hydrotermiska skorstenar, kallvattenkoraller och kallvattensvampkolonier.

| (16) | känsliga marina ekosystem: alla marina ekosystem vars integritet
  (dvs. ekosystemets struktur eller funktion)
  enligt bästa tillgängliga vetenskapliga rön och försiktighetsansatsen riskerar att utsättas för betydande negativa verkningar till följd av fysisk kontakt med bottenredskap under normal fiskeverksamhet, bland annat korallrev, undervattensberg, hydrotermiska skorstenar, kallvattenkoraller och kallvattensvampkolonier. |
| --- | --- |

(16)

känsliga marina ekosystem: alla marina ekosystem vars integritet
  (dvs. ekosystemets struktur eller funktion)
  enligt bästa tillgängliga vetenskapliga rön och försiktighetsansatsen riskerar att utsättas för betydande negativa verkningar till följd av fysisk kontakt med bottenredskap under normal fiskeverksamhet, bland annat korallrev, undervattensberg, hydrotermiska skorstenar, kallvattenkoraller och kallvattensvampkolonier.

Ändring 12

Förslag till förordning

Artikel 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 6a




  Fördelning av fiskemöjligheter för chilensk taggmakrill




  I enlighet med artikel 17 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska medlemsstaterna vid fördelning av de fiskemöjligheter för bestånden av taggmakrill som är tillgängliga för dem tillämpa transparenta och objektiva kriterier, inbegripet miljömässiga, sociala och ekonomiska kriterier, samt sträva efter att rättvist fördela nationella kvoter mellan olika flottsegment, med särskild hänsyn tagen till traditionellt och icke-industriellt fiske, och efter att ge incitament till unionsfiskefartyg som använder selektiva fiskeredskap eller miljövänligare fiskemetoder. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 6a

Fördelning av fiskemöjligheter för chilensk taggmakrill

I enlighet med artikel 17 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska medlemsstaterna vid fördelning av de fiskemöjligheter för bestånden av taggmakrill som är tillgängliga för dem tillämpa transparenta och objektiva kriterier, inbegripet miljömässiga, sociala och ekonomiska kriterier, samt sträva efter att rättvist fördela nationella kvoter mellan olika flottsegment, med särskild hänsyn tagen till traditionellt och icke-industriellt fiske, och efter att ge incitament till unionsfiskefartyg som använder selektiva fiskeredskap eller miljövänligare fiskemetoder.

Ändring 13

Ändring 13

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 6

Artikel 7 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Det ska vara förbjudet för unionens fiskefartyg att släppa ut fiskavfall under utsättning och upptagning. När så inte är möjligt ska fartygen släppa ut avfall i partier under perioder om två timmar eller längre. | 6.   Det ska vara förbjudet för unionens fiskefartyg att släppa ut fiskavfall under utsättning och upptagning. När så inte är möjligt
  och när det av driftsrelaterade säkerhetsskäl är nödvändigt att släppa ut biologiskt avfall
  ska fartygen släppa ut avfall i partier under perioder om två timmar eller längre. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Det ska vara förbjudet för unionens fiskefartyg att släppa ut fiskavfall under utsättning och upptagning. När så inte är möjligt ska fartygen släppa ut avfall i partier under perioder om två timmar eller längre.

6.   Det ska vara förbjudet för unionens fiskefartyg att släppa ut fiskavfall under utsättning och upptagning. När så inte är möjligt
  och när det av driftsrelaterade säkerhetsskäl är nödvändigt att släppa ut biologiskt avfall
  ska fartygen släppa ut avfall i partier under perioder om två timmar eller längre.

Ändring 14

Ändring 14

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 4

Artikel 8 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Det
  ska
  vara förbjudet för unionens fiskefartyg att släppa ut fiskavfall under utsättning och upptagning. | 4.   
  När så är möjligt ska
  det vara förbjudet för unionens fiskefartyg att släppa ut fiskavfall under utsättning och upptagning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Det
  ska
  vara förbjudet för unionens fiskefartyg att släppa ut fiskavfall under utsättning och upptagning.

4.   
  När så är möjligt ska
  det vara förbjudet för unionens fiskefartyg att släppa ut fiskavfall under utsättning och upptagning.

Ändring 15

Ändring 15

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 5

Artikel 8 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Unionens fiskefartyg
  ska
  omvandla fiskavfallet till fiskmjöl och behålla allt avfallsmaterial ombord, och eventuella utsläpp ska vara begränsade till utsläpp i flytande form/länsvatten. När så inte är möjligt ska fiskefartygen släppa ut avfall i partier under perioder om två timmar eller längre. | 5.   
  När så är möjligt och lämpligt ska
  unionens fiskefartyg omvandla fiskavfallet till fiskmjöl och behålla allt avfallsmaterial ombord, och eventuella utsläpp ska vara begränsade till utsläpp i flytande form/länsvatten. När så inte är möjligt ska fiskefartygen släppa ut avfall i partier under perioder om två timmar eller längre. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Unionens fiskefartyg
  ska
  omvandla fiskavfallet till fiskmjöl och behålla allt avfallsmaterial ombord, och eventuella utsläpp ska vara begränsade till utsläpp i flytande form/länsvatten. När så inte är möjligt ska fiskefartygen släppa ut avfall i partier under perioder om två timmar eller längre.

5.   
  När så är möjligt och lämpligt ska
  unionens fiskefartyg omvandla fiskavfallet till fiskmjöl och behålla allt avfallsmaterial ombord, och eventuella utsläpp ska vara begränsade till utsläpp i flytande form/länsvatten. När så inte är möjligt ska fiskefartygen släppa ut avfall i partier under perioder om två timmar eller längre.

Ändring 16

Ändring 16

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 6

Artikel 8 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Näten
  ska
  rengöras efter varje fiskeinsats i syfte att avlägsna insnärjd fisk och bentiskt material för att avvärja interaktion med fåglar under utsättningen av redskapet. | 6.   
  När så är möjligt ska
  näten rengöras efter varje fiskeinsats i syfte att avlägsna insnärjd fisk och bentiskt material för att avvärja interaktion med fåglar under utsättningen av redskapet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Näten
  ska
  rengöras efter varje fiskeinsats i syfte att avlägsna insnärjd fisk och bentiskt material för att avvärja interaktion med fåglar under utsättningen av redskapet.

6.   
  När så är möjligt ska
  näten rengöras efter varje fiskeinsats i syfte att avlägsna insnärjd fisk och bentiskt material för att avvärja interaktion med fåglar under utsättningen av redskapet.

Ändring 17

Ändring 17

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – led ba (nytt)

Artikel 9 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | Data om observerad interaktion med havsfåglar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

ba)

Data om observerad interaktion med havsfåglar.

Data om observerad interaktion med havsfåglar.

Ändring 18

Ändring 18

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 2 – led b

Artikel 10 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Uppgifter om den genomsnittliga fångstnivån under perioden 1 januari 2002–31 december 2006. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Uppgifter om den genomsnittliga fångstnivån under perioden 1 januari 2002–31 december 2006.

| (b) | Uppgifter om den genomsnittliga
  årliga
  fångstnivån under perioden 1 januari 2002–31 december 2006. |
| --- | --- |

(b)

Uppgifter om den genomsnittliga
  årliga
  fångstnivån under perioden 1 januari 2002–31 december 2006.

årliga

Ändring 19

Ändring 19

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel IIa (ny) – rubrik

Kapitel IIa (ny) – rubrik

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kapitel IIa |
| | Garn |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kapitel IIa

Kapitel IIa

Garn

Garn

Ändring 20

Ändring 20

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17a (ny)

Artikel 17a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 17a |
| | Garn |
| | 1.
     
  Användningen av stora pelagiska drivgarn och alla djuphavsnät är förbjuden på hela SPRFMO:s konventionsområde. |
| | 2.
     
  Flaggmedlemsstater vars fartyg har för avsikt att passera genom SPRFMO:s konventionsområde med garn ombord ska |
| | a) | minst 36 timmar före inträdet i SPRFMO:s konventionsområde meddela SPRFMO:s sekretariat om bland annat planerade inrese- och utresedatum och längden på de garn som finns ombord, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 17a

Artikel 17a

Garn

Garn

1.
     
  Användningen av stora pelagiska drivgarn och alla djuphavsnät är förbjuden på hela SPRFMO:s konventionsområde.

2.
     
  Flaggmedlemsstater vars fartyg har för avsikt att passera genom SPRFMO:s konventionsområde med garn ombord ska

a)

a)

minst 36 timmar före inträdet i SPRFMO:s konventionsområde meddela SPRFMO:s sekretariat om bland annat planerade inrese- och utresedatum och längden på de garn som finns ombord,

minst 36 timmar före inträdet i SPRFMO:s konventionsområde meddela SPRFMO:s sekretariat om bland annat planerade inrese- och utresedatum och längden på de garn som finns ombord,

| b) | säkerställa att deras fartyg är försedda med ett satellitbaserat kontrollsystem för fartyg (VMS), som skickar en signal en gång varannan timme under den tid fartygen befinner sig inom SPRFMO:s konventionsområde, |
| --- | --- |

b)

b)

säkerställa att deras fartyg är försedda med ett satellitbaserat kontrollsystem för fartyg (VMS), som skickar en signal en gång varannan timme under den tid fartygen befinner sig inom SPRFMO:s konventionsområde,

säkerställa att deras fartyg är försedda med ett satellitbaserat kontrollsystem för fartyg (VMS), som skickar en signal en gång varannan timme under den tid fartygen befinner sig inom SPRFMO:s konventionsområde,

| c) | lämna rapporter om VMS-position till SPRFMO:s sekretariat inom 30 dagar efter det att fartyget lämnat SPRFMO:s konventionsområde och |
| --- | --- |

c)

c)

lämna rapporter om VMS-position till SPRFMO:s sekretariat inom 30 dagar efter det att fartyget lämnat SPRFMO:s konventionsområde och

lämna rapporter om VMS-position till SPRFMO:s sekretariat inom 30 dagar efter det att fartyget lämnat SPRFMO:s konventionsområde och

| d) | om garn oavsiktligt förlorats eller det fallit överbord från fartyget, anmäla datum, klockslag, position och det förlorade garnets längd (i meter) till SPRFMO:s sekretariat så snart som möjligt och i alla händelser inom 48 timmar efter det att redskapet förlorats. |
| --- | --- |

d)

d)

om garn oavsiktligt förlorats eller det fallit överbord från fartyget, anmäla datum, klockslag, position och det förlorade garnets längd (i meter) till SPRFMO:s sekretariat så snart som möjligt och i alla händelser inom 48 timmar efter det att redskapet förlorats.

om garn oavsiktligt förlorats eller det fallit överbord från fartyget, anmäla datum, klockslag, position och det förlorade garnets längd (i meter) till SPRFMO:s sekretariat så snart som möjligt och i alla händelser inom 48 timmar efter det att redskapet förlorats.

Ändring 21

Ändring 21

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 5

Artikel 18 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Utan hinder av vad som sägs i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska unionens fiskefartyg som inte finns upptagna i SPRFMO:s fartygsregister inte tillåtas bedriva fiske efter arter som fångats
  i SPRFMO:s konventionsområde
  . | 5.   Utan hinder av vad som sägs i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska unionens fiskefartyg som inte finns upptagna i SPRFMO:s fartygsregister inte tillåtas bedriva fiske efter arter som fångats
  inom ramen för SPRFMO i konventionsområdet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Utan hinder av vad som sägs i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska unionens fiskefartyg som inte finns upptagna i SPRFMO:s fartygsregister inte tillåtas bedriva fiske efter arter som fångats
  i SPRFMO:s konventionsområde
  .

5.   Utan hinder av vad som sägs i artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska unionens fiskefartyg som inte finns upptagna i SPRFMO:s fartygsregister inte tillåtas bedriva fiske efter arter som fångats
  inom ramen för SPRFMO i konventionsområdet
  .

Ändring 22

Ändring 22

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 4

Artikel 19 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Denna artikel ska inte påverka tillämpningen av artiklarna 21 och 22 i förordning (EG) nr 1224/2009 eller av artikel 4.3 och 4.4 i förordning (EG) nr 1005/2008. | (Berör inte den svenska versionen.) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Denna artikel ska inte påverka tillämpningen av artiklarna 21 och 22 i förordning (EG) nr 1224/2009 eller av artikel 4.3 och 4.4 i förordning (EG) nr 1005/2008.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 23

Ändring 23

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1 – led c

Artikel 25 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | utse en kontaktpunkt för
  överföring
  av inspektionsrapporter enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1005/2008. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

utse en kontaktpunkt för
  överföring
  av inspektionsrapporter enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1005/2008.

överföring

| c) | utse en kontaktpunkt för
  mottagande
  av inspektionsrapporter enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1005/2008. |
| --- | --- |

c)

utse en kontaktpunkt för
  mottagande
  av inspektionsrapporter enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1005/2008.

mottagande

Ändring 24

Ändring 24

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30

Artikel 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna alla dokumenterade uppgifter som visar på möjliga fall där fiskefartyg har brustit i efterlevnaden av SPRFMO:s bevarande- och förvaltningsåtgärder i SPRFMO:s konventionsområde under de senaste två åren, senast
  120
  dagar före årsmötet. Kommissionen ska granska informationen och, om lämpligt, vidarebefordra den till SPRFMO:s sekretariat minst
  90
  dagar före SPRFMO:s årsmöte. | Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna alla dokumenterade uppgifter som visar på möjliga fall där fiskefartyg har brustit i efterlevnaden av SPRFMO:s bevarande- och förvaltningsåtgärder i SPRFMO:s konventionsområde under de senaste två åren, senast
  150
  dagar före årsmötet. Kommissionen ska granska informationen och, om lämpligt, vidarebefordra den till SPRFMO:s sekretariat minst
  120
  dagar före SPRFMO:s årsmöte. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna alla dokumenterade uppgifter som visar på möjliga fall där fiskefartyg har brustit i efterlevnaden av SPRFMO:s bevarande- och förvaltningsåtgärder i SPRFMO:s konventionsområde under de senaste två åren, senast
  120
  dagar före årsmötet. Kommissionen ska granska informationen och, om lämpligt, vidarebefordra den till SPRFMO:s sekretariat minst
  90
  dagar före SPRFMO:s årsmöte.

120

90

Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna alla dokumenterade uppgifter som visar på möjliga fall där fiskefartyg har brustit i efterlevnaden av SPRFMO:s bevarande- och förvaltningsåtgärder i SPRFMO:s konventionsområde under de senaste två åren, senast
  150
  dagar före årsmötet. Kommissionen ska granska informationen och, om lämpligt, vidarebefordra den till SPRFMO:s sekretariat minst
  120
  dagar före SPRFMO:s årsmöte.

150

120

Ändring 25

Ändring 25

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30a – punkt 2

Artikel 30a – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  De myndigheter i en medlemsstat som får information från kommissionen
  om att ett
  fiskefartyg
  som för
  medlemsstatens
  flagg
  har
  förts upp i SPRFMO:s preliminära förteckning över IUU-fartyg ska underrätta
  fartygsägaren
  om detta och om vilka konsekvenser ett definitivt införande i SPRFMO:s förteckning över IUU-fartyg kan innebära. | 2.   
  När kommissionen underrättas
  om att ett
  fartyg
  som för
  en medlemsstats
  flagg förts upp i SPRFMO:s preliminära förteckning över IUU-fartyg, ska
  den
  underrätta
  myndigheterna i den berörda medlemsstaten
  om detta
  , som i sin tur ska underrätta fartygsägaren om att fartygets förts upp i utkastet till SPRFMO:s preliminära förteckning över IUU-fartyg
  och om vilka konsekvenser ett definitivt införande i SPRFMO:s förteckning över IUU-fartyg kan innebära. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  De myndigheter i en medlemsstat som får information från kommissionen
  om att ett
  fiskefartyg
  som för
  medlemsstatens
  flagg
  har
  förts upp i SPRFMO:s preliminära förteckning över IUU-fartyg ska underrätta
  fartygsägaren
  om detta och om vilka konsekvenser ett definitivt införande i SPRFMO:s förteckning över IUU-fartyg kan innebära.

2.   
  När kommissionen underrättas
  om att ett
  fartyg
  som för
  en medlemsstats
  flagg förts upp i SPRFMO:s preliminära förteckning över IUU-fartyg, ska
  den
  underrätta
  myndigheterna i den berörda medlemsstaten
  om detta
  , som i sin tur ska underrätta fartygsägaren om att fartygets förts upp i utkastet till SPRFMO:s preliminära förteckning över IUU-fartyg
  och om vilka konsekvenser ett definitivt införande i SPRFMO:s förteckning över IUU-fartyg kan innebära.

Ändring 26

Ändring 26

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 32 – punkt 1 – led e

Artikel 32 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | Position, dag och klockslag (UTC). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

Position, dag och klockslag (UTC).

| e) | Position
  (latitud och longitud)
  , dag och klockslag (UTC). |
| --- | --- |

e)

Position
  (latitud och longitud)
  , dag och klockslag (UTC).

(latitud och longitud)

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0377/2017).

1

---

| 19.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 458/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 458/87

---

P8_TA(2018)0003

Bevarande av fiskeresurserna och skydd av marina ekosystem genom tekniska åtgärder ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 16 januari 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om bevarande av fiskeresurserna och skydd av marina ekosystem genom tekniska åtgärder, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1967/2006, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1224/2009, och Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1343/2011 och (EU) nr 1380/2013, och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 894/97, (EG) nr 850/98, (EG) nr 2549/2000, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 812/2004 och (EG) nr 2187/2005 (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 458/11)

Ändring 1

Förslag till förordning

Titel

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om bevarande av fiskeresurserna och skydd av marina ekosystem genom tekniska åtgärder, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1967/2006, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1224/2009, och Europaparlamentets och rådets
  förordningar (EU) nr 1343/2011 och
  (EU) nr 1380/2013, och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 894/97, (EG) nr 850/98, (EG) nr 2549/2000, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 812/2004 och (EG) nr 2187/2005 | EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om bevarande av fiskeresurserna och skydd av marina ekosystem genom tekniska åtgärder, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1967/2006, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1224/2009, och Europaparlamentets och rådets
  förordning
  (EU) nr 1380/2013, och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 894/97, (EG) nr 850/98, (EG) nr 2549/2000, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 812/2004 och (EG) nr 2187/2005
  och kommissionens förordning (EG) nr 494/2002 |

Kommissionens förslag

Ändring

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om bevarande av fiskeresurserna och skydd av marina ekosystem genom tekniska åtgärder, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1967/2006, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1224/2009, och Europaparlamentets och rådets
  förordningar (EU) nr 1343/2011 och
  (EU) nr 1380/2013, och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 894/97, (EG) nr 850/98, (EG) nr 2549/2000, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 812/2004 och (EG) nr 2187/2005

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om bevarande av fiskeresurserna och skydd av marina ekosystem genom tekniska åtgärder, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1967/2006, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1224/2009, och Europaparlamentets och rådets
  förordning
  (EU) nr 1380/2013, och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 894/97, (EG) nr 850/98, (EG) nr 2549/2000, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 812/2004 och (EG) nr 2187/2005
  och kommissionens förordning (EG) nr 494/2002

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Nuvarande regler måste förenklas så att operatörer, nationella myndigheter och intressenter bättre kan förstå och efterleva dem. De rådgivande nämndernas samrådsprocess bör respekteras i enlighet med förordning (EU) nr 1380/2013, och det är viktigt att se till att alla bevarande- och hållbarhetsmål respekteras till fullo. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

Nuvarande regler måste förenklas så att operatörer, nationella myndigheter och intressenter bättre kan förstå och efterleva dem. De rådgivande nämndernas samrådsprocess bör respekteras i enlighet med förordning (EU) nr 1380/2013, och det är viktigt att se till att alla bevarande- och hållbarhetsmål respekteras till fullo.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 2b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2b) | En förenkling av de nuvarande reglerna för tekniska åtgärder får inte leda till att bevarande- och hållbarhetsstandarderna försvagas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2b)

En förenkling av de nuvarande reglerna för tekniska åtgärder får inte leda till att bevarande- och hållbarhetsstandarderna försvagas.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Det behövs en ram som reglerar de tekniska åtgärderna. Denna ram bör innehålla allmänna regler som måste tillämpas i alla unionens vatten och den bör föreskriva inrättandet av tekniska åtgärder som tar hänsyn till de regionala särdragen hos fisket genom den regionaliseringsprocess som införts genom GFP. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Det behövs en ram som reglerar de tekniska åtgärderna. Denna ram bör innehålla allmänna regler som måste tillämpas i alla unionens vatten och den bör föreskriva inrättandet av tekniska åtgärder som tar hänsyn till de regionala särdragen hos fisket genom den regionaliseringsprocess som införts genom GFP.

| (3) | Det behövs en ram som reglerar de tekniska åtgärderna. Denna ram bör innehålla allmänna regler som måste tillämpas i alla unionens vatten och den bör föreskriva inrättandet av tekniska åtgärder som tar hänsyn till de regionala särdragen hos fisket genom den regionaliseringsprocess som införts genom GFP.
  Genom den processen bör man på ett verkningsfullt sätt kunna kombinera gemensamma regler med lokala och områdesspecifika omständigheter. Man bör dock säkerställa att processen inte leder till en slags åternationalisering av GFP och det är viktigt att de rådgivande nämnderna fortsätter att se till att regionalisering äger rum inom ramen för unionsåtgärder i enlighet med skäl 14 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(3)

Det behövs en ram som reglerar de tekniska åtgärderna. Denna ram bör innehålla allmänna regler som måste tillämpas i alla unionens vatten och den bör föreskriva inrättandet av tekniska åtgärder som tar hänsyn till de regionala särdragen hos fisket genom den regionaliseringsprocess som införts genom GFP.
  Genom den processen bör man på ett verkningsfullt sätt kunna kombinera gemensamma regler med lokala och områdesspecifika omständigheter. Man bör dock säkerställa att processen inte leder till en slags åternationalisering av GFP och det är viktigt att de rådgivande nämnderna fortsätter att se till att regionalisering äger rum inom ramen för unionsåtgärder i enlighet med skäl 14 i förordning (EU) nr 1380/2013.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Ramen bör omfatta fångst och landning av fiskeresurser samt användning av fiskeredskap och växelverkan mellan fiskeverksamheten och de marina ekosystemen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Ramen bör omfatta fångst och landning av fiskeresurser samt användning av fiskeredskap och växelverkan mellan fiskeverksamheten och de marina ekosystemen.

| (4) | Ramen bör omfatta fångst och landning av fiskeresurser samt användning av fiskeredskap och växelverkan mellan fiskeverksamheten och de marina ekosystemen
  och även beakta socioekonomisk dynamik
  . |
| --- | --- |

(4)

Ramen bör omfatta fångst och landning av fiskeresurser samt användning av fiskeredskap och växelverkan mellan fiskeverksamheten och de marina ekosystemen
  och även beakta socioekonomisk dynamik
  .

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Tekniska åtgärder bör när så är relevant tillämpas på
  fritidsfiske
  som
  kan ha en betydande effekt på fiskbestånd och
  skaldjursarter
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Tekniska åtgärder bör när så är relevant tillämpas på
  fritidsfiske
  som
  kan ha en betydande effekt på fiskbestånd och
  skaldjursarter
  .

| (6) | Fritidsfiske kan ha en betydande effekt på
  den marina miljön,
  fiskbestånd och
  andra arter och bör därför omfattas av tekniska åtgärder
  . |
| --- | --- |

(6)

Fritidsfiske kan ha en betydande effekt på
  den marina miljön,
  fiskbestånd och
  andra arter och bör därför omfattas av tekniska åtgärder
  .

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Fisk som fångas av fritidsfiskare (fiske med krokar och linor) släpps med en hög överlevnadsgrad, om inte vetenskapliga belägg visar annat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

Fisk som fångas av fritidsfiskare (fiske med krokar och linor) släpps med en hög överlevnadsgrad, om inte vetenskapliga belägg visar annat.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 6b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6b) | Landningsskyldigheten gäller, enligt förordning (EU) nr 1380/2013, alla fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar. Om exemplar av dessa arter fångas och omedelbart släpps i samband med fritidsfiske och om hög överlevnadsgrad vetenskapligt påvisas för dessa arter, vilket kan vara fallet för fisk som fångas av fritidsfiskare med utrustning för fritidsfiske, bör det vara möjligt att undanta den berörda fisketypen från landningsskyldigheten genom tillämpning av förfaranden som fastställs i den förordningen, särskilt genom antagande av åtgärder i detta syfte inom ramen för fleråriga planer och/eller utkastplaner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6b)

Landningsskyldigheten gäller, enligt förordning (EU) nr 1380/2013, alla fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar. Om exemplar av dessa arter fångas och omedelbart släpps i samband med fritidsfiske och om hög överlevnadsgrad vetenskapligt påvisas för dessa arter, vilket kan vara fallet för fisk som fångas av fritidsfiskare med utrustning för fritidsfiske, bör det vara möjligt att undanta den berörda fisketypen från landningsskyldigheten genom tillämpning av förfaranden som fastställs i den förordningen, särskilt genom antagande av åtgärder i detta syfte inom ramen för fleråriga planer och/eller utkastplaner.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Tekniska åtgärder bör bidra till att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens mål
  att fiska på nivåer som ger maximalt hållbart uttag, minska oönskade fångster och stoppa utkasten samt bidra till uppnåendet av god miljöstatus i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG

   (18). |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Tekniska åtgärder bör bidra till att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens mål
  att fiska på nivåer som ger maximalt hållbart uttag, minska oönskade fångster och stoppa utkasten samt bidra till uppnåendet av god miljöstatus i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG

   (18).

| (7) | Tekniska åtgärder bör bidra till att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens mål. |
| --- | --- |

(7)

Tekniska åtgärder bör bidra till att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens mål.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Tekniska åtgärder bör stå i proportion till de mål som eftersträvas. Innan de antas bör man bedöma deras eventuella ekonomiska och sociala inverkan. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

Tekniska åtgärder bör stå i proportion till de mål som eftersträvas. Innan de antas bör man bedöma deras eventuella ekonomiska och sociala inverkan.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 7b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7b) | Genomdrivande och genomförande av tekniska åtgärder, operativa program och i tillämpliga fall utfärdande av tillstånd samt begränsningar i fråga om konstruktion och användning av fartyg och vissa redskap får inte inverka negativt på målet att uppnå bättre hälso- och säkerhetsstandarder för fartyg som bedriver fiske och fiskeverksamhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7b)

Genomdrivande och genomförande av tekniska åtgärder, operativa program och i tillämpliga fall utfärdande av tillstånd samt begränsningar i fråga om konstruktion och användning av fartyg och vissa redskap får inte inverka negativt på målet att uppnå bättre hälso- och säkerhetsstandarder för fartyg som bedriver fiske och fiskeverksamhet.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 7c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7c) | Tekniska åtgärder som antas enligt denna förordning bör överensstämma med den strategiska planen för biologisk mångfald 2011–2020, antagen inom ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald, och bör stödja genomförandet av EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020, särskilt målet för hållbar användning av fiskeresurser samt relaterade åtgärder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7c)

Tekniska åtgärder som antas enligt denna förordning bör överensstämma med den strategiska planen för biologisk mångfald 2011–2020, antagen inom ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald, och bör stödja genomförandet av EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020, särskilt målet för hållbar användning av fiskeresurser samt relaterade åtgärder.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Tekniska åtgärder bör särskilt skydda ungfisk och lekansamlingar genom användning av selektiva fiskeredskap och fångstundvikande åtgärder. Tekniska åtgärder bör också minimera och om möjligt eliminera fiskeredskapens inverkan på det marina ekosystemet och särskilt på känsliga arter och livsmiljöer.
  De
  bör också bidra till att det finns förvaltningsåtgärder införda i syfte att uppfylla skyldigheterna enligt rådets direktiv 92/43/EEG (19), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (20) och direktiv 2008/56/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Tekniska åtgärder bör särskilt skydda ungfisk och lekansamlingar genom användning av selektiva fiskeredskap och fångstundvikande åtgärder. Tekniska åtgärder bör också minimera och om möjligt eliminera fiskeredskapens inverkan på det marina ekosystemet och särskilt på känsliga arter och livsmiljöer.
  De
  bör också bidra till att det finns förvaltningsåtgärder införda i syfte att uppfylla skyldigheterna enligt rådets direktiv 92/43/EEG (19), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (20) och direktiv 2008/56/EG.

| (8) | Tekniska åtgärder bör särskilt
  bidra till att
  skydda ungfisk och lekansamlingar genom användning av selektiva fiskeredskap och fångstundvikande åtgärder. Tekniska åtgärder bör också
  bidra till att
  minimera och om möjligt eliminera fiskeredskapens
  negativa
  inverkan på det marina ekosystemet och särskilt på känsliga arter och livsmiljöer.
  Incitament bör ges för att uppmuntra till användning av redskap och metoder med låg miljöpåverkan. Tekniska åtgärder
  bör också bidra till att det finns förvaltningsåtgärder införda i syfte att uppfylla skyldigheterna enligt rådets direktiv 92/43/EEG (19), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (20) och direktiv 2008/56/EG. |
| --- | --- |

(8)

Tekniska åtgärder bör särskilt
  bidra till att
  skydda ungfisk och lekansamlingar genom användning av selektiva fiskeredskap och fångstundvikande åtgärder. Tekniska åtgärder bör också
  bidra till att
  minimera och om möjligt eliminera fiskeredskapens
  negativa
  inverkan på det marina ekosystemet och särskilt på känsliga arter och livsmiljöer.
  Incitament bör ges för att uppmuntra till användning av redskap och metoder med låg miljöpåverkan. Tekniska åtgärder
  bör också bidra till att det finns förvaltningsåtgärder införda i syfte att uppfylla skyldigheterna enligt rådets direktiv 92/43/EEG (19), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (20) och direktiv 2008/56/EG.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Oavsiktlig fångst av känsliga arter är ett problem som bör angripas på ett heltäckande sätt för alla fiskeverksamheter och alla typer av fiskeredskap med hänvisning till det stränga skydd de omfattas av enligt direktiven 92/43/EEG, 2009/147/EG och 2008/56/EG, deras stora sårbarhet och kravet på att uppnå en god miljöstatus till 2020. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

Oavsiktlig fångst av känsliga arter är ett problem som bör angripas på ett heltäckande sätt för alla fiskeverksamheter och alla typer av fiskeredskap med hänvisning till det stränga skydd de omfattas av enligt direktiven 92/43/EEG, 2009/147/EG och 2008/56/EG, deras stora sårbarhet och kravet på att uppnå en god miljöstatus till 2020.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | För att utvärdera de tekniska åtgärdernas effektivitet, bör det fastställas
  mål
  vad gäller
  nivåer för oönskade
  fångster
  , nivåer
  för
  bifångster
  av känsliga arter
  och vad gäller den utsträckning i vilken
  livsmiljöer
  på havsbotten får påverkas negativt
  av
  fisket
  . Dessa mål bör reflektera den gemensamma fiskeripolitikens mål, unionens
  lagstiftning
  (särskilt
  rådets
  direktiv 92/43/EEG och Europaparlamentets och
  rådets
  direktiv 2000/60/EG) (21)

  och bästa internationella praxis
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

För att utvärdera de tekniska åtgärdernas effektivitet, bör det fastställas
  mål
  vad gäller
  nivåer för oönskade
  fångster
  , nivåer
  för
  bifångster
  av känsliga arter
  och vad gäller den utsträckning i vilken
  livsmiljöer
  på havsbotten får påverkas negativt
  av
  fisket
  . Dessa mål bör reflektera den gemensamma fiskeripolitikens mål, unionens
  lagstiftning
  (särskilt
  rådets
  direktiv 92/43/EEG och Europaparlamentets och
  rådets
  direktiv 2000/60/EG) (21)

  och bästa internationella praxis
  .

| (9) | För att utvärdera de tekniska åtgärdernas effektivitet, bör det fastställas
  resultatindikatorer
  vad gäller
  minskning av
  fångster
  av fisk under minsta referensstorlek
  för
  bevarande och oavsiktliga fångster
  av känsliga arter
  samt minskning av negativ miljöpåverkan på marina
  livsmiljöer
  till följd
  av
  fiske
  . Dessa mål bör reflektera den gemensamma fiskeripolitikens mål
  och
  unionens
  miljölagstiftning
  (särskilt direktiv 92/43/EEG
  , direktiv 2009/147/EG
  och Europaparlamentets och
  rådet
  direktiv 2000/60/EG (21)). |
| --- | --- |

(9)

För att utvärdera de tekniska åtgärdernas effektivitet, bör det fastställas
  resultatindikatorer
  vad gäller
  minskning av
  fångster
  av fisk under minsta referensstorlek
  för
  bevarande och oavsiktliga fångster
  av känsliga arter
  samt minskning av negativ miljöpåverkan på marina
  livsmiljöer
  till följd
  av
  fiske
  . Dessa mål bör reflektera den gemensamma fiskeripolitikens mål
  och
  unionens
  miljölagstiftning
  (särskilt direktiv 92/43/EEG
  , direktiv 2009/147/EG
  och Europaparlamentets och
  rådet
  direktiv 2000/60/EG (21)).

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Medlemsstaterna bör i så stor utsträckning som möjligt använda de tillgängliga åtgärderna enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014

   (1a)

  för att hjälpa yrkesfiskarna att genomföra tekniska åtgärder och säkerställa att den gemensamma fiskeripolitikens socioekonomiska mål beaktas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

Medlemsstaterna bör i så stor utsträckning som möjligt använda de tillgängliga åtgärderna enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014

   (1a)

  för att hjälpa yrkesfiskarna att genomföra tekniska åtgärder och säkerställa att den gemensamma fiskeripolitikens socioekonomiska mål beaktas.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Vissa destruktiva fiskeredskap eller metoder som innebär användning av sprängämnen, giftiga ämnen, bedövande ämnen, elektrisk ström, tryckluftshammare eller andra slagredskap, släpredskap och gripklor för att skörda röda koraller, andra typer av koraller eller koralliknande arter samt vissa harpungevär bör förbjudas
  utom i det särskilda fall som utgörs av trålar med elektrisk ström som får användas under vissa stränga villkor
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Vissa destruktiva fiskeredskap eller metoder som innebär användning av sprängämnen, giftiga ämnen, bedövande ämnen, elektrisk ström, tryckluftshammare eller andra slagredskap, släpredskap och gripklor för att skörda röda koraller, andra typer av koraller eller koralliknande arter samt vissa harpungevär bör förbjudas
  utom i det särskilda fall som utgörs av trålar med elektrisk ström som får användas under vissa stränga villkor
  .

| (11) | Vissa destruktiva fiskeredskap eller metoder som innebär användning av sprängämnen, giftiga ämnen, bedövande ämnen, elektrisk ström, tryckluftshammare eller andra slagredskap, släpredskap och gripklor för att skörda röda koraller, andra typer av koraller eller koralliknande arter samt vissa harpungevär bör förbjudas.
  I detta sammanhang är det nödvändigt att säkerställa att det finns tillräcklig kunskap om effekterna av innovativa fiskeredskap och deras kumulativa effekter, innan sådana redskap används i större skala. Dessutom bör det finnas ett system för övervakning, kontroll och utvärdering, till stöd för såväl genomförande och forskning som utvärdering. Befintliga tillstånd bör genomgå vetenskapliga omprövningar innan de ges permanent status som ”ej förbjudna”. |
| --- | --- |

(11)

Vissa destruktiva fiskeredskap eller metoder som innebär användning av sprängämnen, giftiga ämnen, bedövande ämnen, elektrisk ström, tryckluftshammare eller andra slagredskap, släpredskap och gripklor för att skörda röda koraller, andra typer av koraller eller koralliknande arter samt vissa harpungevär bör förbjudas.
  I detta sammanhang är det nödvändigt att säkerställa att det finns tillräcklig kunskap om effekterna av innovativa fiskeredskap och deras kumulativa effekter, innan sådana redskap används i större skala. Dessutom bör det finnas ett system för övervakning, kontroll och utvärdering, till stöd för såväl genomförande och forskning som utvärdering. Befintliga tillstånd bör genomgå vetenskapliga omprövningar innan de ges permanent status som ”ej förbjudna”.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 11a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11a) | Det krävs detaljerad och kvantifierad kunskap om effekterna av innovativa fiskeredskap och deras kumulativa effekter på den marina miljön och marina arter innan de börjar användas allmänt i kommersiell skala. Ett effektivt övervaknings- och utvärderingsprogram bör införas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11a)

Det krävs detaljerad och kvantifierad kunskap om effekterna av innovativa fiskeredskap och deras kumulativa effekter på den marina miljön och marina arter innan de börjar användas allmänt i kommersiell skala. Ett effektivt övervaknings- och utvärderingsprogram bör införas.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | För vissa
  sällsynta arter, t.ex. vissa arter av haj och rocka,
  kan även en begränsad fiskeverksamhet innebära en allvarlig risk för bevarandet. För att skydda dem bör det införas ett allmänt förbud mot att fiska efter dessa arter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

För vissa
  sällsynta arter, t.ex. vissa arter av haj och rocka,
  kan även en begränsad fiskeverksamhet innebära en allvarlig risk för bevarandet. För att skydda dem bör det införas ett allmänt förbud mot att fiska efter dessa arter.

| (15) | För vissa
  arter som är sällsynta eller vars biologiska egenskaper gör dem särskilt sårbara för överutnyttjande
  kan även en begränsad fiskeverksamhet innebära en allvarlig risk för bevarandet. För att skydda dem bör det införas ett allmänt förbud mot att fiska efter dessa arter. |
| --- | --- |

(15)

För vissa
  arter som är sällsynta eller vars biologiska egenskaper gör dem särskilt sårbara för överutnyttjande
  kan även en begränsad fiskeverksamhet innebära en allvarlig risk för bevarandet. För att skydda dem bör det införas ett allmänt förbud mot att fiska efter dessa arter.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | För att hjälpa fångstsektorn att genomföra landningsskyldigheten bör medlemsstaterna införa åtgärder som gör det lättare att lagra eller hitta avsättningsmöjligheter för marina arter som inte når upp till minsta referensstorlek för bevarande. Dessa åtgärder bör innefatta stöd till investeringar i konstruktion och anpassning av landningsplatser och skyddshamnar eller stöd till investeringar för att höja värdet på fiskeriprodukter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

För att hjälpa fångstsektorn att genomföra landningsskyldigheten bör medlemsstaterna införa åtgärder som gör det lättare att lagra eller hitta avsättningsmöjligheter för marina arter som inte når upp till minsta referensstorlek för bevarande. Dessa åtgärder bör innefatta stöd till investeringar i konstruktion och anpassning av landningsplatser och skyddshamnar eller stöd till investeringar för att höja värdet på fiskeriprodukter.

| (21) | För att hjälpa fångstsektorn att genomföra landningsskyldigheten
  , och säkerställa lika villkor genom fullständig efterlevnad av den,
  bör medlemsstaterna införa åtgärder som gör det lättare att lagra eller hitta avsättningsmöjligheter för marina arter som inte når upp till minsta referensstorlek för bevarande. Dessa åtgärder bör innefatta stöd till investeringar i konstruktion och anpassning av landningsplatser och skyddshamnar eller stöd till investeringar för att höja värdet på fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

(21)

För att hjälpa fångstsektorn att genomföra landningsskyldigheten
  , och säkerställa lika villkor genom fullständig efterlevnad av den,
  bör medlemsstaterna införa åtgärder som gör det lättare att lagra eller hitta avsättningsmöjligheter för marina arter som inte når upp till minsta referensstorlek för bevarande. Dessa åtgärder bör innefatta stöd till investeringar i konstruktion och anpassning av landningsplatser och skyddshamnar eller stöd till investeringar för att höja värdet på fiskeriprodukter.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | I fall där vetenskapliga utlåtanden visar att det förekommer betydande oönskade fångster av arter
  som inte är föremål för fångstbegränsningar och därför inte omfattas av landningsskyldigheten
  bör medlemsstaterna genomföra pilotprojekt i syfte att undersöka hur man kan minska sådana fångster och införa lämpliga tekniska åtgärder för att uppnå detta mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

I fall där vetenskapliga utlåtanden visar att det förekommer betydande oönskade fångster av arter
  som inte är föremål för fångstbegränsningar och därför inte omfattas av landningsskyldigheten
  bör medlemsstaterna genomföra pilotprojekt i syfte att undersöka hur man kan minska sådana fångster och införa lämpliga tekniska åtgärder för att uppnå detta mål.

| (23) | I fall där vetenskapliga utlåtanden visar att det förekommer betydande oönskade fångster av arter bör medlemsstaterna genomföra pilotprojekt i syfte att undersöka hur man kan minska sådana fångster och införa lämpliga tekniska åtgärder för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(23)

I fall där vetenskapliga utlåtanden visar att det förekommer betydande oönskade fångster av arter bör medlemsstaterna genomföra pilotprojekt i syfte att undersöka hur man kan minska sådana fångster och införa lämpliga tekniska åtgärder för att uppnå detta mål.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (24) | Om inga tekniska åtgärder har införts på regional nivå bör de fastställda referensstandarderna gälla. Dessa referensstandarder bör hämtas från befintliga tekniska åtgärder, med beaktande av utlåtanden från STECF och yttranden från de berörda parterna. De bör bestå av referensmaskstorlekar för släpredskap och passiva nätredskap, minsta referensstorlekar för bevarande, stängda områden eller områden med begränsat tillträde, naturskyddsåtgärder för att
  begränsa bifångsterna
  av havsdäggdjur och havsfåglar i vissa områden och andra regionspecifika åtgärder som för närvarande är tillämpliga och som fortfarande behövs för att säkerställa att bevarandemålen fortsätter att uppfyllas tills dess att åtgärder vidtas inom ramen för regionaliseringen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24)

Om inga tekniska åtgärder har införts på regional nivå bör de fastställda referensstandarderna gälla. Dessa referensstandarder bör hämtas från befintliga tekniska åtgärder, med beaktande av utlåtanden från STECF och yttranden från de berörda parterna. De bör bestå av referensmaskstorlekar för släpredskap och passiva nätredskap, minsta referensstorlekar för bevarande, stängda områden eller områden med begränsat tillträde, naturskyddsåtgärder för att
  begränsa bifångsterna
  av havsdäggdjur och havsfåglar i vissa områden och andra regionspecifika åtgärder som för närvarande är tillämpliga och som fortfarande behövs för att säkerställa att bevarandemålen fortsätter att uppfyllas tills dess att åtgärder vidtas inom ramen för regionaliseringen.

| (24) | Om inga tekniska åtgärder har införts på regional nivå bör de fastställda referensstandarderna gälla. Dessa referensstandarder bör hämtas från befintliga tekniska åtgärder, med beaktande av utlåtanden från STECF och yttranden från de berörda parterna. De bör bestå av referensmaskstorlekar för släpredskap och passiva nätredskap, minsta referensstorlekar för bevarande, stängda områden eller områden med begränsat tillträde, naturskyddsåtgärder för att
  minimera och om möjligt eliminera oavsiktlig fångst
  av havsdäggdjur och havsfåglar i vissa områden och andra regionspecifika åtgärder som för närvarande är tillämpliga och som fortfarande behövs för att säkerställa att bevarandemålen fortsätter att uppfyllas tills dess att åtgärder vidtas inom ramen för regionaliseringen. |
| --- | --- |

(24)

Om inga tekniska åtgärder har införts på regional nivå bör de fastställda referensstandarderna gälla. Dessa referensstandarder bör hämtas från befintliga tekniska åtgärder, med beaktande av utlåtanden från STECF och yttranden från de berörda parterna. De bör bestå av referensmaskstorlekar för släpredskap och passiva nätredskap, minsta referensstorlekar för bevarande, stängda områden eller områden med begränsat tillträde, naturskyddsåtgärder för att
  minimera och om möjligt eliminera oavsiktlig fångst
  av havsdäggdjur och havsfåglar i vissa områden och andra regionspecifika åtgärder som för närvarande är tillämpliga och som fortfarande behövs för att säkerställa att bevarandemålen fortsätter att uppfyllas tills dess att åtgärder vidtas inom ramen för regionaliseringen.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | Medlemsstaterna
  kan i
  samarbete med
  berörda parter
  utarbeta gemensamma rekommendationer om lämpliga tekniska åtgärder som avviker från referensåtgärderna i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens regionaliseringsprocess. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

Medlemsstaterna
  kan i
  samarbete med
  berörda parter
  utarbeta gemensamma rekommendationer om lämpliga tekniska åtgärder som avviker från referensåtgärderna i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens regionaliseringsprocess.

| (25) | Medlemsstaterna
  , i nära
  samarbete med
  berörd rådgivande nämnd, bör kunna
  utarbeta gemensamma rekommendationer om lämpliga tekniska åtgärder
  , på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning,
  som avviker från referensåtgärderna
  för att anpassa de tekniska åtgärderna till fiskets regionala särdrag
  i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens regionaliseringsprocess
  , även om det saknas en flerårig förvaltningsplan
  . |
| --- | --- |

(25)

Medlemsstaterna
  , i nära
  samarbete med
  berörd rådgivande nämnd, bör kunna
  utarbeta gemensamma rekommendationer om lämpliga tekniska åtgärder
  , på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning,
  som avviker från referensåtgärderna
  för att anpassa de tekniska åtgärderna till fiskets regionala särdrag
  i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens regionaliseringsprocess
  , även om det saknas en flerårig förvaltningsplan
  .

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (26) | Sådana
  regionala tekniska åtgärder bör
  minst
  vara
  likvärdiga med referensstandarderna vad gäller
  fiskemönster och
  skydd för känsliga arter och livsmiljöer
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

Sådana
  regionala tekniska åtgärder bör
  minst
  vara
  likvärdiga med referensstandarderna vad gäller
  fiskemönster och
  skydd för känsliga arter och livsmiljöer
  .

| (26) | Regionalisering bör användas för att utforma skräddarsydda åtgärder som beaktar varje fiskeområdes särdrag och skyddar deras känsliga arter och livsmiljöer. Sådana
  regionala tekniska åtgärder bör vara
  hållbara och minst säkerställa samma
  fiskemönster och
  skyddsnivå som referensstandarderna. Antagandet av eventuella regionala tekniska åtgärder bör bygga på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning. |
| --- | --- |

(26)

Regionalisering bör användas för att utforma skräddarsydda åtgärder som beaktar varje fiskeområdes särdrag och skyddar deras känsliga arter och livsmiljöer. Sådana
  regionala tekniska åtgärder bör vara
  hållbara och minst säkerställa samma
  fiskemönster och
  skyddsnivå som referensstandarderna. Antagandet av eventuella regionala tekniska åtgärder bör bygga på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 26a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26a) | Beslut som fattas av regionala grupper av medlemsstater inom ramen för regionaliseringen bör uppfylla samma krav på demokratisk översyn som besluten i de berörda medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26a)

Beslut som fattas av regionala grupper av medlemsstater inom ramen för regionaliseringen bör uppfylla samma krav på demokratisk översyn som besluten i de berörda medlemsstaterna.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 26b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26b) | Regionalisering bör användas som ett verktyg för att uppmuntra till deltagande av alla relevanta intressenter, inbegripet icke-statliga organisationer, och att ge tyngd åt yrkesfiskare och deras engagemang så att de i nära samarbete med medlemsstater, rådgivande nämnder och forskare kan arbeta för att ta fram skräddarsydda åtgärder som tar hänsyn till särdragen i varje enskilt fiskeområde och skyddar miljöförhållandena där. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26b)

Regionalisering bör användas som ett verktyg för att uppmuntra till deltagande av alla relevanta intressenter, inbegripet icke-statliga organisationer, och att ge tyngd åt yrkesfiskare och deras engagemang så att de i nära samarbete med medlemsstater, rådgivande nämnder och forskare kan arbeta för att ta fram skräddarsydda åtgärder som tar hänsyn till särdragen i varje enskilt fiskeområde och skyddar miljöförhållandena där.

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 27a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (27a) | Om det föreligger ett direkt förvaltningsintresse i fråga om en enskild medlemsstat kan förslag på enskilda tekniska åtgärder, för att ändra gällande bevarandeåtgärder, läggas fram efter samråd med relevanta rådgivande nämnder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27a)

Om det föreligger ett direkt förvaltningsintresse i fråga om en enskild medlemsstat kan förslag på enskilda tekniska åtgärder, för att ändra gällande bevarandeåtgärder, läggas fram efter samråd med relevanta rådgivande nämnder.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | Vid utarbetandet av gemensamma rekommendationer för att
  i de fleråriga planerna
  anta artspecifika selektiva redskap eller redskap med andra maskstorlekar som alternativ till gällande referensmaskstorlekar, bör regionala grupper av medlemsstater säkerställa att dessa alternativa redskap ger minst lika hög selektivitet som eller bättre selektivitet än referensredskapen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

Vid utarbetandet av gemensamma rekommendationer för att
  i de fleråriga planerna
  anta artspecifika selektiva redskap eller redskap med andra maskstorlekar som alternativ till gällande referensmaskstorlekar, bör regionala grupper av medlemsstater säkerställa att dessa alternativa redskap ger minst lika hög selektivitet som eller bättre selektivitet än referensredskapen.

| (28) | Vid utarbetandet av gemensamma rekommendationer för att anta artspecifika selektiva redskap eller redskap med andra maskstorlekar som alternativ till gällande referensmaskstorlekar, bör regionala grupper av medlemsstater säkerställa att dessa alternativa redskap ger minst lika hög selektivitet som eller bättre selektivitet än referensredskapen. |
| --- | --- |

(28)

Vid utarbetandet av gemensamma rekommendationer för att anta artspecifika selektiva redskap eller redskap med andra maskstorlekar som alternativ till gällande referensmaskstorlekar, bör regionala grupper av medlemsstater säkerställa att dessa alternativa redskap ger minst lika hög selektivitet som eller bättre selektivitet än referensredskapen.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 29

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (29) | Vid utarbetandet av gemensamma rekommendationer för att
  i de fleråriga planerna
  ändra eller fastställa nya stängda områden eller områden med begränsat tillträde i syfte att skydda ungfisk eller lekansamlingar, bör regionala grupper av medlemsstater fastställa specifikationer, omfattning, varaktighet, redskapsrestriktioner och kontroll- och övervakningssystem i sina gemensamma rekommendationer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29)

Vid utarbetandet av gemensamma rekommendationer för att
  i de fleråriga planerna
  ändra eller fastställa nya stängda områden eller områden med begränsat tillträde i syfte att skydda ungfisk eller lekansamlingar, bör regionala grupper av medlemsstater fastställa specifikationer, omfattning, varaktighet, redskapsrestriktioner och kontroll- och övervakningssystem i sina gemensamma rekommendationer.

| (29) | Vid utarbetandet av gemensamma rekommendationer för att ändra eller fastställa nya stängda områden eller områden med begränsat tillträde i syfte att skydda ungfisk eller lekansamlingar, bör regionala grupper av medlemsstater fastställa specifikationer, omfattning, varaktighet, redskapsrestriktioner och kontroll- och övervakningssystem i sina gemensamma rekommendationer. |
| --- | --- |

(29)

Vid utarbetandet av gemensamma rekommendationer för att ändra eller fastställa nya stängda områden eller områden med begränsat tillträde i syfte att skydda ungfisk eller lekansamlingar, bör regionala grupper av medlemsstater fastställa specifikationer, omfattning, varaktighet, redskapsrestriktioner och kontroll- och övervakningssystem i sina gemensamma rekommendationer.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (30) | Vid utarbetandet av gemensamma rekommendationer för att
  i de fleråriga planerna
  ändra eller fastställa minsta referensstorlekar för bevarande, bör regionala grupper av medlemsstater
  säkerställa
  att målen för den gemensamma fiskeripolitiken
  inte äventyras
  genom att säkerställa att skyddet av unga exemplar av marina arter respekteras och samtidigt säkerställa att det inte införs någon snedvridning på marknaden och att det inte skapas någon marknad för fisk som inte når upp till minsta referensstorlekar för bevarande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30)

Vid utarbetandet av gemensamma rekommendationer för att
  i de fleråriga planerna
  ändra eller fastställa minsta referensstorlekar för bevarande, bör regionala grupper av medlemsstater
  säkerställa
  att målen för den gemensamma fiskeripolitiken
  inte äventyras
  genom att säkerställa att skyddet av unga exemplar av marina arter respekteras och samtidigt säkerställa att det inte införs någon snedvridning på marknaden och att det inte skapas någon marknad för fisk som inte når upp till minsta referensstorlekar för bevarande.

| (30) | Vid utarbetandet av gemensamma rekommendationer för att ändra eller fastställa minsta referensstorlekar för bevarande, bör regionala grupper av medlemsstater
  bidra till
  att målen för den gemensamma fiskeripolitiken
  uppnås
  genom att säkerställa att skyddet av unga exemplar av marina arter
  helt och fullt
  respekteras och samtidigt säkerställa att det inte införs någon snedvridning på marknaden och att det inte skapas någon marknad för fisk som inte når upp till minsta referensstorlekar för bevarande. |
| --- | --- |

(30)

Vid utarbetandet av gemensamma rekommendationer för att ändra eller fastställa minsta referensstorlekar för bevarande, bör regionala grupper av medlemsstater
  bidra till
  att målen för den gemensamma fiskeripolitiken
  uppnås
  genom att säkerställa att skyddet av unga exemplar av marina arter
  helt och fullt
  respekteras och samtidigt säkerställa att det inte införs någon snedvridning på marknaden och att det inte skapas någon marknad för fisk som inte når upp till minsta referensstorlekar för bevarande.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 31

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (31) | Inrättandet av realtidsstängningar i förening med bestämmelser om förflyttning som en ytterligare åtgärd för att skydda ungfisk eller lekansamlingar bör tillåtas som ett alternativ som kommer att utvecklas ytterligare inom ramen för gemensamma rekommendationer. Villkoren för införande och upphävande av sådana områden samt kontroll- och övervakningsförfaranden bör fastställas i de relevanta gemensamma rekommendationerna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(31)

Inrättandet av realtidsstängningar i förening med bestämmelser om förflyttning som en ytterligare åtgärd för att skydda ungfisk eller lekansamlingar bör tillåtas som ett alternativ som kommer att utvecklas ytterligare inom ramen för gemensamma rekommendationer. Villkoren för införande och upphävande av sådana områden samt kontroll- och övervakningsförfaranden bör fastställas i de relevanta gemensamma rekommendationerna.

| (31) | Inrättandet av realtidsstängningar i förening med bestämmelser om förflyttning som en ytterligare åtgärd för att skydda ungfisk eller lekansamlingar
  eller känsliga arter
  bör tillåtas som ett alternativ som kommer att utvecklas ytterligare inom ramen för gemensamma rekommendationer. Villkoren för införande och upphävande av sådana områden
  , inbegripet undantag där så är lämpligt,
  samt kontroll- och övervakningsförfaranden bör fastställas i de relevanta gemensamma rekommendationerna. |
| --- | --- |

(31)

Inrättandet av realtidsstängningar i förening med bestämmelser om förflyttning som en ytterligare åtgärd för att skydda ungfisk eller lekansamlingar
  eller känsliga arter
  bör tillåtas som ett alternativ som kommer att utvecklas ytterligare inom ramen för gemensamma rekommendationer. Villkoren för införande och upphävande av sådana områden
  , inbegripet undantag där så är lämpligt,
  samt kontroll- och övervakningsförfaranden bör fastställas i de relevanta gemensamma rekommendationerna.

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 32

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (32) | På grundval av en vetenskaplig bedömning av effekterna av innovativa redskap, vederbörligen utvärderad av STECF,
  kan användningen
  av
  sådana
  redskap eller en utvidgning till användningen av
  nya
  redskap, t.ex. trålar med elektrisk ström, ingå som ett alternativ i gemensamma rekommendationer från regionala grupper av medlemsstater. Användningen av innovativa fiskeredskap bör inte tillåtas när den vetenskapliga bedömningen visar att användningen kommer att leda till negativ påverkan på känsliga livsmiljöer
  och
  icke-målarter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(32)

På grundval av en vetenskaplig bedömning av effekterna av innovativa redskap, vederbörligen utvärderad av STECF,
  kan användningen
  av
  sådana
  redskap eller en utvidgning till användningen av
  nya
  redskap, t.ex. trålar med elektrisk ström, ingå som ett alternativ i gemensamma rekommendationer från regionala grupper av medlemsstater. Användningen av innovativa fiskeredskap bör inte tillåtas när den vetenskapliga bedömningen visar att användningen kommer att leda till negativ påverkan på känsliga livsmiljöer
  och
  icke-målarter.

| (32) | På grundval av en vetenskaplig bedömning av effekterna av innovativa redskap, vederbörligen utvärderad av STECF,
  inbegripet potentiella negativa effekter
  av
  vissa
  redskap
  , kan användningen
  eller en utvidgning till användningen av
  innovativa
  redskap ingå som ett alternativ i gemensamma rekommendationer från regionala grupper av medlemsstater. Användningen av innovativa fiskeredskap bör inte tillåtas när den vetenskapliga bedömningen visar att användningen kommer att leda till negativ
  direkt eller kumulativ
  påverkan på
  marina livsmiljöer, särskilt
  känsliga livsmiljöer
  eller
  icke-målarter
  , eller att den kommer att äventyra uppnåendet av god miljöstatus för marina vatten
  . |
| --- | --- |

(32)

På grundval av en vetenskaplig bedömning av effekterna av innovativa redskap, vederbörligen utvärderad av STECF,
  inbegripet potentiella negativa effekter
  av
  vissa
  redskap
  , kan användningen
  eller en utvidgning till användningen av
  innovativa
  redskap ingå som ett alternativ i gemensamma rekommendationer från regionala grupper av medlemsstater. Användningen av innovativa fiskeredskap bör inte tillåtas när den vetenskapliga bedömningen visar att användningen kommer att leda till negativ
  direkt eller kumulativ
  påverkan på
  marina livsmiljöer, särskilt
  känsliga livsmiljöer
  eller
  icke-målarter
  , eller att den kommer att äventyra uppnåendet av god miljöstatus för marina vatten
  .

Ändring 268

Förslag till förordning

Skäl 32a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (32a) | Regionala grupper bör utveckla ytterligare begränsningsåtgärder per redskapstyp, med utgångspunkt i vetenskapliga utlåtanden och bästa praxis, för att minimera och, där så är möjligt, eliminera bifångster av havsfåglar och havsdäggdjur, i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG och rådets direktiv 79/409/EEG

   (1a)

  och avtalet om skydd för småvalar i Östersjön och Nordsjön (ASCOBANS) av den 17 mars 1992, i dess ändrade lydelse. |

Kommissionens förslag

Ändring

(32a)

Regionala grupper bör utveckla ytterligare begränsningsåtgärder per redskapstyp, med utgångspunkt i vetenskapliga utlåtanden och bästa praxis, för att minimera och, där så är möjligt, eliminera bifångster av havsfåglar och havsdäggdjur, i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG och rådets direktiv 79/409/EEG

   (1a)

  och avtalet om skydd för småvalar i Östersjön och Nordsjön (ASCOBANS) av den 17 mars 1992, i dess ändrade lydelse.

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 33

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (33) | I syfte att minimera
  bifångsterna
  av känsliga arter och fiskeredskapens påverkan på känsliga livsmiljöer, bör regionala grupper av medlemsstater utarbeta ytterligare åtgärder för att minska fiskets påverkan på känsliga arter och livsmiljöer. Om det finns vetenskapliga belägg för att det föreligger ett allvarligt hot mot bevarandet av sådana arter och livsmiljöer bör medlemsstaterna införa ytterligare restriktioner avseende utformningen och användningen av vissa fiskeredskap eller till och med införa ett totalt förbud mot att använda dem i den aktuella regionen. Mer specifikt kan sådana bestämmelser tillämpas på användningen av drivgarn som i vissa områden lett till betydande fångster av valar och havsfåglar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(33)

I syfte att minimera
  bifångsterna
  av känsliga arter och fiskeredskapens påverkan på känsliga livsmiljöer, bör regionala grupper av medlemsstater utarbeta ytterligare åtgärder för att minska fiskets påverkan på känsliga arter och livsmiljöer. Om det finns vetenskapliga belägg för att det föreligger ett allvarligt hot mot bevarandet av sådana arter och livsmiljöer bör medlemsstaterna införa ytterligare restriktioner avseende utformningen och användningen av vissa fiskeredskap eller till och med införa ett totalt förbud mot att använda dem i den aktuella regionen. Mer specifikt kan sådana bestämmelser tillämpas på användningen av drivgarn som i vissa områden lett till betydande fångster av valar och havsfåglar.

| (33) | I syfte att minimera
  och om möjligt eliminera de oavsiktliga fångsterna
  av känsliga arter och fiskeredskapens påverkan på känsliga livsmiljöer, bör regionala grupper av medlemsstater utarbeta ytterligare åtgärder för att minska fiskets påverkan på känsliga arter och livsmiljöer. Om det finns vetenskapliga belägg för att det föreligger ett allvarligt hot mot bevarandet av sådana arter och livsmiljöer bör medlemsstaterna införa ytterligare restriktioner avseende utformningen och användningen av vissa fiskeredskap eller till och med införa ett totalt förbud mot att använda dem i den aktuella regionen
  i syfte att skydda den marina miljön, lokala fiskbestånd och berörda kustsamhällen
  . Mer specifikt kan sådana bestämmelser tillämpas på användningen av drivgarn som i vissa områden lett till betydande fångster av valar och havsfåglar. |
| --- | --- |

(33)

I syfte att minimera
  och om möjligt eliminera de oavsiktliga fångsterna
  av känsliga arter och fiskeredskapens påverkan på känsliga livsmiljöer, bör regionala grupper av medlemsstater utarbeta ytterligare åtgärder för att minska fiskets påverkan på känsliga arter och livsmiljöer. Om det finns vetenskapliga belägg för att det föreligger ett allvarligt hot mot bevarandet av sådana arter och livsmiljöer bör medlemsstaterna införa ytterligare restriktioner avseende utformningen och användningen av vissa fiskeredskap eller till och med införa ett totalt förbud mot att använda dem i den aktuella regionen
  i syfte att skydda den marina miljön, lokala fiskbestånd och berörda kustsamhällen
  . Mer specifikt kan sådana bestämmelser tillämpas på användningen av drivgarn som i vissa områden lett till betydande fångster av valar och havsfåglar.

Ändring 35

Förslag till förordning

Skäl 35

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (35) | I syfte att behålla de befintliga detaljerade rekommendationer som antagits av Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC) bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på förteckningarna över känsliga marina ekosystem samt med avseende på specifika tekniska åtgärder relaterade till definierade åtgärder för att skydda birkelånga och kungsfiskar. Kommissionen bör även ges befogenhet att anta delegerade akter med avseende på inkorporering i unionsrätten av framtida ändringar av de åtgärder som antagits av NEAFC, som ingår i vissa uttryckligen definierade icke-väsentliga delar av denna förordning och som blir bindande för unionen enligt villkoren i konventionen. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(35)

I syfte att behålla de befintliga detaljerade rekommendationer som antagits av Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC) bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på förteckningarna över känsliga marina ekosystem samt med avseende på specifika tekniska åtgärder relaterade till definierade åtgärder för att skydda birkelånga och kungsfiskar. Kommissionen bör även ges befogenhet att anta delegerade akter med avseende på inkorporering i unionsrätten av framtida ändringar av de åtgärder som antagits av NEAFC, som ingår i vissa uttryckligen definierade icke-väsentliga delar av denna förordning och som blir bindande för unionen enligt villkoren i konventionen. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå.

utgår

Ändring 36

Förslag till förordning

Skäl 36

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (36) | För att inte hindra vetenskaplig forskning eller utsättning och flyttning av fisk bör bestämmelserna i denna förordning inte vara tillämpliga på förfaranden som kan vara nödvändiga för sådan verksamhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(36)

För att inte hindra vetenskaplig forskning eller utsättning och flyttning av fisk bör bestämmelserna i denna förordning inte vara tillämpliga på förfaranden som kan vara nödvändiga för sådan verksamhet.

| (36) | För att inte hindra vetenskaplig forskning eller
  direkt
  utsättning och flyttning av fisk bör bestämmelserna i denna förordning inte vara tillämpliga på förfaranden som kan vara nödvändiga för sådan verksamhet. |
| --- | --- |

(36)

För att inte hindra vetenskaplig forskning eller
  direkt
  utsättning och flyttning av fisk bör bestämmelserna i denna förordning inte vara tillämpliga på förfaranden som kan vara nödvändiga för sådan verksamhet.

Ändring 37

Förslag till förordning

Skäl 37

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (37) | När tillgängliga vetenskapliga utlåtanden visar att det krävs omedelbara åtgärder för att skydda marina arter bör kommissionen ges befogenhet att i vederbörligen motiverade fall skyndsamt anta tillämpliga delegerade akter om fastställande av tekniska åtgärder för att begränsa sådana hot, vilka kompletterar eller avviker från denna förordning, eller tekniska åtgärder som fastställts på annat sätt i enlighet med unionslagstiftningen. Dessa åtgärder bör i synnerhet utformas för att hantera oväntade förändringar i beståndsmönstren till följd av hög eller låg rekrytering av ungfisk till ett bestånd, för att skydda lekande fisk eller skaldjur när bestånden befinner sig på mycket låga nivåer eller för att hantera andra förändringar i bevarandestatusen för fiskbestånd, som skulle kunna hota beståndets tillstånd.
  De
  kan innehålla restriktioner i fråga om användningen av släpredskap eller passiva redskap eller i fråga om fisket i vissa områden eller under vissa perioder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(37)

När tillgängliga vetenskapliga utlåtanden visar att det krävs omedelbara åtgärder för att skydda marina arter bör kommissionen ges befogenhet att i vederbörligen motiverade fall skyndsamt anta tillämpliga delegerade akter om fastställande av tekniska åtgärder för att begränsa sådana hot, vilka kompletterar eller avviker från denna förordning, eller tekniska åtgärder som fastställts på annat sätt i enlighet med unionslagstiftningen. Dessa åtgärder bör i synnerhet utformas för att hantera oväntade förändringar i beståndsmönstren till följd av hög eller låg rekrytering av ungfisk till ett bestånd, för att skydda lekande fisk eller skaldjur när bestånden befinner sig på mycket låga nivåer eller för att hantera andra förändringar i bevarandestatusen för fiskbestånd, som skulle kunna hota beståndets tillstånd.
  De
  kan innehålla restriktioner i fråga om användningen av släpredskap eller passiva redskap eller i fråga om fisket i vissa områden eller under vissa perioder.

| (37) | När
  bästa
  tillgängliga vetenskapliga utlåtanden visar att det krävs omedelbara åtgärder för att skydda marina arter
  och livsmiljöer
  bör kommissionen ges befogenhet att i vederbörligen motiverade fall skyndsamt anta tillämpliga delegerade akter om fastställande av tekniska åtgärder för att begränsa sådana hot, vilka kompletterar eller avviker från denna förordning, eller tekniska åtgärder som fastställts på annat sätt i enlighet med unionslagstiftningen. Dessa åtgärder bör i synnerhet utformas för att hantera oväntade förändringar i beståndsmönstren till följd av hög eller låg rekrytering av ungfisk till ett bestånd
  eller oavsiktlig fångst av känsliga arter
  , för att skydda lekande fisk eller skaldjur när bestånden befinner sig på mycket låga nivåer eller för att hantera andra förändringar i bevarandestatusen för fiskbestånd
  eller känsliga arter
  , som skulle kunna hota beståndets tillstånd
  och för att åtgärda försämringar av artpopulationer och livsmiljöer till följd av fiskets påverkan samt andra nödvändiga bevarandeåtgärder
  .
  Sådana åtgärder
  kan innehålla restriktioner i fråga om användningen av släpredskap eller passiva redskap eller i fråga om fisket i vissa områden eller under vissa perioder. |
| --- | --- |

(37)

När
  bästa
  tillgängliga vetenskapliga utlåtanden visar att det krävs omedelbara åtgärder för att skydda marina arter
  och livsmiljöer
  bör kommissionen ges befogenhet att i vederbörligen motiverade fall skyndsamt anta tillämpliga delegerade akter om fastställande av tekniska åtgärder för att begränsa sådana hot, vilka kompletterar eller avviker från denna förordning, eller tekniska åtgärder som fastställts på annat sätt i enlighet med unionslagstiftningen. Dessa åtgärder bör i synnerhet utformas för att hantera oväntade förändringar i beståndsmönstren till följd av hög eller låg rekrytering av ungfisk till ett bestånd
  eller oavsiktlig fångst av känsliga arter
  , för att skydda lekande fisk eller skaldjur när bestånden befinner sig på mycket låga nivåer eller för att hantera andra förändringar i bevarandestatusen för fiskbestånd
  eller känsliga arter
  , som skulle kunna hota beståndets tillstånd
  och för att åtgärda försämringar av artpopulationer och livsmiljöer till följd av fiskets påverkan samt andra nödvändiga bevarandeåtgärder
  .
  Sådana åtgärder
  kan innehålla restriktioner i fråga om användningen av släpredskap eller passiva redskap eller i fråga om fisket i vissa områden eller under vissa perioder.

Ändring 38

Förslag till förordning

Skäl 38

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (38) | Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget bör delegeras till kommissionen så att den kan uppdatera förteckningen över fisk och skaldjur för vilka det råder förbud mot riktat fiske, uppdatera förteckningen över känsliga områden där fisket bör begränsas, anta tekniska åtgärder som en del av fleråriga planer, och anta tekniska åtgärder som en del av tillfälliga utkastplaner. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(38)

Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget bör delegeras till kommissionen så att den kan uppdatera förteckningen över fisk och skaldjur för vilka det råder förbud mot riktat fiske, uppdatera förteckningen över känsliga områden där fisket bör begränsas, anta tekniska åtgärder som en del av fleråriga planer, och anta tekniska åtgärder som en del av tillfälliga utkastplaner. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

| (38) | Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget bör delegeras till kommissionen så att den
  , i syfte att fastställa resultatindikatorer för tekniska åtgärder i samband med fångster av fisk som är mindre än minsta referensstorlek för bevarande,
  kan
  fastställa de centrala fiskeriverksamheterna och nivåerna för sådana fångster som gäller för dessa centrala fiskeriverksamheter,
  uppdatera förteckningen över fisk och skaldjur för vilka det råder förbud mot riktat fiske, uppdatera förteckningen över känsliga områden där fisket bör begränsas, anta tekniska åtgärder som en del av
  fleråriga planer eller om så är nödvändigt utom ramen för
  fleråriga planer, och anta tekniska åtgärder som en del av tillfälliga utkastplaner. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  och på grundval av STECF-bedömningar
  . När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(38)

Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget bör delegeras till kommissionen så att den
  , i syfte att fastställa resultatindikatorer för tekniska åtgärder i samband med fångster av fisk som är mindre än minsta referensstorlek för bevarande,
  kan
  fastställa de centrala fiskeriverksamheterna och nivåerna för sådana fångster som gäller för dessa centrala fiskeriverksamheter,
  uppdatera förteckningen över fisk och skaldjur för vilka det råder förbud mot riktat fiske, uppdatera förteckningen över känsliga områden där fisket bör begränsas, anta tekniska åtgärder som en del av
  fleråriga planer eller om så är nödvändigt utom ramen för
  fleråriga planer, och anta tekniska åtgärder som en del av tillfälliga utkastplaner. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  och på grundval av STECF-bedömningar
  . När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

Ändring 39

Förslag till förordning

Skäl 40

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (40) | Senast
  vid utgången av 2020
  och därefter vart tredje år bör kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning, på grundval av den information som överlämnats av medlemsstaterna och de berörda rådgivande nämnderna, efter att ha bedömts av STECF. Denna rapport bör bedöma i vilken omfattning tekniska åtgärder, både regionalt och på unionsnivå, har bidragit till att uppnå målen och nå
  det syfte
  som anges i denna förordning. På grundval av denna rapport, och när det på regional nivå finns belägg för att mål
  och syften
  inte har uppfyllts, bör medlemsstaterna i den aktuella regionen lägga fram en plan som anger vilka korrigerande åtgärder som kommer att vidtas för att säkerställa att dessa mål
  och syften
  kan uppfyllas. Kommissionen bör också föreslå Europaparlamentet och rådet nödvändiga ändringar av denna förordning, på grundval av rapporten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(40)

Senast
  vid utgången av 2020
  och därefter vart tredje år bör kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning, på grundval av den information som överlämnats av medlemsstaterna och de berörda rådgivande nämnderna, efter att ha bedömts av STECF. Denna rapport bör bedöma i vilken omfattning tekniska åtgärder, både regionalt och på unionsnivå, har bidragit till att uppnå målen och nå
  det syfte
  som anges i denna förordning. På grundval av denna rapport, och när det på regional nivå finns belägg för att mål
  och syften
  inte har uppfyllts, bör medlemsstaterna i den aktuella regionen lägga fram en plan som anger vilka korrigerande åtgärder som kommer att vidtas för att säkerställa att dessa mål
  och syften
  kan uppfyllas. Kommissionen bör också föreslå Europaparlamentet och rådet nödvändiga ändringar av denna förordning, på grundval av rapporten.

| (40) | Senast
  den ... [tre år efter denna förordnings ikraftträdande]
  och därefter vart tredje år bör kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning, på grundval av den information som överlämnats av medlemsstaterna och de berörda rådgivande nämnderna, efter att ha bedömts av STECF. Denna rapport bör bedöma i vilken omfattning tekniska åtgärder, både regionalt och på unionsnivå, har bidragit till att uppnå målen och nå
  nivån för de resultatindikatorer
  som anges i denna förordning. På grundval av denna rapport, och när det på regional nivå finns belägg för att mål inte har uppfyllts
  eller för att resultatindikatorerna ligger på en otillfredsställande nivå
  , bör medlemsstaterna i den aktuella regionen lägga fram en plan som anger vilka korrigerande åtgärder som kommer att vidtas för att säkerställa att dessa mål kan uppfyllas
  och resultatindikatorernas nivå kan förbättras
  . Kommissionen bör också föreslå Europaparlamentet och rådet nödvändiga ändringar av denna förordning, på grundval av rapporten. |
| --- | --- |

(40)

Senast
  den ... [tre år efter denna förordnings ikraftträdande]
  och därefter vart tredje år bör kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning, på grundval av den information som överlämnats av medlemsstaterna och de berörda rådgivande nämnderna, efter att ha bedömts av STECF. Denna rapport bör bedöma i vilken omfattning tekniska åtgärder, både regionalt och på unionsnivå, har bidragit till att uppnå målen och nå
  nivån för de resultatindikatorer
  som anges i denna förordning. På grundval av denna rapport, och när det på regional nivå finns belägg för att mål inte har uppfyllts
  eller för att resultatindikatorerna ligger på en otillfredsställande nivå
  , bör medlemsstaterna i den aktuella regionen lägga fram en plan som anger vilka korrigerande åtgärder som kommer att vidtas för att säkerställa att dessa mål kan uppfyllas
  och resultatindikatorernas nivå kan förbättras
  . Kommissionen bör också föreslå Europaparlamentet och rådet nödvändiga ändringar av denna förordning, på grundval av rapporten.

Ändring 40

Förslag till förordning

Skäl 42

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (42) | Rådets förordningar (EG) nr 1967/2006 (29), (EG) nr 1098/2007 (30), (EG) nr 1224/2009 (31) och Europaparlamentets och rådets
  förordningar (EU) nr 1343/2011

   (32)

  och
  (EU) nr 1380/2013 (33) bör ändras i enlighet med detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(42)

Rådets förordningar (EG) nr 1967/2006 (29), (EG) nr 1098/2007 (30), (EG) nr 1224/2009 (31) och Europaparlamentets och rådets
  förordningar (EU) nr 1343/2011

   (32)

  och
  (EU) nr 1380/2013 (33) bör ändras i enlighet med detta.

| (42) | Rådets förordningar (EG) nr 1967/2006 (29), (EG) nr 1098/2007 (30), (EG) nr 1224/2009 (31) och Europaparlamentets och rådets
  förordning
  (EU) nr 1380/2013 (33) bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(42)

Rådets förordningar (EG) nr 1967/2006 (29), (EG) nr 1098/2007 (30), (EG) nr 1224/2009 (31) och Europaparlamentets och rådets
  förordning
  (EU) nr 1380/2013 (33) bör ändras i enlighet med detta.

Ändring 41

Förslag till förordning

Skäl 43

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (43) | I syfte att komplettera eller ändra befintliga närmare bestämmelser som införlivar rekommendationer som antagits av Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (AKFM) bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på tekniska åtgärder i förordning (EU) nr 1343/2011. Kommissionen bör även ges befogenhet att anta delegerade akter med avseende på inkorporering i unionsrätten av framtida ändringar av de åtgärder som antagits av AKFM, som ingår i vissa uttryckligen definierade icke-väsentliga delar av denna förordning och som blir bindande för unionen enligt villkoren i AKFM-avtalet. Förordning (EU) nr 1343/2011 bör ändras i enlighet med detta. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(43)

I syfte att komplettera eller ändra befintliga närmare bestämmelser som införlivar rekommendationer som antagits av Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (AKFM) bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på tekniska åtgärder i förordning (EU) nr 1343/2011. Kommissionen bör även ges befogenhet att anta delegerade akter med avseende på inkorporering i unionsrätten av framtida ändringar av de åtgärder som antagits av AKFM, som ingår i vissa uttryckligen definierade icke-väsentliga delar av denna förordning och som blir bindande för unionen enligt villkoren i AKFM-avtalet. Förordning (EU) nr 1343/2011 bör ändras i enlighet med detta. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå.

utgår

Ändring 42

Förslag till förordning

Artikel 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | användning av fiskeredskap
  och växelverkan mellan fiskeverksamheten och de marina ekosystemen
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(b)

användning av fiskeredskap
  och växelverkan mellan fiskeverksamheten och de marina ekosystemen
  .

| (b) | användning av fiskeredskap. |
| --- | --- |

(b)

användning av fiskeredskap.

Ändring 43

Förslag till förordning

Artikel 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | växelverkan mellan dessa redskap och de marina ekosystemen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ba)

växelverkan mellan dessa redskap och de marina ekosystemen.

Ändring 44

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Denna förordning
  ska tillämpas på
  verksamhet
  som bedrivs av
  unionsfiskefiskefartyg
  och av medborgare i medlemsstater, utan att detta påverkar flaggstatens primära ansvar, i de fiskezoner som avses i artikel 5 samt av fiskefartyg som för tredjelands flagg och som är registrerade i tredjeländer, när de fiskar i unionens vatten. | 1.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 29
  ska
  denna förordning
  tillämpas på
  all fiskeverksamhet (fritidsfiske och kommersiellt fiske)
  som bedrivs av
  unionsfiskefartyg
  och av medborgare i medlemsstater, utan att detta påverkar flaggstatens primära ansvar, i de fiskezoner som avses i artikel 5 samt av fiskefartyg som för tredjelands flagg och som är registrerade i tredjeländer, när de fiskar i unionens vatten. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   
  Denna förordning
  ska tillämpas på
  verksamhet
  som bedrivs av
  unionsfiskefiskefartyg
  och av medborgare i medlemsstater, utan att detta påverkar flaggstatens primära ansvar, i de fiskezoner som avses i artikel 5 samt av fiskefartyg som för tredjelands flagg och som är registrerade i tredjeländer, när de fiskar i unionens vatten.

1.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 29
  ska
  denna förordning
  tillämpas på
  all fiskeverksamhet (fritidsfiske och kommersiellt fiske)
  som bedrivs av
  unionsfiskefartyg
  och av medborgare i medlemsstater, utan att detta påverkar flaggstatens primära ansvar, i de fiskezoner som avses i artikel 5 samt av fiskefartyg som för tredjelands flagg och som är registrerade i tredjeländer, när de fiskar i unionens vatten.

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2

Artikel 2 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  Artiklarna 7 och 14 samt del A i bilagorna V–X
  ska även tillämpas på fritidsfiske. | 2.   
  Denna förordning
  ska även tillämpas på fritidsfiske. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  Artiklarna 7 och 14 samt del A i bilagorna V–X
  ska även tillämpas på fritidsfiske.

2.   
  Denna förordning
  ska även tillämpas på fritidsfiske.

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

Artikel 3 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Som verktyg för att stödja genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken (GJP) ska
  de tekniska åtgärderna bidra till den gemensamma fiskeripolitikens mål enligt artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013
  , särskilt artikel 2.2, 2.3 och 2.5 a och j
  . | 1.   De tekniska åtgärderna
  ska
  bidra till den gemensamma fiskeripolitikens mål enligt artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  Som verktyg för att stödja genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken (GJP) ska
  de tekniska åtgärderna bidra till den gemensamma fiskeripolitikens mål enligt artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013
  , särskilt artikel 2.2, 2.3 och 2.5 a och j
  .

1.   De tekniska åtgärderna
  ska
  bidra till den gemensamma fiskeripolitikens mål enligt artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013.

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – inledningen

Artikel 3 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  Utöver detta ska
  de tekniska åtgärderna i synnerhet | 2.   De tekniska åtgärderna
  ska
  i synnerhet
  bidra till att man kan uppnå följande mål: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  Utöver detta ska
  de tekniska åtgärderna i synnerhet

2.   De tekniska åtgärderna
  ska
  i synnerhet
  bidra till att man kan uppnå följande mål:

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led a

Artikel 3 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | skapa optimala
  fiskemönster till skydd för ungfisk och lekansamlingar av marina arter, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

skapa optimala
  fiskemönster till skydd för ungfisk och lekansamlingar av marina arter,

skapa optimala

| (a) | säkerställa hållbara
  fiskemönster till skydd för ungfisk och lekansamlingar av marina arter,
  och tillhandahålla lämpliga skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

(a)

säkerställa hållbara
  fiskemönster till skydd för ungfisk och lekansamlingar av marina arter,
  och tillhandahålla lämpliga skyddsåtgärder.

säkerställa hållbara

och tillhandahålla lämpliga skyddsåtgärder.

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led b

Artikel 3 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | säkerställa att
  de bifångster
  av
  de
  marina arter som förtecknas i direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG
  och av andra känsliga arter
  som sker inom fisket minimeras och om möjligt elimineras
  så att de inte utgör ett hot mot bevarandestatusen för dessa arter
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

säkerställa att
  de bifångster
  av
  de
  marina arter som förtecknas i direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG
  och av andra känsliga arter
  som sker inom fisket minimeras och om möjligt elimineras
  så att de inte utgör ett hot mot bevarandestatusen för dessa arter
  ,

de bifångster

de

och av andra känsliga arter

så att de inte utgör ett hot mot bevarandestatusen för dessa arter

| (b) | säkerställa att
  oavsiktliga fångster
  av
  känsliga
  marina arter
  , i synnerhet de
  som förtecknas i direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG, som sker inom fisket minimeras och om möjligt elimineras, |
| --- | --- |

(b)

säkerställa att
  oavsiktliga fångster
  av
  känsliga
  marina arter
  , i synnerhet de
  som förtecknas i direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG, som sker inom fisket minimeras och om möjligt elimineras,

oavsiktliga fångster

känsliga

, i synnerhet de

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led c

Artikel 3 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | säkerställa att fiskets miljöpåverkan på marina livsmiljöer minimeras och om möjligt elimineras
  så att de inte utgör ett hot mot bevarandestatusen för dessa livsmiljöer
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

säkerställa att fiskets miljöpåverkan på marina livsmiljöer minimeras och om möjligt elimineras
  så att de inte utgör ett hot mot bevarandestatusen för dessa livsmiljöer
  ,

så att de inte utgör ett hot mot bevarandestatusen för dessa livsmiljöer

| (c) | säkerställa
  , t.ex. genom lämpliga incitament,
  att fiskets
  negativa
  miljöpåverkan på marina livsmiljöer minimeras och om möjligt elimineras, |
| --- | --- |

(c)

säkerställa
  , t.ex. genom lämpliga incitament,
  att fiskets
  negativa
  miljöpåverkan på marina livsmiljöer minimeras och om möjligt elimineras,

, t.ex. genom lämpliga incitament,

negativa

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led d

Artikel 3 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | bidra till att det finns
  förvaltningsåtgärder
  införda
  i syfte att uppfylla skyldigheterna enligt direktiven 92/43/EEG, 2009/147/EG, 2008/56/EG och 2000/60/EG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

bidra till att det finns
  förvaltningsåtgärder
  införda
  i syfte att uppfylla skyldigheterna enligt direktiven 92/43/EEG, 2009/147/EG, 2008/56/EG och 2000/60/EG.

bidra till att det finns

införda

| (d) | ha
  förvaltningsåtgärder i syfte att uppfylla skyldigheterna enligt direktiven 92/43/EEG, 2009/147/EG, 2008/56/EG och 2000/60/EG. |
| --- | --- |

(d)

ha
  förvaltningsåtgärder i syfte att uppfylla skyldigheterna enligt direktiven 92/43/EEG, 2009/147/EG, 2008/56/EG och 2000/60/EG.

ha

Ändring 294 och 300

Ändring 294 och 300

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led da (nytt)

Artikel 3 – punkt 2 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | säkerställa att de villkor som anges i deskriptorerna 1, 3, 4 och 6 i bilagan till kommissionens beslut 2010/477/EU uppfylls. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

säkerställa att de villkor som anges i deskriptorerna 1, 3, 4 och 6 i bilagan till kommissionens beslut 2010/477/EU uppfylls.

säkerställa att de villkor som anges i deskriptorerna 1, 3, 4 och 6 i bilagan till kommissionens beslut 2010/477/EU uppfylls.

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – rubriken

Artikel 4 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – inledningen

Artikel 4 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Tekniska åtgärder
  ska ha till syfte att uppnå
  följande
  mål
  : | 1.   
  För att bedöma huruvida
  tekniska åtgärder
  bidrar till uppnående av målen i artikel 3 ska
  följande
  resultatindikatorer användas
  : |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Tekniska åtgärder
  ska ha till syfte att uppnå
  följande
  mål
  :

1.   
  För att bedöma huruvida
  tekniska åtgärder
  bidrar till uppnående av målen i artikel 3 ska
  följande
  resultatindikatorer användas
  :

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led a

Artikel 4 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Säkerställa att
  fångsterna av marina arter som inte når upp till minsta referensstorlek för bevarande
  inte överstiger 5 volymprocent i enlighet med artikel 2.2 och artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Säkerställa att
  fångsterna av marina arter som inte når upp till minsta referensstorlek för bevarande
  inte överstiger 5 volymprocent i enlighet med artikel 2.2 och artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013
  .

Säkerställa att

inte överstiger 5 volymprocent i enlighet med artikel 2.2 och artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013

| (a) | I vilken mån
  fångsterna av marina arter som inte når upp till minsta referensstorlek för bevarande
  gradvis minskas ner till specifika nivåer för centrala fiskeriverksamheter
  . |
| --- | --- |

(a)

I vilken mån
  fångsterna av marina arter som inte når upp till minsta referensstorlek för bevarande
  gradvis minskas ner till specifika nivåer för centrala fiskeriverksamheter
  .

I vilken mån

gradvis minskas ner till specifika nivåer för centrala fiskeriverksamheter

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led b

Artikel 4 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Säkerställa att bifångsterna
  av havsdäggdjur, marina reptiler, havsfåglar och andra icke kommersiellt nyttjade arter
  inte överstiger de nivåer som föreskrivs i unionslagstiftningen
  och
  i internationella avtal
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Säkerställa att bifångsterna
  av havsdäggdjur, marina reptiler, havsfåglar och andra icke kommersiellt nyttjade arter
  inte överstiger de nivåer som föreskrivs i unionslagstiftningen
  och
  i internationella avtal
  .

Säkerställa att bifångsterna

inte överstiger de nivåer som föreskrivs i unionslagstiftningen

i internationella avtal

| (b) | I vilken mån oavsiktliga fångster
  av havsdäggdjur, marina reptiler, havsfåglar och andra icke kommersiellt nyttjade arter
  gradvis minskas
  och
  om möjligt elimineras
  . |
| --- | --- |

(b)

I vilken mån oavsiktliga fångster
  av havsdäggdjur, marina reptiler, havsfåglar och andra icke kommersiellt nyttjade arter
  gradvis minskas
  och
  om möjligt elimineras
  .

I vilken mån oavsiktliga fångster

gradvis minskas

om möjligt elimineras

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led c

Artikel 4 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Säkerställa att
  fiskeverksamhetens miljöpåverkan på livsmiljöer på havsbotten
  inte överstiger
  de nivåer som krävs för att uppnå god miljöstatus för
  varje livsmiljötyp
  som bedöms inom ramen för direktiv 2008/56/EG i varje marin region eller delregion, med avseende på både livsmiljöernas kvalitet och det fysiska utbredningsområde inom vilket de föreskrivna nivåerna måste uppnås. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Säkerställa att
  fiskeverksamhetens miljöpåverkan på livsmiljöer på havsbotten
  inte överstiger
  de nivåer som krävs för att uppnå god miljöstatus för
  varje livsmiljötyp
  som bedöms inom ramen för direktiv 2008/56/EG i varje marin region eller delregion, med avseende på både livsmiljöernas kvalitet och det fysiska utbredningsområde inom vilket de föreskrivna nivåerna måste uppnås.

Säkerställa att

inte överstiger

varje livsmiljötyp

| (c) | I vilken mån
  fiskeverksamhetens
  negativa
  miljöpåverkan på
  marina livsmiljöer, inklusive känsliga
  livsmiljöer på havsbotten
  , minimeras och hålls under
  de nivåer som krävs för att uppnå god miljöstatus
  , särskilt
  för
  var och en av de livsmiljötyper
  som bedöms inom ramen för direktiv 2008/56/EG, i varje marin region eller delregion med avseende på både livsmiljöernas kvalitet och det fysiska utbredningsområde inom vilket de föreskrivna nivåerna måste uppnås. |
| --- | --- |

(c)

I vilken mån
  fiskeverksamhetens
  negativa
  miljöpåverkan på
  marina livsmiljöer, inklusive känsliga
  livsmiljöer på havsbotten
  , minimeras och hålls under
  de nivåer som krävs för att uppnå god miljöstatus
  , särskilt
  för
  var och en av de livsmiljötyper
  som bedöms inom ramen för direktiv 2008/56/EG, i varje marin region eller delregion med avseende på både livsmiljöernas kvalitet och det fysiska utbredningsområde inom vilket de föreskrivna nivåerna måste uppnås.

I vilken mån

negativa

marina livsmiljöer, inklusive känsliga

, minimeras och hålls under

, särskilt

var och en av de livsmiljötyper

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1a (ny)

Artikel 4 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 i den här förordningen och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 som kompletterar den här förordningen, genom att, i det syfte som avses i punkt 1 a i den här artikeln, fastställa |
| | (a) | de centrala fiskeriverksamheter som avses i punkt 1, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 i den här förordningen och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 som kompletterar den här förordningen, genom att, i det syfte som avses i punkt 1 a i den här artikeln, fastställa

(a)

(a)

de centrala fiskeriverksamheter som avses i punkt 1,

de centrala fiskeriverksamheter som avses i punkt 1,

| (b) | nivåerna på nuvarande fångster av marina arter som inte når upp till minsta referensstorlek för bevarande för var och en av de centrala fiskeriverksamheterna, på grundval av data från medlemsstaterna för referensåren 2013–2015, |
| --- | --- |

(b)

(b)

nivåerna på nuvarande fångster av marina arter som inte når upp till minsta referensstorlek för bevarande för var och en av de centrala fiskeriverksamheterna, på grundval av data från medlemsstaterna för referensåren 2013–2015,

nivåerna på nuvarande fångster av marina arter som inte når upp till minsta referensstorlek för bevarande för var och en av de centrala fiskeriverksamheterna, på grundval av data från medlemsstaterna för referensåren 2013–2015,

| (c) | de specifika målnivåerna för minskningen av fångster av marina arter som inte når upp till minsta referensstorlek för bevarande, för var och en av de centrala fiskeriverksamheterna, i syfte att uppnå målet att säkerställa hållbara fiskemönster och skydd för ungfisk. |
| --- | --- |

(c)

(c)

de specifika målnivåerna för minskningen av fångster av marina arter som inte når upp till minsta referensstorlek för bevarande, för var och en av de centrala fiskeriverksamheterna, i syfte att uppnå målet att säkerställa hållbara fiskemönster och skydd för ungfisk.

de specifika målnivåerna för minskningen av fångster av marina arter som inte når upp till minsta referensstorlek för bevarande, för var och en av de centrala fiskeriverksamheterna, i syfte att uppnå målet att säkerställa hållbara fiskemönster och skydd för ungfisk.

När de specifika målnivåerna i led c i första stycket fastställs ska hänsyn tas till bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning, inbegripet från STECF, och till befintliga och framtida tekniska möjligheter att undvika fångst av marina arter som inte når upp till minsta referensstorlek för bevarande.

När de specifika målnivåerna i led c i första stycket fastställs ska hänsyn tas till bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning, inbegripet från STECF, och till befintliga och framtida tekniska möjligheter att undvika fångst av marina arter som inte når upp till minsta referensstorlek för bevarande.

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1b (ny)

Artikel 4 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  I syfte att anta de delegerade akter som avses i punkt 1a får medlemsstaterna lämna in en gemensam rekommendation i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 senast den ... [12 månader efter datum för den här förordningens ikraftträdande]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b.
     
  I syfte att anta de delegerade akter som avses i punkt 1a får medlemsstaterna lämna in en gemensam rekommendation i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 senast den ... [12 månader efter datum för den här förordningens ikraftträdande].

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1c (ny)

Artikel 4 – punkt 1c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Om någon gemensam rekommendation inte har lämnats in före den tidsfrist som anges i punkt 1b, eller om en gemensam rekommendation som har lämnats in av medlemsstater inte anses vara förenlig med målen för den här förordningen, ska kommissionen senast den ... [18 månader efter datum för den här förordningens ikraftträdande], och som ett undantag från artikel 18.6 i förordning (EU) nr 1380/2013, anta delegerade akter som kompletterar den här förordningen genom att definiera de element som avses i punkt 1 a första stycket i den här artikeln, i enlighet med artikel 32 i den här förordningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1c.
     
  Om någon gemensam rekommendation inte har lämnats in före den tidsfrist som anges i punkt 1b, eller om en gemensam rekommendation som har lämnats in av medlemsstater inte anses vara förenlig med målen för den här förordningen, ska kommissionen senast den ... [18 månader efter datum för den här förordningens ikraftträdande], och som ett undantag från artikel 18.6 i förordning (EU) nr 1380/2013, anta delegerade akter som kompletterar den här förordningen genom att definiera de element som avses i punkt 1 a första stycket i den här artikeln, i enlighet med artikel 32 i den här förordningen.

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1d (ny)

Artikel 4 – punkt 1d (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  För att uppnå en gradvis minskning av fångst av marina arter som inte når upp till minsta referensstorlek för bevarande, ner till nivåer som säkerställer hållbara fiskemönster, ska de specifika nivåer som avses i led c i första stycket i punkt 1a ses över vart tredje år, med användning av det förfarande som anges i punkterna 1a, 1b och 1c, och de ska minskas ytterligare, om så är lämpligt, i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning och befintliga och framtida tekniska möjligheter att undvika sådan fångst. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1d.
     
  För att uppnå en gradvis minskning av fångst av marina arter som inte når upp till minsta referensstorlek för bevarande, ner till nivåer som säkerställer hållbara fiskemönster, ska de specifika nivåer som avses i led c i första stycket i punkt 1a ses över vart tredje år, med användning av det förfarande som anges i punkterna 1a, 1b och 1c, och de ska minskas ytterligare, om så är lämpligt, i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning och befintliga och framtida tekniska möjligheter att undvika sådan fångst.

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2

Artikel 4 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  Bedömningen av i vilken mån dessa mål har uppnåtts
  ska
  ingå
  i den rapportering som föreskrivs i artikel 34. | 2.   
  Den bedömning som avses i punkt 1
  ska
  utföras
  i 
  samband med
  den rapportering som föreskrivs i artikel 34. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  Bedömningen av i vilken mån dessa mål har uppnåtts
  ska
  ingå
  i den rapportering som föreskrivs i artikel 34.

2.   
  Den bedömning som avses i punkt 1
  ska
  utföras
  i 
  samband med
  den rapportering som föreskrivs i artikel 34.

Ändring 346

Ändring 346

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4a (ny)

Artikel 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 4a |
| | Socioekonomiska mål |
| | För att ta hänsyn till de socioekonomiska målen i artikel 2.5 c, f och i förordning (EU) nr 1380/2013 ska medlemsstaterna när de antar och genomför tekniska åtgärder och bevarandeåtgärder i hög utsträckning använda de åtgärder som anges i artiklarna 38, 39 och 40 i förordning (EU) nr 508/2014. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 4a

Artikel 4a

Socioekonomiska mål

Socioekonomiska mål

För att ta hänsyn till de socioekonomiska målen i artikel 2.5 c, f och i förordning (EU) nr 1380/2013 ska medlemsstaterna när de antar och genomför tekniska åtgärder och bevarandeåtgärder i hög utsträckning använda de åtgärder som anges i artiklarna 38, 39 och 40 i förordning (EU) nr 508/2014.

För att ta hänsyn till de socioekonomiska målen i artikel 2.5 c, f och i förordning (EU) nr 1380/2013 ska medlemsstaterna när de antar och genomför tekniska åtgärder och bevarandeåtgärder i hög utsträckning använda de åtgärder som anges i artiklarna 38, 39 och 40 i förordning (EU) nr 508/2014.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led a

Artikel 5 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Nordsjön: Ices-sektionerna (34) IIa, IIIa och IV. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Nordsjön: Ices-sektionerna (34) IIa, IIIa och IV.

34

| (a) | Nordsjön:
  unionsvatten i
  Ices-sektionerna (34) IIa, IIIa och IV. |
| --- | --- |

(a)

Nordsjön:
  unionsvatten i
  Ices-sektionerna (34) IIa, IIIa och IV.

unionsvatten i

34

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led c

Artikel 5 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | nordvästliga vatten: Ices-delområdena V 
  (med undantag av Va och andra vatten än unionsvatten i Vb)
  , VI och VII. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

nordvästliga vatten: Ices-delområdena V 
  (med undantag av Va och andra vatten än unionsvatten i Vb)
  , VI och VII.

(med undantag av Va och andra vatten än unionsvatten i Vb)

| (c) | nordvästliga vatten:
  unionsvatten i
  Ices-delområdena V, VI och VII. |
| --- | --- |

(c)

nordvästliga vatten:
  unionsvatten i
  Ices-delområdena V, VI och VII.

unionsvatten i

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led g

Artikel 5 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | Yttersta randområden: vattnen runt de yttersta randområdena enligt artikel 349 första stycket i fördraget, som ska vara uppdelade i tre områden: västra Atlanten, östra Atlanten och Indiska oceanen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

Yttersta randområden: vattnen runt de yttersta randområdena enligt artikel 349 första stycket i fördraget, som ska vara uppdelade i tre områden: västra Atlanten, östra Atlanten och Indiska oceanen.

Yttersta randområden: vattnen runt de yttersta randområdena enligt artikel 349 första stycket i fördraget, som ska vara uppdelade i tre områden: västra Atlanten, östra Atlanten och Indiska oceanen.

| (g) | Unionsvatten i Indiska oceanen och västra Atlanten: de vatten runt Guadeloupe, Franska Guyana, Martinique, Mayotte, Réunion och Saint-Martin som omfattas av en medlemsstats överhöghet eller jurisdiktion. |
| --- | --- |

(g)

Unionsvatten i Indiska oceanen och västra Atlanten: de vatten runt Guadeloupe, Franska Guyana, Martinique, Mayotte, Réunion och Saint-Martin som omfattas av en medlemsstats överhöghet eller jurisdiktion.

Unionsvatten i Indiska oceanen och västra Atlanten: de vatten runt Guadeloupe, Franska Guyana, Martinique, Mayotte, Réunion och Saint-Martin som omfattas av en medlemsstats överhöghet eller jurisdiktion.

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 1

Artikel 6 – punkt 1 – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | fiskemönster: hur
  fisketrycket
  är
  fördelat
  över
  åldersprofilen
  hos ett bestånd. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)

fiskemönster: hur
  fisketrycket
  är
  fördelat
  över
  åldersprofilen
  hos ett bestånd.

fisketrycket

fördelat

åldersprofilen

| (1) | fiskemönster: hur
  fiskedödligheten
  är
  fördelad
  över
  ålders- och storleksprofilen
  hos ett bestånd. |
| --- | --- |

(1)

fiskemönster: hur
  fiskedödligheten
  är
  fördelad
  över
  ålders- och storleksprofilen
  hos ett bestånd.

fiskedödligheten

fördelad

ålders- och storleksprofilen

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 2

Artikel 6 – punkt 1 – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | selektivitet:
  ett kvantitativt uttryck angivet som
  sannolikheten av att fånga fisk av en viss storlek med
  en viss maskstorlek (eller krokstorlek)
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)

selektivitet:
  ett kvantitativt uttryck angivet som
  sannolikheten av att fånga fisk av en viss storlek med
  en viss maskstorlek (eller krokstorlek)
  .

ett kvantitativt uttryck angivet som

en viss maskstorlek (eller krokstorlek)

| (2) | selektivitet: sannolikheten av att fånga fisk av en viss
  art eller
  storlek med
  vissa redskapsegenskaper
  . |
| --- | --- |

(2)

selektivitet: sannolikheten av att fånga fisk av en viss
  art eller
  storlek med
  vissa redskapsegenskaper
  .

art eller

vissa redskapsegenskaper

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 3

Artikel 6 – punkt 1 – led 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | selektivt fiske: en fiskemetods kapacitet att inrikta sig på och fånga fisk eller skaldjur av en viss storlek eller av en viss arttyp vid fiskeverksamhet, så att arter utanför målgruppen kan undvikas eller släppas oskadda. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)

(3)

selektivt fiske: en fiskemetods kapacitet att inrikta sig på och fånga fisk eller skaldjur av en viss storlek eller av en viss arttyp vid fiskeverksamhet, så att arter utanför målgruppen kan undvikas eller släppas oskadda.

utgår

utgår

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 4

Artikel 6 – punkt 1 – led 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | riktat fiske:
  fiske efter
  en
  definierad
  art eller
  kombination
  av arter där den
  totala fångsten av denna art/dessa arter utgör mer än 50 % av det ekonomiska värdet av fångsten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4)

riktat fiske:
  fiske efter
  en
  definierad
  art eller
  kombination
  av arter där den
  totala fångsten av denna art/dessa arter utgör mer än 50 % av det ekonomiska värdet av fångsten
  .

fiske efter

definierad

kombination

totala fångsten av denna art/dessa arter utgör mer än 50 % av det ekonomiska värdet av fångsten

| (4) | riktat fiske:
  fiskeansträngning riktad mot
  en
  specifik
  art eller
  grupp
  av arter där den
  exakta sammansättningen varierar mellan olika fiskeverksamheter och där de specifika reglerna för tekniska minimispecifikationer för maskstorlek och selektiva redskap per fiskeverksamhet fastställs på regional nivå
  . |
| --- | --- |

(4)

riktat fiske:
  fiskeansträngning riktad mot
  en
  specifik
  art eller
  grupp
  av arter där den
  exakta sammansättningen varierar mellan olika fiskeverksamheter och där de specifika reglerna för tekniska minimispecifikationer för maskstorlek och selektiva redskap per fiskeverksamhet fastställs på regional nivå
  .

fiskeansträngning riktad mot

specifik

grupp

exakta sammansättningen varierar mellan olika fiskeverksamheter och där de specifika reglerna för tekniska minimispecifikationer för maskstorlek och selektiva redskap per fiskeverksamhet fastställs på regional nivå

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 5a (nytt)

Artikel 6 – punkt 1 – led 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | en arts bevarandestatus: en arts bevarandestatus i enlighet med definitionen i artikel 1 led i) i direktiv 92/43/EEG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5a)

(5a)

en arts bevarandestatus: en arts bevarandestatus i enlighet med definitionen i artikel 1 led i) i direktiv 92/43/EEG.

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 5b (nytt)

Artikel 6 – punkt 1 – led 5b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | en livsmiljös bevarandestatus: en livsmiljös bevarandestatus i enlighet med definitionen artikel 1 e i direktiv 92/43/EEG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5b)

(5b)

en livsmiljös bevarandestatus: en livsmiljös bevarandestatus i enlighet med definitionen artikel 1 e i direktiv 92/43/EEG.

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 7

Artikel 6 – punkt 1 – led 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | känslig art: en art vars bevarandestatus, inbegripet livsmiljö, utbredning, populationsstorlek
  och
  populationstillstånd, påverkas negativt av belastningar från mänsklig verksamhet, inbegripet fiskeverksamhet. I känsliga arter ingår, i synnerhet, de arter som förtecknas i bilagorna II och IV till direktiv 92/43/EEG, arter som omfattas av direktiv 2009/147/EG och arter som måste skyddas för att god miljöstatus enligt direktiv 2008/56/EG ska kunna uppnås. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(7)

känslig art: en art vars bevarandestatus, inbegripet livsmiljö, utbredning, populationsstorlek
  och
  populationstillstånd, påverkas negativt av belastningar från mänsklig verksamhet, inbegripet fiskeverksamhet. I känsliga arter ingår, i synnerhet, de arter som förtecknas i bilagorna II och IV till direktiv 92/43/EEG, arter som omfattas av direktiv 2009/147/EG och arter som måste skyddas för att god miljöstatus enligt direktiv 2008/56/EG ska kunna uppnås.

och

| (7) | känslig art: en art vars bevarandestatus, inbegripet livsmiljö, utbredning, populationsstorlek
  eller
  populationstillstånd, påverkas negativt av belastningar från mänsklig verksamhet, inbegripet fiskeverksamhet. I känsliga arter ingår, i synnerhet, de arter som förtecknas i bilagorna II och IV till direktiv 92/43/EEG, arter som omfattas av direktiv 2009/147/EG och arter som måste skyddas för att god miljöstatus enligt direktiv 2008/56/EG ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

(7)

känslig art: en art vars bevarandestatus, inbegripet livsmiljö, utbredning, populationsstorlek
  eller
  populationstillstånd, påverkas negativt av belastningar från mänsklig verksamhet, inbegripet fiskeverksamhet. I känsliga arter ingår, i synnerhet, de arter som förtecknas i bilagorna II och IV till direktiv 92/43/EEG, arter som omfattas av direktiv 2009/147/EG och arter som måste skyddas för att god miljöstatus enligt direktiv 2008/56/EG ska kunna uppnås.

eller

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 8

Artikel 6 – punkt 1 – led 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | små pelagiska arter: makrill, sill/strömming, taggmakrill, ansjovis, sardin, blåvitling, silverfisk, skarpsill, trynfisk. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(8)

små pelagiska arter: makrill, sill/strömming, taggmakrill, ansjovis, sardin, blåvitling, silverfisk, skarpsill, trynfisk.

| (8) | små pelagiska arter:
  bland annat
  makrill, sill/strömming, taggmakrill, ansjovis, sardin, blåvitling, silverfisk, skarpsill, trynfisk
  , oxögonfisk, rund sardinell och afrikansk sardinell
  . |
| --- | --- |

(8)

små pelagiska arter:
  bland annat
  makrill, sill/strömming, taggmakrill, ansjovis, sardin, blåvitling, silverfisk, skarpsill, trynfisk
  , oxögonfisk, rund sardinell och afrikansk sardinell
  .

bland annat

, oxögonfisk, rund sardinell och afrikansk sardinell

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 9a (nytt)

Artikel 6 – punkt 1 – led 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | traditionellt (husbehovs)fiske med passiva fiskeredskap: icke-kommersiell fiskeverksamhet som utnyttjar marina levande akvatiska resurser i begränsad omfattning på lokal nivå, endast för personligt behov och endast med traditionella fiskeredskap och fiskemetoder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(9a)

(9a)

traditionellt (husbehovs)fiske med passiva fiskeredskap: icke-kommersiell fiskeverksamhet som utnyttjar marina levande akvatiska resurser i begränsad omfattning på lokal nivå, endast för personligt behov och endast med traditionella fiskeredskap och fiskemetoder.

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 10

Artikel 6 – punkt 1 – led 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | rådgivande nämnder: grupper av berörda parter som inrättats
  inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken för att främja att alla berörda parter företräds på ett väl avvägt sätt och bidra till att den gemensamma fiskeripolitikens mål uppnås
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(10)

rådgivande nämnder: grupper av berörda parter som inrättats
  inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken för att främja att alla berörda parter företräds på ett väl avvägt sätt och bidra till att den gemensamma fiskeripolitikens mål uppnås
  .

inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken för att främja att alla berörda parter företräds på ett väl avvägt sätt och bidra till att den gemensamma fiskeripolitikens mål uppnås

| (10) | rådgivande nämnder: grupper av berörda parter som inrättats
  enligt artikel 43 i förordning (EU) nr 1380/2013 och som bedriver sin verksamhet enligt artiklarna 44 och 45 i och bilaga III till den förordningen
  . |
| --- | --- |

(10)

rådgivande nämnder: grupper av berörda parter som inrättats
  enligt artikel 43 i förordning (EU) nr 1380/2013 och som bedriver sin verksamhet enligt artiklarna 44 och 45 i och bilaga III till den förordningen
  .

enligt artikel 43 i förordning (EU) nr 1380/2013 och som bedriver sin verksamhet enligt artiklarna 44 och 45 i och bilaga III till den förordningen

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 11

Artikel 6 – punkt 1 – led 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | trål: fiskeredskap som aktivt bogseras av ett eller flera fiskefartyg och
  som består av nät som har en kon- eller pyramidformad kropp (trålkropp) som är sluten baktill med en kasse (strut)
  .
  släpredskap: alla trålar, snurrevadar och liknande redskap med en kon- eller pyramidformad trålkropp
  som längst bak är
  tillsluten
  med en kasse (strut)
  eller som består två långa vingar, en kropp och en kasse (strut) och som flyttas aktivt i vattnet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(11)

trål: fiskeredskap som aktivt bogseras av ett eller flera fiskefartyg och
  som består av nät som har en kon- eller pyramidformad kropp (trålkropp) som är sluten baktill med en kasse (strut)
  .
  släpredskap: alla trålar, snurrevadar och liknande redskap med en kon- eller pyramidformad trålkropp
  som längst bak är
  tillsluten
  med en kasse (strut)
  eller som består två långa vingar, en kropp och en kasse (strut) och som flyttas aktivt i vattnet
  .

som består av nät som har en kon- eller pyramidformad kropp (trålkropp) som är sluten baktill med en kasse (strut)

släpredskap: alla trålar, snurrevadar och liknande redskap med en kon- eller pyramidformad trålkropp

tillsluten

eller som består två långa vingar, en kropp och en kasse (strut) och som flyttas aktivt i vattnet

| (11) | trål:
  ett
  fiskeredskap
  som omfattar ett nät
  som aktivt bogseras av ett eller flera fiskefartyg och som längst bak är
  tillslutet
  med en kasse (strut). |
| --- | --- |

(11)

trål:
  ett
  fiskeredskap
  som omfattar ett nät
  som aktivt bogseras av ett eller flera fiskefartyg och som längst bak är
  tillslutet
  med en kasse (strut).

ett

som omfattar ett nät

tillslutet

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 11a (nytt)

Artikel 6 – punkt 1 – led 11a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11a) | släpredskap: alla trålar, snurrevadar och liknande redskap som aktivt flyttas i vattnet av ett eller flera fiskefartyg eller av något annat mekaniserat system. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(11a)

(11a)

släpredskap: alla trålar, snurrevadar och liknande redskap som aktivt flyttas i vattnet av ett eller flera fiskefartyg eller av något annat mekaniserat system.

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 12

Artikel 6 – punkt 1 – led 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | bottentrål: en trål konstruerad och riggad för att släpas på eller nära havsbotten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(12)

bottentrål: en trål konstruerad och riggad för att släpas på eller nära havsbotten.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 13

Artikel 6 – punkt 1 – led 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | bottenpartrål: en bottentrål som släpas av två fartyg samtidigt, ett på var sida av trålen. Trålen hålls öppen horisontellt genom avståndet mellan de två fartygen när de släpar redskapet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(13)

bottenpartrål: en bottentrål som släpas av två fartyg samtidigt, ett på var sida av trålen. Trålen hålls öppen horisontellt genom avståndet mellan de två fartygen när de släpar redskapet.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 15

Artikel 6 – punkt 1 – led 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | bomtrål: ett redskap med ett trålnät som hålls öppet horisontellt med hjälp av
  ett trä- eller stålrör, dvs. bommen, och ett nätstycke försett med kätting,
  en
  så kallad kättingmatta,
  eller
  skrapkättingar och som aktivt släpas på havsbotten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(15)

bomtrål: ett redskap med ett trålnät som hålls öppet horisontellt med hjälp av
  ett trä- eller stålrör, dvs. bommen, och ett nätstycke försett med kätting,
  en
  så kallad kättingmatta,
  eller
  skrapkättingar och som aktivt släpas på havsbotten
  .

ett trä- eller stålrör, dvs. bommen, och ett nätstycke försett med kätting,

så kallad kättingmatta,

skrapkättingar och som aktivt släpas på havsbotten

| (15) | bomtrål: ett redskap med ett trålnät som hålls öppet horisontellt med hjälp av en
  bom, vingar
  eller
  andra liknande anordningar
  . |
| --- | --- |

(15)

bomtrål: ett redskap med ett trålnät som hålls öppet horisontellt med hjälp av en
  bom, vingar
  eller
  andra liknande anordningar
  .

bom, vingar

andra liknande anordningar

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 16

Artikel 6 – punkt 1 – led 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | trål med elektrisk ström: en
  fisketeknik (elfiske)
  som använder
  ett elektriskt fält
  för att fånga
  fisk. Trålredskapet består av ett antal elektroder fästa på redskapet i släpriktningen, vilka avger korta elektriska pulser
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(16)

trål med elektrisk ström: en
  fisketeknik (elfiske)
  som använder
  ett elektriskt fält
  för att fånga
  fisk. Trålredskapet består av ett antal elektroder fästa på redskapet i släpriktningen, vilka avger korta elektriska pulser
  .

fisketeknik (elfiske)

ett elektriskt fält

fisk. Trålredskapet består av ett antal elektroder fästa på redskapet i släpriktningen, vilka avger korta elektriska pulser

| (16) | trål med elektrisk ström: en
  trål
  som använder
  elektrisk ström
  för att fånga
  marina biologiska resurser
  . |
| --- | --- |

(16)

trål med elektrisk ström: en
  trål
  som använder
  elektrisk ström
  för att fånga
  marina biologiska resurser
  .

trål

elektrisk ström

marina biologiska resurser

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 17a (nytt)

Artikel 6 – punkt 1 – led 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | landvad: instängningsnät och släpvad som läggs i från en båt och dras från land eller från en båt som är angjord eller ankrad vid land. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(17a)

(17a)

landvad: instängningsnät och släpvad som läggs i från en båt och dras från land eller från en båt som är angjord eller ankrad vid land.

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 20

Artikel 6 – punkt 1 – led 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | passiva nätredskap: varje typ av nät/garn, insnärjningsnät eller grimgarn som
  antingen
  är förankrat och bottenstående (nät/garn eller förankrat redskap)
  eller som får driva med strömmen (drivgarn)
  och som fisken simmar in i för att sedan snärjas in eller fastna i nätstycket. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(20)

passiva nätredskap: varje typ av nät/garn, insnärjningsnät eller grimgarn som
  antingen
  är förankrat och bottenstående (nät/garn eller förankrat redskap)
  eller som får driva med strömmen (drivgarn)
  och som fisken simmar in i för att sedan snärjas in eller fastna i nätstycket.

antingen

eller som får driva med strömmen (drivgarn)

| (20) | passiva nätredskap: varje typ av nät/garn, insnärjningsnät eller grimgarn som är förankrat och bottenstående (nät/garn eller förankrat redskap) och som fisken simmar in i för att sedan snärjas in eller fastna i nätstycket. |
| --- | --- |

(20)

passiva nätredskap: varje typ av nät/garn, insnärjningsnät eller grimgarn som är förankrat och bottenstående (nät/garn eller förankrat redskap) och som fisken simmar in i för att sedan snärjas in eller fastna i nätstycket.

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 21

Artikel 6 – punkt 1 – led 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | drivgarn: ett nätredskap som
  består av ett eller flera nätstycken som alla hänger parallellt på en eller flera ledarmar och som
  flyter på vattenytan eller på en viss nivå under vattenytan med hjälp av flytanordningar och som driver med strömmen, antingen fritt eller med det fartyg vid vilket det är fäst. Det kan vara utrustat med anordningar för att stabilisera garnet eller begränsa dess drivförmåga
  , till exempel ett drivankare eller ett ankare vid botten fäst vid nätredskapets ena ände
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(21)

drivgarn: ett nätredskap som
  består av ett eller flera nätstycken som alla hänger parallellt på en eller flera ledarmar och som
  flyter på vattenytan eller på en viss nivå under vattenytan med hjälp av flytanordningar och som driver med strömmen, antingen fritt eller med det fartyg vid vilket det är fäst. Det kan vara utrustat med anordningar för att stabilisera garnet eller begränsa dess drivförmåga
  , till exempel ett drivankare eller ett ankare vid botten fäst vid nätredskapets ena ände
  .

består av ett eller flera nätstycken som alla hänger parallellt på en eller flera ledarmar och som

, till exempel ett drivankare eller ett ankare vid botten fäst vid nätredskapets ena ände

| (21) | drivgarn: ett nätredskap som flyter på vattenytan eller på en viss nivå under vattenytan med hjälp av flytanordningar och som driver med strömmen, antingen fritt eller med det fartyg vid vilket det är fäst. Det kan vara utrustat med anordningar för att stabilisera garnet eller begränsa dess drivförmåga. |
| --- | --- |

(21)

drivgarn: ett nätredskap som flyter på vattenytan eller på en viss nivå under vattenytan med hjälp av flytanordningar och som driver med strömmen, antingen fritt eller med det fartyg vid vilket det är fäst. Det kan vara utrustat med anordningar för att stabilisera garnet eller begränsa dess drivförmåga.

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 22

Artikel 6 – punkt 1 – led 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | bottenstående
  nät/garn: ett nätredskap som består av ett enda nätstycke som står vertikalt i vattnet med flöten och vikter.
  Det fångar levande akvatiska resurser i maskorna och förankras, eller kan förankras på något sätt i havsbotten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(22)

bottenstående
  nät/garn: ett nätredskap som består av ett enda nätstycke som står vertikalt i vattnet med flöten och vikter.
  Det fångar levande akvatiska resurser i maskorna och förankras, eller kan förankras på något sätt i havsbotten.

bottenstående

Det fångar levande akvatiska resurser i maskorna och förankras, eller kan förankras på något sätt i havsbotten.

| (22) | nät/garn: ett
  passivt
  nätredskap som består av ett enda nätstycke som står vertikalt i vattnet med flöten och vikter. |
| --- | --- |

(22)

nät/garn: ett
  passivt
  nätredskap som består av ett enda nätstycke som står vertikalt i vattnet med flöten och vikter.

passivt

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 23

Artikel 6 – punkt 1 – led 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | bottenstående
  insnärjningsnät:
  ett redskap som består
  av ett
  enda
  nätstycke som riggats så att nätstycket hänger från teln för att få en större mängd löst hängande nät än i ett
  bottenstående nät/garn. Insnärjningsnäten har oftast mindre flythjälp på huvudteln och står inte så högt vid fiske som det genomsnittliga bottenstående nätet/garnet och är förankrat, eller kan förankras på något sätt i havsbotten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(23)

bottenstående
  insnärjningsnät:
  ett redskap som består
  av ett
  enda
  nätstycke som riggats så att nätstycket hänger från teln för att få en större mängd löst hängande nät än i ett
  bottenstående nät/garn. Insnärjningsnäten har oftast mindre flythjälp på huvudteln och står inte så högt vid fiske som det genomsnittliga bottenstående nätet/garnet och är förankrat, eller kan förankras på något sätt i havsbotten
  .

bottenstående

ett redskap som består

enda

bottenstående nät/garn. Insnärjningsnäten har oftast mindre flythjälp på huvudteln och står inte så högt vid fiske som det genomsnittliga bottenstående nätet/garnet och är förankrat, eller kan förankras på något sätt i havsbotten

| (23) | insnärjningsnät:
  passivt nät/garn bestående
  av ett nätstycke som riggats så att nätstycket hänger från teln för att få en större mängd löst hängande nät än i ett
  vanligt nät/garn
  . |
| --- | --- |

(23)

insnärjningsnät:
  passivt nät/garn bestående
  av ett nätstycke som riggats så att nätstycket hänger från teln för att få en större mängd löst hängande nät än i ett
  vanligt nät/garn
  .

passivt nät/garn bestående

vanligt nät/garn

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 24

Artikel 6 – punkt 1 – led 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (24) | bottenstående
  grimgarn: ett nätredskap som består av två eller tre nätväggar där de två yttre väggarna har stor maskstorlek och mellanlagret, som är infogat mellan dem, har små
  fina
  maskor
  , och som är förankrat, eller kan förankras på något sätt i havsbotten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(24)

bottenstående
  grimgarn: ett nätredskap som består av två eller tre nätväggar där de två yttre väggarna har stor maskstorlek och mellanlagret, som är infogat mellan dem, har små
  fina
  maskor
  , och som är förankrat, eller kan förankras på något sätt i havsbotten
  .

bottenstående

fina

, och som är förankrat, eller kan förankras på något sätt i havsbotten

| (24) | grimgarn: ett
  passivt
  nätredskap som består av två eller
  flera
  nätväggar där de två yttre väggarna har stor maskstorlek och mellanlagret, som är infogat mellan dem, har små maskor. |
| --- | --- |

(24)

grimgarn: ett
  passivt
  nätredskap som består av två eller
  flera
  nätväggar där de två yttre väggarna har stor maskstorlek och mellanlagret, som är infogat mellan dem, har små maskor.

passivt

flera

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 26

Artikel 6 – punkt 1 – led 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (26) | långrev: fiskeredskap som består av en huvudlina,
  ibland
  av
  betydande
  längd, vid vilken
  tafsar med krokar, agnade eller utan bete,
  är fästade på
  regelbundet
  avstånd från varandra. Huvudlinan förankras antingen horisontellt i eller nära havsbotten, vertikalt eller kan få driva vid havsytan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(26)

långrev: fiskeredskap som består av en huvudlina,
  ibland
  av
  betydande
  längd, vid vilken
  tafsar med krokar, agnade eller utan bete,
  är fästade på
  regelbundet
  avstånd från varandra. Huvudlinan förankras antingen horisontellt i eller nära havsbotten, vertikalt eller kan få driva vid havsytan.

ibland

betydande

tafsar med krokar, agnade eller utan bete,

regelbundet

| (26) | långrev: fiskeredskap som består av en huvudlina, av
  varierande
  längd, vid vilken
  kortare linor (tafsar)
  är fästade på
  målartsspecifikt
  avstånd från varandra. Huvudlinan förankras antingen horisontellt i eller nära havsbotten, vertikalt eller kan få driva vid havsytan. |
| --- | --- |

(26)

långrev: fiskeredskap som består av en huvudlina, av
  varierande
  längd, vid vilken
  kortare linor (tafsar)
  är fästade på
  målartsspecifikt
  avstånd från varandra. Huvudlinan förankras antingen horisontellt i eller nära havsbotten, vertikalt eller kan få driva vid havsytan.

varierande

kortare linor (tafsar)

målartsspecifikt

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 27

Artikel 6 – punkt 1 – led 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (27) | burar, tinor och mjärdar: fällor i form av burar eller korgar
  gjorda i olika material
  med en eller flera öppningar eller ingångar; fällorna som utformats för att fånga kräftdjur eller fisk sätts ut på havsbotten antingen enskilt eller i rader, och är länkade med linor (vakarelinor) till vakare på havsytan som visar deras position. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(27)

burar, tinor och mjärdar: fällor i form av burar eller korgar
  gjorda i olika material
  med en eller flera öppningar eller ingångar; fällorna som utformats för att fånga kräftdjur eller fisk sätts ut på havsbotten antingen enskilt eller i rader, och är länkade med linor (vakarelinor) till vakare på havsytan som visar deras position.

gjorda i olika material

| (27) | burar, tinor och mjärdar: fällor i form av burar eller korgar med en eller flera öppningar eller ingångar; fällorna som utformats för att fånga kräftdjur
  , blötdjur
  eller fisk sätts ut på havsbotten
  , eller hängs upp ovanför den,
  antingen enskilt eller i rader, och är länkade med linor (vakarelinor) till vakare på havsytan som visar deras position. |
| --- | --- |

(27)

burar, tinor och mjärdar: fällor i form av burar eller korgar med en eller flera öppningar eller ingångar; fällorna som utformats för att fånga kräftdjur
  , blötdjur
  eller fisk sätts ut på havsbotten
  , eller hängs upp ovanför den,
  antingen enskilt eller i rader, och är länkade med linor (vakarelinor) till vakare på havsytan som visar deras position.

, blötdjur

, eller hängs upp ovanför den,

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 28

Artikel 6 – punkt 1 – led 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | handlina:
  fisketeknik med en
  fiskelina
  som hålls i händerna.
  Ett eller flera drag eller agnade krokar
  är
  fästa på linan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(28)

handlina:
  fisketeknik med en
  fiskelina
  som hålls i händerna.
  Ett eller flera drag eller agnade krokar
  är
  fästa på linan.

fisketeknik med en

som hålls i händerna.

är

| (28) | handlina:
  en handhållen
  fiskelina
  med
  ett eller flera drag eller agnade krokar fästa på linan. |
| --- | --- |

(28)

handlina:
  en handhållen
  fiskelina
  med
  ett eller flera drag eller agnade krokar fästa på linan.

en handhållen

med

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 29

Artikel 6 – punkt 1 – led 29

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (29) | St Andrews cross: gripredskap som
  används för att
  med en saxlik rörelse skörda antingen musslor eller röda koraller på havsbotten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(29)

St Andrews cross: gripredskap som
  används för att
  med en saxlik rörelse skörda antingen musslor eller röda koraller på havsbotten.

används för att

| (29) | St Andrews cross: gripredskap som
  kan användas
  med en saxlik rörelse
  för att
  skörda antingen musslor eller röda koraller på havsbotten. |
| --- | --- |

(29)

St Andrews cross: gripredskap som
  kan användas
  med en saxlik rörelse
  för att
  skörda antingen musslor eller röda koraller på havsbotten.

kan användas

för att

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 30

Artikel 6 – punkt 1 – led 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (30) | strut: den bakre delen av trålen och som antingen har cylindrisk form, dvs. samma omkrets hela vägen, eller konisk form. Struten består av en eller flera paneler (nätstycken)
  med samma maskstorlek
  som är fastgjorda vid varandra längs sidorna
  utmed trålens axel med hjälp av en söm varpå en sidolina kan fastgöras
  . Av regleringsskäl rör det sig om de sista 50 maskorna i nätet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(30)

strut: den bakre delen av trålen och som antingen har cylindrisk form, dvs. samma omkrets hela vägen, eller konisk form. Struten består av en eller flera paneler (nätstycken)
  med samma maskstorlek
  som är fastgjorda vid varandra längs sidorna
  utmed trålens axel med hjälp av en söm varpå en sidolina kan fastgöras
  . Av regleringsskäl rör det sig om de sista 50 maskorna i nätet.

med samma maskstorlek

utmed trålens axel med hjälp av en söm varpå en sidolina kan fastgöras

| (30) | strut: den bakre delen av trålen och som antingen har cylindrisk form, dvs. samma omkrets hela vägen, eller konisk form. Struten består av en eller flera paneler (nätstycken) som är fastgjorda vid varandra längs sidorna. Av regleringsskäl rör det sig om de sista 50 maskorna i nätet. |
| --- | --- |

(30)

strut: den bakre delen av trålen och som antingen har cylindrisk form, dvs. samma omkrets hela vägen, eller konisk form. Struten består av en eller flera paneler (nätstycken) som är fastgjorda vid varandra längs sidorna. Av regleringsskäl rör det sig om de sista 50 maskorna i nätet.

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 31

Artikel 6 – punkt 1 – led 31

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (31) | maskstorlek:
  maskstorleken i ett släpredskaps strut, mätt enligt det förfarande som anges i kommissionens förordning (EG) nr 517/2008

   (40)

  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(31)

maskstorlek:
  maskstorleken i ett släpredskaps strut, mätt enligt det förfarande som anges i kommissionens förordning (EG) nr 517/2008

   (40)

  .

maskstorleken i ett släpredskaps strut, mätt enligt det förfarande som anges i kommissionens förordning (EG) nr 517/2008

40

.

| (31) | maskstorlek: |
| --- | --- |

(31)

maskstorlek:

| (a) | I nät med knutor: det största avståndet mellan två motsatta knutar i samma maska när denna är helt utsträckt. |
| --- | --- |

(a)

(a)

I nät med knutor: det största avståndet mellan två motsatta knutar i samma maska när denna är helt utsträckt.

I nät med knutor: det största avståndet mellan två motsatta knutar i samma maska när denna är helt utsträckt.

| (b) | I knutlösa nät: det största avståndet mellan två motsatta spetsar på den längsta axeln i samma maska när denna är helt utsträckt. |
| --- | --- |

(b)

(b)

I knutlösa nät: det största avståndet mellan två motsatta spetsar på den längsta axeln i samma maska när denna är helt utsträckt.

I knutlösa nät: det största avståndet mellan två motsatta spetsar på den längsta axeln i samma maska när denna är helt utsträckt.

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 32

Artikel 6 – punkt 1 – led 32

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (32) | fyrkantsmaska:
  den form på maskan som uppstår när nätstycket monteras med 45o avvikelse från N-riktningen så att maskstolparna löper parallellt
  med och
  i 90o vinkel
  mot
  trålnätets
  längdaxel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(32)

fyrkantsmaska:
  den form på maskan som uppstår när nätstycket monteras med 45o avvikelse från N-riktningen så att maskstolparna löper parallellt
  med och
  i 90o vinkel
  mot
  trålnätets
  längdaxel.

den form på maskan som uppstår när nätstycket monteras med 45o

i 90o

trålnätets

| (32) | fyrkantsmaska:
  en fyrsidig maska bestående av två uppsättningar lika långa parallella stolpar, varav den ena uppsättningen är parallell
  med och
  den andra uppsättningen är vinkelrät
  mot
  nätets
  längdaxel. |
| --- | --- |

(32)

fyrkantsmaska:
  en fyrsidig maska bestående av två uppsättningar lika långa parallella stolpar, varav den ena uppsättningen är parallell
  med och
  den andra uppsättningen är vinkelrät
  mot
  nätets
  längdaxel.

en fyrsidig maska bestående av två uppsättningar lika långa parallella stolpar, varav den ena uppsättningen är parallell

den andra uppsättningen är vinkelrät

nätets

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 33

Artikel 6 – punkt 1 – led 33

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (33) | diagonalmaska:
  vanliga rombformade maskor i ett nätstycke
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(33)

diagonalmaska:
  vanliga rombformade maskor i ett nätstycke
  .

vanliga rombformade maskor i ett nätstycke

| (33) | diagonalmaska:
  fyra maskstolpar av samma längd, där maskans två diagonaler är vinkelräta och en diagonal är parallell med nätstyckets längdaxel
  . |
| --- | --- |

(33)

diagonalmaska:
  fyra maskstolpar av samma längd, där maskans två diagonaler är vinkelräta och en diagonal är parallell med nätstyckets längdaxel
  .

fyra maskstolpar av samma längd, där maskans två diagonaler är vinkelräta och en diagonal är parallell med nätstyckets längdaxel

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 36

Artikel 6 – punkt 1 – led 36

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (36) | selektionspanel: ett nät som fästs längs räktrålens hela omkrets, nära bommen, och smalnar till en spets där det fästs vid räktrålens bottenpanel. Ett flykthål har skurits ut där selektionspanelen och struten möts, så att arter eller enskilda exemplar som är för stora för att passera genom selektionspanelen kan slippa ut, medan räkorna passerar genom selektionspanelen och in i struten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(36)

(36)

selektionspanel: ett nät som fästs längs räktrålens hela omkrets, nära bommen, och smalnar till en spets där det fästs vid räktrålens bottenpanel. Ett flykthål har skurits ut där selektionspanelen och struten möts, så att arter eller enskilda exemplar som är för stora för att passera genom selektionspanelen kan slippa ut, medan räkorna passerar genom selektionspanelen och in i struten.

utgår

utgår

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 38

Artikel 6 – punkt 1 – led 38

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (38) | nedsänkningstid: tiden från den tidpunkt då
  näten
  först läggs i vattnet till den tidpunkt då
  näten
  helt och hållet halats ombord på fiskefartyget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(38)

nedsänkningstid: tiden från den tidpunkt då
  näten
  först läggs i vattnet till den tidpunkt då
  näten
  helt och hållet halats ombord på fiskefartyget.

näten

näten

| (38) | nedsänkningstid: tiden från den tidpunkt då
  ett redskap
  först läggs i vattnet till den tidpunkt då
  det
  helt och hållet halats ombord på fiskefartyget. |
| --- | --- |

(38)

nedsänkningstid: tiden från den tidpunkt då
  ett redskap
  först läggs i vattnet till den tidpunkt då
  det
  helt och hållet halats ombord på fiskefartyget.

ett redskap

det

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 39

Artikel 6 – punkt 1 – led 39

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (39) | redskapsövervakningssensorer: elektroniska fjärrsensorer som
  kan placeras på trålar eller snörpvadar/ringnotar
  för att övervaka viktiga prestandaparametrar som avståndet mellan trålbord
  och fångststorlek
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(39)

redskapsövervakningssensorer: elektroniska fjärrsensorer som
  kan placeras på trålar eller snörpvadar/ringnotar
  för att övervaka viktiga prestandaparametrar som avståndet mellan trålbord
  och fångststorlek
  .

kan placeras på trålar eller snörpvadar/ringnotar

och fångststorlek

| (39) | redskapsövervakningssensorer: elektroniska fjärrsensorer som
  är fastsatta
  för att övervaka viktiga prestandaparametrar som avståndet mellan trålbord
  eller fångstvolym
  . |
| --- | --- |

(39)

redskapsövervakningssensorer: elektroniska fjärrsensorer som
  är fastsatta
  för att övervaka viktiga prestandaparametrar som avståndet mellan trålbord
  eller fångstvolym
  .

är fastsatta

eller fångstvolym

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 39a (nytt)

Artikel 6 – punkt 1 – led 39a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (39a) | rev med sänke: rev med agnade krokar med tillagda vikter för att öka revets sjunkhastighet och därmed minska tiden då det är exponerat för sjöfåglar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(39a)

(39a)

rev med sänke: rev med agnade krokar med tillagda vikter för att öka revets sjunkhastighet och därmed minska tiden då det är exponerat för sjöfåglar.

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 40

Artikel 6 – punkt 1 – led 40

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (40) | ljudskrämmare: fjärrstyrda anordningar som avger akustiska signaler för att
  göra
  marina havsdäggdjur
  medvetna om och varna dem för att det finns
  fiskeredskap
  i närheten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(40)

ljudskrämmare: fjärrstyrda anordningar som avger akustiska signaler för att
  göra
  marina havsdäggdjur
  medvetna om och varna dem för att det finns
  fiskeredskap
  i närheten
  .

göra

medvetna om och varna dem för att det finns

i närheten

| (40) | ljudskrämmare: fjärrstyrda anordningar som avger akustiska signaler för att
  skrämma bort
  marina havsdäggdjur
  från
  fiskeredskap. |
| --- | --- |

(40)

ljudskrämmare: fjärrstyrda anordningar som avger akustiska signaler för att
  skrämma bort
  marina havsdäggdjur
  från
  fiskeredskap.

skrämma bort

från

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 42

Artikel 6 – punkt 1 – led 42

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (42) | utsortering: bruket att kasta överbord fisk med lågt värde och som omfattas av fångstbegränsningar, även om den skulle ha
  kunnat landas
  legalt, i syfte att maximera det ekonomiska värdet eller penningvärdet av den fisk som tas i hamn. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(42)

utsortering: bruket att kasta överbord fisk med lågt värde och som omfattas av fångstbegränsningar, även om den skulle ha
  kunnat landas
  legalt, i syfte att maximera det ekonomiska värdet eller penningvärdet av den fisk som tas i hamn.

kunnat landas

| (42) | utsortering: bruket att kasta överbord fisk med lågt värde och som omfattas av fångstbegränsningar, även om den skulle ha
  landats
  legalt, i syfte att maximera det ekonomiska värdet eller penningvärdet av den fisk som tas i hamn. |
| --- | --- |

(42)

utsortering: bruket att kasta överbord fisk med lågt värde och som omfattas av fångstbegränsningar, även om den skulle ha
  landats
  legalt, i syfte att maximera det ekonomiska värdet eller penningvärdet av den fisk som tas i hamn.

landats

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 43a (nytt)

Artikel 6 – punkt 1 – led 43a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (43a) | betydande negativa verkningar: betydande negativa verkningar enligt definitionen i artikel 2 c i rådets förordning (EG) nr 734/2008. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(43a)

(43a)

betydande negativa verkningar: betydande negativa verkningar enligt definitionen i artikel 2 c i rådets förordning (EG) nr 734/2008.

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led 45a (nytt)

Artikel 6 – punkt 1 – led 45a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (45a) | resultatindikatorer: en uppsättning parametrar som syftar till att bedöma hur väl tekniska åtgärder fungerar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(45a)

(45a)

resultatindikatorer: en uppsättning parametrar som syftar till att bedöma hur väl tekniska åtgärder fungerar.

Ändring 303 och 349

Ändring 303 och 349

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – led b

Artikel 7 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Elström
  , med undantag för användningen av trål med elektrisk ström enligt artikel 24 och bilaga V del E
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Elström
  , med undantag för användningen av trål med elektrisk ström enligt artikel 24 och bilaga V del E
  .

, med undantag för användningen av trål med elektrisk ström enligt artikel 24 och bilaga V del E

| (b) | Elström. |
| --- | --- |

(b)

Elström.

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – led g

Artikel 7 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | Alla typer av projektiler. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

Alla typer av projektiler.

| (g) | Alla typer av projektiler
  , med undantag av sådana som används för att slakta tonfisk i burar eller fällor och handhållna harpuner och harpungevär som används i samband med fritidsfiske utan andningsapparat, från soluppgång till solnedgång
  . |
| --- | --- |

(g)

Alla typer av projektiler
  , med undantag av sådana som används för att slakta tonfisk i burar eller fällor och handhållna harpuner och harpungevär som används i samband med fritidsfiske utan andningsapparat, från soluppgång till solnedgång
  .

, med undantag av sådana som används för att slakta tonfisk i burar eller fällor och handhållna harpuner och harpungevär som används i samband med fritidsfiske utan andningsapparat, från soluppgång till solnedgång

Ändring 296

Ändring 296

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – stycke 1a (nytt)

Artikel 7 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Utan att det påverkar bestämmelserna i artikel 2 ska den här artikeln tillämpas på internationella vatten och tredjeländers vatten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utan att det påverkar bestämmelserna i artikel 2 ska den här artikeln tillämpas på internationella vatten och tredjeländers vatten.

Utan att det påverkar bestämmelserna i artikel 2 ska den här artikeln tillämpas på internationella vatten och tredjeländers vatten.

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1

Artikel 9 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Ingen del av ett släpredskap av något slag får
  vara konstruerad med
  en maskstorlek som är mindre än maskstorleken i struten. Denna bestämmelse ska inte tillämpas på nätanordningar som används för att fästa redskapsövervakningssensorer. | 1.   Ingen del av ett släpredskap av något slag får
  ha
  en maskstorlek som är mindre än maskstorleken i struten. Denna bestämmelse ska inte tillämpas på nätanordningar som används för att fästa redskapsövervakningssensorer
  eller på selektivitetsanordningar för att förbättra storleks- eller artselektiviteten för marina arter
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Ingen del av ett släpredskap av något slag får
  vara konstruerad med
  en maskstorlek som är mindre än maskstorleken i struten. Denna bestämmelse ska inte tillämpas på nätanordningar som används för att fästa redskapsövervakningssensorer.

1.   Ingen del av ett släpredskap av något slag får
  ha
  en maskstorlek som är mindre än maskstorleken i struten. Denna bestämmelse ska inte tillämpas på nätanordningar som används för att fästa redskapsövervakningssensorer
  eller på selektivitetsanordningar för att förbättra storleks- eller artselektiviteten för marina arter
  .

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3

Artikel 9 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Det är förbjudet att
  konstruera en strut eller fästa
  någon anordning som blockerar eller på annat sätt faktiskt gör maskorna i struten eller i någon annan del av släpredskapet mindre. Denna bestämmelse utesluter inte användningen av specificerade anordningar som används för att minska slitage, för att förstärka eller för att begränsa utsläpp av fångster i den främre delen av släpredskap. | 3.   Det är förbjudet att
  använda eller transportera ombord på fiskefartyg
  någon anordning som blockerar eller på annat sätt faktiskt gör maskorna i struten eller i någon annan del av släpredskapet mindre. Denna bestämmelse utesluter inte användningen av specificerade anordningar som används för att minska slitage, för att förstärka eller för att begränsa utsläpp av fångster i den främre delen av släpredskap
  eller installation av anordningar för fångstkontroll
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Det är förbjudet att
  konstruera en strut eller fästa
  någon anordning som blockerar eller på annat sätt faktiskt gör maskorna i struten eller i någon annan del av släpredskapet mindre. Denna bestämmelse utesluter inte användningen av specificerade anordningar som används för att minska slitage, för att förstärka eller för att begränsa utsläpp av fångster i den främre delen av släpredskap.

3.   Det är förbjudet att
  använda eller transportera ombord på fiskefartyg
  någon anordning som blockerar eller på annat sätt faktiskt gör maskorna i struten eller i någon annan del av släpredskapet mindre. Denna bestämmelse utesluter inte användningen av specificerade anordningar som används för att minska slitage, för att förstärka eller för att begränsa utsläpp av fångster i den främre delen av släpredskap
  eller installation av anordningar för fångstkontroll
  .

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – rubriken

Artikel 10 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 4 – strecksats 1

Artikel 10 – punkt 4 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Långfenad tonfisk (Thunnus alalunga), |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Långfenad tonfisk (Thunnus alalunga),

Thunnus alalunga

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 5

Artikel 10 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Det är förbjudet att sätta ut bottenstående nät/garn, insnärjningsnät och grimgarn vid någon position där det karterade djupet är större än
  600
  meter. | 5.   Det är förbjudet att sätta ut bottenstående nät/garn, insnärjningsnät och grimgarn vid någon position där det karterade djupet är större än
  200
  meter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Det är förbjudet att sätta ut bottenstående nät/garn, insnärjningsnät och grimgarn vid någon position där det karterade djupet är större än
  600
  meter.

5.   Det är förbjudet att sätta ut bottenstående nät/garn, insnärjningsnät och grimgarn vid någon position där det karterade djupet är större än
  200
  meter.

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 5a (ny)

Artikel 10 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 5 ska |
| | (a) | särskilda undantag som fastställs i bilaga V del C punkt 6, bilaga VI del C punkterna 6 och 9 samt bilaga VIII del C punkt 4 gälla där det karterade djupet är mellan 200 och 600 meter, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 5 ska

(a)

(a)

särskilda undantag som fastställs i bilaga V del C punkt 6, bilaga VI del C punkterna 6 och 9 samt bilaga VIII del C punkt 4 gälla där det karterade djupet är mellan 200 och 600 meter, och

särskilda undantag som fastställs i bilaga V del C punkt 6, bilaga VI del C punkterna 6 och 9 samt bilaga VIII del C punkt 4 gälla där det karterade djupet är mellan 200 och 600 meter, och

| (b) | utsättning av bottenstående nät/garn, insnärjningsnät och grimgarn vid någon position där det karterade djupet är större än 200 meter vara tillåten i de fiskeområden som anges i artikel 5 e. |
| --- | --- |

(b)

(b)

utsättning av bottenstående nät/garn, insnärjningsnät och grimgarn vid någon position där det karterade djupet är större än 200 meter vara tillåten i de fiskeområden som anges i artikel 5 e.

utsättning av bottenstående nät/garn, insnärjningsnät och grimgarn vid någon position där det karterade djupet är större än 200 meter vara tillåten i de fiskeområden som anges i artikel 5 e.

Ändring 272

Ändring 272

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 5b (ny)

Artikel 10 – punkt 5b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Det är förbjudet att sätta ut bottenstående nät/garn, insnärjningsnät och grimgarn i områden som har utsetts enligt direktiven 92/43/EEG, 2009/147/EG och 2008/56/EG, där detta har en negativ inverkan på känsliga arters och livsmiljöers bevarandestatus. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5b.
     
  Det är förbjudet att sätta ut bottenstående nät/garn, insnärjningsnät och grimgarn i områden som har utsetts enligt direktiven 92/43/EEG, 2009/147/EG och 2008/56/EG, där detta har en negativ inverkan på känsliga arters och livsmiljöers bevarandestatus.

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 3

Artikel 11 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   När de fångas
  som bifångster,
  får de arter som avses i 
  punkterna 1 och
  2 inte skadas och exemplar av dessa ska omedelbart släppas tillbaka i havet. | 3.   När de fångas
  oavsiktligt
  får de arter som avses i 
  punkt
  2 inte skadas och exemplar av dessa ska omedelbart släppas tillbaka i havet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   När de fångas
  som bifångster,
  får de arter som avses i 
  punkterna 1 och
  2 inte skadas och exemplar av dessa ska omedelbart släppas tillbaka i havet.

3.   När de fångas
  oavsiktligt
  får de arter som avses i 
  punkt
  2 inte skadas och exemplar av dessa ska omedelbart släppas tillbaka i havet.

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 3a (ny)

Artikel 11 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Punkt 3 ska inte tillämpas när flaggmedlemsstaten har ett officiellt program för insamling och vetenskaplig undersökning av exemplar av de arter som förtecknas i bilaga I. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Punkt 3 ska inte tillämpas när flaggmedlemsstaten har ett officiellt program för insamling och vetenskaplig undersökning av exemplar av de arter som förtecknas i bilaga I.

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 4

Artikel 11 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   När bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden visar att det är nödvändigt att ändra förteckningen i bilaga I genom tillägg av nya arter som måste skyddas, ska kommissionen ges befogenhet att anta sådana ändringar genom delegerade akter i enlighet med artikel 32. | 4.   När bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden visar att det är nödvändigt att ändra förteckningen i bilaga I genom tillägg av nya arter som måste skyddas,
  eller strykning av arter som inte längre behöver vara kvar på förteckningen,
  ska kommissionen ges befogenhet att anta sådana ändringar genom delegerade akter i enlighet med artikel 32. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   När bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden visar att det är nödvändigt att ändra förteckningen i bilaga I genom tillägg av nya arter som måste skyddas, ska kommissionen ges befogenhet att anta sådana ändringar genom delegerade akter i enlighet med artikel 32.

4.   När bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden visar att det är nödvändigt att ändra förteckningen i bilaga I genom tillägg av nya arter som måste skyddas,
  eller strykning av arter som inte längre behöver vara kvar på förteckningen,
  ska kommissionen ges befogenhet att anta sådana ändringar genom delegerade akter i enlighet med artikel 32.

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 5

Artikel 11 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Åtgärder som antas enligt
  artikel
  4 i denna artikel
  ska syfta till att uppnå det mål
  som
  anges
  i artikel 4.1 b. | 5.   Åtgärder som antas enligt
  punkt
  4 i denna artikel
  bör föregås av en bedömning av de resultatindikatorer
  som
  fastställs
  i artikel 4.1 b. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Åtgärder som antas enligt
  artikel
  4 i denna artikel
  ska syfta till att uppnå det mål
  som
  anges
  i artikel 4.1 b.

5.   Åtgärder som antas enligt
  punkt
  4 i denna artikel
  bör föregås av en bedömning av de resultatindikatorer
  som
  fastställs
  i artikel 4.1 b.

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – rubriken

Artikel 12 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 2

Artikel 12 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   När de fångas
  som bifångster
  , får de arter som avses i punkt 1 inte skadas och exemplar av dessa ska omedelbart släppas tillbaka i havet. | 2.   När de fångas
  oavsiktligt
  , får de arter som avses i punkt 1 inte skadas och exemplar av dessa ska omedelbart släppas tillbaka i havet.
  Fiskefartygets operatörer ska registrera och till behöriga myndigheter överföra information om dessa oavsiktliga fångster, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1004

   (1a)

  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   När de fångas
  som bifångster
  , får de arter som avses i punkt 1 inte skadas och exemplar av dessa ska omedelbart släppas tillbaka i havet.

2.   När de fångas
  oavsiktligt
  , får de arter som avses i punkt 1 inte skadas och exemplar av dessa ska omedelbart släppas tillbaka i havet.
  Fiskefartygets operatörer ska registrera och till behöriga myndigheter överföra information om dessa oavsiktliga fångster, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1004

   (1a)

  .

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3

Artikel 12 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1 och 2 ska det vara tillåtet att behålla ombord, omlasta eller landa exemplar av marina arter som avses i punkt 1 och som fångats
  som bifångst
  , om denna verksamhet är nödvändig för att främja de enskilda djurens återhämtning och
  under förutsättning att
  de
  berörda
  behöriga myndigheterna
  har fått
  full information i förväg. | 3.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1 och 2 ska det vara tillåtet att behålla ombord, omlasta eller landa exemplar av marina arter som avses i punkt 1 och som fångats
  oavsiktligt
  , om denna verksamhet är nödvändig för att främja de enskilda djurens återhämtning
  . Det ska vara tillåtet att behålla ombord, omlasta eller landa exemplar av marina arter om exemplaret är dött
  och
  om det kan användas för vetenskapliga ändamål.
  De
  nationella
  behöriga myndigheterna
  ska ges
  full information i förväg. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1 och 2 ska det vara tillåtet att behålla ombord, omlasta eller landa exemplar av marina arter som avses i punkt 1 och som fångats
  som bifångst
  , om denna verksamhet är nödvändig för att främja de enskilda djurens återhämtning och
  under förutsättning att
  de
  berörda
  behöriga myndigheterna
  har fått
  full information i förväg.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1 och 2 ska det vara tillåtet att behålla ombord, omlasta eller landa exemplar av marina arter som avses i punkt 1 och som fångats
  oavsiktligt
  , om denna verksamhet är nödvändig för att främja de enskilda djurens återhämtning
  . Det ska vara tillåtet att behålla ombord, omlasta eller landa exemplar av marina arter om exemplaret är dött
  och
  om det kan användas för vetenskapliga ändamål.
  De
  nationella
  behöriga myndigheterna
  ska ges
  full information i förväg.

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3a (ny)

Artikel 12 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas när flaggmedlemsstaten har ett officiellt program för insamling och vetenskaplig undersökning av exemplar av havsfåglar, reptiler eller havsdäggdjur. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas när flaggmedlemsstaten har ett officiellt program för insamling och vetenskaplig undersökning av exemplar av havsfåglar, reptiler eller havsdäggdjur.

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 5

Artikel 12 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Åtgärder som antas enligt
  artikel
  4 i denna artikel ska syfta till att uppnå
  det
  mål som anges i artikel 4.1 b. | 5.   Åtgärder som antas enligt
  punkt
  4 i denna artikel ska syfta till att uppnå
  de
  mål som anges
  i denna förordning i fråga om de resultatindikatorer som anges
  i artikel 4.1 b. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Åtgärder som antas enligt
  artikel
  4 i denna artikel ska syfta till att uppnå
  det
  mål som anges i artikel 4.1 b.

5.   Åtgärder som antas enligt
  punkt
  4 i denna artikel ska syfta till att uppnå
  de
  mål som anges
  i denna förordning i fråga om de resultatindikatorer som anges
  i artikel 4.1 b.

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 5a (ny)

Artikel 12 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Medlemsstaterna ska övervaka resultaten av de åtgärder som antas enligt denna artikel när det gäller att minimera oavsiktliga fångster och ska rapportera till kommissionen om framstegen senast den ... [2 år efter datum för denna förordnings ikraftträdande] och därefter vart tredje år. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Medlemsstaterna ska övervaka resultaten av de åtgärder som antas enligt denna artikel när det gäller att minimera oavsiktliga fångster och ska rapportera till kommissionen om framstegen senast den ... [2 år efter datum för denna förordnings ikraftträdande] och därefter vart tredje år.

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1

Artikel 13 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Det är förbjudet att använda de fiskeredskap som specificeras i bilaga II inom de relevanta områden som anges i den bilagan. | 1.   Det är förbjudet att använda de fiskeredskap som specificeras i bilaga II inom de relevanta områden som anges i den bilagan.
  Medlemsstaterna ska göra lämpliga bedömningar när fiskeredskap sätts ut i särskilda bevarandeområden enligt direktiv 92/43/EEG och i särskilda skyddade områden enligt direktiv 2009/147/EG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Det är förbjudet att använda de fiskeredskap som specificeras i bilaga II inom de relevanta områden som anges i den bilagan.

1.   Det är förbjudet att använda de fiskeredskap som specificeras i bilaga II inom de relevanta områden som anges i den bilagan.
  Medlemsstaterna ska göra lämpliga bedömningar när fiskeredskap sätts ut i särskilda bevarandeområden enligt direktiv 92/43/EEG och i särskilda skyddade områden enligt direktiv 2009/147/EG.

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1a (ny)

Artikel 13 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Det är förbjudet att medvetet störa, försämra eller förstöra känsliga livsmiljöer och fortplantnings- eller viloplatser för känsliga arter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Det är förbjudet att medvetet störa, försämra eller förstöra känsliga livsmiljöer och fortplantnings- eller viloplatser för känsliga arter.

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2

Artikel 13 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   När bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden rekommenderar en ändring av förteckningen över områden i bilaga II
  , inbegripet tillägg av nya områden
  , ska kommissionen ges befogenhet att anta sådana ändringar genom delegerade akter, enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 11.2 och 11.3 i förordning (EU) nr 1380/2013. När den
  antar
  sådana ändringar ska kommissionen ge särskild akt på att begränsa negativa effekter av att fiskeverksamheten flyttas till andra
  känsliga
  områden. | 2.   När bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden rekommenderar en
  brådskande
  ändring av förteckningen över områden i bilaga II, ska kommissionen ges befogenhet att anta sådana ändringar genom delegerade akter, enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 11.2 och 11.3 i förordning (EU) nr 1380/2013. När den
  lägger fram ett förslag med
  sådana ändringar ska kommissionen
  låta förslaget åtföljas av en komplett karta över det känsliga området och
  ge särskild akt på att begränsa negativa
  sociala, ekonomiska och miljömässiga
  effekter av att fiskeverksamheten flyttas till andra områden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   När bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden rekommenderar en ändring av förteckningen över områden i bilaga II
  , inbegripet tillägg av nya områden
  , ska kommissionen ges befogenhet att anta sådana ändringar genom delegerade akter, enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 11.2 och 11.3 i förordning (EU) nr 1380/2013. När den
  antar
  sådana ändringar ska kommissionen ge särskild akt på att begränsa negativa effekter av att fiskeverksamheten flyttas till andra
  känsliga
  områden.

2.   När bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden rekommenderar en
  brådskande
  ändring av förteckningen över områden i bilaga II, ska kommissionen ges befogenhet att anta sådana ändringar genom delegerade akter, enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 11.2 och 11.3 i förordning (EU) nr 1380/2013. När den
  lägger fram ett förslag med
  sådana ändringar ska kommissionen
  låta förslaget åtföljas av en komplett karta över det känsliga området och
  ge särskild akt på att begränsa negativa
  sociala, ekonomiska och miljömässiga
  effekter av att fiskeverksamheten flyttas till andra områden.

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 3

Artikel 13 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   När
  sådana livsmiljöer förekommer
  i vatten som står under en medlemsstats överhöghet eller jurisdiktion ska den medlemsstaten ha befogenhet att upprätta stängda områden eller vidta andra bevarandeåtgärder för att skydda sådana livsmiljöer, enligt det förfarande som fastställs i artikel 11 i förordning (EU) nr 1380/2013. Sådana åtgärder ska vara förenliga med målen i artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013 och vara minst lika stränga som åtgärder som är tillämpliga enligt unionslagstiftningen. | 3.   När
  de områden som avses i bilaga II finns
  i vatten som står under en medlemsstats överhöghet eller jurisdiktion ska den medlemsstaten ha befogenhet att upprätta stängda områden eller vidta andra bevarandeåtgärder för att skydda sådana livsmiljöer, enligt det förfarande som fastställs i artikel 11 i förordning (EU) nr 1380/2013. Sådana åtgärder ska vara förenliga med målen i artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013 och vara minst lika stränga som åtgärder som är tillämpliga enligt unionslagstiftningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   När
  sådana livsmiljöer förekommer
  i vatten som står under en medlemsstats överhöghet eller jurisdiktion ska den medlemsstaten ha befogenhet att upprätta stängda områden eller vidta andra bevarandeåtgärder för att skydda sådana livsmiljöer, enligt det förfarande som fastställs i artikel 11 i förordning (EU) nr 1380/2013. Sådana åtgärder ska vara förenliga med målen i artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013 och vara minst lika stränga som åtgärder som är tillämpliga enligt unionslagstiftningen.

3.   När
  de områden som avses i bilaga II finns
  i vatten som står under en medlemsstats överhöghet eller jurisdiktion ska den medlemsstaten ha befogenhet att upprätta stängda områden eller vidta andra bevarandeåtgärder för att skydda sådana livsmiljöer, enligt det förfarande som fastställs i artikel 11 i förordning (EU) nr 1380/2013. Sådana åtgärder ska vara förenliga med målen i artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013 och vara minst lika stränga som åtgärder som är tillämpliga enligt unionslagstiftningen.

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 4a (ny)

Artikel 13 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Medlemsstaterna ska införa åtgärder för att skydda områden där känsliga marina ekosystem enligt definitionen i artikel 2 b i rådets förordning (EG) nr 734/2008 förekommer eller sannolikt kan förekomma i vatten som omfattas av deras suveränitet eller jurisdiktion och stänga dessa områden för fiske med bottenredskap, om inte bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning visar att sådana verksamheter inte har betydande negativa verkningar på dessa ekosystem. Sådana åtgärder ska vara förenliga med de resolutioner som antagits av FN:s generalförsamling, i synnerhet resolutionerna 61/105 och 64/72, och ska åtminstone motsvara den skyddsnivå som föreskrivs för känsliga marina ekosystem enligt förordning (EG) nr 734/2008. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Medlemsstaterna ska införa åtgärder för att skydda områden där känsliga marina ekosystem enligt definitionen i artikel 2 b i rådets förordning (EG) nr 734/2008 förekommer eller sannolikt kan förekomma i vatten som omfattas av deras suveränitet eller jurisdiktion och stänga dessa områden för fiske med bottenredskap, om inte bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning visar att sådana verksamheter inte har betydande negativa verkningar på dessa ekosystem. Sådana åtgärder ska vara förenliga med de resolutioner som antagits av FN:s generalförsamling, i synnerhet resolutionerna 61/105 och 64/72, och ska åtminstone motsvara den skyddsnivå som föreskrivs för känsliga marina ekosystem enligt förordning (EG) nr 734/2008.

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – led a

Artikel 14 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | garantera skydd av unga exemplar av marina arter i enlighet med artikel 15.11 och 15.12 i förordning (EU) nr 1380/2013, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

garantera skydd av unga exemplar av marina arter i enlighet med artikel 15.11 och 15.12 i förordning (EU) nr 1380/2013,

| (a) | garantera skydd av unga exemplar av marina arter
  så att majoriteten av fisken har uppnått lekålder innan den fångas,
  i enlighet med artikel 15.11 och 15.12 i förordning (EU) nr 1380/2013, |
| --- | --- |

(a)

garantera skydd av unga exemplar av marina arter
  så att majoriteten av fisken har uppnått lekålder innan den fångas,
  i enlighet med artikel 15.11 och 15.12 i förordning (EU) nr 1380/2013,

så att majoriteten av fisken har uppnått lekålder innan den fångas,

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – led aa (nytt)

Artikel 14 – punkt 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | förbjuda saluföring för användning som livsmedel av unga exemplar av marina arter i enlighet med artiklarna 2.5 b och 15.11 i förordning (EU) nr 1380/2013, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

förbjuda saluföring för användning som livsmedel av unga exemplar av marina arter i enlighet med artiklarna 2.5 b och 15.11 i förordning (EU) nr 1380/2013,

förbjuda saluföring för användning som livsmedel av unga exemplar av marina arter i enlighet med artiklarna 2.5 b och 15.11 i förordning (EU) nr 1380/2013,

Ändring 128

Ändring 128

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14a (ny)

Artikel 14a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 14a |
| | Importerade fiskeriprodukter avsedda som livsmedel |
| | Importerade fiskeriprodukter som är avsedda som livsmedel och som har fångats utanför unionens vatten i de områden, delområden och sektioner som avses i artikel 5 ska uppfylla de krav på minsta referensstorlek för bevarande som fastställs i bilagorna till denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 14a

Artikel 14a

Importerade fiskeriprodukter avsedda som livsmedel

Importerade fiskeriprodukter avsedda som livsmedel

Importerade fiskeriprodukter som är avsedda som livsmedel och som har fångats utanför unionens vatten i de områden, delområden och sektioner som avses i artikel 5 ska uppfylla de krav på minsta referensstorlek för bevarande som fastställs i bilagorna till denna förordning.

Importerade fiskeriprodukter som är avsedda som livsmedel och som har fångats utanför unionens vatten i de områden, delområden och sektioner som avses i artikel 5 ska uppfylla de krav på minsta referensstorlek för bevarande som fastställs i bilagorna till denna förordning.

Ändring 129

Ändring 129

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – stycke 1

Artikel 15 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska ha infört åtgärder för att underlätta lagring av eller för att finna avsättning för fångster som inte når upp till minsta referensstorlekar för bevarande och som landas i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013. Dessa åtgärder
  får
  innefatta stöd till investeringar i konstruktion och anpassning av landningsplatser och skyddshamnar
  eller
  stöd till investeringar för att höja värdet på fiskeriprodukter. | Medlemsstaterna ska ha infört
  adekvata
  åtgärder för att underlätta lagring av eller för att finna avsättning för fångster som inte når upp till minsta referensstorlekar för bevarande och som landas i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013. Dessa åtgärder
  ska
  innefatta stöd till investeringar i konstruktion och anpassning av landningsplatser och skyddshamnar
  samt
  stöd till investeringar för att höja värdet på fiskeriprodukter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska ha infört åtgärder för att underlätta lagring av eller för att finna avsättning för fångster som inte når upp till minsta referensstorlekar för bevarande och som landas i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013. Dessa åtgärder
  får
  innefatta stöd till investeringar i konstruktion och anpassning av landningsplatser och skyddshamnar
  eller
  stöd till investeringar för att höja värdet på fiskeriprodukter.

får

eller

Medlemsstaterna ska ha infört
  adekvata
  åtgärder för att underlätta lagring av eller för att finna avsättning för fångster som inte når upp till minsta referensstorlekar för bevarande och som landas i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013. Dessa åtgärder
  ska
  innefatta stöd till investeringar i konstruktion och anpassning av landningsplatser och skyddshamnar
  samt
  stöd till investeringar för att höja värdet på fiskeriprodukter.

adekvata

ska

samt

Ändring 130

Ändring 130

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 1

Artikel 16 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Det är förbjudet att utsortera fisk
  och att släppa tillbaka fisk i havet (slipping)
  . | 1.   Det är förbjudet att utsortera fisk. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Det är förbjudet att utsortera fisk
  och att släppa tillbaka fisk i havet (slipping)
  .

1.   Det är förbjudet att utsortera fisk.

Ändring 131

Ändring 131

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2

Artikel 16 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Punkt 1 ska inte tillämpas på fångster av arter som är undantagna från tillämpningen av landningsskyldigheten i enlighet med artikel 15.4 i förordning (EU) nr 1380/2013. | 2.   Punkt 1 ska inte tillämpas på
  fiskeverksamhet som bedrivs i Medelhavet eller på
  fångster av arter som är undantagna från tillämpningen av landningsskyldigheten i enlighet med artikel 15.4 i förordning (EU) nr 1380/2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Punkt 1 ska inte tillämpas på fångster av arter som är undantagna från tillämpningen av landningsskyldigheten i enlighet med artikel 15.4 i förordning (EU) nr 1380/2013.

2.   Punkt 1 ska inte tillämpas på
  fiskeverksamhet som bedrivs i Medelhavet eller på
  fångster av arter som är undantagna från tillämpningen av landningsskyldigheten i enlighet med artikel 15.4 i förordning (EU) nr 1380/2013.

Ändring 132

Ändring 132

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – rubriken

Artikel 17 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ändring 133

Ändring 133

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 1

Artikel 17 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna får utföra pilotprojekt i syfte att utforska metoder för att undvika, minimera och eliminera oönskade fångster
  av arter som inte omfattas av fångstbegränsningar
  . Sådana pilotprojekt ska beakta bästa tillgängliga vetenskapliga yttranden från relevanta rådgivande nämnder och grunda sig på bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden. | 1.   Medlemsstaterna får utföra pilotprojekt i syfte att utforska metoder för att undvika, minimera och eliminera oönskade fångster. Sådana pilotprojekt ska beakta bästa tillgängliga vetenskapliga yttranden från relevanta rådgivande nämnder och grunda sig på bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna får utföra pilotprojekt i syfte att utforska metoder för att undvika, minimera och eliminera oönskade fångster
  av arter som inte omfattas av fångstbegränsningar
  . Sådana pilotprojekt ska beakta bästa tillgängliga vetenskapliga yttranden från relevanta rådgivande nämnder och grunda sig på bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden.

1.   Medlemsstaterna får utföra pilotprojekt i syfte att utforska metoder för att undvika, minimera och eliminera oönskade fångster. Sådana pilotprojekt ska beakta bästa tillgängliga vetenskapliga yttranden från relevanta rådgivande nämnder och grunda sig på bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden.

Ändring 134

Ändring 134

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 2

Artikel 17 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   När resultaten av pilotstudierna eller andra vetenskapliga utlåtanden visar att de oönskade fångsterna av arter som inte omfattas av fångstbegränsningar är betydande,
  får
  medlemsstaterna fastställa tekniska åtgärder för att minska de oönskade fångsterna i enlighet med förfarandet i artikel 19 i förordning (EU) nr 1380/2013
  . Dessa tekniska åtgärder ska endast vara tillämpliga på fiskefartyg som för den aktuella medlemsstatens flagg. | 2.   När resultaten av pilotstudierna eller andra vetenskapliga utlåtanden visar att de oönskade fångsterna av arter som inte omfattas av fångstbegränsningar är betydande,
  ska
  medlemsstaterna fastställa tekniska åtgärder för att
  undvika eller så långt som möjligt
  minska de oönskade fångsterna i enlighet med förfarandet i artikel 19 i förordning (EU) nr 1380/2013
  eller i artikel 18 i
  den
  här förordningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   När resultaten av pilotstudierna eller andra vetenskapliga utlåtanden visar att de oönskade fångsterna av arter som inte omfattas av fångstbegränsningar är betydande,
  får
  medlemsstaterna fastställa tekniska åtgärder för att minska de oönskade fångsterna i enlighet med förfarandet i artikel 19 i förordning (EU) nr 1380/2013
  . Dessa tekniska åtgärder ska endast vara tillämpliga på fiskefartyg som för den aktuella medlemsstatens flagg.

2.   När resultaten av pilotstudierna eller andra vetenskapliga utlåtanden visar att de oönskade fångsterna av arter som inte omfattas av fångstbegränsningar är betydande,
  ska
  medlemsstaterna fastställa tekniska åtgärder för att
  undvika eller så långt som möjligt
  minska de oönskade fångsterna i enlighet med förfarandet i artikel 19 i förordning (EU) nr 1380/2013
  eller i artikel 18 i
  den
  här förordningen.

Ändring 135

Ändring 135

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 2a (ny)

Artikel 17 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Om andra medlemsstater vill införa liknande tekniska åtgärder får en gemensam rekommendation läggas fram i enlighet med artikel 18. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Om andra medlemsstater vill införa liknande tekniska åtgärder får en gemensam rekommendation läggas fram i enlighet med artikel 18.

Ändring 137

Ändring 137

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17a (ny)

Artikel 17a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 17a |
| | Dokumentation |
| | I enlighet med artikel 49 i förordning (EG) nr 1224/2009 får medlemsstaterna införa system för elektronisk övervakning i syfte att dokumentera fångster, utkast och fiskeverksamhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 17a

Artikel 17a

Dokumentation

Dokumentation

I enlighet med artikel 49 i förordning (EG) nr 1224/2009 får medlemsstaterna införa system för elektronisk övervakning i syfte att dokumentera fångster, utkast och fiskeverksamhet.

I enlighet med artikel 49 i förordning (EG) nr 1224/2009 får medlemsstaterna införa system för elektronisk övervakning i syfte att dokumentera fångster, utkast och fiskeverksamhet.

Ändring 138

Ändring 138

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel II – avsnitt 5a (nytt)

Kapitel II – avsnitt 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | AVSNITT 5a |
| | ANPASSNING AV FISKEFARTYG |
| | Artikel 17b |
| | Anpassning av tonnage |
| | På nya och befintliga fiskefartyg är det tillåtet att öka fartygets tonnage för att förbättra säkerheten ombord, arbetsvillkoren, hygienen och produktkvaliteten samt att öka fartygets tonnage för att lagra oönskad fångst som omfattas av landningsskyldigheten i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013, förutsatt att detta inte innebär att fartyget får ökad fångstkapacitet. De motsvarande volymerna ska inte beaktas när fiskekapaciteten bedöms i förhållande till de tak som fastställs i bilaga II till förordning (EU) nr 1380/2013, och inte heller vid de kontroller av inträden i och utträden ur flottor som avses i artikel 23 i den förordningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

AVSNITT 5a

AVSNITT 5a

ANPASSNING AV FISKEFARTYG

ANPASSNING AV FISKEFARTYG

Artikel 17b

Artikel 17b

Anpassning av tonnage

Anpassning av tonnage

På nya och befintliga fiskefartyg är det tillåtet att öka fartygets tonnage för att förbättra säkerheten ombord, arbetsvillkoren, hygienen och produktkvaliteten samt att öka fartygets tonnage för att lagra oönskad fångst som omfattas av landningsskyldigheten i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013, förutsatt att detta inte innebär att fartyget får ökad fångstkapacitet. De motsvarande volymerna ska inte beaktas när fiskekapaciteten bedöms i förhållande till de tak som fastställs i bilaga II till förordning (EU) nr 1380/2013, och inte heller vid de kontroller av inträden i och utträden ur flottor som avses i artikel 23 i den förordningen.

På nya och befintliga fiskefartyg är det tillåtet att öka fartygets tonnage för att förbättra säkerheten ombord, arbetsvillkoren, hygienen och produktkvaliteten samt att öka fartygets tonnage för att lagra oönskad fångst som omfattas av landningsskyldigheten i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013, förutsatt att detta inte innebär att fartyget får ökad fångstkapacitet. De motsvarande volymerna ska inte beaktas när fiskekapaciteten bedöms i förhållande till de tak som fastställs i bilaga II till förordning (EU) nr 1380/2013, och inte heller vid de kontroller av inträden i och utträden ur flottor som avses i artikel 23 i den förordningen.

Ändring 139

Ändring 139

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – rubriken

Artikel 18 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ändring 140

Ändring 140

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 1 – led g

Artikel 18 – punkt 1 – led g

| (g) | I bilaga XI för
  de yttersta randområdena
  . |
| --- | --- |

(g)

I bilaga XI för
  de yttersta randområdena
  .

de yttersta randområdena

| (g) | I bilaga XI för
  unionens vatten i Indiska oceanen och västra Atlanten
  . |
| --- | --- |

(g)

I bilaga XI för
  unionens vatten i Indiska oceanen och västra Atlanten
  .

unionens vatten i Indiska oceanen och västra Atlanten

Ändring 141

Ändring 141

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

Artikel 18 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Bestämmelserna om maskstorlek i del B i bilagorna V till XI ska emellertid endast tillämpas i den mån det inte har antagits någon delegerad akt om som rör samma fråga för de berörda fiskerierna i enlighet med punkt 2 i den här artikeln senast den ... [18 månader efter datum för denna förordnings ikraftträdande]. Om del B i en bilaga till den här förordningen blir tillämplig ska kommissionen, oberoende av artikel 6.1 led 4, senast samma dag anta en delegerad akt i enlighet med artikel 32 som kompletterar den här förordningen med en definition av ”riktat fiske” för tillämpningen av del B i det aktuella fiskeområdet och på den berörda fiskeriverksamheten. |
| | Fram till det datum som infaller först av det datum som avses i andra stycket i den här punkten eller datumet för antagande av den delegerade akt som avses i det stycket, ska de bestämmelser om maskstorlek som är gällande den ... [dagen före datum för denna förordnings ikraftträdande

   (*1)

  ] fortsätta att tillämpas i det berörda fiskeområdet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Bestämmelserna om maskstorlek i del B i bilagorna V till XI ska emellertid endast tillämpas i den mån det inte har antagits någon delegerad akt om som rör samma fråga för de berörda fiskerierna i enlighet med punkt 2 i den här artikeln senast den ... [18 månader efter datum för denna förordnings ikraftträdande]. Om del B i en bilaga till den här förordningen blir tillämplig ska kommissionen, oberoende av artikel 6.1 led 4, senast samma dag anta en delegerad akt i enlighet med artikel 32 som kompletterar den här förordningen med en definition av ”riktat fiske” för tillämpningen av del B i det aktuella fiskeområdet och på den berörda fiskeriverksamheten.

Bestämmelserna om maskstorlek i del B i bilagorna V till XI ska emellertid endast tillämpas i den mån det inte har antagits någon delegerad akt om som rör samma fråga för de berörda fiskerierna i enlighet med punkt 2 i den här artikeln senast den ... [18 månader efter datum för denna förordnings ikraftträdande]. Om del B i en bilaga till den här förordningen blir tillämplig ska kommissionen, oberoende av artikel 6.1 led 4, senast samma dag anta en delegerad akt i enlighet med artikel 32 som kompletterar den här förordningen med en definition av ”riktat fiske” för tillämpningen av del B i det aktuella fiskeområdet och på den berörda fiskeriverksamheten.

Fram till det datum som infaller först av det datum som avses i andra stycket i den här punkten eller datumet för antagande av den delegerade akt som avses i det stycket, ska de bestämmelser om maskstorlek som är gällande den ... [dagen före datum för denna förordnings ikraftträdande

   (*1)

  ] fortsätta att tillämpas i det berörda fiskeområdet.

Fram till det datum som infaller först av det datum som avses i andra stycket i den här punkten eller datumet för antagande av den delegerade akt som avses i det stycket, ska de bestämmelser om maskstorlek som är gällande den ... [dagen före datum för denna förordnings ikraftträdande

*1

] fortsätta att tillämpas i det berörda fiskeområdet.

Ändring 142

Ändring 142

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 1a (ny)

Artikel 18 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Där så är lämpligt för att uppnå målen för den gemensamma fiskeripolitiken och ta hänsyn till regionala särdrag får tekniska åtgärder som avviker från de åtgärder som avses i punkt 1 i den här artikeln antas i samband med en flerårig plan i enlighet med artiklarna 9 och 10 i förordning (EU) nr 1380/2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Där så är lämpligt för att uppnå målen för den gemensamma fiskeripolitiken och ta hänsyn till regionala särdrag får tekniska åtgärder som avviker från de åtgärder som avses i punkt 1 i den här artikeln antas i samband med en flerårig plan i enlighet med artiklarna 9 och 10 i förordning (EU) nr 1380/2013.

Ändring 143

Ändring 143

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2

Artikel 18 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   I enlighet med
  det förfarande som fastställs i
  artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013
  får medlemsstaterna lämna in gemensamma rekommendationer som definierar
  lämpliga tekniska åtgärder på regional nivå som avviker från de åtgärder som avses i punkt 1. | 2.   
  Om det inte finns någon flerårig plan för det berörda fisket, eller om den relevanta fleråriga planen inte innehåller några tekniska åtgärder eller något förfarande för antagande av sådana tekniska åtgärder, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter
  i enlighet med
  artikel 32 i den här förordningen och
  artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013
  som kompletterar den här förordningen genom att definiera
  lämpliga tekniska åtgärder på regional nivå som avviker från de åtgärder som avses i punkt 1
  , i synnerhet genom att fastställa maskstorlekar som ska tillämpas på regional nivå. För antagande av sådana delegerade akter får medlemsstaterna lämna in en gemensam rekommendation i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 senast den ... [12 månader efter datum för denna förordnings ikraftträdande]. Kommissionen ska offentliggöra dessa gemensamma rekommendationer omedelbart efter det att de har lämnats in av medlemsstaterna och ska även offentliggöra eventuella vetenskapliga bedömningar som har gjorts för att säkerställa att de är förenliga med artikel 18.5 i förordning (EU) nr 1380/2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   I enlighet med
  det förfarande som fastställs i
  artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013
  får medlemsstaterna lämna in gemensamma rekommendationer som definierar
  lämpliga tekniska åtgärder på regional nivå som avviker från de åtgärder som avses i punkt 1.

2.   
  Om det inte finns någon flerårig plan för det berörda fisket, eller om den relevanta fleråriga planen inte innehåller några tekniska åtgärder eller något förfarande för antagande av sådana tekniska åtgärder, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade akter
  i enlighet med
  artikel 32 i den här förordningen och
  artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013
  som kompletterar den här förordningen genom att definiera
  lämpliga tekniska åtgärder på regional nivå som avviker från de åtgärder som avses i punkt 1
  , i synnerhet genom att fastställa maskstorlekar som ska tillämpas på regional nivå. För antagande av sådana delegerade akter får medlemsstaterna lämna in en gemensam rekommendation i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 senast den ... [12 månader efter datum för denna förordnings ikraftträdande]. Kommissionen ska offentliggöra dessa gemensamma rekommendationer omedelbart efter det att de har lämnats in av medlemsstaterna och ska även offentliggöra eventuella vetenskapliga bedömningar som har gjorts för att säkerställa att de är förenliga med artikel 18.5 i förordning (EU) nr 1380/2013.

Ändring 144

Ändring 144

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2a (ny)

Artikel 18 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  De åtgärder som antas i enlighet med punkterna 1a och 2 ska |
| | (a) | syfta till att uppnå de mål som anges i artikel 3 i den här förordningen, med särskild hänsyn till de resultatindikatorer som anges i artikel 4, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  De åtgärder som antas i enlighet med punkterna 1a och 2 ska

(a)

(a)

syfta till att uppnå de mål som anges i artikel 3 i den här förordningen, med särskild hänsyn till de resultatindikatorer som anges i artikel 4,

syfta till att uppnå de mål som anges i artikel 3 i den här förordningen, med särskild hänsyn till de resultatindikatorer som anges i artikel 4,

| (b) | ledas av principen om god förvaltning som anges i artikel 3 i förordning (EU) nr 1380/2013, |
| --- | --- |

(b)

(b)

ledas av principen om god förvaltning som anges i artikel 3 i förordning (EU) nr 1380/2013,

ledas av principen om god förvaltning som anges i artikel 3 i förordning (EU) nr 1380/2013,

| (c) | ge incitament till fiskefartyg som använder selektiva fiskeredskap eller miljövänligare fiskemetoder, inbegripet genom tilldelning av fiskemöjligheter och |
| --- | --- |

(c)

(c)

ge incitament till fiskefartyg som använder selektiva fiskeredskap eller miljövänligare fiskemetoder, inbegripet genom tilldelning av fiskemöjligheter och

ge incitament till fiskefartyg som använder selektiva fiskeredskap eller miljövänligare fiskemetoder, inbegripet genom tilldelning av fiskemöjligheter och

| (d) | åtminstone vara likvärdiga med de åtgärder som avses i punkt 1 eller, vad gäller bestämmelser om maskstorlek, med de åtgärder som är tillämpliga den ... [dagen före datum för denna förordnings ikraftträdande] vad gäller fiskemönster och skyddsnivå för känsliga arter och livsmiljöer. |
| --- | --- |

(d)

(d)

åtminstone vara likvärdiga med de åtgärder som avses i punkt 1 eller, vad gäller bestämmelser om maskstorlek, med de åtgärder som är tillämpliga den ... [dagen före datum för denna förordnings ikraftträdande] vad gäller fiskemönster och skyddsnivå för känsliga arter och livsmiljöer.

åtminstone vara likvärdiga med de åtgärder som avses i punkt 1 eller, vad gäller bestämmelser om maskstorlek, med de åtgärder som är tillämpliga den ... [dagen före datum för denna förordnings ikraftträdande] vad gäller fiskemönster och skyddsnivå för känsliga arter och livsmiljöer.

Ändring 145

Ändring 145

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 3

Artikel 18 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   
  Tekniska åtgärder som rekommenderas
  i enlighet med punkt 2 ska
  , med avseende på fiskemönster och skydd för
  känsliga arter och livsmiljöer
  , minst vara likvärdiga med de åtgärder som avses i punkt 1
  . | 3.   I enlighet med
  artikel 18.5 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska medlemsstaterna basera de gemensamma rekommendationer som avses i
  punkt 2
  i den här artikeln på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning. Denna vetenskapliga rådgivning
  ska
  beakta sådana åtgärders påverkan på målarter och
  känsliga arter och livsmiljöer
  och visa hur åtgärderna främjar bevarandet av det marina ekosystemet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   
  Tekniska åtgärder som rekommenderas
  i enlighet med punkt 2 ska
  , med avseende på fiskemönster och skydd för
  känsliga arter och livsmiljöer
  , minst vara likvärdiga med de åtgärder som avses i punkt 1
  .

3.   I enlighet med
  artikel 18.5 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska medlemsstaterna basera de gemensamma rekommendationer som avses i
  punkt 2
  i den här artikeln på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning. Denna vetenskapliga rådgivning
  ska
  beakta sådana åtgärders påverkan på målarter och
  känsliga arter och livsmiljöer
  och visa hur åtgärderna främjar bevarandet av det marina ekosystemet
  .

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 3a (ny)

Artikel 18 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Trots vad som anges i artikel 18.1, 18.3 och 18.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 får kommissionen anta sådana delegerade akter även i avsaknad av en sådan gemensam rekommendation som avses i de punkterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Trots vad som anges i artikel 18.1, 18.3 och 18.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 får kommissionen anta sådana delegerade akter även i avsaknad av en sådan gemensam rekommendation som avses i de punkterna.

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19

Artikel 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 19 | utgår |
| Regionala åtgärder inom ramen för fleråriga planer | |
| 1.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att fastställa tekniska åtgärder på regional nivå i syfte att uppnå målen i fleråriga planer enligt artiklarna 9 och 10 i förordning (EU) nr 1380/2013. Sådana åtgärder ska fastställas genom delegerade akter som ska antas i enlighet med artikel 32 i denna förordning och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013. | |
| 2.
     
  Åtgärder som fastställs i enlighet med punkt 1 kan | |
| (a) | ändra eller komplettera de åtgärder som anges i bilagorna V–XI, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 19

Artikel 19

utgår

utgår

Regionala åtgärder inom ramen för fleråriga planer

Regionala åtgärder inom ramen för fleråriga planer

1.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att fastställa tekniska åtgärder på regional nivå i syfte att uppnå målen i fleråriga planer enligt artiklarna 9 och 10 i förordning (EU) nr 1380/2013. Sådana åtgärder ska fastställas genom delegerade akter som ska antas i enlighet med artikel 32 i denna förordning och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013.

2.
     
  Åtgärder som fastställs i enlighet med punkt 1 kan

(a)

(a)

ändra eller komplettera de åtgärder som anges i bilagorna V–XI,

ändra eller komplettera de åtgärder som anges i bilagorna V–XI,

| (b) | avvika från de åtgärder som anges i bilagorna V–XI för ett visst område eller en viss tidsperiod, under förutsättning att det kan visas att dessa åtgärder inte innebär några bevarandemässiga fördelar i det området eller under den perioden eller att den alternativa åtgärden uppnår samma mål. |
| --- | --- |

(b)

(b)

avvika från de åtgärder som anges i bilagorna V–XI för ett visst område eller en viss tidsperiod, under förutsättning att det kan visas att dessa åtgärder inte innebär några bevarandemässiga fördelar i det området eller under den perioden eller att den alternativa åtgärden uppnår samma mål.

avvika från de åtgärder som anges i bilagorna V–XI för ett visst område eller en viss tidsperiod, under förutsättning att det kan visas att dessa åtgärder inte innebär några bevarandemässiga fördelar i det området eller under den perioden eller att den alternativa åtgärden uppnår samma mål.

3.
     
  En flerårig plan kan definiera vilken typ av tekniska åtgärder som får antas enligt punkterna 1 och 2 för den aktuella regionen.

4.
     
  De åtgärder som antas i enlighet med punkterna 1 och 2 ska

| (a) | syfta till att uppnå de mål som anges i artiklarna 3 och 4 i denna förordning, |
| --- | --- |

(a)

(a)

syfta till att uppnå de mål som anges i artiklarna 3 och 4 i denna förordning,

syfta till att uppnå de mål som anges i artiklarna 3 och 4 i denna förordning,

| (b) | ledas av principen om god förvaltning som anges i artikel 3 i förordning (EU) nr 1380/2013 och |
| --- | --- |

(b)

(b)

ledas av principen om god förvaltning som anges i artikel 3 i förordning (EU) nr 1380/2013 och

ledas av principen om god förvaltning som anges i artikel 3 i förordning (EU) nr 1380/2013 och

| (c) | ge incitament till fiskefartyg som använder selektiva fiskeredskap eller miljövänligare fiskemetoder genom tilldelning av fiskemöjligheter. |
| --- | --- |

(c)

(c)

ge incitament till fiskefartyg som använder selektiva fiskeredskap eller miljövänligare fiskemetoder genom tilldelning av fiskemöjligheter.

ge incitament till fiskefartyg som använder selektiva fiskeredskap eller miljövänligare fiskemetoder genom tilldelning av fiskemöjligheter.

5.
     
  När medlemsstaterna lämnar in gemensamma rekommendationer om upprättande av tekniska åtgärder så som avses i punkt 1, ska de tillhandahålla vetenskapliga utlåtanden som stöder antagandet av åtgärderna.

6.
     
  Kommissionen får begära att STECF gör en bedömning av de gemensamma rekommendationer som avses i punkt 5.

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 1 – inledningen

Artikel 20 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   När medlemsstaterna lämnar in gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel
  19
  för att definiera storleksselektiva och artselektiva redskap ska de tillhandahålla bevis för att dessa redskap minst uppfyller ett av följande kriterier: | 1.   När medlemsstaterna lämnar in gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel
  18
  för att definiera storleksselektiva och artselektiva redskap ska de tillhandahålla bevis för att dessa redskap minst uppfyller ett av följande kriterier: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   När medlemsstaterna lämnar in gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel
  19
  för att definiera storleksselektiva och artselektiva redskap ska de tillhandahålla bevis för att dessa redskap minst uppfyller ett av följande kriterier:

1.   När medlemsstaterna lämnar in gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel
  18
  för att definiera storleksselektiva och artselektiva redskap ska de tillhandahålla bevis för att dessa redskap minst uppfyller ett av följande kriterier:

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – inledningen

Artikel 21 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| När medlemsstater lämnar in gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel 
  19
  i syfte att ändra de stängda områden eller områden med begränsat tillträde som förtecknas i del C i bilagorna V–VIII och X samt del B i bilaga XI
  eller
  fastställa nya stängda områden eller områden med begränsat tillträde, ska de, med avseende på sådana stängda områden eller områden med begränsat tillträde, i rekommendationerna ange följande: | När medlemsstater lämnar in gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel 
  18
  i syfte att ändra de stängda områden eller områden med begränsat tillträde som förtecknas i del C i bilagorna V–VIII och X samt del B i bilaga XI, fastställa nya stängda områden eller områden med begränsat tillträde
  , eller stryka dem
  , ska de, med avseende på sådana stängda områden eller områden med begränsat tillträde, i rekommendationerna ange följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

När medlemsstater lämnar in gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel 
  19
  i syfte att ändra de stängda områden eller områden med begränsat tillträde som förtecknas i del C i bilagorna V–VIII och X samt del B i bilaga XI
  eller
  fastställa nya stängda områden eller områden med begränsat tillträde, ska de, med avseende på sådana stängda områden eller områden med begränsat tillträde, i rekommendationerna ange följande:

19

eller

När medlemsstater lämnar in gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel 
  18
  i syfte att ändra de stängda områden eller områden med begränsat tillträde som förtecknas i del C i bilagorna V–VIII och X samt del B i bilaga XI, fastställa nya stängda områden eller områden med begränsat tillträde
  , eller stryka dem
  , ska de, med avseende på sådana stängda områden eller områden med begränsat tillträde, i rekommendationerna ange följande:

18

, eller stryka dem

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – stycke 1a (ny)

Artikel 21 – stycke 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Om medlemsstaterna inte antar gemensamma rekommendationer får kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att fastställa stängda områden eller områden med begränsat tillträde på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om medlemsstaterna inte antar gemensamma rekommendationer får kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att fastställa stängda områden eller områden med begränsat tillträde på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning.

Om medlemsstaterna inte antar gemensamma rekommendationer får kommissionen anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att fastställa stängda områden eller områden med begränsat tillträde på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning.

Ändring 151

Ändring 151

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – stycke 1

Artikel 22 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | När medlemsstater lämnar in gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel
  19
  i syfte att ändra eller fastställa minsta referensstorlekar för bevarande i förteckningen i del A i bilagorna V–X ska de respektera målet att säkerställa skydd för ungfisk och lekansamlingar av marina arter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

När medlemsstater lämnar in gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel
  19
  i syfte att ändra eller fastställa minsta referensstorlekar för bevarande i förteckningen i del A i bilagorna V–X ska de respektera målet att säkerställa skydd för ungfisk och lekansamlingar av marina arter.

19

| 1. | När medlemsstater lämnar in gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel
  18
  i syfte att ändra eller fastställa minsta referensstorlekar för bevarande i förteckningen i del A i bilagorna V–X ska de respektera målet att säkerställa skydd för ungfisk och lekansamlingar av marina arter.
  Gemensamma rekommendationer ska bygga på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning och beakta biologiska grunder, i synnerhet den storlek då arten i fråga är könsmogen. Gemensamma rekommendationer får inte äventyra kontrollen och efterlevnadsbestämmelserna när det gäller att landa och saluföra fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

1.

När medlemsstater lämnar in gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel
  18
  i syfte att ändra eller fastställa minsta referensstorlekar för bevarande i förteckningen i del A i bilagorna V–X ska de respektera målet att säkerställa skydd för ungfisk och lekansamlingar av marina arter.
  Gemensamma rekommendationer ska bygga på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning och beakta biologiska grunder, i synnerhet den storlek då arten i fråga är könsmogen. Gemensamma rekommendationer får inte äventyra kontrollen och efterlevnadsbestämmelserna när det gäller att landa och saluföra fiskeriprodukter.

18

Gemensamma rekommendationer ska bygga på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning och beakta biologiska grunder, i synnerhet den storlek då arten i fråga är könsmogen. Gemensamma rekommendationer får inte äventyra kontrollen och efterlevnadsbestämmelserna när det gäller att landa och saluföra fiskeriprodukter.

Ändring 152

Ändring 152

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – inledningen

Artikel 23 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| När medlemsstater lämnar in gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel 
  19
  i syfte att införa realtidsstängningar eller bestämmelser om förflyttning som har till syfte att säkerställa skydd av ansamlingar av ungfisk eller lekande fisk eller skaldjursarter ska de i rekommendationerna ange följande: | När medlemsstater lämnar in gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel 
  18
  i syfte att införa realtidsstängningar eller bestämmelser om förflyttning som har till syfte att säkerställa skydd av ansamlingar av ungfisk eller lekande fisk eller skaldjursarter
  eller känsliga arter
  ska de i rekommendationerna ange följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

När medlemsstater lämnar in gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel 
  19
  i syfte att införa realtidsstängningar eller bestämmelser om förflyttning som har till syfte att säkerställa skydd av ansamlingar av ungfisk eller lekande fisk eller skaldjursarter ska de i rekommendationerna ange följande:

19

När medlemsstater lämnar in gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel 
  18
  i syfte att införa realtidsstängningar eller bestämmelser om förflyttning som har till syfte att säkerställa skydd av ansamlingar av ungfisk eller lekande fisk eller skaldjursarter
  eller känsliga arter
  ska de i rekommendationerna ange följande:

18

eller känsliga arter

Ändring 153

Ändring 153

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – stycke 1a (nytt)

Artikel 23 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | Om det bara är fartyg från en enda medlemsstat som påverkas av stängningarna i realtid eller av förflyttningarna ska det på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning antas åtgärder för att minska inverkan på de berörda fartygen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.

1a.

Om det bara är fartyg från en enda medlemsstat som påverkas av stängningarna i realtid eller av förflyttningarna ska det på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning antas åtgärder för att minska inverkan på de berörda fartygen.

Ändring 304 och 154

Ändring 304 och 154

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 1

Artikel 24 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   När medlemsstaterna lämnar in gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel
  19
  för att möjliggöra användning av eller utöka användningen av innovativa fiskeredskap
  inbegripet trål med elektrisk ström enligt beskrivningen i del E i bilaga V
  inom ett visst havsområde, ska de tillhandhålla en bedömning av de sannolika effekter som användningen av sådana redskap kommer att få på målarterna och på känsliga arter och livsmiljöer. | 1.   När medlemsstaterna lämnar in gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel
  18
  för att möjliggöra användning av eller utöka användningen av innovativa fiskeredskap inom ett visst havsområde, ska de tillhandhålla en bedömning av de sannolika effekter som användningen av sådana redskap kommer att få på målarterna och på känsliga arter och livsmiljöer. |
| | En sådan bedömning ska baseras på användning av det innovativa redskapet under en provperiod som ska begränsas till högst 5 % av de fartyg som för ögonblicket har befunnit sig i den verksamhetsgrenen under minst fyra år. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   När medlemsstaterna lämnar in gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel
  19
  för att möjliggöra användning av eller utöka användningen av innovativa fiskeredskap
  inbegripet trål med elektrisk ström enligt beskrivningen i del E i bilaga V
  inom ett visst havsområde, ska de tillhandhålla en bedömning av de sannolika effekter som användningen av sådana redskap kommer att få på målarterna och på känsliga arter och livsmiljöer.

1.   När medlemsstaterna lämnar in gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel
  18
  för att möjliggöra användning av eller utöka användningen av innovativa fiskeredskap inom ett visst havsområde, ska de tillhandhålla en bedömning av de sannolika effekter som användningen av sådana redskap kommer att få på målarterna och på känsliga arter och livsmiljöer.

En sådan bedömning ska baseras på användning av det innovativa redskapet under en provperiod som ska begränsas till högst 5 % av de fartyg som för ögonblicket har befunnit sig i den verksamhetsgrenen under minst fyra år.

En sådan bedömning ska baseras på användning av det innovativa redskapet under en provperiod som ska begränsas till högst 5 % av de fartyg som för ögonblicket har befunnit sig i den verksamhetsgrenen under minst fyra år.

Ändring 155

Ändring 155

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 3

Artikel 24 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Användning av innovativa fiskeredskap ska
  inte
  tillåtas när bedömningarna visar att sådan användning kommer att leda till negativ påverkan på känsliga livsmiljöer
  och
  icke-målarter. | 3.   Användning av innovativa fiskeredskap ska
  bara
  tillåtas
  i kommersiell skala
  när bedömningarna
  enligt punkt 1
  visar att sådan användning
  , jämfört med befintliga reglerade fiskeredskap och metoder, inte
  kommer att leda till
  direkt eller kumulativ
  negativ påverkan på
  marina livsmiljöer, däribland
  känsliga livsmiljöer
  eller
  icke-målarter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Användning av innovativa fiskeredskap ska
  inte
  tillåtas när bedömningarna visar att sådan användning kommer att leda till negativ påverkan på känsliga livsmiljöer
  och
  icke-målarter.

3.   Användning av innovativa fiskeredskap ska
  bara
  tillåtas
  i kommersiell skala
  när bedömningarna
  enligt punkt 1
  visar att sådan användning
  , jämfört med befintliga reglerade fiskeredskap och metoder, inte
  kommer att leda till
  direkt eller kumulativ
  negativ påverkan på
  marina livsmiljöer, däribland
  känsliga livsmiljöer
  eller
  icke-målarter.

Ändring 156

Ändring 156

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – strecksats 2a (ny)

Artikel 25 – strecksats 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | framlägga information om hur väl åtgärderna för att minska påverkan och övervakningssystemen fungerar, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

framlägga information om hur väl åtgärderna för att minska påverkan och övervakningssystemen fungerar,

framlägga information om hur väl åtgärderna för att minska påverkan och övervakningssystemen fungerar,

Ändring 158

Ändring 158

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – stycke 1a (nytt)

Artikel 25 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna ska säkerställa lämpligt samråd med de fiskare som direkt berörs av dessa åtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska säkerställa lämpligt samråd med de fiskare som direkt berörs av dessa åtgärder.

Medlemsstaterna ska säkerställa lämpligt samråd med de fiskare som direkt berörs av dessa åtgärder.

Ändring 159

Ändring 159

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 1 – led da (nytt)

Artikel 26 – punkt 1 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | Undantag som antagits på grundval av artikel 15.4 i förordning (EU) nr 1380/2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

Undantag som antagits på grundval av artikel 15.4 i förordning (EU) nr 1380/2013.

Undantag som antagits på grundval av artikel 15.4 i förordning (EU) nr 1380/2013.

Ändring 160

Ändring 160

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 2

Artikel 26 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Syftet med de åtgärder som avses i punkt 1 ska vara att uppnå det mål som fastställs i artikel 3 och i synnerhet att skydda ansamlingar av ungfisk eller lekande fisk eller skaldjursarter. | 2.   Syftet med de åtgärder som avses i punkt 1 ska vara att uppnå det mål som fastställs i artikel 3 och i synnerhet att skydda ansamlingar av ungfisk eller lekande fisk eller skaldjursarter.
  Åtgärderna ska vara minst lika strikta som tekniska åtgärder som antas på unionsnivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Syftet med de åtgärder som avses i punkt 1 ska vara att uppnå det mål som fastställs i artikel 3 och i synnerhet att skydda ansamlingar av ungfisk eller lekande fisk eller skaldjursarter.

2.   Syftet med de åtgärder som avses i punkt 1 ska vara att uppnå det mål som fastställs i artikel 3 och i synnerhet att skydda ansamlingar av ungfisk eller lekande fisk eller skaldjursarter.
  Åtgärderna ska vara minst lika strikta som tekniska åtgärder som antas på unionsnivå.

Ändring 161

Ändring 161

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26a (ny)

Artikel 26a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 26a |
| | Pilotprojekt om fullständig dokumentation av fångster och utkast |
| | 1.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 i den här förordningen och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 som kompletterar den här förordningen genom att fastställa pilotprojekt för utformning av ett system med fullständig dokumentation av fångster och utkast baserat på mätbara mål, i syfte att inrätta en resultatbaserad fiskeriförvaltning. |
| | 2.
     
  De pilotprojekt som avses i punkt 1 i den här artikeln får avvika från de åtgärder som fastställs i del B i bilagorna V–XI för ett specifikt område och under en period av högst ett år, under förutsättning att det kan påvisas att sådana pilotprojekt syftar till att uppnå de mål som anges i artikel 3 och skapa förenlighet med resultatindikatorerna i artikel 4 och i synnerhet förbättra selektiviteten för berörda fiskeredskap eller fiskemetoder eller på annat sätt minska miljöpåverkan. Denna ettårsperiod kan förlängas med ett år på samma villkor. Projektet ska begränsas till högst 5 % av fartygen i den verksamhetsgrenen per medlemsstat. |
| | 3.
     
  När medlemsstaterna lämnar in gemensamma rekommendationer om inrättande av de pilotprojekt som avses i punkt 1 ska de tillhandahålla vetenskapliga utlåtanden som stöder antagandet av sådana pilotprojekt. STECF ska göra en bedömning av dessa gemensamma rekommendationer och ska offentliggöra denna bedömning. Inom sex månader efter projektets slutförande ska medlemsstaterna lämna in en rapport till kommissionen om resultatet, inbegripet en detaljerad bedömning av ändrad selektivitet och annan miljöpåverkan. |
| | 4.
     
  STECF ska utvärdera den rapport som avses i punkt 3. Om STECF bedömer att de nya redskapen eller metoderna på ett framgångsrikt sätt uppnår målen i punkt 2 får kommissionen lägga fram ett förslag i enlighet med EUF-fördraget i syfte att sprida användningen av dessa redskap eller metoder. STECF:s bedömning ska offentliggöras. |
| | 5.
     
  Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 som kompletterar den här förordningen genom att fastställa tekniska specifikationer för ett sådant system för fullständig dokumentation av fångster och utkast som avses i punkt 1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 26a

Artikel 26a

Pilotprojekt om fullständig dokumentation av fångster och utkast

Pilotprojekt om fullständig dokumentation av fångster och utkast

1.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 i den här förordningen och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 som kompletterar den här förordningen genom att fastställa pilotprojekt för utformning av ett system med fullständig dokumentation av fångster och utkast baserat på mätbara mål, i syfte att inrätta en resultatbaserad fiskeriförvaltning.

2.
     
  De pilotprojekt som avses i punkt 1 i den här artikeln får avvika från de åtgärder som fastställs i del B i bilagorna V–XI för ett specifikt område och under en period av högst ett år, under förutsättning att det kan påvisas att sådana pilotprojekt syftar till att uppnå de mål som anges i artikel 3 och skapa förenlighet med resultatindikatorerna i artikel 4 och i synnerhet förbättra selektiviteten för berörda fiskeredskap eller fiskemetoder eller på annat sätt minska miljöpåverkan. Denna ettårsperiod kan förlängas med ett år på samma villkor. Projektet ska begränsas till högst 5 % av fartygen i den verksamhetsgrenen per medlemsstat.

3.
     
  När medlemsstaterna lämnar in gemensamma rekommendationer om inrättande av de pilotprojekt som avses i punkt 1 ska de tillhandahålla vetenskapliga utlåtanden som stöder antagandet av sådana pilotprojekt. STECF ska göra en bedömning av dessa gemensamma rekommendationer och ska offentliggöra denna bedömning. Inom sex månader efter projektets slutförande ska medlemsstaterna lämna in en rapport till kommissionen om resultatet, inbegripet en detaljerad bedömning av ändrad selektivitet och annan miljöpåverkan.

4.
     
  STECF ska utvärdera den rapport som avses i punkt 3. Om STECF bedömer att de nya redskapen eller metoderna på ett framgångsrikt sätt uppnår målen i punkt 2 får kommissionen lägga fram ett förslag i enlighet med EUF-fördraget i syfte att sprida användningen av dessa redskap eller metoder. STECF:s bedömning ska offentliggöras.

5.
     
  Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 som kompletterar den här förordningen genom att fastställa tekniska specifikationer för ett sådant system för fullständig dokumentation av fångster och utkast som avses i punkt 1.

Ändring 162

Ändring 162

Förslag till förordning

Förslag till förordning

KAPITEL IV

KAPITEL IV

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| KAPITEL IV | utgår |
| REGIONALA FISKERIFÖRVALTNINGSORGANISATIONER | |
| Artikel 28 | |
| Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC) | |
| Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 32 med avseende på | |
| (a) | att i unionslagstiftningen införliva vissa tekniska åtgärder som antagits av Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC), inbegripet förteckningar över känsliga marina ekosystem och särskilda tekniska åtgärder för fisket efter blåvitling och kungsfiskar som anges i NEAFC:s rekommendationer 05:2013, 19:2014, 01:2015, 02:2015, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

KAPITEL IV

KAPITEL IV

utgår

utgår

REGIONALA FISKERIFÖRVALTNINGSORGANISATIONER

REGIONALA FISKERIFÖRVALTNINGSORGANISATIONER

Artikel 28

Artikel 28

Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC)

Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC)

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 32 med avseende på

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 32 med avseende på

(a)

(a)

att i unionslagstiftningen införliva vissa tekniska åtgärder som antagits av Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC), inbegripet förteckningar över känsliga marina ekosystem och särskilda tekniska åtgärder för fisket efter blåvitling och kungsfiskar som anges i NEAFC:s rekommendationer 05:2013, 19:2014, 01:2015, 02:2015, och

att i unionslagstiftningen införliva vissa tekniska åtgärder som antagits av Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC), inbegripet förteckningar över känsliga marina ekosystem och särskilda tekniska åtgärder för fisket efter blåvitling och kungsfiskar som anges i NEAFC:s rekommendationer 05:2013, 19:2014, 01:2015, 02:2015, och

| (b) | att anta andra tekniska åtgärder som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av de lagstiftningsakter som införlivar NEAFC:s rekommendationer. |
| --- | --- |

(b)

(b)

att anta andra tekniska åtgärder som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av de lagstiftningsakter som införlivar NEAFC:s rekommendationer.

att anta andra tekniska åtgärder som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av de lagstiftningsakter som införlivar NEAFC:s rekommendationer.

Ändring 163

Ändring 163

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 1 – inledningen

Artikel 29 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   De tekniska åtgärder som anges i denna förordning ska inte gälla för fiskeverksamhet som bedrivs
  enbart för
  vetenskapliga undersökningar med förbehåll för följande villkor: | 1.   De tekniska åtgärder som anges i denna förordning ska inte gälla för fiskeverksamhet som bedrivs
  i samband med
  vetenskapliga undersökningar med förbehåll för följande villkor: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   De tekniska åtgärder som anges i denna förordning ska inte gälla för fiskeverksamhet som bedrivs
  enbart för
  vetenskapliga undersökningar med förbehåll för följande villkor:

1.   De tekniska åtgärder som anges i denna förordning ska inte gälla för fiskeverksamhet som bedrivs
  i samband med
  vetenskapliga undersökningar med förbehåll för följande villkor:

Ändring 164

Ändring 164

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 2 – led b

Artikel 29 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | säljs för andra ändamål än för direkt användning som livsmedel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

säljs för andra ändamål än för direkt användning som livsmedel.

| (b) | när det rör sig om exemplar som underskrider den minsta referensstorleken för bevarande,
  säljs för andra ändamål än för direkt användning som livsmedel. |
| --- | --- |

(b)

när det rör sig om exemplar som underskrider den minsta referensstorleken för bevarande,
  säljs för andra ändamål än för direkt användning som livsmedel.

när det rör sig om exemplar som underskrider den minsta referensstorleken för bevarande,

Ändring 165

Ändring 165

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – rubriken

Artikel 30 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ändring 166

Ändring 166

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 1

Artikel 30 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   De tekniska åtgärder som förskrivs i denna förordning ska inte gälla för fiskeinsatser vars enda syfte är utsättning eller flyttning av marina arter, under förutsättning att dessa insatser utförs med tillstånd från och under överinseende av den eller de medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse. | 1.   De tekniska åtgärder som förskrivs i denna förordning ska inte gälla för fiskeinsatser vars enda syfte är
  direkt
  utsättning eller flyttning av marina arter, under förutsättning att dessa insatser utförs med tillstånd från och under överinseende av den eller de medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   De tekniska åtgärder som förskrivs i denna förordning ska inte gälla för fiskeinsatser vars enda syfte är utsättning eller flyttning av marina arter, under förutsättning att dessa insatser utförs med tillstånd från och under överinseende av den eller de medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse.

1.   De tekniska åtgärder som förskrivs i denna förordning ska inte gälla för fiskeinsatser vars enda syfte är
  direkt
  utsättning eller flyttning av marina arter, under förutsättning att dessa insatser utförs med tillstånd från och under överinseende av den eller de medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse.

Ändring 167

Ändring 167

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 2

Artikel 30 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om utsättningen eller flyttningen utförs i en annan medlemsstats eller andra medlemsstaters vatten ska kommissionen och alla dessa medlemsstater informeras minst en månad i förväg om planerna på att utföra sådana fiskeinsatser. | 2.   Om
  den direkta
  utsättningen eller flyttningen utförs i en annan medlemsstats eller andra medlemsstaters vatten ska kommissionen och alla dessa medlemsstater informeras minst en månad i förväg om planerna på att utföra sådana fiskeinsatser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om utsättningen eller flyttningen utförs i en annan medlemsstats eller andra medlemsstaters vatten ska kommissionen och alla dessa medlemsstater informeras minst en månad i förväg om planerna på att utföra sådana fiskeinsatser.

2.   Om
  den direkta
  utsättningen eller flyttningen utförs i en annan medlemsstats eller andra medlemsstaters vatten ska kommissionen och alla dessa medlemsstater informeras minst en månad i förväg om planerna på att utföra sådana fiskeinsatser.

Ändring 168

Ändring 168

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 1

Artikel 31 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   När tillgängliga vetenskapliga utlåtanden visar att det krävs omedelbara åtgärder för att skydda marina arter ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 med avseende på att begränsa sådana hot. Dessa akter kan, i synnerhet, innehålla restriktioner i fråga om användningen av fiskeredskap eller i fråga om fisket i vissa områden eller under vissa perioder. | 1.   När tillgängliga vetenskapliga utlåtanden visar att det krävs omedelbara åtgärder för att skydda marina arter
  eller marina livsmiljöer
  ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 med avseende på att begränsa sådana hot. Dessa akter kan, i synnerhet, innehålla restriktioner i fråga om användningen av fiskeredskap eller i fråga om fisket i vissa områden eller under vissa perioder
  eller eventuella andra nödvändiga bevarandeåtgärder
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   När tillgängliga vetenskapliga utlåtanden visar att det krävs omedelbara åtgärder för att skydda marina arter ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 med avseende på att begränsa sådana hot. Dessa akter kan, i synnerhet, innehålla restriktioner i fråga om användningen av fiskeredskap eller i fråga om fisket i vissa områden eller under vissa perioder.

1.   När tillgängliga vetenskapliga utlåtanden visar att det krävs omedelbara åtgärder för att skydda marina arter
  eller marina livsmiljöer
  ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 med avseende på att begränsa sådana hot. Dessa akter kan, i synnerhet, innehålla restriktioner i fråga om användningen av fiskeredskap eller i fråga om fisket i vissa områden eller under vissa perioder
  eller eventuella andra nödvändiga bevarandeåtgärder
  .

Ändring 273

Ändring 273

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 2 – led ba (nytt)

Artikel 31 – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | tillhandahålla skydd för känsliga arter och livsmiljöer, om det finns bevis för ett allvarligt hot mot deras bevarande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

ba)

tillhandahålla skydd för känsliga arter och livsmiljöer, om det finns bevis för ett allvarligt hot mot deras bevarande.

tillhandahålla skydd för känsliga arter och livsmiljöer, om det finns bevis för ett allvarligt hot mot deras bevarande.

Ändring 169

Ändring 169

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 3

Artikel 31 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Delegerade akter enligt punkt 1 ska gälla under en period av högst
  tre
  år utan att det påverkar tillämpningen av artikel 32.6. | 3.   Delegerade akter enligt punkt 1 ska gälla under en period av högst
  två
  år utan att det påverkar tillämpningen av artikel 32.6. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Delegerade akter enligt punkt 1 ska gälla under en period av högst
  tre
  år utan att det påverkar tillämpningen av artikel 32.6.

3.   Delegerade akter enligt punkt 1 ska gälla under en period av högst
  två
  år utan att det påverkar tillämpningen av artikel 32.6.

Ändring 170

Ändring 170

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 1

Artikel 34 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Senast
  vid utgången av 2020
  och därefter vart tredje år ska kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning, på grundval av den information som överlämnats av medlemsstaterna och de berörda rådgivande nämnderna, efter att ha bedömts av STECF. Denna rapport ska bedöma i vilken omfattning tekniska åtgärder, både regionalt och på unionsnivå, har bidragit till att uppnå målen enligt
  artiklarna
  3 och 4. | 1.   Senast
  den ... [tre år efter denna förordnings ikraftträdande]
  och därefter vart tredje år ska kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning, på grundval av den information som överlämnats av medlemsstaterna och de berörda rådgivande nämnderna, efter att ha bedömts av STECF. Denna rapport ska bedöma i vilken omfattning tekniska åtgärder, både regionalt och på unionsnivå, har bidragit till att uppnå målen enligt
  artikel
  3 och
  på grundval av resultatindikatorerna i artikel
  4. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Senast
  vid utgången av 2020
  och därefter vart tredje år ska kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning, på grundval av den information som överlämnats av medlemsstaterna och de berörda rådgivande nämnderna, efter att ha bedömts av STECF. Denna rapport ska bedöma i vilken omfattning tekniska åtgärder, både regionalt och på unionsnivå, har bidragit till att uppnå målen enligt
  artiklarna
  3 och 4.

1.   Senast
  den ... [tre år efter denna förordnings ikraftträdande]
  och därefter vart tredje år ska kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning, på grundval av den information som överlämnats av medlemsstaterna och de berörda rådgivande nämnderna, efter att ha bedömts av STECF. Denna rapport ska bedöma i vilken omfattning tekniska åtgärder, både regionalt och på unionsnivå, har bidragit till att uppnå målen enligt
  artikel
  3 och
  på grundval av resultatindikatorerna i artikel
  4.

Ändring 171

Ändring 171

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 2

Artikel 34 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   På grundval av denna rapport, och när det på regional nivå finns belägg för att målen inte har uppfyllts,
  bör
  medlemsstaterna i den aktuella regionen, inom
  sex
  månader efter det att den rapport som avses i punkt 1 lämnats in, lägga fram en plan som anger vilka korrigerande åtgärder som kommer att vidtas för att säkerställa att
  dessa mål
  kan uppfyllas. | 2.   På grundval av denna rapport, och när det på regional nivå finns belägg för att målen inte har uppfyllts,
  eller att de specifika nivåer för fångster av fisk under minsta referensstorlek för bevarande för centrala fiskeriverksamheter som avses i artikel 4.1 a har överskridits, ska
  medlemsstaterna i den aktuella regionen, inom
  tolv
  månader efter det att den rapport som avses i punkt 1 lämnats in, lägga fram en plan som anger vilka korrigerande åtgärder som kommer att vidtas för att säkerställa att
  målen i artikel 3
  kan uppfyllas
  och att fångster av marina arter under minsta referensstorlek för bevarande kan minskas till de nivåer som avses i artikel 4.1 a
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   På grundval av denna rapport, och när det på regional nivå finns belägg för att målen inte har uppfyllts,
  bör
  medlemsstaterna i den aktuella regionen, inom
  sex
  månader efter det att den rapport som avses i punkt 1 lämnats in, lägga fram en plan som anger vilka korrigerande åtgärder som kommer att vidtas för att säkerställa att
  dessa mål
  kan uppfyllas.

2.   På grundval av denna rapport, och när det på regional nivå finns belägg för att målen inte har uppfyllts,
  eller att de specifika nivåer för fångster av fisk under minsta referensstorlek för bevarande för centrala fiskeriverksamheter som avses i artikel 4.1 a har överskridits, ska
  medlemsstaterna i den aktuella regionen, inom
  tolv
  månader efter det att den rapport som avses i punkt 1 lämnats in, lägga fram en plan som anger vilka korrigerande åtgärder som kommer att vidtas för att säkerställa att
  målen i artikel 3
  kan uppfyllas
  och att fångster av marina arter under minsta referensstorlek för bevarande kan minskas till de nivåer som avses i artikel 4.1 a
  .

Ändring 172

Ändring 172

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 2a (ny)

Artikel 34 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska bistå medlemsstaterna med att utforma en nationell handlingsplan för att åtgärda identifierade svårigheter när det gäller att genomföra nya tekniska åtgärder för att uppfylla kraven i artikel 4. Medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som krävs för att genomföra den handlingsplanen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Kommissionen ska bistå medlemsstaterna med att utforma en nationell handlingsplan för att åtgärda identifierade svårigheter när det gäller att genomföra nya tekniska åtgärder för att uppfylla kraven i artikel 4. Medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som krävs för att genomföra den handlingsplanen.

Ändring 173

Ändring 173

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34 – punkt 3a (ny)

Artikel 34 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Om rapporten visar att en medlemsstat har underlåtit att uppfylla sin skyldighet i fråga om kontroll och uppgiftsinsamling får kommissionen avbryta eller dra in EHFF-finansieringen för den medlemsstaten, i enlighet med artiklarna 100 och 101 i förordning (EU) nr 508/2014. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Om rapporten visar att en medlemsstat har underlåtit att uppfylla sin skyldighet i fråga om kontroll och uppgiftsinsamling får kommissionen avbryta eller dra in EHFF-finansieringen för den medlemsstaten, i enlighet med artiklarna 100 och 101 i förordning (EU) nr 508/2014.

Ändring 174

Ändring 174

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 35 – led 1 – led a

Artikel 35 – led 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Artiklarna 3, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 15, 16 och 25 ska utgå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Artiklarna 3, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 15, 16 och 25 ska utgå.

| (a) | Artiklarna 3, 8, 9, 10, 11, 12,
  13.3 andra stycket,
  14, 15, 16 och 25 ska utgå. |
| --- | --- |

(a)

Artiklarna 3, 8, 9, 10, 11, 12,
  13.3 andra stycket,
  14, 15, 16 och 25 ska utgå.

13.3 andra stycket,

Ändring 175

Ändring 175

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 36

Artikel 36

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 36 | utgår |
| Ändringar av förordning (EG) nr 1098/2007 | |
| I förordning (EG) nr 1098/2007 ska artiklarna 8 och 9 utgå. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 36

Artikel 36

utgår

utgår

Ändringar av förordning (EG) nr 1098/2007

Ändringar av förordning (EG) nr 1098/2007

I förordning (EG) nr 1098/2007 ska artiklarna 8 och 9 utgå.

I förordning (EG) nr 1098/2007 ska artiklarna 8 och 9 utgå.

Ändring 176

Ändring 176

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – punkt 1 – led b

Artikel 37 – punkt 1 – led b

Förordning (EG) nr 1224/2009

Artikel 54c – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | fartyget inte samtidigt ombord medför eller använder antingen släpredskap med en maskstorlek som är mindre än
  80
  millimeter eller en eller flera ringnotar/snurrevadar eller liknande fiskeredskap, eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

fartyget inte samtidigt ombord medför eller använder antingen släpredskap med en maskstorlek som är mindre än
  80
  millimeter eller en eller flera ringnotar/snurrevadar eller liknande fiskeredskap, eller

80

| (a) | fartyget inte samtidigt ombord medför eller använder antingen släpredskap med en maskstorlek som är mindre än
  70
  millimeter eller en eller flera ringnotar/snurrevadar eller liknande fiskeredskap, eller |
| --- | --- |

(a)

fartyget inte samtidigt ombord medför eller använder antingen släpredskap med en maskstorlek som är mindre än
  70
  millimeter eller en eller flera ringnotar/snurrevadar eller liknande fiskeredskap, eller

70

Ändring 177

Ändring 177

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – punkt 1 – led b

Artikel 37 – punkt 1 – led b

Förordning (EG) nr 1224/2009

Artikel 54c – punkt 2 – led b – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| den sorterade fisken
  omedelbart
  fryses efter sorteringen och ingen sorterad fisk kastas överbord och | den sorterade fisken fryses efter sorteringen och ingen sorterad fisk kastas överbord och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

den sorterade fisken
  omedelbart
  fryses efter sorteringen och ingen sorterad fisk kastas överbord och

omedelbart

den sorterade fisken fryses efter sorteringen och ingen sorterad fisk kastas överbord och

Ändring 178

Ändring 178

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – punkt 1 – led b

Artikel 37 – punkt 1 – led b

Förordning (EG) nr 1224/2009

Artikel 54c – punkt 2 – led b – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| utrustningen är installerad och placerad på fartyget så att det säkerställs att de marina arterna
  omedelbart
  fryses och inte kastas överbord. | utrustningen är installerad och placerad på fartyget så att det säkerställs att de marina arterna fryses och inte kastas överbord. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

utrustningen är installerad och placerad på fartyget så att det säkerställs att de marina arterna
  omedelbart
  fryses och inte kastas överbord.

omedelbart

utrustningen är installerad och placerad på fartyget så att det säkerställs att de marina arterna fryses och inte kastas överbord.

Ändring 179

Ändring 179

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – punkt 1 – led b

Artikel 37 – punkt 1 – led b

Förordning (EG) nr 1224/2009

Artikel 54c – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Den behöriga myndigheten i flaggstaten ska bestyrka ritningarna för trålare med frysutrustning för att säkerställa att de uppfyller gällande bestämmelser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Den behöriga myndigheten i flaggstaten ska bestyrka ritningarna för trålare med frysutrustning för att säkerställa att de uppfyller gällande bestämmelser.

Ändring 180

Ändring 180

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 38

Artikel 38

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 38 | utgår |
| Ändring av förordning (EU) nr 1343/2011 | |
| Artikel 26 i förordning (EG) nr 1343/2011 ska ändras på följande sätt: | |
| 1) | Följande punkt ska läggas till:









  ”h | tekniska åtgärder i artiklarna 4, 10, 12, 15, 15a, 16, 16b, 16c, 16d, 16f, 16 g, 16h, 16i, 16j and 16k.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 38

Artikel 38

utgår

utgår

Ändring av förordning (EU) nr 1343/2011

Ändring av förordning (EU) nr 1343/2011

Artikel 26 i förordning (EG) nr 1343/2011 ska ändras på följande sätt:

Artikel 26 i förordning (EG) nr 1343/2011 ska ändras på följande sätt:

1)

1)

Följande punkt ska läggas till:

”h

”h

tekniska åtgärder i artiklarna 4, 10, 12, 15, 15a, 16, 16b, 16c, 16d, 16f, 16 g, 16h, 16i, 16j and 16k.”

tekniska åtgärder i artiklarna 4, 10, 12, 15, 15a, 16, 16b, 16c, 16d, 16f, 16 g, 16h, 16i, 16j and 16k.”

| 2) | Följande stycke ska läggas till:



  ”Kommissionens ska även ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 27 med avseende på att i unionslagstiftningen införliva andra tekniska åtgärder som fastställs av AKFM och som blir obligatoriska för unionen och med avseende på att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av lagstiftningsakter som införlivar AKFM:s rekommendationer om tekniska åtgärder.” |
| --- | --- |

2)

2)

Följande stycke ska läggas till:

”Kommissionens ska även ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 27 med avseende på att i unionslagstiftningen införliva andra tekniska åtgärder som fastställs av AKFM och som blir obligatoriska för unionen och med avseende på att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av lagstiftningsakter som införlivar AKFM:s rekommendationer om tekniska åtgärder.”

”Kommissionens ska även ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 27 med avseende på att i unionslagstiftningen införliva andra tekniska åtgärder som fastställs av AKFM och som blir obligatoriska för unionen och med avseende på att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av lagstiftningsakter som införlivar AKFM:s rekommendationer om tekniska åtgärder.”

Ändring 181

Ändring 181

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 40 – stycke 1

Artikel 40 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Förordningarna (EG) nr 894/97, (EG) nr 850/98, (EG) nr 2549/2000, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 812/2004 och (EG) nr 2187/2005 ska upphöra att gälla. | Förordningarna (EG) nr 894/97, (EG) nr 850/98, (EG) nr 2549/2000, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 812/2004 och (EG) nr 2187/2005
  samt kommissionens förordning (EG) nr 494/2002

   (1a) ska upphöra att gälla. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Förordningarna (EG) nr 894/97, (EG) nr 850/98, (EG) nr 2549/2000, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 812/2004 och (EG) nr 2187/2005 ska upphöra att gälla.

Förordningarna (EG) nr 894/97, (EG) nr 850/98, (EG) nr 2549/2000, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 812/2004 och (EG) nr 2187/2005
  samt kommissionens förordning (EG) nr 494/2002

   (1a) ska upphöra att gälla.

samt kommissionens förordning (EG) nr 494/2002

1a

Ändring 182

Ändring 182

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led na (nytt)

Bilaga I – led na (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (na) | Nordsjösik (Coregonus oxyrinchus) i Ices-delområde IVb (unionens vatten). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(na)

(na)

Nordsjösik (Coregonus oxyrinchus) i Ices-delområde IVb (unionens vatten).

Nordsjösik (Coregonus oxyrinchus) i Ices-delområde IVb (unionens vatten).

Ändring 183

Ändring 183

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led nb (nytt)

Bilaga I – led nb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (nb) | Adriatisk stör (Acipenser naccarii) och europeisk stör (Acipenser sturio) i unionens vatten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(nb)

(nb)

Adriatisk stör (Acipenser naccarii) och europeisk stör (Acipenser sturio) i unionens vatten.

Adriatisk stör (Acipenser naccarii) och europeisk stör (Acipenser sturio) i unionens vatten.

Ändring 184

Ändring 184

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led o

Bilaga I – led o

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (o) | Rombärande langusthonor (Palinuridae spp.) och rombärande hummerhonor (Homarus gammarus) i alla unionens vatten utom för direkt utsättning eller flyttning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(o)

Rombärande langusthonor (Palinuridae spp.) och rombärande hummerhonor (Homarus gammarus) i alla unionens vatten utom för direkt utsättning eller flyttning.

Palinuridae spp.

Homarus gammarus

Ändring 185

Ändring 185

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led p

Bilaga I – led p

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (p) | Stendadlar (Lithophaga lithophaga) och självlysande borrmusslor (Pholas dactylus) i unionens vatten i Medelhavet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(p)

Stendadlar (Lithophaga lithophaga) och självlysande borrmusslor (Pholas dactylus) i unionens vatten i Medelhavet.

Lithophaga lithophaga

Pholas dactylus

| (p) | Stendadlar (Lithophaga lithophaga)
  , Pinna nobilis-musslor
  och självlysande borrmusslor (Pholas dactylus) i unionens vatten i Medelhavet. |
| --- | --- |

(p)

Stendadlar (Lithophaga lithophaga)
  , Pinna nobilis-musslor
  och självlysande borrmusslor (Pholas dactylus) i unionens vatten i Medelhavet.

Lithophaga lithophaga

, Pinna nobilis-musslor

Pholas dactylus

Ändring 186

Ändring 186

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led pa (nytt)

Bilaga I – led pa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (pa) | Sjöborre (Centrostephanus longispinus). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(pa)

(pa)

Sjöborre (Centrostephanus longispinus).

Sjöborre (Centrostephanus longispinus).

Ändring 187

Ändring 187

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – led 5a (nytt)

Bilaga IV – led 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a. | Storleken på en spindelkrabba ska mätas på det sätt som visas i figur 5a, som ryggsköldslängden mätt längs med mittlinjen, från kanten av ryggskölden mellan pannhornen till ryggsköldens bakre kant. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.

5a.

Storleken på en spindelkrabba ska mätas på det sätt som visas i figur 5a, som ryggsköldslängden mätt längs med mittlinjen, från kanten av ryggskölden mellan pannhornen till ryggsköldens bakre kant.

Ändring 188

Ändring 188

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – led 5b (nytt)

Bilaga IV – led 5b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5b. | Storleken på en krabbtaska ska mätas på det sätt som visas i figur 5b, som ryggsköldens största bredd mätt vinkelrätt mot ryggsköldens mittlinje framifrån och bakåt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5b.

5b.

Storleken på en krabbtaska ska mätas på det sätt som visas i figur 5b, som ryggsköldens största bredd mätt vinkelrätt mot ryggsköldens mittlinje framifrån och bakåt.

Ändring 189

Ändring 189

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – led 5c (nytt)

Bilaga IV – led 5c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5c. | Storleken på en valthornssnäcka ska mätas på det sätt som visas i figur 5c, som skalets längd. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5c.

5c.

Storleken på en valthornssnäcka ska mätas på det sätt som visas i figur 5c, som skalets längd.

Ändring 190

Ändring 190

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – led 5d (nytt)

Bilaga IV – led 5d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5d. | Storleken på en svärdfisk ska mätas på det sätt som visas i figur 5d, som längden från den punkt där stjärtfenan delar sig till underkäkens spets. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5d.

5d.

Storleken på en svärdfisk ska mätas på det sätt som visas i figur 5d, som längden från den punkt där stjärtfenan delar sig till underkäkens spets.

Ändring 191

Ändring 191

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – figur 5a (ny)

Bilaga IV – figur 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Figur 5a




  Spindelkrabba (Maia squinada) |
| | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Figur 5a

Figur 5a

Spindelkrabba (Maia squinada)

Spindelkrabba (Maia squinada)

Image

Ändring 192

Ändring 192

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – figur 5b (ny)

Bilaga IV – figur 5b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Figur 5b




  Krabbtaska (Cancer pagarus) |
| | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Figur 5b

Figur 5b

Krabbtaska (Cancer pagarus)

Krabbtaska (Cancer pagarus)

Image

Ändring 193

Ändring 193

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – figur 5c (ny)

Bilaga IV – figur 5c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Figur 5c




  Valhornssnäcka (Buccinum spp.) |
| | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Figur 5c

Figur 5c

Valhornssnäcka (Buccinum spp.)

Valhornssnäcka (Buccinum spp.)

Image

Ändring 194

Ändring 194

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – figur 5d (ny)

Bilaga IV – figur 5d (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Figur 5d




  Svärdfisk (Xiphias gladius) |
| | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Figur 5d

Figur 5d

Svärdfisk (Xiphias gladius)

Svärdfisk (Xiphias gladius)

Image

Ändring 195

Ändring 195

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del A – tabell 1 – rad 14

Bilaga V – del A – tabell 1 – rad 14

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Makrillar (Scomber spp.) | 20
   cm |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Makrillar (Scomber spp.)

20
   cm

20

| Ändring |
| --- |
| Makrillar (Scomber spp.) | 30
   cm (1a) |

Ändring

Ändring

Makrillar (Scomber spp.)

30
   cm (1a)

30

1a

Ändring 196

Ändring 196

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del A – tabell 1 – rad 15

Bilaga V – del A – tabell 1 – rad 15

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Sill (Clupea harengus) | 20 cm |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Sill (Clupea harengus)

20 cm

| Ändring |
| --- |
| Sill (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Ändring

Ändring

Sill (Clupea harengus)

20 cm (1a)

1a

Ändring 197

Ändring 197

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del A – tabell 1 – rad 16

Bilaga V – del A – tabell 1 – rad 16

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Taggmakrillar (Trachurus spp.) | 15 cm |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Taggmakrillar (Trachurus spp.)

15 cm

| Ändring |
| --- |
| Taggmakrillar (Trachurus spp.) | 15 cm (1a) |

Ändring

Ändring

Taggmakrillar (Trachurus spp.)

15 cm (1a)

1a

Ändring 198

Ändring 198

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del A – tabell 1 – rad 17

Bilaga V – del A – tabell 1 – rad 17

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Ansjovis (Engraulis encrasicolus) | 12 cm eller 90 individer per kg |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ansjovis (Engraulis encrasicolus)

12 cm eller 90 individer per kg

| Ändring |
| --- |
| Ansjovis (Engraulis encrasicolus) | 12 cm eller 90 individer per kg (1a) |

Ändring

Ändring

Ansjovis (Engraulis encrasicolus)

12 cm eller 90 individer per kg (1a)

1a

Ändring 199

Ändring 199

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del A – tabell 1 – rad 19

Bilaga V – del A – tabell 1 – rad 19

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Sardin (Sardina pilchardus) | 11 cm |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Sardin (Sardina pilchardus)

11 cm

| Ändring |
| --- |
| Sardin (Sardina pilchardus) | 11 cm (1a) |

Ändring

Ändring

Sardin (Sardina pilchardus)

11 cm (1a)

1a

Ändring 200

Ändring 200

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del A – tabell 1 – rad 20

Bilaga V – del A – tabell 1 – rad 20

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Hummer (Homarus gammarus) | 87 mm |
| Ändring |
| Hummer (Homarus gammarus) | 87 mm
  (ryggsköldslängd) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Hummer (Homarus gammarus)

87 mm

Ändring

Ändring

Hummer (Homarus gammarus)

87 mm
  (ryggsköldslängd)

(ryggsköldslängd)

Ändring 201

Ändring 201

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del A – tabell 1 – rad 34

Bilaga V – del A – tabell 1 – rad 34

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Languster (Palinurus spp.) | 95 mm |
| Ändring |
| Languster (Palinurus spp.) | 95 mm
  (ryggsköldslängd) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Languster (Palinurus spp.)

95 mm

Ändring

Ändring

Languster (Palinurus spp.)

95 mm
  (ryggsköldslängd)

(ryggsköldslängd)

Ändring 202

Ändring 202

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del A – tabell 2 – rad 13

Bilaga V – del A – tabell 2 – rad 13

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Havskräfta (Nephrops norvegicus) | Total längd: 105 mm |
| | Ryggsköldslängd: 32 mm |
| Ändring |
| Havskräfta (Nephrops norvegicus) | Total längd: 105 mm |
| | Ryggsköldslängd: 32 mm |
| | Havskräftstjärtar: 59 mm |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Havskräfta (Nephrops norvegicus)

Total längd: 105 mm

Ryggsköldslängd: 32 mm

Ändring

Ändring

Havskräfta (Nephrops norvegicus)

Total längd: 105 mm

Ryggsköldslängd: 32 mm

Havskräftstjärtar: 59 mm

Havskräftstjärtar: 59 mm

Ändring 203

Ändring 203

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del A – tabell 2 – rad 14

Bilaga V – del A – tabell 2 – rad 14

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Makrillar (Scomber spp.) | 20 cm |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Makrillar (Scomber spp.)

20 cm

| Ändring |
| --- |
| Makrillar (Scomber spp.) | 20 cm (1a) |

Ändring

Ändring

Makrillar (Scomber spp.)

20 cm (1a)

1a

Ändring 204

Ändring 204

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del A – tabell 2 – rad 15

Bilaga V – del A – tabell 2 – rad 15

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Sill (Clupea harengus) | 18 cm |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Sill (Clupea harengus)

18 cm

| Ändring |
| --- |
| Sill (Clupea harengus) | 18 cm (1a) |

Ändring

Ändring

Sill (Clupea harengus)

18 cm (1a)

1a

Ändring 205

Ändring 205

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del A – tabell 2 – rad 16

Bilaga V – del A – tabell 2 – rad 16

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Taggmakrillar (Trachurus spp.) | 15 cm |
| Ändring |
| Taggmakrillar (Trachurus spp.) | 15 cm (1a) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Taggmakrillar (Trachurus spp.)

15 cm

Ändring

Ändring

Taggmakrillar (Trachurus spp.)

15 cm (1a)

1a

Ändring 206

Ändring 206

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del B – punkt 1 – tabell – rad 2b (ny)

Bilaga V – del B – punkt 1 – tabell – rad 2b (ny)

| Kommissionens förslag |
| --- |
| | | |
| Ändring |
| Minst 90 mm | Skagerrak och Kattegatt | En panel med en maskstorlek om minst 270 mm (diagonalmaska) eller 140 mm

   (1a)

  (fyrkantsmaska) ska monteras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Minst 90 mm

Minst 90 mm

Skagerrak och Kattegatt

Skagerrak och Kattegatt

En panel med en maskstorlek om minst 270 mm (diagonalmaska) eller 140 mm

   (1a)

  (fyrkantsmaska) ska monteras.

En panel med en maskstorlek om minst 270 mm (diagonalmaska) eller 140 mm

1a

(fyrkantsmaska) ska monteras.

Ändring 305 och 355

Ändring 305 och 355

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del B – punkt 1 – tabell – rad 4

Bilaga V – del B – punkt 1 – tabell – rad 4

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Minst 80 mm | Ices-sektion IVb söder om 54o 30'N och Ices-sektion IVc | Riktat fiske efter tunga med bomtrålar
  eller [trålar med elektrisk ström]
  . En panel med en maskstorlek på minst 180 mm monterad i den övre halvan av nätets främre del. |
| Ändring |
| Minst 80 mm | Ices-sektion IVb söder om 54o 30'N och Ices-sektion IVc | Riktat fiske efter tunga med bomtrålar. En panel med en maskstorlek på minst 180 mm monterad i den övre halvan av nätets främre del. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Minst 80 mm

Ices-sektion IVb söder om 54o 30'N och Ices-sektion IVc

o

Riktat fiske efter tunga med bomtrålar
  eller [trålar med elektrisk ström]
  . En panel med en maskstorlek på minst 180 mm monterad i den övre halvan av nätets främre del.

eller [trålar med elektrisk ström]

Ändring

Ändring

Minst 80 mm

Ices-sektion IVb söder om 54o 30'N och Ices-sektion IVc

o

Riktat fiske efter tunga med bomtrålar. En panel med en maskstorlek på minst 180 mm monterad i den övre halvan av nätets främre del.

Ändring 208

Ändring 208

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del B – punkt 1 – tabell – rad 4b (ny)

Bilaga V – del B – punkt 1 – tabell – rad 4b (ny)

| Kommissionens förslag |
| --- |
| |
| Ändring |
| Minst 40mm | Hela området | Riktat fiske efter bläckfisk (85 % av fångsterna) (Lolignidae, Ommastrephidae). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Minst 40mm

Minst 40mm

Hela området

Hela området

Riktat fiske efter bläckfisk (85 % av fångsterna) (Lolignidae, Ommastrephidae).

Riktat fiske efter bläckfisk (85 % av fångsterna) (Lolignidae, Ommastrephidae).

Ändring 209

Ändring 209

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del B – punkt 1 – tabell – rad 6

Bilaga V – del B – punkt 1 – tabell – rad 6

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Minst 16mm | Hela området | Riktat fiske efter små pelagiska arter. |
| | | Riktat fiske efter vitlinglyra. En sorteringsrist med
  22
   mm spaltavstånd ska monteras för fiske efter vitlinglyra. |
| | | Riktat fiske efter
  Crangon crangon
  . En sorteringsrist
  , selektionspanel eller likvärdig selektivitetsanordning
  ska monteras. |
| Ändring |
| Minst 16mm | Hela området | Riktat fiske efter små pelagiska arter
  (80 % av fångsterna)
  . |
| | | Riktat fiske efter vitlinglyra
  (50 % av fångsterna)
  . En sorteringsrist med högst
  35
   mm spaltavstånd ska monteras för fiske efter vitlinglyra. |
| | | Riktat fiske efter
  tångräka och karamellräka (90 % av fångsterna)
  .
  Ett sorteringsnät eller
  en sorteringsrist ska monteras
  i enlighet med nationella bestämmelser
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Minst 16mm

Hela området

Riktat fiske efter små pelagiska arter.

Riktat fiske efter vitlinglyra. En sorteringsrist med
  22
   mm spaltavstånd ska monteras för fiske efter vitlinglyra.

22

Riktat fiske efter
  Crangon crangon
  . En sorteringsrist
  , selektionspanel eller likvärdig selektivitetsanordning
  ska monteras.

Crangon crangon

, selektionspanel eller likvärdig selektivitetsanordning

Ändring

Ändring

Minst 16mm

Hela området

Riktat fiske efter små pelagiska arter
  (80 % av fångsterna)
  .

(80 % av fångsterna)

Riktat fiske efter vitlinglyra
  (50 % av fångsterna)
  . En sorteringsrist med högst
  35
   mm spaltavstånd ska monteras för fiske efter vitlinglyra.

(50 % av fångsterna)

35

Riktat fiske efter
  tångräka och karamellräka (90 % av fångsterna)
  .
  Ett sorteringsnät eller
  en sorteringsrist ska monteras
  i enlighet med nationella bestämmelser
  .

tångräka och karamellräka (90 % av fångsterna)

Ett sorteringsnät eller

i enlighet med nationella bestämmelser

Ändring 210

Ändring 210

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del B – punkt 2 – rubriken

Bilaga V – del B – punkt 2 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2. | Referensmaskstorlekar för passiva nätredskap |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.

Referensmaskstorlekar för passiva nätredskap

| 2. | Referensmaskstorlekar för passiva nätredskap
  och drivgarn |
| --- | --- |

2.

Referensmaskstorlekar för passiva nätredskap
  och drivgarn

och drivgarn

Ändring 211

Ändring 211

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del B – punkt 2 – inledningen

Bilaga V – del B – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Följande maskstorlekar för passiva nätredskap ska tillämpas i Nordsjön och Skagerrak/Kattegatt. | Följande maskstorlekar för passiva nätredskap
  och drivgarn
  ska tillämpas i Nordsjön och Skagerrak/Kattegatt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Följande maskstorlekar för passiva nätredskap ska tillämpas i Nordsjön och Skagerrak/Kattegatt.

Följande maskstorlekar för passiva nätredskap
  och drivgarn
  ska tillämpas i Nordsjön och Skagerrak/Kattegatt.

och drivgarn

Ändring 212

Ändring 212

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del C – punkt 1 – led 1.1 – inledningen

Bilaga V – del C – punkt 1 – led 1.1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.1 | Fiske efter tobisfiskar med något släpredskap med mindre än
  88
   mm maskstorlek i struten
  samt fiske med något passivt nätredskap med mindre än 100 mm maskstorlek
  är förbjudet inom det geografiska område som avgränsas av Englands och Skottlands ostkuster och av linjer (loxodromer) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.1

Fiske efter tobisfiskar med något släpredskap med mindre än
  88
   mm maskstorlek i struten
  samt fiske med något passivt nätredskap med mindre än 100 mm maskstorlek
  är förbjudet inom det geografiska område som avgränsas av Englands och Skottlands ostkuster och av linjer (loxodromer) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

88

samt fiske med något passivt nätredskap med mindre än 100 mm maskstorlek

| 1.1 | Fiske efter tobisfiskar med något släpredskap med mindre än
  32
   mm maskstorlek i struten är förbjudet inom det geografiska område som avgränsas av Englands och Skottlands ostkuster och av linjer (loxodromer) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet: |
| --- | --- |

1.1

Fiske efter tobisfiskar med något släpredskap med mindre än
  32
   mm maskstorlek i struten är förbjudet inom det geografiska område som avgränsas av Englands och Skottlands ostkuster och av linjer (loxodromer) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

32

Ändring 213

Ändring 213

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del C – punkt 2 – led 2.2 – strecksats 1

Bilaga V – del C – punkt 2 – led 2.2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Fartyg vars maskineffekt inte överstiger 221 kW och som använder bottentrålar eller snurrevadar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Fartyg vars maskineffekt inte överstiger 221 kW och som använder bottentrålar eller snurrevadar.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 214

Ändring 214

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del C – punkt 2 – led 2.2 – strecksats 2

Bilaga V – del C – punkt 2 – led 2.2 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Pargående fartyg vars sammanlagda maskinstyrka inte vid något tillfälle överstiger 221 kW, som använder bottenpartrålar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Pargående fartyg vars sammanlagda maskinstyrka inte vid något tillfälle överstiger 221 kW, som använder bottenpartrålar.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 215

Ändring 215

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del C – punkt 2 – led 2.2 – strecksats 3

Bilaga V – del C – punkt 2 – led 2.2 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Fartyg vars maskinstyrka överstiger 221 kW ska tillåtas använda bottentrålar eller snurrevadar, och pargående fartyg vars sammanlagda maskinstyrka överstiger 221 kW ska tillåtas använda bottenpartrålar, förutsatt att sådana fartyg inte bedriver riktat fiske efter rödspätta och tunga och iakttar de relevanta regler för maskstorlek som anges i del B i denna bilaga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Fartyg vars maskinstyrka överstiger 221 kW ska tillåtas använda bottentrålar eller snurrevadar, och pargående fartyg vars sammanlagda maskinstyrka överstiger 221 kW ska tillåtas använda bottenpartrålar, förutsatt att sådana fartyg inte bedriver riktat fiske efter rödspätta och tunga och iakttar de relevanta regler för maskstorlek som anges i del B i denna bilaga.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 216

Ändring 216

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del C – punkt 6 – led 6.2

Bilaga V – del C – punkt 6 – led 6.2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.2 | Riktat fiske efter djuphavshajar som förtecknas i bilaga I till förordning (
  EG
  )
  nr 2347
  /
  2002

   (1) i karterade vattendjup på mindre än 600 meter är förbjudet. Vid oavsiktlig fångst ska djuphavshajar behållas ombord. Sådana fångster ska landas och dras av från kvoter. När de oavsiktliga fångsterna av djuphavshajar som tas av fartyg från en medlemsstat överstiger 10 ton får dessa fartyg inte längre utnyttja de undantag som anges i punkt 6.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.2

Riktat fiske efter djuphavshajar som förtecknas i bilaga I till förordning (
  EG
  )
  nr 2347
  /
  2002

   (1) i karterade vattendjup på mindre än 600 meter är förbjudet. Vid oavsiktlig fångst ska djuphavshajar behållas ombord. Sådana fångster ska landas och dras av från kvoter. När de oavsiktliga fångsterna av djuphavshajar som tas av fartyg från en medlemsstat överstiger 10 ton får dessa fartyg inte längre utnyttja de undantag som anges i punkt 6.1.

EG

nr 2347

2002

1

| 6.2 | Riktat fiske efter djuphavshajar som förtecknas i bilaga I till
  Europaparlamentets och rådets
  förordning (
  EU
  )
  2016
  /
  2336

   (1) i karterade vattendjup på mindre än 600 meter är förbjudet. Vid oavsiktlig fångst ska djuphavshajar
  som det är uttryckligen förbjudet att fiska enligt unionsrätten släppas tillbaka i havet så snart som möjligt. Fångst av djuphavshajar som omfattas av fångstbegränsningar ska
  behållas ombord. Sådana fångster ska landas och dras av från kvoter.
  Om en medlemsstat inte förfogar över en tillräcklig kvot får kommissionen tillämpa bestämmelserna i artikel 105.5 i förordning (EG) nr 1224/2009.
  När de oavsiktliga fångsterna av djuphavshajar som tas av fartyg från en medlemsstat överstiger 10 ton får dessa fartyg inte längre utnyttja de undantag som anges i punkt 6.1. |
| --- | --- |

6.2

Riktat fiske efter djuphavshajar som förtecknas i bilaga I till
  Europaparlamentets och rådets
  förordning (
  EU
  )
  2016
  /
  2336

   (1) i karterade vattendjup på mindre än 600 meter är förbjudet. Vid oavsiktlig fångst ska djuphavshajar
  som det är uttryckligen förbjudet att fiska enligt unionsrätten släppas tillbaka i havet så snart som möjligt. Fångst av djuphavshajar som omfattas av fångstbegränsningar ska
  behållas ombord. Sådana fångster ska landas och dras av från kvoter.
  Om en medlemsstat inte förfogar över en tillräcklig kvot får kommissionen tillämpa bestämmelserna i artikel 105.5 i förordning (EG) nr 1224/2009.
  När de oavsiktliga fångsterna av djuphavshajar som tas av fartyg från en medlemsstat överstiger 10 ton får dessa fartyg inte längre utnyttja de undantag som anges i punkt 6.1.

Europaparlamentets och rådets

EU

2016

2336

1

som det är uttryckligen förbjudet att fiska enligt unionsrätten släppas tillbaka i havet så snart som möjligt. Fångst av djuphavshajar som omfattas av fångstbegränsningar ska

Om en medlemsstat inte förfogar över en tillräcklig kvot får kommissionen tillämpa bestämmelserna i artikel 105.5 i förordning (EG) nr 1224/2009.

Ändring 274

Ändring 274

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del D – underrubrik 2

Bilaga V – del D – underrubrik 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Åtgärder för att minska oavsiktlig fångst av
  valar
  i ICES-sektion IIIa och delområde IV | Åtgärder för att minska oavsiktlig fångst av
  havsdäggdjur
  i ICES-sektion IIIa och delområde IV |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Åtgärder för att minska oavsiktlig fångst av
  valar
  i ICES-sektion IIIa och delområde IV

valar

Åtgärder för att minska oavsiktlig fångst av
  havsdäggdjur
  i ICES-sektion IIIa och delområde IV

havsdäggdjur

Ändring 275

Ändring 275

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del D – punkt 1a (ny)

Bilaga V – del D – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | Åtgärder för att minimera oavsiktliga fångster av havsfåglar |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.

1a.

Åtgärder för att minimera oavsiktliga fångster av havsfåglar

| 1. | Vetenskapliga forskningsprogram ska inrättas i Nordsjön för att identifiera överlappningen av känsliga arter med fiskeredskap och fiskeansträngning och för att finna tekniska lösningar vad gäller fiskeredskap. |
| --- | --- |

1.

1.

Vetenskapliga forskningsprogram ska inrättas i Nordsjön för att identifiera överlappningen av känsliga arter med fiskeredskap och fiskeansträngning och för att finna tekniska lösningar vad gäller fiskeredskap.

| 2. | Områdesspecifika åtgärder ska vidtas i Nordsjön för de områden där det har konstaterats genom vetenskapliga efterforskningar att känsliga havsfåglar fångas oavsiktligt, tills dessa kan ersättas med andra tekniska åtgärder. |
| --- | --- |

2.

2.

Områdesspecifika åtgärder ska vidtas i Nordsjön för de områden där det har konstaterats genom vetenskapliga efterforskningar att känsliga havsfåglar fångas oavsiktligt, tills dessa kan ersättas med andra tekniska åtgärder.

| 3. | Fartyg som fiskar med långrev i Nordsjön ska använda en kombination av vetenskapligt testade tekniska lösningar såsom torilinor, ändrad vikt för sänken på revar, krokskydd och att under mörkertimmarna sätta ut långrevarna med däckbelysningen begränsad till vad som krävs av säkerhetsskäl. Kombinationerna bör fastställas på grundval av redskapssammansättningen och de mottagliga arter som löper risk att fångas av flottorna. Specifikationerna bör vara förenliga med de standarder som fastställs i internationellt överenskomna riktlinjer. |
| --- | --- |

3.

3.

Fartyg som fiskar med långrev i Nordsjön ska använda en kombination av vetenskapligt testade tekniska lösningar såsom torilinor, ändrad vikt för sänken på revar, krokskydd och att under mörkertimmarna sätta ut långrevarna med däckbelysningen begränsad till vad som krävs av säkerhetsskäl. Kombinationerna bör fastställas på grundval av redskapssammansättningen och de mottagliga arter som löper risk att fångas av flottorna. Specifikationerna bör vara förenliga med de standarder som fastställs i internationellt överenskomna riktlinjer.

| 4. | Medlemsstaterna ska övervaka och bedöma ändamålsenligheten hos de begränsningsåtgärder som har införts, bland annat i relation till fiskefångsten och fiskeansträngningen. |
| --- | --- |

4.

4.

Medlemsstaterna ska övervaka och bedöma ändamålsenligheten hos de begränsningsåtgärder som har införts, bland annat i relation till fiskefångsten och fiskeansträngningen.

Ändring 306, 314, 315 och 356

Ändring 306, 314, 315 och 356

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – del E

Bilaga V – del E

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | utgår |
| Trots artikel 13 ska fiske med trål med elektrisk ström vara tillåtet i Ices-sektionerna IVb och IVc enligt villkor som ska fastställas i enlighet med artikel 27.1 andra strecksatsen i denna förordning avseende egenskaperna hos den elektriska ström som används och avseende de befintliga kontroll- och övervakningsåtgärderna söder om en linje (loxodrom) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet: | |
| — | En punkt på Förenade kungarikets ostkust vid latitud 55o N |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

utgår

utgår

Trots artikel 13 ska fiske med trål med elektrisk ström vara tillåtet i Ices-sektionerna IVb och IVc enligt villkor som ska fastställas i enlighet med artikel 27.1 andra strecksatsen i denna förordning avseende egenskaperna hos den elektriska ström som används och avseende de befintliga kontroll- och övervakningsåtgärderna söder om en linje (loxodrom) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

Trots artikel 13 ska fiske med trål med elektrisk ström vara tillåtet i Ices-sektionerna IVb och IVc enligt villkor som ska fastställas i enlighet med artikel 27.1 andra strecksatsen i denna förordning avseende egenskaperna hos den elektriska ström som används och avseende de befintliga kontroll- och övervakningsåtgärderna söder om en linje (loxodrom) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

—

En punkt på Förenade kungarikets ostkust vid latitud 55o N

En punkt på Förenade kungarikets ostkust vid latitud 55o

| — | Öster om latitud 55oN, longitud 5oE |
| --- | --- |

—

Öster om latitud 55oN, longitud 5oE

Öster om latitud 55o

o

| — | Norr om till latitud 56oN |
| --- | --- |

—

Norr om till latitud 56oN

Norr om till latitud 56o

| — | Öster om en punkt på Danmarks västkust vid latitud 56oN |
| --- | --- |

—

Öster om en punkt på Danmarks västkust vid latitud 56oN

Öster om en punkt på Danmarks västkust vid latitud 56o

Ändring 324

Ändring 324

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VI – del A – tabellen – rad 14

Bilaga VI – del A – tabellen – rad 14

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Makrillar (Scomber spp.) | 20 cm |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Makrillar (Scomber spp.)

Scomber

20 cm

| Ändring |
| --- |
| Makrillar (Scomber spp.) | 20 cm (1a) |

Ändring

Ändring

Makrillar (Scomber spp.)

Scomber

20 cm (1a)

1a

Ändring 218

Ändring 218

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VI – del A – tabell – rad 15

Bilaga VI – del A – tabell – rad 15

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Sill (Clupea harengus) | 20 cm |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Sill (Clupea harengus)

20 cm

| Ändring |
| --- |
| Sill (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Ändring

Ändring

Sill (Clupea harengus)

20 cm (1a)

1a

Ändring 219

Ändring 219

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VI – del A – tabell – rad 16

Bilaga VI – del A – tabell – rad 16

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Taggmakrillar (Trachurus spp.) | 15 cm (3) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Taggmakrillar (Trachurus spp.)

15 cm (3)

3

| Ändring |
| --- |
| Taggmakrillar (Trachurus spp.) | 15 cm (3)

  ,

   (3a) |

Ändring

Ändring

Taggmakrillar (Trachurus spp.)

Trachurus

15 cm (3)

  ,

   (3a)

3

,

3a

Ändring 220

Ändring 220

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VI – del A – tabell – rad 17

Bilaga VI – del A – tabell – rad 17

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Ansjovis (Engraulis encrasicolus) | 12 cm eller 90 individer per kg |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ansjovis (Engraulis encrasicolus)

12 cm eller 90 individer per kg

| Ändring |
| --- |
| Ansjovis (Engraulis encrasicolus) | 12 cm eller 90 individer per kg (1a) |

Ändring

Ändring

Ansjovis (Engraulis encrasicolus)

12 cm eller 90 individer per kg (1a)

1a

Ändring 221

Ändring 221

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VI – del B – punkt 1 – tabell – rad 2

Bilaga VI – del B – punkt 1 – tabell – rad 2

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Minst
  120
   mm | Hela området | Inga |
| Ändring |
| Minst
  100
   mm (1a) | Hela området | Inga |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Minst
  120
   mm

120

Hela området

Inga

Ändring

Ändring

Minst
  100
   mm (1a)

100

1a

Hela området

Inga

Ändring 223

Ändring 223

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VI – del B – punkt 2 – rubriken

Bilaga VI – del B – punkt 2 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2. | Referensmaskstorlekar för passiva nätredskap |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.

Referensmaskstorlekar för passiva nätredskap

| 2. | Referensmaskstorlekar för passiva nätredskap
  och drivgarn |
| --- | --- |

2.

Referensmaskstorlekar för passiva nätredskap
  och drivgarn

och drivgarn

Ändring 224

Ändring 224

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VI – del B – punkt 2 – inledningen

Bilaga VI – del B – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Följande maskstorlekar för passiva nätredskap ska tillämpas i nordvästliga vatten. | Följande maskstorlekar för passiva nätredskap
  och drivgarn
  ska tillämpas i nordvästliga vatten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Följande maskstorlekar för passiva nätredskap ska tillämpas i nordvästliga vatten.

Följande maskstorlekar för passiva nätredskap
  och drivgarn
  ska tillämpas i nordvästliga vatten.

och drivgarn

Ändring 225

Ändring 225

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VI – del B – punkt 2 – tabell – rad 2

Bilaga VI – del B – punkt 2 – tabell – rad 2

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Minst 120 mm (1) | Hela området | Inga |
| Ändring |
| Minst 120 mm (1) | Hela området | Inga |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Minst 120 mm (1)

1

Hela området

Inga

Ändring

Ändring

Minst 120 mm (1)

1

Hela området

Inga

Ändring 226

Ändring 226

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VI – del B – punkt 2 – tabell – rad 4

Bilaga VI – del B – punkt 2 – tabell – rad 4

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Minst 50mm | Hela området | Riktat fiske efter små pelagiska arter. |
| Ändring |
| Minst 50mm | Hela området | Riktat fiske efter små pelagiska arter
  (80 % av fångsterna) |
| | | Riktat fiske efter mullusfiskar (50 % av fångsterna) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Minst 50mm

Hela området

Riktat fiske efter små pelagiska arter.

Ändring

Ändring

Minst 50mm

Hela området

Riktat fiske efter små pelagiska arter
  (80 % av fångsterna)

(80 % av fångsterna)

Riktat fiske efter mullusfiskar (50 % av fångsterna)

Riktat fiske efter mullusfiskar (50 % av fångsterna)

Ändring 227

Ändring 227

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VI – del C – punkt 1 – stycke 1 – inledningen

Bilaga VI – del C – punkt 1 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Under perioderna 1–31 mars och 1 oktober–31 december varje år är det förbjudet att bedriva någon form av fiske med
  släpredskap
  eller passiva nätredskap i det område som avgränsas av linjer (loxodromer) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet: | Under perioderna 1–31 mars och 1 oktober–31 december varje år är det förbjudet att bedriva någon form av fiske med
  bottentrål
  eller
  bottenstående
  passiva nätredskap i det område som avgränsas av linjer (loxodromer) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Under perioderna 1–31 mars och 1 oktober–31 december varje år är det förbjudet att bedriva någon form av fiske med
  släpredskap
  eller passiva nätredskap i det område som avgränsas av linjer (loxodromer) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

släpredskap

Under perioderna 1–31 mars och 1 oktober–31 december varje år är det förbjudet att bedriva någon form av fiske med
  bottentrål
  eller
  bottenstående
  passiva nätredskap i det område som avgränsas av linjer (loxodromer) som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:

bottentrål

bottenstående

Ändring 228

Ändring 228

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VI – del C – punkt 3 – led 3.2

Bilaga VI – del C – punkt 3 – led 3.2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.2 | Genom undantag från punkt 1, och inom det område och den tidsperiod som där anges ska användning av bottentrålar vara tillåten förutsatt att sådana trålar är försedda med selektionsanordningar som bedömts av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF).
  När de bifångster av torsk som tagits av fartyg från en medlemsstat, vilka är verksamma inom områden som avses i punkt 3.1, överstiger 10 ton får dessa fartyg inte längre fiska i det området. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.2

Genom undantag från punkt 1, och inom det område och den tidsperiod som där anges ska användning av bottentrålar vara tillåten förutsatt att sådana trålar är försedda med selektionsanordningar som bedömts av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF).
  När de bifångster av torsk som tagits av fartyg från en medlemsstat, vilka är verksamma inom områden som avses i punkt 3.1, överstiger 10 ton får dessa fartyg inte längre fiska i det området.

När de bifångster av torsk som tagits av fartyg från en medlemsstat, vilka är verksamma inom områden som avses i punkt 3.1, överstiger 10 ton får dessa fartyg inte längre fiska i det området.

| 3.2 | Genom undantag från punkt 1, och inom det område och den tidsperiod som där anges ska användning av bottentrålar vara tillåten förutsatt att sådana trålar är försedda med selektionsanordningar som bedömts av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). |
| --- | --- |

3.2

Genom undantag från punkt 1, och inom det område och den tidsperiod som där anges ska användning av bottentrålar vara tillåten förutsatt att sådana trålar är försedda med selektionsanordningar som bedömts av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF).

Ändring 229

Ändring 229

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VI – del C – punkt 9 – rubriken

Bilaga VI – del C – punkt 9 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9. | Användning av passiva nätredskap i Ices-sektionerna Vb, VIa, VII b, c, j, k |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9.

Användning av passiva nätredskap i Ices-sektionerna Vb, VIa, VII b, c, j, k

| 9. | Användning av passiva nätredskap i Ices-sektionerna Vb, VIa,
  VIb,
  VII b, c
  , h
  , j, k |
| --- | --- |

9.

Användning av passiva nätredskap i Ices-sektionerna Vb, VIa,
  VIb,
  VII b, c
  , h
  , j, k

VIb,

, h

Ändring 230

Ändring 230

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VI – del C – punkt 9 – led 9.2

Bilaga VI – del C – punkt 9 – led 9.2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9.2 | Riktat fiske efter djuphavshajar som förtecknas i bilaga I till förordning (
  EG
  )
  nr 2347
  /
  2002
  i karterade vattendjup på mindre än 600 meter är förbjudet. Vid oavsiktlig fångst ska djuphavshajar behållas ombord. Sådana fångster ska landas och dras av från kvoter. När de oavsiktliga fångsterna av djuphavshajar som tas av fartyg från en medlemsstat överstiger 10 ton får dessa fartyg inte längre utnyttja de undantag som anges i punkt 9.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9.2

Riktat fiske efter djuphavshajar som förtecknas i bilaga I till förordning (
  EG
  )
  nr 2347
  /
  2002
  i karterade vattendjup på mindre än 600 meter är förbjudet. Vid oavsiktlig fångst ska djuphavshajar behållas ombord. Sådana fångster ska landas och dras av från kvoter. När de oavsiktliga fångsterna av djuphavshajar som tas av fartyg från en medlemsstat överstiger 10 ton får dessa fartyg inte längre utnyttja de undantag som anges i punkt 9.1.

EG

nr 2347

2002

| 9.2 | Riktat fiske efter djuphavshajar som förtecknas i bilaga I till förordning (
  EU
  )
  2016
  /
  2336
  i karterade vattendjup på mindre än 600 meter är förbjudet. Vid oavsiktlig fångst ska djuphavshajar
  som det är uttryckligen förbjudet att fiska enligt unionsrätten släppas tillbaka i havet så snart som möjligt. Fångst av djuphavshajar som omfattas av fångstbegränsningar ska
  behållas ombord. Sådana fångster ska landas och dras av från kvoter
  . Om en medlemsstat inte förfogar över en tillräcklig kvot kan kommissionen tillämpa bestämmelserna i artikel 105.5 i förordning (EG) nr 1224/2009.
  När de oavsiktliga fångsterna av djuphavshajar som tas av fartyg från en medlemsstat överstiger 10 ton får dessa fartyg inte längre utnyttja de undantag som anges i punkt 9.1. |
| --- | --- |

9.2

Riktat fiske efter djuphavshajar som förtecknas i bilaga I till förordning (
  EU
  )
  2016
  /
  2336
  i karterade vattendjup på mindre än 600 meter är förbjudet. Vid oavsiktlig fångst ska djuphavshajar
  som det är uttryckligen förbjudet att fiska enligt unionsrätten släppas tillbaka i havet så snart som möjligt. Fångst av djuphavshajar som omfattas av fångstbegränsningar ska
  behållas ombord. Sådana fångster ska landas och dras av från kvoter
  . Om en medlemsstat inte förfogar över en tillräcklig kvot kan kommissionen tillämpa bestämmelserna i artikel 105.5 i förordning (EG) nr 1224/2009.
  När de oavsiktliga fångsterna av djuphavshajar som tas av fartyg från en medlemsstat överstiger 10 ton får dessa fartyg inte längre utnyttja de undantag som anges i punkt 9.1.

EU

2016

2336

som det är uttryckligen förbjudet att fiska enligt unionsrätten släppas tillbaka i havet så snart som möjligt. Fångst av djuphavshajar som omfattas av fångstbegränsningar ska

. Om en medlemsstat inte förfogar över en tillräcklig kvot kan kommissionen tillämpa bestämmelserna i artikel 105.5 i förordning (EG) nr 1224/2009.

Ändring 276

Ändring 276

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VI – del D – punkt 1 – rubrik

Bilaga VI – del D – punkt 1 – rubrik

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Åtgärder för att minska oavsiktliga fångster av
  valar
  i Ices-sektionerna
  VIa och VIId, e, f, g, h
  och
  j |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Åtgärder för att minska oavsiktliga fångster av
  valar
  i Ices-sektionerna
  VIa och VIId, e, f, g, h
  och
  j

valar

VIa och VIId, e, f, g, h

j

| 1. | Åtgärder för att minska oavsiktliga fångster av
  havsdäggdjur
  i Ices-sektionerna
  VI
  och
  VII |
| --- | --- |

1.

Åtgärder för att minska oavsiktliga fångster av
  havsdäggdjur
  i Ices-sektionerna
  VI
  och
  VII

havsdäggdjur

VI

VII

Ändring 277

Ändring 277

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VI – del D – punkt 2 – led 2.1 (nytt)

Bilaga VI – del D – punkt 2 – led 2.1 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2.1. | Vetenskapliga forskningsprogram ska inrättas i nordvästliga vatten för att identifiera överlappningen av känsliga arter med fiskeredskap och fiskeansträngning och för att finna tekniska lösningar vad gäller fiskeredskap. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.1.

2.1.

Vetenskapliga forskningsprogram ska inrättas i nordvästliga vatten för att identifiera överlappningen av känsliga arter med fiskeredskap och fiskeansträngning och för att finna tekniska lösningar vad gäller fiskeredskap.

Ändring 278

Ändring 278

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VI – del D – punkt 2 – led 2.2 (nytt)

Bilaga VI – del D – punkt 2 – led 2.2 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2.2. | Områdesspecifika åtgärder ska vidtas i nordvästliga vatten för de områden där det har konstaterats genom vetenskapliga efterforskningar att känsliga havsfåglar fångas oavsiktligt, tills dessa kan ersättas med andra tekniska åtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.2.

2.2.

Områdesspecifika åtgärder ska vidtas i nordvästliga vatten för de områden där det har konstaterats genom vetenskapliga efterforskningar att känsliga havsfåglar fångas oavsiktligt, tills dessa kan ersättas med andra tekniska åtgärder.

Ändring 279

Ändring 279

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VI – del D – punkt 2 – led 2.3 (nytt)

Bilaga VI – del D – punkt 2 – led 2.3 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2.3. | Medlemsstaterna ska övervaka och bedöma ändamålsenligheten hos de begränsningsåtgärder som har införts, bland annat i relation till fiskefångsten och fiskeansträngningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.3.

2.3.

Medlemsstaterna ska övervaka och bedöma ändamålsenligheten hos de begränsningsåtgärder som har införts, bland annat i relation till fiskefångsten och fiskeansträngningen.

Ändring 231

Ändring 231

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VII – del A – tabell – rad 15

Bilaga VII – del A – tabell – rad 15

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Sill (Clupea harengus) | 20 cm |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Sill (Clupea harengus)

20 cm

| Ändring |
| --- |
| Sill (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Ändring

Ändring

Sill (Clupea harengus)

20 cm (1a)

1a

Ändring 232

Ändring 232

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VII – del A – tabell – rad 18

Bilaga VII – del A – tabell – rad 18

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Havsabborre (Dicentrarchus labrax) | 42
   cm |
| Ändring |
| Havsabborre (Dicentrarchus labrax) | 36
   cm |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Havsabborre (Dicentrarchus labrax)

42
   cm

42

Ändring

Ändring

Havsabborre (Dicentrarchus labrax)

36
   cm

36

Ändring 233

Ändring 233

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VII – del A – tabell – rad 23

Bilaga VII – del A – tabell – rad 23

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Kammusslor (Chlamys spp.) | 40 mm |
| Ändring |
| Kammusslor (Chlamys spp.
  , Mimachlamys spp
  ) | 40 mm |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Kammusslor (Chlamys spp.)

40 mm

Ändring

Ändring

Kammusslor (Chlamys spp.
  , Mimachlamys spp
  )

, Mimachlamys spp

40 mm

Ändring 234

Ändring 234

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VII – del A – tabell – rad 26

Bilaga VII – del A – tabell – rad 26

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Japansk venusmussla (
  Venerupis
   philippinarum) | 35 mm |
| Ändring |
| Japansk venusmussla (
  Ruditapes
  philippinarum) | 35 mm |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Japansk venusmussla (
  Venerupis
   philippinarum)

Venerupis

35 mm

Ändring

Ändring

Japansk venusmussla (
  Ruditapes
  philippinarum)

Ruditapes

35 mm

Ändring 235

Ändring 235

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VII – del A – tabell – rad 34

Bilaga VII – del A – tabell – rad 34

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Vanlig åttarmad bläckfisk (Octopus vulgaris) | 750
  gram (3) |
| Ändring |
| Vanlig åttarmad bläckfisk (Octopus vulgaris) | 1 000
  gram (3) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Vanlig åttarmad bläckfisk (Octopus vulgaris)

750
  gram (3)

750

3

Ändring

Ändring

Vanlig åttarmad bläckfisk (Octopus vulgaris)

1 000
  gram (3)

1 000

3

Ändring 242

Ändring 242

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VII – del C – punkt 4 – led 4.2

Bilaga VII – del C – punkt 4 – led 4.2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.2 | Riktat fiske efter djuphavshajar som förtecknas i bilaga I till förordning (
  EG
  ) nr
  2347
  /
  2002
  i karterade vattendjup på mindre än 600 meter är förbjudet. Vid oavsiktlig fångst ska djuphavshajar behållas ombord. Sådana fångster ska landas och dras av från kvoter. När de oavsiktliga fångsterna av djuphavshajar som tas av fartyg från en medlemsstat överstiger 10 ton får dessa fartyg inte längre utnyttja de undantag som
  beskrivs
  i punkt 1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.2

Riktat fiske efter djuphavshajar som förtecknas i bilaga I till förordning (
  EG
  ) nr
  2347
  /
  2002
  i karterade vattendjup på mindre än 600 meter är förbjudet. Vid oavsiktlig fångst ska djuphavshajar behållas ombord. Sådana fångster ska landas och dras av från kvoter. När de oavsiktliga fångsterna av djuphavshajar som tas av fartyg från en medlemsstat överstiger 10 ton får dessa fartyg inte längre utnyttja de undantag som
  beskrivs
  i punkt 1.

EG

2347

2002

beskrivs

| 4.2 | Riktat fiske efter djuphavshajar som förtecknas i bilaga I till förordning (
  EU
  )
  2016
  /
  2336
  i karterade vattendjup på mindre än 600 meter är förbjudet. Vid oavsiktlig fångst ska djuphavshajar
  som det är uttryckligen förbjudet att fiska enligt unionsrätten släppas tillbaka i havet så snart som möjligt.
  Fångst av djuphavshajar som omfattas av fångstbegränsningar ska behållas ombord. Sådana fångster ska landas och dras av från kvoter.
  Om en medlemsstat inte förfogar över en tillräcklig kvot kan kommissionen tillämpa bestämmelserna i artikel 105.5 i förordning (EG) nr 1224/2009.
  När de oavsiktliga fångsterna av djuphavshajar som tas av fartyg från en medlemsstat överstiger 10 ton får dessa fartyg inte längre utnyttja de undantag som
  anges
  i punkt 1. |
| --- | --- |

4.2

Riktat fiske efter djuphavshajar som förtecknas i bilaga I till förordning (
  EU
  )
  2016
  /
  2336
  i karterade vattendjup på mindre än 600 meter är förbjudet. Vid oavsiktlig fångst ska djuphavshajar
  som det är uttryckligen förbjudet att fiska enligt unionsrätten släppas tillbaka i havet så snart som möjligt.
  Fångst av djuphavshajar som omfattas av fångstbegränsningar ska behållas ombord. Sådana fångster ska landas och dras av från kvoter.
  Om en medlemsstat inte förfogar över en tillräcklig kvot kan kommissionen tillämpa bestämmelserna i artikel 105.5 i förordning (EG) nr 1224/2009.
  När de oavsiktliga fångsterna av djuphavshajar som tas av fartyg från en medlemsstat överstiger 10 ton får dessa fartyg inte längre utnyttja de undantag som
  anges
  i punkt 1.

EU

2016

2336

som det är uttryckligen förbjudet att fiska enligt unionsrätten släppas tillbaka i havet så snart som möjligt.

Om en medlemsstat inte förfogar över en tillräcklig kvot kan kommissionen tillämpa bestämmelserna i artikel 105.5 i förordning (EG) nr 1224/2009.

anges

Ändring 243

Ändring 243

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VII – del C – punkt 4 – led 4.2a (nytt)

Bilaga VII – del C – punkt 4 – led 4.2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4.2a | Kommissionen får efter samråd med STECF besluta att visst fiske i Ices-områdena VIII, IX och X ska undantas från tillämpningen av punkt 4.1 när det, antingen genom den information som lämnats av medlemsstaterna eller genom tillämpning av specifik förvaltning inom ramen för regionalisering (vilket kan innebära att färre fartyg är verksamma i området, att antalet verksamma månader minskas osv) eller genom fleråriga planer, påvisas att detta fiske orsakar en mycket låg nivå av bifångster av haj eller utkast. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.2a

4.2a

Kommissionen får efter samråd med STECF besluta att visst fiske i Ices-områdena VIII, IX och X ska undantas från tillämpningen av punkt 4.1 när det, antingen genom den information som lämnats av medlemsstaterna eller genom tillämpning av specifik förvaltning inom ramen för regionalisering (vilket kan innebära att färre fartyg är verksamma i området, att antalet verksamma månader minskas osv) eller genom fleråriga planer, påvisas att detta fiske orsakar en mycket låg nivå av bifångster av haj eller utkast.

Ändring 280

Ändring 280

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VII – del D – punkt 1 – rubrik

Bilaga VII – del D – punkt 1 – rubrik

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Åtgärder för att minska oavsiktliga fångster av
  valar
  i Ices-delområde VIII och Ices-sektion
  IXa |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Åtgärder för att minska oavsiktliga fångster av
  valar
  i Ices-delområde VIII och Ices-sektion
  IXa

valar

IXa

| 1. | Åtgärder för att minska oavsiktliga fångster av
  havsdäggdjur
  i Ices-delområde VIII och Ices-sektion
  IX |
| --- | --- |

1.

Åtgärder för att minska oavsiktliga fångster av
  havsdäggdjur
  i Ices-delområde VIII och Ices-sektion
  IX

havsdäggdjur

IX

Ändring 281

Ändring 281

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VII – del D – punkt 2 – led 2.1 (nytt)

Bilaga VII – del D – punkt 2 – led 2.1 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2.1. | Vetenskapliga forskningsprogram ska inrättas i sydvästliga vatten för att identifiera överlappningen av känsliga arter med fiskeredskap och fiskeansträngning och för att finna tekniska lösningar vad gäller fiskeredskap. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.1.

2.1.

Vetenskapliga forskningsprogram ska inrättas i sydvästliga vatten för att identifiera överlappningen av känsliga arter med fiskeredskap och fiskeansträngning och för att finna tekniska lösningar vad gäller fiskeredskap.

Ändring 282

Ändring 282

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VII – del D – punkt 2 – led 2.2 (nytt)

Bilaga VII – del D – punkt 2 – led 2.2 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2.2. | Områdesspecifika åtgärder ska vidtas i sydvästliga vatten för de områden där det har konstaterats genom vetenskapliga efterforskningar att känsliga havsfåglar fångas oavsiktligt, tills dessa kan ersättas med andra tekniska åtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.2.

2.2.

Områdesspecifika åtgärder ska vidtas i sydvästliga vatten för de områden där det har konstaterats genom vetenskapliga efterforskningar att känsliga havsfåglar fångas oavsiktligt, tills dessa kan ersättas med andra tekniska åtgärder.

Ändring 283

Ändring 283

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VII – del D – punkt 2 – led 2.3 (nytt)

Bilaga VII – del D – punkt 2 – led 2.3 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2.3. | Medlemsstaterna ska övervaka och bedöma ändamålsenligheten hos de begränsningsåtgärder som har införts, bland annat i relation till fiskefångsten och fiskeansträngningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.3.

2.3.

Medlemsstaterna ska övervaka och bedöma ändamålsenligheten hos de begränsningsåtgärder som har införts, bland annat i relation till fiskefångsten och fiskeansträngningen.

Ändring 247

Ändring 247

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VIII – del B – punkt 2 – tabell – rad 2

Bilaga VIII – del B – punkt 2 – tabell – rad 2

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Minst 157 mm | Hela området | Riktat fiske efter lax |
| Ändring |
| utgår | | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Minst 157 mm

Minst 157 mm

Hela området

Hela området

Riktat fiske efter lax

Riktat fiske efter lax

Ändring

Ändring

utgår

utgår

Ändring 284

Ändring 284

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VIII – del D – punkt 1 – rubriken

Bilaga VIII – del D – punkt 1 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Åtgärder för att minska oavsiktliga fångster av
  valar |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Åtgärder för att minska oavsiktliga fångster av
  valar

valar

| 1. | Åtgärder för att minska oavsiktliga fångster av
  havsdäggdjur |
| --- | --- |

1.

Åtgärder för att minska oavsiktliga fångster av
  havsdäggdjur

havsdäggdjur

Ändring 285

Ändring 285

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VIII – del D – punkt 1a (ny)

Bilaga VIII – del D – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | Åtgärder för att minimera oavsiktliga fångster av havsfåglar |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.

1a.

Åtgärder för att minimera oavsiktliga fångster av havsfåglar

| 1.1. | Vetenskapliga forskningsprogram ska inrättas i Östersjön för att identifiera överlappningen av känsliga arter med fiskeredskap och fiskeansträngning och för att finna tekniska lösningar vad gäller fiskeredskap. |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Vetenskapliga forskningsprogram ska inrättas i Östersjön för att identifiera överlappningen av känsliga arter med fiskeredskap och fiskeansträngning och för att finna tekniska lösningar vad gäller fiskeredskap.

| 1.2. | Områdesspecifika åtgärder ska vidtas i Östersjön för de områden där det har konstaterats genom vetenskapliga efterforskningar att känsliga havsfåglar fångas oavsiktligt, tills dessa kan ersättas med andra tekniska åtgärder. |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Områdesspecifika åtgärder ska vidtas i Östersjön för de områden där det har konstaterats genom vetenskapliga efterforskningar att känsliga havsfåglar fångas oavsiktligt, tills dessa kan ersättas med andra tekniska åtgärder.

| 1.3 | Medlemsstaterna ska övervaka och bedöma ändamålsenligheten hos de begränsningsåtgärder som har införts, bland annat i relation till fiskefångsten och fiskeansträngningen. |
| --- | --- |

1.3

1.3

Medlemsstaterna ska övervaka och bedöma ändamålsenligheten hos de begränsningsåtgärder som har införts, bland annat i relation till fiskefångsten och fiskeansträngningen.

Ändring 251

Ändring 251

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IX – del B – punkt 1 –tabell – rad 2

Bilaga IX – del B – punkt 1 –tabell – rad 2

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Minst 40 mm fyrkantsmaska i struten | Hela området | En strut med 50 mm (2) diagonalmaska får användas som ett alternativ till en strut med
  44
   mm fyrkantsmaska på motiverad begäran av fartygsägaren |
| Ändring |
| Minst 40 mm fyrkantsmaska i struten | Hela området | En strut med 50 mm (2) diagonalmaska får användas som ett alternativ till en strut med
  40
   mm fyrkantsmaska på motiverad begäran av fartygsägaren |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Minst 40 mm fyrkantsmaska i struten

Hela området

En strut med 50 mm (2) diagonalmaska får användas som ett alternativ till en strut med
  44
   mm fyrkantsmaska på motiverad begäran av fartygsägaren

2

44

Ändring

Ändring

Minst 40 mm fyrkantsmaska i struten

Hela området

En strut med 50 mm (2) diagonalmaska får användas som ett alternativ till en strut med
  40
   mm fyrkantsmaska på motiverad begäran av fartygsägaren

2

40

Ändring 254

Ändring 254

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IX – del B – punkt 2a (ny)

Bilaga IX – del B – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a. | De undantag som anges i bestämmelserna i punkterna 1, 1a och 2 i denna del för de instängningsredskap som omfattas av en förvaltningsplan, som avses i artikel 19 i förordning (EG) nr 1967/2006, och som antagits i enlighet med artikel 9 i den förordningen ska fortsätta att gälla såvida man inte bestämmer något annat i enlighet med artikel 18 i den här förordningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.

2a.

De undantag som anges i bestämmelserna i punkterna 1, 1a och 2 i denna del för de instängningsredskap som omfattas av en förvaltningsplan, som avses i artikel 19 i förordning (EG) nr 1967/2006, och som antagits i enlighet med artikel 9 i den förordningen ska fortsätta att gälla såvida man inte bestämmer något annat i enlighet med artikel 18 i den här förordningen.

Ändring 255

Ändring 255

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IX – del C – punkt 5

Bilaga IX – del C – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det är förbjudet att ha ombord eller sätta ut mer än 250 burar, tinor eller mjärdar per fartyg vid djuphavsfiske efter kräftdjur
  (inklusive Plesionika spp. Pasiphaea spp., eller liknande arter)
  . | Det är förbjudet att ha ombord eller sätta ut mer än 250 burar, tinor eller mjärdar per fartyg vid djuphavsfiske efter kräftdjur. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det är förbjudet att ha ombord eller sätta ut mer än 250 burar, tinor eller mjärdar per fartyg vid djuphavsfiske efter kräftdjur
  (inklusive Plesionika spp. Pasiphaea spp., eller liknande arter)
  .

(inklusive Plesionika spp. Pasiphaea spp., eller liknande arter)

Det är förbjudet att ha ombord eller sätta ut mer än 250 burar, tinor eller mjärdar per fartyg vid djuphavsfiske efter kräftdjur.

Ändring 256

Ändring 256

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IX – del C – punkt 5 – stycke 1a (nytt)

Bilaga IX – del C – punkt 5 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Mycket lokaliserade flottor som använder småskaliga fiskeredskap ska beviljas tillstånd för fångst av skaldjur på djupt vatten (inklusive Plesionika spp., Pasiphaea spp. eller liknande arter). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Mycket lokaliserade flottor som använder småskaliga fiskeredskap ska beviljas tillstånd för fångst av skaldjur på djupt vatten (inklusive Plesionika spp., Pasiphaea spp. eller liknande arter).

Mycket lokaliserade flottor som använder småskaliga fiskeredskap ska beviljas tillstånd för fångst av skaldjur på djupt vatten (inklusive Plesionika spp., Pasiphaea spp. eller liknande arter).

Ändring 257

Ändring 257

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IX – del C – punkt 6a (ny)

Bilaga IX – del C – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a. | Begränsning av fiske med undervattensharpun



  Det är förbjudet att fiska med undervattensharpun med hjälp av andningsapparat under natten, från solnedgång till soluppgång. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.

6a.

Begränsning av fiske med undervattensharpun

Det är förbjudet att fiska med undervattensharpun med hjälp av andningsapparat under natten, från solnedgång till soluppgång.

Det är förbjudet att fiska med undervattensharpun med hjälp av andningsapparat under natten, från solnedgång till soluppgång.

Ändring 286

Ändring 286

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IX – del D – punkt 1 – rubriken

Bilaga IX – del D – punkt 1 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Åtgärder för att minska oavsiktliga fångster av
  valar |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Åtgärder för att minska oavsiktliga fångster av
  valar

valar

| 1. | Åtgärder för att minska oavsiktliga fångster av
  havsdäggdjur |
| --- | --- |

1.

Åtgärder för att minska oavsiktliga fångster av
  havsdäggdjur

havsdäggdjur

Ändring 287

Ändring 287

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IX – del D – punkt 2 – led 2.1 (nytt)

Bilaga IX – del D – punkt 2 – led 2.1 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2.1. | Vetenskapliga forskningsprogram ska inrättas i Medelhavet för att identifiera överlappningen av känsliga arter med fiskeredskap och fiskeansträngning och för att finna tekniska lösningar vad gäller fiskeredskap. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.1.

2.1.

Vetenskapliga forskningsprogram ska inrättas i Medelhavet för att identifiera överlappningen av känsliga arter med fiskeredskap och fiskeansträngning och för att finna tekniska lösningar vad gäller fiskeredskap.

Ändring 288

Ändring 288

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IX – del D – punkt 2 – led 2.2 (nytt)

Bilaga IX – del D – punkt 2 – led 2.2 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2.2. | Områdesspecifika åtgärder ska vidtas i Medelhavet för de områden där det har konstaterats genom vetenskapliga efterforskningar att känsliga havsfåglar fångas oavsiktligt, tills dessa kan ersättas med andra tekniska åtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.2.

2.2.

Områdesspecifika åtgärder ska vidtas i Medelhavet för de områden där det har konstaterats genom vetenskapliga efterforskningar att känsliga havsfåglar fångas oavsiktligt, tills dessa kan ersättas med andra tekniska åtgärder.

Ändring 289

Ändring 289

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IX – del D – punkt 2 – led 2.3 (nytt)

Bilaga IX – del D – punkt 2 – led 2.3 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2.3. | Medlemsstaterna ska övervaka och bedöma ändamålsenligheten hos de begränsningsåtgärder som har införts, bland annat i relation till fiskefångsten och fiskeansträngningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.3.

2.3.

Medlemsstaterna ska övervaka och bedöma ändamålsenligheten hos de begränsningsåtgärder som har införts, bland annat i relation till fiskefångsten och fiskeansträngningen.

Ändring 259

Ändring 259

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga X – del B – punkt 1 – tabell – rad 2

Bilaga X – del B – punkt 1 – tabell – rad 2

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Minst
  50
   mm | Hela området | 40
   mm
  fyrkantsmaska
  i struten får användas som alternativ |
| Ändring |
| Minst
  40
   mm | Hela området | 50
   mm
  diagonalmaska
  i struten (1a) får användas som alternativ
  till en strut med 40 mm fyrkantsmaska på motiverad begäran av fartygsägaren. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Minst
  50
   mm

50

Hela området

40
   mm
  fyrkantsmaska
  i struten får användas som alternativ

40

fyrkantsmaska

Ändring

Ändring

Minst
  40
   mm

40

Hela området

50
   mm
  diagonalmaska
  i struten (1a) får användas som alternativ
  till en strut med 40 mm fyrkantsmaska på motiverad begäran av fartygsägaren.

50

diagonalmaska

1a

till en strut med 40 mm fyrkantsmaska på motiverad begäran av fartygsägaren.

Ändring 260

Ändring 260

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga X – del B – punkt 2 – tabell – rad 2

Bilaga X – del B – punkt 2 – tabell – rad 2

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Minst 400 mm | Hela området | Riktat
  fiske efter piggvar |
| Ändring |
| Minst 400 mm | Hela området | Fiske efter piggvar
  med bottenstående nät/garn |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Minst 400 mm

Hela området

Riktat
  fiske efter piggvar

Riktat

Ändring

Ändring

Minst 400 mm

Hela området

Fiske efter piggvar
  med bottenstående nät/garn

med bottenstående nät/garn

Ändring 261

Ändring 261

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga X – del C

Bilaga X – del C

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Del C | utgår |
| Stängda områden eller områden med begränsat tillträde | |
| Säsongsstängning för att skydda piggvar | |
| Riktat fiske efter samt omlastning, landning och första försäljning av piggvar ska tillåtas årligen under perioden 15 april –15 juni i unionens vatten i Svarta havet. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Del C

Del C

utgår

utgår

Stängda områden eller områden med begränsat tillträde

Stängda områden eller områden med begränsat tillträde

Säsongsstängning för att skydda piggvar

Säsongsstängning för att skydda piggvar

Riktat fiske efter samt omlastning, landning och första försäljning av piggvar ska tillåtas årligen under perioden 15 april –15 juni i unionens vatten i Svarta havet.

Riktat fiske efter samt omlastning, landning och första försäljning av piggvar ska tillåtas årligen under perioden 15 april –15 juni i unionens vatten i Svarta havet.

Ändring 290

Ändring 290

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga X – del D – punkt 1a (ny)

Bilaga X – del D – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | Åtgärder för att minimera oavsiktliga fångster av havsfåglar |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.

1a.

Åtgärder för att minimera oavsiktliga fångster av havsfåglar

| 1a.1. | Vetenskapliga forskningsprogram ska inrättas i Svarta havet för att identifiera överlappningen av känsliga arter med fiskeredskap och fiskeansträngning och för att finna tekniska lösningar vad gäller fiskeredskap. |
| --- | --- |

1a.1.

1a.1.

Vetenskapliga forskningsprogram ska inrättas i Svarta havet för att identifiera överlappningen av känsliga arter med fiskeredskap och fiskeansträngning och för att finna tekniska lösningar vad gäller fiskeredskap.

| 1a.2. | Områdesspecifika åtgärder ska vidtas i Svarta havet för de områden där det har konstaterats genom vetenskapliga efterforskningar att känsliga havsfåglar fångas oavsiktligt, tills dessa kan ersättas med andra tekniska åtgärder. |
| --- | --- |

1a.2.

1a.2.

Områdesspecifika åtgärder ska vidtas i Svarta havet för de områden där det har konstaterats genom vetenskapliga efterforskningar att känsliga havsfåglar fångas oavsiktligt, tills dessa kan ersättas med andra tekniska åtgärder.

| 1a.3. | Medlemsstaterna ska övervaka och bedöma ändamålsenligheten hos de begränsningsåtgärder som har införts, bland annat i relation till fiskefångsten och fiskeansträngningen. |
| --- | --- |

1a.3.

1a.3.

Medlemsstaterna ska övervaka och bedöma ändamålsenligheten hos de begränsningsåtgärder som har införts, bland annat i relation till fiskefångsten och fiskeansträngningen.

Ändring 262

Ändring 262

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga XI – del A – rubriken

Bilaga XI – del A – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Referensmaskstorlekar för släpredskap | 1. | Referensmaskstorlekar för släpredskap |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Referensmaskstorlekar för släpredskap

1.

1.

Referensmaskstorlekar för släpredskap

Ändring 263

Ändring 263

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga XI – del A – punkt 1 – inledningen

Bilaga XI – del A – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Följande maskstorlekar i struten ska tillämpas i 
  de yttersta randområdena
  : | Följande maskstorlekar i struten ska tillämpas i 
  unionens vatten i Indiska oceanen och västra Atlanten
  : |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Följande maskstorlekar i struten ska tillämpas i 
  de yttersta randområdena
  :

de yttersta randområdena

Följande maskstorlekar i struten ska tillämpas i 
  unionens vatten i Indiska oceanen och västra Atlanten
  :

unionens vatten i Indiska oceanen och västra Atlanten

Ändring 264

Ändring 264

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga XI – del A – tabell – rad 3

Bilaga XI – del A – tabell – rad 3

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Minst 45 mm | Alla vatten längs det franska departementet Guyanas kust som lyder under Frankrikes överhöghet eller jurisdiktion. | Riktat fiske efter räka (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) |
| Ändring |
| Minst 45 mm | Alla vatten längs det franska departementet Guyanas kust som lyder under Frankrikes överhöghet eller jurisdiktion. | Riktat fiske efter räka (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri)
  (15 % av fångsterna) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Minst 45 mm

Alla vatten längs det franska departementet Guyanas kust som lyder under Frankrikes överhöghet eller jurisdiktion.

Riktat fiske efter räka (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri)

Ändring

Ändring

Minst 45 mm

Alla vatten längs det franska departementet Guyanas kust som lyder under Frankrikes överhöghet eller jurisdiktion.

Riktat fiske efter räka (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri)
  (15 % av fångsterna)

(15 % av fångsterna)

Ändring 265

Ändring 265

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga XI – del A – tabell – rad 4

Bilaga XI – del A – tabell – rad 4

| Kommissionens förslag |
| --- |
| Minst 14 mm | Hela området | Riktat fiske efter små pelagiska arter med instängningsnät |
| Ändring |
| utgår | | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Minst 14 mm

Minst 14 mm

Hela området

Hela området

Riktat fiske efter små pelagiska arter med instängningsnät

Riktat fiske efter små pelagiska arter med instängningsnät

Ändring

Ändring

utgår

utgår

Ändring 266

Ändring 266

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga XI – del A – punkt 1a (ny)

Bilaga XI – del A – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | Referensmaskstorlekar för snörpvad/ringnot |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.

1a.

Referensmaskstorlekar för snörpvad/ringnot

Följande maskstorlekar för snörpvad/ringnot ska tillämpas i unionens vatten i Indiska oceanen och i västra Atlanten

Följande maskstorlekar för snörpvad/ringnot ska tillämpas i unionens vatten i Indiska oceanen och i västra Atlanten

Ändring 267

Ändring 267

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del A – t 1a (ny) – tabell (ny)

Bilaga I – del A – t 1a (ny) – tabell (ny)

| Kommissionens förslag |
| --- |
| |
| Ändring |
| Maskstorlek | Geografiskt område | Villkor |
| Minst 14 mm | Hela området | Riktat fiske efter små pelagiska arter med snörpvad/ringnot |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Maskstorlek

Maskstorlek

Geografiskt område

Geografiskt område

Villkor

Villkor

Minst 14 mm

Minst 14 mm

Hela området

Hela området

Riktat fiske efter små pelagiska arter med snörpvad/ringnot

Riktat fiske efter små pelagiska arter med snörpvad/ringnot

Ändring 291

Ändring 291

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga XI – del Ba (ny)

Bilaga XI – del Ba (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Del Ba |
| | Begränsningsåtgärder för känsliga arter |
| | 1. | Åtgärder för att minska oavsiktliga fångster av havsdäggdjur |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Del Ba

Del Ba

Begränsningsåtgärder för känsliga arter

Begränsningsåtgärder för känsliga arter

1.

1.

Åtgärder för att minska oavsiktliga fångster av havsdäggdjur

| 1.1. | Det är förbjudet för fartyg att använda passiva nätredskap, drivgarn, flyttrålar och trålar med hög vertikal öppning eller annat fiske när det finns bevis för att bifångst förekommer i de yttersta randområdena, utan att samtidigt använda bevisat riskreducerande teknik. Undantag ska bara göras för det fiske som har en bevisat försumbar kumulativ bifångst. |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Det är förbjudet för fartyg att använda passiva nätredskap, drivgarn, flyttrålar och trålar med hög vertikal öppning eller annat fiske när det finns bevis för att bifångst förekommer i de yttersta randområdena, utan att samtidigt använda bevisat riskreducerande teknik. Undantag ska bara göras för det fiske som har en bevisat försumbar kumulativ bifångst.

| 1.2. | Punkt 1 ska inte tillämpas på fiskeinsatser som genomförs enbart i vetenskapligt syfte och med tillstånd från och under tillsyn av den eller de berörda medlemsstaterna, och vars syfte är att utveckla nya tekniska åtgärder för att minska oavsiktlig fångst och oavsiktligt dödande av valar. |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Punkt 1 ska inte tillämpas på fiskeinsatser som genomförs enbart i vetenskapligt syfte och med tillstånd från och under tillsyn av den eller de berörda medlemsstaterna, och vars syfte är att utveckla nya tekniska åtgärder för att minska oavsiktlig fångst och oavsiktligt dödande av valar.

| 1.3. | Medlemsstaterna ska genom vetenskapliga studier eller pilotprojekt inom ramen för särskilda årliga övervakningsprogram övervaka och utvärdera effektiviteten hos de anordningar med begränsande effekter som beskrivs i punkt 1.1 inom de berörda fiskena och områdena. |
| --- | --- |

1.3.

1.3.

Medlemsstaterna ska genom vetenskapliga studier eller pilotprojekt inom ramen för särskilda årliga övervakningsprogram övervaka och utvärdera effektiviteten hos de anordningar med begränsande effekter som beskrivs i punkt 1.1 inom de berörda fiskena och områdena.

| 2. | Åtgärder för att minimera oavsiktliga fångster av havsfåglar |
| --- | --- |

2.

2.

Åtgärder för att minimera oavsiktliga fångster av havsfåglar

| 2.1. | Vetenskapliga forskningsprogram ska inrättas i de yttersta randområdena för att identifiera överlappningen av känsliga arter med fiskeredskap och fiskeansträngning och för att finna tekniska lösningar vad gäller fiskeredskap. |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

Vetenskapliga forskningsprogram ska inrättas i de yttersta randområdena för att identifiera överlappningen av känsliga arter med fiskeredskap och fiskeansträngning och för att finna tekniska lösningar vad gäller fiskeredskap.

| 2.2. | Områdesspecifika åtgärder ska vidtas i de yttersta randområdena för de områden där det har konstaterats genom vetenskapliga efterforskningar att känsliga havsfåglar fångas oavsiktligt, tills dessa kan ersättas med andra tekniska åtgärder. |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

Områdesspecifika åtgärder ska vidtas i de yttersta randområdena för de områden där det har konstaterats genom vetenskapliga efterforskningar att känsliga havsfåglar fångas oavsiktligt, tills dessa kan ersättas med andra tekniska åtgärder.

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0381/2017).

1

(18)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).

18

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).

(19)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

19

(20)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

20

(19)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

19

(20)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

21

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

21

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (EUT L 149, 20.5.2014, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (EUT L 149, 20.5.2014, s. 1).

(1a)  
  Rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (EGT L 103, 25.4.1979, s. 1).

1a

Rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (EGT L 103, 25.4.1979, s. 1).

(29)  Rådets förordning (EG) nr 1967/2006 av den 21 december 2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet, om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 och om upphävande av förordning (EG) nr 1626/94 (EUT L 409, 30.12.2006, s. 11).

29

(30)  Rådets förordning (EG) nr 1098/2007 av den 18 september 2007 om upprättande av en flerårig plan för torskbestånden i Östersjön och det fiske som utnyttjar de bestånden, om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 och upphävande av förordning (EG) nr 779/97 (EUT L 248, 22.9.2007, s. 1).

30

(31)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1).

31

(32)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1343/2011 av den 13 december 2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) och om ändring av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet (EUT L 347, 30.12.2011, s. 44).

32

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1343/2011 av den 13 december 2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) och om ändring av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet (EUT L 347, 30.12.2011, s. 44).

(33)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

33

(29)  Rådets förordning (EG) nr 1967/2006 av den 21 december 2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet, om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 och om upphävande av förordning (EG) nr 1626/94 (EUT L 409, 30.12.2006, s. 11).

29

(30)  Rådets förordning (EG) nr 1098/2007 av den 18 september 2007 om upprättande av en flerårig plan för torskbestånden i Östersjön och det fiske som utnyttjar de bestånden, om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 och upphävande av förordning (EG) nr 779/97 (EUT L 248, 22.9.2007, s. 1).

30

(31)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1).

31

(33)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

33

(34)  Ices-sektioner (Internationella havsforskningsrådet) enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 218/2009 av den 11 mars 2009 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst från medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del (EUT L 87, 31.3.2009, s. 70).

34

(34)  Ices-sektioner (Internationella havsforskningsrådet) enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 218/2009 av den 11 mars 2009 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst från medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del (EUT L 87, 31.3.2009, s. 70).

34

(40)  
  Kommissionens förordning (EG) nr 517/2008 av den 10 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 850/98 när det gäller fastställande av maskstorlek och garntjocklek på nätredskap (EUT L 151, 11.6.2008, s. 5).

40

Kommissionens förordning (EG) nr 517/2008 av den 10 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 850/98 när det gäller fastställande av maskstorlek och garntjocklek på nätredskap (EUT L 151, 11.6.2008, s. 5).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1004 av den 17 maj 2017 om upprättande av en unionsram för insamling, förvaltning och användning av data inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 199/2008 (EUT L 157, 20.6.2017, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1004 av den 17 maj 2017 om upprättande av en unionsram för insamling, förvaltning och användning av data inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskapliga utlåtanden rörande den gemensamma fiskeripolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 199/2008 (EUT L 157, 20.6.2017, s. 1).

(*1)  
  Om denna lösning godtas ska artiklarna 35–41 anpassas vid förhandlingarna med rådet, efter fastställande av vilka åtgärder som ska fortsätta att gälla efter det datum som anges här.

*1

Om denna lösning godtas ska artiklarna 35–41 anpassas vid förhandlingarna med rådet, efter fastställande av vilka åtgärder som ska fortsätta att gälla efter det datum som anges här.

(1a)  
  Kommissionens förordning (EG) nr 494/2002 av den 19 mars 2002 om fastställande av ytterligare tekniska åtgärder för kummelbeståndets återhämtning i ICES-delområden III, IV, V, VI och VII samt i ICES-områden VIII a, b, d och e (EGT L 77, 20.3.2002, s. 8).

1a

Kommissionens förordning (EG) nr 494/2002 av den 19 mars 2002 om fastställande av ytterligare tekniska åtgärder för kummelbeståndets återhämtning i ICES-delområden III, IV, V, VI och VII samt i ICES-områden VIII a, b, d och e (EGT L 77, 20.3.2002, s. 8).

(1a)  
  De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

1a

De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

(1a)  
  De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

1a

De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

(1a)  
  De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

1a

De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

(1a)  
  De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

1a

De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

(1a)  
  De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

1a

De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

(1a)  
  De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

1a

De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

(1a)  
  De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

1a

De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

(1a)  
  De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

1a

De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

(1a)  
  I delområdet Kattegatt ska en panel bestående av fyrkantsmaska om 120 mm (i trålen under perioden mellan den 1 oktober och den 31 december och i instängningsnätet under perioden mellan den 1 augusti och den 31 oktober) monteras.

1a

I delområdet Kattegatt ska en panel bestående av fyrkantsmaska om 120 mm (i trålen under perioden mellan den 1 oktober och den 31 december och i instängningsnätet under perioden mellan den 1 augusti och den 31 oktober) monteras.

(1)  Rådets förordning (
  EG
  ) nr
  2347
  /
  2002
  av den
  16
  december
  2002
  om
  särskilda tillträdeskrav
  och
  därmed förbundna villkor vid fiske efter djuphavsbestånd
  (

  EGT
  L
  351
  ,
  28
  .12.
  2002
  , s.
  6

  ).

1

EG

2347

2002

16

2002

särskilda tillträdeskrav

därmed förbundna villkor vid fiske efter djuphavsbestånd

EGT

351

28

2002

6

(1)  
  Europaparlamentets och
  rådets förordning (
  EU
  )
  2016
  /
  2336
  av den
  14
   december
  2016
  om
  fastställande av en kontroll-
  och
  tillsynsplan för det område som omfattas av konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2347/2002
  (

  EUT
  L
  354
  ,
  23
  .12.
  2016
  , s.
  1

  ).

1

Europaparlamentets och

EU

2016

2336

14

2016

fastställande av en kontroll-

tillsynsplan för det område som omfattas av konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2347/2002

EUT

354

23

2016

1

(1a)  
  De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

1a

De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

(1a)  
  De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

1a

De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

(3)  I unionens vatten i Ices-delområdena V, VI söder om 56o N och VII, utom Ices-sektionerna VIId, e, f, ska en minsta referensstorlek för bevarande på 130 mm tillämpas.

3

o

(3)  I unionens vatten i Ices-delområdena V, VI söder om 56o N och VII, utom Ices-sektionerna VIId, e, f, ska en minsta referensstorlek för bevarande på 130 mm tillämpas.

3

o

(3a)  
  De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

3a

De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

(1a)  
  De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

1a

De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

(1a)  
  Ska fasas in över en tvåårsperiod från det datum då denna förordning träder i kraft. För Ices-sektionerna VIId och VIIe ska en maskstorlek på minst 100 mm tillämpas.

1a

Ska fasas in över en tvåårsperiod från det datum då denna förordning träder i kraft. För Ices-sektionerna VIId och VIIe ska en maskstorlek på minst 100 mm tillämpas.

(1)  
  För riktat fiske efter marulk (30 % av fångsterna) ska en maskstorlek om minst 220 mm användas. En maskstorlek om minst 110 mm ska användas vid riktat fiske efter sej och kummel (50 % av fångsterna) i Ices-sektionerna VIId och VIIe.

1

För riktat fiske efter marulk (30 % av fångsterna) ska en maskstorlek om minst 220 mm användas. En maskstorlek om minst 110 mm ska användas vid riktat fiske efter sej och kummel (50 % av fångsterna) i Ices-sektionerna VIId och VIIe.

(1)  
  För riktat fiske efter marulk (30 % av fångsterna) ska en maskstorlek om minst 220 mm användas. En maskstorlek om minst 110 mm ska användas vid riktat fiske efter sej och kummel (50 % av fångsterna) i Ices-sektionerna VIId och VIIe.

1

För riktat fiske efter marulk (30 % av fångsterna) ska en maskstorlek om minst 220 mm användas. En maskstorlek om minst 110 mm ska användas vid riktat fiske efter sej och kummel (50 % av fångsterna) i Ices-sektionerna VIId och VIIe.

(1a)  
  De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

1a

De minsta referensstorlekarna för bevarande av sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrillar gäller inte inom gränsen på 10 % färskvikt av de totala fångster som finns ombord av var och en dessa arter.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Procentsatsen undermålig sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill ska beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

Denna andel ska beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10 % får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

(3)  I alla vatten som är belägna i den del av östra Centralatlanten som omfattar områdena 34.1.1, 34.1.2 och 34.1.3 samt delområde 34.2.0 i fiskezon 34 i Cecaf-regionen ska en rensad vikt på 450 gram tillämpas.

3

(3)  I alla vatten som är belägna i den del av östra Centralatlanten som omfattar områdena 34.1.1, 34.1.2 och 34.1.3 samt delområde 34.2.0 i fiskezon 34 i Cecaf-regionen ska en rensad vikt på 450 gram tillämpas.

3

(2)  Endast en typ av nät (antingen 40 mm fyrkantsmaska eller 50 millimeter diagonalmaska) får förvaras ombord eller användas.

2

(2)  Endast en typ av nät (antingen 40 mm fyrkantsmaska eller 50 millimeter diagonalmaska) får förvaras ombord eller användas.

2

(1a)  
  Endast en typ av nät (antingen 40 mm fyrkantsmaska eller 50 mm diagonalmaska) får medföras ombord eller användas.

1a

Endast en typ av nät (antingen 40 mm fyrkantsmaska eller 50 mm diagonalmaska) får medföras ombord eller användas.

---

Onsdagen den 17 januari 2018

| 19.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 458/187 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 458/187

---

P8_TA(2018)0006

Kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av samt teknisk assistans för produkter med dubbla användningsområden ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 17 januari 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en unionsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av samt teknisk assistans för produkter med dubbla användningsområden (omarbetning) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

(2018/C 458/12)

Ändringsförslag 1

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (3) | Ett effektivt gemensamt system för kontroll av export av produkter med dubbla användningsområden är därför nödvändigt för att säkerställa att medlemsstaternas och unionens internationella förpliktelser och ansvar, särskilt vad gäller icke-spridning uppfylls. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(3)

Ett effektivt gemensamt system för kontroll av export av produkter med dubbla användningsområden är därför nödvändigt för att säkerställa att medlemsstaternas och unionens internationella förpliktelser och ansvar, särskilt vad gäller icke-spridning uppfylls.

| (3) | Ett effektivt gemensamt system för kontroll av export av produkter med dubbla användningsområden är därför nödvändigt för att säkerställa att medlemsstaternas och unionens internationella förpliktelser och ansvar, särskilt vad gäller icke-spridning
  och mänskliga rättigheter,
  uppfylls. |
| --- | --- |

(3)

Ett effektivt gemensamt system för kontroll av export av produkter med dubbla användningsområden är därför nödvändigt för att säkerställa att medlemsstaternas och unionens internationella förpliktelser och ansvar, särskilt vad gäller icke-spridning
  och mänskliga rättigheter,
  uppfylls.

Ändringsförslag 2

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (5) | Med tanke på uppkomsten av nya kategorier
  av produkter med dubbla användningsområden, och som svar på uppmaningar från Europaparlamentet och
  indikationer på att viss it-övervakningsteknik som exporteras från unionen
  har missbrukats av personer som medverkar till eller ansvarar för att leda eller begå
  allvarliga
  kränkningar av
  de mänskliga rättigheterna
  eller av internationell humanitär rätt i 
  situationer med väpnade konflikter eller inre förtryck
  , är det lämpligt att kontrollera exporten av
  sådan teknik för att skydda den allmänna säkerheten och moralen
  . Dessa åtgärder bör inte gå utöver vad som är proportionellt. I synnerhet bör de inte hindra export av informations- och kommunikationsteknik som används för lagliga ändamål, inbegripet brottsbekämpning
  och
  forskning om internetsäkerhet. Kommissionen
  kommer
  i nära samråd med medlemsstaterna och de berörda parterna
  att utarbeta riktlinjer
  för att stödja den praktiska tillämpningen av dessa kontroller. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(5)

Med tanke på uppkomsten av nya kategorier
  av produkter med dubbla användningsområden, och som svar på uppmaningar från Europaparlamentet och
  indikationer på att viss it-övervakningsteknik som exporteras från unionen
  har missbrukats av personer som medverkar till eller ansvarar för att leda eller begå
  allvarliga
  kränkningar av
  de mänskliga rättigheterna
  eller av internationell humanitär rätt i 
  situationer med väpnade konflikter eller inre förtryck
  , är det lämpligt att kontrollera exporten av
  sådan teknik för att skydda den allmänna säkerheten och moralen
  . Dessa åtgärder bör inte gå utöver vad som är proportionellt. I synnerhet bör de inte hindra export av informations- och kommunikationsteknik som används för lagliga ändamål, inbegripet brottsbekämpning
  och
  forskning om internetsäkerhet. Kommissionen
  kommer
  i nära samråd med medlemsstaterna och de berörda parterna
  att utarbeta riktlinjer
  för att stödja den praktiska tillämpningen av dessa kontroller.

| (5) | Vissa it-övervakningsprodukter har skapat en ny kategori
  av produkter med dubbla användningsområden
  som har använts för att direkt inkräkta på de mänskliga rättigheterna
  ,
  inbegripet rätten till integritet
  och
  skydd av personuppgifter, yttrandefriheten och mötes- och föreningsfriheten, genom att övervaka eller extrahera uppgifter utan ett särskilt, informerat och otvetydigt godkännande av systemets ägare eller förvaltare och/eller genom att det berörda systemet gjorts oanvändbart eller skadats.
  Som svar på uppmaningar från Europaparlamentet och
  med stöd av bevis på att vissa it-övervakningsprodukter
  har missbrukats av personer som medverkar till eller ansvarar för att leda eller begå kränkningar av
  internationell människorättslagstiftning
  eller av internationell humanitär rätt i 
  länder där sådana kränkningar har konstaterats
  , är det lämpligt att kontrollera exporten av
  dessa produkter. Kontrollerna bör baseras på tydligt definierade kriterier
  . Dessa åtgärder bör inte gå utöver vad som är
  nödvändigt och
  proportionellt. I synnerhet bör de inte hindra export av informations- och kommunikationsteknik som används för lagliga ändamål, inbegripet brottsbekämpning
  samt
  forskning om
  nätverk och
  internetsäkerhet
  i syfte att genomföra godkända tester eller skydda informationssäkerhetssystem
  . Kommissionen
  bör
  i nära samråd med medlemsstaterna och de berörda parterna
  tillhandahålla vägledning
  för att stödja den praktiska tillämpningen av dessa kontroller
  vid ikraftträdandet av denna förordning. Allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna avser situationer som beskrivs i punkt 2.6 i avsnitt 2 i kapitel 2 i användarguiden för rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp

   (1a)

  som godkändes av rådet (utrikes frågor) den 20 juli 2015. |
| --- | --- |

(5)

Vissa it-övervakningsprodukter har skapat en ny kategori
  av produkter med dubbla användningsområden
  som har använts för att direkt inkräkta på de mänskliga rättigheterna
  ,
  inbegripet rätten till integritet
  och
  skydd av personuppgifter, yttrandefriheten och mötes- och föreningsfriheten, genom att övervaka eller extrahera uppgifter utan ett särskilt, informerat och otvetydigt godkännande av systemets ägare eller förvaltare och/eller genom att det berörda systemet gjorts oanvändbart eller skadats.
  Som svar på uppmaningar från Europaparlamentet och
  med stöd av bevis på att vissa it-övervakningsprodukter
  har missbrukats av personer som medverkar till eller ansvarar för att leda eller begå kränkningar av
  internationell människorättslagstiftning
  eller av internationell humanitär rätt i 
  länder där sådana kränkningar har konstaterats
  , är det lämpligt att kontrollera exporten av
  dessa produkter. Kontrollerna bör baseras på tydligt definierade kriterier
  . Dessa åtgärder bör inte gå utöver vad som är
  nödvändigt och
  proportionellt. I synnerhet bör de inte hindra export av informations- och kommunikationsteknik som används för lagliga ändamål, inbegripet brottsbekämpning
  samt
  forskning om
  nätverk och
  internetsäkerhet
  i syfte att genomföra godkända tester eller skydda informationssäkerhetssystem
  . Kommissionen
  bör
  i nära samråd med medlemsstaterna och de berörda parterna
  tillhandahålla vägledning
  för att stödja den praktiska tillämpningen av dessa kontroller
  vid ikraftträdandet av denna förordning. Allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna avser situationer som beskrivs i punkt 2.6 i avsnitt 2 i kapitel 2 i användarguiden för rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp

   (1a)

  som godkändes av rådet (utrikes frågor) den 20 juli 2015.

Ändringsförslag 3

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (6) | Således bör man också
  se över definitionen av produkter med dubbla användningsområden, och
  införa en definition av
  it-övervakningsteknik
  . Det bör också klargöras att bedömningskriterierna för kontroll av export av
  produkter med dubbla användningsområden inbegriper överväganden om eventuellt missbruk
  av dessa i 
  samband med terroristhandlingar eller kränkningar
  av de mänskliga rättigheterna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(6)

Således bör man också
  se över definitionen av produkter med dubbla användningsområden, och
  införa en definition av
  it-övervakningsteknik
  . Det bör också klargöras att bedömningskriterierna för kontroll av export av
  produkter med dubbla användningsområden inbegriper överväganden om eventuellt missbruk
  av dessa i 
  samband med terroristhandlingar eller kränkningar
  av de mänskliga rättigheterna.

| (6) | Således bör man också införa en definition av
  it-övervakningsprodukter
  . Det bör också klargöras att bedömningskriterierna för kontroll av export av
  it-övervakningsprodukter tar hänsyn till de direkta och indirekta konsekvenserna
  av dessa
  produkter för de mänskliga rättigheterna, vilket återspeglas
  i 
  användarguiden för rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp. En teknisk arbetsgrupp bör inrättas för utvecklingen
  av
  bedömningskriterierna, i samarbete med Europeiska utrikestjänsten och rådets arbetsgrupp för
  de mänskliga rättigheterna.
  Dessutom bör en grupp av oberoende experter inrättas inom denna tekniska arbetsgrupp. Bedömningskriterierna bör vara allmänt tillgängliga och lättåtkomliga. |
| --- | --- |

(6)

Således bör man också införa en definition av
  it-övervakningsprodukter
  . Det bör också klargöras att bedömningskriterierna för kontroll av export av
  it-övervakningsprodukter tar hänsyn till de direkta och indirekta konsekvenserna
  av dessa
  produkter för de mänskliga rättigheterna, vilket återspeglas
  i 
  användarguiden för rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp. En teknisk arbetsgrupp bör inrättas för utvecklingen
  av
  bedömningskriterierna, i samarbete med Europeiska utrikestjänsten och rådets arbetsgrupp för
  de mänskliga rättigheterna.
  Dessutom bör en grupp av oberoende experter inrättas inom denna tekniska arbetsgrupp. Bedömningskriterierna bör vara allmänt tillgängliga och lättåtkomliga.

Ändringsförslag 4

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (6a) | I syfte att definiera it-övervakningsteknik bör de produkter som omfattas av denna förordning inbegripa utrustning för att avlyssna mobil telekommunikation, intrångsprogram, övervakningscentrum, lagliga avlyssningssystem och datalagringssystem som är kopplade till sådana avlyssningssystem, utrustning för avkodning av kryptering, återställande av hårddiskar, kringgående av lösenord och analys av biometriska data samt system för övervakning av IP-nätverk. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(6a)

I syfte att definiera it-övervakningsteknik bör de produkter som omfattas av denna förordning inbegripa utrustning för att avlyssna mobil telekommunikation, intrångsprogram, övervakningscentrum, lagliga avlyssningssystem och datalagringssystem som är kopplade till sådana avlyssningssystem, utrustning för avkodning av kryptering, återställande av hårddiskar, kringgående av lösenord och analys av biometriska data samt system för övervakning av IP-nätverk.

Ändringsförslag 5

Förslag till förordning

Skäl 6b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (6b) | När det gäller bedömningskriterier för mänskliga rättigheter är det lämpligt att hänvisa till den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, FN:s människorättsråds resolution av den 23 mars 2017 om rätten till integritet, de vägledande principerna för företag och mänskliga rättigheter: genomförande av Förenta nationernas ram för att ”skydda, respektera och åtgärda”, rapporten av den 24 mars 2017 från den särskilda rapportören för rätten till integritet, rapporten av den 21 februari 2017 från den särskilda rapportören för främjande av och skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i kampen mot terrorismen och domen av den 4 december 2015 från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna i målet Zakharov mot Ryssland. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(6b)

När det gäller bedömningskriterier för mänskliga rättigheter är det lämpligt att hänvisa till den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, FN:s människorättsråds resolution av den 23 mars 2017 om rätten till integritet, de vägledande principerna för företag och mänskliga rättigheter: genomförande av Förenta nationernas ram för att ”skydda, respektera och åtgärda”, rapporten av den 24 mars 2017 från den särskilda rapportören för rätten till integritet, rapporten av den 21 februari 2017 från den särskilda rapportören för främjande av och skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i kampen mot terrorismen och domen av den 4 december 2015 från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna i målet Zakharov mot Ryssland.

Ändringsförslag 6

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (7a) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679

   (1a)

  (allmänna dataskyddsförordningen) krävs det att personuppgiftsansvariga och personuppgiftsbiträden vidtar tekniska åtgärder för att säkerställa en säkerhetsnivå som är lämplig för risken med behandlingen, inbegripet krypteringen av personuppgifter. Eftersom det i den förordningen fastslås att detta gäller för behandlingen av personuppgifter oavsett om behandlingen sker inom unionen eller inte, har unionen ett starkt incitament att avlägsna kryptografiprodukter från kontrollförteckningen för att underlätta genomförandet av den allmänna dataskyddsförordningen, och förstärka de europeiska företagens konkurrenskraft i detta avseende. På samma sätt står den nuvarande kontrollnivån när det gäller kryptering i strid med det faktum att kryptering är ett viktigt medel för att se till att medborgare, företag och myndigheter kan skydda sina uppgifter mot brottslingar och andra fientliga aktörer, för att säkra tillgången till tjänster som är avgörande för en väl fungerande digital inre marknad och för att möjliggöra säkra kommunikationer, vilket är nödvändigt för att skydda rätten till integritet, rätten till skydd av personuppgifter och yttrandefriheten, i synnerhet för människorättsförsvarare. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(7a)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679

   (1a)

  (allmänna dataskyddsförordningen) krävs det att personuppgiftsansvariga och personuppgiftsbiträden vidtar tekniska åtgärder för att säkerställa en säkerhetsnivå som är lämplig för risken med behandlingen, inbegripet krypteringen av personuppgifter. Eftersom det i den förordningen fastslås att detta gäller för behandlingen av personuppgifter oavsett om behandlingen sker inom unionen eller inte, har unionen ett starkt incitament att avlägsna kryptografiprodukter från kontrollförteckningen för att underlätta genomförandet av den allmänna dataskyddsförordningen, och förstärka de europeiska företagens konkurrenskraft i detta avseende. På samma sätt står den nuvarande kontrollnivån när det gäller kryptering i strid med det faktum att kryptering är ett viktigt medel för att se till att medborgare, företag och myndigheter kan skydda sina uppgifter mot brottslingar och andra fientliga aktörer, för att säkra tillgången till tjänster som är avgörande för en väl fungerande digital inre marknad och för att möjliggöra säkra kommunikationer, vilket är nödvändigt för att skydda rätten till integritet, rätten till skydd av personuppgifter och yttrandefriheten, i synnerhet för människorättsförsvarare.

Ändringsförslag 7

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (9) | Räckvidden för ”övergripande kontroller”, som under särskilda omständigheter är tillämpliga på
  produkter med dubbla användningsområden
  som inte tas upp i förteckningen, bör klargöras och harmoniseras
  , och hänsyn bör tas till risken för terrorism och brott mot de mänskliga rättigheterna
  . Genom lämpligt informationsutbyte och lämpliga samråd om ”övergripande kontroller” bör man säkerställa en effektiv och konsekvent tillämpning av kontroller i hela unionen.
  På vissa villkor bör också riktade övergripande kontroller tillämpas på export av it-övervakningsteknik. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(9)

Räckvidden för ”övergripande kontroller”, som under särskilda omständigheter är tillämpliga på
  produkter med dubbla användningsområden
  som inte tas upp i förteckningen, bör klargöras och harmoniseras
  , och hänsyn bör tas till risken för terrorism och brott mot de mänskliga rättigheterna
  . Genom lämpligt informationsutbyte och lämpliga samråd om ”övergripande kontroller” bör man säkerställa en effektiv och konsekvent tillämpning av kontroller i hela unionen.
  På vissa villkor bör också riktade övergripande kontroller tillämpas på export av it-övervakningsteknik.

| (9) | Räckvidden för ”övergripande kontroller”, som under särskilda omständigheter är tillämpliga på
  it-övervakningsprodukter
  som inte tas upp i förteckningen, bör klargöras och harmoniseras. Genom lämpligt informationsutbyte och lämpliga samråd om ”övergripande kontroller” bör man säkerställa en effektiv och konsekvent tillämpning av kontroller i hela unionen.
  Informationsutbytet bör omfatta stöd till utveckling av en oberoende databas och insamling av uppgifter från den privata sektorn, offentliga institutioner och civilsamhällets organisationer. |
| --- | --- |

(9)

Räckvidden för ”övergripande kontroller”, som under särskilda omständigheter är tillämpliga på
  it-övervakningsprodukter
  som inte tas upp i förteckningen, bör klargöras och harmoniseras. Genom lämpligt informationsutbyte och lämpliga samråd om ”övergripande kontroller” bör man säkerställa en effektiv och konsekvent tillämpning av kontroller i hela unionen.
  Informationsutbytet bör omfatta stöd till utveckling av en oberoende databas och insamling av uppgifter från den privata sektorn, offentliga institutioner och civilsamhällets organisationer.

Ändringsförslag 8

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (10) | Definitionen av förmedlare bör revideras för att undvika att personer som faller inom unionens behörighet kringgår kontroller av tillhandahållandet av förmedlingstjänster. Kontrollerna av tillhandahållandet av förmedlingstjänster bör harmoniseras för att garantera att de tillämpas på ett effektivt och enhetligt sätt i hela unionen, och bör också tillämpas för att förhindra
  terroristhandlingar och
  kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(10)

Definitionen av förmedlare bör revideras för att undvika att personer som faller inom unionens behörighet kringgår kontroller av tillhandahållandet av förmedlingstjänster. Kontrollerna av tillhandahållandet av förmedlingstjänster bör harmoniseras för att garantera att de tillämpas på ett effektivt och enhetligt sätt i hela unionen, och bör också tillämpas för att förhindra
  terroristhandlingar och
  kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| (10) | Definitionen av förmedlare bör revideras för att undvika att personer som faller inom unionens behörighet kringgår kontroller av tillhandahållandet av förmedlingstjänster. Kontrollerna av tillhandahållandet av förmedlingstjänster bör harmoniseras för att garantera att de tillämpas på ett effektivt och enhetligt sätt i hela unionen, och bör också tillämpas för att förhindra kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

(10)

Definitionen av förmedlare bör revideras för att undvika att personer som faller inom unionens behörighet kringgår kontroller av tillhandahållandet av förmedlingstjänster. Kontrollerna av tillhandahållandet av förmedlingstjänster bör harmoniseras för att garantera att de tillämpas på ett effektivt och enhetligt sätt i hela unionen, och bör också tillämpas för att förhindra kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

Ändringsförslag 9

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (11) | I och med ikraftträdandet av Lissabonfördraget har det klargjorts att tillhandahållande av tekniska assistanstjänster som involverar en gränsöverskridande förflyttning omfattas av unionens behörighet. Man bör därför klargöra de kontroller som ska tillämpas på tekniska assistanstjänster, och införa en definition av dessa tjänster. Av effektivitets- och konsekvensskäl bör kontroller
  av tillhandahållande
  av tekniska assistanstjänster harmoniseras och tillämpas också för att förhindra
  terroristhandlingar och
  kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(11)

I och med ikraftträdandet av Lissabonfördraget har det klargjorts att tillhandahållande av tekniska assistanstjänster som involverar en gränsöverskridande förflyttning omfattas av unionens behörighet. Man bör därför klargöra de kontroller som ska tillämpas på tekniska assistanstjänster, och införa en definition av dessa tjänster. Av effektivitets- och konsekvensskäl bör kontroller
  av tillhandahållande
  av tekniska assistanstjänster harmoniseras och tillämpas också för att förhindra
  terroristhandlingar och
  kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| (11) | I och med ikraftträdandet av Lissabonfördraget har det klargjorts att tillhandahållande av tekniska assistanstjänster som involverar en gränsöverskridande förflyttning omfattas av unionens behörighet. Man bör därför klargöra de kontroller som ska tillämpas på tekniska assistanstjänster, och införa en definition av dessa tjänster. Av effektivitets- och konsekvensskäl bör
  de
  kontroller
  som föregår tillhandahållandet
  av tekniska assistanstjänster harmoniseras och tillämpas också för att förhindra kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

(11)

I och med ikraftträdandet av Lissabonfördraget har det klargjorts att tillhandahållande av tekniska assistanstjänster som involverar en gränsöverskridande förflyttning omfattas av unionens behörighet. Man bör därför klargöra de kontroller som ska tillämpas på tekniska assistanstjänster, och införa en definition av dessa tjänster. Av effektivitets- och konsekvensskäl bör
  de
  kontroller
  som föregår tillhandahållandet
  av tekniska assistanstjänster harmoniseras och tillämpas också för att förhindra kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

Ändringsförslag 10

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (12) | Förordning (EG) nr 428/2009 föreskriver en möjlighet för medlemsstaternas myndigheter att från fall till fall förbjuda transitering av icke-unionsprodukter med dubbla användningsområden, om de har rimliga skäl att på grundval av underrättelser eller andra källor misstänka att produkterna helt eller delvis är eller kan vara avsedda för spridning av massförstörelsevapen eller bärare av dessa. Av effektivitets- och konsekvensskäl bör kontroller av transitering också harmoniseras och tillämpas också för att förhindra
  terroristhandlingar och
  kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(12)

Förordning (EG) nr 428/2009 föreskriver en möjlighet för medlemsstaternas myndigheter att från fall till fall förbjuda transitering av icke-unionsprodukter med dubbla användningsområden, om de har rimliga skäl att på grundval av underrättelser eller andra källor misstänka att produkterna helt eller delvis är eller kan vara avsedda för spridning av massförstörelsevapen eller bärare av dessa. Av effektivitets- och konsekvensskäl bör kontroller av transitering också harmoniseras och tillämpas också för att förhindra
  terroristhandlingar och
  kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| (12) | Förordning (EG) nr 428/2009 föreskriver en möjlighet för medlemsstaternas myndigheter att från fall till fall förbjuda transitering av icke-unionsprodukter med dubbla användningsområden, om de har rimliga skäl att på grundval av underrättelser eller andra källor misstänka att produkterna helt eller delvis är eller kan vara avsedda för spridning av massförstörelsevapen eller bärare av dessa. Av effektivitets- och konsekvensskäl bör kontroller av transitering också harmoniseras och tillämpas också för att förhindra kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

(12)

Förordning (EG) nr 428/2009 föreskriver en möjlighet för medlemsstaternas myndigheter att från fall till fall förbjuda transitering av icke-unionsprodukter med dubbla användningsområden, om de har rimliga skäl att på grundval av underrättelser eller andra källor misstänka att produkterna helt eller delvis är eller kan vara avsedda för spridning av massförstörelsevapen eller bärare av dessa. Av effektivitets- och konsekvensskäl bör kontroller av transitering också harmoniseras och tillämpas också för att förhindra kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

Ändringsförslag 11

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (13a) | Även om ansvaret för att fatta beslut om individuella, globala och nationella exporttillstånd ligger hos de nationella myndigheterna, kräver ett effektivt EU-exportkontrollsystem att ekonomiska aktörer, som har för avsikt att exportera produkter som omfattas av denna förordning, visar tillbörlig aktsamhet i enlighet med bland annat OECD:s riktlinjer för multinationella företag, OECD:s riktlinjer om tillbörlig aktsamhet för ansvarsfullt företagande och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(13a)

Även om ansvaret för att fatta beslut om individuella, globala och nationella exporttillstånd ligger hos de nationella myndigheterna, kräver ett effektivt EU-exportkontrollsystem att ekonomiska aktörer, som har för avsikt att exportera produkter som omfattas av denna förordning, visar tillbörlig aktsamhet i enlighet med bland annat OECD:s riktlinjer för multinationella företag, OECD:s riktlinjer om tillbörlig aktsamhet för ansvarsfullt företagande och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter.

Ändringsförslag 12

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (14) | Ett
  generellt
  krav
  på
  efterlevnad i form av ”interna efterlevnadsprogram” bör införas för att bidra till likvärdiga förutsättningar bland exportörerna och förbättra tillämpningen av kontroller. Av proportionalitetsskäl bör detta krav gälla särskilda kontrollmetoder i form av globala tillstånd och vissa generella exporttillstånd. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(14)

Ett
  generellt
  krav
  på
  efterlevnad i form av ”interna efterlevnadsprogram” bör införas för att bidra till likvärdiga förutsättningar bland exportörerna och förbättra tillämpningen av kontroller. Av proportionalitetsskäl bör detta krav gälla särskilda kontrollmetoder i form av globala tillstånd och vissa generella exporttillstånd.

| (14) | Ett
  standardiserat
  krav
  liksom en standardiserad definition och beskrivning när det gäller
  efterlevnad i form av ”interna efterlevnadsprogram”
  och en möjlighet att certifieras för att erhålla incitament under tillståndsförfarandet från de nationella behöriga myndigheterna
  bör införas för att bidra till likvärdiga förutsättningar bland exportörerna och förbättra tillämpningen av kontroller. Av proportionalitetsskäl bör detta krav gälla särskilda kontrollmetoder i form av globala tillstånd och vissa generella exporttillstånd. |
| --- | --- |

(14)

Ett
  standardiserat
  krav
  liksom en standardiserad definition och beskrivning när det gäller
  efterlevnad i form av ”interna efterlevnadsprogram”
  och en möjlighet att certifieras för att erhålla incitament under tillståndsförfarandet från de nationella behöriga myndigheterna
  bör införas för att bidra till likvärdiga förutsättningar bland exportörerna och förbättra tillämpningen av kontroller. Av proportionalitetsskäl bör detta krav gälla särskilda kontrollmetoder i form av globala tillstånd och vissa generella exporttillstånd.

Ändringsförslag 13

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (15) | Ytterligare generella unionsexporttillstånd bör införas för att minska den administrativa bördan för företag och myndigheter, samtidigt som en lämplig kontroll av berörda produkter till berörda destinationer säkerställs. Ett globalt tillstånd för stora projekt bör också införas för att anpassa licensieringsvillkoren till branschens särskilda behov. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(15)

Ytterligare generella unionsexporttillstånd bör införas för att minska den administrativa bördan för företag och myndigheter, samtidigt som en lämplig kontroll av berörda produkter till berörda destinationer säkerställs. Ett globalt tillstånd för stora projekt bör också införas för att anpassa licensieringsvillkoren till branschens särskilda behov.

| (15) | Ytterligare generella unionsexporttillstånd bör införas för att minska den administrativa bördan för företag
  , särskilt små och medelstora företag,
  och myndigheter, samtidigt som en lämplig kontroll av berörda produkter till berörda destinationer säkerställs. Ett globalt tillstånd för stora projekt bör också införas för att anpassa licensieringsvillkoren till branschens särskilda behov. |
| --- | --- |

(15)

Ytterligare generella unionsexporttillstånd bör införas för att minska den administrativa bördan för företag
  , särskilt små och medelstora företag,
  och myndigheter, samtidigt som en lämplig kontroll av berörda produkter till berörda destinationer säkerställs. Ett globalt tillstånd för stora projekt bör också införas för att anpassa licensieringsvillkoren till branschens särskilda behov.

Ändringsförslag 14

Förslag till förordning

Skäl 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (16a) | Med hänsyn till den snabba tekniska utvecklingen är det lämpligt att unionen inför kontroller av vissa typer av it-övervakningsteknik på grundval av en unilateral förteckning, i avsnitt B i bilaga I. På grund av det multilaterala exportkontrollsystemets betydelse bör avsnitt B i bilaga I begränsas när det gäller tillämpningsområdet till enbart it-övervakningsteknik och inte innehålla några överlappningar med avsnitt A i bilaga I. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(16a)

Med hänsyn till den snabba tekniska utvecklingen är det lämpligt att unionen inför kontroller av vissa typer av it-övervakningsteknik på grundval av en unilateral förteckning, i avsnitt B i bilaga I. På grund av det multilaterala exportkontrollsystemets betydelse bör avsnitt B i bilaga I begränsas när det gäller tillämpningsområdet till enbart it-övervakningsteknik och inte innehålla några överlappningar med avsnitt A i bilaga I.

Ändringsförslag 15

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (17) | Beslut om att uppdatera den gemensamma förteckningen över produkter med dubbla användningsområden som omfattas av exportkontroll i avsnitt A i bilaga I bör stämma överens med de skyldigheter och åtaganden som medlemsstaterna och unionen har godtagit som medlemmar i de relevanta internationella icke-spridningssystemen och överenskommelserna om exportkontroll eller genom ratificering av relevanta internationella fördrag. Beslut om att uppdatera den gemensamma förteckningen över
  produkter med dubbla användningsområden
  som omfattas av exportkontroll i avsnitt B i bilaga I
  , såsom it-övervakningsteknik,
  bör fattas med beaktande av de risker som export av sådana produkter kan medföra i fråga om
  allvarliga
  kränkningar av
  de mänskliga rättigheterna
  eller internationell humanitär rätt eller unionens och dess medlemsstaters väsentliga säkerhetsintressen. Beslut om att uppdatera den gemensamma förteckningen över produkter med dubbla användningsområden som omfattas av exportkontroll i avsnitt B i bilaga IV bör göras med beaktande av medlemsstaternas intressen i fråga om allmän ordning och allmän säkerhet enligt artikel 36 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Beslut om att uppdatera de gemensamma förteckningarna över produkter och destinationer som anges i avsnitten A–J i bilaga II bör göras med beaktande av bedömningskriterierna i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(17)

Beslut om att uppdatera den gemensamma förteckningen över produkter med dubbla användningsområden som omfattas av exportkontroll i avsnitt A i bilaga I bör stämma överens med de skyldigheter och åtaganden som medlemsstaterna och unionen har godtagit som medlemmar i de relevanta internationella icke-spridningssystemen och överenskommelserna om exportkontroll eller genom ratificering av relevanta internationella fördrag. Beslut om att uppdatera den gemensamma förteckningen över
  produkter med dubbla användningsområden
  som omfattas av exportkontroll i avsnitt B i bilaga I
  , såsom it-övervakningsteknik,
  bör fattas med beaktande av de risker som export av sådana produkter kan medföra i fråga om
  allvarliga
  kränkningar av
  de mänskliga rättigheterna
  eller internationell humanitär rätt eller unionens och dess medlemsstaters väsentliga säkerhetsintressen. Beslut om att uppdatera den gemensamma förteckningen över produkter med dubbla användningsområden som omfattas av exportkontroll i avsnitt B i bilaga IV bör göras med beaktande av medlemsstaternas intressen i fråga om allmän ordning och allmän säkerhet enligt artikel 36 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Beslut om att uppdatera de gemensamma förteckningarna över produkter och destinationer som anges i avsnitten A–J i bilaga II bör göras med beaktande av bedömningskriterierna i denna förordning.

| (17) | Beslut om att uppdatera den gemensamma förteckningen över produkter med dubbla användningsområden som omfattas av exportkontroll i avsnitt A i bilaga I bör stämma överens med de skyldigheter och åtaganden som medlemsstaterna och unionen har godtagit som medlemmar i de relevanta internationella icke-spridningssystemen och överenskommelserna om exportkontroll eller genom ratificering av relevanta internationella fördrag. Beslut om att uppdatera den gemensamma förteckningen över
  it-övervakningsprodukter
  som omfattas av exportkontroll i avsnitt B i bilaga I bör fattas med beaktande av de risker som export av sådana produkter kan medföra i fråga om
  deras användning för
  kränkningar av
  internationell människorättslagstiftning
  eller internationell humanitär rätt
  i länder där sådana kränkningar, särskilt kränkningar av yttrandefrihet, mötesfrihet och rätten till integritet, har konstaterats,
  eller unionens och dess medlemsstaters väsentliga säkerhetsintressen. Beslut om att uppdatera den gemensamma förteckningen över produkter med dubbla användningsområden som omfattas av exportkontroll i avsnitt B i bilaga IV bör göras med beaktande av medlemsstaternas intressen i fråga om allmän ordning och allmän säkerhet enligt artikel 36 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Beslut om att uppdatera de gemensamma förteckningarna över produkter och destinationer som anges i avsnitten A–J i bilaga II bör göras med beaktande av bedömningskriterierna i denna förordning.
  Beslut om att stryka hela underkategorier om kryptografi och kryptering, t.ex. i kategori 5 i avsnitt A i bilaga I eller i avsnitt I i bilaga II bör göras med beaktande av rekommendationen av den 27 mars 1997 från OECD:s råd om riktlinjer för kryptering. |
| --- | --- |

(17)

Beslut om att uppdatera den gemensamma förteckningen över produkter med dubbla användningsområden som omfattas av exportkontroll i avsnitt A i bilaga I bör stämma överens med de skyldigheter och åtaganden som medlemsstaterna och unionen har godtagit som medlemmar i de relevanta internationella icke-spridningssystemen och överenskommelserna om exportkontroll eller genom ratificering av relevanta internationella fördrag. Beslut om att uppdatera den gemensamma förteckningen över
  it-övervakningsprodukter
  som omfattas av exportkontroll i avsnitt B i bilaga I bör fattas med beaktande av de risker som export av sådana produkter kan medföra i fråga om
  deras användning för
  kränkningar av
  internationell människorättslagstiftning
  eller internationell humanitär rätt
  i länder där sådana kränkningar, särskilt kränkningar av yttrandefrihet, mötesfrihet och rätten till integritet, har konstaterats,
  eller unionens och dess medlemsstaters väsentliga säkerhetsintressen. Beslut om att uppdatera den gemensamma förteckningen över produkter med dubbla användningsområden som omfattas av exportkontroll i avsnitt B i bilaga IV bör göras med beaktande av medlemsstaternas intressen i fråga om allmän ordning och allmän säkerhet enligt artikel 36 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Beslut om att uppdatera de gemensamma förteckningarna över produkter och destinationer som anges i avsnitten A–J i bilaga II bör göras med beaktande av bedömningskriterierna i denna förordning.
  Beslut om att stryka hela underkategorier om kryptografi och kryptering, t.ex. i kategori 5 i avsnitt A i bilaga I eller i avsnitt I i bilaga II bör göras med beaktande av rekommendationen av den 27 mars 1997 från OECD:s råd om riktlinjer för kryptering.

Ändringsförslag 16

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (18) | För att möjliggöra en snabb reaktion från unionen på ändrade förhållanden när det gäller bedömningen av hur känslig exporten är inom ramen för de generella unionsexporttillstånden samt den tekniska och kommersiella utvecklingen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av
  avsnitt
   A i bilaga I, bilaga II och
  del
  B i bilaga IV till denna förordning. Det är
  särskilt viktigt
  att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet
  om bättre lagstiftning
  av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter bör Europaparlamentet och rådet erhålla alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter bör systematiskt ges tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(18)

För att möjliggöra en snabb reaktion från unionen på ändrade förhållanden när det gäller bedömningen av hur känslig exporten är inom ramen för de generella unionsexporttillstånden samt den tekniska och kommersiella utvecklingen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av
  avsnitt
   A i bilaga I, bilaga II och
  del
  B i bilaga IV till denna förordning. Det är
  särskilt viktigt
  att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet
  om bättre lagstiftning
  av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter bör Europaparlamentet och rådet erhålla alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter bör systematiskt ges tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (18) | För att möjliggöra en snabb reaktion från unionen på ändrade förhållanden när det gäller bedömningen av hur känslig exporten är inom ramen för de generella unionsexporttillstånden samt den tekniska och kommersiella utvecklingen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av
  avsnitten
   A 
  och B
  i bilaga I, bilaga II och
  avsnitt
  B i bilaga IV till denna förordning. Det är
  av särskild betydelse
  att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016
  om bättre lagstiftning
  . För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter bör Europaparlamentet och rådet erhålla alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter bör systematiskt ges tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(18)

För att möjliggöra en snabb reaktion från unionen på ändrade förhållanden när det gäller bedömningen av hur känslig exporten är inom ramen för de generella unionsexporttillstånden samt den tekniska och kommersiella utvecklingen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändringar av
  avsnitten
   A 
  och B
  i bilaga I, bilaga II och
  avsnitt
  B i bilaga IV till denna förordning. Det är
  av särskild betydelse
  att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016
  om bättre lagstiftning
  . För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter bör Europaparlamentet och rådet erhålla alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter bör systematiskt ges tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

Ändringsförslag 17

Förslag till förordning

Skäl 19a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (19a) | Risken för it-stöld och återexport till tredjeländer, enligt den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp, innebär att bestämmelserna om produkter med dubbla användningsområden måste stärkas. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(19a)

Risken för it-stöld och återexport till tredjeländer, enligt den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp, innebär att bestämmelserna om produkter med dubbla användningsområden måste stärkas.

Ändringsförslag 18

Förslag till förordning

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (21) | I enlighet med och inom ramen för artikel 36 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och i avvaktan på en högre harmoniseringsgrad förbehåller medlemsstaterna sig rätten att genomföra kontroll av överföringar av vissa produkter med dubbla användningsområden inom unionen i syfte att skydda allmän ordning eller säkerhet. Av proportionalitetsskäl bör kontrollerna av överföring av produkter med dubbla användningsområden inom unionen revideras för att minimera påfrestningarna för företag och myndigheter. Dessutom bör förteckningen i avsnitt B i bilaga IV över produkter som omfattas av kontroller av överföring inom unionen regelbundet ses över mot bakgrund av den tekniska och handelsrelaterade utvecklingen och vad gäller bedömningen av hur känsliga överföringarna är. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(21)

I enlighet med och inom ramen för artikel 36 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och i avvaktan på en högre harmoniseringsgrad förbehåller medlemsstaterna sig rätten att genomföra kontroll av överföringar av vissa produkter med dubbla användningsområden inom unionen i syfte att skydda allmän ordning eller säkerhet. Av proportionalitetsskäl bör kontrollerna av överföring av produkter med dubbla användningsområden inom unionen revideras för att minimera påfrestningarna för företag och myndigheter. Dessutom bör förteckningen i avsnitt B i bilaga IV över produkter som omfattas av kontroller av överföring inom unionen regelbundet ses över mot bakgrund av den tekniska och handelsrelaterade utvecklingen och vad gäller bedömningen av hur känsliga överföringarna är.

| (21) | I enlighet med och inom ramen för artikel 36 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och i avvaktan på en högre harmoniseringsgrad förbehåller medlemsstaterna sig rätten att genomföra kontroll av överföringar av vissa produkter med dubbla användningsområden inom unionen i syfte att skydda allmän ordning eller säkerhet. Av proportionalitetsskäl bör kontrollerna av överföring av produkter med dubbla användningsområden inom unionen revideras för att minimera påfrestningarna för företag
  , särskilt små och medelstora företag,
  och myndigheter. Dessutom bör förteckningen i avsnitt B i bilaga IV över produkter som omfattas av kontroller av överföring inom unionen regelbundet ses över mot bakgrund av den tekniska och handelsrelaterade utvecklingen och vad gäller bedömningen av hur känsliga överföringarna är . |
| --- | --- |

(21)

I enlighet med och inom ramen för artikel 36 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och i avvaktan på en högre harmoniseringsgrad förbehåller medlemsstaterna sig rätten att genomföra kontroll av överföringar av vissa produkter med dubbla användningsområden inom unionen i syfte att skydda allmän ordning eller säkerhet. Av proportionalitetsskäl bör kontrollerna av överföring av produkter med dubbla användningsområden inom unionen revideras för att minimera påfrestningarna för företag
  , särskilt små och medelstora företag,
  och myndigheter. Dessutom bör förteckningen i avsnitt B i bilaga IV över produkter som omfattas av kontroller av överföring inom unionen regelbundet ses över mot bakgrund av den tekniska och handelsrelaterade utvecklingen och vad gäller bedömningen av hur känsliga överföringarna är .

Ändringsförslag 19

Förslag till förordning

Skäl 22a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (22a) | Med tanke på vikten av ansvarsskyldighet och offentlig kontroll av exportkontrollverksamhet bör medlemsstaterna offentliggöra alla relevanta licensieringsuppgifter. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(22a)

Med tanke på vikten av ansvarsskyldighet och offentlig kontroll av exportkontrollverksamhet bör medlemsstaterna offentliggöra alla relevanta licensieringsuppgifter.

Ändringsförslag 20

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (25) | Verksamhet för att nå ut till den privata sektorn och öppenhet är väsentliga inslag i en effektiv ordning för exportkontroll. Det är därför lämpligt att fortsätta med utarbetandet av riktlinjer för att stödja tillämpningen av denna förordning och att offentliggöra en årlig rapport om genomförandet av kontroller, i enlighet med nuvarande praxis. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(25)

Verksamhet för att nå ut till den privata sektorn och öppenhet är väsentliga inslag i en effektiv ordning för exportkontroll. Det är därför lämpligt att fortsätta med utarbetandet av riktlinjer för att stödja tillämpningen av denna förordning och att offentliggöra en årlig rapport om genomförandet av kontroller, i enlighet med nuvarande praxis.

| (25) | Verksamhet för att nå ut till den privata sektorn
  , i synnerhet till små och medelstora företag,
  och öppenhet är väsentliga inslag i en effektiv ordning för exportkontroll. Det är därför lämpligt att fortsätta med utarbetandet av riktlinjer för att stödja tillämpningen av denna förordning och att offentliggöra en årlig rapport om genomförandet av kontroller, i enlighet med nuvarande praxis.
  Med hänsyn till riktlinjernas betydelse för tolkningen av vissa delar av denna förordning bör dessa riktlinjer göras allmänt tillgängliga när denna förordning träder i kraft. |
| --- | --- |

(25)

Verksamhet för att nå ut till den privata sektorn
  , i synnerhet till små och medelstora företag,
  och öppenhet är väsentliga inslag i en effektiv ordning för exportkontroll. Det är därför lämpligt att fortsätta med utarbetandet av riktlinjer för att stödja tillämpningen av denna förordning och att offentliggöra en årlig rapport om genomförandet av kontroller, i enlighet med nuvarande praxis.
  Med hänsyn till riktlinjernas betydelse för tolkningen av vissa delar av denna förordning bör dessa riktlinjer göras allmänt tillgängliga när denna förordning träder i kraft.

Ändringsförslag 21

Förslag till förordning

Skäl 25a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (25a) | Det bör säkerställas att definitionerna i denna förordning stämmer överens med definitionerna i unionens tullkodex. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(25a)

Det bör säkerställas att definitionerna i denna förordning stämmer överens med definitionerna i unionens tullkodex.

Ändringsförslag 22

Förslag till förordning

Skäl 27

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (27) | Varje medlemsstat bör själv fastställa tillämpliga effektiva, proportionella och avskräckande påföljder vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning. Bestämmelser bör också införas för att ta itu med särskilda fall av olaglig handel med produkter med dubbla användningsområden för att stödja ett effektivt genomförande av kontrollerna. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(27)

Varje medlemsstat bör själv fastställa tillämpliga effektiva, proportionella och avskräckande påföljder vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning. Bestämmelser bör också införas för att ta itu med särskilda fall av olaglig handel med produkter med dubbla användningsområden för att stödja ett effektivt genomförande av kontrollerna.

| (27) | Varje medlemsstat bör själv fastställa tillämpliga effektiva, proportionella och avskräckande påföljder vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning.
  Införandet av likvärdiga förutsättningar för unionens exportörer bör förstärkas. Därför bör påföljderna för överträdelser av denna förordning vara av liknande karaktär och ha liknande effekt i alla medlemsstater.
  Bestämmelser bör också införas för att ta itu med särskilda fall av olaglig handel med produkter med dubbla användningsområden för att stödja ett effektivt genomförande av kontrollerna. |
| --- | --- |

(27)

Varje medlemsstat bör själv fastställa tillämpliga effektiva, proportionella och avskräckande påföljder vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning.
  Införandet av likvärdiga förutsättningar för unionens exportörer bör förstärkas. Därför bör påföljderna för överträdelser av denna förordning vara av liknande karaktär och ha liknande effekt i alla medlemsstater.
  Bestämmelser bör också införas för att ta itu med särskilda fall av olaglig handel med produkter med dubbla användningsområden för att stödja ett effektivt genomförande av kontrollerna.

Ändringsförslag 23

Förslag till förordning

Skäl 29

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (29) | Exportkontroll inverkar på den internationella säkerheten och handeln med tredjeländer och dialog och samarbete bör därför utvecklas med tredjeländer i syfte att stödja likvärdiga förutsättningar
  på global nivå
  och stärka den internationella säkerheten. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(29)

Exportkontroll inverkar på den internationella säkerheten och handeln med tredjeländer och dialog och samarbete bör därför utvecklas med tredjeländer i syfte att stödja likvärdiga förutsättningar
  på global nivå
  och stärka den internationella säkerheten.

| (29) | Exportkontroll inverkar på den internationella säkerheten och handeln med tredjeländer och dialog och samarbete bör därför utvecklas med tredjeländer i syfte att stödja likvärdiga förutsättningar
  , främja konvergens uppåt
  och stärka den internationella säkerheten.
  För att främja dessa mål bör rådet, kommissionen och medlemsstaterna, i nära samarbete med Europeiska utrikestjänsten, proaktivt delta i relevanta internationella fora, bland annat Wassenaar-arrangemanget, i syfte att etablera den förteckning över it-övervakningsprodukter som anges i avsnitt B i bilaga I som en internationell standard. Dessutom bör stödet till tredjeländer för utvecklingen av en ordning för exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden och nödvändig administrativ kapacitet förstärkas och utvidgas, särskilt när det gäller tullen. |
| --- | --- |

(29)

Exportkontroll inverkar på den internationella säkerheten och handeln med tredjeländer och dialog och samarbete bör därför utvecklas med tredjeländer i syfte att stödja likvärdiga förutsättningar
  , främja konvergens uppåt
  och stärka den internationella säkerheten.
  För att främja dessa mål bör rådet, kommissionen och medlemsstaterna, i nära samarbete med Europeiska utrikestjänsten, proaktivt delta i relevanta internationella fora, bland annat Wassenaar-arrangemanget, i syfte att etablera den förteckning över it-övervakningsprodukter som anges i avsnitt B i bilaga I som en internationell standard. Dessutom bör stödet till tredjeländer för utvecklingen av en ordning för exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden och nödvändig administrativ kapacitet förstärkas och utvidgas, särskilt när det gäller tullen.

Ändringsförslag 24

Förslag till förordning

Skäl 31

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| (31) | Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  , särskilt näringsfriheten
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

(31)

Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  , särskilt näringsfriheten
  .

| (31) | Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(31)

Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

Ändringsförslag 25

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 1 – led 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| a) | produkter
  som kan användas för utformning, utveckling, produktion eller användning av kärnvapen, kemiska vapen och biologiska vapen och bärare av dessa, inbegripet alla varor som kan användas både för icke-explosiva ändamål och för att på något sätt bidra vid tillverkning av kärnvapen eller andra kärnladdningar. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

a)

produkter
  som kan användas för utformning, utveckling, produktion eller användning av kärnvapen, kemiska vapen och biologiska vapen och bärare av dessa, inbegripet alla varor som kan användas både för icke-explosiva ändamål och för att på något sätt bidra vid tillverkning av kärnvapen eller andra kärnladdningar.

| a) | traditionella produkter med dubbla användningsområden, som omfattar produkter, däribland programvara och maskinvara,
  som kan användas för utformning, utveckling, produktion eller användning av kärnvapen, kemiska vapen och biologiska vapen och bärare av dessa, inbegripet alla varor som kan användas både för icke-explosiva ändamål och för att på något sätt bidra vid tillverkning av kärnvapen eller andra kärnladdningar. |
| --- | --- |

a)

traditionella produkter med dubbla användningsområden, som omfattar produkter, däribland programvara och maskinvara,
  som kan användas för utformning, utveckling, produktion eller användning av kärnvapen, kemiska vapen och biologiska vapen och bärare av dessa, inbegripet alla varor som kan användas både för icke-explosiva ändamål och för att på något sätt bidra vid tillverkning av kärnvapen eller andra kärnladdningar.

Ändringsförslag 26

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 1 – led 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| b) | it-övervakningsteknik
  som
  kan användas
  för att
  begå allvarliga
  kränkningar av de mänskliga rättigheterna eller internationell humanitär rätt, eller kan utgöra ett hot mot internationell säkerhet eller unionens och dess medlemsstaters väsentliga
  säkerhetsintressen
  . |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

b)

it-övervakningsteknik
  som
  kan användas
  för att
  begå allvarliga
  kränkningar av de mänskliga rättigheterna eller internationell humanitär rätt, eller kan utgöra ett hot mot internationell säkerhet eller unionens och dess medlemsstaters väsentliga
  säkerhetsintressen
  .

| b) | it-övervakningsprodukter
  som
  omfattar maskinvara, programvara och teknik som är särskilt utformad
  för att
  möjliggöra dolda intrång i informations- och telekommunikationssystem och/eller övervaka, exfiltrera, samla in och analysera uppgifter och/eller göra det berörda systemet oanvändbart eller skada det, utan specifikt, informerat och otvetydigt godkännande av uppgifternas ägare, och som kan användas i samband med
  kränkningar av de mänskliga rättigheterna
  , inbegripet rätten till integritet, rätten till yttrandefrihet och mötes- och föreningsfriheten, eller som kan användas för att begå allvarliga kränkningar av människorättslagstiftning
  eller internationell humanitär rätt, eller kan utgöra ett hot mot internationell säkerhet eller unionens och dess medlemsstaters väsentliga
  säkerhet. Nätverk och ikt-säkerhetsforskning i syfte att genomföra godkända tester eller skydda informationssäkerhetssystem ska undantas
  . |
| --- | --- |

b)

it-övervakningsprodukter
  som
  omfattar maskinvara, programvara och teknik som är särskilt utformad
  för att
  möjliggöra dolda intrång i informations- och telekommunikationssystem och/eller övervaka, exfiltrera, samla in och analysera uppgifter och/eller göra det berörda systemet oanvändbart eller skada det, utan specifikt, informerat och otvetydigt godkännande av uppgifternas ägare, och som kan användas i samband med
  kränkningar av de mänskliga rättigheterna
  , inbegripet rätten till integritet, rätten till yttrandefrihet och mötes- och föreningsfriheten, eller som kan användas för att begå allvarliga kränkningar av människorättslagstiftning
  eller internationell humanitär rätt, eller kan utgöra ett hot mot internationell säkerhet eller unionens och dess medlemsstaters väsentliga
  säkerhet. Nätverk och ikt-säkerhetsforskning i syfte att genomföra godkända tester eller skydda informationssäkerhetssystem ska undantas
  .

Ändringsförslag 27

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  slutanvändare: varje fysisk eller juridisk person eller enhet som är den slutliga mottagaren av en produkt med dubbla användningsområden. |

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

5a.
     
  slutanvändare: varje fysisk eller juridisk person eller enhet som är den slutliga mottagaren av en produkt med dubbla användningsområden.

Ändringsförslag 28

Ändringsförslag 28

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 13

Artikel 2 – punkt 1 – led 13

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 13. | tillstånd för stort projekt: ett globalt exporttillstånd som beviljas en bestämd exportör för en typ eller kategori av produkt med dubbla användningsområden och som kan gälla export till en eller flera angivna slutanvändare i ett eller flera angivna tredjeländer
  under loppet av
  ett specifikt projekt
  som det tar mer än
  ett år
  att genomföra
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

13.

tillstånd för stort projekt: ett globalt exporttillstånd som beviljas en bestämd exportör för en typ eller kategori av produkt med dubbla användningsområden och som kan gälla export till en eller flera angivna slutanvändare i ett eller flera angivna tredjeländer
  under loppet av
  ett specifikt projekt
  som det tar mer än
  ett år
  att genomföra
  .

under loppet av

som det tar mer än

att genomföra

| 13. | tillstånd för stort projekt: ett globalt exporttillstånd som beviljas en bestämd exportör för en typ eller kategori av produkt med dubbla användningsområden och som kan gälla export till en eller flera angivna slutanvändare i ett eller flera angivna tredjeländer
  för
  ett specifikt projekt
  . Det ska vara giltigt i mellan
  ett
  och fyra
  år
  , utom i vederbörligen berättigade fall baserat på projektets varaktighet, och kan förlängas av den behöriga myndigheten
  . |
| --- | --- |

13.

tillstånd för stort projekt: ett globalt exporttillstånd som beviljas en bestämd exportör för en typ eller kategori av produkt med dubbla användningsområden och som kan gälla export till en eller flera angivna slutanvändare i ett eller flera angivna tredjeländer
  för
  ett specifikt projekt
  . Det ska vara giltigt i mellan
  ett
  och fyra
  år
  , utom i vederbörligen berättigade fall baserat på projektets varaktighet, och kan förlängas av den behöriga myndigheten
  .

för

. Det ska vara giltigt i mellan

och fyra

, utom i vederbörligen berättigade fall baserat på projektets varaktighet, och kan förlängas av den behöriga myndigheten

Ändringsförslag 29

Ändringsförslag 29

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 22

Artikel 2 – punkt 1 – led 22

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 22. | internt efterlevnadsprogram: effektiva, lämpliga och proportionella medel och förfaranden, bl.a. utarbetande, genomförande och efterlevnad av standardiserade policyer, förfaranden och uppförandenormer för operativ efterlevnad och skyddsåtgärder, utarbetade av exportörer för att säkerställa efterlevnad av de bestämmelser och de krav och villkor för tillstånd som anges i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

22.

internt efterlevnadsprogram: effektiva, lämpliga och proportionella medel och förfaranden, bl.a. utarbetande, genomförande och efterlevnad av standardiserade policyer, förfaranden och uppförandenormer för operativ efterlevnad och skyddsåtgärder, utarbetade av exportörer för att säkerställa efterlevnad av de bestämmelser och de krav och villkor för tillstånd som anges i denna förordning.

| 22. | internt efterlevnadsprogram: effektiva, lämpliga och proportionella medel och förfaranden
  (riskbaserad metod)
  , bl.a. utarbetande, genomförande och efterlevnad av standardiserade policyer, förfaranden och uppförandenormer för operativ efterlevnad och skyddsåtgärder, utarbetade av exportörer för att säkerställa efterlevnad av de bestämmelser och de krav och villkor för tillstånd som anges i denna förordning.
  Exportören ska ha möjlighet att, på frivillig basis, få sitt interna efterlevnadsprogram certifierat gratis av de behöriga myndigheterna på grundval av en referens för interna efterlevnadsprogram som fastställts av kommissionen, i syfte att erhålla incitament under tillståndsförfarandet från de behöriga nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

22.

internt efterlevnadsprogram: effektiva, lämpliga och proportionella medel och förfaranden
  (riskbaserad metod)
  , bl.a. utarbetande, genomförande och efterlevnad av standardiserade policyer, förfaranden och uppförandenormer för operativ efterlevnad och skyddsåtgärder, utarbetade av exportörer för att säkerställa efterlevnad av de bestämmelser och de krav och villkor för tillstånd som anges i denna förordning.
  Exportören ska ha möjlighet att, på frivillig basis, få sitt interna efterlevnadsprogram certifierat gratis av de behöriga myndigheterna på grundval av en referens för interna efterlevnadsprogram som fastställts av kommissionen, i syfte att erhålla incitament under tillståndsförfarandet från de behöriga nationella myndigheterna.

(riskbaserad metod)

Exportören ska ha möjlighet att, på frivillig basis, få sitt interna efterlevnadsprogram certifierat gratis av de behöriga myndigheterna på grundval av en referens för interna efterlevnadsprogram som fastställts av kommissionen, i syfte att erhålla incitament under tillståndsförfarandet från de behöriga nationella myndigheterna.

Ändringsförslag 30

Ändringsförslag 30

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 23

Artikel 2 – punkt 1 – led 23

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 23. | terroristhandling: en terroristhandling i den mening som avses i artikel 1.3 i gemensam ståndpunkt 2001/931/Gusp. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

23.

23.

terroristhandling: en terroristhandling i den mening som avses i artikel 1.3 i gemensam ståndpunkt 2001/931/Gusp.

utgår

utgår

Ändringsförslag 31

Ändringsförslag 31

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 23a (nytt)

Artikel 2 – punkt 1 – led 23a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 23a. | tillbörlig aktsamhet: det förfarande genom vilket ett företag kan identifiera, förebygga, mildra och redogöra för hur de tar itu med faktiska och potentiella negativa konsekvenser, som en integrerad del av företagets system för beslutsfattande och riskhantering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

23a.

23a.

tillbörlig aktsamhet: det förfarande genom vilket ett företag kan identifiera, förebygga, mildra och redogöra för hur de tar itu med faktiska och potentiella negativa konsekvenser, som en integrerad del av företagets system för beslutsfattande och riskhantering.

Ändringsförslag 32

Ändringsförslag 32

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led d

Artikel 4 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| d) | För användning av personer som är medverkar till
  eller
  ansvarar för att leda eller begå allvarliga
  kränkningar av
  de mänskliga rättigheterna
  eller av internationell humanitär rätt i 
  situationer med väpnade konflikter eller inre förtryck i det slutliga bestämmelselandet
  ,
  såsom fastställs av berörda offentliga internationella institutioner
  eller behöriga
  myndigheter på EU-nivå eller nationell nivå
  , och om det finns
  bevis för
  att den avsedda slutanvändaren
  använder
  denna produkt eller liknande produkter för att leda eller genomföra sådana
  allvarliga
  kränkningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

d)

För användning av personer som är medverkar till
  eller
  ansvarar för att leda eller begå allvarliga
  kränkningar av
  de mänskliga rättigheterna
  eller av internationell humanitär rätt i 
  situationer med väpnade konflikter eller inre förtryck i det slutliga bestämmelselandet
  ,
  såsom fastställs av berörda offentliga internationella institutioner
  eller behöriga
  myndigheter på EU-nivå eller nationell nivå
  , och om det finns
  bevis för
  att den avsedda slutanvändaren
  använder
  denna produkt eller liknande produkter för att leda eller genomföra sådana
  allvarliga
  kränkningar.

För användning av personer som är medverkar till

ansvarar för att leda eller begå allvarliga

de mänskliga rättigheterna

situationer med väpnade konflikter eller inre förtryck i det slutliga bestämmelselandet

såsom fastställs av berörda offentliga internationella institutioner

myndigheter på EU-nivå eller nationell nivå

bevis för

använder

allvarliga

| d) | När det gäller it-övervakningsprodukter, för användning av fysiska
  eller
  juridiska personer i samband med
  kränkningar av
  internationell människorättslagstiftning
  eller av internationell humanitär rätt i 
  länder där allvarliga människorättskränkningar har konstaterats av behöriga organ inom FN
  ,
  Europarådet, Europeiska unionen
  eller behöriga
  nationella myndigheter
  , och om det finns
  anledning att misstänka
  att den avsedda slutanvändaren
  kan använda
  denna produkt eller liknande produkter för att leda eller genomföra sådana kränkningar. |
| --- | --- |

d)

När det gäller it-övervakningsprodukter, för användning av fysiska
  eller
  juridiska personer i samband med
  kränkningar av
  internationell människorättslagstiftning
  eller av internationell humanitär rätt i 
  länder där allvarliga människorättskränkningar har konstaterats av behöriga organ inom FN
  ,
  Europarådet, Europeiska unionen
  eller behöriga
  nationella myndigheter
  , och om det finns
  anledning att misstänka
  att den avsedda slutanvändaren
  kan använda
  denna produkt eller liknande produkter för att leda eller genomföra sådana kränkningar.

När det gäller it-övervakningsprodukter, för användning av fysiska

juridiska personer i samband med

internationell människorättslagstiftning

länder där allvarliga människorättskränkningar har konstaterats av behöriga organ inom FN

Europarådet, Europeiska unionen

nationella myndigheter

anledning att misstänka

kan använda

Ändringsförslag 33

Ändringsförslag 33

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led e

Artikel 4 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| e) | För användning i samband med terroristhandlingar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

e)

e)

För användning i samband med terroristhandlingar.

För användning i samband med terroristhandlingar.

utgår

utgår

Ändringsförslag 34

Ändringsförslag 34

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2

Artikel 4 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Om en exportör, i 
  enlighet
  med
  sin skyldighet att iaktta
  tillbörlig aktsamhet
  , känner till att de
  produkter med dubbla användningsområden som
  han avser att exportera
  och som
  inte förtecknas i bilaga I
  , helt eller delvis
  är
  avsedda för någon av de användningar som avses i punkt 1, ska han underrätta den behöriga myndigheten, som ska besluta om det är lämpligt att kräva tillstånd för exporten. | 2.   Om en exportör i 
  samband
  med
  utövandet av
  tillbörlig aktsamhet
  blir medveten om att
  produkter med dubbla användningsområden, som
  inte förtecknats i bilaga I
  och som
  han eller hon avser att exportera
  , helt eller delvis
  kan vara
  avsedda för någon av de användningar som avses i punkt 1, ska han
  eller hon
  underrätta den behöriga myndigheten
  i den medlemsstat där han eller hon är etablerad eller bosatt
  , som ska besluta om det är lämpligt att kräva tillstånd för exporten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

2.   Om en exportör, i 
  enlighet
  med
  sin skyldighet att iaktta
  tillbörlig aktsamhet
  , känner till att de
  produkter med dubbla användningsområden som
  han avser att exportera
  och som
  inte förtecknas i bilaga I
  , helt eller delvis
  är
  avsedda för någon av de användningar som avses i punkt 1, ska han underrätta den behöriga myndigheten, som ska besluta om det är lämpligt att kräva tillstånd för exporten.

2.   Om en exportör i 
  samband
  med
  utövandet av
  tillbörlig aktsamhet
  blir medveten om att
  produkter med dubbla användningsområden, som
  inte förtecknats i bilaga I
  och som
  han eller hon avser att exportera
  , helt eller delvis
  kan vara
  avsedda för någon av de användningar som avses i punkt 1, ska han
  eller hon
  underrätta den behöriga myndigheten
  i den medlemsstat där han eller hon är etablerad eller bosatt
  , som ska besluta om det är lämpligt att kräva tillstånd för exporten.

Ändringsförslag 35

Ändringsförslag 35

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 3

Artikel 4 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.   Tillstånd för export av produkter som inte tas upp i förteckningen ska beviljas för specifika produkter och slutanvändare. Tillstånd ska beviljas av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där exportören är bosatt eller etablerad eller, om exportören är en person som är bosatt eller etablerad utanför unionen, av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där produkterna befinner sig. Tillstånden ska vara giltiga i hela unionen. Tillstånden ska vara giltiga i 
  ett
  år och kan förlängas av den behöriga myndigheten. | 3.   Tillstånd för export av produkter som inte tas upp i förteckningen ska beviljas för specifika produkter och slutanvändare. Tillstånd ska beviljas av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där exportören är bosatt eller etablerad eller, om exportören är en person som är bosatt eller etablerad utanför unionen, av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där produkterna befinner sig. Tillstånden ska vara giltiga i hela unionen. Tillstånden ska vara giltiga i 
  två
  år och kan förlängas av den behöriga myndigheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

3.   Tillstånd för export av produkter som inte tas upp i förteckningen ska beviljas för specifika produkter och slutanvändare. Tillstånd ska beviljas av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där exportören är bosatt eller etablerad eller, om exportören är en person som är bosatt eller etablerad utanför unionen, av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där produkterna befinner sig. Tillstånden ska vara giltiga i hela unionen. Tillstånden ska vara giltiga i 
  ett
  år och kan förlängas av den behöriga myndigheten.

3.   Tillstånd för export av produkter som inte tas upp i förteckningen ska beviljas för specifika produkter och slutanvändare. Tillstånd ska beviljas av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där exportören är bosatt eller etablerad eller, om exportören är en person som är bosatt eller etablerad utanför unionen, av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där produkterna befinner sig. Tillstånden ska vara giltiga i hela unionen. Tillstånden ska vara giltiga i 
  två
  år och kan förlängas av den behöriga myndigheten.

Ändringsförslag 36

Ändringsförslag 36

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4 – stycke 2

Artikel 4 – punkt 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Om inga invändningar mottas ska de konsulterade medlemsstaterna anses inte ha någon invändning och ska införa tillståndskrav för alla ”väsentligen liknande transaktioner”. De ska informera sina tullförvaltningar och andra relevanta nationella myndigheter om tillståndskraven. | Om inga invändningar mottas ska de konsulterade medlemsstaterna anses inte ha någon invändning och ska införa tillståndskrav för alla ”väsentligen liknande transaktioner”
  , vilket innebär en produkt med i allt väsentligt identiska parametrar eller tekniska egenskaper för samma slutanvändare eller mottagare
  . De ska informera sina tullförvaltningar och andra relevanta nationella myndigheter om tillståndskraven
  . Kommissionen ska i Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra en kort beskrivning av fallet, tillsammans med skälen till beslutet och, i tillämpliga fall, ange de nya tillståndskraven i ett nytt avsnitt E i bilaga II. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

Om inga invändningar mottas ska de konsulterade medlemsstaterna anses inte ha någon invändning och ska införa tillståndskrav för alla ”väsentligen liknande transaktioner”. De ska informera sina tullförvaltningar och andra relevanta nationella myndigheter om tillståndskraven.

Om inga invändningar mottas ska de konsulterade medlemsstaterna anses inte ha någon invändning och ska införa tillståndskrav för alla ”väsentligen liknande transaktioner”
  , vilket innebär en produkt med i allt väsentligt identiska parametrar eller tekniska egenskaper för samma slutanvändare eller mottagare
  . De ska informera sina tullförvaltningar och andra relevanta nationella myndigheter om tillståndskraven
  . Kommissionen ska i Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra en kort beskrivning av fallet, tillsammans med skälen till beslutet och, i tillämpliga fall, ange de nya tillståndskraven i ett nytt avsnitt E i bilaga II.

, vilket innebär en produkt med i allt väsentligt identiska parametrar eller tekniska egenskaper för samma slutanvändare eller mottagare

. Kommissionen ska i Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra en kort beskrivning av fallet, tillsammans med skälen till beslutet och, i tillämpliga fall, ange de nya tillståndskraven i ett nytt avsnitt E i bilaga II.

Ändringsförslag 37

Ändringsförslag 37

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4 – stycke 3

Artikel 4 – punkt 4 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Om invändningar mottas från
  en konsulterad medlemsstat
  ska tillståndskravet återkallas, om inte den medlemsstat som inför tillståndskravet anser att export kan strida mot dess väsentliga säkerhetsintressen. I detta fall får den medlemsstaten besluta att behålla tillståndskravet. Kommissionen och de övriga medlemsstaterna bör utan dröjsmål underrättas om detta. | Om invändningar mottas från
  minst fyra medlemsstater som representerar minst 35 procent av unionens befolkning
  ska tillståndskravet återkallas, om inte den medlemsstat som inför tillståndskravet anser att export kan strida mot dess väsentliga säkerhetsintressen
  eller dess skyldigheter på människorättsområdet
  . I detta fall får den medlemsstaten besluta att behålla tillståndskravet. Kommissionen och de övriga medlemsstaterna bör utan dröjsmål underrättas om detta. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

Om invändningar mottas från
  en konsulterad medlemsstat
  ska tillståndskravet återkallas, om inte den medlemsstat som inför tillståndskravet anser att export kan strida mot dess väsentliga säkerhetsintressen. I detta fall får den medlemsstaten besluta att behålla tillståndskravet. Kommissionen och de övriga medlemsstaterna bör utan dröjsmål underrättas om detta.

en konsulterad medlemsstat

Om invändningar mottas från
  minst fyra medlemsstater som representerar minst 35 procent av unionens befolkning
  ska tillståndskravet återkallas, om inte den medlemsstat som inför tillståndskravet anser att export kan strida mot dess väsentliga säkerhetsintressen
  eller dess skyldigheter på människorättsområdet
  . I detta fall får den medlemsstaten besluta att behålla tillståndskravet. Kommissionen och de övriga medlemsstaterna bör utan dröjsmål underrättas om detta.

minst fyra medlemsstater som representerar minst 35 procent av unionens befolkning

eller dess skyldigheter på människorättsområdet

Ändringsförslag 38

Ändringsförslag 38

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4 – stycke 4

Artikel 4 – punkt 4 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kommissionen och medlemsstaterna kommer att föra ett uppdaterat register över befintliga tillståndskrav. | Kommissionen och medlemsstaterna ska föra ett uppdaterat register över befintliga tillståndskrav.
  De uppgifter som finns tillgängliga i detta register ska inbegripas i den rapport till Europaparlamentet som avses i artikel 24.2, och ska vara allmänt tillgänglig. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

Kommissionen och medlemsstaterna kommer att föra ett uppdaterat register över befintliga tillståndskrav.

Kommissionen och medlemsstaterna ska föra ett uppdaterat register över befintliga tillståndskrav.
  De uppgifter som finns tillgängliga i detta register ska inbegripas i den rapport till Europaparlamentet som avses i artikel 24.2, och ska vara allmänt tillgänglig.

De uppgifter som finns tillgängliga i detta register ska inbegripas i den rapport till Europaparlamentet som avses i artikel 24.2, och ska vara allmänt tillgänglig.

Ändringsförslag 39

Ändringsförslag 39

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2

Artikel 5 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Om en förmedlare känner till att de produkter med dubbla användningsområden för vilka han planerar förmedlingstjänster, helt eller delvis är avsedda för någon av de användningar som anges i artikel 4.1, ska han underrätta den behöriga myndigheten som ska fatta beslut om huruvida det är lämpligt att dessa förmedlingstjänster omfattas av tillstånd. | 2.   Om en förmedlare känner till att de produkter med dubbla användningsområden för vilka han
  eller hon
  planerar förmedlingstjänster, helt eller delvis är avsedda för någon av de användningar som anges i artikel 4.1, ska han
  eller hon
  underrätta den behöriga myndigheten som ska fatta beslut om huruvida det är lämpligt att dessa förmedlingstjänster omfattas av tillstånd. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

2.   Om en förmedlare känner till att de produkter med dubbla användningsområden för vilka han planerar förmedlingstjänster, helt eller delvis är avsedda för någon av de användningar som anges i artikel 4.1, ska han underrätta den behöriga myndigheten som ska fatta beslut om huruvida det är lämpligt att dessa förmedlingstjänster omfattas av tillstånd.

2.   Om en förmedlare känner till att de produkter med dubbla användningsområden för vilka han
  eller hon
  planerar förmedlingstjänster, helt eller delvis är avsedda för någon av de användningar som anges i artikel 4.1, ska han
  eller hon
  underrätta den behöriga myndigheten som ska fatta beslut om huruvida det är lämpligt att dessa förmedlingstjänster omfattas av tillstånd.

Ändringsförslag 40

Ändringsförslag 40

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1

Artikel 7 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Ett tillstånd ska krävas för direkt eller indirekt tillhandahållande av teknisk assistans som rör produkter med dubbla användningsområden eller som rör tillhandahållande, tillverkning, underhåll och användning av produkter med dubbla användningsområden, om leverantören av teknisk assistans har informerats av den behöriga myndigheten om att de berörda produkterna är eller kan tänkas vara, helt eller delvis, avsedda för någon av de användningar som anges i artikel 4. | 1.   Ett tillstånd ska krävas för direkt eller indirekt tillhandahållande av teknisk assistans som rör produkter med dubbla användningsområden eller som rör tillhandahållande, tillverkning, underhåll och användning av produkter med dubbla användningsområden, om leverantören av teknisk assistans har informerats av den behöriga myndigheten om att de berörda produkterna är eller kan tänkas vara, helt eller delvis, avsedda för någon av de användningar som anges i artikel 4.
  1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

1.   Ett tillstånd ska krävas för direkt eller indirekt tillhandahållande av teknisk assistans som rör produkter med dubbla användningsområden eller som rör tillhandahållande, tillverkning, underhåll och användning av produkter med dubbla användningsområden, om leverantören av teknisk assistans har informerats av den behöriga myndigheten om att de berörda produkterna är eller kan tänkas vara, helt eller delvis, avsedda för någon av de användningar som anges i artikel 4.

1.   Ett tillstånd ska krävas för direkt eller indirekt tillhandahållande av teknisk assistans som rör produkter med dubbla användningsområden eller som rör tillhandahållande, tillverkning, underhåll och användning av produkter med dubbla användningsområden, om leverantören av teknisk assistans har informerats av den behöriga myndigheten om att de berörda produkterna är eller kan tänkas vara, helt eller delvis, avsedda för någon av de användningar som anges i artikel 4.
  1.

Ändringsförslag 41

Ändringsförslag 41

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2

Artikel 7 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Om en tillhandahållare av teknisk assistans känner till att de produkter med dubbla användningsområden för vilka han avser att tillhandahålla teknisk assistans helt eller delvis är avsedda för någon av de användningar som anges i artikel 4, ska han underrätta den behöriga myndigheten som ska fatta beslut om huruvida det är lämpligt att denna tekniska assistans omfattas av tillstånd. | Om en tillhandahållare av teknisk assistans känner till att de produkter med dubbla användningsområden för vilka han
  eller hon
  avser att tillhandahålla teknisk assistans helt eller delvis är avsedda för någon av de användningar som anges i artikel 4.1, ska han
  eller hon
  underrätta den behöriga myndigheten som ska fatta beslut om huruvida det är lämpligt att denna tekniska assistans omfattas av tillstånd. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

Om en tillhandahållare av teknisk assistans känner till att de produkter med dubbla användningsområden för vilka han avser att tillhandahålla teknisk assistans helt eller delvis är avsedda för någon av de användningar som anges i artikel 4, ska han underrätta den behöriga myndigheten som ska fatta beslut om huruvida det är lämpligt att denna tekniska assistans omfattas av tillstånd.

Om en tillhandahållare av teknisk assistans känner till att de produkter med dubbla användningsområden för vilka han
  eller hon
  avser att tillhandahålla teknisk assistans helt eller delvis är avsedda för någon av de användningar som anges i artikel 4.1, ska han
  eller hon
  underrätta den behöriga myndigheten som ska fatta beslut om huruvida det är lämpligt att denna tekniska assistans omfattas av tillstånd.

eller hon

eller hon

Ändringsförslag 42

Ändringsförslag 42

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1

Artikel 8 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   En medlemsstat får med hänsyn till den allmänna säkerheten eller
  till de mänskliga rättigheterna
  förbjuda eller kräva tillstånd för export av produkter med dubbla användningsområden som inte förtecknas i bilaga I. | 1.   En medlemsstat får med hänsyn till den allmänna säkerheten
  , de mänskliga rättigheterna
  eller
  för att förebygga terrorism
  förbjuda eller kräva tillstånd för export av produkter med dubbla användningsområden som inte förtecknas i bilaga I. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

1.   En medlemsstat får med hänsyn till den allmänna säkerheten eller
  till de mänskliga rättigheterna
  förbjuda eller kräva tillstånd för export av produkter med dubbla användningsområden som inte förtecknas i bilaga I.

1.   En medlemsstat får med hänsyn till den allmänna säkerheten
  , de mänskliga rättigheterna
  eller
  för att förebygga terrorism
  förbjuda eller kräva tillstånd för export av produkter med dubbla användningsområden som inte förtecknas i bilaga I.

Ändringsförslag 43

Ändringsförslag 43

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 7

Artikel 9 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 7.
     I de relevanta kommersiella dokument som avser överföring inom unionen av produkter med dubbla användningsområden som förtecknas i bilaga I ska det tydligt anges att produkterna omfattas av kontroll vid export från unionen. Relevanta kommersiella dokument ska särskilt omfatta alla försäljningskontrakt, orderbekräftelser, fakturor eller leveransavier. | 7.   I de relevanta kommersiella dokument som avser
  export till tredjeländer och
  överföring inom unionen av produkter med dubbla användningsområden som förtecknas i bilaga I ska det tydligt anges att produkterna omfattas av kontroll vid export från unionen. Relevanta kommersiella dokument ska särskilt omfatta alla försäljningskontrakt, orderbekräftelser, fakturor eller leveransavier. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

7.
     I de relevanta kommersiella dokument som avser överföring inom unionen av produkter med dubbla användningsområden som förtecknas i bilaga I ska det tydligt anges att produkterna omfattas av kontroll vid export från unionen. Relevanta kommersiella dokument ska särskilt omfatta alla försäljningskontrakt, orderbekräftelser, fakturor eller leveransavier.

7.   I de relevanta kommersiella dokument som avser
  export till tredjeländer och
  överföring inom unionen av produkter med dubbla användningsområden som förtecknas i bilaga I ska det tydligt anges att produkterna omfattas av kontroll vid export från unionen. Relevanta kommersiella dokument ska särskilt omfatta alla försäljningskontrakt, orderbekräftelser, fakturor eller leveransavier.

Ändringsförslag 44

Ändringsförslag 44

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 3

Artikel 10 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.   De individuella exporttillstånden och de globala exporttillstånden ska vara giltiga i 
  ett
  år och kan förlängas av den behöriga myndigheten. Globala exporttillstånd för stora projekt ska vara giltiga under
  en period som
  ska
  fastställas av den
  behöriga
  myndigheten
  . | 3.   De individuella exporttillstånden och de globala exporttillstånden ska vara giltiga i 
  två
  år och kan förlängas av den behöriga myndigheten. Globala exporttillstånd för stora projekt ska vara giltiga under
  högst fyra år, utom under vederbörligen motiverade omständigheter baserade på projektets varaktighet. Detta
  ska
  inte hindra de
  behöriga
  myndigheterna från att när som helst annullera, tillfälligt upphäva, ändra eller återkalla individuella eller globala exporttillstånd
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

3.   De individuella exporttillstånden och de globala exporttillstånden ska vara giltiga i 
  ett
  år och kan förlängas av den behöriga myndigheten. Globala exporttillstånd för stora projekt ska vara giltiga under
  en period som
  ska
  fastställas av den
  behöriga
  myndigheten
  .

3.   De individuella exporttillstånden och de globala exporttillstånden ska vara giltiga i 
  två
  år och kan förlängas av den behöriga myndigheten. Globala exporttillstånd för stora projekt ska vara giltiga under
  högst fyra år, utom under vederbörligen motiverade omständigheter baserade på projektets varaktighet. Detta
  ska
  inte hindra de
  behöriga
  myndigheterna från att när som helst annullera, tillfälligt upphäva, ändra eller återkalla individuella eller globala exporttillstånd
  .

Ändringsförslag 45

Ändringsförslag 45

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 4 – stycke 1

Artikel 10 – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Exportörerna ska förse den behöriga myndigheten med all relevant information som krävs för deras ansökningar om individuellt och globalt exporttillstånd, så att fullständig information ges, särskilt om slutanvändaren, bestämmelselandet och den exporterade produktens slutanvändning. | Exportörerna ska förse den behöriga myndigheten med all relevant information som krävs för deras ansökningar om individuellt och globalt exporttillstånd, så att fullständig information ges, särskilt om slutanvändaren, bestämmelselandet och den exporterade produktens slutanvändning.
  Om slutanvändaren är en statlig myndighet ska den information som lämnas ange exakt vilken avdelning, vilken byrå, enhet eller underenhet som kommer att vara den exporterade produktens slutliga slutanvändare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

Exportörerna ska förse den behöriga myndigheten med all relevant information som krävs för deras ansökningar om individuellt och globalt exporttillstånd, så att fullständig information ges, särskilt om slutanvändaren, bestämmelselandet och den exporterade produktens slutanvändning.

Exportörerna ska förse den behöriga myndigheten med all relevant information som krävs för deras ansökningar om individuellt och globalt exporttillstånd, så att fullständig information ges, särskilt om slutanvändaren, bestämmelselandet och den exporterade produktens slutanvändning.
  Om slutanvändaren är en statlig myndighet ska den information som lämnas ange exakt vilken avdelning, vilken byrå, enhet eller underenhet som kommer att vara den exporterade produktens slutliga slutanvändare.

Om slutanvändaren är en statlig myndighet ska den information som lämnas ange exakt vilken avdelning, vilken byrå, enhet eller underenhet som kommer att vara den exporterade produktens slutliga slutanvändare.

Ändringsförslag 46

Ändringsförslag 46

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 4 – stycke 2

Artikel 10 – punkt 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Tillstånden
  får
  vid behov omfattas av krav på slutanvändarintyg. | Alla tillstånd för it-övervakningsprodukter, liksom individuella exporttillstånd för produkter för vilka det finns en hög risk för avledning eller återexport på oönskade villkor, ska omfattas av krav på slutanvändarintyg.
  Tillstånden
  för andra produkter ska
  vid behov omfattas av krav på slutanvändarintyg. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

Tillstånden
  får
  vid behov omfattas av krav på slutanvändarintyg.

får

Alla tillstånd för it-övervakningsprodukter, liksom individuella exporttillstånd för produkter för vilka det finns en hög risk för avledning eller återexport på oönskade villkor, ska omfattas av krav på slutanvändarintyg.
  Tillstånden
  för andra produkter ska
  vid behov omfattas av krav på slutanvändarintyg.

Alla tillstånd för it-övervakningsprodukter, liksom individuella exporttillstånd för produkter för vilka det finns en hög risk för avledning eller återexport på oönskade villkor, ska omfattas av krav på slutanvändarintyg.

för andra produkter ska

Ändringsförslag 47

Ändringsförslag 47

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 4 – stycke 3 – inledningen

Artikel 10 – punkt 4 – stycke 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Globala exporttillstånd utfärdas under förutsättning att exportören genomför ett effektivt internt efterlevnadsprogram. Exportören ska också rapportera till den behöriga myndigheten, minst en gång per år, om användningen av detta tillstånd; rapporten ska innehålla åtminstone följande information: | Globala exporttillstånd utfärdas under förutsättning att exportören genomför ett effektivt internt efterlevnadsprogram. Exportören ska
  ha möjlighet att, på frivillig basis, få sitt interna efterlevnadsprogram certifierat gratis av de behöriga myndigheterna på grundval av en referens för interna efterlevnadsprogram som fastställts av kommissionen, i syfte att erhålla incitament under tillståndsförfarandet från de behöriga nationella myndigheterna. Exportören ska
  också rapportera till den behöriga myndigheten, minst en gång per år
  , eller på begäran av den behöriga myndigheten
  , om användningen av detta tillstånd; rapporten ska innehålla åtminstone följande information: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

Globala exporttillstånd utfärdas under förutsättning att exportören genomför ett effektivt internt efterlevnadsprogram. Exportören ska också rapportera till den behöriga myndigheten, minst en gång per år, om användningen av detta tillstånd; rapporten ska innehålla åtminstone följande information:

Globala exporttillstånd utfärdas under förutsättning att exportören genomför ett effektivt internt efterlevnadsprogram. Exportören ska
  ha möjlighet att, på frivillig basis, få sitt interna efterlevnadsprogram certifierat gratis av de behöriga myndigheterna på grundval av en referens för interna efterlevnadsprogram som fastställts av kommissionen, i syfte att erhålla incitament under tillståndsförfarandet från de behöriga nationella myndigheterna. Exportören ska
  också rapportera till den behöriga myndigheten, minst en gång per år
  , eller på begäran av den behöriga myndigheten
  , om användningen av detta tillstånd; rapporten ska innehålla åtminstone följande information:

ha möjlighet att, på frivillig basis, få sitt interna efterlevnadsprogram certifierat gratis av de behöriga myndigheterna på grundval av en referens för interna efterlevnadsprogram som fastställts av kommissionen, i syfte att erhålla incitament under tillståndsförfarandet från de behöriga nationella myndigheterna. Exportören ska

, eller på begäran av den behöriga myndigheten

Ändringsförslag 48

Ändringsförslag 48

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 4 – stycke 3 – led d

Artikel 10 – punkt 4 – stycke 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| d) | Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden
  , om detta är känt
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

d)

Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden
  , om detta är känt
  .

, om detta är känt

| d) | Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

d)

Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden.

Ändringsförslag 49

Ändringsförslag 49

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 4 – stycke 3 – led da (nytt)

Artikel 10 – punkt 4 – stycke 3 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | da) | Slutanvändarens namn och adress, om detta är känt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

da)

da)

Slutanvändarens namn och adress, om detta är känt.

Slutanvändarens namn och adress, om detta är känt.

Ändringsförslag 50

Ändringsförslag 50

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 4 – stycke 3 – led db (nytt)

Artikel 10 – punkt 4 – stycke 3 – led db (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | db) | Datum då exporten ägde rum. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

db)

db)

Datum då exporten ägde rum.

Datum då exporten ägde rum.

Ändringsförslag 51

Ändringsförslag 51

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 5

Artikel 10 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5.   De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska behandla ansökningar om individuella eller globala tillstånd inom en
  tidsfrist som
  ska
  fastställas i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis
  .
  De
  behöriga
  myndigheterna
  ska
  till kommissionen lämna all information
  om
  den genomsnittliga tiden för handläggning av
  tillstånd
  som har betydelse för utarbetandet av den årliga rapport som avses i artikel 24
  .
  2 | 5.   De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska behandla ansökningar om individuella eller globala tillstånd inom
  trettio dagar från det att
  en
  ansökan vederbörligen har lämnats in. Om den behöriga myndigheten, på grundval av vederbörligen motiverade skäl, behöver mer tid för att behandla en ansökan, ska den underrätta den sökande inom trettio dagar. Den behöriga myndigheten ska under alla omständigheter fatta beslut om ansökningar om individuella eller globala tillstånd senast sextio dagar från det att en ansökan vederbörligen har lämnats in. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

5.   De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska behandla ansökningar om individuella eller globala tillstånd inom en
  tidsfrist som
  ska
  fastställas i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis
  .
  De
  behöriga
  myndigheterna
  ska
  till kommissionen lämna all information
  om
  den genomsnittliga tiden för handläggning av
  tillstånd
  som har betydelse för utarbetandet av den årliga rapport som avses i artikel 24
  .
  2

5.   De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska behandla ansökningar om individuella eller globala tillstånd inom
  trettio dagar från det att
  en
  ansökan vederbörligen har lämnats in. Om den behöriga myndigheten, på grundval av vederbörligen motiverade skäl, behöver mer tid för att behandla en ansökan, ska den underrätta den sökande inom trettio dagar. Den behöriga myndigheten ska under alla omständigheter fatta beslut om ansökningar om individuella eller globala tillstånd senast sextio dagar från det att en ansökan vederbörligen har lämnats in.

Ändringsförslag 52

Ändringsförslag 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Om förmedlaren eller tillhandahållaren av teknisk assistans inte är bosatt eller etablerad inom unionens territorium ska tillstånd för förmedlingstjänster och teknisk assistans enligt denna förordning beviljas av den behöriga myndigheten
  antingen
  i den medlemsstat
  där moderbolaget till förmedlaren eller tillhandahållaren
  av teknisk assistans
  är etablerad,
  eller
  varifrån förmedlingstjänsterna
  eller
  den tekniska assistansen kommer att tillhandahållas
  . | Om förmedlaren eller tillhandahållaren av teknisk assistans inte är bosatt eller etablerad inom unionens territorium ska tillstånd för förmedlingstjänster och teknisk assistans enligt denna förordning beviljas av den behöriga myndigheten i den medlemsstat
  varifrån förmedlingstjänsterna eller den tekniska assistansen kommer att tillhandahållas. Detta gäller också för förmedlingstjänster och tillhandahållande av teknisk assistans från dotterbolag eller samriskföretag som är etablerade i tredjeländer men som ägs eller kontrolleras av bolag som är etablerade på unionens territorium. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

Om förmedlaren eller tillhandahållaren av teknisk assistans inte är bosatt eller etablerad inom unionens territorium ska tillstånd för förmedlingstjänster och teknisk assistans enligt denna förordning beviljas av den behöriga myndigheten
  antingen
  i den medlemsstat
  där moderbolaget till förmedlaren eller tillhandahållaren
  av teknisk assistans
  är etablerad,
  eller
  varifrån förmedlingstjänsterna
  eller
  den tekniska assistansen kommer att tillhandahållas
  .

antingen

där moderbolaget till förmedlaren eller tillhandahållaren

är etablerad,

varifrån förmedlingstjänsterna

den tekniska assistansen kommer att tillhandahållas

Om förmedlaren eller tillhandahållaren av teknisk assistans inte är bosatt eller etablerad inom unionens territorium ska tillstånd för förmedlingstjänster och teknisk assistans enligt denna förordning beviljas av den behöriga myndigheten i den medlemsstat
  varifrån förmedlingstjänsterna eller den tekniska assistansen kommer att tillhandahållas. Detta gäller också för förmedlingstjänster och tillhandahållande av teknisk assistans från dotterbolag eller samriskföretag som är etablerade i tredjeländer men som ägs eller kontrolleras av bolag som är etablerade på unionens territorium.

varifrån förmedlingstjänsterna eller den tekniska assistansen kommer att tillhandahållas. Detta gäller också för förmedlingstjänster och tillhandahållande av teknisk assistans från dotterbolag eller samriskföretag som är etablerade i tredjeländer men som ägs eller kontrolleras av bolag som är etablerade på unionens territorium.

Ändringsförslag 53

Ändringsförslag 53

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – inledningen

Artikel 14 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Vid beslut om beviljande av ett individuellt eller globalt exporttillstånd eller beviljande av tillstånd till förmedlingstjänster eller teknisk assistans enligt denna förordning, eller om förbud av en transitering, ska de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna beakta
  följande kriterier
  : | 1.   Vid beslut om beviljande av ett individuellt eller globalt exporttillstånd eller beviljande av tillstånd till förmedlingstjänster eller teknisk assistans enligt denna förordning, eller om förbud av en transitering, ska de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna beakta
  alla relevanta överväganden, inbegripet
  : |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

1.   Vid beslut om beviljande av ett individuellt eller globalt exporttillstånd eller beviljande av tillstånd till förmedlingstjänster eller teknisk assistans enligt denna förordning, eller om förbud av en transitering, ska de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna beakta
  följande kriterier
  :

1.   Vid beslut om beviljande av ett individuellt eller globalt exporttillstånd eller beviljande av tillstånd till förmedlingstjänster eller teknisk assistans enligt denna förordning, eller om förbud av en transitering, ska de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna beakta
  alla relevanta överväganden, inbegripet
  :

Ändringsförslag 54

Ändringsförslag 54

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – led a

Artikel 14 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| a) | Unionens och medlemsstaternas internationella förpliktelser och åtaganden, särskilt de förpliktelser och åtaganden de har accepterat i egenskap av medlemmar i de relevanta internationella icke-spridningssystemen och överenskommelserna om exportkontroll eller genom ratificeringen av relevanta internationella fördrag
  samt sina förpliktelser enligt de sanktioner som införts genom 2 ett beslut eller en gemensam ståndpunkt som antagits av rådet eller genom ett beslut av OSSE eller genom en bindande resolution från FN:s säkerhetsråd, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

a)

Unionens och medlemsstaternas internationella förpliktelser och åtaganden, särskilt de förpliktelser och åtaganden de har accepterat i egenskap av medlemmar i de relevanta internationella icke-spridningssystemen och överenskommelserna om exportkontroll eller genom ratificeringen av relevanta internationella fördrag
  samt sina förpliktelser enligt de sanktioner som införts genom 2 ett beslut eller en gemensam ståndpunkt som antagits av rådet eller genom ett beslut av OSSE eller genom en bindande resolution från FN:s säkerhetsråd,

samt sina förpliktelser enligt de sanktioner som införts genom 2 ett beslut eller en gemensam ståndpunkt som antagits av rådet eller genom ett beslut av OSSE eller genom en bindande resolution från FN:s säkerhetsråd,

| a) | Unionens och medlemsstaternas internationella förpliktelser och åtaganden, särskilt de förpliktelser och åtaganden de har accepterat i egenskap av medlemmar i de relevanta internationella icke-spridningssystemen och överenskommelserna om exportkontroll eller genom ratificeringen av relevanta internationella fördrag. |
| --- | --- |

a)

Unionens och medlemsstaternas internationella förpliktelser och åtaganden, särskilt de förpliktelser och åtaganden de har accepterat i egenskap av medlemmar i de relevanta internationella icke-spridningssystemen och överenskommelserna om exportkontroll eller genom ratificeringen av relevanta internationella fördrag.

Ändringsförslag 55

Ändringsförslag 55

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – led aa (nytt)

Artikel 14 – punkt 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | aa) | Deras förpliktelser enligt de sanktioner som införts genom ett beslut eller en gemensam ståndpunkt som antagits av rådet eller genom ett beslut av OSSE eller genom en bindande resolution från FN:s säkerhetsråd. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

aa)

aa)

Deras förpliktelser enligt de sanktioner som införts genom ett beslut eller en gemensam ståndpunkt som antagits av rådet eller genom ett beslut av OSSE eller genom en bindande resolution från FN:s säkerhetsråd.

Deras förpliktelser enligt de sanktioner som införts genom ett beslut eller en gemensam ståndpunkt som antagits av rådet eller genom ett beslut av OSSE eller genom en bindande resolution från FN:s säkerhetsråd.

Ändringsförslag 56

Ändringsförslag 56

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – led ba (nytt)

Artikel 14 – punkt 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | ba) | Förekomsten av kränkningar av människorättslagstiftning, grundläggande friheter och internationell humanitär rätt i det slutliga bestämmelselandet har konstaterats av behöriga organ inom FN, Europarådet eller unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

ba)

ba)

Förekomsten av kränkningar av människorättslagstiftning, grundläggande friheter och internationell humanitär rätt i det slutliga bestämmelselandet har konstaterats av behöriga organ inom FN, Europarådet eller unionen.

Förekomsten av kränkningar av människorättslagstiftning, grundläggande friheter och internationell humanitär rätt i det slutliga bestämmelselandet har konstaterats av behöriga organ inom FN, Europarådet eller unionen.

Ändringsförslag 57

Ändringsförslag 57

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – led c

Artikel 14 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| c) | Den interna situationen i det slutliga bestämmelselandet – behöriga myndigheter
  kommer
  inte att tillåta export som skulle leda till eller förlänga väpnade konflikter eller förvärra befintliga spänningar eller konflikter i det slutliga bestämmelselandet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

c)

Den interna situationen i det slutliga bestämmelselandet – behöriga myndigheter
  kommer
  inte att tillåta export som skulle leda till eller förlänga väpnade konflikter eller förvärra befintliga spänningar eller konflikter i det slutliga bestämmelselandet.

kommer

| c) | Den interna situationen i det slutliga bestämmelselandet – behöriga myndigheter
  ska
  inte att tillåta export som skulle leda till eller förlänga väpnade konflikter eller förvärra befintliga spänningar eller konflikter i det slutliga bestämmelselandet. |
| --- | --- |

c)

Den interna situationen i det slutliga bestämmelselandet – behöriga myndigheter
  ska
  inte att tillåta export som skulle leda till eller förlänga väpnade konflikter eller förvärra befintliga spänningar eller konflikter i det slutliga bestämmelselandet.

ska

Ändringsförslag 58

Ändringsförslag 58

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – led da (nytt)

Artikel 14 – punkt 1 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | da) | Bestämmelselandets uppträdande gentemot det internationella samfundet, i synnerhet i fråga om dess attityd till terrorism, arten av dess allianser och dess respekt för internationell rätt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

da)

da)

Bestämmelselandets uppträdande gentemot det internationella samfundet, i synnerhet i fråga om dess attityd till terrorism, arten av dess allianser och dess respekt för internationell rätt.

Bestämmelselandets uppträdande gentemot det internationella samfundet, i synnerhet i fråga om dess attityd till terrorism, arten av dess allianser och dess respekt för internationell rätt.

Ändringsförslag 59

Ändringsförslag 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – led db (nytt)

Artikel 14 – punkt 1 – led db (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | db) | De exporterade produkternas förenlighet med mottagarlandets tekniska och ekonomiska förmåga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

db)

db)

De exporterade produkternas förenlighet med mottagarlandets tekniska och ekonomiska förmåga.

De exporterade produkternas förenlighet med mottagarlandets tekniska och ekonomiska förmåga.

Ändringsförslag 60

Ändringsförslag 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – led f

Artikel 14 – punkt 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| f) | den avsedda slutanvändningen och risken för omdirigering, inbegripet förekomsten av en risk att produkterna med dubbla användningsområden avleds eller återexporteras under icke önskvärda förhållanden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

f)

den avsedda slutanvändningen och risken för omdirigering, inbegripet förekomsten av en risk att produkterna med dubbla användningsområden avleds eller återexporteras under icke önskvärda förhållanden.

| f) | Den avsedda slutanvändningen och risken för omdirigering, inbegripet förekomsten av en risk att produkterna med dubbla användningsområden
  , och i synnerhet it-övervakningsprodukterna,
  avleds eller återexporteras under icke önskvärda förhållanden
  , eller avleds till icke avsedd militär slutanvändning eller terrorism
  . |
| --- | --- |

f)

Den avsedda slutanvändningen och risken för omdirigering, inbegripet förekomsten av en risk att produkterna med dubbla användningsområden
  , och i synnerhet it-övervakningsprodukterna,
  avleds eller återexporteras under icke önskvärda förhållanden
  , eller avleds till icke avsedd militär slutanvändning eller terrorism
  .

, och i synnerhet it-övervakningsprodukterna,

, eller avleds till icke avsedd militär slutanvändning eller terrorism

Ändringsförslag 61

Ändringsförslag 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1a (ny)

Artikel 14 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  När det gäller individuella eller globala exporttillstånd eller tillstånd för förmedlingstjänster eller teknisk assistans för it-övervakningsprodukter, ska medlemsstaternas behöriga myndigheter i synnerhet beakta risken för kränkning av rätten till integritet, rätten till skydd av personuppgifter, yttrandefriheten samt mötes- och föreningsfriheten, samt riskerna i fråga om rättsstatsprincipen, den rättsliga ramen för användning av de produkter som ska exporteras och den potentiella säkerhetsrisken för unionen och medlemsstaterna. |
| | Om de behöriga myndigheterna i en medlemsstat konstaterar att förekomsten av sådana risker sannolikt kommer att leda till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, ska medlemsstaterna inte bevilja exporttillstånd och de ska annullera, tillfälligt upphäva, ändra eller återkalla befintliga tillstånd. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

1a.
     
  När det gäller individuella eller globala exporttillstånd eller tillstånd för förmedlingstjänster eller teknisk assistans för it-övervakningsprodukter, ska medlemsstaternas behöriga myndigheter i synnerhet beakta risken för kränkning av rätten till integritet, rätten till skydd av personuppgifter, yttrandefriheten samt mötes- och föreningsfriheten, samt riskerna i fråga om rättsstatsprincipen, den rättsliga ramen för användning av de produkter som ska exporteras och den potentiella säkerhetsrisken för unionen och medlemsstaterna.

Om de behöriga myndigheterna i en medlemsstat konstaterar att förekomsten av sådana risker sannolikt kommer att leda till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, ska medlemsstaterna inte bevilja exporttillstånd och de ska annullera, tillfälligt upphäva, ändra eller återkalla befintliga tillstånd.

Om de behöriga myndigheterna i en medlemsstat konstaterar att förekomsten av sådana risker sannolikt kommer att leda till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, ska medlemsstaterna inte bevilja exporttillstånd och de ska annullera, tillfälligt upphäva, ändra eller återkalla befintliga tillstånd.

Ändringsförslag 62

Ändringsförslag 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2

Artikel 14 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen och rådet ska
  tillhandahålla vägledning och/eller rekommendationer
  för att säkerställa att de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna gör gemensamma riskbedömningar för tillämpningen av dessa kriterier. | 2.   Kommissionen och rådet ska
  , vid ikraftträdandet av denna förordning, tillhandahålla riktlinjer
  för att säkerställa att de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna gör gemensamma riskbedömningar för tillämpningen av dessa kriterier
  och i syfte att tillhandahålla enhetliga kriterier för licensieringsbeslut. Kommissionen ska utarbeta riktlinjer i form av en handbok som beskriver de steg som ska följas av medlemsstaternas behöriga licensieringsmyndigheter och exportörer som utövar tillbörlig aktsamhet, med praktiska rekommendationer om tillämpningen och efterlevnaden av kontrollerna enligt artikel 4 och de kriterier som förtecknas i artikel 14 första stycket, inbegripet exempel på bästa praxis. Handboken ska utarbetas i nära samarbete med Europeiska utrikestjänsten och samordningsgruppen för produkter med dubbla användningsområden, och ska involvera externa experter från den akademiska världen, exportörer, förmedlare och det civila samhällets organisationer, i enlighet med de förfaranden som anges i punkt 3 i artikel 21 och ska uppdateras när detta anses nödvändigt och lämpligt. |
| | Kommissionen ska inrätta ett program för kapacitetsuppbyggnad genom att utveckla gemensamma utbildningsprogram för tjänstemän från licensierings- och tullmyndigheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

2.   Kommissionen och rådet ska
  tillhandahålla vägledning och/eller rekommendationer
  för att säkerställa att de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna gör gemensamma riskbedömningar för tillämpningen av dessa kriterier.

2.   Kommissionen och rådet ska
  , vid ikraftträdandet av denna förordning, tillhandahålla riktlinjer
  för att säkerställa att de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna gör gemensamma riskbedömningar för tillämpningen av dessa kriterier
  och i syfte att tillhandahålla enhetliga kriterier för licensieringsbeslut. Kommissionen ska utarbeta riktlinjer i form av en handbok som beskriver de steg som ska följas av medlemsstaternas behöriga licensieringsmyndigheter och exportörer som utövar tillbörlig aktsamhet, med praktiska rekommendationer om tillämpningen och efterlevnaden av kontrollerna enligt artikel 4 och de kriterier som förtecknas i artikel 14 första stycket, inbegripet exempel på bästa praxis. Handboken ska utarbetas i nära samarbete med Europeiska utrikestjänsten och samordningsgruppen för produkter med dubbla användningsområden, och ska involvera externa experter från den akademiska världen, exportörer, förmedlare och det civila samhällets organisationer, i enlighet med de förfaranden som anges i punkt 3 i artikel 21 och ska uppdateras när detta anses nödvändigt och lämpligt.

Kommissionen ska inrätta ett program för kapacitetsuppbyggnad genom att utveckla gemensamma utbildningsprogram för tjänstemän från licensierings- och tullmyndigheter.

Kommissionen ska inrätta ett program för kapacitetsuppbyggnad genom att utveckla gemensamma utbildningsprogram för tjänstemän från licensierings- och tullmyndigheter.

Ändringsförslag 63

Ändringsförslag 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – led b

Artikel 16 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| b) | Förteckningen över
  produkter med dubbla användningsområden
  i avsnitt B i bilaga I 
  får
  ändras om detta är nödvändigt på grund av risker som export av sådana produkter kan medföra i fråga om allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna eller internationell humanitär rätt eller unionens och dess medlemsstaters väsentliga säkerhetsintressen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

b)

Förteckningen över
  produkter med dubbla användningsområden
  i avsnitt B i bilaga I 
  får
  ändras om detta är nödvändigt på grund av risker som export av sådana produkter kan medföra i fråga om allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna eller internationell humanitär rätt eller unionens och dess medlemsstaters väsentliga säkerhetsintressen.

produkter med dubbla användningsområden

får

| b) | Förteckningen över
  it-övervakningsprodukter
  i avsnitt B i bilaga I 
  ska
  ändras om detta är nödvändigt på grund av risker som export av sådana produkter kan medföra i fråga om allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna eller internationell humanitär rätt eller unionens och dess medlemsstaters väsentliga säkerhetsintressen
  eller om kontroller för ett betydande antal produkter som inte är förtecknade har utlösts i enlighet med artikel 4 första stycket led d i denna förordning
  .
  Ändringar kan även avse beslut att avföra produkter som redan är förtecknade.



  När tvingande skäl till skyndsamhet kräver att särskilda produkter i avsnitt B i bilaga I avlägsnas eller läggs till, ska det förfarande som anges i artikel 17 tillämpas på delegerade akter som antas enligt denna punkt. |
| --- | --- |

b)

Förteckningen över
  it-övervakningsprodukter
  i avsnitt B i bilaga I 
  ska
  ändras om detta är nödvändigt på grund av risker som export av sådana produkter kan medföra i fråga om allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna eller internationell humanitär rätt eller unionens och dess medlemsstaters väsentliga säkerhetsintressen
  eller om kontroller för ett betydande antal produkter som inte är förtecknade har utlösts i enlighet med artikel 4 första stycket led d i denna förordning
  .
  Ändringar kan även avse beslut att avföra produkter som redan är förtecknade.

it-övervakningsprodukter

ska

eller om kontroller för ett betydande antal produkter som inte är förtecknade har utlösts i enlighet med artikel 4 första stycket led d i denna förordning

Ändringar kan även avse beslut att avföra produkter som redan är förtecknade.

När tvingande skäl till skyndsamhet kräver att särskilda produkter i avsnitt B i bilaga I avlägsnas eller läggs till, ska det förfarande som anges i artikel 17 tillämpas på delegerade akter som antas enligt denna punkt.

Ändringsförslag 64

Ändringsförslag 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – led ba (nytt)

Artikel 16 – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | ba) | Kommissionen får avlägsna produkter från förteckningen i synnerhet om produkterna mot bakgrund av den snabbt föränderliga tekniska utvecklingen under tiden blivit lätt tillgängliga eller tekniskt lätt modifierbara produkter av låg kvalitet eller massprodukter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

ba)

ba)

Kommissionen får avlägsna produkter från förteckningen i synnerhet om produkterna mot bakgrund av den snabbt föränderliga tekniska utvecklingen under tiden blivit lätt tillgängliga eller tekniskt lätt modifierbara produkter av låg kvalitet eller massprodukter.

Kommissionen får avlägsna produkter från förteckningen i synnerhet om produkterna mot bakgrund av den snabbt föränderliga tekniska utvecklingen under tiden blivit lätt tillgängliga eller tekniskt lätt modifierbara produkter av låg kvalitet eller massprodukter.

Ändringsförslag 65

Ändringsförslag 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2a (ny)

Artikel 16 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Avsnitt B i bilaga I ska begränsas när det gäller tillämpningsområdet till enbart it-övervakningsprodukter och ska inte innehålla några produkter som förtecknas i avsnitt A i bilaga I. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

2a.
     
  Avsnitt B i bilaga I ska begränsas när det gäller tillämpningsområdet till enbart it-övervakningsprodukter och ska inte innehålla några produkter som förtecknas i avsnitt A i bilaga I.

Ändringsförslag 66

Ändringsförslag 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 5

Artikel 18 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna utarbeta
  en vägledning
  för att stödja samarbetet mellan licensierings- och tullmyndigheter. | 5.   Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna utarbeta
  riktlinjer
  för att stödja samarbetet mellan licensierings- och tullmyndigheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

5.   Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna utarbeta
  en vägledning
  för att stödja samarbetet mellan licensierings- och tullmyndigheter.

5.   Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna utarbeta
  riktlinjer
  för att stödja samarbetet mellan licensierings- och tullmyndigheter.

Ändringsförslag 67

Ändringsförslag 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 2 – led a

Artikel 20 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| a) | information
  om tillämpningen av kontroller,
  inbegripet licensieringsuppgifter (licensernas antal, värde och typ och därmed sammanhängande destinationer, antal användare av generella och globala tillstånd, antal aktörer med interna efterlevnadsprogram, handläggningstider, volym och värde på den handel som omfattas av överföringar inom EU etc.), och, vid behov, uppgifter om export av produkter med dubbla användningsområden som utförs i andra medlemsstater, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

a)

information
  om tillämpningen av kontroller,
  inbegripet licensieringsuppgifter (licensernas antal, värde och typ och därmed sammanhängande destinationer, antal användare av generella och globala tillstånd, antal aktörer med interna efterlevnadsprogram, handläggningstider, volym och värde på den handel som omfattas av överföringar inom EU etc.), och, vid behov, uppgifter om export av produkter med dubbla användningsområden som utförs i andra medlemsstater,

information

inbegripet licensieringsuppgifter (licensernas antal, värde och typ och därmed sammanhängande destinationer, antal användare av generella och globala tillstånd, antal aktörer med interna efterlevnadsprogram, handläggningstider, volym och värde på den handel som omfattas av överföringar inom EU etc.), och, vid behov, uppgifter om export av produkter med dubbla användningsområden som utförs i andra medlemsstater,

| a) | all information
  om tillämpningen av kontroller, |
| --- | --- |

a)

all information
  om tillämpningen av kontroller,

all information

Ändringsförslag 68

Ändringsförslag 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 2 – led b

Artikel 20 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| b) | information
  om genomdrivande av kontroller, inbegripet uppgifter om exportörer som fråntagits rätten att använda nationella eller unionens generella exporttillstånd, rapporter om kränkningar, beslagtaganden och tillämpning av andra påföljder, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

b)

information
  om genomdrivande av kontroller, inbegripet uppgifter om exportörer som fråntagits rätten att använda nationella eller unionens generella exporttillstånd, rapporter om kränkningar, beslagtaganden och tillämpning av andra påföljder,

information

| b) | all information
  om genomdrivande av kontroller, inbegripet uppgifter om exportörer som fråntagits rätten att använda nationella eller unionens generella exporttillstånd,
  alla
  rapporter om kränkningar, beslagtaganden och tillämpning av andra påföljder, |
| --- | --- |

b)

all information
  om genomdrivande av kontroller, inbegripet uppgifter om exportörer som fråntagits rätten att använda nationella eller unionens generella exporttillstånd,
  alla
  rapporter om kränkningar, beslagtaganden och tillämpning av andra påföljder,

all information

alla

Ändringsförslag 69

Ändringsförslag 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 2 – led c

Artikel 20 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| c) | uppgifter
  om känsliga slutanvändare, om aktörer som deltar i misstänkt upphandlingsverksamhet och
  , om sådana uppgifter är tillgängliga,
  om transportvägar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

c)

uppgifter
  om känsliga slutanvändare, om aktörer som deltar i misstänkt upphandlingsverksamhet och
  , om sådana uppgifter är tillgängliga,
  om transportvägar.

uppgifter

, om sådana uppgifter är tillgängliga,

| c) | alla uppgifter
  om känsliga slutanvändare, om aktörer som deltar i misstänkt upphandlingsverksamhet och om transportvägar. |
| --- | --- |

c)

alla uppgifter
  om känsliga slutanvändare, om aktörer som deltar i misstänkt upphandlingsverksamhet och om transportvägar.

alla uppgifter

Ändringsförslag 70

Ändringsförslag 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 2

Artikel 21 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   
  Ordföranden för samordningsgruppen
  för produkter med dubbla användningsområden ska, när den anser det nödvändigt, konsultera de exportörer, förmedlare och andra relevanta aktörer som berörs av denna förordning. | 2.   
  Samordningsgruppen
  för produkter med dubbla användningsområden ska, när den anser det nödvändigt, konsultera de exportörer, förmedlare och andra relevanta aktörer som berörs av denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

2.   
  Ordföranden för samordningsgruppen
  för produkter med dubbla användningsområden ska, när den anser det nödvändigt, konsultera de exportörer, förmedlare och andra relevanta aktörer som berörs av denna förordning.

2.   
  Samordningsgruppen
  för produkter med dubbla användningsområden ska, när den anser det nödvändigt, konsultera de exportörer, förmedlare och andra relevanta aktörer som berörs av denna förordning.

Ändringsförslag 71

Ändringsförslag 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 3

Artikel 21 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.   Samordningsgruppen för produkter med dubbla användningsområden ska vid behov inrätta tekniska expertgrupper bestående av sakkunniga från medlemsstaterna för att granska särskilda frågor som rör genomförandet av kontroller, inbegripet frågor om uppdatering av unionens kontrollförteckningar i bilaga I. De tekniska expertgrupperna ska
  vid behov
  konsultera exportörer, förmedlare och andra relevanta aktörer som berörs av denna förordning. | 3.   Samordningsgruppen för produkter med dubbla användningsområden ska vid behov inrätta tekniska expertgrupper bestående av sakkunniga från medlemsstaterna för att granska särskilda frågor som rör genomförandet av kontroller, inbegripet frågor om uppdatering av unionens kontrollförteckningar i 
  avsnitt B i
  bilaga I. De tekniska expertgrupperna ska konsultera exportörer, förmedlare
  , organisationer inom det civila samhället
  och andra relevanta aktörer som berörs av denna förordning.
  Samordningsgruppen för produkter med dubbla användningsområden ska särskilt inrätta en teknisk arbetsgrupp för bedömningskriterier i enlighet med artikel 4 första stycket led d och artikel 14 första stycket led b och för utarbetandet av riktlinjer för tillbörlig aktsamhet, i samråd med en oberoende expertgrupp, den akademiska världen och det civila samhällets organisationer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

3.   Samordningsgruppen för produkter med dubbla användningsområden ska vid behov inrätta tekniska expertgrupper bestående av sakkunniga från medlemsstaterna för att granska särskilda frågor som rör genomförandet av kontroller, inbegripet frågor om uppdatering av unionens kontrollförteckningar i bilaga I. De tekniska expertgrupperna ska
  vid behov
  konsultera exportörer, förmedlare och andra relevanta aktörer som berörs av denna förordning.

3.   Samordningsgruppen för produkter med dubbla användningsområden ska vid behov inrätta tekniska expertgrupper bestående av sakkunniga från medlemsstaterna för att granska särskilda frågor som rör genomförandet av kontroller, inbegripet frågor om uppdatering av unionens kontrollförteckningar i 
  avsnitt B i
  bilaga I. De tekniska expertgrupperna ska konsultera exportörer, förmedlare
  , organisationer inom det civila samhället
  och andra relevanta aktörer som berörs av denna förordning.
  Samordningsgruppen för produkter med dubbla användningsområden ska särskilt inrätta en teknisk arbetsgrupp för bedömningskriterier i enlighet med artikel 4 första stycket led d och artikel 14 första stycket led b och för utarbetandet av riktlinjer för tillbörlig aktsamhet, i samråd med en oberoende expertgrupp, den akademiska världen och det civila samhällets organisationer.

Ändringsförslag 72

Ändringsförslag 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 1

Artikel 22 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Varje medlemsstat ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa en korrekt tillämpning av samtliga bestämmelser i denna förordning. Den ska särskilt fastställa påföljder vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning eller av de bestämmelser som antas för dess tillämpning. Dessa sanktioner ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. | 1.   Varje medlemsstat ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa en korrekt tillämpning av samtliga bestämmelser i denna förordning. Den ska särskilt fastställa påföljder vid överträdelser
  , underlättande av överträdelser och kringgående
  av bestämmelserna i denna förordning eller av de bestämmelser som antas för dess tillämpning. Dessa sanktioner ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.
  Åtgärderna ska inbegripa regelbundna riskbaserade granskningar av exportörer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

1.   Varje medlemsstat ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa en korrekt tillämpning av samtliga bestämmelser i denna förordning. Den ska särskilt fastställa påföljder vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning eller av de bestämmelser som antas för dess tillämpning. Dessa sanktioner ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.

1.   Varje medlemsstat ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa en korrekt tillämpning av samtliga bestämmelser i denna förordning. Den ska särskilt fastställa påföljder vid överträdelser
  , underlättande av överträdelser och kringgående
  av bestämmelserna i denna förordning eller av de bestämmelser som antas för dess tillämpning. Dessa sanktioner ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.
  Åtgärderna ska inbegripa regelbundna riskbaserade granskningar av exportörer.

Ändringsförslag 73

Ändringsförslag 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 2

Artikel 22 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Samordningsgruppen för produkter med dubbla användningsområden ska inrätta en mekanism för samordning av genomdrivandet för att upprätta ett direkt samarbete och informationsutbyte mellan behöriga myndigheter och genomdrivandeorgan. | 2.   Samordningsgruppen för produkter med dubbla användningsområden ska inrätta en mekanism för samordning av genomdrivandet för att upprätta ett direkt samarbete och informationsutbyte mellan behöriga myndigheter och genomdrivandeorgan
  och för att tillhandahålla enhetliga kriterier för licensieringsbeslut
  .
  Efter kommissionens bedömning av de bestämmelser om påföljder som fastställts av medlemsstaterna, ska denna mekanism tillhandahålla möjligheter att fastställa påföljder av liknande karaktär och med liknande effekt för överträdelser av denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

2.   Samordningsgruppen för produkter med dubbla användningsområden ska inrätta en mekanism för samordning av genomdrivandet för att upprätta ett direkt samarbete och informationsutbyte mellan behöriga myndigheter och genomdrivandeorgan.

2.   Samordningsgruppen för produkter med dubbla användningsområden ska inrätta en mekanism för samordning av genomdrivandet för att upprätta ett direkt samarbete och informationsutbyte mellan behöriga myndigheter och genomdrivandeorgan
  och för att tillhandahålla enhetliga kriterier för licensieringsbeslut
  .
  Efter kommissionens bedömning av de bestämmelser om påföljder som fastställts av medlemsstaterna, ska denna mekanism tillhandahålla möjligheter att fastställa påföljder av liknande karaktär och med liknande effekt för överträdelser av denna förordning.

Ändringsförslag 74

Ändringsförslag 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 1

Artikel 24 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen och rådet ska vid behov tillhandahålla
  vägledning och/eller rekommendationer
  om bästa praxis för de frågor som avses i denna förordning för att säkerställa att unionens ordning för exportkontroll är effektiv och genomförs på ett konsekvent sätt. De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska också vid behov tillhandahålla kompletterande vägledning för exportörer, förmedlare och transitoperatörer som är bosatta eller etablerade i den medlemsstaten. | 1.   Kommissionen och rådet ska vid behov tillhandahålla
  riktlinjer
  om bästa praxis för de frågor som avses i denna förordning för att säkerställa att unionens ordning för exportkontroll är effektiv och genomförs på ett konsekvent sätt. De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska också vid behov tillhandahålla kompletterande vägledning för exportörer,
  särskilt små och medelstora företag,
  förmedlare och transitoperatörer som är bosatta eller etablerade i den medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

1.   Kommissionen och rådet ska vid behov tillhandahålla
  vägledning och/eller rekommendationer
  om bästa praxis för de frågor som avses i denna förordning för att säkerställa att unionens ordning för exportkontroll är effektiv och genomförs på ett konsekvent sätt. De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska också vid behov tillhandahålla kompletterande vägledning för exportörer, förmedlare och transitoperatörer som är bosatta eller etablerade i den medlemsstaten.

1.   Kommissionen och rådet ska vid behov tillhandahålla
  riktlinjer
  om bästa praxis för de frågor som avses i denna förordning för att säkerställa att unionens ordning för exportkontroll är effektiv och genomförs på ett konsekvent sätt. De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska också vid behov tillhandahålla kompletterande vägledning för exportörer,
  särskilt små och medelstora företag,
  förmedlare och transitoperatörer som är bosatta eller etablerade i den medlemsstaten.

Ändringsförslag 75

Ändringsförslag 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 2 – stycke 2

Artikel 24 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska förse kommissionen med alla relevanta uppgifter som den behöver för att utarbeta denna rapport. Den årliga rapporten ska vara offentlig. | Medlemsstaterna ska förse kommissionen med alla relevanta uppgifter som den behöver för att utarbeta denna rapport. Den årliga rapporten ska vara offentlig.
  Medlemsstaterna ska också offentliggöra, åtminstone varje kvartal och på ett lättillgängligt sätt, meningsfull information om varje licens med beaktande av typen av licens, värdet, omfattningen, typen av utrustning, en beskrivning av produkten, slutanvändaren och slutanvändningen, bestämmelselandet, samt information om godkännande eller avslag på licensansökningen. Kommissionen och medlemsstaterna ska beakta berörda fysiska och juridiska personers berättigade intresse av att deras affärshemligheter inte röjs. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

Medlemsstaterna ska förse kommissionen med alla relevanta uppgifter som den behöver för att utarbeta denna rapport. Den årliga rapporten ska vara offentlig.

Medlemsstaterna ska förse kommissionen med alla relevanta uppgifter som den behöver för att utarbeta denna rapport. Den årliga rapporten ska vara offentlig.
  Medlemsstaterna ska också offentliggöra, åtminstone varje kvartal och på ett lättillgängligt sätt, meningsfull information om varje licens med beaktande av typen av licens, värdet, omfattningen, typen av utrustning, en beskrivning av produkten, slutanvändaren och slutanvändningen, bestämmelselandet, samt information om godkännande eller avslag på licensansökningen. Kommissionen och medlemsstaterna ska beakta berörda fysiska och juridiska personers berättigade intresse av att deras affärshemligheter inte röjs.

Medlemsstaterna ska också offentliggöra, åtminstone varje kvartal och på ett lättillgängligt sätt, meningsfull information om varje licens med beaktande av typen av licens, värdet, omfattningen, typen av utrustning, en beskrivning av produkten, slutanvändaren och slutanvändningen, bestämmelselandet, samt information om godkännande eller avslag på licensansökningen. Kommissionen och medlemsstaterna ska beakta berörda fysiska och juridiska personers berättigade intresse av att deras affärshemligheter inte röjs.

Ändringsförslag 76

Ändringsförslag 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 3 – stycke 1

Artikel 24 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Mellan fem och sju år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas ska kommissionen göra en utvärdering av denna förordning och rapportera de viktigaste resultaten till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. | Mellan fem och sju år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas ska kommissionen göra en utvärdering av denna förordning och rapportera de viktigaste resultaten till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.
  Denna utvärdering ska inbegripa ett förslag om att stryka kryptografi i del 2 i kategori 5 i avsnitt A i bilaga I. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

Mellan fem och sju år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas ska kommissionen göra en utvärdering av denna förordning och rapportera de viktigaste resultaten till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

Mellan fem och sju år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas ska kommissionen göra en utvärdering av denna förordning och rapportera de viktigaste resultaten till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.
  Denna utvärdering ska inbegripa ett förslag om att stryka kryptografi i del 2 i kategori 5 i avsnitt A i bilaga I.

Denna utvärdering ska inbegripa ett förslag om att stryka kryptografi i del 2 i kategori 5 i avsnitt A i bilaga I.

Ändringsförslag 77

Ändringsförslag 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1 – led d

Artikel 25 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| d) | Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden
  , om detta är känt
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

d)

Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden
  , om detta är känt
  .

, om detta är känt

| d) | Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

d)

Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden.

Ändringsförslag 78

Ändringsförslag 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 3

Artikel 25 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.   De register eller förteckningar och dokument som avses i punkterna 1 och 2 ska bevaras i minst
  tre
  år från utgången av det kalenderår under vilket exporten ägde rum eller förmedlingstjänsterna eller de tekniska assistanstjänsterna tillhandahölls. De ska på begäran framläggas för den behöriga myndigheten . | 3.   De register eller förteckningar och dokument som avses i punkterna 1 och 2 ska bevaras i minst
  fem
  år från utgången av det kalenderår under vilket exporten ägde rum eller förmedlingstjänsterna eller de tekniska assistanstjänsterna tillhandahölls. De ska på begäran framläggas för den behöriga myndigheten . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

3.   De register eller förteckningar och dokument som avses i punkterna 1 och 2 ska bevaras i minst
  tre
  år från utgången av det kalenderår under vilket exporten ägde rum eller förmedlingstjänsterna eller de tekniska assistanstjänsterna tillhandahölls. De ska på begäran framläggas för den behöriga myndigheten .

3.   De register eller förteckningar och dokument som avses i punkterna 1 och 2 ska bevaras i minst
  fem
  år från utgången av det kalenderår under vilket exporten ägde rum eller förmedlingstjänsterna eller de tekniska assistanstjänsterna tillhandahölls. De ska på begäran framläggas för den behöriga myndigheten .

Ändringsförslag 79

Ändringsförslag 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 1

Artikel 27 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen och de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska vid behov genomföra ett regelbundet och ömsesidigt utbyte av information med tredjeländer. | 1.   Kommissionen och de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska, vid behov
  , delta i relevanta internationella organisationer såsom OECD och de multilaterala exportkontrollsystem som de är en del av för att främja internationell efterlevnad av förteckningen över it-övervakningsprodukter som är föremål för exportkontroller i avsnitt B i bilaga I samt, vid behov,
  genomföra ett regelbundet och ömsesidigt utbyte av information med tredjeländer
  , bland annat i samband med den dialog om produkter med dubbla användningsområden som anges i unionens partnerskaps- och samarbetsavtal samt strategiska partnerskapsavtal, bidra till kapacitetsuppbyggnad och främja konvergens uppåt. Kommissionen ska årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om sådan verksamhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

1.   Kommissionen och de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska vid behov genomföra ett regelbundet och ömsesidigt utbyte av information med tredjeländer.

1.   Kommissionen och de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska, vid behov
  , delta i relevanta internationella organisationer såsom OECD och de multilaterala exportkontrollsystem som de är en del av för att främja internationell efterlevnad av förteckningen över it-övervakningsprodukter som är föremål för exportkontroller i avsnitt B i bilaga I samt, vid behov,
  genomföra ett regelbundet och ömsesidigt utbyte av information med tredjeländer
  , bland annat i samband med den dialog om produkter med dubbla användningsområden som anges i unionens partnerskaps- och samarbetsavtal samt strategiska partnerskapsavtal, bidra till kapacitetsuppbyggnad och främja konvergens uppåt. Kommissionen ska årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om sådan verksamhet.

Ändringsförslag 80

Ändringsförslag 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – Avsnitt A – DEFINITION AV TERMER SOM ANVÄNDS I DENNA BILAGA

Bilaga I – Avsnitt A – DEFINITION AV TERMER SOM ANVÄNDS I DENNA BILAGA

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| ”Intrångsprogram” (4) är ”programvara” som är särskilt konstruerad eller modifierad för att
  undvika upptäckt med ”övervakningsverktyg”
  eller
  för att övervinna en dators
  eller
  en nätverkskapabel enhets ”skyddande motåtgärder”
  , och som kan utföra något av följande: | ”Intrångsprogram” (4) är ”programvara” som är särskilt konstruerad eller modifierad för att
  köras
  eller
  installeras utan tillstånd från ägarna
  eller
  administratörerna av datorer eller nätverkskapabla enheter
  , och som kan utföra något av följande: |
| a) | Extraktion
  av data eller information från en dator eller en nätverkskapabel enhet, eller ändring av systemdata eller användardata, eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

”Intrångsprogram” (4) är ”programvara” som är särskilt konstruerad eller modifierad för att
  undvika upptäckt med ”övervakningsverktyg”
  eller
  för att övervinna en dators
  eller
  en nätverkskapabel enhets ”skyddande motåtgärder”
  , och som kan utföra något av följande:

undvika upptäckt med ”övervakningsverktyg”

för att övervinna en dators

en nätverkskapabel enhets ”skyddande motåtgärder”

”Intrångsprogram” (4) är ”programvara” som är särskilt konstruerad eller modifierad för att
  köras
  eller
  installeras utan tillstånd från ägarna
  eller
  administratörerna av datorer eller nätverkskapabla enheter
  , och som kan utföra något av följande:

köras

installeras utan tillstånd från ägarna

administratörerna av datorer eller nätverkskapabla enheter

a)

Extraktion
  av data eller information från en dator eller en nätverkskapabel enhet, eller ändring av systemdata eller användardata, eller

Extraktion

| a) | Otillåten extraktion
  av data eller information från en dator eller en nätverkskapabel enhet, eller ändring av systemdata eller användardata, eller |
| --- | --- |

a)

Otillåten extraktion
  av data eller information från en dator eller en nätverkskapabel enhet, eller ändring av systemdata eller användardata, eller

Otillåten extraktion

| b) | ändring av
  den normala exekveringsvägen för program eller processer för att medge exekvering
  av
  instruktioner
  som
  kommer utifrån
  . |
| --- | --- |

b)

ändring av
  den normala exekveringsvägen för program eller processer för att medge exekvering
  av
  instruktioner
  som
  kommer utifrån
  .

den normala exekveringsvägen för program eller processer för att medge exekvering

instruktioner

kommer utifrån

| b) | ändring av
  systemdata eller användardata i syfte att underlätta tillgången till uppgifter som lagras på en dator eller en nätverkskapabel enhet
  av
  andra parter än de parter
  som
  har getts tillstånd av ägaren av datorn eller den nätverkskapabla enheten
  . |
| --- | --- |

b)

ändring av
  systemdata eller användardata i syfte att underlätta tillgången till uppgifter som lagras på en dator eller en nätverkskapabel enhet
  av
  andra parter än de parter
  som
  har getts tillstånd av ägaren av datorn eller den nätverkskapabla enheten
  .

systemdata eller användardata i syfte att underlätta tillgången till uppgifter som lagras på en dator eller en nätverkskapabel enhet

andra parter än de parter

har getts tillstånd av ägaren av datorn eller den nätverkskapabla enheten

Anmärkningar:

Anmärkningar:

| 1. | ”Intrångsprogram” omfattar inte något av följande: |
| --- | --- |

1.

”Intrångsprogram” omfattar inte något av följande:

| 1. | ”Intrångsprogram” omfattar inte något av följande: |
| --- | --- |

1.

”Intrångsprogram” omfattar inte något av följande:

| | a) | Hypervisorer, felsökningsprogram eller verktyg för dekompilering av programvara, |
| --- | --- | --- |

a)

Hypervisorer, felsökningsprogram eller verktyg för dekompilering av programvara,

| | a) | Hypervisorer, felsökningsprogram eller verktyg för dekompilering av programvara, |
| --- | --- | --- |

a)

Hypervisorer, felsökningsprogram eller verktyg för dekompilering av programvara,

| | b) | ”programvara” för hantering av digitala rättigheter (Digital Rights Management, DRM), eller |
| --- | --- | --- |

b)

”programvara” för hantering av digitala rättigheter (Digital Rights Management, DRM), eller

| | b) | ”programvara” för hantering av digitala rättigheter (Digital Rights Management, DRM), eller |
| --- | --- | --- |

b)

”programvara” för hantering av digitala rättigheter (Digital Rights Management, DRM), eller

| | c) | ”programvara” som är utformad för att kunna installeras av
  tillverkare,
  administratörer eller användare för att spåra
  eller
  återställa tillgångar. |
| --- | --- | --- |

c)

”programvara” som är utformad för att kunna installeras av
  tillverkare,
  administratörer eller användare för att spåra
  eller
  återställa tillgångar.

tillverkare,

eller

| | c) | ”programvara” som är utformad för att kunna installeras av administratörer eller användare för att spåra
  tillgångar,
  återställa tillgångar
  eller utföra säkerhetstestning av informations- och kommunikationsteknik, |
| --- | --- | --- |

c)

”programvara” som är utformad för att kunna installeras av administratörer eller användare för att spåra
  tillgångar,
  återställa tillgångar
  eller utföra säkerhetstestning av informations- och kommunikationsteknik,

tillgångar,

eller utföra säkerhetstestning av informations- och kommunikationsteknik,

| | ca) | ”programvara” som distribueras med det uttryckliga syftet att bidra till att upptäcka, undanröja eller förhindra dess exekvering på obehöriga parters datorer eller nätverkskapabla enheter. |
| --- | --- | --- |

ca)

ca)

”programvara” som distribueras med det uttryckliga syftet att bidra till att upptäcka, undanröja eller förhindra dess exekvering på obehöriga parters datorer eller nätverkskapabla enheter.

”programvara” som distribueras med det uttryckliga syftet att bidra till att upptäcka, undanröja eller förhindra dess exekvering på obehöriga parters datorer eller nätverkskapabla enheter.

| 2. | Nätverkskapabla enheter innefattar mobila enheter och smarta mätare. |
| --- | --- |

2.

Nätverkskapabla enheter innefattar mobila enheter och smarta mätare.

| 2. | Nätverkskapabla enheter innefattar mobila enheter och smarta mätare. |
| --- | --- |

2.

Nätverkskapabla enheter innefattar mobila enheter och smarta mätare.

Tekniska anmärkningar:

Tekniska anmärkningar:

| 1. | ”Övervakningsverktyg”
  :
  ”programvara” eller maskinvara som övervakar systembeteenden eller processer som körs på en enhet. Detta innefattar antivirusprodukter (AV), produkter för ändpunktssäkerhet, personliga säkerhetsprodukter (Personal Security Products, PSP), intrångsdetekteringssystem (Intrusion Detection Systems, IDS), system för förebyggande av intrång (Intrusion Prevention Systems, IPS) eller brandväggar. |
| --- | --- |

1.

”Övervakningsverktyg”
  :
  ”programvara” eller maskinvara som övervakar systembeteenden eller processer som körs på en enhet. Detta innefattar antivirusprodukter (AV), produkter för ändpunktssäkerhet, personliga säkerhetsprodukter (Personal Security Products, PSP), intrångsdetekteringssystem (Intrusion Detection Systems, IDS), system för förebyggande av intrång (Intrusion Prevention Systems, IPS) eller brandväggar.

”Övervakningsverktyg”

”programvara” eller maskinvara som övervakar systembeteenden eller processer som körs på en enhet. Detta innefattar antivirusprodukter (AV), produkter för ändpunktssäkerhet, personliga säkerhetsprodukter (Personal Security Products, PSP), intrångsdetekteringssystem (Intrusion Detection Systems, IDS), system för förebyggande av intrång (Intrusion Prevention Systems, IPS) eller brandväggar.

| 1. | Tillstånd: informerat samtycke från användaren (dvs. en konkret bekräftelse på att användaren har förstått egenskaperna, verkningarna och de framtida följderna av en åtgärd och godkänner genomförandet av åtgärden). |
| --- | --- |

1.

Tillstånd: informerat samtycke från användaren (dvs. en konkret bekräftelse på att användaren har förstått egenskaperna, verkningarna och de framtida följderna av en åtgärd och godkänner genomförandet av åtgärden).

| 2. | Med ”skyddande motåtgärder” avses tekniker som är utformade för att se till att kod kan exekveras på ett säkert sätt, t.ex. dataexekveringsskydd (Data Execution Prevention, DEP), ASLR-skydd (Address Space Layout Randomization) eller sandlådeteknik. |
| --- | --- |

2.

2.

Med ”skyddande motåtgärder” avses tekniker som är utformade för att se till att kod kan exekveras på ett säkert sätt, t.ex. dataexekveringsskydd (Data Execution Prevention, DEP), ASLR-skydd (Address Space Layout Randomization) eller sandlådeteknik.

| 2. | Säkerhetstestning av informations- och kommunikationsteknik: upptäckt och bedömning av statisk eller dynamisk risk, sårbarhet, fel eller brister som påverkar programvara, nätverk, datorer, nätverkskapabla enheter och komponenter eller beroendet av dessa, med avseende på att mildra faktorer som inverkar negativt på en säker drift, användning eller installation. |
| --- | --- |

2.

2.

Säkerhetstestning av informations- och kommunikationsteknik: upptäckt och bedömning av statisk eller dynamisk risk, sårbarhet, fel eller brister som påverkar programvara, nätverk, datorer, nätverkskapabla enheter och komponenter eller beroendet av dessa, med avseende på att mildra faktorer som inverkar negativt på en säker drift, användning eller installation.

Ändringsförslag 81

Ändringsförslag 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – avsnitt B – rubriken

Bilaga I – avsnitt B – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| B. | FÖRTECKNING ÖVER ANDRA PRODUKTER MED DUBBLA ANVÄNDNINGSOMRÅDEN |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

B.

FÖRTECKNING ÖVER ANDRA PRODUKTER MED DUBBLA ANVÄNDNINGSOMRÅDEN

| B. | FÖRTECKNING ÖVER IT-ÖVERVAKNINGSTEKNIK |
| --- | --- |

B.

FÖRTECKNING ÖVER IT-ÖVERVAKNINGSTEKNIK

Ändringsförslag 82

Ändringsförslag 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – avsnitt B – kategori 10 – led 10A001 – Teknisk anmärkning – led ea (nytt)

Bilaga I – avsnitt B – kategori 10 – led 10A001 – Teknisk anmärkning – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | ea) | Nätverk och säkerhetsforskning i syfte att genomföra godkända tester eller skydda informationssäkerhetssystem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

ea)

ea)

Nätverk och säkerhetsforskning i syfte att genomföra godkända tester eller skydda informationssäkerhetssystem.

Nätverk och säkerhetsforskning i syfte att genomföra godkända tester eller skydda informationssäkerhetssystem.

Ändringsförslag 83

Ändringsförslag 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – avsnitt A – del 3 – punkt 3

Bilaga II – avsnitt A – del 3 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3. | Varje exportör som avser
  att
  använda detta tillstånd ska registrera
  sig före den första användningen av detta tillstånd
  hos den behöriga myndigheten i den medlemsstat där han är bosatt eller etablerad
  . Registreringen ska vara automatisk och erkännas av
  den
  behöriga
  myndigheten
  till exportören inom tio arbetsdagar från mottagandet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

3.

Varje exportör som avser
  att
  använda detta tillstånd ska registrera
  sig före den första användningen av detta tillstånd
  hos den behöriga myndigheten i den medlemsstat där han är bosatt eller etablerad
  . Registreringen ska vara automatisk och erkännas av
  den
  behöriga
  myndigheten
  till exportören inom tio arbetsdagar från mottagandet.

Varje exportör som avser

använda detta tillstånd ska registrera

hos den behöriga myndigheten i den medlemsstat där han är bosatt eller etablerad

den

myndigheten

| 3. | En medlemsstat kan kräva
  att
  en exportör som är etablerad i den medlemsstaten registrerar
  sig före den första användningen av detta tillstånd. Registreringen ska vara automatisk och erkännas av
  de
  behöriga
  myndigheterna
  till exportören
  utan dröjsmål, och under alla omständigheter
  inom tio arbetsdagar från mottagandet. |
| --- | --- |

3.

En medlemsstat kan kräva
  att
  en exportör som är etablerad i den medlemsstaten registrerar
  sig före den första användningen av detta tillstånd. Registreringen ska vara automatisk och erkännas av
  de
  behöriga
  myndigheterna
  till exportören
  utan dröjsmål, och under alla omständigheter
  inom tio arbetsdagar från mottagandet.

En medlemsstat kan kräva

en exportör som är etablerad i den medlemsstaten registrerar

de

myndigheterna

utan dröjsmål, och under alla omständigheter

Ändringsförslag 84

Ändringsförslag 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – avsnitt A – del 3 – punkt 4

Bilaga II – avsnitt A – del 3 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4. | Den registrerade exportören ska anmäla den första användningen av detta tillstånd till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där denne är bosatt eller etablerad, senast
  tio
  dagar
  före dagen för
  den första exporten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

4.

Den registrerade exportören ska anmäla den första användningen av detta tillstånd till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där denne är bosatt eller etablerad, senast
  tio
  dagar
  före dagen för
  den första exporten.

tio

före dagen för

| 4. | Den registrerade exportören ska anmäla den första användningen av detta tillstånd till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där denne är bosatt eller etablerad, senast
  30
  dagar
  efter den dag då
  den första exporten
  ägde rum
  . |
| --- | --- |

4.

Den registrerade exportören ska anmäla den första användningen av detta tillstånd till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där denne är bosatt eller etablerad, senast
  30
  dagar
  efter den dag då
  den första exporten
  ägde rum
  .

30

efter den dag då

ägde rum

Ändringsförslag 85

Ändringsförslag 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – avsnitt A – del 3 – punkt 5 – led 4

Bilaga II – avsnitt A – del 3 – punkt 5 – led 4

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4. | Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden
  , om detta är känt
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

4.

Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden
  , om detta är känt
  .

, om detta är känt

| 4. | Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

4.

Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden.

Ändringsförslag 86

Ändringsförslag 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – avsnitt B – del 3 – punkt 3

Bilaga II – avsnitt B – del 3 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3. | Varje
  exportör som
  avser att använda detta tillstånd ska registrera
  sig före den första användningen av detta tillstånd
  hos den behöriga myndigheten i den medlemsstat där han är bosatt eller etablerad
  . Registreringen ska vara automatisk och erkännas av
  den
  behöriga
  myndigheten
  till exportören inom tio arbetsdagar från mottagandet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

3.

Varje
  exportör som
  avser att använda detta tillstånd ska registrera
  sig före den första användningen av detta tillstånd
  hos den behöriga myndigheten i den medlemsstat där han är bosatt eller etablerad
  . Registreringen ska vara automatisk och erkännas av
  den
  behöriga
  myndigheten
  till exportören inom tio arbetsdagar från mottagandet.

Varje

avser att använda detta tillstånd ska registrera

hos den behöriga myndigheten i den medlemsstat där han är bosatt eller etablerad

den

myndigheten

| 3. | En medlemsstat kan kräva att en
  exportör som
  är etablerad i den medlemsstaten registrerar
  sig före den första användningen av detta tillstånd. Registreringen ska vara automatisk och erkännas av
  de
  behöriga
  myndigheterna
  till exportören
  utan dröjsmål, och under alla omständigheter
  inom tio arbetsdagar från mottagandet. |
| --- | --- |

3.

En medlemsstat kan kräva att en
  exportör som
  är etablerad i den medlemsstaten registrerar
  sig före den första användningen av detta tillstånd. Registreringen ska vara automatisk och erkännas av
  de
  behöriga
  myndigheterna
  till exportören
  utan dröjsmål, och under alla omständigheter
  inom tio arbetsdagar från mottagandet.

En medlemsstat kan kräva att en

är etablerad i den medlemsstaten registrerar

de

myndigheterna

utan dröjsmål, och under alla omständigheter

Ändringsförslag 87

Ändringsförslag 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – avsnitt B – del 3 – punkt 5 – led 4

Bilaga II – avsnitt B – del 3 – punkt 5 – led 4

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4. | Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden
  , om detta är känt
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

4.

Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden
  , om detta är känt
  .

, om detta är känt

| 4. | Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

4.

Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden.

Ändringsförslag 88

Ändringsförslag 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – avsnitt C – del 3 – punkt 5

Bilaga II – avsnitt C – del 3 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5. | Den registrerade exportören ska anmäla den första användningen av detta tillstånd till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där
  denne
  är bosatt eller etablerad, senast
  tio
  dagar före
  dagen
  för den
  första exporten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

5.

Den registrerade exportören ska anmäla den första användningen av detta tillstånd till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där
  denne
  är bosatt eller etablerad, senast
  tio
  dagar före
  dagen
  för den
  första exporten
  .

denne

tio

dagen

första exporten

| 5. | Den registrerade exportören ska anmäla den första användningen av detta tillstånd till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där
  han eller hon
  är bosatt eller etablerad, senast
  30
  dagar
  efter den dag då den första exporten ägde rum eller, alternativt, och i enlighet med ett krav från den behöriga myndigheten i den medlemsstat där exportören är etablerad,
  före
  den första användningen av detta tillstånd. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen vilken mekanism för anmälan som valts för detta tillstånd. Kommissionen ska offentliggöra de uppgifter som meddelats
  den
  i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning
  . |
| --- | --- |

5.

Den registrerade exportören ska anmäla den första användningen av detta tillstånd till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där
  han eller hon
  är bosatt eller etablerad, senast
  30
  dagar
  efter den dag då den första exporten ägde rum eller, alternativt, och i enlighet med ett krav från den behöriga myndigheten i den medlemsstat där exportören är etablerad,
  före
  den första användningen av detta tillstånd. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen vilken mekanism för anmälan som valts för detta tillstånd. Kommissionen ska offentliggöra de uppgifter som meddelats
  den
  i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning
  .

han eller hon

30

efter den dag då den första exporten ägde rum eller, alternativt, och i enlighet med ett krav från den behöriga myndigheten i den medlemsstat där exportören är etablerad,

den första användningen av detta tillstånd. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen vilken mekanism för anmälan som valts för detta tillstånd. Kommissionen ska offentliggöra de uppgifter som meddelats

i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning

Ändringsförslag 89

Ändringsförslag 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – avsnitt C – del 3 – punkt 6 – led 4

Bilaga II – avsnitt C – del 3 – punkt 6 – led 4

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4. | Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden
  , om detta är känt
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

4.

Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden
  , om detta är känt
  .

, om detta är känt

| 4. | Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

4.

Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden.

Ändringsförslag 90

Ändringsförslag 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – avsnitt D – del 3 – punkt 6

Bilaga II – avsnitt D – del 3 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 6. | Den registrerade exportören ska anmäla den första användningen av detta tillstånd till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där denne är bosatt eller etablerad, senast
  tio
  dagar före
  dagen
  för den
  första exporten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

6.

Den registrerade exportören ska anmäla den första användningen av detta tillstånd till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där denne är bosatt eller etablerad, senast
  tio
  dagar före
  dagen
  för den
  första exporten
  .

tio

dagen

första exporten

| 6. | Den registrerade exportören ska anmäla den första användningen av detta tillstånd till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där denne är bosatt eller etablerad, senast
  30
  dagar
  efter den dag då den första exporten ägde rum eller, alternativt, och i enlighet med ett krav från den behöriga myndigheten i den medlemsstat där exportören är etablerad,
  före
  den första användningen av detta tillstånd. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen vilken mekanism för anmälan som valts för detta tillstånd. Kommissionen ska offentliggöra de uppgifter som meddelats
  den
  i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning
  . |
| --- | --- |

6.

Den registrerade exportören ska anmäla den första användningen av detta tillstånd till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där denne är bosatt eller etablerad, senast
  30
  dagar
  efter den dag då den första exporten ägde rum eller, alternativt, och i enlighet med ett krav från den behöriga myndigheten i den medlemsstat där exportören är etablerad,
  före
  den första användningen av detta tillstånd. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen vilken mekanism för anmälan som valts för detta tillstånd. Kommissionen ska offentliggöra de uppgifter som meddelats
  den
  i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning
  .

30

efter den dag då den första exporten ägde rum eller, alternativt, och i enlighet med ett krav från den behöriga myndigheten i den medlemsstat där exportören är etablerad,

den första användningen av detta tillstånd. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen vilken mekanism för anmälan som valts för detta tillstånd. Kommissionen ska offentliggöra de uppgifter som meddelats

i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning

Ändringsförslag 91

Ändringsförslag 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – avsnitt D – del 3 – punkt 7 – led 4

Bilaga II – avsnitt D – del 3 – punkt 7 – led 4

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4. | Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden
  , om detta är känt
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

4.

Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden
  , om detta är känt
  .

, om detta är känt

| 4. | Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

4.

Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden.

Ändringsförslag 92

Ändringsförslag 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – avsnitt F – del 3 – punkt 5 – led 4

Bilaga II – avsnitt F – del 3 – punkt 5 – led 4

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4. | Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden
  , om detta är känt
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

4.

Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden
  , om detta är känt
  .

, om detta är känt

| 4. | Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

4.

Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden.

Ändringsförslag 93

Ändringsförslag 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – avsnitt G – del 3 – punkt 8 – led 4

Bilaga II – avsnitt G – del 3 – punkt 8 – led 4

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4. | Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden
  , om detta är känt
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

4.

Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden
  , om detta är känt
  .

, om detta är känt

| 4. | Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

4.

Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden.

Ändringsförslag 94

Ändringsförslag 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – avsnitt 1 – punkt 1 – inledningen

Bilaga II – avsnitt 1 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1. | Detta tillstånd medger överföring av programvara och teknik som förtecknas i del 1 av en exportör som är bosatt eller etablerad i en medlemsstat
  i unionen förutsatt
  att
  produkten endast
  ska användas |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

1.

Detta tillstånd medger överföring av programvara och teknik som förtecknas i del 1 av en exportör som är bosatt eller etablerad i en medlemsstat
  i unionen förutsatt
  att
  produkten endast
  ska användas

i unionen förutsatt

produkten endast

| 1. | Detta tillstånd medger överföring av programvara och teknik som förtecknas i del 1 av
  ett företag som är
  en exportör som är bosatt eller etablerad i en medlemsstat
  till ett systerbolag, dotterbolag eller moderbolag, under förutsättning
  att
  dessa enheter ägs eller kontrolleras av samma moderbolag eller är etablerade i en medlemsstat, och under förutsättning att varan
  ska användas
  för samarbete mellan företag, inklusive kommersiell produktutveckling, forskning, gemensamma tjänster, tillverkning och användning och, när det gäller anställda och orderbehandlare, i enlighet med det avtal genom vilket anställningsförhållandet inrättats. |
| --- | --- |

1.

Detta tillstånd medger överföring av programvara och teknik som förtecknas i del 1 av
  ett företag som är
  en exportör som är bosatt eller etablerad i en medlemsstat
  till ett systerbolag, dotterbolag eller moderbolag, under förutsättning
  att
  dessa enheter ägs eller kontrolleras av samma moderbolag eller är etablerade i en medlemsstat, och under förutsättning att varan
  ska användas
  för samarbete mellan företag, inklusive kommersiell produktutveckling, forskning, gemensamma tjänster, tillverkning och användning och, när det gäller anställda och orderbehandlare, i enlighet med det avtal genom vilket anställningsförhållandet inrättats.

ett företag som är

till ett systerbolag, dotterbolag eller moderbolag, under förutsättning

dessa enheter ägs eller kontrolleras av samma moderbolag eller är etablerade i en medlemsstat, och under förutsättning att varan

för samarbete mellan företag, inklusive kommersiell produktutveckling, forskning, gemensamma tjänster, tillverkning och användning och, när det gäller anställda och orderbehandlare, i enlighet med det avtal genom vilket anställningsförhållandet inrättats.

| | 1. | av exportören eller av en enhet som ägs eller kontrolleras av exportören, |
| --- | --- | --- |

1.

1.

av exportören eller av en enhet som ägs eller kontrolleras av exportören,

Ändringsförslag 95

Ändringsförslag 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – avsnitt H – del 3 – punkt 1 – led 2

Bilaga II – avsnitt H – del 3 – punkt 1 – led 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2. | av anställda hos exportören eller hos en enhet som ägs eller kontrolleras av exportören |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

2.

2.

av anställda hos exportören eller hos en enhet som ägs eller kontrolleras av exportören

utgår

utgår

Ändringsförslag 96

Ändringsförslag 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – avsnitt H – del 3 – punkt 1 – stycke 2

Bilaga II – avsnitt H – del 3 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| i dess eller deras egen verksamhet för kommersiell produktutveckling och, när det gäller anställda, i enlighet med det avtal genom vilket anställningsförhållandet inrättas. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

i dess eller deras egen verksamhet för kommersiell produktutveckling och, när det gäller anställda, i enlighet med det avtal genom vilket anställningsförhållandet inrättas.

i dess eller deras egen verksamhet för kommersiell produktutveckling och, när det gäller anställda, i enlighet med det avtal genom vilket anställningsförhållandet inrättas.

utgår

utgår

Ändringsförslag 97

Ändringsförslag 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – avsnitt I – del 3 – punkt 3 – stycke 1

Bilaga II – avsnitt I – del 3 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Varje
  exportör som
  avser att använda detta tillstånd ska registrera
  sig före den första användningen av detta tillstånd
  hos den behöriga myndigheten i den medlemsstat där han är bosatt eller etablerad
  . Registreringen ska vara automatisk och erkännas av
  den
  behöriga
  myndigheten
  till exportören inom tio arbetsdagar från mottagandet. | En medlemsstat kan kräva att en
  exportör som
  är etablerad i den medlemsstaten registrerar
  sig före den första användningen av detta tillstånd. Registreringen ska vara automatisk och erkännas av
  de
  behöriga
  myndigheterna
  till exportören
  utan dröjsmål, och under alla omständigheter
  inom tio arbetsdagar från mottagandet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

Varje
  exportör som
  avser att använda detta tillstånd ska registrera
  sig före den första användningen av detta tillstånd
  hos den behöriga myndigheten i den medlemsstat där han är bosatt eller etablerad
  . Registreringen ska vara automatisk och erkännas av
  den
  behöriga
  myndigheten
  till exportören inom tio arbetsdagar från mottagandet.

Varje

avser att använda detta tillstånd ska registrera

hos den behöriga myndigheten i den medlemsstat där han är bosatt eller etablerad

den

myndigheten

En medlemsstat kan kräva att en
  exportör som
  är etablerad i den medlemsstaten registrerar
  sig före den första användningen av detta tillstånd. Registreringen ska vara automatisk och erkännas av
  de
  behöriga
  myndigheterna
  till exportören
  utan dröjsmål, och under alla omständigheter
  inom tio arbetsdagar från mottagandet.

En medlemsstat kan kräva att en

är etablerad i den medlemsstaten registrerar

de

myndigheterna

utan dröjsmål, och under alla omständigheter

Ändringsförslag 98

Ändringsförslag 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – avsnitt J – del 3 – punkt 5 – led 4

Bilaga II – avsnitt J – del 3 – punkt 5 – led 4

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4. | Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden
  , om detta är känt
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

4.

Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden
  , om detta är känt
  .

, om detta är känt

| 4. | Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

4.

Slutanvändning och slutanvändare av produkterna med dubbla användningsområden.

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen, (A8-0390/2017).

1

(1a)  
  Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (EUT L 335, 13.12.2008, s. 99).

1a

Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (EUT L 335, 13.12.2008, s. 99).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning).

---

| 19.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 458/224 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 458/224

---

P8_TA(2018)0007

Utnämning av en ledamot av revisionsrätten – Eva Lindström

Europaparlamentets beslut av den 17 januari 2018 om utnämning av Eva Lindström till ledamot av revisionsrätten (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE))

(Samråd)

(2018/C 458/13)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0401/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0401/2017),

| — | med beaktande av artikel 121 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 121 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A8-0003/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A8-0003/2018), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentets budgetkontrollutskott har granskat den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets budgetkontrollutskott har granskat den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| B. | Vid sitt sammanträde den 11 januari 2018 höll budgetkontrollutskottet en utfrågning med rådets kandidat till ämbetet som ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

B.

Vid sitt sammanträde den 11 januari 2018 höll budgetkontrollutskottet en utfrågning med rådets kandidat till ämbetet som ledamot av revisionsrätten.

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker rådets förslag till utnämning av Eva Lindström till ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan. |
| --- | --- |

2.

---

| 19.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 458/225 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 458/225

---

P8_TA(2018)0008

Utnämning av en ledamot av revisionsrätten – Tony James Murphy

Europaparlamentets beslut av den 17 januari 2018 om utnämning av Tony James Murphy till ledamot av revisionsrätten (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE))

(Samråd)

(2018/C 458/14)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0402/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0402/2017),

| — | med beaktande av artikel 121 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 121 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet(A8-0002/2018) och av följande skäl:, |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet(A8-0002/2018) och av följande skäl:,

| A. | Europaparlamentets budgetkontrollutskott granskade sedan den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets budgetkontrollutskott granskade sedan den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| B. | Vid sitt sammanträde den 11 januari 2018 höll budgetkontrollutskottet en utfrågning med rådets kandidat till ämbetet som ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

B.

Vid sitt sammanträde den 11 januari 2018 höll budgetkontrollutskottet en utfrågning med rådets kandidat till ämbetet som ledamot av revisionsrätten.

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker rådets förslag till utnämning av Tony James Murphy till ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmärksamma, och om möjligt låta sig inspireras av, den modell för öppet uttagningsförfarande som Irland har använt sig av när de utnämner sina kandidater. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan. |
| --- | --- |

3.

---

| 19.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 458/226 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 458/226

---

P8_TA(2018)0009

Främjande av användningen av energi från förnybara energikällor ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 17 januari 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (omarbetning) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

(2018/C 458/15)

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Att främja förnybara energiformer är ett av målen för unionens energipolitik. En ökad användning av energi från förnybara energikällor är, tillsammans med energisparande och förbättrad energieffektivitet,
  viktiga komponenter
  i det åtgärdspaket som krävs för att minska växthusgasutsläppen och uppfylla Parisavtalet från 2015 om klimatförändringar, samt unionens ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030,
  bl.a. det bindande målet att till 2030 minska utsläppen i unionen med minst 40 % under 1990 års nivåer
  . Det spelar också en
  viktig
  roll för att trygga energiförsörjningen, stimulera teknisk utveckling och innovation och ge möjligheter till sysselsättning och regional utveckling, särskilt i landsbygdsområden och isolerade områden eller regioner med låg befolkningstäthet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Att främja förnybara energiformer är ett av målen för unionens energipolitik. En ökad användning av energi från förnybara energikällor är, tillsammans med energisparande och förbättrad energieffektivitet,
  viktiga komponenter
  i det åtgärdspaket som krävs för att minska växthusgasutsläppen och uppfylla Parisavtalet från 2015 om klimatförändringar, samt unionens ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030,
  bl.a. det bindande målet att till 2030 minska utsläppen i unionen med minst 40 % under 1990 års nivåer
  . Det spelar också en
  viktig
  roll för att trygga energiförsörjningen, stimulera teknisk utveckling och innovation och ge möjligheter till sysselsättning och regional utveckling, särskilt i landsbygdsområden och isolerade områden eller regioner med låg befolkningstäthet.

| (2) | Att främja förnybara energiformer är ett av målen för unionens energipolitik
  enligt artikel 194.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget)
  . En ökad användning av energi från förnybara energikällor är, tillsammans med energisparande och förbättrad energieffektivitet,
  det viktigaste
  i det åtgärdspaket som krävs för att minska växthusgasutsläppen och uppfylla
  unionens åtagande inom ramen för
  Parisavtalet från 2015 om klimatförändringar
  efter den 21:a konferensen för parterna i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (COP 21) (nedan kallat Parisavtalet)
  ,
  samt tillgodose behovet av att uppnå inhemska netto-nollutsläpp senast 2050
  . Det spelar också en
  grundläggande
  roll för att trygga energiförsörjningen
  och rimliga priser för hållbar energi
  , stimulera teknisk utveckling och innovation
  , såväl som tekniskt och industriellt ledarskap samt skapa miljömässiga och sociala vinster, hälsovinster
  och ge
  stora
  möjligheter till sysselsättning och regional utveckling, särskilt i landsbygdsområden och isolerade områden eller
  i
  regioner med låg befolkningstäthet
  och i territorier som är på väg att delvis avindustrialiseras
  . |
| --- | --- |

(2)

Att främja förnybara energiformer är ett av målen för unionens energipolitik
  enligt artikel 194.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget)
  . En ökad användning av energi från förnybara energikällor är, tillsammans med energisparande och förbättrad energieffektivitet,
  det viktigaste
  i det åtgärdspaket som krävs för att minska växthusgasutsläppen och uppfylla
  unionens åtagande inom ramen för
  Parisavtalet från 2015 om klimatförändringar
  efter den 21:a konferensen för parterna i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (COP 21) (nedan kallat Parisavtalet)
  ,
  samt tillgodose behovet av att uppnå inhemska netto-nollutsläpp senast 2050
  . Det spelar också en
  grundläggande
  roll för att trygga energiförsörjningen
  och rimliga priser för hållbar energi
  , stimulera teknisk utveckling och innovation
  , såväl som tekniskt och industriellt ledarskap samt skapa miljömässiga och sociala vinster, hälsovinster
  och ge
  stora
  möjligheter till sysselsättning och regional utveckling, särskilt i landsbygdsområden och isolerade områden eller
  i
  regioner med låg befolkningstäthet
  och i territorier som är på väg att delvis avindustrialiseras
  .

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Parisavtalet höjde avsevärt den globala ambitionsnivån i fråga om begränsning av klimatförändringar, i och med att de som undertecknat avtalet förband sig till att hålla ökningen av den globala medeltemperaturen betydligt under 2 oC över förindustriell nivå och att fullfölja ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC över förindustriell nivå. Unionen måste ställa sig in på åtskilligt större och snabbare utsläppsminskningar än vad som tidigare planerats för att vi senast 2050 ska ha gått över till ett energisystem med hög energieffektivitet och förnybar energi som grundval. Samtidigt går dessa minskningar att göra till lägre kostnad än vad som tidigare uppskattats, i och med att tekniken för förnybar energi såsom vindkraft och solkraft utvecklas och tas i bruk så snabbt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

Parisavtalet höjde avsevärt den globala ambitionsnivån i fråga om begränsning av klimatförändringar, i och med att de som undertecknat avtalet förband sig till att hålla ökningen av den globala medeltemperaturen betydligt under 2 oC över förindustriell nivå och att fullfölja ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC över förindustriell nivå. Unionen måste ställa sig in på åtskilligt större och snabbare utsläppsminskningar än vad som tidigare planerats för att vi senast 2050 ska ha gått över till ett energisystem med hög energieffektivitet och förnybar energi som grundval. Samtidigt går dessa minskningar att göra till lägre kostnad än vad som tidigare uppskattats, i och med att tekniken för förnybar energi såsom vindkraft och solkraft utvecklas och tas i bruk så snabbt.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Fler tekniska förbättringar,
  fler incitament för användning och utbyggnad av allmänna transportmedel
  , utnyttjande av energieffektiv teknik och främjande av användningen av energi från förnybara energikällor inom el-, värme- och kylsektorn samt inom transportsektorn är, tillsammans med energieffektivitetsåtgärder mycket effektiva sätt att minska utsläppen av växthusgaser i unionen och unionens
  beroende av importerad gas och olja
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Fler tekniska förbättringar,
  fler incitament för användning och utbyggnad av allmänna transportmedel
  , utnyttjande av energieffektiv teknik och främjande av användningen av energi från förnybara energikällor inom el-, värme- och kylsektorn samt inom transportsektorn är, tillsammans med energieffektivitetsåtgärder mycket effektiva sätt att minska utsläppen av växthusgaser i unionen och unionens
  beroende av importerad gas och olja
  .

| (3) | Framför allt minskad energianvändning
  , fler tekniska förbättringar,
  kollektivtrafikutbyggnad
  , utnyttjande av energieffektiv teknik och främjande av användningen av energi från förnybara energikällor inom el-, värme- och kylsektorn samt inom transportsektorn är, tillsammans med energieffektivitetsåtgärder, mycket effektiva sätt att minska utsläppen av växthusgaser i unionen och unionens
  energiberoende
  . |
| --- | --- |

(3)

Framför allt minskad energianvändning
  , fler tekniska förbättringar,
  kollektivtrafikutbyggnad
  , utnyttjande av energieffektiv teknik och främjande av användningen av energi från förnybara energikällor inom el-, värme- och kylsektorn samt inom transportsektorn är, tillsammans med energieffektivitetsåtgärder, mycket effektiva sätt att minska utsläppen av växthusgaser i unionen och unionens
  energiberoende
  .

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Genom direktiv 2009/28/EG inrättades ett regelverk för främjande av användningen av energi från förnybara energikällor som anger bindande nationella mål för andelen energi från förnybara energikällor i energikonsumtionen och transportsektorn som ska nås senast 2020.
  Genom ett meddelande från kommissionen av den 22 januari 2014

   (12)

  fastställdes en ram för unionens framtida energi- och klimatpolitik och främjades en samsyn om hur denna politik ska utvecklas efter 2020. Kommissionen föreslog att unionsmålet för 2030 vad gäller andelen förnybar energi som används i unionen bör vara minst 27 %. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Genom direktiv 2009/28/EG inrättades ett regelverk för främjande av användningen av energi från förnybara energikällor som anger bindande nationella mål för andelen energi från förnybara energikällor i energikonsumtionen och transportsektorn som ska nås senast 2020.
  Genom ett meddelande från kommissionen av den 22 januari 2014

   (12)

  fastställdes en ram för unionens framtida energi- och klimatpolitik och främjades en samsyn om hur denna politik ska utvecklas efter 2020. Kommissionen föreslog att unionsmålet för 2030 vad gäller andelen förnybar energi som används i unionen bör vara minst 27 %.

| (4) | Genom direktiv 2009/28/EG inrättades ett regelverk för främjande av användningen av energi från förnybara energikällor som anger bindande nationella mål för andelen energi från förnybara energikällor i energikonsumtionen och transportsektorn som ska nås senast 2020. |
| --- | --- |

(4)

Genom direktiv 2009/28/EG inrättades ett regelverk för främjande av användningen av energi från förnybara energikällor som anger bindande nationella mål för andelen energi från förnybara energikällor i energikonsumtionen och transportsektorn som ska nås senast 2020.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Vid Europeiska rådets möte i oktober 2014 godkändes detta mål, vilket innebär att medlemsstaterna får fastställa egna, mer ambitiösa nationella mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Vid Europeiska rådets möte i oktober 2014 godkändes detta mål, vilket innebär att medlemsstaterna får fastställa egna, mer ambitiösa nationella mål.

utgår

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Europaparlamentet har i 
  sina resolutioner
  om
  ”En klimat- och energipolitisk
  ram för
  perioden 2020–2030” och ”Lägesrapport om förnybar energi”
  förespråkat ett bindande unionsmål för 2030 om att minst 30 % av den sammanlagda slutliga energianvändningen ska komma från förnybara energikällor och framhållit att detta mål bör nås med hjälp av nationella mål som tar hänsyn till den individuella situationen och potentialen i varje medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Europaparlamentet har i 
  sina resolutioner
  om
  ”En klimat- och energipolitisk
  ram för
  perioden 2020–2030” och ”Lägesrapport om förnybar energi”
  förespråkat ett bindande unionsmål för 2030 om att minst 30 % av den sammanlagda slutliga energianvändningen ska komma från förnybara energikällor och framhållit att detta mål bör nås med hjälp av nationella mål som tar hänsyn till den individuella situationen och potentialen i varje medlemsstat.

| (6) | Europaparlamentet har i 
  sin resolution av den 5 februari 2014
  om
  en
  ram för
  klimat- och energipolitiken fram till 2030
  förespråkat ett bindande unionsmål för 2030 om att minst 30 % av den sammanlagda slutliga energianvändningen ska komma från förnybara energikällor och framhållit att detta mål bör nås med hjälp av nationella mål som tar hänsyn till den individuella situationen och potentialen i varje medlemsstat.
  I sin resolution av den 23 juni 2016 om lägesrapporten om förnybar energi gick Europaparlamentet längre då det med hänsyn till sin tidigare ståndpunkt angående ett unionsmål på minst 30 % betonade att det, mot bakgrund av Parisavtalet och av att tekniken för förnybar energi på sistone blivit avsevärt billigare, var önskvärt med åtskilligt högre ambitioner. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentet har i 
  sin resolution av den 5 februari 2014
  om
  en
  ram för
  klimat- och energipolitiken fram till 2030
  förespråkat ett bindande unionsmål för 2030 om att minst 30 % av den sammanlagda slutliga energianvändningen ska komma från förnybara energikällor och framhållit att detta mål bör nås med hjälp av nationella mål som tar hänsyn till den individuella situationen och potentialen i varje medlemsstat.
  I sin resolution av den 23 juni 2016 om lägesrapporten om förnybar energi gick Europaparlamentet längre då det med hänsyn till sin tidigare ståndpunkt angående ett unionsmål på minst 30 % betonade att det, mot bakgrund av Parisavtalet och av att tekniken för förnybar energi på sistone blivit avsevärt billigare, var önskvärt med åtskilligt högre ambitioner.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Ambitionerna som anges i Parisavtalet och den tekniska utvecklingen, inbegripet kostnadsminskningar för investeringar i förnybar energi, bör därför tas i beaktande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

Ambitionerna som anges i Parisavtalet och den tekniska utvecklingen, inbegripet kostnadsminskningar för investeringar i förnybar energi, bör därför tas i beaktande.

Ändring 324

Förslag till direktiv

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Det är därför lämpligt att fastställa ett bindande unionsmål på en andel förnybar energi på minst
  27
  %. Medlemsstaterna bör
  fastställa sina bidrag till uppnåendet av detta
  mål
  som en del av sina integrerade nationella energi- och klimatplaner genom den styrningsprocessen som föreskrivs i förordning [styrning]
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Det är därför lämpligt att fastställa ett bindande unionsmål på en andel förnybar energi på minst
  27
  %. Medlemsstaterna bör
  fastställa sina bidrag till uppnåendet av detta
  mål
  som en del av sina integrerade nationella energi- och klimatplaner genom den styrningsprocessen som föreskrivs i förordning [styrning]
  .

| (7) | Det är därför lämpligt att fastställa ett bindande unionsmål på en andel förnybar energi på minst
  35
  %
  , avsett att kompletteras med nationella mål
  . Medlemsstaterna bör
  endast i undantagsfall få avvika från den nivå som föreskrivits för deras
  mål
  , varvid avvikelsen får uppgå till högst 10 % under vederbörligen motiverade omständigheter, som kan mätas och verifieras och bygger på objektiva och icke-diskriminerande kriterier
  . |
| --- | --- |

(7)

Det är därför lämpligt att fastställa ett bindande unionsmål på en andel förnybar energi på minst
  35
  %
  , avsett att kompletteras med nationella mål
  . Medlemsstaterna bör
  endast i undantagsfall få avvika från den nivå som föreskrivits för deras
  mål
  , varvid avvikelsen får uppgå till högst 10 % under vederbörligen motiverade omständigheter, som kan mätas och verifieras och bygger på objektiva och icke-diskriminerande kriterier
  .

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Medlemsstaternas mål för förnybar energi bör fastställas med beaktande av skyldigheterna som anges i Parisavtalet, den enorma återstående potentialen för förnybar energi samt de investeringar som är nödvändiga för att energiomställningen ska bli verklighet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

Medlemsstaternas mål för förnybar energi bör fastställas med beaktande av skyldigheterna som anges i Parisavtalet, den enorma återstående potentialen för förnybar energi samt de investeringar som är nödvändiga för att energiomställningen ska bli verklighet.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 7b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7b) | Vid omvandlingen av unionsmålet om 35 % i form av enskilda mål för varje medlemsstat bör vederbörlig hänsyn tas till att fördelningen blir rättvis och lämplig, med beaktande av medlemsstaternas BNP, samt deras olika utgångslägen och potential, inbegripet den andel energi från förnybara energikällor som är avsedd att uppnås senast 2020. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7b)

Vid omvandlingen av unionsmålet om 35 % i form av enskilda mål för varje medlemsstat bör vederbörlig hänsyn tas till att fördelningen blir rättvis och lämplig, med beaktande av medlemsstaternas BNP, samt deras olika utgångslägen och potential, inbegripet den andel energi från förnybara energikällor som är avsedd att uppnås senast 2020.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Fastställandet av ett bindande unionsmål rörande förnybar energi för 2030 skulle fortsätta att främja utvecklingen av teknik som producerar förnybar energi och skapar säkerhet för investerare.
  Ett mål som fastställs på unionsnivå skulle ge ökad flexibilitet för medlemsstaterna att uppnå sina mål om minskade växthusgasutsläpp så kostnadseffektivt som möjligt i enlighet med sina specifika förhållanden, sin energimix och sin kapacitet att producera förnybar energi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Fastställandet av ett bindande unionsmål rörande förnybar energi för 2030 skulle fortsätta att främja utvecklingen av teknik som producerar förnybar energi och skapar säkerhet för investerare.
  Ett mål som fastställs på unionsnivå skulle ge ökad flexibilitet för medlemsstaterna att uppnå sina mål om minskade växthusgasutsläpp så kostnadseffektivt som möjligt i enlighet med sina specifika förhållanden, sin energimix och sin kapacitet att producera förnybar energi.

| (8) | Fastställandet av ett bindande unionsmål rörande förnybar energi för 2030 skulle fortsätta att främja utvecklingen av teknik som producerar förnybar energi och skapar säkerhet för investerare. |
| --- | --- |

(8)

Fastställandet av ett bindande unionsmål rörande förnybar energi för 2030 skulle fortsätta att främja utvecklingen av teknik som producerar förnybar energi och skapar säkerhet för investerare.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Medlemsstaterna bör överväga i vilken utsträckning användningen av olika typer av energikällor går att förena med målet om att begränsa uppvärmningen till 1,5  oC över förindustriell nivå samt med målet om en fossilfri och samtidigt koldioxidsnål ekonomi. Kommissionen bör, på grundval av återbetalningsperioden och resultaten jämfört med fossila bränslen, bedöma vilket respektive bidrag till de målen som olika typer av förnybara energikällor ger samt övervägs ett förslag till längsta tillåtna återbetalningsperiod som ett hållbarhetskriterium, i synnerhet för biomassa som innehåller lignocellulosa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

Medlemsstaterna bör överväga i vilken utsträckning användningen av olika typer av energikällor går att förena med målet om att begränsa uppvärmningen till 1,5  oC över förindustriell nivå samt med målet om en fossilfri och samtidigt koldioxidsnål ekonomi. Kommissionen bör, på grundval av återbetalningsperioden och resultaten jämfört med fossila bränslen, bedöma vilket respektive bidrag till de målen som olika typer av förnybara energikällor ger samt övervägs ett förslag till längsta tillåtna återbetalningsperiod som ett hållbarhetskriterium, i synnerhet för biomassa som innehåller lignocellulosa.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Medlemsstaterna bör vidta ytterligare åtgärder om andelen förnybar energi på unionsnivå inte uppfyller unionens utveckling i riktning mot målet om en andel förnybar energi på minst 27 %. Enligt förordning [styrning] kan kommissionen vidta åtgärder på unionsnivå för att säkerställa att målet uppnås, om den konstaterar en klyfta i ambitionsnivån i samband med bedömningen av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna. Om kommissionen konstaterar en skillnad mellan ambition och resultat i samband med bedömningen av lägesrapporterna om de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, bör medlemsstaterna tillämpa de åtgärder som föreskrivs i förordning [styrning], vilka ger dem tillräcklig valfrihet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Medlemsstaterna bör vidta ytterligare åtgärder om andelen förnybar energi på unionsnivå inte uppfyller unionens utveckling i riktning mot målet om en andel förnybar energi på minst 27 %. Enligt förordning [styrning] kan kommissionen vidta åtgärder på unionsnivå för att säkerställa att målet uppnås, om den konstaterar en klyfta i ambitionsnivån i samband med bedömningen av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna. Om kommissionen konstaterar en skillnad mellan ambition och resultat i samband med bedömningen av lägesrapporterna om de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, bör medlemsstaterna tillämpa de åtgärder som föreskrivs i förordning [styrning], vilka ger dem tillräcklig valfrihet.

utgår

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Stödsystem för el som produceras från förnybara energikällor har visat sig vara ett effektivt sätt att främja utbyggnaden av förnybar energi. Om och när medlemsstaterna beslutar att införa stödsystem bör sådant stöd ges i en form som är så lite snedvridande som möjligt med tanke på elmarknadernas funktion. I detta syfte beviljar ett ökande antal medlemsstater stöd i en form där stödet ges utöver marknadsintäkterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Stödsystem för el som produceras från förnybara energikällor har visat sig vara ett effektivt sätt att främja utbyggnaden av förnybar energi. Om och när medlemsstaterna beslutar att införa stödsystem bör sådant stöd ges i en form som är så lite snedvridande som möjligt med tanke på elmarknadernas funktion. I detta syfte beviljar ett ökande antal medlemsstater stöd i en form där stödet ges utöver marknadsintäkterna.

| (15) | Stödsystem för el som produceras från förnybara energikällor har visat sig vara ett effektivt sätt att främja utbyggnaden av förnybar energi. Om och när medlemsstaterna beslutar att införa stödsystem bör sådant stöd ges i en form som är så lite snedvridande som möjligt med tanke på elmarknadernas funktion. Om och när medlemsstaterna beslutar att införa stödsystem bör sådant stöd ges i en form som är så lite snedvridande som möjligt med tanke på elmarknadernas funktion
  , och samtidigt tar hänsyn till att olika former av teknik har olika egenskaper samt att små och stora producenter har olika möjligheter att svara på marknadssignaler
  . |
| --- | --- |

(15)

Stödsystem för el som produceras från förnybara energikällor har visat sig vara ett effektivt sätt att främja utbyggnaden av förnybar energi. Om och när medlemsstaterna beslutar att införa stödsystem bör sådant stöd ges i en form som är så lite snedvridande som möjligt med tanke på elmarknadernas funktion. Om och när medlemsstaterna beslutar att införa stödsystem bör sådant stöd ges i en form som är så lite snedvridande som möjligt med tanke på elmarknadernas funktion
  , och samtidigt tar hänsyn till att olika former av teknik har olika egenskaper samt att små och stora producenter har olika möjligheter att svara på marknadssignaler
  .

Ändring 16

Förslag till direktiv

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Elproduktion från förnybara energikällor bör byggas ut
  till lägsta möjliga kostnad
  för konsumenter och skattebetalare. När medlemsstaterna utformar stödsystem och beviljar stöd bör de sträva efter att minimera de totala systemkostnaderna för utbyggnad, med full hänsyn tagen till behovet av nät- och systemutbyggnad, den energimix som blir följden samt teknikens potential på lång sikt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Elproduktion från förnybara energikällor bör byggas ut
  till lägsta möjliga kostnad
  för konsumenter och skattebetalare. När medlemsstaterna utformar stödsystem och beviljar stöd bör de sträva efter att minimera de totala systemkostnaderna för utbyggnad, med full hänsyn tagen till behovet av nät- och systemutbyggnad, den energimix som blir följden samt teknikens potential på lång sikt.

| (16) | Elproduktion från förnybara energikällor
  , jämte energilagring,
  bör byggas ut
  för att minimera de långsiktiga kostnaderna för energiomställningen för
  konsumenter och skattebetalare. När medlemsstaterna utformar stödsystem och beviljar stöd bör de sträva efter att minimera de totala systemkostnaderna för utbyggnad, med full hänsyn tagen till behovet av nät- och systemutbyggnad, den energimix som blir följden samt teknikens potential på lång sikt.
  Medlemsstaterna bör också bevilja stöd till anläggningar med hjälp av anbudsförfaranden, vilka får vara antingen teknikspecifika eller teknikneutrala. |
| --- | --- |

(16)

Elproduktion från förnybara energikällor
  , jämte energilagring,
  bör byggas ut
  för att minimera de långsiktiga kostnaderna för energiomställningen för
  konsumenter och skattebetalare. När medlemsstaterna utformar stödsystem och beviljar stöd bör de sträva efter att minimera de totala systemkostnaderna för utbyggnad, med full hänsyn tagen till behovet av nät- och systemutbyggnad, den energimix som blir följden samt teknikens potential på lång sikt.
  Medlemsstaterna bör också bevilja stöd till anläggningar med hjälp av anbudsförfaranden, vilka får vara antingen teknikspecifika eller teknikneutrala.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16a) | I sina slutsatser från 24 oktober 2014 om den klimat- och energipolitiska ramen fram till 2030 framhöll Europeiska rådet vikten av en mer sammanlänkad inre energimarknad och behovet av tillräckligt stöd för att integrera allt högre nivåer av energi från intermittenta förnybara energikällor och på det sättet göra det möjligt för unionen att förverkliga sina ambitioner att gå i täten för energiomställningen. Det är därför viktigt att snarast öka sammanlänkningsgraden och närma sig de mål som Europeiska rådet enats om i syfte att maximera energiunionens fulla potential. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16a)

I sina slutsatser från 24 oktober 2014 om den klimat- och energipolitiska ramen fram till 2030 framhöll Europeiska rådet vikten av en mer sammanlänkad inre energimarknad och behovet av tillräckligt stöd för att integrera allt högre nivåer av energi från intermittenta förnybara energikällor och på det sättet göra det möjligt för unionen att förverkliga sina ambitioner att gå i täten för energiomställningen. Det är därför viktigt att snarast öka sammanlänkningsgraden och närma sig de mål som Europeiska rådet enats om i syfte att maximera energiunionens fulla potential.

Ändring 18

Förslag till direktiv

Skäl 16b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16b) | Vid utarbetandet av stödsystem för förnybar energi bör medlemsstaterna ta hänsyn till principerna om den cirkulära ekonomin och avfallshierarkin fastställd i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG

   (1a)

  . Förebyggande och återvinning av avfall bör vara det alternativ som prioriteras. Medlemsstaterna bör undvika att ta fram stödsystem som står i motsättning till målen om avfallsbehandling och som skulle leda till att återvinnbart avfall inte används effektivt. Medlemsstaterna bör också säkerställa att de åtgärder som införs inom ramen för detta direktiv inte står i motsättning till målen för direktiv 2008/98/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16b)

Vid utarbetandet av stödsystem för förnybar energi bör medlemsstaterna ta hänsyn till principerna om den cirkulära ekonomin och avfallshierarkin fastställd i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG

   (1a)

  . Förebyggande och återvinning av avfall bör vara det alternativ som prioriteras. Medlemsstaterna bör undvika att ta fram stödsystem som står i motsättning till målen om avfallsbehandling och som skulle leda till att återvinnbart avfall inte används effektivt. Medlemsstaterna bör också säkerställa att de åtgärder som införs inom ramen för detta direktiv inte står i motsättning till målen för direktiv 2008/98/EG.

Ändring 19

Förslag till direktiv

Skäl 16c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16c) | När det gäller användning av biotiska energikällor bör medlemsstaterna införa garantier för att skydda den biologiska mångfalden och motverka utarmning eller förlust av ekosystem samt förhindra alla avvikelser från befintliga användningsområden som indirekt eller direkt skulle ha en negativ inverkan på den biologiska mångfalden, jordmånen eller den övergripande växthusgasbalansen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16c)

När det gäller användning av biotiska energikällor bör medlemsstaterna införa garantier för att skydda den biologiska mångfalden och motverka utarmning eller förlust av ekosystem samt förhindra alla avvikelser från befintliga användningsområden som indirekt eller direkt skulle ha en negativ inverkan på den biologiska mångfalden, jordmånen eller den övergripande växthusgasbalansen.

Ändring 20

Förslag till direktiv

Skäl 16d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16d) | Medlemsstaterna bör främja och i första hand välja inhemska förnybara energikällor, och undvika snedvridning som leder till att alltför mycket resurser importeras från tredjeländer. Man bör i detta sammanhang ta i beaktande och främja ett livscykelperspektiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16d)

Medlemsstaterna bör främja och i första hand välja inhemska förnybara energikällor, och undvika snedvridning som leder till att alltför mycket resurser importeras från tredjeländer. Man bör i detta sammanhang ta i beaktande och främja ett livscykelperspektiv.

Ändring 21

Förslag till direktiv

Skäl 16e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16e) | Lokalsamhällen som satsar på förnybar energi bör, tillsammans med städer och lokala myndigheter, ha rätt att delta i tillgängliga stödsystem på samma villkor som andra stora deltagare. Medlemsstaterna bör för detta ändamål få vidta åtgärder, såsom att ge information samt tekniskt och ekonomiskt stöd, via gemensamma administrativa kontaktpunkterna, samt minska de administrativa kraven, inbegripa anbudskriterier som är inriktade på lokalsamhällen, skapa anpassade budgivningsperioder för lokalsamhällen som satsar på förnybar energi eller tillåta att de får ersättning i form av direktstöd. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16e)

Lokalsamhällen som satsar på förnybar energi bör, tillsammans med städer och lokala myndigheter, ha rätt att delta i tillgängliga stödsystem på samma villkor som andra stora deltagare. Medlemsstaterna bör för detta ändamål få vidta åtgärder, såsom att ge information samt tekniskt och ekonomiskt stöd, via gemensamma administrativa kontaktpunkterna, samt minska de administrativa kraven, inbegripa anbudskriterier som är inriktade på lokalsamhällen, skapa anpassade budgivningsperioder för lokalsamhällen som satsar på förnybar energi eller tillåta att de får ersättning i form av direktstöd.

Ändring 22

Förslag till direktiv

Skäl 16f (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16f) | Vid planeringen av den infrastruktur som behövs för elproduktion från förnybara energikällor bör vederbörlig hänsyn tas till politiska åtgärder som avser deltagande från de personers sida som påverkas av projekten, inbegripet eventuella ursprungsbefolkningar, liksom till deras markrättigheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16f)

Vid planeringen av den infrastruktur som behövs för elproduktion från förnybara energikällor bör vederbörlig hänsyn tas till politiska åtgärder som avser deltagande från de personers sida som påverkas av projekten, inbegripet eventuella ursprungsbefolkningar, liksom till deras markrättigheter.

Ändring 23

Förslag till direktiv

Skäl 16 g (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16 g) | Konsumenterna bör få utförlig information, bland annat om energieffektivitetsvinster för värme-/kylsystem och lägre driftskostnader för elfordon, så att de kan göra individuella val i fråga om förnybara energikällor och undvika teknologisk inlåsning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16 g)

Konsumenterna bör få utförlig information, bland annat om energieffektivitetsvinster för värme-/kylsystem och lägre driftskostnader för elfordon, så att de kan göra individuella val i fråga om förnybara energikällor och undvika teknologisk inlåsning.

Ändring 24

Förslag till direktiv

Skäl 16h (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16h) | När stöd ges till utvecklingen av marknaden för förnybara energikällor bör hänsyn tas till de negativa effekterna för andra marknadsaktörer. Stödsystemen bör därför minska risken för marknadssnedvridning och snedvridning av konkurrensen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16h)

När stöd ges till utvecklingen av marknaden för förnybara energikällor bör hänsyn tas till de negativa effekterna för andra marknadsaktörer. Stödsystemen bör därför minska risken för marknadssnedvridning och snedvridning av konkurrensen.

Ändring 25

Förslag till direktiv

Skäl 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | Medlemsstaterna bör visserligen åläggas att successivt och delvis låta projekt i andra medlemsstater få stöd, upp till en nivå som återspeglar de fysiska flödena mellan medlemsstaterna, men det bör förbli frivilligt att öppna stödsystemen med mer än denna obligatoriska andel. Medlemsstaterna har olika potential när det gäller energi från förnybara energikällor och använder på nationell nivå olika system för att stödja sådan energi. Flertalet medlemsstater har stödsystem som bidrar endast till sådan energi från förnybara energikällor som produceras på deras eget territorium. För att de nationella stödsystemen ska fungera korrekt är det synnerligen viktigt att medlemsstaterna kan kontrollera effekten av och kostnaderna för sina nationella stödsystem i förhållande till sin olika respektive potential. Ett viktigt sätt att uppnå målet för detta direktiv är att garantera korrekt fungerande nationella stödsystem i enlighet med direktiven 2001/77/EG och 2009/28/EG, för att upprätthålla investerarnas förtroende och låta medlemsstaterna utforma effektiva nationella åtgärder för att uppnå målen. Syftet med detta direktiv är att underlätta gränsöverskridande stöd till energi från förnybara energikällor utan att oproportionerligt påverka nationella stödsystem. Utöver att stödsystemen obligatoriskt öppnas till viss del införs här därför också frivilliga mekanismer för samarbete mellan medlemsstaterna, så att de kan enas om hur mycket en medlemsstat ska stödja energiproduktionen i en annan medlemsstat och i vilken omfattning produktionen av energi från förnybara energikällor bör inberäknas i det nationella övergripande målet för den ena eller den andra medlemsstaten. För att säkerställa effektiviteten i de båda åtgärderna för måluppnående, dvs. nationella stödsystem och samarbetsmekanismer, måste medlemsstaterna kunna fastställa huruvida och i vilken utsträckning deras nationella stödsystem ska gälla också för annan energi från förnybara energikällor som produceras i andra medlemsstater än för den obligatoriska minimiandelen av sådan energi, och kunna enas om detta genom att tillämpa de samarbetsmekanismer som föreskrivs i detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17a)

Medlemsstaterna bör visserligen åläggas att successivt och delvis låta projekt i andra medlemsstater få stöd, upp till en nivå som återspeglar de fysiska flödena mellan medlemsstaterna, men det bör förbli frivilligt att öppna stödsystemen med mer än denna obligatoriska andel. Medlemsstaterna har olika potential när det gäller energi från förnybara energikällor och använder på nationell nivå olika system för att stödja sådan energi. Flertalet medlemsstater har stödsystem som bidrar endast till sådan energi från förnybara energikällor som produceras på deras eget territorium. För att de nationella stödsystemen ska fungera korrekt är det synnerligen viktigt att medlemsstaterna kan kontrollera effekten av och kostnaderna för sina nationella stödsystem i förhållande till sin olika respektive potential. Ett viktigt sätt att uppnå målet för detta direktiv är att garantera korrekt fungerande nationella stödsystem i enlighet med direktiven 2001/77/EG och 2009/28/EG, för att upprätthålla investerarnas förtroende och låta medlemsstaterna utforma effektiva nationella åtgärder för att uppnå målen. Syftet med detta direktiv är att underlätta gränsöverskridande stöd till energi från förnybara energikällor utan att oproportionerligt påverka nationella stödsystem. Utöver att stödsystemen obligatoriskt öppnas till viss del införs här därför också frivilliga mekanismer för samarbete mellan medlemsstaterna, så att de kan enas om hur mycket en medlemsstat ska stödja energiproduktionen i en annan medlemsstat och i vilken omfattning produktionen av energi från förnybara energikällor bör inberäknas i det nationella övergripande målet för den ena eller den andra medlemsstaten. För att säkerställa effektiviteten i de båda åtgärderna för måluppnående, dvs. nationella stödsystem och samarbetsmekanismer, måste medlemsstaterna kunna fastställa huruvida och i vilken utsträckning deras nationella stödsystem ska gälla också för annan energi från förnybara energikällor som produceras i andra medlemsstater än för den obligatoriska minimiandelen av sådan energi, och kunna enas om detta genom att tillämpa de samarbetsmekanismer som föreskrivs i detta direktiv.

Ändring 26

Förslag till direktiv

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | Bortsett från ändringar av stödsystem som görs för att anpassa dem till reglerna om statligt stöd
  bör politiken för stöd till förnybar energi vara stabil och undvika ständiga ändringar.
  Dessa ändringar
  har en direkt inverkan på kapitalfinansieringskostnaderna, kostnaderna för projektutveckling och därmed på de totala kostnaderna för utbyggnad av förnybar energi i unionen. Medlemsstaterna bör förhindra att en ändring av stöd som beviljas för projekt för förnybar energi har en negativ inverkan på projektens lönsamhet. I detta sammanhang bör medlemsstaterna främja en kostnadseffektiv stödpolitik och säkerställa stödpolitikens finansiella hållbarhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

Bortsett från ändringar av stödsystem som görs för att anpassa dem till reglerna om statligt stöd
  bör politiken för stöd till förnybar energi vara stabil och undvika ständiga ändringar.
  Dessa ändringar
  har en direkt inverkan på kapitalfinansieringskostnaderna, kostnaderna för projektutveckling och därmed på de totala kostnaderna för utbyggnad av förnybar energi i unionen. Medlemsstaterna bör förhindra att en ändring av stöd som beviljas för projekt för förnybar energi har en negativ inverkan på projektens lönsamhet. I detta sammanhang bör medlemsstaterna främja en kostnadseffektiv stödpolitik och säkerställa stödpolitikens finansiella hållbarhet.

| (18) | Om inte annat följer av artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget
  bör politiken för stöd till förnybar energi vara
  förutsägbar och stabil
  och undvika ständiga
  eller retroaktiva
  ändringar.
  En oförutsägbar och instabil politik
  har en direkt inverkan på kapitalfinansieringskostnaderna, kostnaderna för projektutveckling och därmed på de totala kostnaderna för utbyggnad av förnybar energi i unionen.
  Medlemsstaterna bör meddela alla ändringar av stödet i god tid och samråda med intressenter på ett lämpligt sätt.
  Medlemsstaterna bör
  i vilket fall som helst
  förhindra att en ändring av stöd som beviljas för projekt för förnybar energi har en negativ inverkan på projektens lönsamhet. I detta sammanhang bör medlemsstaterna främja en kostnadseffektiv stödpolitik och säkerställa stödpolitikens finansiella hållbarhet. |
| --- | --- |

(18)

Om inte annat följer av artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget
  bör politiken för stöd till förnybar energi vara
  förutsägbar och stabil
  och undvika ständiga
  eller retroaktiva
  ändringar.
  En oförutsägbar och instabil politik
  har en direkt inverkan på kapitalfinansieringskostnaderna, kostnaderna för projektutveckling och därmed på de totala kostnaderna för utbyggnad av förnybar energi i unionen.
  Medlemsstaterna bör meddela alla ändringar av stödet i god tid och samråda med intressenter på ett lämpligt sätt.
  Medlemsstaterna bör
  i vilket fall som helst
  förhindra att en ändring av stöd som beviljas för projekt för förnybar energi har en negativ inverkan på projektens lönsamhet. I detta sammanhang bör medlemsstaterna främja en kostnadseffektiv stödpolitik och säkerställa stödpolitikens finansiella hållbarhet.

Ändring 27

Förslag till direktiv

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | Medlemsstaternas skyldigheter att utarbeta utkast till handlingsplaner och lägesrapporter för förnybar energi samt kommissionens skyldighet att avlägga rapport om medlemsstaternas framsteg är nödvändiga för att öka öppenheten, skapa klarhet för investerare och konsumenter och möjliggöra en effektiv kontroll. Förordning [styrning] integrerar dessa skyldigheter i energiunionens styrningssystem, där planerings-, rapporterings- och övervakningsskyldigheter på energi- och klimatområdet förenklas. Öppenhetsplattformen för förnybar energi är också integrerad i den övergripande e-plattform som fastställs i förordning [styrning]. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

Medlemsstaternas skyldigheter att utarbeta utkast till handlingsplaner och lägesrapporter för förnybar energi samt kommissionens skyldighet att avlägga rapport om medlemsstaternas framsteg är nödvändiga för att öka öppenheten, skapa klarhet för investerare och konsumenter och möjliggöra en effektiv kontroll. Förordning [styrning] integrerar dessa skyldigheter i energiunionens styrningssystem, där planerings-, rapporterings- och övervakningsskyldigheter på energi- och klimatområdet förenklas. Öppenhetsplattformen för förnybar energi är också integrerad i den övergripande e-plattform som fastställs i förordning [styrning].

| (19) | Medlemsstaternas skyldigheter att utarbeta utkast till handlingsplaner och lägesrapporter för förnybar energi samt kommissionens skyldighet att avlägga rapport om medlemsstaternas framsteg är nödvändiga för att öka öppenheten, skapa klarhet för investerare och konsumenter och möjliggöra en effektiv kontroll.
  För att säkerställa att medborgarna står i centrum för energiomställningen bör medlemsstaterna, inom ramen för sina handlingsplaner för förnybar energi, utarbeta långsiktiga strategier för att göra det lättare för städer, lokalsamhällen som satsar på förnybar energi och egenförbrukare att producera förnybar energi. Europaparlamentets och rådets
  förordning [
  om
  styrning
  en av energiunionen, 2016/0375(COD)
  ] integrerar dessa skyldigheter i energiunionens styrningssystem, där
  långsiktiga strategier och
  planerings-, rapporterings- och övervakningsskyldigheter på energi- och klimatområdet förenklas. Öppenhetsplattformen för förnybar energi är också integrerad i den övergripande e-plattform som fastställs i 
  Europaparlamentets och rådets
  förordning [
  om
  styrning
  en av energiunionen, 2016/0375(COD)
  ]. |
| --- | --- |

(19)

Medlemsstaternas skyldigheter att utarbeta utkast till handlingsplaner och lägesrapporter för förnybar energi samt kommissionens skyldighet att avlägga rapport om medlemsstaternas framsteg är nödvändiga för att öka öppenheten, skapa klarhet för investerare och konsumenter och möjliggöra en effektiv kontroll.
  För att säkerställa att medborgarna står i centrum för energiomställningen bör medlemsstaterna, inom ramen för sina handlingsplaner för förnybar energi, utarbeta långsiktiga strategier för att göra det lättare för städer, lokalsamhällen som satsar på förnybar energi och egenförbrukare att producera förnybar energi. Europaparlamentets och rådets
  förordning [
  om
  styrning
  en av energiunionen, 2016/0375(COD)
  ] integrerar dessa skyldigheter i energiunionens styrningssystem, där
  långsiktiga strategier och
  planerings-, rapporterings- och övervakningsskyldigheter på energi- och klimatområdet förenklas. Öppenhetsplattformen för förnybar energi är också integrerad i den övergripande e-plattform som fastställs i 
  Europaparlamentets och rådets
  förordning [
  om
  styrning
  en av energiunionen, 2016/0375(COD)
  ].

Ändring 28

Förslag till direktiv

Skäl 20a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (20a) | Förnybar havsenergi ger unionen en unik möjlighet att minska sitt beroende av fossila bränslen, att bidra till uppnåendet av sina mål för minskade koldioxidutsläpp, och att skapa en ny näringsgren som ger arbetstillfällen på en stor del av sitt territorium, inklusive i de yttersta randområdena. Unionen måste därför sträva efter att skapa regler och ekonomiska villkor som gynnar utbyggnaden av sådan energi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20a)

Förnybar havsenergi ger unionen en unik möjlighet att minska sitt beroende av fossila bränslen, att bidra till uppnåendet av sina mål för minskade koldioxidutsläpp, och att skapa en ny näringsgren som ger arbetstillfällen på en stor del av sitt territorium, inklusive i de yttersta randområdena. Unionen måste därför sträva efter att skapa regler och ekonomiska villkor som gynnar utbyggnaden av sådan energi.

Ändring 29

Förslag till direktiv

Skäl 24a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (24a) | I kommissionens meddelande av den 20 juli 2016 med titeln En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet betonas att avancerade biobränslen (som i meddelandets svenska version kallas ”avancerade biodrivmedel”) på medellång sikt kommer att vara särskilt viktiga för luftfarten. Den kommersiella luftfarten är fullständigt beroende av flytande bränslen, eftersom det inte finns några säkra eller certifierade alternativ för civilflyget. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24a)

I kommissionens meddelande av den 20 juli 2016 med titeln En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet betonas att avancerade biobränslen (som i meddelandets svenska version kallas ”avancerade biodrivmedel”) på medellång sikt kommer att vara särskilt viktiga för luftfarten. Den kommersiella luftfarten är fullständigt beroende av flytande bränslen, eftersom det inte finns några säkra eller certifierade alternativ för civilflyget.

Ändring 30

Förslag till direktiv

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | För att säkerställa att bilaga IX beaktar principerna vad gäller den avfallshierarki som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (17), unionens hållbarhetskriterier och behovet av att säkerställa att bilagan inte skapar ytterligare efterfrågan på mark och samtidigt främja användningen av avfall och restprodukter, bör kommissionen
  i sin regelbundna utvärdering av
  bilagan överväga införandet av ytterligare råvaror som inte allvarligt snedvrider marknaderna för (bi)produkter, avfall eller restprodukter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

För att säkerställa att bilaga IX beaktar principerna vad gäller den avfallshierarki som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (17), unionens hållbarhetskriterier och behovet av att säkerställa att bilagan inte skapar ytterligare efterfrågan på mark och samtidigt främja användningen av avfall och restprodukter, bör kommissionen
  i sin regelbundna utvärdering av
  bilagan överväga införandet av ytterligare råvaror som inte allvarligt snedvrider marknaderna för (bi)produkter, avfall eller restprodukter.

| (25) | För att säkerställa att bilaga IX beaktar principerna vad gäller
  den cirkulära ekonomin,
  den avfallshierarki som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (17), unionens hållbarhetskriterier
  , en livscykelbedömning av utsläpp
  och behovet av att säkerställa att bilagan inte skapar ytterligare efterfrågan på mark och samtidigt främja användningen av avfall och restprodukter, bör kommissionen
  regelbundet utvärdera
  bilagan
  och, i sina eventuella förslag till ändringar av den,
  överväga införandet av ytterligare råvaror som inte allvarligt snedvrider marknaderna för (bi)produkter, avfall eller restprodukter. |
| --- | --- |

(25)

För att säkerställa att bilaga IX beaktar principerna vad gäller
  den cirkulära ekonomin,
  den avfallshierarki som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (17), unionens hållbarhetskriterier
  , en livscykelbedömning av utsläpp
  och behovet av att säkerställa att bilagan inte skapar ytterligare efterfrågan på mark och samtidigt främja användningen av avfall och restprodukter, bör kommissionen
  regelbundet utvärdera
  bilagan
  och, i sina eventuella förslag till ändringar av den,
  överväga införandet av ytterligare råvaror som inte allvarligt snedvrider marknaderna för (bi)produkter, avfall eller restprodukter.

Ändring 31

Förslag till direktiv

Skäl 25a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (25a) | I Europaparlamentets resolution av den 4 april 2017 om palmolja och avverkning av regnskogar uppmanades kommissionen att vidta åtgärder för att vegetabiliska oljor som driver på avskogningen, däribland palmolja, ska fasas ut som beståndsdel i biobränslen, helst till 2020. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25a)

I Europaparlamentets resolution av den 4 april 2017 om palmolja och avverkning av regnskogar uppmanades kommissionen att vidta åtgärder för att vegetabiliska oljor som driver på avskogningen, däribland palmolja, ska fasas ut som beståndsdel i biobränslen, helst till 2020.

Ändring 32

Förslag till direktiv

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | Importerad el som producerats från förnybara energikällor utanför unionen bör kunna räknas in i medlemsstaternas andelar förnybar energi. För att kunna garantera en adekvat effekt av skiftet från konventionell energi till energi från förnybara energikällor i unionen och i tredjeländer, är det lämpligt att se till att sådan import kan spåras och redovisas på ett tillförlitligt sätt. Avtal med tredjeländer om hur denna handel med el från förnybara energikällor ska organiseras kommer att övervägas. Om ett beslut som fattas enligt fördraget om energigemenskapen (18) innebär att de relevanta bestämmelserna i detta direktiv är bindande för parterna i det fördraget, bör de bestämmelser om samarbete mellan medlemsstaterna som föreskrivs i detta direktiv vara tillämpliga på dem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

Importerad el som producerats från förnybara energikällor utanför unionen bör kunna räknas in i medlemsstaternas andelar förnybar energi. För att kunna garantera en adekvat effekt av skiftet från konventionell energi till energi från förnybara energikällor i unionen och i tredjeländer, är det lämpligt att se till att sådan import kan spåras och redovisas på ett tillförlitligt sätt. Avtal med tredjeländer om hur denna handel med el från förnybara energikällor ska organiseras kommer att övervägas. Om ett beslut som fattas enligt fördraget om energigemenskapen (18) innebär att de relevanta bestämmelserna i detta direktiv är bindande för parterna i det fördraget, bör de bestämmelser om samarbete mellan medlemsstaterna som föreskrivs i detta direktiv vara tillämpliga på dem.

| (28) | Importerad el som producerats från förnybara energikällor utanför unionen bör kunna räknas in i medlemsstaternas andelar förnybar energi. För att kunna garantera en adekvat effekt av skiftet från konventionell energi till energi från förnybara energikällor i unionen och i tredjeländer, är det lämpligt att se till att sådan import kan spåras och redovisas på ett tillförlitligt sätt
  och att den fullständigt överensstämmer med internationell rätt
  . Avtal med tredjeländer om hur denna handel med el från förnybara energikällor ska organiseras kommer att övervägas. Om ett beslut som fattas enligt fördraget om energigemenskapen (18) innebär att de relevanta bestämmelserna i detta direktiv är bindande för parterna i det fördraget, bör de bestämmelser om samarbete mellan medlemsstaterna som föreskrivs i detta direktiv vara tillämpliga på dem. |
| --- | --- |

(28)

Importerad el som producerats från förnybara energikällor utanför unionen bör kunna räknas in i medlemsstaternas andelar förnybar energi. För att kunna garantera en adekvat effekt av skiftet från konventionell energi till energi från förnybara energikällor i unionen och i tredjeländer, är det lämpligt att se till att sådan import kan spåras och redovisas på ett tillförlitligt sätt
  och att den fullständigt överensstämmer med internationell rätt
  . Avtal med tredjeländer om hur denna handel med el från förnybara energikällor ska organiseras kommer att övervägas. Om ett beslut som fattas enligt fördraget om energigemenskapen (18) innebär att de relevanta bestämmelserna i detta direktiv är bindande för parterna i det fördraget, bör de bestämmelser om samarbete mellan medlemsstaterna som föreskrivs i detta direktiv vara tillämpliga på dem.

Ändring 33

Förslag till direktiv

Skäl 28a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (28a) | När medlemsstaterna tillsammans med ett eller flera tredjeländer genomför gemensamma projekt som rör elproduktion från förnybara energikällor, är det lämpligt att dessa gemensamma projekt endast gäller nybyggda anläggningar eller anläggningar med nyligen ökad kapacitet. Detta kommer att hjälpa till att garantera att andelen energi från förnybara energikällor i tredjelandets totala energianvändning inte minskas på grund av importen av energi från förnybara energikällor till gemenskapen. Vidare bör de berörda medlemsstaterna underlätta det berörda tredjelandets inhemska användning av elproduktionen från de anläggningar som omfattas av det gemensamma projektet. Det berörda tredjelandet bör även uppmuntras av kommissionen och medlemsstaterna att utveckla en strategi för energi från förnybara energikällor med ambitiösa mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28a)

När medlemsstaterna tillsammans med ett eller flera tredjeländer genomför gemensamma projekt som rör elproduktion från förnybara energikällor, är det lämpligt att dessa gemensamma projekt endast gäller nybyggda anläggningar eller anläggningar med nyligen ökad kapacitet. Detta kommer att hjälpa till att garantera att andelen energi från förnybara energikällor i tredjelandets totala energianvändning inte minskas på grund av importen av energi från förnybara energikällor till gemenskapen. Vidare bör de berörda medlemsstaterna underlätta det berörda tredjelandets inhemska användning av elproduktionen från de anläggningar som omfattas av det gemensamma projektet. Det berörda tredjelandet bör även uppmuntras av kommissionen och medlemsstaterna att utveckla en strategi för energi från förnybara energikällor med ambitiösa mål.

Ändring 34

Förslag till direktiv

Skäl 28b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (28b) | Genom detta direktiv inrättas en unionsram för främjande av energi från förnybara energikällor och det bidrar också till att unionen och medlemsstaterna eventuellt kan bli till nytta för att främja utvecklingen av sektorn för förnybar energi i tredjeländer. Unionen och medlemsstaterna bör främja forskning, utveckling och investeringar i produktion av förnybar energi i utvecklingsländerna och i andra partnerländer och därigenom stärka deras miljömässiga och ekonomiska hållbarhet och deras kapacitet att exportera förnybar energi. Import av förnybar energi från partnerländer kan dessutom hjälpa unionen och medlemsstaterna att uppfylla sina ambitiösa mål för minskning av koldioxidutsläppen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28b)

Genom detta direktiv inrättas en unionsram för främjande av energi från förnybara energikällor och det bidrar också till att unionen och medlemsstaterna eventuellt kan bli till nytta för att främja utvecklingen av sektorn för förnybar energi i tredjeländer. Unionen och medlemsstaterna bör främja forskning, utveckling och investeringar i produktion av förnybar energi i utvecklingsländerna och i andra partnerländer och därigenom stärka deras miljömässiga och ekonomiska hållbarhet och deras kapacitet att exportera förnybar energi. Import av förnybar energi från partnerländer kan dessutom hjälpa unionen och medlemsstaterna att uppfylla sina ambitiösa mål för minskning av koldioxidutsläppen.

Ändring 35

Förslag till direktiv

Skäl 28c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (28c) | Utvecklingsländer har alltmer antagit strategier för förnybar energi på nationell nivå som ett led i sin strävan att producera energi från förnybara källor för att tillgodose den ökande efterfrågan på energi. Över 173 länder, däribland 117 utvecklingsländer eller tillväxtekonomier, hade fastställt mål för förnybar energi i slutet av 2015. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28c)

Utvecklingsländer har alltmer antagit strategier för förnybar energi på nationell nivå som ett led i sin strävan att producera energi från förnybara källor för att tillgodose den ökande efterfrågan på energi. Över 173 länder, däribland 117 utvecklingsländer eller tillväxtekonomier, hade fastställt mål för förnybar energi i slutet av 2015.

Ändring 36

Förslag till direktiv

Skäl 28d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (28d) | Energianvändning i utvecklingsländerna har nära koppling till en rad sociala frågor: fattigdomsminskning, utbildning, hälsa, befolkningsökning, sysselsättning, företagsverksamhet, kommunikation, urbanisering och bristande möjligheter för kvinnor. Förnybar energi kan i hög grad möjliggöra hantering av utvecklings- och miljöutmaningar på en och samma gång. Under de senaste åren har det skett en betydande utveckling av alternativ energiteknik, både när det gäller prestanda och lägre kostnader. Dessutom ligger många utvecklingsländer särskilt bra till för att utveckla en ny generation energiteknik. Förnybar energi är inte bara bra för utvecklingen och miljön, utan kan även bidra till ökad säkerhet och ekonomisk stabilitet. Ökad användning av förnybara energikällor skulle minska beroendet av dyra importerade fossila bränslen och hjälpa många länder att förbättra sin betalningsbalans. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28d)

Energianvändning i utvecklingsländerna har nära koppling till en rad sociala frågor: fattigdomsminskning, utbildning, hälsa, befolkningsökning, sysselsättning, företagsverksamhet, kommunikation, urbanisering och bristande möjligheter för kvinnor. Förnybar energi kan i hög grad möjliggöra hantering av utvecklings- och miljöutmaningar på en och samma gång. Under de senaste åren har det skett en betydande utveckling av alternativ energiteknik, både när det gäller prestanda och lägre kostnader. Dessutom ligger många utvecklingsländer särskilt bra till för att utveckla en ny generation energiteknik. Förnybar energi är inte bara bra för utvecklingen och miljön, utan kan även bidra till ökad säkerhet och ekonomisk stabilitet. Ökad användning av förnybara energikällor skulle minska beroendet av dyra importerade fossila bränslen och hjälpa många länder att förbättra sin betalningsbalans.

Ändring 37

Förslag till direktiv

Skäl 31a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (31a) | Produktionen av geotermisk energi kan, beroende på produktionsområdets geologiska egenskaper, leda till utsläpp av växthusgaser och andra ämnen från vätskeflöden och andra geologiska formationer under jord. Investeringar bör inriktas endast på sådan produktion av geotermisk energi som har låg miljöpåverkan och minskar växthusgasutsläppen, jämfört med konventionella källor. Därför bör kommissionen senast i december 2018 bedöma om det behövs ett lagstiftningsförslag för att reglera utsläppen av alla hälso- och miljöskadliga ämnen från geotermiska anläggningar, inklusive koldioxid, både under prospekterings- och driftsfasen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(31a)

Produktionen av geotermisk energi kan, beroende på produktionsområdets geologiska egenskaper, leda till utsläpp av växthusgaser och andra ämnen från vätskeflöden och andra geologiska formationer under jord. Investeringar bör inriktas endast på sådan produktion av geotermisk energi som har låg miljöpåverkan och minskar växthusgasutsläppen, jämfört med konventionella källor. Därför bör kommissionen senast i december 2018 bedöma om det behövs ett lagstiftningsförslag för att reglera utsläppen av alla hälso- och miljöskadliga ämnen från geotermiska anläggningar, inklusive koldioxid, både under prospekterings- och driftsfasen.

Ändring 38

Förslag till direktiv

Skäl 33

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (33) | På nationell
  och
  regional nivå har bestämmelser och skyldigheter beträffande minimikrav för användning av energi från förnybara energikällor i nya och renoverade byggnader lett till en betydligt ökad användning av denna typ av energi. Dessa åtgärder bör också framhållas som föredömen i ett vidare unionssammanhang, samtidigt som man genom ändrade byggregler och byggnormer främjar energieffektivare anordningar för energi från förnybara energikällor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(33)

På nationell
  och
  regional nivå har bestämmelser och skyldigheter beträffande minimikrav för användning av energi från förnybara energikällor i nya och renoverade byggnader lett till en betydligt ökad användning av denna typ av energi. Dessa åtgärder bör också framhållas som föredömen i ett vidare unionssammanhang, samtidigt som man genom ändrade byggregler och byggnormer främjar energieffektivare anordningar för energi från förnybara energikällor.

| (33) | På nationell, regional
  och lokal
  nivå har bestämmelser och skyldigheter beträffande minimikrav för användning av energi från förnybara energikällor i nya och renoverade byggnader lett till en betydligt ökad användning av denna typ av energi. Dessa åtgärder bör också framhållas som föredömen i ett vidare unionssammanhang, samtidigt som man genom ändrade byggregler och byggnormer främjar energieffektivare anordningar för energi från förnybara energikällor
  , i förening med åtgärder för energibesparing och energieffektivitet
  . |
| --- | --- |

(33)

På nationell, regional
  och lokal
  nivå har bestämmelser och skyldigheter beträffande minimikrav för användning av energi från förnybara energikällor i nya och renoverade byggnader lett till en betydligt ökad användning av denna typ av energi. Dessa åtgärder bör också framhållas som föredömen i ett vidare unionssammanhang, samtidigt som man genom ändrade byggregler och byggnormer främjar energieffektivare anordningar för energi från förnybara energikällor
  , i förening med åtgärder för energibesparing och energieffektivitet
  .

Ändring 39

Förslag till direktiv

Skäl 35

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (35) | För att säkerställa att nationella åtgärder för utveckling av förnybar värme och kyla baseras på en övergripande kartläggning och analys av den nationella potentialen för förnybar energi och spillenergi och sörjer för ökad integrering av förnybara energikällor och källor till spillvärme och spillkyla bör medlemsstaterna åläggas att göra en bedömning av sin nationella potential till förnybara energikällor och användning av spillvärme och spillkyla för uppvärmning och kylning, framför allt för att underlätta integreringen av förnybar energi i värme- och kylanläggningar och främja effektiv och konkurrenskraftig fjärrvärme och fjärrkyla enligt definitionen i artikel 2.41 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (21). För att säkerställa överensstämmelse med kraven på energieffektivitet för värme och kyla och minska den administrativa bördan bör denna utvärdering ingå i de övergripande bedömningar som genomförs och anmäls i enlighet med artikel 14 i det direktivet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(35)

För att säkerställa att nationella åtgärder för utveckling av förnybar värme och kyla baseras på en övergripande kartläggning och analys av den nationella potentialen för förnybar energi och spillenergi och sörjer för ökad integrering av förnybara energikällor och källor till spillvärme och spillkyla bör medlemsstaterna åläggas att göra en bedömning av sin nationella potential till förnybara energikällor och användning av spillvärme och spillkyla för uppvärmning och kylning, framför allt för att underlätta integreringen av förnybar energi i värme- och kylanläggningar och främja effektiv och konkurrenskraftig fjärrvärme och fjärrkyla enligt definitionen i artikel 2.41 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (21). För att säkerställa överensstämmelse med kraven på energieffektivitet för värme och kyla och minska den administrativa bördan bör denna utvärdering ingå i de övergripande bedömningar som genomförs och anmäls i enlighet med artikel 14 i det direktivet.

| (35) | För att säkerställa att nationella åtgärder för utveckling av förnybar värme och kyla baseras på en övergripande kartläggning och analys av den nationella potentialen för förnybar energi och spillenergi och sörjer för ökad integrering av förnybara energikällor
  , i synnerhet genom stöd till innovativ teknik som värmepumpar, geotermisk värme och solvärme,
  och källor till spillvärme och spillkyla bör medlemsstaterna åläggas att göra en bedömning av sin nationella potential till förnybara energikällor och användning av spillvärme och spillkyla för uppvärmning och kylning, framför allt för att underlätta integreringen av förnybar energi i värme- och kylanläggningar och främja effektiv och konkurrenskraftig fjärrvärme och fjärrkyla enligt definitionen i artikel 2.41 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (21). För att säkerställa överensstämmelse med kraven på energieffektivitet för värme och kyla och minska den administrativa bördan bör denna utvärdering ingå i de övergripande bedömningar som genomförs och anmäls i enlighet med artikel 14 i det direktivet. |
| --- | --- |

(35)

För att säkerställa att nationella åtgärder för utveckling av förnybar värme och kyla baseras på en övergripande kartläggning och analys av den nationella potentialen för förnybar energi och spillenergi och sörjer för ökad integrering av förnybara energikällor
  , i synnerhet genom stöd till innovativ teknik som värmepumpar, geotermisk värme och solvärme,
  och källor till spillvärme och spillkyla bör medlemsstaterna åläggas att göra en bedömning av sin nationella potential till förnybara energikällor och användning av spillvärme och spillkyla för uppvärmning och kylning, framför allt för att underlätta integreringen av förnybar energi i värme- och kylanläggningar och främja effektiv och konkurrenskraftig fjärrvärme och fjärrkyla enligt definitionen i artikel 2.41 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (21). För att säkerställa överensstämmelse med kraven på energieffektivitet för värme och kyla och minska den administrativa bördan bör denna utvärdering ingå i de övergripande bedömningar som genomförs och anmäls i enlighet med artikel 14 i det direktivet.

Ändring 40

Förslag till direktiv

Skäl 36

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (36) | Bristen på transparenta regler och samordning mellan olika organ för godkännande har visat sig hindra utvecklingen av energi från förnybara energikällor. Inrättandet av en gemensam administrativ kontaktpunkt som integrerar eller samordnar alla tillståndsförfaranden bör minska komplexiteten och öka effektiviteten och transparensen. Administrativa godkännandeförfaranden bör följa transparenta tidsplaner för anläggningar som utnyttjar energi från förnybara energikällor. Bestämmelser och riktlinjer som gäller planering bör utformas med tanke på sådan kostnadseffektiv och miljövänlig utrustning för värme, kyla och el som utnyttjar förnybara energikällor. Det här direktivet, särskilt bestämmelserna om tillståndsförfarandets varaktighet och hur det ska organiseras, bör gälla utan att det påverkar internationell rätt och unionsrätten. Detta gäller bl.a. bestämmelser om miljöskydd och människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(36)

Bristen på transparenta regler och samordning mellan olika organ för godkännande har visat sig hindra utvecklingen av energi från förnybara energikällor. Inrättandet av en gemensam administrativ kontaktpunkt som integrerar eller samordnar alla tillståndsförfaranden bör minska komplexiteten och öka effektiviteten och transparensen. Administrativa godkännandeförfaranden bör följa transparenta tidsplaner för anläggningar som utnyttjar energi från förnybara energikällor. Bestämmelser och riktlinjer som gäller planering bör utformas med tanke på sådan kostnadseffektiv och miljövänlig utrustning för värme, kyla och el som utnyttjar förnybara energikällor. Det här direktivet, särskilt bestämmelserna om tillståndsförfarandets varaktighet och hur det ska organiseras, bör gälla utan att det påverkar internationell rätt och unionsrätten. Detta gäller bl.a. bestämmelser om miljöskydd och människors hälsa.

| (36) | Bristen på transparenta regler och samordning mellan olika organ för godkännande har visat sig hindra utvecklingen av energi från förnybara energikällor. Inrättandet av en gemensam administrativ kontaktpunkt som integrerar eller samordnar alla tillståndsförfaranden bör minska komplexiteten och öka effektiviteten och transparensen
  , inbegripet för egenförbrukare av förnybar energi och lokalsamhällen som satsar på förnybar energi
  . Administrativa godkännandeförfaranden bör följa transparenta tidsplaner för anläggningar som utnyttjar energi från förnybara energikällor. Bestämmelser och riktlinjer som gäller planering bör utformas med tanke på sådan kostnadseffektiv och miljövänlig utrustning för värme, kyla och el som utnyttjar förnybara energikällor. Det här direktivet, särskilt bestämmelserna om tillståndsförfarandets varaktighet och hur det ska organiseras, bör gälla utan att det påverkar internationell rätt och unionsrätten. Detta gäller bl.a. bestämmelser om miljöskydd och människors hälsa. |
| --- | --- |

(36)

Bristen på transparenta regler och samordning mellan olika organ för godkännande har visat sig hindra utvecklingen av energi från förnybara energikällor. Inrättandet av en gemensam administrativ kontaktpunkt som integrerar eller samordnar alla tillståndsförfaranden bör minska komplexiteten och öka effektiviteten och transparensen
  , inbegripet för egenförbrukare av förnybar energi och lokalsamhällen som satsar på förnybar energi
  . Administrativa godkännandeförfaranden bör följa transparenta tidsplaner för anläggningar som utnyttjar energi från förnybara energikällor. Bestämmelser och riktlinjer som gäller planering bör utformas med tanke på sådan kostnadseffektiv och miljövänlig utrustning för värme, kyla och el som utnyttjar förnybara energikällor. Det här direktivet, särskilt bestämmelserna om tillståndsförfarandets varaktighet och hur det ska organiseras, bör gälla utan att det påverkar internationell rätt och unionsrätten. Detta gäller bl.a. bestämmelser om miljöskydd och människors hälsa.

Ändring 41

Förslag till direktiv

Skäl 43

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (43) | Vid tillämpning av detta direktiv är ursprungsgarantiernas enda funktion att visa för slutkunden att en viss andel eller mängd energi har producerats från förnybara energikällor. En ursprungsgaranti kan, oberoende av vilken energi det gäller, överföras från en innehavare till en annan. I syfte att garantera att en enhet förnybar energi endast kan överlämnas en gång till en kund bör emellertid dubbelt räknande och dubbelt överlämnande av ursprungsgarantier undvikas. Energi från förnybara energikällor vars åtföljande ursprungsgaranti sålts separat av producenten bör inte överlämnas eller säljas till slutkunden som energi från förnybara energikällor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(43)

Vid tillämpning av detta direktiv är ursprungsgarantiernas enda funktion att visa för slutkunden att en viss andel eller mängd energi har producerats från förnybara energikällor. En ursprungsgaranti kan, oberoende av vilken energi det gäller, överföras från en innehavare till en annan. I syfte att garantera att en enhet förnybar energi endast kan överlämnas en gång till en kund bör emellertid dubbelt räknande och dubbelt överlämnande av ursprungsgarantier undvikas. Energi från förnybara energikällor vars åtföljande ursprungsgaranti sålts separat av producenten bör inte överlämnas eller säljas till slutkunden som energi från förnybara energikällor.

| (43) | Vid tillämpning av detta direktiv är ursprungsgarantiernas enda funktion att visa för slutkunden att en viss andel eller mängd energi har producerats från förnybara energikällor. En ursprungsgaranti kan, oberoende av vilken energi det gäller, överföras från en innehavare till en annan. I syfte att garantera att en enhet förnybar energi endast kan överlämnas en gång till en kund bör emellertid dubbelt räknande och dubbelt överlämnande av ursprungsgarantier undvikas. Energi från förnybara energikällor vars åtföljande ursprungsgaranti sålts separat av producenten bör inte överlämnas eller säljas till slutkunden som energi från förnybara energikällor.
  Det är viktigt att skilja mellan å ena sidan miljöcertifikat som används för stödsystem, å andra sidan ursprungsgarantier. |
| --- | --- |

(43)

Vid tillämpning av detta direktiv är ursprungsgarantiernas enda funktion att visa för slutkunden att en viss andel eller mängd energi har producerats från förnybara energikällor. En ursprungsgaranti kan, oberoende av vilken energi det gäller, överföras från en innehavare till en annan. I syfte att garantera att en enhet förnybar energi endast kan överlämnas en gång till en kund bör emellertid dubbelt räknande och dubbelt överlämnande av ursprungsgarantier undvikas. Energi från förnybara energikällor vars åtföljande ursprungsgaranti sålts separat av producenten bör inte överlämnas eller säljas till slutkunden som energi från förnybara energikällor.
  Det är viktigt att skilja mellan å ena sidan miljöcertifikat som används för stödsystem, å andra sidan ursprungsgarantier.

Ändring 42

Förslag till direktiv

Skäl 45

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (45) | Det är viktigt att tillhandahålla information om hur den el som fått stöd fördelas till slutkunderna. För att förbättra kvaliteten på denna information till konsumenterna bör medlemsstaterna säkerställa att ursprungsgarantier utfärdas för alla enheter förnybar energi som produceras.
  I syfte att undvika dubbel kompensation bör dessutom producenter av förnybar energi som redan erhåller ekonomiskt stöd inte beviljas ursprungsgarantier. Dessa ursprungsgarantier bör dock användas för offentliggörande, så att slutkonsumenterna kan få tydliga, tillförlitliga och tillräckliga bevis för att de relevanta energienheterna är producerade från förnybara energikällor. Dessutom bör ursprungsgarantierna, när det gäller el för vilken stöd beviljats, auktioneras ut på marknaden och intäkterna bör användas till att minska de offentliga subventionerna av förnybar energi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(45)

Det är viktigt att tillhandahålla information om hur den el som fått stöd fördelas till slutkunderna. För att förbättra kvaliteten på denna information till konsumenterna bör medlemsstaterna säkerställa att ursprungsgarantier utfärdas för alla enheter förnybar energi som produceras.
  I syfte att undvika dubbel kompensation bör dessutom producenter av förnybar energi som redan erhåller ekonomiskt stöd inte beviljas ursprungsgarantier. Dessa ursprungsgarantier bör dock användas för offentliggörande, så att slutkonsumenterna kan få tydliga, tillförlitliga och tillräckliga bevis för att de relevanta energienheterna är producerade från förnybara energikällor. Dessutom bör ursprungsgarantierna, när det gäller el för vilken stöd beviljats, auktioneras ut på marknaden och intäkterna bör användas till att minska de offentliga subventionerna av förnybar energi.

| (45) | Det är viktigt att tillhandahålla information om hur den el som fått stöd fördelas till slutkunderna. För att förbättra kvaliteten på denna information till konsumenterna bör medlemsstaterna säkerställa att ursprungsgarantier utfärdas för alla enheter förnybar energi som produceras. |
| --- | --- |

(45)

Det är viktigt att tillhandahålla information om hur den el som fått stöd fördelas till slutkunderna. För att förbättra kvaliteten på denna information till konsumenterna bör medlemsstaterna säkerställa att ursprungsgarantier utfärdas för alla enheter förnybar energi som produceras.

Ändring 43

Förslag till direktiv

Skäl 49

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (49) | Möjligheterna att skapa ekonomisk tillväxt genom innovation och en hållbar konkurrenskraftig energipolitik har konstaterats. Produktionen av energi från förnybara energikällor är ofta beroende av lokala eller regionala små och medelstora företag. Investeringar i regional och lokal produktion av energi från förnybara energikällor skapar betydande möjligheter till tillväxt och sysselsättning i medlemsstaterna och deras regioner. Kommissionen och medlemsstaterna bör därför stödja nationella och regionala utvecklingsåtgärder i dessa områden, uppmuntra utbyte av bästa metoder för produktion av energi från förnybara energikällor mellan lokala och regionala utvecklingsinitiativ och
  främja
  användningen av sammanhållningspolitiskt stöd på detta område. |

Kommissionens förslag

Ändring

(49)

Möjligheterna att skapa ekonomisk tillväxt genom innovation och en hållbar konkurrenskraftig energipolitik har konstaterats. Produktionen av energi från förnybara energikällor är ofta beroende av lokala eller regionala små och medelstora företag. Investeringar i regional och lokal produktion av energi från förnybara energikällor skapar betydande möjligheter till tillväxt och sysselsättning i medlemsstaterna och deras regioner. Kommissionen och medlemsstaterna bör därför stödja nationella och regionala utvecklingsåtgärder i dessa områden, uppmuntra utbyte av bästa metoder för produktion av energi från förnybara energikällor mellan lokala och regionala utvecklingsinitiativ och
  främja
  användningen av sammanhållningspolitiskt stöd på detta område.

| (49) | Möjligheterna att skapa ekonomisk tillväxt genom innovation och en hållbar konkurrenskraftig energipolitik har konstaterats. Produktionen av energi från förnybara energikällor är ofta beroende av lokala eller regionala små och medelstora företag. Investeringar i regional och lokal produktion av energi från förnybara energikällor skapar betydande möjligheter till
  utveckling av det lokala näringslivet, hållbar
  tillväxt och
  kvalificerad
  sysselsättning i medlemsstaterna och deras regioner. Kommissionen och medlemsstaterna bör därför
  främja och
  stödja nationella och regionala utvecklingsåtgärder i dessa områden, uppmuntra utbyte av bästa metoder för produktion av energi från förnybara energikällor mellan lokala och regionala utvecklingsinitiativ och
  i större utsträckning erbjuda tekniskt stöd och utbildningsprogram för att förbättra den tillsynsmässiga, tekniska och ekonomiska sakkunskapen på fältet och öka kunskaperna om tillgängliga finansieringsmöjligheter, inbegripet en mer riktad användning av unionsmedel, såsom
  användningen av sammanhållningspolitiskt stöd på detta område. |
| --- | --- |

(49)

Möjligheterna att skapa ekonomisk tillväxt genom innovation och en hållbar konkurrenskraftig energipolitik har konstaterats. Produktionen av energi från förnybara energikällor är ofta beroende av lokala eller regionala små och medelstora företag. Investeringar i regional och lokal produktion av energi från förnybara energikällor skapar betydande möjligheter till
  utveckling av det lokala näringslivet, hållbar
  tillväxt och
  kvalificerad
  sysselsättning i medlemsstaterna och deras regioner. Kommissionen och medlemsstaterna bör därför
  främja och
  stödja nationella och regionala utvecklingsåtgärder i dessa områden, uppmuntra utbyte av bästa metoder för produktion av energi från förnybara energikällor mellan lokala och regionala utvecklingsinitiativ och
  i större utsträckning erbjuda tekniskt stöd och utbildningsprogram för att förbättra den tillsynsmässiga, tekniska och ekonomiska sakkunskapen på fältet och öka kunskaperna om tillgängliga finansieringsmöjligheter, inbegripet en mer riktad användning av unionsmedel, såsom
  användningen av sammanhållningspolitiskt stöd på detta område.

Ändring 44

Förslag till direktiv

Skäl 49a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (49a) | Lokala och regionala myndigheter fastställer ofta mål för förnybar energi som är mer ambitiösa än de nationella målen. Regionala och lokala åtaganden om att stimulera utvecklingen av förnybar energi och energieffektivitet får i dag stöd genom nätverk såsom initiativen borgmästaravtalet, smarta städer eller smarta samhällen och genom att handlingsplaner för hållbar energi tas fram. Sådana nätverk är oumbärliga och bör utvidgas eftersom de ökar medvetenheten och underlättar utbyte av bästa praxis och tillgängligt finansiellt stöd. I det sammanhanget bör kommissionen även stödja intresserade regioner och lokala myndigheter, som är föregångare på detta område, med att arbeta över gränserna genom att ge stöd till inrättandet av samarbetsmekanismer, såsom europeiska grupperingar för territoriellt samarbete som gör det möjligt för offentliga myndigheter i olika medlemsstater att samarbeta och tillhandahålla gemensamma tjänster och projekt, utan att det först krävs att ett internationellt avtal undertecknas och ratificeras av de nationella parlamenten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(49a)

Lokala och regionala myndigheter fastställer ofta mål för förnybar energi som är mer ambitiösa än de nationella målen. Regionala och lokala åtaganden om att stimulera utvecklingen av förnybar energi och energieffektivitet får i dag stöd genom nätverk såsom initiativen borgmästaravtalet, smarta städer eller smarta samhällen och genom att handlingsplaner för hållbar energi tas fram. Sådana nätverk är oumbärliga och bör utvidgas eftersom de ökar medvetenheten och underlättar utbyte av bästa praxis och tillgängligt finansiellt stöd. I det sammanhanget bör kommissionen även stödja intresserade regioner och lokala myndigheter, som är föregångare på detta område, med att arbeta över gränserna genom att ge stöd till inrättandet av samarbetsmekanismer, såsom europeiska grupperingar för territoriellt samarbete som gör det möjligt för offentliga myndigheter i olika medlemsstater att samarbeta och tillhandahålla gemensamma tjänster och projekt, utan att det först krävs att ett internationellt avtal undertecknas och ratificeras av de nationella parlamenten.

Ändring 45

Förslag till direktiv

Skäl 49b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (49b) | Lokala myndigheter och städer går i bräschen för att föra energiomställningen framåt och bygga ut systemet med förnybar energi. Eftersom de lokala självstyrelseorganen är den styresnivå som står närmast medborgarna är de avgörande för utverkandet av allmänhetens stöd för unionens energi- och klimatmål samtidigt som de bygger ut mer decentraliserade och integrerade energisystem. Det är viktigt att säkerställa bättre tillgång till finansiering för städer, småstäder och regioner för att främja investeringar i lokal förnybar energi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(49b)

Lokala myndigheter och städer går i bräschen för att föra energiomställningen framåt och bygga ut systemet med förnybar energi. Eftersom de lokala självstyrelseorganen är den styresnivå som står närmast medborgarna är de avgörande för utverkandet av allmänhetens stöd för unionens energi- och klimatmål samtidigt som de bygger ut mer decentraliserade och integrerade energisystem. Det är viktigt att säkerställa bättre tillgång till finansiering för städer, småstäder och regioner för att främja investeringar i lokal förnybar energi.

Ändring 46

Förslag till direktiv

Skäl 49c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (49c) | Andra innovativa åtgärder för att attrahera fler investeringar i nya tekniker bör också övervägas, såsom energiprestandakontrakt och standardiseringsprocesser i offentlig finansiering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(49c)

Andra innovativa åtgärder för att attrahera fler investeringar i nya tekniker bör också övervägas, såsom energiprestandakontrakt och standardiseringsprocesser i offentlig finansiering.

Ändring 47

Förslag till direktiv

Skäl 50

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (50) | Vid främjandet av utvecklingen av marknaden för förnybara energikällor är det nödvändigt att ta i betraktande dess positiva inverkan på regionala och lokala utvecklingsmöjligheter, exportmöjligheter, social sammanhållning och sysselsättning, inte minst när det gäller små och medelstora företag och oberoende energiproducenter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(50)

Vid främjandet av utvecklingen av marknaden för förnybara energikällor är det nödvändigt att ta i betraktande dess positiva inverkan på regionala och lokala utvecklingsmöjligheter, exportmöjligheter, social sammanhållning och sysselsättning, inte minst när det gäller små och medelstora företag och oberoende energiproducenter.

| (50) | Vid främjandet av utvecklingen av marknaden för förnybara energikällor är det nödvändigt att ta i betraktande dess positiva inverkan på regionala och lokala utvecklingsmöjligheter, exportmöjligheter, social sammanhållning och sysselsättning, inte minst när det gäller små och medelstora företag och oberoende energiproducenter
  , såsom egenförbrukare av förnybar energi och lokalsamhällen som satsar på förnybar energi
  . |
| --- | --- |

(50)

Vid främjandet av utvecklingen av marknaden för förnybara energikällor är det nödvändigt att ta i betraktande dess positiva inverkan på regionala och lokala utvecklingsmöjligheter, exportmöjligheter, social sammanhållning och sysselsättning, inte minst när det gäller små och medelstora företag och oberoende energiproducenter
  , såsom egenförbrukare av förnybar energi och lokalsamhällen som satsar på förnybar energi
  .

Ändring 48

Förslag till direktiv

Skäl 51

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (51) | De yttersta randområdenas särställning erkänns i artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Energisektorn i de yttersta randområdena kännetecknas ofta av isolering, begränsat utbud och beroende av fossila bränslen, samtidigt som dessa regioner har betydande lokala förnybara energikällor. De yttersta randområdena skulle därför kunna tjäna som exempel på tillämpningen av innovativ energiteknik för unionen. Det är därför nödvändigt att
  främja användningen av
  förnybar energi i syfte att uppnå en högre grad av energiautonomi för dessa regioner och erkänna deras specifika situation när det gäller potentialen för förnybar energi och behovet av offentligt stöd. |

Kommissionens förslag

Ändring

(51)

De yttersta randområdenas särställning erkänns i artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Energisektorn i de yttersta randområdena kännetecknas ofta av isolering, begränsat utbud och beroende av fossila bränslen, samtidigt som dessa regioner har betydande lokala förnybara energikällor. De yttersta randområdena skulle därför kunna tjäna som exempel på tillämpningen av innovativ energiteknik för unionen. Det är därför nödvändigt att
  främja användningen av
  förnybar energi i syfte att uppnå en högre grad av energiautonomi för dessa regioner och erkänna deras specifika situation när det gäller potentialen för förnybar energi och behovet av offentligt stöd.

| (51) | De yttersta randområdenas särställning erkänns i artikel 349 i EUF-fördraget. Energisektorn i de yttersta randområdena kännetecknas ofta av isolering, begränsat
  och dyrare
  utbud samt beroende av fossila bränslen, samtidigt som dessa regioner har betydande lokala förnybara energikällor
  , i synnerhet biomassa och havsenergi
  . De yttersta randområdena skulle därför kunna tjäna som exempel på tillämpningen av innovativ energiteknik för unionen
  och bli områden med 100 % förnybar energi
  . Det är därför nödvändigt att
  anpassa strategin för
  förnybar energi i syfte att uppnå en högre grad av energiautonomi för dessa regioner
  , öka försörjningstryggheten
  och erkänna deras specifika situation när det gäller potentialen för förnybar energi och behovet av offentligt stöd.
  De yttersta randområdena bör dessutom kunna utnyttja sina resurser till fullo, med beaktande av strikta hållbarhetskriterier och i överensstämmelse med lokala villkor och behov, för att produktionen av förnybar energi ska öka och områdena bli mera självförsörjande med energi. |
| --- | --- |

(51)

De yttersta randområdenas särställning erkänns i artikel 349 i EUF-fördraget. Energisektorn i de yttersta randområdena kännetecknas ofta av isolering, begränsat
  och dyrare
  utbud samt beroende av fossila bränslen, samtidigt som dessa regioner har betydande lokala förnybara energikällor
  , i synnerhet biomassa och havsenergi
  . De yttersta randområdena skulle därför kunna tjäna som exempel på tillämpningen av innovativ energiteknik för unionen
  och bli områden med 100 % förnybar energi
  . Det är därför nödvändigt att
  anpassa strategin för
  förnybar energi i syfte att uppnå en högre grad av energiautonomi för dessa regioner
  , öka försörjningstryggheten
  och erkänna deras specifika situation när det gäller potentialen för förnybar energi och behovet av offentligt stöd.
  De yttersta randområdena bör dessutom kunna utnyttja sina resurser till fullo, med beaktande av strikta hållbarhetskriterier och i överensstämmelse med lokala villkor och behov, för att produktionen av förnybar energi ska öka och områdena bli mera självförsörjande med energi.

Ändring 49

Förslag till direktiv

Skäl 52

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (52) | Det är lämpligt att möjliggöra utvecklingen av decentraliserad teknik för energi från förnybara energikällor på icke-diskriminerande villkor och utan att hindra finansieringen av investeringar i infrastruktur. Utvecklingen mot en decentraliserad energiproduktion har många fördelar såsom utnyttjandet av lokala energikällor, förbättrad lokal trygg energiförsörjning, kortare transportsträckor och minskade förluster vid energitransmission. Sådan decentralisering främjar också samhällsutvecklingen och sammanhållningen genom att erbjuda inkomstkällor och skapa lokala arbetstillfällen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(52)

Det är lämpligt att möjliggöra utvecklingen av decentraliserad teknik för energi från förnybara energikällor på icke-diskriminerande villkor och utan att hindra finansieringen av investeringar i infrastruktur. Utvecklingen mot en decentraliserad energiproduktion har många fördelar såsom utnyttjandet av lokala energikällor, förbättrad lokal trygg energiförsörjning, kortare transportsträckor och minskade förluster vid energitransmission. Sådan decentralisering främjar också samhällsutvecklingen och sammanhållningen genom att erbjuda inkomstkällor och skapa lokala arbetstillfällen.

| (52) | Det är lämpligt att möjliggöra utvecklingen av decentraliserad teknik för energi från förnybara energikällor
  samt lagring av denna energi
  på icke-diskriminerande villkor och utan att hindra finansieringen av investeringar i infrastruktur. Utvecklingen mot en decentraliserad energiproduktion har många fördelar såsom utnyttjandet av lokala energikällor, förbättrad lokal trygg energiförsörjning, kortare transportsträckor och minskade förluster vid energitransmission. Sådan decentralisering främjar också samhällsutvecklingen och sammanhållningen genom att erbjuda inkomstkällor och skapa lokala arbetstillfällen. |
| --- | --- |

(52)

Det är lämpligt att möjliggöra utvecklingen av decentraliserad teknik för energi från förnybara energikällor
  samt lagring av denna energi
  på icke-diskriminerande villkor och utan att hindra finansieringen av investeringar i infrastruktur. Utvecklingen mot en decentraliserad energiproduktion har många fördelar såsom utnyttjandet av lokala energikällor, förbättrad lokal trygg energiförsörjning, kortare transportsträckor och minskade förluster vid energitransmission. Sådan decentralisering främjar också samhällsutvecklingen och sammanhållningen genom att erbjuda inkomstkällor och skapa lokala arbetstillfällen.

Ändring 50

Förslag till direktiv

Skäl 53

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (53) | Med den ökande betydelsen av egenförbrukning av förnybar el behövs det en definition av egenförbrukare av förnybar energi och ett regelverk som ger egenförbrukare rätt att producera, lagra, använda och sälja el utan att drabbas av en orimlig börda.
  Kollektiv
  egenförbrukning
  bör tillåtas i vissa fall så att människor som bor i lägenhet t.ex. kan dra nytta av konsumentinflytande i samma utsträckning som hushåll i småhus
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(53)

Med den ökande betydelsen av egenförbrukning av förnybar el behövs det en definition av egenförbrukare av förnybar energi och ett regelverk som ger egenförbrukare rätt att producera, lagra, använda och sälja el utan att drabbas av en orimlig börda.
  Kollektiv
  egenförbrukning
  bör tillåtas i vissa fall så att människor som bor i lägenhet t.ex. kan dra nytta av konsumentinflytande i samma utsträckning som hushåll i småhus
  .

| (53) | Med den ökande betydelsen av egenförbrukning av förnybar el behövs det en definition av egenförbrukare av förnybar energi och ett regelverk som ger egenförbrukare rätt att producera, lagra, använda och sälja el utan att drabbas av en orimlig börda.
  Taxor och ersättning för
  egenförbrukning
  bör stimulera utveckling av smartare teknik för integration av förnybar energi och motivera egenförbrukare av förnybar energi att fatta investeringsbeslut som gynnar både konsumenten och nätet
  .
  För att det ska gå att uppnå en sådan balans måste man säkerställa att egenförbrukare av förnybar energi och lokalsamhällen som satsar på förnybar energi har rätt till ersättning för den egenproducerade el från förnybar energi som de matar in i nätet; en ersättning som återspeglar marknadsvärdet på den inmatade elen såväl som långsiktiga värden för nätet, miljön och samhället. Detta måste avse både de långsiktiga kostnaderna och vinsterna med egenförbrukning, med beaktande av att man på så vis undviker kostnader för nätet, samhället och miljön, i synnerhet om egenförbrukningen förenas med andra distribuerade energiresurser såsom energieffektivitet, energilagring, efterfrågeflexibilitet och lokala nät. Ersättningen bör fastställas på grundval av den kostnads-nyttoanalys av distribuerade energiresurser som anges i artikel 59 i [Europaparlamentets och rådets direktiv [om gemensamma regler för den inre marknaden för el (omarbetning), 2016/0380(COD)]
  . |
| --- | --- |

(53)

Med den ökande betydelsen av egenförbrukning av förnybar el behövs det en definition av egenförbrukare av förnybar energi och ett regelverk som ger egenförbrukare rätt att producera, lagra, använda och sälja el utan att drabbas av en orimlig börda.
  Taxor och ersättning för
  egenförbrukning
  bör stimulera utveckling av smartare teknik för integration av förnybar energi och motivera egenförbrukare av förnybar energi att fatta investeringsbeslut som gynnar både konsumenten och nätet
  .
  För att det ska gå att uppnå en sådan balans måste man säkerställa att egenförbrukare av förnybar energi och lokalsamhällen som satsar på förnybar energi har rätt till ersättning för den egenproducerade el från förnybar energi som de matar in i nätet; en ersättning som återspeglar marknadsvärdet på den inmatade elen såväl som långsiktiga värden för nätet, miljön och samhället. Detta måste avse både de långsiktiga kostnaderna och vinsterna med egenförbrukning, med beaktande av att man på så vis undviker kostnader för nätet, samhället och miljön, i synnerhet om egenförbrukningen förenas med andra distribuerade energiresurser såsom energieffektivitet, energilagring, efterfrågeflexibilitet och lokala nät. Ersättningen bör fastställas på grundval av den kostnads-nyttoanalys av distribuerade energiresurser som anges i artikel 59 i [Europaparlamentets och rådets direktiv [om gemensamma regler för den inre marknaden för el (omarbetning), 2016/0380(COD)]
  .

Ändring 51

Förslag till direktiv

Skäl 53a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (53a) | Kollektiv egenförbrukning bör tillåtas i vissa fall så att lägenhetsinvånare t.ex. kan dra nytta av konsumentinflytande i samma utsträckning som hushåll i enfamiljsbostäder. Genom att möjliggöra kollektiv egenförbrukning låter man också lokalsamhällen som satsar på förnybar energi främja energieffektiviteten på hushållsnivå och bidra till att bekämpa energifattigdom genom minskad energianvändning och lägre distributionstaxor. Medlemsstaterna bör utnyttja denna möjlighet genom att, bland annat, utvärdera möjligheten att låta sådana hushåll delta som annars kanske inte skulle kunna delta, t.ex. utsatta konsumenter och hyresgäster. |

Kommissionens förslag

Ändring

(53a)

Kollektiv egenförbrukning bör tillåtas i vissa fall så att lägenhetsinvånare t.ex. kan dra nytta av konsumentinflytande i samma utsträckning som hushåll i enfamiljsbostäder. Genom att möjliggöra kollektiv egenförbrukning låter man också lokalsamhällen som satsar på förnybar energi främja energieffektiviteten på hushållsnivå och bidra till att bekämpa energifattigdom genom minskad energianvändning och lägre distributionstaxor. Medlemsstaterna bör utnyttja denna möjlighet genom att, bland annat, utvärdera möjligheten att låta sådana hushåll delta som annars kanske inte skulle kunna delta, t.ex. utsatta konsumenter och hyresgäster.

Ändring 52

Förslag till direktiv

Skäl 53b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (53b) | Medlemsstaterna måste säkerställa att reglerna för konsumtion följs och att det införs eller skärps åtgärder för bekämpning av försäljning utan samtycke, ohederliga försäljningsmetoder och felaktiga argument avseende installation av utrustning för förnybar energi som i första hand drabbar de mest utsatta i samhället (såsom äldre personer och personer som bor i landsbygdsområden). |

Kommissionens förslag

Ändring

(53b)

Medlemsstaterna måste säkerställa att reglerna för konsumtion följs och att det införs eller skärps åtgärder för bekämpning av försäljning utan samtycke, ohederliga försäljningsmetoder och felaktiga argument avseende installation av utrustning för förnybar energi som i första hand drabbar de mest utsatta i samhället (såsom äldre personer och personer som bor i landsbygdsområden).

Ändring 53

Förslag till direktiv

Skäl 54

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (54) | Lokalt medborgardeltagande i projekt för förnybar energi via lokalsamhällen som satsar på förnybar energi har gett ett betydande mervärde när det gäller lokal acceptans av förnybar energi och tillgång till kompletterande privat kapital. Detta lokala deltagande kommer att bli desto viktigare i ett läge med ökande kapacitet för förnybar energi i framtiden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(54)

Lokalt medborgardeltagande i projekt för förnybar energi via lokalsamhällen som satsar på förnybar energi har gett ett betydande mervärde när det gäller lokal acceptans av förnybar energi och tillgång till kompletterande privat kapital. Detta lokala deltagande kommer att bli desto viktigare i ett läge med ökande kapacitet för förnybar energi i framtiden.

| (54) | Lokalt medborgardeltagande
  och de lokala myndigheternas deltagande
  i projekt för förnybar energi via lokalsamhällen som satsar på förnybar energi har gett ett betydande mervärde när det gäller lokal acceptans av förnybar energi och tillgång till kompletterande privat kapital
  , vilket leder till lokala investeringar, ökad valfrihet för konsumenter och ökat deltagande i energiomställningen från de hushålls sida som annars kanske inte kan delta, främjande av energieffektivitet på hushållsnivå samt bättre bekämpning av energifattigdom genom minskad energiförbrukning och lägre distributionstaxor
  . Detta lokala deltagande kommer att bli desto viktigare i ett läge med ökande kapacitet för förnybar energi i framtiden. |
| --- | --- |

(54)

Lokalt medborgardeltagande
  och de lokala myndigheternas deltagande
  i projekt för förnybar energi via lokalsamhällen som satsar på förnybar energi har gett ett betydande mervärde när det gäller lokal acceptans av förnybar energi och tillgång till kompletterande privat kapital
  , vilket leder till lokala investeringar, ökad valfrihet för konsumenter och ökat deltagande i energiomställningen från de hushålls sida som annars kanske inte kan delta, främjande av energieffektivitet på hushållsnivå samt bättre bekämpning av energifattigdom genom minskad energiförbrukning och lägre distributionstaxor
  . Detta lokala deltagande kommer att bli desto viktigare i ett läge med ökande kapacitet för förnybar energi i framtiden.

Ändring 54

Förslag till direktiv

Skäl 55a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (55a) | Det är viktigt att medlemsstaterna säkerställer att nätkostnader och nätavgifter rättvist och utan snedvridning påförs alla användare av elsystemet. Alla nättariffer bör återspegla kostnaderna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(55a)

Det är viktigt att medlemsstaterna säkerställer att nätkostnader och nätavgifter rättvist och utan snedvridning påförs alla användare av elsystemet. Alla nättariffer bör återspegla kostnaderna.

Ändring 55

Förslag till direktiv

Skäl 57

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (57) | Flera medlemsstater har vidtagit åtgärder inom värme- och kylsektorn för att nå sina mål för 2020 när det gäller förnybar energi.
  Eftersom det saknas bindande nationella mål för perioden efter 2020 kan det hända att de övriga nationella incitamenten inte är tillräckliga för att nå de långsiktiga målen för minskade koldioxidutsläpp för 2030 och 2050.
  För att man ska ligga i linje med dessa mål, stärka säkerheten för investerare och främja utvecklingen av en unionsmarknad för förnybar värme och kyla samtidigt som principen om energieffektivitet först respekteras, bör medlemsstaternas insatser uppmuntras när det gäller leverans av förnybar värme och kyla för att bidra till en gradvis ökning av andelen förnybar energi. Med tanke på fragmenteringen på vissa marknader för värme och kyla är det av yttersta vikt att säkerställa flexibilitet i utformningen av en sådan insats. Det är också viktigt att se till att en eventuell användning av förnybar värme och kyla inte har negativa bieffekter för miljön. |

Kommissionens förslag

Ändring

(57)

Flera medlemsstater har vidtagit åtgärder inom värme- och kylsektorn för att nå sina mål för 2020 när det gäller förnybar energi.
  Eftersom det saknas bindande nationella mål för perioden efter 2020 kan det hända att de övriga nationella incitamenten inte är tillräckliga för att nå de långsiktiga målen för minskade koldioxidutsläpp för 2030 och 2050.
  För att man ska ligga i linje med dessa mål, stärka säkerheten för investerare och främja utvecklingen av en unionsmarknad för förnybar värme och kyla samtidigt som principen om energieffektivitet först respekteras, bör medlemsstaternas insatser uppmuntras när det gäller leverans av förnybar värme och kyla för att bidra till en gradvis ökning av andelen förnybar energi. Med tanke på fragmenteringen på vissa marknader för värme och kyla är det av yttersta vikt att säkerställa flexibilitet i utformningen av en sådan insats. Det är också viktigt att se till att en eventuell användning av förnybar värme och kyla inte har negativa bieffekter för miljön.

| (57) | Flera medlemsstater har vidtagit åtgärder inom värme- och kylsektorn för att nå sina mål för 2020 när det gäller förnybar energi. För att man ska ligga i linje med dessa mål, stärka säkerheten för investerare och främja utvecklingen av en unionsmarknad för förnybar värme och kyla samtidigt som principen om energieffektivitet först respekteras, bör medlemsstaternas insatser uppmuntras när det gäller leverans av förnybar värme och kyla för att bidra till en gradvis ökning av andelen förnybar energi. Med tanke på fragmenteringen på vissa marknader för värme och kyla är det av yttersta vikt att säkerställa flexibilitet i utformningen av en sådan insats. Det är också viktigt att se till att en eventuell användning av förnybar värme och kyla inte har negativa bieffekter för miljön
  och för människors hälsa
  . |
| --- | --- |

(57)

Flera medlemsstater har vidtagit åtgärder inom värme- och kylsektorn för att nå sina mål för 2020 när det gäller förnybar energi. För att man ska ligga i linje med dessa mål, stärka säkerheten för investerare och främja utvecklingen av en unionsmarknad för förnybar värme och kyla samtidigt som principen om energieffektivitet först respekteras, bör medlemsstaternas insatser uppmuntras när det gäller leverans av förnybar värme och kyla för att bidra till en gradvis ökning av andelen förnybar energi. Med tanke på fragmenteringen på vissa marknader för värme och kyla är det av yttersta vikt att säkerställa flexibilitet i utformningen av en sådan insats. Det är också viktigt att se till att en eventuell användning av förnybar värme och kyla inte har negativa bieffekter för miljön
  och för människors hälsa
  .

Ändring 56

Förslag till direktiv

Skäl 59a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (59a) | Hushållskonsumenter och lokalsamhällen som bedriver handel genom flexibilitet, egenförbrukning eller försäljning av egenproducerad el bör få ha kvar sina rättigheter som konsumenter, inbegripet rätten att teckna avtal med valfri leverantör och att byta leverantör. |

Kommissionens förslag

Ändring

(59a)

Hushållskonsumenter och lokalsamhällen som bedriver handel genom flexibilitet, egenförbrukning eller försäljning av egenproducerad el bör få ha kvar sina rättigheter som konsumenter, inbegripet rätten att teckna avtal med valfri leverantör och att byta leverantör.

Ändring 57

Förslag till direktiv

Skäl 60

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (60) | De potentiella synergieffekterna mellan insatser för att öka utnyttjandet av förnybar värme och kyla och de befintliga systemen enligt direktiven 2010/31/EU och 2012/27/EU
  bör
  betonas. Medlemsstaterna bör i möjligaste mån ha möjlighet att använda befintliga administrativa strukturer för att genomföra sådana insatser för att minska den administrativa bördan. |

Kommissionens förslag

Ändring

(60)

De potentiella synergieffekterna mellan insatser för att öka utnyttjandet av förnybar värme och kyla och de befintliga systemen enligt direktiven 2010/31/EU och 2012/27/EU
  bör
  betonas. Medlemsstaterna bör i möjligaste mån ha möjlighet att använda befintliga administrativa strukturer för att genomföra sådana insatser för att minska den administrativa bördan.

| (60) | Användningen av effektiva värme- och kylsystem som baseras på förnybar energi bör gå hand i hand med en omfattande renovering av byggnader för att på så vis minska konsumenternas energiefterfrågan och energikostnader, och bidra till att minska energifattigdomen samt skapa kvalificerade lokala arbetstillfällen. Därför bör
  de potentiella synergieffekterna mellan insatser för att öka utnyttjandet av förnybar värme och kyla och de befintliga systemen enligt direktiven 2010/31/EU och 2012/27/EU betonas. Medlemsstaterna bör i möjligaste mån ha möjlighet att använda befintliga administrativa strukturer för att genomföra sådana insatser för att minska den administrativa bördan. |
| --- | --- |

(60)

Användningen av effektiva värme- och kylsystem som baseras på förnybar energi bör gå hand i hand med en omfattande renovering av byggnader för att på så vis minska konsumenternas energiefterfrågan och energikostnader, och bidra till att minska energifattigdomen samt skapa kvalificerade lokala arbetstillfällen. Därför bör
  de potentiella synergieffekterna mellan insatser för att öka utnyttjandet av förnybar värme och kyla och de befintliga systemen enligt direktiven 2010/31/EU och 2012/27/EU betonas. Medlemsstaterna bör i möjligaste mån ha möjlighet att använda befintliga administrativa strukturer för att genomföra sådana insatser för att minska den administrativa bördan.

Ändring 58

Förslag till direktiv

Skäl 61a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (61a) | Det är viktigt att man på området intelligenta transporter satsar mer på utvecklingen och utbyggnaden av elektromobilitet i vägtrafiken, liksom att man påskyndar införandet av avancerad teknik för innovativ järnvägstrafik, genom att prioritera initiativet Shift2Rail, som gynnar ren kollektivtrafik. |

Kommissionens förslag

Ändring

(61a)

Det är viktigt att man på området intelligenta transporter satsar mer på utvecklingen och utbyggnaden av elektromobilitet i vägtrafiken, liksom att man påskyndar införandet av avancerad teknik för innovativ järnvägstrafik, genom att prioritera initiativet Shift2Rail, som gynnar ren kollektivtrafik.

Ändring 59

Förslag till direktiv

Skäl 62

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (62) | I den europeiska strategin för en utsläppssnål rörlighet från juli 2016 framhölls att livsmedelsbaserade biobränslen har en mycket begränsad roll när det gäller att minska koldioxidutsläppen från transportsektorn och att de bör fasas ut gradvis och ersättas med avancerade biobränslen. För att förbereda övergången till avancerade biobränslen och minimera de totala indirekta effekterna av förändrad markanvändning är det lämpligt att begränsa mängden biodrivmedel och flytande biobränslen, producerade från livsmedels- och fodergrödor, som kan tillgodoräknas när det gäller uppfyllandet av det unionsmål som anges i detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(62)

I den europeiska strategin för en utsläppssnål rörlighet från juli 2016 framhölls att livsmedelsbaserade biobränslen har en mycket begränsad roll när det gäller att minska koldioxidutsläppen från transportsektorn och att de bör fasas ut gradvis och ersättas med avancerade biobränslen. För att förbereda övergången till avancerade biobränslen och minimera de totala indirekta effekterna av förändrad markanvändning är det lämpligt att begränsa mängden biodrivmedel och flytande biobränslen, producerade från livsmedels- och fodergrödor, som kan tillgodoräknas när det gäller uppfyllandet av det unionsmål som anges i detta direktiv.

| (62) | Om betesmark eller jordbruksmark som tidigare var avsedd för produktion av livsmedel och foder läggs om till produktion av biobränsle, måste man även i fortsättningen tillgodose efterfrågan på annat än bränsle, antingen genom att man intensifierar den nuvarande produktionen eller genom att man börjar använda icke-jordbruksmark på annat håll för produktionsändamål. Det sistnämnda fallet utgör indirekt ändring av markanvändning, och vid omställning av mark med stora kollager kan detta leda till betydande utsläpp av växthusgaser.
  I den europeiska strategin för en utsläppssnål rörlighet från juli 2016 framhölls att livsmedelsbaserade biobränslen har en mycket begränsad roll när det gäller att minska koldioxidutsläppen från transportsektorn och att de bör fasas ut gradvis och ersättas med avancerade biobränslen. För att förbereda övergången till avancerade biobränslen och minimera de totala indirekta effekterna av förändrad markanvändning är det lämpligt att begränsa mängden biodrivmedel och flytande biobränslen, producerade från livsmedels- och fodergrödor, som kan tillgodoräknas när det gäller uppfyllandet av det unionsmål som anges i detta direktiv
  , varvid man bör ge en särställning åt sådana grödobaserade biobränslen som har hög växthusgaseffektivitet och innebär låga risker för indirekt ändring av markanvändning
  .
  Ibruktagandet av avancerade biobränslen och elektromobilitet bör påskyndas. |
| --- | --- |

(62)

Om betesmark eller jordbruksmark som tidigare var avsedd för produktion av livsmedel och foder läggs om till produktion av biobränsle, måste man även i fortsättningen tillgodose efterfrågan på annat än bränsle, antingen genom att man intensifierar den nuvarande produktionen eller genom att man börjar använda icke-jordbruksmark på annat håll för produktionsändamål. Det sistnämnda fallet utgör indirekt ändring av markanvändning, och vid omställning av mark med stora kollager kan detta leda till betydande utsläpp av växthusgaser.
  I den europeiska strategin för en utsläppssnål rörlighet från juli 2016 framhölls att livsmedelsbaserade biobränslen har en mycket begränsad roll när det gäller att minska koldioxidutsläppen från transportsektorn och att de bör fasas ut gradvis och ersättas med avancerade biobränslen. För att förbereda övergången till avancerade biobränslen och minimera de totala indirekta effekterna av förändrad markanvändning är det lämpligt att begränsa mängden biodrivmedel och flytande biobränslen, producerade från livsmedels- och fodergrödor, som kan tillgodoräknas när det gäller uppfyllandet av det unionsmål som anges i detta direktiv
  , varvid man bör ge en särställning åt sådana grödobaserade biobränslen som har hög växthusgaseffektivitet och innebär låga risker för indirekt ändring av markanvändning
  .
  Ibruktagandet av avancerade biobränslen och elektromobilitet bör påskyndas.

Ändring 60

Förslag till direktiv

Skäl 63a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (63a) | Unionen och medlemsstaterna bör sikta på att öka andelen förnybara energikällor i energimixen, minska den totala energianvändningen inom transportväsendet och öka energieffektiviteten inom alla transportsektorer. Åtgärder för detta skulle kunna främjas både inom transportplanering och produktion av mer energieffektiva bilar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(63a)

Unionen och medlemsstaterna bör sikta på att öka andelen förnybara energikällor i energimixen, minska den totala energianvändningen inom transportväsendet och öka energieffektiviteten inom alla transportsektorer. Åtgärder för detta skulle kunna främjas både inom transportplanering och produktion av mer energieffektiva bilar.

Ändring 61

Förslag till direktiv

Skäl 63b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (63b) | Bränsleeffektivitetsnormer för vägtransport skulle vara ett effektivt sätt att främja användningen av förnybara alternativ inom transportsektorn, ytterligare minska växthusgasutsläppen och på lång sikt nå fram till att fossila bränslen frångås inom transportsektorn. Bränsleeffektivitetsnormerna bör vidareutvecklas, i takt med teknikens och klimat- och energimålens utveckling. |

Kommissionens förslag

Ändring

(63b)

Bränsleeffektivitetsnormer för vägtransport skulle vara ett effektivt sätt att främja användningen av förnybara alternativ inom transportsektorn, ytterligare minska växthusgasutsläppen och på lång sikt nå fram till att fossila bränslen frångås inom transportsektorn. Bränsleeffektivitetsnormerna bör vidareutvecklas, i takt med teknikens och klimat- och energimålens utveckling.

Ändring 286

Förslag till direktiv

Skäl 63c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (63c) | Avancerade biobränslen förväntas få en viktig roll för att minska luftfartens växthusgasutsläpp, och därför måste inblandningsskyldigheten för sådana bränslen också uppfyllas just för bränsle som levereras till luftfarten. Strategier bör tas fram på unions- och medlemsstatsnivå för att uppmuntra till verksamhetsåtgärder som resulterar i lägre bränsleförbrukning inom sjöfarten och satsningar på forskning och utveckling som leder till fler vind- och soldrivna sjötransporter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(63c)

Avancerade biobränslen förväntas få en viktig roll för att minska luftfartens växthusgasutsläpp, och därför måste inblandningsskyldigheten för sådana bränslen också uppfyllas just för bränsle som levereras till luftfarten. Strategier bör tas fram på unions- och medlemsstatsnivå för att uppmuntra till verksamhetsåtgärder som resulterar i lägre bränsleförbrukning inom sjöfarten och satsningar på forskning och utveckling som leder till fler vind- och soldrivna sjötransporter.

Ändring 63

Förslag till direktiv

Skäl 65a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (65a) | För att andelen förnybar el inom transportsektorn ska kunna redovisas mer exakt bör en lämplig metod utarbetas samt olika tekniska och teknologiska lösningar för detta ändamål undersökas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(65a)

För att andelen förnybar el inom transportsektorn ska kunna redovisas mer exakt bör en lämplig metod utarbetas samt olika tekniska och teknologiska lösningar för detta ändamål undersökas.

Ändring 64

Förslag till direktiv

Skäl 66

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (66) | Råvaror som har låg påverkan på indirekta ändringar av markanvändningen för biobränslen bör främjas för att de bidrar till en utfasning av fossila bränslen i ekonomin. Särskilt råvaror för avancerade biobränslen, för vilka tekniken är mer innovativ och mindre utvecklad och därför kräver en högre stödnivå, bör tas med i en bilaga till detta direktiv. För att säkerställa att denna bilaga håller jämna steg med den senaste tekniska utvecklingen samtidigt som man undviker oavsiktliga negativa effekter bör
  en utvärdering äga rum efter antagandet av direktivet för att bedöma möjligheten att utsträcka
  bilagan
  till nya råvaror
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(66)

Råvaror som har låg påverkan på indirekta ändringar av markanvändningen för biobränslen bör främjas för att de bidrar till en utfasning av fossila bränslen i ekonomin. Särskilt råvaror för avancerade biobränslen, för vilka tekniken är mer innovativ och mindre utvecklad och därför kräver en högre stödnivå, bör tas med i en bilaga till detta direktiv. För att säkerställa att denna bilaga håller jämna steg med den senaste tekniska utvecklingen samtidigt som man undviker oavsiktliga negativa effekter bör
  en utvärdering äga rum efter antagandet av direktivet för att bedöma möjligheten att utsträcka
  bilagan
  till nya råvaror
  .

| (66) | Råvaror som har låg påverkan på indirekta ändringar av markanvändningen för biobränslen bör främjas för att de bidrar till en utfasning av fossila bränslen i ekonomin. Särskilt råvaror för avancerade biobränslen, för vilka tekniken är mer innovativ och mindre utvecklad och därför kräver en högre stödnivå, bör tas med i en bilaga till detta direktiv. För att säkerställa att denna bilaga håller jämna steg med den senaste tekniska utvecklingen samtidigt som man undviker oavsiktliga negativa effekter bör bilagan
  regelbundet utvärderas
  . |
| --- | --- |

(66)

Råvaror som har låg påverkan på indirekta ändringar av markanvändningen för biobränslen bör främjas för att de bidrar till en utfasning av fossila bränslen i ekonomin. Särskilt råvaror för avancerade biobränslen, för vilka tekniken är mer innovativ och mindre utvecklad och därför kräver en högre stödnivå, bör tas med i en bilaga till detta direktiv. För att säkerställa att denna bilaga håller jämna steg med den senaste tekniska utvecklingen samtidigt som man undviker oavsiktliga negativa effekter bör bilagan
  regelbundet utvärderas
  .

Ändring 65

Förslag till direktiv

Skäl 68

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (68) | För att fullt ut utnyttja biomassans potential att minska koldioxidutsläppen i ekonomin genom att använda den i material och för energiändamål, bör unionen och medlemsstaterna på ett hållbart sätt främja befintliga skogs- och jordbruksresurser i större utsträckning samt utveckla nya system för skogsbruks- och jordbruksproduktion. |

Kommissionens förslag

Ändring

(68)

För att fullt ut utnyttja biomassans potential att minska koldioxidutsläppen i ekonomin genom att använda den i material och för energiändamål, bör unionen och medlemsstaterna på ett hållbart sätt främja befintliga skogs- och jordbruksresurser i större utsträckning samt utveckla nya system för skogsbruks- och jordbruksproduktion.

| (68) | För att fullt ut utnyttja biomassans potential att minska koldioxidutsläppen i ekonomin genom att använda den i material och för energiändamål, bör unionen och medlemsstaterna på ett hållbart sätt främja
  energianvändning endast i form av att
  befintliga skogs- och jordbruksresurser i större utsträckning
  tas i anspråk
  , samt utveckla nya system för skogsbruks- och jordbruksproduktion
  , förutsatt att kriterierna för hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp följs
  . |
| --- | --- |

(68)

För att fullt ut utnyttja biomassans potential att minska koldioxidutsläppen i ekonomin genom att använda den i material och för energiändamål, bör unionen och medlemsstaterna på ett hållbart sätt främja
  energianvändning endast i form av att
  befintliga skogs- och jordbruksresurser i större utsträckning
  tas i anspråk
  , samt utveckla nya system för skogsbruks- och jordbruksproduktion
  , förutsatt att kriterierna för hållbarhet och minskade växthusgasutsläpp följs
  .

Ändring 287

Förslag till direktiv

Skäl 68a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (68a) | Synergin mellan den cirkulära ekonomin, bioekonomin och främjandet av förnybar energi bör betonas ytterligare för att säkerställa att råvaruanvändningen blir den värdefullaste och miljöutfallet det bästa. De politiska åtgärder som unionen och medlemsstaterna vidtar för att främja produktion av förnybar energi bör alltid respektera principen om resurseffektivitet och optimal användning av biomassa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(68a)

Synergin mellan den cirkulära ekonomin, bioekonomin och främjandet av förnybar energi bör betonas ytterligare för att säkerställa att råvaruanvändningen blir den värdefullaste och miljöutfallet det bästa. De politiska åtgärder som unionen och medlemsstaterna vidtar för att främja produktion av förnybar energi bör alltid respektera principen om resurseffektivitet och optimal användning av biomassa.

Ändring 66

Förslag till direktiv

Skäl 69

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (69) | Biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen
  bör alltid produceras på ett hållbart sätt. De biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som används för att uppnå 
  det unionsmål
  som fastställs i detta direktiv och de som omfattas av stödsystem bör därför uppfylla hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp. |

Kommissionens förslag

Ändring

(69)

Biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen
  bör alltid produceras på ett hållbart sätt. De biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som används för att uppnå 
  det unionsmål
  som fastställs i detta direktiv och de som omfattas av stödsystem bör därför uppfylla hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp.

| (69) | Förnybar energi
  bör alltid produceras på ett hållbart sätt. De biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som används för att uppnå
  de mål
  som fastställs i detta direktiv och de
  former av förnybar energi
  som omfattas av stödsystem bör därför uppfylla hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp. |
| --- | --- |

(69)

Förnybar energi
  bör alltid produceras på ett hållbart sätt. De biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som används för att uppnå
  de mål
  som fastställs i detta direktiv och de
  former av förnybar energi
  som omfattas av stödsystem bör därför uppfylla hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp.

Ändring 67

Förslag till direktiv

Skäl 71

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (71) | Produktionen av jordbruksråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen och de stimulansåtgärder för användning av dessa produkter som föreskrivs i detta direktiv bör inte få leda till att
  landområden med biologisk mångfald förstörs
  . Sådana ändliga resurser, som i olika internationella fördrag anses vara viktiga för hela mänskligheten, bör bevaras. Därför är det nödvändigt att fastställa hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp varigenom biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen bara kan bli föremål för stimulansåtgärder om det garanteras att jordbruksråvaran inte producerats i områden med biologisk mångfald eller, när det gäller områden som utsetts till naturskyddsområden eller till skyddsområden för sällsynta, hotade eller utrotningshotade ekosystem eller arter, den relevanta behöriga myndigheten påvisar att produktionen av jordbruksråvaran inte inverkar negativt på dessa syften. Skogar bör betraktas som biologiskt rika enligt hållbarhetskriterierna, när de är naturskogar enligt den definition som FN:s organisation för livsmedel och jordbruk (FAO) använder i sin globala bedömning av skogsresurserna eller om de omfattas av nationell naturskyddslagstiftning. Områden där uttag av icke träbaserade skogsprodukter förekommer bör betraktas som biologiskt rika skogar, förutsatt att den mänskliga inverkan är liten. Andra typer av skog enligt de definitioner som används av FAO, t.ex. modifierad naturlig skog, halvnaturlig skog och planterad skog bör inte betraktas som naturskog. Med tanke på vissa typer av gräsmark med stor biologisk mångfald, såväl tempererade som tropiska, bland annat savanner med stor biologisk mångfald, stäpper, områden med buskvegetation och prärier, bör biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som framställs av jordbruks råvaror från sådan mark inte kunna bli föremål för stimulansåtgärder enligt detta direktiv. Kommissionen bör, i enlighet med senaste vetenskapliga rön och tillämpliga internationella normer, ta fram kriterier för att fastställa vilka områden som utgör sådan gräsmark med stor biologisk mångfald. |

Kommissionens förslag

Ändring

(71)

Produktionen av jordbruksråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen och de stimulansåtgärder för användning av dessa produkter som föreskrivs i detta direktiv bör inte få leda till att
  landområden med biologisk mångfald förstörs
  . Sådana ändliga resurser, som i olika internationella fördrag anses vara viktiga för hela mänskligheten, bör bevaras. Därför är det nödvändigt att fastställa hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp varigenom biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen bara kan bli föremål för stimulansåtgärder om det garanteras att jordbruksråvaran inte producerats i områden med biologisk mångfald eller, när det gäller områden som utsetts till naturskyddsområden eller till skyddsområden för sällsynta, hotade eller utrotningshotade ekosystem eller arter, den relevanta behöriga myndigheten påvisar att produktionen av jordbruksråvaran inte inverkar negativt på dessa syften. Skogar bör betraktas som biologiskt rika enligt hållbarhetskriterierna, när de är naturskogar enligt den definition som FN:s organisation för livsmedel och jordbruk (FAO) använder i sin globala bedömning av skogsresurserna eller om de omfattas av nationell naturskyddslagstiftning. Områden där uttag av icke träbaserade skogsprodukter förekommer bör betraktas som biologiskt rika skogar, förutsatt att den mänskliga inverkan är liten. Andra typer av skog enligt de definitioner som används av FAO, t.ex. modifierad naturlig skog, halvnaturlig skog och planterad skog bör inte betraktas som naturskog. Med tanke på vissa typer av gräsmark med stor biologisk mångfald, såväl tempererade som tropiska, bland annat savanner med stor biologisk mångfald, stäpper, områden med buskvegetation och prärier, bör biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som framställs av jordbruks råvaror från sådan mark inte kunna bli föremål för stimulansåtgärder enligt detta direktiv. Kommissionen bör, i enlighet med senaste vetenskapliga rön och tillämpliga internationella normer, ta fram kriterier för att fastställa vilka områden som utgör sådan gräsmark med stor biologisk mångfald.

| (71) | Produktionen av jordbruksråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen och de stimulansåtgärder för användning av dessa produkter som föreskrivs i detta direktiv bör inte få leda till
  eller uppmuntra till
  att
  den biologiska mångfalden påverkas negativt, vare sig inom eller utanför unionen
  . Sådana ändliga resurser, som i olika internationella fördrag anses vara viktiga för hela mänskligheten, bör bevaras. Därför är det nödvändigt att fastställa hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp varigenom biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen bara kan bli föremål för stimulansåtgärder om det garanteras att jordbruksråvaran inte producerats i områden med biologisk mångfald eller, när det gäller områden som utsetts till naturskyddsområden eller till skyddsområden för sällsynta, hotade eller utrotningshotade ekosystem eller arter, den relevanta behöriga myndigheten påvisar att produktionen av jordbruksråvaran inte inverkar negativt på dessa syften. Skogar bör betraktas som biologiskt rika enligt hållbarhetskriterierna, när de är naturskogar enligt den definition som FN:s organisation för livsmedel och jordbruk (FAO) använder i sin globala bedömning av skogsresurserna eller om de omfattas av nationell naturskyddslagstiftning. Områden där uttag av icke träbaserade skogsprodukter förekommer bör betraktas som biologiskt rika skogar, förutsatt att den mänskliga inverkan är liten. Andra typer av skog enligt de definitioner som används av FAO, t.ex. modifierad naturlig skog, halvnaturlig skog och planterad skog bör inte betraktas som naturskog.
  Den biologiska mångfalden samt dessa skogars kvalitet, hälsa, hållbarhet och livskraft bör dock garanteras.
  Med tanke på vissa typer av gräsmark med stor biologisk mångfald, såväl tempererade som tropiska, bland annat savanner med stor biologisk mångfald, stäpper, områden med buskvegetation och prärier, bör biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som framställs av jordbruks råvaror från sådan mark inte kunna bli föremål för stimulansåtgärder enligt detta direktiv. Kommissionen bör, i enlighet med senaste vetenskapliga rön och tillämpliga internationella normer, ta fram kriterier för att fastställa vilka områden som utgör sådan gräsmark med stor biologisk mångfald. |
| --- | --- |

(71)

Produktionen av jordbruksråvaror för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen och de stimulansåtgärder för användning av dessa produkter som föreskrivs i detta direktiv bör inte få leda till
  eller uppmuntra till
  att
  den biologiska mångfalden påverkas negativt, vare sig inom eller utanför unionen
  . Sådana ändliga resurser, som i olika internationella fördrag anses vara viktiga för hela mänskligheten, bör bevaras. Därför är det nödvändigt att fastställa hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp varigenom biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen bara kan bli föremål för stimulansåtgärder om det garanteras att jordbruksråvaran inte producerats i områden med biologisk mångfald eller, när det gäller områden som utsetts till naturskyddsområden eller till skyddsområden för sällsynta, hotade eller utrotningshotade ekosystem eller arter, den relevanta behöriga myndigheten påvisar att produktionen av jordbruksråvaran inte inverkar negativt på dessa syften. Skogar bör betraktas som biologiskt rika enligt hållbarhetskriterierna, när de är naturskogar enligt den definition som FN:s organisation för livsmedel och jordbruk (FAO) använder i sin globala bedömning av skogsresurserna eller om de omfattas av nationell naturskyddslagstiftning. Områden där uttag av icke träbaserade skogsprodukter förekommer bör betraktas som biologiskt rika skogar, förutsatt att den mänskliga inverkan är liten. Andra typer av skog enligt de definitioner som används av FAO, t.ex. modifierad naturlig skog, halvnaturlig skog och planterad skog bör inte betraktas som naturskog.
  Den biologiska mångfalden samt dessa skogars kvalitet, hälsa, hållbarhet och livskraft bör dock garanteras.
  Med tanke på vissa typer av gräsmark med stor biologisk mångfald, såväl tempererade som tropiska, bland annat savanner med stor biologisk mångfald, stäpper, områden med buskvegetation och prärier, bör biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som framställs av jordbruks råvaror från sådan mark inte kunna bli föremål för stimulansåtgärder enligt detta direktiv. Kommissionen bör, i enlighet med senaste vetenskapliga rön och tillämpliga internationella normer, ta fram kriterier för att fastställa vilka områden som utgör sådan gräsmark med stor biologisk mångfald.

Ändring 68

Förslag till direktiv

Skäl 72a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (72a) | Unionens hållbarhetskriterier för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen bör säkerställa att omställningen till en koldioxidsnål ekonomi stöder målen i kommissionens meddelande av den 2 december 2015, med titeln Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin, och strikt vägleds av unionens avfallshierarki, som fastställts i direktiv 2008/98/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(72a)

Unionens hållbarhetskriterier för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen bör säkerställa att omställningen till en koldioxidsnål ekonomi stöder målen i kommissionens meddelande av den 2 december 2015, med titeln Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin, och strikt vägleds av unionens avfallshierarki, som fastställts i direktiv 2008/98/EG.

Ändring 69

Förslag till direktiv

Skäl 73

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (73) | Råmaterial framställda av jordbruksgrödor för produktion av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen bör inte framställas på torvmark, eftersom odlingen av råvara på torvmark skulle leda till betydande kollagerförluster om marken dikas ytterligare för detta ändamål,
  och det är svårt att kontrollera att en sådan dränering inte sker
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(73)

Råmaterial framställda av jordbruksgrödor för produktion av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen bör inte framställas på torvmark, eftersom odlingen av råvara på torvmark skulle leda till betydande kollagerförluster om marken dikas ytterligare för detta ändamål,
  och det är svårt att kontrollera att en sådan dränering inte sker
  .

| (73) | Råmaterial framställda av jordbruksgrödor för produktion av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen bör inte framställas på odränerad torvmark
  eller våtmark, där detta skulle innefatta dränering av marken
  , eftersom odlingen av råvara på torvmark
  eller våtmark
  skulle leda till betydande kollagerförluster om marken dikas ytterligare för detta ändamål. |
| --- | --- |

(73)

Råmaterial framställda av jordbruksgrödor för produktion av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen bör inte framställas på odränerad torvmark
  eller våtmark, där detta skulle innefatta dränering av marken
  , eftersom odlingen av råvara på torvmark
  eller våtmark
  skulle leda till betydande kollagerförluster om marken dikas ytterligare för detta ändamål.

Ändring 70

Förslag till direktiv

Skäl 74a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (74a) | Råmaterial framställda av jordbruksgrödor för produktion av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen bör framställas med hjälp av metoder som är förenliga med skyddet av jordbeskaffenheten och det organiska kolet i marken. |

Kommissionens förslag

Ändring

(74a)

Råmaterial framställda av jordbruksgrödor för produktion av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen bör framställas med hjälp av metoder som är förenliga med skyddet av jordbeskaffenheten och det organiska kolet i marken.

Ändring 71

Förslag till direktiv

Skäl 75

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (75) | Det är lämpligt att införa unionsomfattande hållbarhetskriterier och kriterier för minskade utsläpp av växthusgaser för biobränslen som används för elproduktion, uppvärmning och kylning i syfte att fortsätta att säkerställa stora minskningar av utsläppen av växthusgaser jämfört med fossila bränslealternativ, undvika oavsiktliga konsekvenser från hållbarhetssynpunkt och främja den inre marknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(75)

Det är lämpligt att införa unionsomfattande hållbarhetskriterier och kriterier för minskade utsläpp av växthusgaser för biobränslen som används för elproduktion, uppvärmning och kylning i syfte att fortsätta att säkerställa stora minskningar av utsläppen av växthusgaser jämfört med fossila bränslealternativ, undvika oavsiktliga konsekvenser från hållbarhetssynpunkt och främja den inre marknaden.

| (75) | Det är lämpligt att införa unionsomfattande hållbarhetskriterier och kriterier för minskade utsläpp av växthusgaser för biobränslen som används för elproduktion, uppvärmning och kylning i syfte att fortsätta att säkerställa stora minskningar av utsläppen av växthusgaser jämfört med fossila bränslealternativ, undvika oavsiktliga konsekvenser från hållbarhetssynpunkt och främja den inre marknaden.
  Utan att det påverkar den oinskränkta aktningen för primära resurser med högt miljövärde, bör man kunna använda de yttersta randområdenas resurspotential för att öka produktionen av förnybar energi och områdenas energisjälvförsörjning. |
| --- | --- |

(75)

Det är lämpligt att införa unionsomfattande hållbarhetskriterier och kriterier för minskade utsläpp av växthusgaser för biobränslen som används för elproduktion, uppvärmning och kylning i syfte att fortsätta att säkerställa stora minskningar av utsläppen av växthusgaser jämfört med fossila bränslealternativ, undvika oavsiktliga konsekvenser från hållbarhetssynpunkt och främja den inre marknaden.
  Utan att det påverkar den oinskränkta aktningen för primära resurser med högt miljövärde, bör man kunna använda de yttersta randområdenas resurspotential för att öka produktionen av förnybar energi och områdenas energisjälvförsörjning.

Ändring 73

Förslag till direktiv

Skäl 76

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (76) | För att säkerställa att skörden, trots den ökade efterfrågan på biomassa från skogsbruk, sker på ett hållbart sätt i skogar där föryngring säkerställs, att särskild uppmärksamhet ägnas områden som uttryckligen har utsetts till områden för skydd av biologisk mångfald, landskap och specifika naturelement, att den biologiska mångfaldens resurser bevaras och att kollager spåras, bör träråvaror komma endast från skogar som skördas i enlighet med de principer för hållbart skogsbruk som tagits fram inom ramen för internationella skogsprocesser, t.ex. ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa (Forest Europe) och genomförs genom nationell lagstiftning eller bästa förvaltningspraxis på
  skogsbruksföretagsnivå
  . Aktörer bör
  vidta lämpliga
  åtgärder för att
  minimera riskerna med att använda icke hållbar skogsbiomassa för produktion av bioenergi
  . I detta syfte bör berörda aktörer införa en riskbaserad metod. I detta sammanhang är det lämpligt att kommissionen utvecklar en operativ vägledning för kontroll av efterlevnaden av den riskbaserade metoden, efter samråd med kommittén för styrning av energiunionen och ständiga kommittén för skogsbruk som inrättats genom rådets beslut 89/367/EEG24. |

Kommissionens förslag

Ändring

(76)

För att säkerställa att skörden, trots den ökade efterfrågan på biomassa från skogsbruk, sker på ett hållbart sätt i skogar där föryngring säkerställs, att särskild uppmärksamhet ägnas områden som uttryckligen har utsetts till områden för skydd av biologisk mångfald, landskap och specifika naturelement, att den biologiska mångfaldens resurser bevaras och att kollager spåras, bör träråvaror komma endast från skogar som skördas i enlighet med de principer för hållbart skogsbruk som tagits fram inom ramen för internationella skogsprocesser, t.ex. ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa (Forest Europe) och genomförs genom nationell lagstiftning eller bästa förvaltningspraxis på
  skogsbruksföretagsnivå
  . Aktörer bör
  vidta lämpliga
  åtgärder för att
  minimera riskerna med att använda icke hållbar skogsbiomassa för produktion av bioenergi
  . I detta syfte bör berörda aktörer införa en riskbaserad metod. I detta sammanhang är det lämpligt att kommissionen utvecklar en operativ vägledning för kontroll av efterlevnaden av den riskbaserade metoden, efter samråd med kommittén för styrning av energiunionen och ständiga kommittén för skogsbruk som inrättats genom rådets beslut 89/367/EEG24.

| (76) | För att säkerställa att skörden, trots den ökade efterfrågan på biomassa från skogsbruk, sker på ett hållbart sätt i skogar där föryngring säkerställs, att särskild uppmärksamhet ägnas områden som uttryckligen har utsetts till områden för skydd av biologisk mångfald, landskap och specifika naturelement, att den biologiska mångfaldens resurser bevaras och att kollager spåras, bör träråvaror komma endast från skogar som skördas i enlighet med de principer för hållbart skogsbruk som tagits fram inom ramen för internationella skogsprocesser, t.ex. ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa (Forest Europe) och genomförs genom nationell lagstiftning eller bästa förvaltningspraxis på
  försörjningsbasnivå
  . Aktörerna bör
  säkerställa att det vidtas
  åtgärder för att
  negativa miljökonsekvenser av skörden undviks eller begränsas
  . I detta syfte bör berörda aktörer införa en riskbaserad metod. I detta sammanhang är det lämpligt att kommissionen utvecklar
  arrangemang för genomförandet av kraven, utgående från bästa praxis i medlemsstaterna, såväl som
  en operativ vägledning för kontroll av efterlevnaden av den riskbaserade metoden, efter samråd med kommittén för styrning av energiunionen och ständiga kommittén för skogsbruk som inrättats genom rådets beslut 89/367/EEG24. |
| --- | --- |

(76)

För att säkerställa att skörden, trots den ökade efterfrågan på biomassa från skogsbruk, sker på ett hållbart sätt i skogar där föryngring säkerställs, att särskild uppmärksamhet ägnas områden som uttryckligen har utsetts till områden för skydd av biologisk mångfald, landskap och specifika naturelement, att den biologiska mångfaldens resurser bevaras och att kollager spåras, bör träråvaror komma endast från skogar som skördas i enlighet med de principer för hållbart skogsbruk som tagits fram inom ramen för internationella skogsprocesser, t.ex. ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa (Forest Europe) och genomförs genom nationell lagstiftning eller bästa förvaltningspraxis på
  försörjningsbasnivå
  . Aktörerna bör
  säkerställa att det vidtas
  åtgärder för att
  negativa miljökonsekvenser av skörden undviks eller begränsas
  . I detta syfte bör berörda aktörer införa en riskbaserad metod. I detta sammanhang är det lämpligt att kommissionen utvecklar
  arrangemang för genomförandet av kraven, utgående från bästa praxis i medlemsstaterna, såväl som
  en operativ vägledning för kontroll av efterlevnaden av den riskbaserade metoden, efter samråd med kommittén för styrning av energiunionen och ständiga kommittén för skogsbruk som inrättats genom rådets beslut 89/367/EEG24.

Ändring 74

Förslag till direktiv

Skäl 76a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (76a) | Om något enda hållbarhetskriterium för biomassa från skogsbruk inte uppfylls i en medlemsstats nationella lagstiftning eller praxis, bör mer information om det kriteriet tillhandahållas på försörjningsbasnivå, utan att det krävs ytterligare information om de kriterier som redan uppfylls på medlemsstatsnivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(76a)

Om något enda hållbarhetskriterium för biomassa från skogsbruk inte uppfylls i en medlemsstats nationella lagstiftning eller praxis, bör mer information om det kriteriet tillhandahållas på försörjningsbasnivå, utan att det krävs ytterligare information om de kriterier som redan uppfylls på medlemsstatsnivå.

Ändring 75

Förslag till direktiv

Skäl 76b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (76b) | En ”riskbaserad metod” bör utföras, med början på nationell nivå. Om kraven i något enda kriterium inte föreskrivs i nationell lagstiftning eller övervakning, bör information om detta ges på försörjningsbasnivå för att minska risken för produktion av ohållbar skogsbiomassa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(76b)

En ”riskbaserad metod” bör utföras, med början på nationell nivå. Om kraven i något enda kriterium inte föreskrivs i nationell lagstiftning eller övervakning, bör information om detta ges på försörjningsbasnivå för att minska risken för produktion av ohållbar skogsbiomassa.

Ändring 76

Förslag till direktiv

Skäl 76c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (76c) | Uttaget för energiändamål har ökat och förväntas fortsätta öka, vilket leder till att mer av dessa råvaror importeras från tredjeländer och produceras inom unionen. Aktörerna bör säkerställa att hållbarhetskriterierna följs vid skörden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(76c)

Uttaget för energiändamål har ökat och förväntas fortsätta öka, vilket leder till att mer av dessa råvaror importeras från tredjeländer och produceras inom unionen. Aktörerna bör säkerställa att hållbarhetskriterierna följs vid skörden.

Ändring 77

Förslag till direktiv

Skäl 78

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (78) | Biobränslen bör omvandlas till el och värme på ett effektivt sätt för att maximera försörjningstryggheten och minskningen av växthusgasutsläppen samt för att begränsa utsläppen av luftföroreningar och minimera trycket på de begränsade biomassaresurserna. Av denna anledning bör offentligt stöd till anläggningar med en bränslekapacitet på minst 20 MW vid behov endast ges för högeffektiva kraftvärmeanläggningar enligt definitionen i artikel 2.34 i direktiv 2012/27/EU. Nuvarande stödsystem för biomassabaserad el bör dock tillåtas tills de löper ut för alla anläggningar för biomassa. Dessutom bör el som produceras med biomassa i nya anläggningar med en bränslekapacitet på 20 MW eller mer endast räknas när det gäller mål för förnybar energi och skyldigheter i fråga om högeffektiva kraftvärmeanläggningar. Enligt reglerna för statligt stöd bör medlemsstaterna dock tillåtas att bevilja offentligt stöd för produktion av förnybar energi till anläggningar, och räkna den el de producerar mot de mål och skyldigheter som gäller förnybar energi, för att undvika ett ökat beroende av fossila bränslen med högre klimat- och miljöpåverkan där medlemsstaterna, efter att ha uttömt alla tekniska och ekonomiska möjligheter att installera högeffektiva kraftvärmeverk som drivs med biomassa, skulle möta ett betydande hot mot en trygg elförsörjning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(78)

Biobränslen bör omvandlas till el och värme på ett effektivt sätt för att maximera försörjningstryggheten och minskningen av växthusgasutsläppen samt för att begränsa utsläppen av luftföroreningar och minimera trycket på de begränsade biomassaresurserna. Av denna anledning bör offentligt stöd till anläggningar med en bränslekapacitet på minst 20 MW vid behov endast ges för högeffektiva kraftvärmeanläggningar enligt definitionen i artikel 2.34 i direktiv 2012/27/EU. Nuvarande stödsystem för biomassabaserad el bör dock tillåtas tills de löper ut för alla anläggningar för biomassa. Dessutom bör el som produceras med biomassa i nya anläggningar med en bränslekapacitet på 20 MW eller mer endast räknas när det gäller mål för förnybar energi och skyldigheter i fråga om högeffektiva kraftvärmeanläggningar. Enligt reglerna för statligt stöd bör medlemsstaterna dock tillåtas att bevilja offentligt stöd för produktion av förnybar energi till anläggningar, och räkna den el de producerar mot de mål och skyldigheter som gäller förnybar energi, för att undvika ett ökat beroende av fossila bränslen med högre klimat- och miljöpåverkan där medlemsstaterna, efter att ha uttömt alla tekniska och ekonomiska möjligheter att installera högeffektiva kraftvärmeverk som drivs med biomassa, skulle möta ett betydande hot mot en trygg elförsörjning.

| (78) | Biobränslen bör omvandlas till el och värme på ett effektivt sätt för att maximera försörjningstryggheten och minskningen av växthusgasutsläppen samt för att begränsa utsläppen av luftföroreningar och minimera trycket på de begränsade biomassaresurserna. Av denna anledning bör offentligt stöd till anläggningar med en bränslekapacitet på minst 20 MW vid behov endast ges för högeffektiva kraftvärmeanläggningar enligt definitionen i artikel 2.34 i direktiv 2012/27/EU. Nuvarande stödsystem för biomassabaserad el bör dock tillåtas tills de löper ut för alla anläggningar för biomassa. Dessutom bör el som produceras med biomassa i nya anläggningar med en bränslekapacitet på 20 MW eller mer endast räknas när det gäller mål för förnybar energi och skyldigheter i fråga om högeffektiva kraftvärmeanläggningar. Enligt reglerna för statligt stöd bör medlemsstaterna dock tillåtas att bevilja offentligt stöd för produktion av förnybar energi till anläggningar, och räkna den el de producerar mot de mål och skyldigheter som gäller förnybar energi, för att undvika ett ökat beroende av fossila bränslen med högre klimat- och miljöpåverkan där medlemsstaterna, efter att ha uttömt alla tekniska och ekonomiska möjligheter att installera högeffektiva kraftvärmeverk som drivs med biomassa, skulle möta ett betydande hot mot en trygg elförsörjning.
  I synnerhet behövs det ett starkare stöd till anläggningar för produktion av förnybar energi från biomassa i de yttersta randområdena som är starkt beroende av energiimport, förutsatt att de uppfyller hållbarhetskriterier för produktion av sådan förnybar energi, vilka är anpassade till dessa regioners särdrag. |
| --- | --- |

(78)

Biobränslen bör omvandlas till el och värme på ett effektivt sätt för att maximera försörjningstryggheten och minskningen av växthusgasutsläppen samt för att begränsa utsläppen av luftföroreningar och minimera trycket på de begränsade biomassaresurserna. Av denna anledning bör offentligt stöd till anläggningar med en bränslekapacitet på minst 20 MW vid behov endast ges för högeffektiva kraftvärmeanläggningar enligt definitionen i artikel 2.34 i direktiv 2012/27/EU. Nuvarande stödsystem för biomassabaserad el bör dock tillåtas tills de löper ut för alla anläggningar för biomassa. Dessutom bör el som produceras med biomassa i nya anläggningar med en bränslekapacitet på 20 MW eller mer endast räknas när det gäller mål för förnybar energi och skyldigheter i fråga om högeffektiva kraftvärmeanläggningar. Enligt reglerna för statligt stöd bör medlemsstaterna dock tillåtas att bevilja offentligt stöd för produktion av förnybar energi till anläggningar, och räkna den el de producerar mot de mål och skyldigheter som gäller förnybar energi, för att undvika ett ökat beroende av fossila bränslen med högre klimat- och miljöpåverkan där medlemsstaterna, efter att ha uttömt alla tekniska och ekonomiska möjligheter att installera högeffektiva kraftvärmeverk som drivs med biomassa, skulle möta ett betydande hot mot en trygg elförsörjning.
  I synnerhet behövs det ett starkare stöd till anläggningar för produktion av förnybar energi från biomassa i de yttersta randområdena som är starkt beroende av energiimport, förutsatt att de uppfyller hållbarhetskriterier för produktion av sådan förnybar energi, vilka är anpassade till dessa regioners särdrag.

Ändring 78

Förslag till direktiv

Skäl 80

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (80) | På grundval av erfarenheterna från det praktiska genomförandet av unionens hållbarhetskriterier är det lämpligt att
  stärka
  den roll som spelas av frivilliga internationella och nationella certifieringssystem för kontroll av överensstämmelse med hållbarhetskriterierna på ett harmoniserat sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(80)

På grundval av erfarenheterna från det praktiska genomförandet av unionens hållbarhetskriterier är det lämpligt att
  stärka
  den roll som spelas av frivilliga internationella och nationella certifieringssystem för kontroll av överensstämmelse med hållbarhetskriterierna på ett harmoniserat sätt.

| (80) | På grundval av erfarenheterna från det praktiska genomförandet av unionens hållbarhetskriterier är det lämpligt att
  beakta
  den roll som spelas av frivilliga internationella och nationella certifieringssystem för kontroll av överensstämmelse med hållbarhetskriterierna på ett harmoniserat sätt. |
| --- | --- |

(80)

På grundval av erfarenheterna från det praktiska genomförandet av unionens hållbarhetskriterier är det lämpligt att
  beakta
  den roll som spelas av frivilliga internationella och nationella certifieringssystem för kontroll av överensstämmelse med hållbarhetskriterierna på ett harmoniserat sätt.

Ändring 79

Förslag till direktiv

Skäl 82

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (82) | Frivilliga certifieringssystem
  spelar
  en
  allt större
  roll för att tillhandahålla bevis på efterlevnad av
  hållbarhetskriterierna och kriterierna
  för minskade växthusgasutsläpp när det gäller biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. Därför bör kommissionen kräva att frivilliga certifieringssystem, även de som redan har erkänts av kommissionen, regelbundet rapporterar om sin verksamhet. Sådana rapporter bör offentliggöras i syfte att öka insynen och förbättra kommissionens övervakning. Vidare skulle en sådan rapportering tillhandahålla den information som kommissionen behöver för att kunna rapportera om hur de frivilliga certifieringssystemen fungerar i syfte att kunna peka på bästa praxis och vid behov lägga fram ett förslag om hur denna bästa praxis bör främjas ytterligare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(82)

Frivilliga certifieringssystem
  spelar
  en
  allt större
  roll för att tillhandahålla bevis på efterlevnad av
  hållbarhetskriterierna och kriterierna
  för minskade växthusgasutsläpp när det gäller biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. Därför bör kommissionen kräva att frivilliga certifieringssystem, även de som redan har erkänts av kommissionen, regelbundet rapporterar om sin verksamhet. Sådana rapporter bör offentliggöras i syfte att öka insynen och förbättra kommissionens övervakning. Vidare skulle en sådan rapportering tillhandahålla den information som kommissionen behöver för att kunna rapportera om hur de frivilliga certifieringssystemen fungerar i syfte att kunna peka på bästa praxis och vid behov lägga fram ett förslag om hur denna bästa praxis bör främjas ytterligare.

| (82) | Frivilliga certifieringssystem
  kan spela
  en
  viktig
  roll för att tillhandahålla bevis på efterlevnad av
  minimikriterier
  för
  hållbarhet och
  minskade växthusgasutsläpp när det gäller biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. Därför bör kommissionen kräva att frivilliga certifieringssystem, även de som redan har erkänts av kommissionen, regelbundet rapporterar om sin verksamhet. Sådana rapporter bör offentliggöras i syfte att öka insynen och förbättra kommissionens övervakning. Vidare skulle en sådan rapportering tillhandahålla den information som kommissionen behöver för att kunna rapportera om hur de frivilliga certifieringssystemen fungerar i syfte att kunna peka på bästa praxis och vid behov lägga fram ett förslag om hur denna bästa praxis bör främjas ytterligare. |
| --- | --- |

(82)

Frivilliga certifieringssystem
  kan spela
  en
  viktig
  roll för att tillhandahålla bevis på efterlevnad av
  minimikriterier
  för
  hållbarhet och
  minskade växthusgasutsläpp när det gäller biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. Därför bör kommissionen kräva att frivilliga certifieringssystem, även de som redan har erkänts av kommissionen, regelbundet rapporterar om sin verksamhet. Sådana rapporter bör offentliggöras i syfte att öka insynen och förbättra kommissionens övervakning. Vidare skulle en sådan rapportering tillhandahålla den information som kommissionen behöver för att kunna rapportera om hur de frivilliga certifieringssystemen fungerar i syfte att kunna peka på bästa praxis och vid behov lägga fram ett förslag om hur denna bästa praxis bör främjas ytterligare.

Ändring 80

Förslag till direktiv

Skäl 84

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (84) | För att undvika en orimligt stor administrativ börda bör en förteckning över normalvärden för vanliga produktionskedjor för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen fastställas och denna förteckning bör uppdateras och utvidgas, när nya pålitliga uppgifter finns att tillgå. Ekonomiska aktörer bör alltid vara berättigade att tillgodoräkna sig de värden avseende minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som anges i förteckningen. När normalvärdet för minskade växthusgasutsläpp från en produktionskedja är lägre än det fastställda minimivärdet för minskade växthusgasutsläpp, bör producenter som önskar visa att de uppfyller minimivärdet ha skyldighet att visa att de faktiska utsläppen från produktionsprocessen är lägre än de som användes då normalvärdena räknades fram. |

Kommissionens förslag

Ändring

(84)

För att undvika en orimligt stor administrativ börda bör en förteckning över normalvärden för vanliga produktionskedjor för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen fastställas och denna förteckning bör uppdateras och utvidgas, när nya pålitliga uppgifter finns att tillgå. Ekonomiska aktörer bör alltid vara berättigade att tillgodoräkna sig de värden avseende minskade växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som anges i förteckningen. När normalvärdet för minskade växthusgasutsläpp från en produktionskedja är lägre än det fastställda minimivärdet för minskade växthusgasutsläpp, bör producenter som önskar visa att de uppfyller minimivärdet ha skyldighet att visa att de faktiska utsläppen från produktionsprocessen är lägre än de som användes då normalvärdena räknades fram.

| (84) | För att undvika en orimligt stor administrativ börda bör en förteckning över normalvärden för vanliga produktionskedjor för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen fastställas och denna förteckning bör uppdateras och utvidgas, när nya pålitliga uppgifter finns att tillgå. Ekonomiska aktörer bör alltid vara berättigade att tillgodoräkna sig de värden avseende minskade
  direkta
  växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som anges i förteckningen. När normalvärdet för minskade
  direkta
  växthusgasutsläpp från en produktionskedja är lägre än det fastställda minimivärdet för minskade växthusgasutsläpp, bör producenter som önskar visa att de uppfyller minimivärdet ha skyldighet att visa att de faktiska utsläppen från produktionsprocessen är lägre än de som användes då normalvärdena räknades fram. |
| --- | --- |

(84)

För att undvika en orimligt stor administrativ börda bör en förteckning över normalvärden för vanliga produktionskedjor för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen fastställas och denna förteckning bör uppdateras och utvidgas, när nya pålitliga uppgifter finns att tillgå. Ekonomiska aktörer bör alltid vara berättigade att tillgodoräkna sig de värden avseende minskade
  direkta
  växthusgasutsläpp för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som anges i förteckningen. När normalvärdet för minskade
  direkta
  växthusgasutsläpp från en produktionskedja är lägre än det fastställda minimivärdet för minskade växthusgasutsläpp, bör producenter som önskar visa att de uppfyller minimivärdet ha skyldighet att visa att de faktiska utsläppen från produktionsprocessen är lägre än de som användes då normalvärdena räknades fram.

Ändring 81

Förslag till direktiv

Skäl 85

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (85) | Det är nödvändigt att fastställa tydliga regler för hur man ska beräkna minskningen av växthusgasutsläpp från biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen samt deras fossila motsvarigheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(85)

Det är nödvändigt att fastställa tydliga regler för hur man ska beräkna minskningen av växthusgasutsläpp från biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen samt deras fossila motsvarigheter.

| (85) | Det är nödvändigt att fastställa tydliga regler
  som baseras på objektiva och icke-diskriminerande kriterier
  för hur man ska beräkna minskningen av växthusgasutsläpp från biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen samt deras fossila motsvarigheter. |
| --- | --- |

(85)

Det är nödvändigt att fastställa tydliga regler
  som baseras på objektiva och icke-diskriminerande kriterier
  för hur man ska beräkna minskningen av växthusgasutsläpp från biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen samt deras fossila motsvarigheter.

Ändring 72

Förslag till direktiv

Skäl 99

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (99) | För att ändra eller komplettera icke väsentliga delar av bestämmelserna i detta direktiv bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktion delegeras till kommissionen när det gäller förteckningen över råvaror för produktionen av avancerade biobränslen, som lämnar endast ett begränsat bidrag till bränsleleverantörernas skyldigheter på transportområdet; anpassningen av energiinnehållet i drivmedel till vetenskapliga och tekniska framsteg; metoden för att fastställa andelen biodrivmedel som är resultatet av biomassa som bearbetas med fossila bränslen i en gemensam process; genomförandet av avtal om ömsesidigt erkännande av ursprungsgarantier; fastställande av regler för övervakning av hur systemet med ursprungsgarantier fungerar; och reglerna för beräkning av växthusgaspåverkan av biodrivmedel, flytande biobränslen liksom deras fossila motsvarigheter. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter bör Europaparlamentet och rådet erhålla alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter bör systematiskt ges tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelsen av delegerade akter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(99)

För att ändra eller komplettera icke väsentliga delar av bestämmelserna i detta direktiv bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktion delegeras till kommissionen när det gäller förteckningen över råvaror för produktionen av avancerade biobränslen, som lämnar endast ett begränsat bidrag till bränsleleverantörernas skyldigheter på transportområdet; anpassningen av energiinnehållet i drivmedel till vetenskapliga och tekniska framsteg; metoden för att fastställa andelen biodrivmedel som är resultatet av biomassa som bearbetas med fossila bränslen i en gemensam process; genomförandet av avtal om ömsesidigt erkännande av ursprungsgarantier; fastställande av regler för övervakning av hur systemet med ursprungsgarantier fungerar; och reglerna för beräkning av växthusgaspåverkan av biodrivmedel, flytande biobränslen liksom deras fossila motsvarigheter. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter bör Europaparlamentet och rådet erhålla alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter bör systematiskt ges tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelsen av delegerade akter.

| (99) | För att ändra eller komplettera icke väsentliga delar av bestämmelserna i detta direktiv bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktion delegeras till kommissionen när det gäller förteckningen över råvaror för produktionen av avancerade biobränslen, som lämnar endast ett begränsat bidrag till bränsleleverantörernas skyldigheter på transportområdet; anpassningen av energiinnehållet i drivmedel till vetenskapliga och tekniska framsteg; metoden för att fastställa andelen biodrivmedel som är resultatet av biomassa som bearbetas med fossila bränslen i en gemensam process; genomförandet av avtal om ömsesidigt erkännande av ursprungsgarantier; fastställande av regler för övervakning av hur systemet med ursprungsgarantier fungerar; reglerna för beräkning av växthusgaspåverkan av biodrivmedel, flytande biobränslen liksom deras fossila motsvarigheter;
  fastställande av en längsta tillåtna återbetalningsperiod som ett hållbarhetskriterium, i synnerhet för biomassa som innehåller lignocellulosa samt för att säkerställa fullständig insyn i alla sektorer av energiproduktionen, bör kommissionen senast den 31 december 2018 med hjälp av delegerade akter fastställa produktionskriterier för fossila bränslen och fossil energi.
  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter bör Europaparlamentet och rådet erhålla alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter bör systematiskt ges tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelsen av delegerade akter. |
| --- | --- |

(99)

För att ändra eller komplettera icke väsentliga delar av bestämmelserna i detta direktiv bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktion delegeras till kommissionen när det gäller förteckningen över råvaror för produktionen av avancerade biobränslen, som lämnar endast ett begränsat bidrag till bränsleleverantörernas skyldigheter på transportområdet; anpassningen av energiinnehållet i drivmedel till vetenskapliga och tekniska framsteg; metoden för att fastställa andelen biodrivmedel som är resultatet av biomassa som bearbetas med fossila bränslen i en gemensam process; genomförandet av avtal om ömsesidigt erkännande av ursprungsgarantier; fastställande av regler för övervakning av hur systemet med ursprungsgarantier fungerar; reglerna för beräkning av växthusgaspåverkan av biodrivmedel, flytande biobränslen liksom deras fossila motsvarigheter;
  fastställande av en längsta tillåtna återbetalningsperiod som ett hållbarhetskriterium, i synnerhet för biomassa som innehåller lignocellulosa samt för att säkerställa fullständig insyn i alla sektorer av energiproduktionen, bör kommissionen senast den 31 december 2018 med hjälp av delegerade akter fastställa produktionskriterier för fossila bränslen och fossil energi.
  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter bör Europaparlamentet och rådet erhålla alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter bör systematiskt ges tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelsen av delegerade akter.

Ändring 288

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | energi från förnybara energikällor: energi från förnybara, icke-fossila energikällor, nämligen vindenergi, solenergi, (termisk solenergi och fotovoltaisk solenergi) och, geotermisk energi,
  omgivningsvärme
  , tidvattenenergi, vågenergi och annan havsenergi, vattenkraft, biomassa, deponigas, gas från avloppsreningsverk samt biogas. |

Kommissionens förslag

Ändring

a)

energi från förnybara energikällor: energi från förnybara, icke-fossila energikällor, nämligen vindenergi, solenergi, (termisk solenergi och fotovoltaisk solenergi) och, geotermisk energi,
  omgivningsvärme
  , tidvattenenergi, vågenergi och annan havsenergi, vattenkraft, biomassa, deponigas, gas från avloppsreningsverk samt biogas.

| a) | energi från förnybara energikällor: energi från förnybara, icke-fossila energikällor, nämligen vindenergi, solenergi, (termisk solenergi och fotovoltaisk solenergi) och geotermisk energi,
  omgivningsenergi
  , tidvattenenergi, vågenergi och annan havsenergi, vattenkraft, biomassa,
  biometan,
  deponigas, gas från avloppsreningsverk samt biogas. |
| --- | --- |

a)

energi från förnybara energikällor: energi från förnybara, icke-fossila energikällor, nämligen vindenergi, solenergi, (termisk solenergi och fotovoltaisk solenergi) och geotermisk energi,
  omgivningsenergi
  , tidvattenenergi, vågenergi och annan havsenergi, vattenkraft, biomassa,
  biometan,
  deponigas, gas från avloppsreningsverk samt biogas.

Ändring 85

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | omgivningsvärme
  :
  värmeenergi
  vid en lämplig temperaturnivå som
  utvinns eller hämtas med hjälp av värmepumpar som behöver el eller annan hjälpenergi för att fungera och som
  kan lagras i omgivningsluften,
  under den fasta jordytan eller
  i ytvatten. De rapporterade värdena ska fastställas på grundval av samma metod som används för rapportering av värmeenergi som utvinns eller hämtas med värmepumpar. |

Kommissionens förslag

Ändring

b)

omgivningsvärme
  :
  värmeenergi
  vid en lämplig temperaturnivå som
  utvinns eller hämtas med hjälp av värmepumpar som behöver el eller annan hjälpenergi för att fungera och som
  kan lagras i omgivningsluften,
  under den fasta jordytan eller
  i ytvatten. De rapporterade värdena ska fastställas på grundval av samma metod som används för rapportering av värmeenergi som utvinns eller hämtas med värmepumpar.

| b) | omgivningsenergi
  :
  termisk energi
  vid en lämplig temperaturnivå som kan lagras i omgivningsluften,
  dock inte i frånluft,
  i ytvatten
  eller i avloppsvatten
  . De rapporterade värdena ska fastställas på grundval av samma metod som används för rapportering av värmeenergi som utvinns eller hämtas med värmepumpar. |
| --- | --- |

b)

omgivningsenergi
  :
  termisk energi
  vid en lämplig temperaturnivå som kan lagras i omgivningsluften,
  dock inte i frånluft,
  i ytvatten
  eller i avloppsvatten
  . De rapporterade värdena ska fastställas på grundval av samma metod som används för rapportering av värmeenergi som utvinns eller hämtas med värmepumpar.

Ändring 86

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | geotermisk energi: energi lagrad i form av värme under den fasta jordytan. |

Kommissionens förslag

Ändring

ba)

geotermisk energi: energi lagrad i form av värme under den fasta jordytan.

Ändring 289

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | biomassa: den biologiskt nedbrytbara delen av produkter, avfall och restprodukter av biologiskt ursprung från jordbruk, inklusive material av vegetabiliskt och animaliskt ursprung, skogsbruk och därmed förknippad industri inklusive fiske och vattenbruk, liksom den biologiskt nedbrytbara delen av avfall, inbegripet industriavfall och kommunalt avfall av biologiskt ursprung . |

Kommissionens förslag

Ändring

c)

biomassa: den biologiskt nedbrytbara delen av produkter, avfall och restprodukter av biologiskt ursprung från jordbruk, inklusive material av vegetabiliskt och animaliskt ursprung, skogsbruk och därmed förknippad industri inklusive fiske och vattenbruk, liksom den biologiskt nedbrytbara delen av avfall, inbegripet industriavfall och kommunalt avfall av biologiskt ursprung .

| c) | biomassa: den biologiskt nedbrytbara delen av produkter, avfall och restprodukter av biologiskt ursprung från jordbruk, inklusive material av vegetabiliskt och animaliskt ursprung, skogsbruk och därmed förknippad industri inklusive fiske och vattenbruk,
  men med undantag för torv och material som är inneslutet i geologiska formationer och/eller fossiliserat,
  liksom också den biologiskt nedbrytbara delen av avfall, inbegripet industriavfall
  , affärsavfall
  och kommunalt avfall av biologiskt ursprung
  , samt bakterier
  . |
| --- | --- |

c)

biomassa: den biologiskt nedbrytbara delen av produkter, avfall och restprodukter av biologiskt ursprung från jordbruk, inklusive material av vegetabiliskt och animaliskt ursprung, skogsbruk och därmed förknippad industri inklusive fiske och vattenbruk,
  men med undantag för torv och material som är inneslutet i geologiska formationer och/eller fossiliserat,
  liksom också den biologiskt nedbrytbara delen av avfall, inbegripet industriavfall
  , affärsavfall
  och kommunalt avfall av biologiskt ursprung
  , samt bakterier
  .

Ändring 88

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | slutlig energianvändning (brutto): energiprodukter som för energiändamål levereras till industrin, transportsektorn, hushållen, servicesektorn, inbegripet offentliga tjänster, jordbruket, skogsbruket och fiskerinäringen, inbegripet användningen av el och värme inom energisektorn i samband med el-
  och värmeproduktion
  samt inbegripet förluster av el och värme vid distribution och
  transmission
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

d)

slutlig energianvändning (brutto): energiprodukter som för energiändamål levereras till industrin, transportsektorn, hushållen, servicesektorn, inbegripet offentliga tjänster, jordbruket, skogsbruket och fiskerinäringen, inbegripet användningen av el och värme inom energisektorn i samband med el-
  och värmeproduktion
  samt inbegripet förluster av el och värme vid distribution och
  transmission
  .

| d) | slutlig energianvändning (brutto): energiprodukter som för energiändamål levereras till industrin, transportsektorn, hushållen, servicesektorn, inbegripet offentliga tjänster, jordbruket, skogsbruket och fiskerinäringen, inbegripet användningen av el och värme inom energisektorn i samband med el-
  , värme- och drivmedelsproduktion
  samt inbegripet förluster av el och värme vid distribution och
  överföring
  . |
| --- | --- |

d)

slutlig energianvändning (brutto): energiprodukter som för energiändamål levereras till industrin, transportsektorn, hushållen, servicesektorn, inbegripet offentliga tjänster, jordbruket, skogsbruket och fiskerinäringen, inbegripet användningen av el och värme inom energisektorn i samband med el-
  , värme- och drivmedelsproduktion
  samt inbegripet förluster av el och värme vid distribution och
  överföring
  .

Ändring 89

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | fjärrvärme eller fjärrkyla: distribution av värmeenergi i form av ånga, hetvatten eller kylda vätskor från en central produktionskälla, via ett nät, till ett flertal byggnader eller anläggningar i syfte att värma eller kyla ner utrymmen eller processer. |

Kommissionens förslag

Ändring

e)

fjärrvärme eller fjärrkyla: distribution av värmeenergi i form av ånga, hetvatten eller kylda vätskor från en central produktionskälla, via ett nät, till ett flertal byggnader eller anläggningar i syfte att värma eller kyla ner utrymmen eller processer.

| e) | fjärrvärme eller fjärrkyla: distribution av värmeenergi i form av ånga, hetvatten eller kylda vätskor från en central produktionskälla
  eller decentraliserade produktionskällor
  , via ett nät, till ett flertal byggnader eller anläggningar i syfte att värma eller kyla ner utrymmen eller processer. |
| --- | --- |

e)

fjärrvärme eller fjärrkyla: distribution av värmeenergi i form av ånga, hetvatten eller kylda vätskor från en central produktionskälla
  eller decentraliserade produktionskällor
  , via ett nät, till ett flertal byggnader eller anläggningar i syfte att värma eller kyla ner utrymmen eller processer.

Ändring 90

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | flytande biobränslen: vätskeformiga bränslen för andra energiändamål än för transportändamål, inbegripet el, uppvärmning och kylning, som framställs av biomassa. |

Kommissionens förslag

Ändring

f)

flytande biobränslen: vätskeformiga bränslen för andra energiändamål än för transportändamål, inbegripet el, uppvärmning och kylning, som framställs av biomassa.

| f) | flytande biobränslen: vätskeformiga bränslen för andra energiändamål än för transportändamål, inbegripet el, uppvärmning och kylning, som framställs av biomassa
  eller genom biomassa
  . |
| --- | --- |

f)

flytande biobränslen: vätskeformiga bränslen för andra energiändamål än för transportändamål, inbegripet el, uppvärmning och kylning, som framställs av biomassa
  eller genom biomassa
  .

Ändring 290

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| g) | biodrivmedel: vätskeformiga bränslen som framställs av biomassa och som används för transportändamål. |

Kommissionens förslag

Ändring

g)

biodrivmedel: vätskeformiga bränslen som framställs av biomassa och som används för transportändamål.

| g) | biodrivmedel: vätskeformiga
  eller gasformiga
  bränslen som framställs av biomassa och som används för transportändamål. |
| --- | --- |

g)

biodrivmedel: vätskeformiga
  eller gasformiga
  bränslen som framställs av biomassa och som används för transportändamål.

Ändring 91

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | stödsystem: varje instrument, system eller mekanism som en medlemsstat eller en grupp av medlemsstater tillämpar och som främjar användning av energi från förnybara energikällor genom att minska kostnaden för denna energi, öka försäljningspriset eller öka försäljningsvolymen av sådan köpt energi, genom införande av kvoter för energi från förnybara energikällor. Detta omfattar, men är inte begränsat till, investeringsstöd, skattebefrielser eller skattelättnader, skatteåterbetalningar, stödsystem med kvoter för energi från förnybara energikällor, inklusive system med gröna certifikat, samt system med direkt prisstöd, däribland inmatningspriser och stödutbetalningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

i)

stödsystem: varje instrument, system eller mekanism som en medlemsstat eller en grupp av medlemsstater tillämpar och som främjar användning av energi från förnybara energikällor genom att minska kostnaden för denna energi, öka försäljningspriset eller öka försäljningsvolymen av sådan köpt energi, genom införande av kvoter för energi från förnybara energikällor. Detta omfattar, men är inte begränsat till, investeringsstöd, skattebefrielser eller skattelättnader, skatteåterbetalningar, stödsystem med kvoter för energi från förnybara energikällor, inklusive system med gröna certifikat, samt system med direkt prisstöd, däribland inmatningspriser och stödutbetalningar.

| i) | stödsystem: varje instrument, system eller mekanism som en medlemsstat eller en grupp av medlemsstater tillämpar och som främjar användning av energi från förnybara energikällor genom att minska kostnaden för denna energi, öka försäljningspriset eller öka försäljningsvolymen av sådan köpt energi, genom införande av kvoter för energi från förnybara energikällor. Detta omfattar, men är inte begränsat till,
  forskningsstöd och
  investeringsstöd, skattebefrielser eller skattelättnader, skatteåterbetalningar, stödsystem med kvoter för energi från förnybara energikällor, inklusive system med gröna certifikat, samt system med direkt prisstöd, däribland inmatningspriser och stödutbetalningar. |
| --- | --- |

i)

stödsystem: varje instrument, system eller mekanism som en medlemsstat eller en grupp av medlemsstater tillämpar och som främjar användning av energi från förnybara energikällor genom att minska kostnaden för denna energi, öka försäljningspriset eller öka försäljningsvolymen av sådan köpt energi, genom införande av kvoter för energi från förnybara energikällor. Detta omfattar, men är inte begränsat till,
  forskningsstöd och
  investeringsstöd, skattebefrielser eller skattelättnader, skatteåterbetalningar, stödsystem med kvoter för energi från förnybara energikällor, inklusive system med gröna certifikat, samt system med direkt prisstöd, däribland inmatningspriser och stödutbetalningar.

Ändring 93

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led q

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| q) | cellulosa från icke-livsmedel: material som främst består av cellulosa och hemicellulosa och har ett lägre lignininnehåll än material som innehåller både cellulosa och lignin. Det inbegriper rester från livsmedels- och fodergrödor (till exempel halm, stjälkar, agnar och skal), gräsartade energigrödor med lågt stärkelseinnehåll (till exempel rajgräs, jungfruhirs, miskantus, italienskt rör och täckgrödor före och efter huvudgrödor m.m.), industriella restprodukter (inbegripet från livsmedels- och fodergrödor efter att vegetabiliska oljor, socker, stärkelse och protein har utvunnits) samt material från biologiskt avfall. |

Kommissionens förslag

Ändring

q)

cellulosa från icke-livsmedel: material som främst består av cellulosa och hemicellulosa och har ett lägre lignininnehåll än material som innehåller både cellulosa och lignin. Det inbegriper rester från livsmedels- och fodergrödor (till exempel halm, stjälkar, agnar och skal), gräsartade energigrödor med lågt stärkelseinnehåll (till exempel rajgräs, jungfruhirs, miskantus, italienskt rör och täckgrödor före och efter huvudgrödor m.m.), industriella restprodukter (inbegripet från livsmedels- och fodergrödor efter att vegetabiliska oljor, socker, stärkelse och protein har utvunnits) samt material från biologiskt avfall.

| q) | cellulosa från icke-livsmedel: material som främst består av cellulosa och hemicellulosa och har ett lägre lignininnehåll än material som innehåller både cellulosa och lignin. Det inbegriper rester från livsmedels- och fodergrödor (till exempel halm, stjälkar, agnar och skal), gräsartade energigrödor med lågt stärkelseinnehåll (till exempel rajgräs, jungfruhirs, miskantus, italienskt rör och täckgrödor före och efter huvudgrödor m.m.
  , samt vallväxter såsom gräs, klöver och alfalfa
  ), industriella restprodukter (inbegripet från livsmedels- och fodergrödor efter att vegetabiliska oljor, socker, stärkelse och protein har utvunnits) samt material från biologiskt avfall. |
| --- | --- |

q)

cellulosa från icke-livsmedel: material som främst består av cellulosa och hemicellulosa och har ett lägre lignininnehåll än material som innehåller både cellulosa och lignin. Det inbegriper rester från livsmedels- och fodergrödor (till exempel halm, stjälkar, agnar och skal), gräsartade energigrödor med lågt stärkelseinnehåll (till exempel rajgräs, jungfruhirs, miskantus, italienskt rör och täckgrödor före och efter huvudgrödor m.m.
  , samt vallväxter såsom gräs, klöver och alfalfa
  ), industriella restprodukter (inbegripet från livsmedels- och fodergrödor efter att vegetabiliska oljor, socker, stärkelse och protein har utvunnits) samt material från biologiskt avfall.

Ändring 291

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led s

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| s) | förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung: flytande eller gasformiga bränslen av annat slag än biodrivmedel, vilkas energiinnehåll hämtas från andra förnybara energikällor än biomassa och
  som används inom transporter
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

s)

förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung: flytande eller gasformiga bränslen av annat slag än biodrivmedel, vilkas energiinnehåll hämtas från andra förnybara energikällor än biomassa och
  som används inom transporter
  .

| s) | förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung: flytande eller gasformiga bränslen
  som används inom transporter och som är
  av annat slag än biodrivmedel,
  samt
  vilkas energiinnehåll hämtas från andra förnybara energikällor än biomassa och
  där eventuell råvara i form av kol uppfångas från omgivningsluften
  . |
| --- | --- |

s)

förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung: flytande eller gasformiga bränslen
  som används inom transporter och som är
  av annat slag än biodrivmedel,
  samt
  vilkas energiinnehåll hämtas från andra förnybara energikällor än biomassa och
  där eventuell råvara i form av kol uppfångas från omgivningsluften
  .

Ändring 95

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led z

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| z) | uppgradering: uppgradering av kraftverk som producerar förnybar energi, vilket bl.a. innebär att anläggningar eller driftsystem och driftsutrustning helt eller delvis byts ut, i syfte att ersätta kapacitet
  eller
  öka effektiviteten. |

Kommissionens förslag

Ändring

z)

uppgradering: uppgradering av kraftverk som producerar förnybar energi, vilket bl.a. innebär att anläggningar eller driftsystem och driftsutrustning helt eller delvis byts ut, i syfte att ersätta kapacitet
  eller
  öka effektiviteten.

| z) | uppgradering: uppgradering av kraftverk som producerar förnybar energi, vilket bl.a. innebär att anläggningar eller driftsystem och driftsutrustning helt eller delvis byts ut, i syfte att
  öka eller
  ersätta kapacitet
  eller
  öka effektiviteten. |
| --- | --- |

z)

uppgradering: uppgradering av kraftverk som producerar förnybar energi, vilket bl.a. innebär att anläggningar eller driftsystem och driftsutrustning helt eller delvis byts ut, i syfte att
  öka eller
  ersätta kapacitet
  eller
  öka effektiviteten.

Ändring 96

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led y

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| y) | spillvärme eller spillkyla: värme eller kyla som genereras som biprodukt i industrianläggningar eller anläggningar för kraftproduktion och som skulle förflyktigas oanvända i luft eller vatten utan tillgång till ett fjärrvärme- eller kylsystem. |

Kommissionens förslag

Ändring

y)

spillvärme eller spillkyla: värme eller kyla som genereras som biprodukt i industrianläggningar eller anläggningar för kraftproduktion och som skulle förflyktigas oanvända i luft eller vatten utan tillgång till ett fjärrvärme- eller kylsystem.

| y) | spillvärme eller spillkyla: värme eller kyla som genereras som
  oundviklig
  biprodukt
  , antingen
  i industrianläggningar eller anläggningar för kraftproduktion
  (efter att högeffektiv kraftvärme producerats eller om det inte går att använda kraftvärme), eller inom tjänstesektorn,
  och som skulle förflyktigas oanvända i luft eller vatten utan tillgång till ett fjärrvärme- eller kylsystem. |
| --- | --- |

y)

spillvärme eller spillkyla: värme eller kyla som genereras som
  oundviklig
  biprodukt
  , antingen
  i industrianläggningar eller anläggningar för kraftproduktion
  (efter att högeffektiv kraftvärme producerats eller om det inte går att använda kraftvärme), eller inom tjänstesektorn,
  och som skulle förflyktigas oanvända i luft eller vatten utan tillgång till ett fjärrvärme- eller kylsystem.

Ändring 97

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led aa

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| aa) | egenförbrukare av förnybar energi: en aktiv kund enligt definitionen i direktiv [MDI-direktivet] som konsumerar och får lagra och sälja förnybar el som produceras inom
  denna aktiva kunds
  fastighet, t.ex. ett flerfamiljshus, en kommersiell plats, en plats för gemensamma tjänster eller
  ett slutet
  distributionssystem; för sådana egenförbrukare av förnybar energi som inte är hushåll dock med förbehåll för att dessa verksamheter inte är deras primära kommersiella eller professionella verksamhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

aa)

egenförbrukare av förnybar energi: en aktiv kund enligt definitionen i direktiv [MDI-direktivet] som konsumerar och får lagra och sälja förnybar el som produceras inom
  denna aktiva kunds
  fastighet, t.ex. ett flerfamiljshus, en kommersiell plats, en plats för gemensamma tjänster eller
  ett slutet
  distributionssystem; för sådana egenförbrukare av förnybar energi som inte är hushåll dock med förbehåll för att dessa verksamheter inte är deras primära kommersiella eller professionella verksamhet.

| aa) | egenförbrukare av förnybar energi: en aktiv kund eller
  en grupp av kunder som agerar gemensamt
  enligt definitionen i 
  Europaparlamentets och rådets
  direktiv [
  om gemensamma regler för den inre marknaden för el (omarbetning)
  ,
  2016/0380(COD)
  ] som konsumerar och får lagra och sälja förnybar el som produceras inom eller i närheten av
  deras
  fastighet, t.ex. ett flerfamiljshus,
  ett bostadsområde, en industrianläggning
  en kommersiell plats, en plats för gemensamma tjänster eller
  inom samma slutna
  distributionssystem, även genom aggregatorer; för sådana egenförbrukare av förnybar energi som inte är hushåll dock med förbehåll för att dessa verksamheter inte är deras primära kommersiella eller professionella verksamhet. |
| --- | --- |

aa)

egenförbrukare av förnybar energi: en aktiv kund eller
  en grupp av kunder som agerar gemensamt
  enligt definitionen i 
  Europaparlamentets och rådets
  direktiv [
  om gemensamma regler för den inre marknaden för el (omarbetning)
  ,
  2016/0380(COD)
  ] som konsumerar och får lagra och sälja förnybar el som produceras inom eller i närheten av
  deras
  fastighet, t.ex. ett flerfamiljshus,
  ett bostadsområde, en industrianläggning
  en kommersiell plats, en plats för gemensamma tjänster eller
  inom samma slutna
  distributionssystem, även genom aggregatorer; för sådana egenförbrukare av förnybar energi som inte är hushåll dock med förbehåll för att dessa verksamheter inte är deras primära kommersiella eller professionella verksamhet.

Ändring 98

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led aaa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aaa) | lokalsamhälle som satsar på förnybar energi: ett lokalt energisamhälle enligt definitionen i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets direktiv ... [om gemensamma regler för den inre marknaden för el (omarbetning), 2016/0380(COD)], som uppfyller kraven i artikel 22.1 i detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

aaa)

lokalsamhälle som satsar på förnybar energi: ett lokalt energisamhälle enligt definitionen i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets direktiv ... [om gemensamma regler för den inre marknaden för el (omarbetning), 2016/0380(COD)], som uppfyller kraven i artikel 22.1 i detta direktiv.

Ändring 99

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led bb

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| bb) | egenförbrukning av förnybar energi: egenförbrukares produktion och förbrukning och, när detta är tillämpligt, lagring av förnybar
  el
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

bb)

egenförbrukning av förnybar energi: egenförbrukares produktion och förbrukning och, när detta är tillämpligt, lagring av förnybar
  el
  .

| bb) | egenförbrukning av förnybar energi: egenförbrukares produktion och förbrukning och, när detta är tillämpligt, lagring av förnybar
  energi
  . |
| --- | --- |

bb)

egenförbrukning av förnybar energi: egenförbrukares produktion och förbrukning och, när detta är tillämpligt, lagring av förnybar
  energi
  .

Ändring 100

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led cc

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| cc) | energiköpsavtal
  : ett avtal enligt vilket en juridisk person avtalar om att köpa förnybar energi direkt från en energiproducent. |

Kommissionens förslag

Ändring

cc)

energiköpsavtal
  : ett avtal enligt vilket en juridisk person avtalar om att köpa förnybar energi direkt från en energiproducent.

| cc) | avtal om köp av förnybar energi
  : ett avtal enligt vilket en juridisk
  eller fysisk
  person avtalar om att köpa förnybar energi direkt från en energiproducent. |
| --- | --- |

cc)

avtal om köp av förnybar energi
  : ett avtal enligt vilket en juridisk
  eller fysisk
  person avtalar om att köpa förnybar energi direkt från en energiproducent.

Ändring 305

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led ee

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ee) | avancerade biobränslen: biobränslen som produceras från råvaror som förtecknas i del A i bilaga IX. |

Kommissionens förslag

Ändring

ee)

avancerade biobränslen: biobränslen som produceras från råvaror som förtecknas i del A i bilaga IX.

| ee) | avancerade biobränslen: biobränslen som produceras från råvaror som förtecknas i del A i bilaga IX
  och från biomassaavfall och restbiomassa som inte kommer från livsmedels- eller fodergrödor, om sådan biomassa uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 26
  . |
| --- | --- |

ee)

avancerade biobränslen: biobränslen som produceras från råvaror som förtecknas i del A i bilaga IX
  och från biomassaavfall och restbiomassa som inte kommer från livsmedels- eller fodergrödor, om sådan biomassa uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 26
  .

Ändring 103

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led ff

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ff) | avfallsbaserade fossila bränslen: flytande och gasformiga bränslen som produceras från avfallsflöden av icke-förnybart ursprung, inklusive gaser från avfallshantering och avgaser. |

Kommissionens förslag

Ändring

ff)

avfallsbaserade fossila bränslen: flytande och gasformiga bränslen som produceras från avfallsflöden av icke-förnybart ursprung, inklusive gaser från avfallshantering och avgaser.

utgår

Ändring 104

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led ffa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ffa) | återvunna kolbaserade bränslen: flytande och gasformiga bränslen som produceras från oundvikliga avfallsflöden av icke-förnybart ursprung, inklusive gaser från avfallshantering och avgaser, och som leder till avsevärt minskade växthusgasutsläpp under hela sin livscykel. Om de produceras från avfallsflöden från fast avfall ska endast sådant avfall som inte går att återanvända eller som inte kan återvinnas mekaniskt användas, och avfallshierarkin ska följas fullt ut som fastställts i direktiv 2008/98/EG. Om de produceras från gasformiga processutsläpp måste dessa utsläpp vara en oundviklig och oavsiktlig konsekvens av tillverkningsprocessen. Andelen gasformigt avfall som används vid produktionen av dessa återvunna kolbaserade bränslen får inte tillgodoräknas inom ramen för andra utsläppsminskningssystem, såsom EU:s utsläppshandelssystem. |

Kommissionens förslag

Ändring

ffa)

återvunna kolbaserade bränslen: flytande och gasformiga bränslen som produceras från oundvikliga avfallsflöden av icke-förnybart ursprung, inklusive gaser från avfallshantering och avgaser, och som leder till avsevärt minskade växthusgasutsläpp under hela sin livscykel. Om de produceras från avfallsflöden från fast avfall ska endast sådant avfall som inte går att återanvända eller som inte kan återvinnas mekaniskt användas, och avfallshierarkin ska följas fullt ut som fastställts i direktiv 2008/98/EG. Om de produceras från gasformiga processutsläpp måste dessa utsläpp vara en oundviklig och oavsiktlig konsekvens av tillverkningsprocessen. Andelen gasformigt avfall som används vid produktionen av dessa återvunna kolbaserade bränslen får inte tillgodoräknas inom ramen för andra utsläppsminskningssystem, såsom EU:s utsläppshandelssystem.

Ändring 105

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led jj

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| jj) | skördetillstånd:
  en officiell handling som ger
  rätt att skörda skogsbiomassan. |

Kommissionens förslag

Ändring

jj)

skördetillstånd:
  en officiell handling som ger
  rätt att skörda skogsbiomassan.

| jj) | skördetillstånd:
  ett rättsligt tillstånd eller en liknande
  rätt
  i nationell och/eller regional lagstiftning
  att skörda skogsbiomassan. |
| --- | --- |

jj)

skördetillstånd:
  ett rättsligt tillstånd eller en liknande
  rätt
  i nationell och/eller regional lagstiftning
  att skörda skogsbiomassan.

Ändring 106

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led mm

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| mm) | skogsbruksföretag
  :
  ett eller flera skogsskiften och annan trädbevuxen mark som utgör en enda enhet ur skötsel- eller användningssynpunkt
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

mm)

skogsbruksföretag
  :
  ett eller flera skogsskiften och annan trädbevuxen mark som utgör en enda enhet ur skötsel- eller användningssynpunkt
  .

| mm) | försörjningsbas
  :
  den geografiska region där råvaran i form av biomassa har sitt ursprung
  . |
| --- | --- |

mm)

försörjningsbas
  :
  den geografiska region där råvaran i form av biomassa har sitt ursprung
  .

Ändring 107

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2 – led nn

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| nn) | bioavfall: biologiskt
  nedbrytbart trädgårds- och parkavfall, livsmedels- och köksavfall från hushåll, restauranger, catering och detaljhandelslokaler och jämförbart
  avfall
  från livsmedelsindustrin
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

nn)

bioavfall: biologiskt
  nedbrytbart trädgårds- och parkavfall, livsmedels- och köksavfall från hushåll, restauranger, catering och detaljhandelslokaler och jämförbart
  avfall
  från livsmedelsindustrin
  .

| nn) | bioavfall: biologiskt avfall
  enligt definitionen i artikel 3.4 i direktiv 2008/98/EG
  . |
| --- | --- |

nn)

bioavfall: biologiskt avfall
  enligt definitionen i artikel 3.4 i direktiv 2008/98/EG
  .

Ändring 108

Förslag till direktiv

Artikel 3 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Unionens bindande övergripande mål för 2030 | Unionens bindande övergripande mål
  och nationella mål
  för 2030 |

Kommissionens förslag

Ändring

Unionens bindande övergripande mål för 2030

Unionens bindande övergripande mål
  och nationella mål
  för 2030

Ändring 109

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska gemensamt säkerställa att andelen energi från förnybara energikällor i unionens slutliga energianvändning (brutto) år 2030 är minst
  27
   %. | 1.   Medlemsstaterna ska gemensamt säkerställa att andelen energi från förnybara energikällor i unionens slutliga energianvändning (brutto) år 2030 är minst
  35
   %. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska gemensamt säkerställa att andelen energi från förnybara energikällor i unionens slutliga energianvändning (brutto) år 2030 är minst
  27
   %.

1.   Medlemsstaterna ska gemensamt säkerställa att andelen energi från förnybara energikällor i unionens slutliga energianvändning (brutto) år 2030 är minst
  35
   %.

Ändring 306

Ändring 306

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 1a (ny)

Artikel 3 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Varje medlemsstat ska se till att andelen energi från förnybara källor inom alla transportslag år 2030 uppgår till minst 12 % av den slutliga energianvändningen inom landets transportsektor. För att uppnå målet om 12 % energi från förnybara källor i den slutliga energianvändningen ska medlemsstaterna med verkan från och med den 1 januari 2021 ålägga bränsleleverantörer att inkludera en minimiandel energi från förnybara källor enligt artikel 25. |
| | För att kunna räknas in i detta mål ska de minskade växthusgasutsläppen till följd av användning av biodrivmedel och biogas uppfylla kriterierna i artikel 26.7 vid en jämförelse med fossila bränslen i enlighet med metoden i artikel 28.1. |
| | Om bidraget från biodrivmedel som produceras från livsmedels- och fodergrödor i en medlemsstat understiger 2 % och därför inte räcker för att täcka skillnaden mellan bränsleleverantörernas skyldighet och målet om 12 % för transporter, får den medlemsstaten anpassa sitt gränsvärde enligt artikel 7.1 med högst 2 %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Varje medlemsstat ska se till att andelen energi från förnybara källor inom alla transportslag år 2030 uppgår till minst 12 % av den slutliga energianvändningen inom landets transportsektor. För att uppnå målet om 12 % energi från förnybara källor i den slutliga energianvändningen ska medlemsstaterna med verkan från och med den 1 januari 2021 ålägga bränsleleverantörer att inkludera en minimiandel energi från förnybara källor enligt artikel 25.

För att kunna räknas in i detta mål ska de minskade växthusgasutsläppen till följd av användning av biodrivmedel och biogas uppfylla kriterierna i artikel 26.7 vid en jämförelse med fossila bränslen i enlighet med metoden i artikel 28.1.

För att kunna räknas in i detta mål ska de minskade växthusgasutsläppen till följd av användning av biodrivmedel och biogas uppfylla kriterierna i artikel 26.7 vid en jämförelse med fossila bränslen i enlighet med metoden i artikel 28.1.

Om bidraget från biodrivmedel som produceras från livsmedels- och fodergrödor i en medlemsstat understiger 2 % och därför inte räcker för att täcka skillnaden mellan bränsleleverantörernas skyldighet och målet om 12 % för transporter, får den medlemsstaten anpassa sitt gränsvärde enligt artikel 7.1 med högst 2 %.

Om bidraget från biodrivmedel som produceras från livsmedels- och fodergrödor i en medlemsstat understiger 2 % och därför inte räcker för att täcka skillnaden mellan bränsleleverantörernas skyldighet och målet om 12 % för transporter, får den medlemsstaten anpassa sitt gränsvärde enligt artikel 7.1 med högst 2 %.

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 2

Artikel 3 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  Medlemsstaternas respektive bidrag till
  detta övergripande mål för 2030
  ska fastställas och meddelas kommissionen
  inom ramen för
  deras
  integrerade nationella energi- och klimatplaner i enlighet med artiklarna 3–5 och
  9–11
  i förordning [styrning]. | 2.   
  Medlemsstaterna ska fastställa mål för att uppnå
  detta övergripande mål för 2030 inom ramen för
  sina
  integrerade nationella energi- och klimatplaner i enlighet med artiklarna 3–5 och
  9–13
  i 
  Europaparlamentets och rådets
  förordning ... [
  om
  styrning
  en av energiunionen 2016/0375(COD)
  ].
  Om kommissionen vid utvärderingen av de slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanerna i enlighet med artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning ... [om styrningen av energiunionen 2016/0375(COD)] konstaterar att medlemsstaternas mål är otillräckliga för att unionens bindande övergripande mål ska uppnås, ska medlemsstater som har ett lägre mål än vad som föranleds av tillämpningen av formeln i bilaga Ia höja sitt mål i motsvarande mån. |
| | Om en medlemsstat på grund av vederbörligen motiverade exceptionella omständigheter inte är på väg att uppnå sitt mål får medlemsstaten avvika från målet med högst 10 % och underrätta kommissionen om detta senast 2025. Om detta skulle äventyra uppnåendet av unionens bindande övergripande mål ska kommissionen och medlemsstaterna vidta korrigerande åtgärder av det slag som avses i artikel 27.4 i Europaparlamentets och rådets förordning ... [om styrningen av energiunionen 2016/0375(COD)] för att verkningsfullt avhjälpa bristen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  Medlemsstaternas respektive bidrag till
  detta övergripande mål för 2030
  ska fastställas och meddelas kommissionen
  inom ramen för
  deras
  integrerade nationella energi- och klimatplaner i enlighet med artiklarna 3–5 och
  9–11
  i förordning [styrning].

2.   
  Medlemsstaterna ska fastställa mål för att uppnå
  detta övergripande mål för 2030 inom ramen för
  sina
  integrerade nationella energi- och klimatplaner i enlighet med artiklarna 3–5 och
  9–13
  i 
  Europaparlamentets och rådets
  förordning ... [
  om
  styrning
  en av energiunionen 2016/0375(COD)
  ].
  Om kommissionen vid utvärderingen av de slutliga integrerade nationella energi- och klimatplanerna i enlighet med artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning ... [om styrningen av energiunionen 2016/0375(COD)] konstaterar att medlemsstaternas mål är otillräckliga för att unionens bindande övergripande mål ska uppnås, ska medlemsstater som har ett lägre mål än vad som föranleds av tillämpningen av formeln i bilaga Ia höja sitt mål i motsvarande mån.

Om en medlemsstat på grund av vederbörligen motiverade exceptionella omständigheter inte är på väg att uppnå sitt mål får medlemsstaten avvika från målet med högst 10 % och underrätta kommissionen om detta senast 2025. Om detta skulle äventyra uppnåendet av unionens bindande övergripande mål ska kommissionen och medlemsstaterna vidta korrigerande åtgärder av det slag som avses i artikel 27.4 i Europaparlamentets och rådets förordning ... [om styrningen av energiunionen 2016/0375(COD)] för att verkningsfullt avhjälpa bristen.

Om en medlemsstat på grund av vederbörligen motiverade exceptionella omständigheter inte är på väg att uppnå sitt mål får medlemsstaten avvika från målet med högst 10 % och underrätta kommissionen om detta senast 2025. Om detta skulle äventyra uppnåendet av unionens bindande övergripande mål ska kommissionen och medlemsstaterna vidta korrigerande åtgärder av det slag som avses i artikel 27.4 i Europaparlamentets och rådets förordning ... [om styrningen av energiunionen 2016/0375(COD)] för att verkningsfullt avhjälpa bristen.

Ändring 321

Ändring 321

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 2a (ny)

Artikel 3 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att deras nationella strategier, också stödsystemen, utformas i överensstämmelse med avfallshierarkin, enligt vad som anges i artikel 4 i direktiv 2008/98/EG, och att det inte uppstår några större snedvridningar av marknaderna för (bi)produkter, avfall och restprodukter. Av omsorg om detta ska medlemsstaterna regelbundet se över sina nationella strategier och motivera alla avvikelser i de rapporter som krävs enligt artikel 18 c i Europaparlamentets och rådets förordning [om styrningen av energiunionen 2016/0375(COD)]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att deras nationella strategier, också stödsystemen, utformas i överensstämmelse med avfallshierarkin, enligt vad som anges i artikel 4 i direktiv 2008/98/EG, och att det inte uppstår några större snedvridningar av marknaderna för (bi)produkter, avfall och restprodukter. Av omsorg om detta ska medlemsstaterna regelbundet se över sina nationella strategier och motivera alla avvikelser i de rapporter som krävs enligt artikel 18 c i Europaparlamentets och rådets förordning [om styrningen av energiunionen 2016/0375(COD)].

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 3 – punkt 4

Artikel 3 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ska stödja medlemsstaternas höga ambitionsnivå genom en ram som skapar gynnsamma förutsättningar för ökad användning av unionsmedel, i synnerhet finansieringsinstrument, särskilt för att minska kostnaden för kapital för projekt för förnybar energi. | 4.   Kommissionen ska stödja medlemsstaternas höga ambitionsnivå genom en ram som skapar gynnsamma förutsättningar för ökad användning av unionsmedel, i synnerhet finansieringsinstrument, särskilt för att minska kostnaden för kapital för projekt för förnybar energi
  och stödja sådana projekt med en gränsöverskridande dimension
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Kommissionen ska stödja medlemsstaternas höga ambitionsnivå genom en ram som skapar gynnsamma förutsättningar för ökad användning av unionsmedel, i synnerhet finansieringsinstrument, särskilt för att minska kostnaden för kapital för projekt för förnybar energi.

4.   Kommissionen ska stödja medlemsstaternas höga ambitionsnivå genom en ram som skapar gynnsamma förutsättningar för ökad användning av unionsmedel, i synnerhet finansieringsinstrument, särskilt för att minska kostnaden för kapital för projekt för förnybar energi
  och stödja sådana projekt med en gränsöverskridande dimension
  .

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 4 – rubriken

Artikel 4 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Ekonomiskt
  stöd till
  el
  från förnybara energikällor | Stöd till
  energi
  från förnybara energikällor |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ekonomiskt
  stöd till
  el
  från förnybara energikällor

Ekonomiskt

el

Stöd till
  energi
  från förnybara energikällor

energi

Ändring 322/rev

Ändring 322/rev

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 1

Artikel 4 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Inom ramen för reglerna om statligt stöd får
  medlemsstaterna tillämpa stödsystem för att nå det unionsmål som anges i artikel 
  3.1
  . Stödsystem för el från förnybara energikällor ska vara
  utformade
  så att
  man undviker onödig snedvridning av elmarknaden och säkerställer
  att producenter tar hänsyn till tillgång och efterfrågan på el samt eventuella nätbegränsningar. | 1.   Medlemsstaterna
  får, i enlighet med artikel 195 i EUF-fördraget och om inte annat följer av artiklarna 107 och 108 i det fördraget,
  tillämpa stödsystem för att nå
  eller överträffa
  det unionsmål
  och de nationella mål
  som anges i artikel
  3
  .
  För att råvarumarknaderna inte ska snedvridas i onödan bör stödsystemen för förnybar energi från biomassa utformas så, att de inte uppmuntrar till olämplig användning av biomassa primärt för energiproduktion, om det går att använda den för industrins behov eller som material och detta skapar ökat mervärde, varvid man vid utformningen också skulle kunna prioritera användningen av avfall och restprodukter. Medlemsstaterna bör beakta vilket utbud av hållbar biomassa som finns att tillgå.
  Stödsystem för el från förnybara energikällor ska vara
  marknadsbaserade
  så att
  elmarknaden inte snedvrids, och de ska säkerställa
  att producenter tar hänsyn till tillgång och efterfrågan på el samt eventuella
  kostnader för systemintegration eller
  nätbegränsningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  Inom ramen för reglerna om statligt stöd får
  medlemsstaterna tillämpa stödsystem för att nå det unionsmål som anges i artikel 
  3.1
  . Stödsystem för el från förnybara energikällor ska vara
  utformade
  så att
  man undviker onödig snedvridning av elmarknaden och säkerställer
  att producenter tar hänsyn till tillgång och efterfrågan på el samt eventuella nätbegränsningar.

1.   Medlemsstaterna
  får, i enlighet med artikel 195 i EUF-fördraget och om inte annat följer av artiklarna 107 och 108 i det fördraget,
  tillämpa stödsystem för att nå
  eller överträffa
  det unionsmål
  och de nationella mål
  som anges i artikel
  3
  .
  För att råvarumarknaderna inte ska snedvridas i onödan bör stödsystemen för förnybar energi från biomassa utformas så, att de inte uppmuntrar till olämplig användning av biomassa primärt för energiproduktion, om det går att använda den för industrins behov eller som material och detta skapar ökat mervärde, varvid man vid utformningen också skulle kunna prioritera användningen av avfall och restprodukter. Medlemsstaterna bör beakta vilket utbud av hållbar biomassa som finns att tillgå.
  Stödsystem för el från förnybara energikällor ska vara
  marknadsbaserade
  så att
  elmarknaden inte snedvrids, och de ska säkerställa
  att producenter tar hänsyn till tillgång och efterfrågan på el samt eventuella
  kostnader för systemintegration eller
  nätbegränsningar.

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 1a (ny)

Artikel 4 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Medlemsstaterna kan tillämpa teknikneutrala eller teknikspecifika stödsystem. Teknikspecifika stödsystem kan användas särskilt av en eller flera av nedannämnda orsaker: |
| | a) | Den långsiktiga potentialen hos en viss teknik. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Medlemsstaterna kan tillämpa teknikneutrala eller teknikspecifika stödsystem. Teknikspecifika stödsystem kan användas särskilt av en eller flera av nedannämnda orsaker:

a)

a)

Den långsiktiga potentialen hos en viss teknik.

Den långsiktiga potentialen hos en viss teknik.

| b) | Behovet av teknisk eller regional diversifiering av energimixen. |
| --- | --- |

b)

b)

Behovet av teknisk eller regional diversifiering av energimixen.

Behovet av teknisk eller regional diversifiering av energimixen.

| c) | Effektiv systemplanering och nätanslutning. |
| --- | --- |

c)

c)

Effektiv systemplanering och nätanslutning.

Effektiv systemplanering och nätanslutning.

| d) | Nätbegränsningar och nätstabilitet. |
| --- | --- |

d)

d)

Nätbegränsningar och nätstabilitet.

Nätbegränsningar och nätstabilitet.

| e) | Miljöbetingade begränsningar. |
| --- | --- |

e)

e)

Miljöbetingade begränsningar.

Miljöbetingade begränsningar.

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 2

Artikel 4 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Stöd till el från förnybara energikällor ska utformas så att det
  integrerar
  el från förnybara energikällor på elmarknaden och säkerställer att producenter av förnybar energi svarar på marknadens prissignaler och maximerar sina marknadsintäkter. | 2.   Stöd till el från förnybara energikällor ska utformas så att det
  maximerar integrationen av
  el från förnybara energikällor på elmarknaden och säkerställer att producenter av förnybar energi svarar på marknadens prissignaler och maximerar sina marknadsintäkter
  , samtidigt som förnybara energikällor får ersättning för marknadssnedvridningar
  . |
| | Medlemsstaterna får föreskriva undantag för småskaliga anläggningar på mindre än 500 kW och för demonstrationsprojekt. För el från vindkraft ska tröskelvärdet dock vara 3 MW installerad elproduktionskapacitet eller 3 produktionsenheter. |
| | Utan hinder av de ovannämnda tröskelvärdena i andra stycket får medlemsstaterna, med hjälp av andra mekanismer och förfaranden, stödja lokalsamhällen som satsar på förnybar energi. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Stöd till el från förnybara energikällor ska utformas så att det
  integrerar
  el från förnybara energikällor på elmarknaden och säkerställer att producenter av förnybar energi svarar på marknadens prissignaler och maximerar sina marknadsintäkter.

2.   Stöd till el från förnybara energikällor ska utformas så att det
  maximerar integrationen av
  el från förnybara energikällor på elmarknaden och säkerställer att producenter av förnybar energi svarar på marknadens prissignaler och maximerar sina marknadsintäkter
  , samtidigt som förnybara energikällor får ersättning för marknadssnedvridningar
  .

Medlemsstaterna får föreskriva undantag för småskaliga anläggningar på mindre än 500 kW och för demonstrationsprojekt. För el från vindkraft ska tröskelvärdet dock vara 3 MW installerad elproduktionskapacitet eller 3 produktionsenheter.

Medlemsstaterna får föreskriva undantag för småskaliga anläggningar på mindre än 500 kW och för demonstrationsprojekt. För el från vindkraft ska tröskelvärdet dock vara 3 MW installerad elproduktionskapacitet eller 3 produktionsenheter.

Utan hinder av de ovannämnda tröskelvärdena i andra stycket får medlemsstaterna, med hjälp av andra mekanismer och förfaranden, stödja lokalsamhällen som satsar på förnybar energi.

Utan hinder av de ovannämnda tröskelvärdena i andra stycket får medlemsstaterna, med hjälp av andra mekanismer och förfaranden, stödja lokalsamhällen som satsar på förnybar energi.

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 3 – stycke 1a (nytt)

Artikel 4 – punkt 3 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Om stödet ges genom ett anbudsförfarande ska kraven i punkt 3a gälla om inte stödet är avsett för småskaliga anläggningar på mindre än 1 MW, och inte heller för vindkraftsprojekt med högst 6 produktionsenheter eller 6 MW eller för demonstrationsprojekt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om stödet ges genom ett anbudsförfarande ska kraven i punkt 3a gälla om inte stödet är avsett för småskaliga anläggningar på mindre än 1 MW, och inte heller för vindkraftsprojekt med högst 6 produktionsenheter eller 6 MW eller för demonstrationsprojekt.

Om stödet ges genom ett anbudsförfarande ska kraven i punkt 3a gälla om inte stödet är avsett för småskaliga anläggningar på mindre än 1 MW, och inte heller för vindkraftsprojekt med högst 6 produktionsenheter eller 6 MW eller för demonstrationsprojekt.

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 3a (ny)

Artikel 4 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Om stöd till förnybar energi beviljas genom anbudsförfaranden ska medlemsstaterna, för att säkerställa en hög förverkligandegrad för projekten: |
| | a) | fastställa och offentliggöra icke-diskriminerande och öppna kriterier för förhandsurval och bestämmelser om projektets leveransperiod, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Om stöd till förnybar energi beviljas genom anbudsförfaranden ska medlemsstaterna, för att säkerställa en hög förverkligandegrad för projekten:

a)

a)

fastställa och offentliggöra icke-diskriminerande och öppna kriterier för förhandsurval och bestämmelser om projektets leveransperiod,

fastställa och offentliggöra icke-diskriminerande och öppna kriterier för förhandsurval och bestämmelser om projektets leveransperiod,

| b) | samråda med berörda parter för att se över förslaget till kravspecifikationer, |
| --- | --- |

b)

b)

samråda med berörda parter för att se över förslaget till kravspecifikationer,

samråda med berörda parter för att se över förslaget till kravspecifikationer,

| c) | offentliggöra information om tidigare anbudsförfaranden, inbegripet projektens förverkligandegrad. |
| --- | --- |

c)

c)

offentliggöra information om tidigare anbudsförfaranden, inbegripet projektens förverkligandegrad.

offentliggöra information om tidigare anbudsförfaranden, inbegripet projektens förverkligandegrad.

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 3b (ny)

Artikel 4 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Medlemsstaterna ska offentliggöra en långsiktig plan för de förväntade anslagen till stöd, varvid planen ska omfatta åtminstone de fem följande åren och innehålla en vägledande tidsplan, vid behov även med uppgifter om hur ofta anbudsförfaranden kommer att genomföras, samt om kapaciteten, budgeten eller det högsta stödbelopp som förväntas anslås per enhet samt stödberättigad teknik. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  Medlemsstaterna ska offentliggöra en långsiktig plan för de förväntade anslagen till stöd, varvid planen ska omfatta åtminstone de fem följande åren och innehålla en vägledande tidsplan, vid behov även med uppgifter om hur ofta anbudsförfaranden kommer att genomföras, samt om kapaciteten, budgeten eller det högsta stödbelopp som förväntas anslås per enhet samt stödberättigad teknik.

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 3c (ny)

Artikel 4 – punkt 3c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Medlemsstaterna ska beakta särdragen hos lokalsamhällen som satsar på förnybar energi samt hos egenförbrukare när de utformar stödsystem, för att de ovannämnda ska kunna konkurrera på lika villkor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3c.
     
  Medlemsstaterna ska beakta särdragen hos lokalsamhällen som satsar på förnybar energi samt hos egenförbrukare när de utformar stödsystem, för att de ovannämnda ska kunna konkurrera på lika villkor.

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 3d (ny)

Artikel 4 – punkt 3d (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3d.
     
  För att öka produktionen av energi från förnybara källor i de yttersta randområdena och på små öar får medlemsstaterna anpassa det ekonomiska stödet till projekt i dessa regioner för att beakta produktionskostnaderna till följd av deras särdrag i form av isolering och beroende av omvärlden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3d.
     
  För att öka produktionen av energi från förnybara källor i de yttersta randområdena och på små öar får medlemsstaterna anpassa det ekonomiska stödet till projekt i dessa regioner för att beakta produktionskostnaderna till följd av deras särdrag i form av isolering och beroende av omvärlden.

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 4

Artikel 4 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterna ska utvärdera effektiviteten i sitt stöd till el från förnybara energikällor åtminstone vart fjärde år. Beslut om
  fortsättning eller förlängning av stöd
  och utformningen av nytt stöd ska grunda sig på resultaten av utvärderingarna. | 4.   Medlemsstaterna ska utvärdera effektiviteten i sitt stöd till el från förnybara energikällor
  och de fördelningsmässiga konsekvenserna för olika konsumentgrupper, liksom också för den industriella konkurrenskraften,
  åtminstone vart fjärde år. |
| | Vid utvärderingen ska hänsyn tas till vilka konsekvenser som eventuella ändringar av stödsystemen skulle kunna få för investeringar. Medlemsstaterna ska ta med denna utvärdering i sina nationella energi- och klimatplaner och uppdateringarna av dessa planer i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning ... [om styrningen av energiunionen, 2016/0375(COD)]. |
| | Långtidsplaneringen av besluten
  om stöd och utformningen av nytt stöd ska grunda sig på resultaten av utvärderingarna
  , med beaktande av hur effektiva besluten på det hela taget är för uppnåendet av målen för förnybar energi och andra mål såsom rimliga prisnivåer och energisamhällens utveckling, samt av de fördelningsmässiga konsekvenserna för olika konsumentgrupper, liksom också för den industriella konkurrenskraften
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Medlemsstaterna ska utvärdera effektiviteten i sitt stöd till el från förnybara energikällor åtminstone vart fjärde år. Beslut om
  fortsättning eller förlängning av stöd
  och utformningen av nytt stöd ska grunda sig på resultaten av utvärderingarna.

4.   Medlemsstaterna ska utvärdera effektiviteten i sitt stöd till el från förnybara energikällor
  och de fördelningsmässiga konsekvenserna för olika konsumentgrupper, liksom också för den industriella konkurrenskraften,
  åtminstone vart fjärde år.

Vid utvärderingen ska hänsyn tas till vilka konsekvenser som eventuella ändringar av stödsystemen skulle kunna få för investeringar. Medlemsstaterna ska ta med denna utvärdering i sina nationella energi- och klimatplaner och uppdateringarna av dessa planer i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning ... [om styrningen av energiunionen, 2016/0375(COD)].

Vid utvärderingen ska hänsyn tas till vilka konsekvenser som eventuella ändringar av stödsystemen skulle kunna få för investeringar. Medlemsstaterna ska ta med denna utvärdering i sina nationella energi- och klimatplaner och uppdateringarna av dessa planer i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning ... [om styrningen av energiunionen, 2016/0375(COD)].

Långtidsplaneringen av besluten
  om stöd och utformningen av nytt stöd ska grunda sig på resultaten av utvärderingarna
  , med beaktande av hur effektiva besluten på det hela taget är för uppnåendet av målen för förnybar energi och andra mål såsom rimliga prisnivåer och energisamhällens utveckling, samt av de fördelningsmässiga konsekvenserna för olika konsumentgrupper, liksom också för den industriella konkurrenskraften
  .

Långtidsplaneringen av besluten

, med beaktande av hur effektiva besluten på det hela taget är för uppnåendet av målen för förnybar energi och andra mål såsom rimliga prisnivåer och energisamhällens utveckling, samt av de fördelningsmässiga konsekvenserna för olika konsumentgrupper, liksom också för den industriella konkurrenskraften

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 4a (ny)

Artikel 4 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Senast den ... [2021] och vart tredje år därefter ska kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om resultatet av stöd som ges genom anbudsförfaranden i Europeiska unionen, och framför allt se efter om förfarandena kan föra med sig |
| | a) | minskade kostnader, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Senast den ... [2021] och vart tredje år därefter ska kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om resultatet av stöd som ges genom anbudsförfaranden i Europeiska unionen, och framför allt se efter om förfarandena kan föra med sig

a)

a)

minskade kostnader,

minskade kostnader,

| b) | bättre teknik, |
| --- | --- |

b)

b)

bättre teknik,

bättre teknik,

| c) | hög förverkligandegrad, |
| --- | --- |

c)

c)

hög förverkligandegrad,

hög förverkligandegrad,

| d) | deltagande på icke-diskriminerande villkor från små aktörers och lokala myndigheters sida. |
| --- | --- |

d)

d)

deltagande på icke-diskriminerande villkor från små aktörers och lokala myndigheters sida.

deltagande på icke-diskriminerande villkor från små aktörers och lokala myndigheters sida.

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 4b (ny)

Artikel 4 – punkt 4b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Senast den ... [sex månader efter dagen för ikraftträdandet av detta direktiv] ska kommissionen se över riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi 2014-2020 (2014/C 200/01) för att de allmänna principerna i artikel 4 i detta direktiv fullständigt ska tas med i dessa riktlinjer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4b.
     
  Senast den ... [sex månader efter dagen för ikraftträdandet av detta direktiv] ska kommissionen se över riktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd och energi 2014-2020 (2014/C 200/01) för att de allmänna principerna i artikel 4 i detta direktiv fullständigt ska tas med i dessa riktlinjer.

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 4 – punkt 4c (ny)

Artikel 4 – punkt 4c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Medlemsstaterna, ska, genom undantag från punkt 1 i denna artikel, säkerställa att det inte inrättas något stödsystem för energi från förnybara energikällor för kommunalt avfall som inte uppfyller kraven om separat insamling i direktiv 2008/98/EG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4c.
     
  Medlemsstaterna, ska, genom undantag från punkt 1 i denna artikel, säkerställa att det inte inrättas något stödsystem för energi från förnybara energikällor för kommunalt avfall som inte uppfyller kraven om separat insamling i direktiv 2008/98/EG.

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 1

Artikel 5 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska öppna stödet till el från förnybara energikällor för producenter i andra medlemsstater i enlighet med de villkor som anges i denna artikel. | 1.   Medlemsstaterna ska öppna stödet till el från förnybara energikällor för producenter i andra medlemsstater i enlighet med de villkor som anges i denna artikel.
  Medlemsstaterna får begränsa sitt stöd till att omfatta endast anläggningar i sådana medlemsstater med vilka de har en direkt anslutning genom sammanlänkningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska öppna stödet till el från förnybara energikällor för producenter i andra medlemsstater i enlighet med de villkor som anges i denna artikel.

1.   Medlemsstaterna ska öppna stödet till el från förnybara energikällor för producenter i andra medlemsstater i enlighet med de villkor som anges i denna artikel.
  Medlemsstaterna får begränsa sitt stöd till att omfatta endast anläggningar i sådana medlemsstater med vilka de har en direkt anslutning genom sammanlänkningar.

Ändring 128

Ändring 128

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 2

Artikel 5 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att minst
  10
   % av stödet till ny kapacitet varje år mellan 2021 och 2025, och minst
  15
   % av stödet till ny kapacitet varje år mellan 2026 och 2030, är öppet för anläggningar som är belägna i andra medlemsstater. | 2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att minst
  8
   % av stödet till ny kapacitet varje år mellan 2021 och 2025, och minst
  13
   % av stödet till ny kapacitet varje år mellan 2026 och 2030, är öppet för anläggningar som är belägna i andra medlemsstater.
  Medlemsstaterna ska, i enlighet med artiklarna 7–13 i detta direktiv, själva få besluta i vilken mån de ska gå längre än dessa miniminivåer i sitt stöd till energi från förnybara energikällor som produceras i en annan medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att minst
  10
   % av stödet till ny kapacitet varje år mellan 2021 och 2025, och minst
  15
   % av stödet till ny kapacitet varje år mellan 2026 och 2030, är öppet för anläggningar som är belägna i andra medlemsstater.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att minst
  8
   % av stödet till ny kapacitet varje år mellan 2021 och 2025, och minst
  13
   % av stödet till ny kapacitet varje år mellan 2026 och 2030, är öppet för anläggningar som är belägna i andra medlemsstater.
  Medlemsstaterna ska, i enlighet med artiklarna 7–13 i detta direktiv, själva få besluta i vilken mån de ska gå längre än dessa miniminivåer i sitt stöd till energi från förnybara energikällor som produceras i en annan medlemsstat.

Ändring 129

Ändring 129

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 2a (ny)

Artikel 5 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna får begära att kommissionen undantar dem från de skyldigheter som fastställs i denna artikel, inbegripet beslutet att inte tillåta att anläggningar belägna på deras territorier deltar i stödsystem som anordnas i andra medlemsstater, av en eller flera av följande orsaker: |
| | a) | Otillräcklig sammanlänkningskapacitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Medlemsstaterna får begära att kommissionen undantar dem från de skyldigheter som fastställs i denna artikel, inbegripet beslutet att inte tillåta att anläggningar belägna på deras territorier deltar i stödsystem som anordnas i andra medlemsstater, av en eller flera av följande orsaker:

a)

a)

Otillräcklig sammanlänkningskapacitet.

Otillräcklig sammanlänkningskapacitet.

| b) | Otillräckliga naturresurser. |
| --- | --- |

b)

b)

Otillräckliga naturresurser.

Otillräckliga naturresurser.

| c) | Skadeverkningar på energitryggheten eller på energimarknadens korrekta funktion i den medlemsstat som anhåller om undantaget. |
| --- | --- |

c)

c)

Skadeverkningar på energitryggheten eller på energimarknadens korrekta funktion i den medlemsstat som anhåller om undantaget.

Skadeverkningar på energitryggheten eller på energimarknadens korrekta funktion i den medlemsstat som anhåller om undantaget.

Alla sådana undantag ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och göras till föremål för översyn senast den 31 december 2025.

Alla sådana undantag ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och göras till föremål för översyn senast den 31 december 2025.

Ändring 130

Ändring 130

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 3

Artikel 5 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Stödsystem får öppnas för gränsöverskridande deltagande bland annat genom öppna anbudsförfaranden, gemensamma anbudsförfaranden, öppna certifikatsystem och gemensamma stödsystem. Tilldelningen av förnybar el som omfattas av stöd enligt öppna anbudsförfaranden, gemensamma anbudsförfaranden
  eller
  öppna certifikatsystem till medlemsstaternas respektive bidrag ska vara underkastad ett samarbetsavtal som fastställer bestämmelser för gränsöverskridande utbetalning av medel enligt principen om att energi bör räknas till godo för den medlemsstat som finansierar anläggningen. | 3.   Stödsystem får öppnas för gränsöverskridande deltagande bland annat genom öppna anbudsförfaranden, gemensamma anbudsförfaranden, öppna certifikatsystem och gemensamma stödsystem. Tilldelningen av förnybar el som omfattas av stöd enligt öppna anbudsförfaranden, gemensamma anbudsförfaranden, öppna certifikatsystem till medlemsstaternas respektive bidrag ska vara underkastad ett samarbetsavtal som fastställer bestämmelser för gränsöverskridande
  system, inbegripet villkor för deltagande och
  utbetalning av medel
  med beaktande av olika skatter och avgifter
  , enligt principen om att energi bör räknas till godo för den medlemsstat som finansierar anläggningen.
  Samarbetsavtalet ska syfta till att harmonisera de administrativa ramvillkoren i samarbetsländerna för att säkerställa lika villkor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Stödsystem får öppnas för gränsöverskridande deltagande bland annat genom öppna anbudsförfaranden, gemensamma anbudsförfaranden, öppna certifikatsystem och gemensamma stödsystem. Tilldelningen av förnybar el som omfattas av stöd enligt öppna anbudsförfaranden, gemensamma anbudsförfaranden
  eller
  öppna certifikatsystem till medlemsstaternas respektive bidrag ska vara underkastad ett samarbetsavtal som fastställer bestämmelser för gränsöverskridande utbetalning av medel enligt principen om att energi bör räknas till godo för den medlemsstat som finansierar anläggningen.

3.   Stödsystem får öppnas för gränsöverskridande deltagande bland annat genom öppna anbudsförfaranden, gemensamma anbudsförfaranden, öppna certifikatsystem och gemensamma stödsystem. Tilldelningen av förnybar el som omfattas av stöd enligt öppna anbudsförfaranden, gemensamma anbudsförfaranden, öppna certifikatsystem till medlemsstaternas respektive bidrag ska vara underkastad ett samarbetsavtal som fastställer bestämmelser för gränsöverskridande
  system, inbegripet villkor för deltagande och
  utbetalning av medel
  med beaktande av olika skatter och avgifter
  , enligt principen om att energi bör räknas till godo för den medlemsstat som finansierar anläggningen.
  Samarbetsavtalet ska syfta till att harmonisera de administrativa ramvillkoren i samarbetsländerna för att säkerställa lika villkor.

Ändring 131

Ändring 131

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 5 – punkt 4

Artikel 5 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ska senast 2025 utvärdera nyttan av bestämmelserna i denna artikel för ett kostnadseffektivt införande av förnybar el i unionen. På grundval av denna utvärdering får kommissionen föreslå en
  höjning
  av de procentsatser som anges i punkt 2. | 4.   
  Kommissionen ska bistå medlemsstaterna under hela förhandlingsprocessen och inrättandet av samarbetsavtalen genom att tillhandahålla information och analyser, inbegripet kvantitativa och kvalitativa data om samarbetets direkta och indirekta kostnader och fördelar, såväl som vägledning och teknisk sakkunskap under hela processen. För detta ändamål ska den uppmuntra till utbyte av bästa praxis och ta fram mallar för samarbetsavtal som underlättar förfarandet. |
| | Kommissionen ska senast 2025 utvärdera nyttan av bestämmelserna i denna artikel för ett kostnadseffektivt införande av förnybar el i unionen. På grundval av denna utvärdering får kommissionen föreslå en
  ändring
  av de procentsatser som anges i punkt 2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Kommissionen ska senast 2025 utvärdera nyttan av bestämmelserna i denna artikel för ett kostnadseffektivt införande av förnybar el i unionen. På grundval av denna utvärdering får kommissionen föreslå en
  höjning
  av de procentsatser som anges i punkt 2.

4.   
  Kommissionen ska bistå medlemsstaterna under hela förhandlingsprocessen och inrättandet av samarbetsavtalen genom att tillhandahålla information och analyser, inbegripet kvantitativa och kvalitativa data om samarbetets direkta och indirekta kostnader och fördelar, såväl som vägledning och teknisk sakkunskap under hela processen. För detta ändamål ska den uppmuntra till utbyte av bästa praxis och ta fram mallar för samarbetsavtal som underlättar förfarandet.

Kommissionen ska senast 2025 utvärdera nyttan av bestämmelserna i denna artikel för ett kostnadseffektivt införande av förnybar el i unionen. På grundval av denna utvärdering får kommissionen föreslå en
  ändring
  av de procentsatser som anges i punkt 2.

ändring

Ändring 132

Ändring 132

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6 – stycke 1

Artikel 6 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utan att det påverkar anpassningar som är nödvändiga för att följa reglerna om statligt stöd ska
  medlemsstaterna säkerställa att nivån på, och villkoren för, det stöd som beviljas för projekt som avser förnybar energi inte ändras på ett sätt som inverkar negativt på de rättigheter som ges inom ramen för stödet och ekonomin i understödda projekt. | Medlemsstaterna
  ska
  säkerställa att nivån på, och villkoren för, det stöd som beviljas för
  nya eller befintliga
  projekt som avser förnybar energi inte ändras på ett sätt som inverkar negativt på de rättigheter som ges inom ramen för stödet, och
  inte heller
  ekonomin i understödda projekt. |
| | Om andra regleringsinstrument ändras, och dessa ändringar påverkar understödda projekt som avser förnybar energi, ska medlemsstaterna säkerställa att ändringarna inte påverkar de understödda projektens ekonomi negativt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utan att det påverkar anpassningar som är nödvändiga för att följa reglerna om statligt stöd ska
  medlemsstaterna säkerställa att nivån på, och villkoren för, det stöd som beviljas för projekt som avser förnybar energi inte ändras på ett sätt som inverkar negativt på de rättigheter som ges inom ramen för stödet och ekonomin i understödda projekt.

Utan att det påverkar anpassningar som är nödvändiga för att följa reglerna om statligt stöd ska

Medlemsstaterna
  ska
  säkerställa att nivån på, och villkoren för, det stöd som beviljas för
  nya eller befintliga
  projekt som avser förnybar energi inte ändras på ett sätt som inverkar negativt på de rättigheter som ges inom ramen för stödet, och
  inte heller
  ekonomin i understödda projekt.

ska

nya eller befintliga

inte heller

Om andra regleringsinstrument ändras, och dessa ändringar påverkar understödda projekt som avser förnybar energi, ska medlemsstaterna säkerställa att ändringarna inte påverkar de understödda projektens ekonomi negativt.

Om andra regleringsinstrument ändras, och dessa ändringar påverkar understödda projekt som avser förnybar energi, ska medlemsstaterna säkerställa att ändringarna inte påverkar de understödda projektens ekonomi negativt.

Ändring 133

Ändring 133

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6 – stycke 1a (nytt)

Artikel 6 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna ska säkerställa att alla eventuella ändringar av stödsystem sker på grundval av långsiktig planering i enlighet med artikel 4.4, tillkännages offentligt minst nio månader innan dess ikraftträdande och görs till föremål för ett insynsvänligt och inkluderande offentligt samråd. Alla större ändringar av ett befintligt stödsystem ska inbegripa en lämplig övergångsperiod innan det nya stödsystemet träder i kraft. |
| | Om ändringar i lagstiftningen eller driften av nätet blir till avsevärd eller diskriminerande skada för ekonomin i understödda projekt ska medlemsstaterna säkerställa att dessa projekt får ersättning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska säkerställa att alla eventuella ändringar av stödsystem sker på grundval av långsiktig planering i enlighet med artikel 4.4, tillkännages offentligt minst nio månader innan dess ikraftträdande och görs till föremål för ett insynsvänligt och inkluderande offentligt samråd. Alla större ändringar av ett befintligt stödsystem ska inbegripa en lämplig övergångsperiod innan det nya stödsystemet träder i kraft.

Medlemsstaterna ska säkerställa att alla eventuella ändringar av stödsystem sker på grundval av långsiktig planering i enlighet med artikel 4.4, tillkännages offentligt minst nio månader innan dess ikraftträdande och görs till föremål för ett insynsvänligt och inkluderande offentligt samråd. Alla större ändringar av ett befintligt stödsystem ska inbegripa en lämplig övergångsperiod innan det nya stödsystemet träder i kraft.

Om ändringar i lagstiftningen eller driften av nätet blir till avsevärd eller diskriminerande skada för ekonomin i understödda projekt ska medlemsstaterna säkerställa att dessa projekt får ersättning.

Om ändringar i lagstiftningen eller driften av nätet blir till avsevärd eller diskriminerande skada för ekonomin i understödda projekt ska medlemsstaterna säkerställa att dessa projekt får ersättning.

Ändring 307

Ändring 307

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 4

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vid beräkningen av en medlemsstats slutliga energianvändning (brutto) från förnybara energikällor ska bidraget från biodrivmedel och flytande biobränslen samt från biomassabränslen som konsumeras av transportsektorn, om dessa bränslen framställs ur livsmedels- eller fodergrödor,
  vara högst 7 % av
  den slutliga
  energianvändningen
  inom väg- och järnvägstransporter
  i den medlemsstaten
  .
  Detta gränsvärde ska sänkas till 3,8  % år 2030 i enlighet med den plan som anges i del A i bilaga X.
  Medlemsstaterna får fastställa ett lägre gränsvärde och får göra åtskillnad mellan olika typer av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som framställs ur livsmedels- och fodergrödor, t.ex. genom att fastställa ett lägre gränsvärde för bidraget från sådana biodrivmedel producerade från oljegrödor som baseras på livsmedels- och fodergrödor, med hänsyn tagen till indirekt förändrad markanvändning. | Vid beräkningen av en medlemsstats slutliga energianvändning (brutto) från förnybara energikällor ska bidraget från biodrivmedel och flytande biobränslen samt från biomassabränslen som konsumeras av transportsektorn, om dessa bränslen framställs ur livsmedels- eller fodergrödor,
  inte överstiga bidraget från dessa till
  den slutliga
  bruttoenergianvändningen 2017 i den medlemsstaten och högst uppgå till 7 % av den slutliga bruttoanvändningen
  inom väg- och järnvägstransporter.
  Bidraget från biodrivmedel och flytande biobränslen som produceras från palmolja ska vara 0 % från och med 2021.
  Medlemsstaterna får fastställa ett lägre gränsvärde och får göra åtskillnad mellan olika typer av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som framställs ur livsmedels- och fodergrödor, t.ex. genom att fastställa ett lägre gränsvärde för bidraget från sådana biodrivmedel producerade från oljegrödor som baseras på livsmedels- och fodergrödor, med hänsyn tagen till indirekt förändrad markanvändning
  och andra oavsiktliga konsekvenser från hållbarhetssynpunkt
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vid beräkningen av en medlemsstats slutliga energianvändning (brutto) från förnybara energikällor ska bidraget från biodrivmedel och flytande biobränslen samt från biomassabränslen som konsumeras av transportsektorn, om dessa bränslen framställs ur livsmedels- eller fodergrödor,
  vara högst 7 % av
  den slutliga
  energianvändningen
  inom väg- och järnvägstransporter
  i den medlemsstaten
  .
  Detta gränsvärde ska sänkas till 3,8  % år 2030 i enlighet med den plan som anges i del A i bilaga X.
  Medlemsstaterna får fastställa ett lägre gränsvärde och får göra åtskillnad mellan olika typer av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som framställs ur livsmedels- och fodergrödor, t.ex. genom att fastställa ett lägre gränsvärde för bidraget från sådana biodrivmedel producerade från oljegrödor som baseras på livsmedels- och fodergrödor, med hänsyn tagen till indirekt förändrad markanvändning.

vara högst 7 % av

energianvändningen

i den medlemsstaten

Detta gränsvärde ska sänkas till 3,8  % år 2030 i enlighet med den plan som anges i del A i bilaga X.

Vid beräkningen av en medlemsstats slutliga energianvändning (brutto) från förnybara energikällor ska bidraget från biodrivmedel och flytande biobränslen samt från biomassabränslen som konsumeras av transportsektorn, om dessa bränslen framställs ur livsmedels- eller fodergrödor,
  inte överstiga bidraget från dessa till
  den slutliga
  bruttoenergianvändningen 2017 i den medlemsstaten och högst uppgå till 7 % av den slutliga bruttoanvändningen
  inom väg- och järnvägstransporter.
  Bidraget från biodrivmedel och flytande biobränslen som produceras från palmolja ska vara 0 % från och med 2021.
  Medlemsstaterna får fastställa ett lägre gränsvärde och får göra åtskillnad mellan olika typer av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som framställs ur livsmedels- och fodergrödor, t.ex. genom att fastställa ett lägre gränsvärde för bidraget från sådana biodrivmedel producerade från oljegrödor som baseras på livsmedels- och fodergrödor, med hänsyn tagen till indirekt förändrad markanvändning
  och andra oavsiktliga konsekvenser från hållbarhetssynpunkt
  .

inte överstiga bidraget från dessa till

bruttoenergianvändningen 2017 i den medlemsstaten och högst uppgå till 7 % av den slutliga bruttoanvändningen

Bidraget från biodrivmedel och flytande biobränslen som produceras från palmolja ska vara 0 % från och med 2021.

och andra oavsiktliga konsekvenser från hållbarhetssynpunkt

Ändring 136

Ändring 136

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 7 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Vid tillämpning av punkt 1 a ska den slutliga elanvändningen (brutto) från förnybara energikällor beräknas som mängden el producerad i en medlemsstat från förnybara energikällor, inbegripet produktionen av el från egenförbrukare av förnybar energi och
  energisamhällen
  , dock med undantag av elproduktion från pumpkraftverk som använder tidigare uppumpat vatten. | Vid tillämpning av punkt 1 a ska den slutliga elanvändningen (brutto) från förnybara energikällor beräknas som mängden el producerad i en medlemsstat från förnybara energikällor, inbegripet produktionen av el från egenförbrukare av förnybar energi och
  lokalsamhällen som satsar på förnybar energi
  , dock med undantag av elproduktion från pumpkraftverk som använder tidigare uppumpat vatten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Vid tillämpning av punkt 1 a ska den slutliga elanvändningen (brutto) från förnybara energikällor beräknas som mängden el producerad i en medlemsstat från förnybara energikällor, inbegripet produktionen av el från egenförbrukare av förnybar energi och
  energisamhällen
  , dock med undantag av elproduktion från pumpkraftverk som använder tidigare uppumpat vatten.

Vid tillämpning av punkt 1 a ska den slutliga elanvändningen (brutto) från förnybara energikällor beräknas som mängden el producerad i en medlemsstat från förnybara energikällor, inbegripet produktionen av el från egenförbrukare av förnybar energi och
  lokalsamhällen som satsar på förnybar energi
  , dock med undantag av elproduktion från pumpkraftverk som använder tidigare uppumpat vatten.

lokalsamhällen som satsar på förnybar energi

Ändring 137

Ändring 137

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 3 – stycke 3

Artikel 7 – punkt 3 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Omgivningsvärmens energi
  som
  utvinns från
  värmepumpar ska beaktas vid tillämpning av punkt 1 b, under förutsättning att den slutliga nyttiggjorda mängden energi betydligt överskrider den mängd insatt primärenergi som krävs för att driva värmepumpen. Mängden värme som ska anses utgöra energi från förnybara energikällor enligt detta direktiv ska beräknas i enlighet med den metod som anges i bilaga VII. | Omgivningsenergi och geotermisk energi
  som
  överförs med hjälp av
  värmepumpar
  för att producera värme och kyla
  ska beaktas vid tillämpning av punkt 1 b, under förutsättning att den slutliga nyttiggjorda mängden energi betydligt överskrider den mängd insatt primärenergi som krävs för att driva värmepumpen. Mängden värme som ska anses utgöra energi från förnybara energikällor enligt detta direktiv ska beräknas i enlighet med den metod som anges i bilaga VII. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Omgivningsvärmens energi
  som
  utvinns från
  värmepumpar ska beaktas vid tillämpning av punkt 1 b, under förutsättning att den slutliga nyttiggjorda mängden energi betydligt överskrider den mängd insatt primärenergi som krävs för att driva värmepumpen. Mängden värme som ska anses utgöra energi från förnybara energikällor enligt detta direktiv ska beräknas i enlighet med den metod som anges i bilaga VII.

Omgivningsvärmens energi

utvinns från

Omgivningsenergi och geotermisk energi
  som
  överförs med hjälp av
  värmepumpar
  för att producera värme och kyla
  ska beaktas vid tillämpning av punkt 1 b, under förutsättning att den slutliga nyttiggjorda mängden energi betydligt överskrider den mängd insatt primärenergi som krävs för att driva värmepumpen. Mängden värme som ska anses utgöra energi från förnybara energikällor enligt detta direktiv ska beräknas i enlighet med den metod som anges i bilaga VII.

Omgivningsenergi och geotermisk energi

överförs med hjälp av

för att producera värme och kyla

Ändring 138

Ändring 138

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 3 – stycke 4a (nytt)

Artikel 7 – punkt 3 – stycke 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kommissionen har befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att komplettera detta direktiv genom att fastställa metoder för beräkning av hur mycket förnybar energi som används för uppvärmning och kylning samt för fjärrvärme och fjärrkyla, samt för att se över bilaga VII om beräkningen av energi från värmepumpar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen har befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att komplettera detta direktiv genom att fastställa metoder för beräkning av hur mycket förnybar energi som används för uppvärmning och kylning samt för fjärrvärme och fjärrkyla, samt för att se över bilaga VII om beräkningen av energi från värmepumpar.

Kommissionen har befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att komplettera detta direktiv genom att fastställa metoder för beräkning av hur mycket förnybar energi som används för uppvärmning och kylning samt för fjärrvärme och fjärrkyla, samt för att se över bilaga VII om beräkningen av energi från värmepumpar.

Ändring 139

Ändring 139

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 4 – led ba (nytt)

Artikel 7 – punkt 4 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | För uppnåendet av målet i artikel 3.1a ska bidraget från drivmedel till luftfarts- och sjöfartssektorn anses vara 2 respektive 1,2 gånger så stort som sitt energiinnehåll och bidraget av el från förnybara energikällor till vägfordon anses vara 2,5 gånger så stort som sitt energiinnehåll. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

ba)

För uppnåendet av målet i artikel 3.1a ska bidraget från drivmedel till luftfarts- och sjöfartssektorn anses vara 2 respektive 1,2 gånger så stort som sitt energiinnehåll och bidraget av el från förnybara energikällor till vägfordon anses vara 2,5 gånger så stort som sitt energiinnehåll.

För uppnåendet av målet i artikel 3.1a ska bidraget från drivmedel till luftfarts- och sjöfartssektorn anses vara 2 respektive 1,2 gånger så stort som sitt energiinnehåll och bidraget av el från förnybara energikällor till vägfordon anses vara 2,5 gånger så stort som sitt energiinnehåll.

Ändring 140 och 308

Ändring 140 och 308

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 5 – stycke 2

Artikel 7 – punkt 5 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 i syfte att ändra förteckningen över råvaror i delarna A och B i bilaga IX
  , för att lägga till råvaror men inte avföra dem
  . Varje delegerad akt ska grundas på en analys av den senaste vetenskapliga och tekniska utvecklingen, med vederbörlig hänsyn tagen till principerna i fråga om den avfallshierarki som fastställs i direktiv 2008/98/EG, i enlighet med unionens hållbarhetskriterier, och med stöd för slutsatsen att råvarorna i fråga inte skapar någon ytterligare efterfrågan på mark och främjar användningen av avfall och restprodukter, samtidigt som man undviker en betydande snedvridande effekt på marknaderna för (bi)produkter, avfall eller restprodukter, vilket medför en avsevärd minskning av utsläppen av växthusgaser jämfört med fossila bränslen och inte medför någon risk för negativa effekter på miljön och den biologiska mångfalden. | Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 i syfte att ändra förteckningen över råvaror i delarna A och B i bilaga IX. Varje delegerad akt ska grundas på en analys av den senaste vetenskapliga och tekniska utvecklingen, med vederbörlig hänsyn tagen till principerna i fråga om
  den cirkulära ekonomin och
  den avfallshierarki som fastställs i direktiv 2008/98/EG, i enlighet med unionens hållbarhetskriterier, och med stöd för slutsatsen att råvarorna i fråga inte skapar någon ytterligare efterfrågan på mark och främjar användningen av avfall och restprodukter, samtidigt som man undviker en betydande snedvridande effekt på marknaderna för (bi)produkter, avfall eller restprodukter, vilket medför en avsevärd minskning av utsläppen av växthusgaser jämfört med fossila bränslen
  baserat på en livscykelanalys av utsläppen
  och inte medför någon risk för negativa effekter på miljön och den biologiska mångfalden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 i syfte att ändra förteckningen över råvaror i delarna A och B i bilaga IX
  , för att lägga till råvaror men inte avföra dem
  . Varje delegerad akt ska grundas på en analys av den senaste vetenskapliga och tekniska utvecklingen, med vederbörlig hänsyn tagen till principerna i fråga om den avfallshierarki som fastställs i direktiv 2008/98/EG, i enlighet med unionens hållbarhetskriterier, och med stöd för slutsatsen att råvarorna i fråga inte skapar någon ytterligare efterfrågan på mark och främjar användningen av avfall och restprodukter, samtidigt som man undviker en betydande snedvridande effekt på marknaderna för (bi)produkter, avfall eller restprodukter, vilket medför en avsevärd minskning av utsläppen av växthusgaser jämfört med fossila bränslen och inte medför någon risk för negativa effekter på miljön och den biologiska mångfalden.

, för att lägga till råvaror men inte avföra dem

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 i syfte att ändra förteckningen över råvaror i delarna A och B i bilaga IX. Varje delegerad akt ska grundas på en analys av den senaste vetenskapliga och tekniska utvecklingen, med vederbörlig hänsyn tagen till principerna i fråga om
  den cirkulära ekonomin och
  den avfallshierarki som fastställs i direktiv 2008/98/EG, i enlighet med unionens hållbarhetskriterier, och med stöd för slutsatsen att råvarorna i fråga inte skapar någon ytterligare efterfrågan på mark och främjar användningen av avfall och restprodukter, samtidigt som man undviker en betydande snedvridande effekt på marknaderna för (bi)produkter, avfall eller restprodukter, vilket medför en avsevärd minskning av utsläppen av växthusgaser jämfört med fossila bränslen
  baserat på en livscykelanalys av utsläppen
  och inte medför någon risk för negativa effekter på miljön och den biologiska mångfalden.

den cirkulära ekonomin och

baserat på en livscykelanalys av utsläppen

Ändring 309

Ändring 309

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 5 – stycke 3

Artikel 7 – punkt 5 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vartannat år ska kommissionen göra en utvärdering av förteckningen över råvaror i delarna A och B i bilaga IX för att lägga till råvaror i linje med de principer som anges i denna punkt. Den första utvärderingen ska genomföras senast
  6
  månader efter [dagen för ikraftträdandet av detta direktiv]. Vid behov ska kommissionen anta delegerade akter i syfte att ändra förteckningen över råvaror i bilaga IX, delarna A och B för att lägga till råvaror
  , men inte för att avföra dem
  . | Vartannat år ska kommissionen göra en utvärdering av förteckningen över råvaror i delarna A och B i bilaga IX för att lägga till råvaror i linje med de principer som anges i denna punkt. Den första utvärderingen ska genomföras senast
  sex
  månader efter [dagen för ikraftträdandet av detta direktiv]. Vid behov ska kommissionen anta delegerade akter i syfte att ändra förteckningen över råvaror i bilaga IX, delarna A och B för att lägga till råvaror.
  Kommissionen ska göra en särskild utvärdering 2025 för att stryka råvaror från bilaga IX, och en eventuell delegerad akt till följd av detta ska antas inom ett år efter den utvärderingen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vartannat år ska kommissionen göra en utvärdering av förteckningen över råvaror i delarna A och B i bilaga IX för att lägga till råvaror i linje med de principer som anges i denna punkt. Den första utvärderingen ska genomföras senast
  6
  månader efter [dagen för ikraftträdandet av detta direktiv]. Vid behov ska kommissionen anta delegerade akter i syfte att ändra förteckningen över råvaror i bilaga IX, delarna A och B för att lägga till råvaror
  , men inte för att avföra dem
  .

6

, men inte för att avföra dem

Vartannat år ska kommissionen göra en utvärdering av förteckningen över råvaror i delarna A och B i bilaga IX för att lägga till råvaror i linje med de principer som anges i denna punkt. Den första utvärderingen ska genomföras senast
  sex
  månader efter [dagen för ikraftträdandet av detta direktiv]. Vid behov ska kommissionen anta delegerade akter i syfte att ändra förteckningen över råvaror i bilaga IX, delarna A och B för att lägga till råvaror.
  Kommissionen ska göra en särskild utvärdering 2025 för att stryka råvaror från bilaga IX, och en eventuell delegerad akt till följd av detta ska antas inom ett år efter den utvärderingen.

sex

Kommissionen ska göra en särskild utvärdering 2025 för att stryka råvaror från bilaga IX, och en eventuell delegerad akt till följd av detta ska antas inom ett år efter den utvärderingen.

Ändring 310

Ändring 310

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 5 – stycke 3a (nytt)

Artikel 7 – punkt 5 – stycke 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Råvaror ska strykas från bilaga IX endast efter ett offentligt samråd och i enlighet med principerna om det ekonomiska stödets stabilitet enligt artikel 6. När råvaror stryks ska, utan att det påverkar artikel 26, befintliga anläggningar som producerar biodrivmedel från sådana råvaror få betrakta sådan energi som förnybar och räkna med den i bränsleleverantörernas skyldighet enligt artikel 25 upp till, men inte över, sina historiska produktionsnivåer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Råvaror ska strykas från bilaga IX endast efter ett offentligt samråd och i enlighet med principerna om det ekonomiska stödets stabilitet enligt artikel 6. När råvaror stryks ska, utan att det påverkar artikel 26, befintliga anläggningar som producerar biodrivmedel från sådana råvaror få betrakta sådan energi som förnybar och räkna med den i bränsleleverantörernas skyldighet enligt artikel 25 upp till, men inte över, sina historiska produktionsnivåer.

Råvaror ska strykas från bilaga IX endast efter ett offentligt samråd och i enlighet med principerna om det ekonomiska stödets stabilitet enligt artikel 6. När råvaror stryks ska, utan att det påverkar artikel 26, befintliga anläggningar som producerar biodrivmedel från sådana råvaror få betrakta sådan energi som förnybar och räkna med den i bränsleleverantörernas skyldighet enligt artikel 25 upp till, men inte över, sina historiska produktionsnivåer.

Ändring 143

Ändring 143

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7 – punkt 5a (ny)

Artikel 7 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  När medlemsstaterna fastställer sin politik för att främja produktion av bränslen från råvaror som ingår i förteckningen i bilaga IX till detta direktiv, ska de ta vederbörlig hänsyn till den avfallshierarki som fastställs i direktiv 2008/98/EG, inklusive dess bestämmelser om ett livscykelstänkande vad avser den allmänna påverkan av generering och hantering av olika avfallsflöden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  När medlemsstaterna fastställer sin politik för att främja produktion av bränslen från råvaror som ingår i förteckningen i bilaga IX till detta direktiv, ska de ta vederbörlig hänsyn till den avfallshierarki som fastställs i direktiv 2008/98/EG, inklusive dess bestämmelser om ett livscykelstänkande vad avser den allmänna påverkan av generering och hantering av olika avfallsflöden.

Ändring 144

Ändring 144

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – punkt 5a (ny)

Artikel 9 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Kommissionen ska underlätta inrättandet av gemensamma projekt mellan medlemsstater, särskilt genom riktat tekniskt stöd och projektutvecklingsstöd. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Kommissionen ska underlätta inrättandet av gemensamma projekt mellan medlemsstater, särskilt genom riktat tekniskt stöd och projektutvecklingsstöd.

Ändring 145

Ändring 145

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 1

Artikel 11 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   En eller flera medlemsstater får samarbeta med ett eller flera tredjeländer om alla typer av gemensamma projekt som rör elproduktion från förnybara energikällor. Detta samarbete får inbegripa privata aktörer. | 1.   En eller flera medlemsstater får samarbeta med ett eller flera tredjeländer om alla typer av gemensamma projekt som rör elproduktion från förnybara energikällor. Detta samarbete får inbegripa privata aktörer
  , och det ska ske i full överensstämmelse med internationell rätt
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   En eller flera medlemsstater får samarbeta med ett eller flera tredjeländer om alla typer av gemensamma projekt som rör elproduktion från förnybara energikällor. Detta samarbete får inbegripa privata aktörer.

1.   En eller flera medlemsstater får samarbeta med ett eller flera tredjeländer om alla typer av gemensamma projekt som rör elproduktion från förnybara energikällor. Detta samarbete får inbegripa privata aktörer
  , och det ska ske i full överensstämmelse med internationell rätt
  .

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 2 – led ca (nytt)

Artikel 11 – punkt 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | Elen har producerats i enlighet med internationell rätt, med särskilt fokus på människorättslagstiftning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

Elen har producerats i enlighet med internationell rätt, med särskilt fokus på människorättslagstiftning.

Elen har producerats i enlighet med internationell rätt, med särskilt fokus på människorättslagstiftning.

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 3 – led e

Artikel 11 – punkt 3 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | Ansökan gäller ett gemensamt projekt som uppfyller kriterierna i punkt 2 b
  och
  c och som kommer att använda gränsöverföringsförbindelsen, efter att den tagits i drift, och en mängd el som inte överstiger den mängd som kommer att exporteras till unionen efter det att gränsöverföringsförbindelsen tagits i drift. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

Ansökan gäller ett gemensamt projekt som uppfyller kriterierna i punkt 2 b
  och
  c och som kommer att använda gränsöverföringsförbindelsen, efter att den tagits i drift, och en mängd el som inte överstiger den mängd som kommer att exporteras till unionen efter det att gränsöverföringsförbindelsen tagits i drift.

och

| e) | Ansökan gäller ett gemensamt projekt som uppfyller kriterierna i punkt 2 b, c
  och ca
  och som kommer att använda gränsöverföringsförbindelsen, efter att den tagits i drift, och en mängd el som inte överstiger den mängd som kommer att exporteras till unionen efter det att gränsöverföringsförbindelsen tagits i drift. |
| --- | --- |

e)

Ansökan gäller ett gemensamt projekt som uppfyller kriterierna i punkt 2 b, c
  och ca
  och som kommer att använda gränsöverföringsförbindelsen, efter att den tagits i drift, och en mängd el som inte överstiger den mängd som kommer att exporteras till unionen efter det att gränsöverföringsförbindelsen tagits i drift.

och ca

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 5 – led d

Artikel 11 – punkt 5 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | innehålla en skriftlig bekräftelse beträffande b och c från det tredjeland inom vars territorium anläggningen ska tas i drift och andelen eller mängden el som produceras av den anläggning som kommer att användas inom det tredje landet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

innehålla en skriftlig bekräftelse beträffande b och c från det tredjeland inom vars territorium anläggningen ska tas i drift och andelen eller mängden el som produceras av den anläggning som kommer att användas inom det tredje landet.

| d) | innehålla en skriftlig bekräftelse beträffande
  punkt 2
  b, c
  och ca
  ifrån det tredjeland inom vars territorium anläggningen ska tas i drift och andelen eller mängden el som produceras av den anläggning som kommer att användas inom det tredje landet. |
| --- | --- |

d)

innehålla en skriftlig bekräftelse beträffande
  punkt 2
  b, c
  och ca
  ifrån det tredjeland inom vars territorium anläggningen ska tas i drift och andelen eller mängden el som produceras av den anläggning som kommer att användas inom det tredje landet.

punkt 2

och ca

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 13 – punkt 3a (ny)

Artikel 13 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kommissionen ska underlätta inrättandet av gemensamma stödsystem mellan medlemsstater, särskilt genom förmedling av riktlinjer och bästa praxis. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Kommissionen ska underlätta inrättandet av gemensamma stödsystem mellan medlemsstater, särskilt genom förmedling av riktlinjer och bästa praxis.

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 15 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska se till att de nationella reglerna för godkännande, certifiering och licensiering som gäller för anläggningar med tillhörande
  nätinfrastruktur för transmission
  och
  distribution
  , som producerar el, värme eller kyla från förnybara energikällor och för omvandlingen av biomassa till biodrivmedel eller andra energiprodukter, är proportionella och nödvändiga. | Medlemsstaterna ska se till att de nationella regler för godkännande, certifiering och licensiering som gäller för anläggningar med tillhörande
  överförings-
  och
  distributionsnät,
  som producerar el, värme eller kyla från förnybara energikällor och för omvandlingen av biomassa till biodrivmedel
  , flytande biobränslen och biomassabränslen
  eller andra energiprodukter,
  samt till förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung,
  är proportionella och nödvändiga
  , och följer principen om ”energieffektivitet först”
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska se till att de nationella reglerna för godkännande, certifiering och licensiering som gäller för anläggningar med tillhörande
  nätinfrastruktur för transmission
  och
  distribution
  , som producerar el, värme eller kyla från förnybara energikällor och för omvandlingen av biomassa till biodrivmedel eller andra energiprodukter, är proportionella och nödvändiga.

Medlemsstaterna ska se till att de nationella regler för godkännande, certifiering och licensiering som gäller för anläggningar med tillhörande
  överförings-
  och
  distributionsnät,
  som producerar el, värme eller kyla från förnybara energikällor och för omvandlingen av biomassa till biodrivmedel
  , flytande biobränslen och biomassabränslen
  eller andra energiprodukter,
  samt till förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung,
  är proportionella och nödvändiga
  , och följer principen om ”energieffektivitet först”
  .

överförings-

distributionsnät,

, flytande biobränslen och biomassabränslen

samt till förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung,

, och följer principen om ”energieffektivitet först”

Ändring 151

Ändring 151

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15 – punkt 1 – stycke 2 – led a

Artikel 15 – punkt 1 – stycke 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | att administrativa förfaranden förenklas så långt det är möjligt och genomförs på lämplig administrativ nivå, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

att administrativa förfaranden förenklas så långt det är möjligt och genomförs på lämplig administrativ nivå,

| a) | att administrativa förfaranden förenklas så långt det är möjligt och genomförs på lämplig administrativ nivå
  och att förutsägbara tidsramar för utfärdandet av de tillstånd och licenser som krävs fastställs
  , |
| --- | --- |

a)

att administrativa förfaranden förenklas så långt det är möjligt och genomförs på lämplig administrativ nivå
  och att förutsägbara tidsramar för utfärdandet av de tillstånd och licenser som krävs fastställs
  ,

och att förutsägbara tidsramar för utfärdandet av de tillstånd och licenser som krävs fastställs

Ändring 152

Ändring 152

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15 – punkt 1 – stycke 2 – led d

Artikel 15 – punkt 1 – stycke 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | att förenklade och mindre arbetskrävande godkännandeförfaranden, också i form av enkel anmälan
  om detta är tillåtet enligt gällande regelverk
  , fastställs för decentraliserade enheter för produktion av energi från förnybara energikällor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

att förenklade och mindre arbetskrävande godkännandeförfaranden, också i form av enkel anmälan
  om detta är tillåtet enligt gällande regelverk
  , fastställs för decentraliserade enheter för produktion av energi från förnybara energikällor.

om detta är tillåtet enligt gällande regelverk

| d) | att förenklade och mindre arbetskrävande godkännandeförfaranden, också i form av enkel anmälan, fastställs för
  mindre projekt och för
  decentraliserade enheter för produktion
  och lagring
  av energi från förnybara energikällor
  samt för egenförbrukare av förnybar energi och lokalsamhällen som satsar på förnybar energi
  . |
| --- | --- |

d)

att förenklade och mindre arbetskrävande godkännandeförfaranden, också i form av enkel anmälan, fastställs för
  mindre projekt och för
  decentraliserade enheter för produktion
  och lagring
  av energi från förnybara energikällor
  samt för egenförbrukare av förnybar energi och lokalsamhällen som satsar på förnybar energi
  .

mindre projekt och för

och lagring

samt för egenförbrukare av förnybar energi och lokalsamhällen som satsar på förnybar energi

Ändring 153

Ändring 153

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15 – punkt 3

Artikel 15 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att investerare har tillräcklig förutsägbarhet när det gäller det planerade stödet för energi från förnybara källor. I detta syfte ska medlemsstaterna utarbeta och offentliggöra en långsiktig plan med avseende på förväntade anslag för stöd som omfattar åtminstone de tre följande åren och för varje system ange en preliminär tidsplan, kapacitet, budget som förväntas avsättas samt ett samråd med berörda parter om stödets utformning. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att investerare har tillräcklig förutsägbarhet när det gäller det planerade stödet för energi från förnybara källor. I detta syfte ska medlemsstaterna utarbeta och offentliggöra en långsiktig plan med avseende på förväntade anslag för stöd som omfattar åtminstone de tre följande åren och för varje system ange en preliminär tidsplan, kapacitet, budget som förväntas avsättas samt ett samråd med berörda parter om stödets utformning.

utgår

utgår

Ändring 154

Ändring 154

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15 – punkt 4

Artikel 15 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att deras behöriga myndigheter på nationell, regional och lokal nivå tar med bestämmelser för integrering och utbyggnad av förnybar energi
  och
  användningen av värme och kyla från oundvikligt avfall vid planering, utformning, byggande och renovering av stadsinfrastruktur, industri- eller bostadsområden och energiinfrastruktur, inbegripet nät för el, fjärrvärme och fjärrkyla, naturgas och alternativa bränslen. | 4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att deras behöriga myndigheter på nationell, regional och lokal nivå tar med bestämmelser
  , dels
  för integrering och utbyggnad av förnybar energi
  , där det också ingår tidiga bedömningar av samhällsplanering, behov och lämplighet med beaktande av principen om ”energieffektivitet först” samt av utbud och efterfrågan, tillsammans med särskilda bestämmelser för egenförbrukning av förnybar energi och lokalsamhällen som satsar på förnybar energi, dels för
  användningen av värme och kyla från oundvikligt avfall vid planering, utformning, byggande och renovering av stadsinfrastruktur, industri-,
  affärs-
  eller bostadsområden och energiinfrastruktur, inbegripet nät för el, fjärrvärme och fjärrkyla, naturgas och alternativa bränslen.
  Medlemsstaterna ska särskilt uppmuntra lokala och regionala administrativa organ att ta med uppvärmning och kylning från förnybara energikällor i planeringen av stadsinfrastrukturen, när så är lämpligt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att deras behöriga myndigheter på nationell, regional och lokal nivå tar med bestämmelser för integrering och utbyggnad av förnybar energi
  och
  användningen av värme och kyla från oundvikligt avfall vid planering, utformning, byggande och renovering av stadsinfrastruktur, industri- eller bostadsområden och energiinfrastruktur, inbegripet nät för el, fjärrvärme och fjärrkyla, naturgas och alternativa bränslen.

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att deras behöriga myndigheter på nationell, regional och lokal nivå tar med bestämmelser
  , dels
  för integrering och utbyggnad av förnybar energi
  , där det också ingår tidiga bedömningar av samhällsplanering, behov och lämplighet med beaktande av principen om ”energieffektivitet först” samt av utbud och efterfrågan, tillsammans med särskilda bestämmelser för egenförbrukning av förnybar energi och lokalsamhällen som satsar på förnybar energi, dels för
  användningen av värme och kyla från oundvikligt avfall vid planering, utformning, byggande och renovering av stadsinfrastruktur, industri-,
  affärs-
  eller bostadsområden och energiinfrastruktur, inbegripet nät för el, fjärrvärme och fjärrkyla, naturgas och alternativa bränslen.
  Medlemsstaterna ska särskilt uppmuntra lokala och regionala administrativa organ att ta med uppvärmning och kylning från förnybara energikällor i planeringen av stadsinfrastrukturen, när så är lämpligt.

Ändring 155

Ändring 155

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15 – punkt 5 – stycke 2

Artikel 15 – punkt 5 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vid fastställandet av sådana regler eller i sina stödsystem får medlemsstaterna beakta nationella åtgärder till förmån för avsevärt ökad energieffektivitet och med anknytning till kraftvärme och till passiva byggnader eller byggnader med lågt eller inget behov av energitillförsel. | Vid fastställandet av sådana regler eller i sina stödsystem får medlemsstaterna beakta nationella åtgärder till förmån för avsevärt ökad
  egenförbrukning av förnybar energi, lokal energilagring,
  energieffektivitet och med anknytning till kraftvärme och till passiva byggnader eller byggnader med lågt eller inget behov av energitillförsel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vid fastställandet av sådana regler eller i sina stödsystem får medlemsstaterna beakta nationella åtgärder till förmån för avsevärt ökad energieffektivitet och med anknytning till kraftvärme och till passiva byggnader eller byggnader med lågt eller inget behov av energitillförsel.

Vid fastställandet av sådana regler eller i sina stödsystem får medlemsstaterna beakta nationella åtgärder till förmån för avsevärt ökad
  egenförbrukning av förnybar energi, lokal energilagring,
  energieffektivitet och med anknytning till kraftvärme och till passiva byggnader eller byggnader med lågt eller inget behov av energitillförsel.

egenförbrukning av förnybar energi, lokal energilagring,

Ändring 156

Ändring 156

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15 – punkt 5 – stycke 3

Artikel 15 – punkt 5 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I sina byggregler och byggnormer eller på andra sätt som har motsvarande verkan ska medlemsstaterna kräva att miniminivåer av energi från förnybara energikällor används i nya byggnader och i befintliga byggnader som genomgår betydande renoveringar, på ett sätt som beaktar resultaten av den kostnadsoptimeringsberäkning som utförts i enlighet med artikel 5.2 i direktiv 2010/31/EU. Medlemsstaterna ska tillåta att dessa miniminivåer uppnås, bland annat med hjälp av en avsevärd andel förnybara energikällor. | I sina byggregler och byggnormer eller på andra sätt som har motsvarande verkan ska medlemsstaterna kräva att miniminivåer av energi från förnybara energikällor
  eller av anläggningar som producerar förnybar energi
  används i nya byggnader och i befintliga byggnader som genomgår betydande renoveringar, på ett sätt som beaktar resultaten av den kostnadsoptimeringsberäkning som utförts i enlighet med artikel 5.2 i direktiv 2010/31/EU. Medlemsstaterna ska tillåta att dessa miniminivåer uppnås bland annat med hjälp av
  fjärrvärme och fjärrkyla som producerats med
  en avsevärd andel förnybara energikällor
  , även sådana som produceras genom personlig eller kollektiv egenförbrukning av förnybar energi enlighet med artikel 21, eller genom kraftvärme som baseras på förnybar energi, samt genom spillvärme och spillkyla
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

I sina byggregler och byggnormer eller på andra sätt som har motsvarande verkan ska medlemsstaterna kräva att miniminivåer av energi från förnybara energikällor används i nya byggnader och i befintliga byggnader som genomgår betydande renoveringar, på ett sätt som beaktar resultaten av den kostnadsoptimeringsberäkning som utförts i enlighet med artikel 5.2 i direktiv 2010/31/EU. Medlemsstaterna ska tillåta att dessa miniminivåer uppnås, bland annat med hjälp av en avsevärd andel förnybara energikällor.

I sina byggregler och byggnormer eller på andra sätt som har motsvarande verkan ska medlemsstaterna kräva att miniminivåer av energi från förnybara energikällor
  eller av anläggningar som producerar förnybar energi
  används i nya byggnader och i befintliga byggnader som genomgår betydande renoveringar, på ett sätt som beaktar resultaten av den kostnadsoptimeringsberäkning som utförts i enlighet med artikel 5.2 i direktiv 2010/31/EU. Medlemsstaterna ska tillåta att dessa miniminivåer uppnås bland annat med hjälp av
  fjärrvärme och fjärrkyla som producerats med
  en avsevärd andel förnybara energikällor
  , även sådana som produceras genom personlig eller kollektiv egenförbrukning av förnybar energi enlighet med artikel 21, eller genom kraftvärme som baseras på förnybar energi, samt genom spillvärme och spillkyla
  .

eller av anläggningar som producerar förnybar energi

fjärrvärme och fjärrkyla som producerats med

, även sådana som produceras genom personlig eller kollektiv egenförbrukning av förnybar energi enlighet med artikel 21, eller genom kraftvärme som baseras på förnybar energi, samt genom spillvärme och spillkyla

Ändring 157

Ändring 157

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15 – punkt 6

Artikel 15 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Medlemsstaterna ska säkerställa att nya offentliga byggnader, och befintliga sådana som genomgår betydande renoveringar, på nationell, regional och lokal nivå uppfyller en exemplarisk roll när det gäller detta direktiv från och med den 1 januari 2012. Medlemsstaterna får tillåta att denna skyldighet uppfylls bland annat genom att föreskriva att taken på offentliga eller blandade privata-offentliga byggnader används av tredje part för anläggningar som producerar energi från förnybara energikällor. | 6.   Medlemsstaterna ska säkerställa att nya offentliga byggnader, och befintliga sådana som genomgår betydande renoveringar, på nationell, regional och lokal nivå uppfyller en exemplarisk roll när det gäller detta direktiv från och med den 1 januari 2012. Medlemsstaterna får tillåta att denna skyldighet uppfylls bland annat
  genom att normerna för nära-nollenergibyggnader följs, enligt kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv [om byggnaders energiprestanda, 2016/0381(COD)], eller
  genom att föreskriva att taken på offentliga eller blandade privata-offentliga byggnader används av tredje part för anläggningar som producerar energi från förnybara energikällor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Medlemsstaterna ska säkerställa att nya offentliga byggnader, och befintliga sådana som genomgår betydande renoveringar, på nationell, regional och lokal nivå uppfyller en exemplarisk roll när det gäller detta direktiv från och med den 1 januari 2012. Medlemsstaterna får tillåta att denna skyldighet uppfylls bland annat genom att föreskriva att taken på offentliga eller blandade privata-offentliga byggnader används av tredje part för anläggningar som producerar energi från förnybara energikällor.

6.   Medlemsstaterna ska säkerställa att nya offentliga byggnader, och befintliga sådana som genomgår betydande renoveringar, på nationell, regional och lokal nivå uppfyller en exemplarisk roll när det gäller detta direktiv från och med den 1 januari 2012. Medlemsstaterna får tillåta att denna skyldighet uppfylls bland annat
  genom att normerna för nära-nollenergibyggnader följs, enligt kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv [om byggnaders energiprestanda, 2016/0381(COD)], eller
  genom att föreskriva att taken på offentliga eller blandade privata-offentliga byggnader används av tredje part för anläggningar som producerar energi från förnybara energikällor.

Ändring 158

Ändring 158

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15 – punkt 7

Artikel 15 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Medlemsstaterna ska i sina byggregler och byggnormer främja användningen av värme- och kylsystem som drivs med energi från förnybara energikällor och system som ger betydande sänkningar av energianvändningen.
  För att öka användningen av sådana system och sådan utrustning ska
  medlemsstaterna använda energi- eller miljömärkning eller andra lämpliga certifikat eller standarder utvecklade nationellt eller på unionsnivå, där sådana finns. | 7.   Medlemsstaterna ska i sina byggregler och byggnormer främja användningen av värme- och kylsystem som drivs med energi från förnybara energikällor och system som ger betydande sänkningar av energianvändningen. Medlemsstaterna
  ska därför
  använda energi- eller miljömärkning eller andra lämpliga certifikat eller standarder utvecklade nationellt eller på unionsnivå, där sådana finns
  , och säkerställa att lämplig information och rådgivning ges om förnybara, mycket energieffektiva alternativ såväl som om vilka eventuella finansieringsinstrument och stimulansåtgärder som finns tillgängliga vid systembyte, för att främja ett ökat utbyte av gamla värmesystem, jämte framsteg med omställningen till lösningar som baseras på förnybar energi, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv ... [om byggnaders energiprestanda, 2016/0381(COD)]
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   Medlemsstaterna ska i sina byggregler och byggnormer främja användningen av värme- och kylsystem som drivs med energi från förnybara energikällor och system som ger betydande sänkningar av energianvändningen.
  För att öka användningen av sådana system och sådan utrustning ska
  medlemsstaterna använda energi- eller miljömärkning eller andra lämpliga certifikat eller standarder utvecklade nationellt eller på unionsnivå, där sådana finns.

7.   Medlemsstaterna ska i sina byggregler och byggnormer främja användningen av värme- och kylsystem som drivs med energi från förnybara energikällor och system som ger betydande sänkningar av energianvändningen. Medlemsstaterna
  ska därför
  använda energi- eller miljömärkning eller andra lämpliga certifikat eller standarder utvecklade nationellt eller på unionsnivå, där sådana finns
  , och säkerställa att lämplig information och rådgivning ges om förnybara, mycket energieffektiva alternativ såväl som om vilka eventuella finansieringsinstrument och stimulansåtgärder som finns tillgängliga vid systembyte, för att främja ett ökat utbyte av gamla värmesystem, jämte framsteg med omställningen till lösningar som baseras på förnybar energi, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv ... [om byggnaders energiprestanda, 2016/0381(COD)]
  .

Ändring 159

Ändring 159

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15 – punkt 8

Artikel 15 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   Medlemsstaterna ska göra en bedömning av sin potential vad gäller förnybara energikällor och användningen av spillvärme och spillkyla för uppvärmning och kylning. Denna bedömning ska ingå i den andra övergripande bedömning som krävs enligt artikel 14.1 i direktiv 2012/27/EU, för första gången den 31 december 2020 och därefter i uppdateringarna av den övergripande bedömningen. | 8.   Medlemsstaterna ska göra en bedömning av sin potential vad gäller förnybara energikällor och användningen av spillvärme och spillkyla för uppvärmning och kylning.
  Vid bedömningen ska man särskilt överväga, dels en rumsanalys av områden där införandet lämpligen kan ske med låg ekologisk risk, dels potentialen för småskaliga hushållsprojekt.
  Denna bedömning ska ingå i den andra övergripande bedömning som krävs enligt artikel 14.1 i direktiv 2012/27/EU, för första gången den 31 december 2020 och därefter i uppdateringarna av den övergripande bedömningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8.   Medlemsstaterna ska göra en bedömning av sin potential vad gäller förnybara energikällor och användningen av spillvärme och spillkyla för uppvärmning och kylning. Denna bedömning ska ingå i den andra övergripande bedömning som krävs enligt artikel 14.1 i direktiv 2012/27/EU, för första gången den 31 december 2020 och därefter i uppdateringarna av den övergripande bedömningen.

8.   Medlemsstaterna ska göra en bedömning av sin potential vad gäller förnybara energikällor och användningen av spillvärme och spillkyla för uppvärmning och kylning.
  Vid bedömningen ska man särskilt överväga, dels en rumsanalys av områden där införandet lämpligen kan ske med låg ekologisk risk, dels potentialen för småskaliga hushållsprojekt.
  Denna bedömning ska ingå i den andra övergripande bedömning som krävs enligt artikel 14.1 i direktiv 2012/27/EU, för första gången den 31 december 2020 och därefter i uppdateringarna av den övergripande bedömningen.

Ändring 160

Ändring 160

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15 – punkt 8a (ny)

Artikel 15 – punkt 8a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att deras behöriga myndigheter på nationell, regional och lokal nivå i sina rörlighets- och transportplaner tar med bestämmelser om integration och ibruktagande av transportslag som använder förnybar energi. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att deras behöriga myndigheter på nationell, regional och lokal nivå i sina rörlighets- och transportplaner tar med bestämmelser om integration och ibruktagande av transportslag som använder förnybar energi.

Ändring 161

Ändring 161

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15 – punkt 9

Artikel 15 – punkt 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9.   Medlemsstaterna ska
  undanröja
  administrativa hinder för företagens långfristiga
  energiköpsavtal
  i syfte att finansiera förnybar energi och underlätta spridningen av den. | 9.   Medlemsstaterna ska
  göra en bedömning av vilka lagstiftningshinder och
  administrativa hinder
  och vilken potential som finns inom deras territorier
  för företagens långfristiga
  avtal om köp av förnybar energi
  i syfte att finansiera förnybar energi och underlätta spridningen av den
  , varvid de ska säkerställa att dessa avtal inte belastas av oskäliga förfaranden och avgifter som inte är kostnadsbaserade
  .
  Om ett sådant avtal om köp av förnybar energi ingås ska motsvarande antal ursprungsgarantier som utfärdats i enlighet med artikel 19 annulleras på företagskundens vägnar. Denna stödjande ram ska utgöra en del av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning ... [om styrningen av energiunionen, 2016/0375(COD)]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9.   Medlemsstaterna ska
  undanröja
  administrativa hinder för företagens långfristiga
  energiköpsavtal
  i syfte att finansiera förnybar energi och underlätta spridningen av den.

9.   Medlemsstaterna ska
  göra en bedömning av vilka lagstiftningshinder och
  administrativa hinder
  och vilken potential som finns inom deras territorier
  för företagens långfristiga
  avtal om köp av förnybar energi
  i syfte att finansiera förnybar energi och underlätta spridningen av den
  , varvid de ska säkerställa att dessa avtal inte belastas av oskäliga förfaranden och avgifter som inte är kostnadsbaserade
  .
  Om ett sådant avtal om köp av förnybar energi ingås ska motsvarande antal ursprungsgarantier som utfärdats i enlighet med artikel 19 annulleras på företagskundens vägnar. Denna stödjande ram ska utgöra en del av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning ... [om styrningen av energiunionen, 2016/0375(COD)].

Ändring 162

Ändring 162

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 16 – punkt 2

Artikel 16 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den gemensamma administrativa kontaktpunkten ska vägleda sökanden genom ansökningsprocessen på ett transparent sätt, förse sökanden med all nödvändig information, samordna och vid behov involvera andra myndigheter och fatta ett rättsligt bindande beslut i slutet av processen. | 2.   Den gemensamma administrativa kontaktpunkten ska vägleda sökanden genom ansökningsprocessen på ett transparent sätt, förse sökanden med all nödvändig information, samordna och vid behov involvera andra myndigheter och fatta ett rättsligt bindande beslut i slutet av processen.
  De sökande bör kunna lämna in alla relevanta handlingar i digital form. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den gemensamma administrativa kontaktpunkten ska vägleda sökanden genom ansökningsprocessen på ett transparent sätt, förse sökanden med all nödvändig information, samordna och vid behov involvera andra myndigheter och fatta ett rättsligt bindande beslut i slutet av processen.

2.   Den gemensamma administrativa kontaktpunkten ska vägleda sökanden genom ansökningsprocessen på ett transparent sätt, förse sökanden med all nödvändig information, samordna och vid behov involvera andra myndigheter och fatta ett rättsligt bindande beslut i slutet av processen.
  De sökande bör kunna lämna in alla relevanta handlingar i digital form.

Ändring 163

Ändring 163

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 16 – punkt 3

Artikel 16 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Den gemensamma administrativa kontaktpunkten
  ska
  , i samarbete med systemansvariga för överförings- och distributionssystem,
  offentliggöra en handbok om
  förfaranden för projektutvecklare på området förnybar energi, även för småskaliga projekt
  och
  projekt som avser egenförbrukare. | 3.   
  För att göra det lättare att få tag på den relevanta informationen ska
  den gemensamma administrativa kontaktpunkten, i samarbete med systemansvariga för överförings- och distributionssystem,
  inrätta en gemensam informationsplattform på internet med förklaring av
  förfaranden för projektutvecklare på området förnybar energi, även för småskaliga projekt, projekt som avser egenförbrukare
  av förnybar energi samt projekt som avser lokalsamhällen som satsar på förnybar energi
  .
  Om medlemsstaten bestämmer sig för att ha flera gemensamma administrativa kontaktpunkter ska informationsplattformen dirigera den sökande till den kontaktpunkt som är relevant för dennes ansökan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Den gemensamma administrativa kontaktpunkten
  ska
  , i samarbete med systemansvariga för överförings- och distributionssystem,
  offentliggöra en handbok om
  förfaranden för projektutvecklare på området förnybar energi, även för småskaliga projekt
  och
  projekt som avser egenförbrukare.

3.   
  För att göra det lättare att få tag på den relevanta informationen ska
  den gemensamma administrativa kontaktpunkten, i samarbete med systemansvariga för överförings- och distributionssystem,
  inrätta en gemensam informationsplattform på internet med förklaring av
  förfaranden för projektutvecklare på området förnybar energi, även för småskaliga projekt, projekt som avser egenförbrukare
  av förnybar energi samt projekt som avser lokalsamhällen som satsar på förnybar energi
  .
  Om medlemsstaten bestämmer sig för att ha flera gemensamma administrativa kontaktpunkter ska informationsplattformen dirigera den sökande till den kontaktpunkt som är relevant för dennes ansökan.

Ändring 164

Ändring 164

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 16 – punkt 4

Artikel 16 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Det tillståndsförfarande som avses i punkt 1 får inte överskrida en period på tre år, utom i de fall som anges i artiklarna 16.5 och 17. | 4.   Det tillståndsförfarande som avses i punkt 1 får inte överskrida en period på tre år, utom i de fall som anges i artiklarna
  16.4a,
  16.5 och 17. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Det tillståndsförfarande som avses i punkt 1 får inte överskrida en period på tre år, utom i de fall som anges i artiklarna 16.5 och 17.

4.   Det tillståndsförfarande som avses i punkt 1 får inte överskrida en period på tre år, utom i de fall som anges i artiklarna
  16.4a,
  16.5 och 17.

Ändring 165

Ändring 165

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 16 – punkt 4a (ny)

Artikel 16 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  För anläggningar med en elproduktionskapacitet på mellan 50 kW och 1 MW får tillståndsförfarandet inte överskrida en period på ett år. I vederbörligen motiverade undantagsfall kan denna tidsgräns förlängas med ytterligare tre månader. |
| | De tidsperioder som avses i punkterna 4 och 4a ska gälla utan hinder av överklaganden till domstol och andra rättsmedel och får förlängas med högst den tid som förfarandena med överklaganden och andra rättsmedel varar. |
| | Medlemsstaterna ska säkerställa att de sökande kan anlita en mekanism för tvistlösning utanför domstol eller enkla och lättillgängliga rättsliga förfaranden för lösning av tvister om tillståndsförfaranden och utfärdande av tillstånd att bygga och driva anläggningar för produktion av förnybar energi. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  För anläggningar med en elproduktionskapacitet på mellan 50 kW och 1 MW får tillståndsförfarandet inte överskrida en period på ett år. I vederbörligen motiverade undantagsfall kan denna tidsgräns förlängas med ytterligare tre månader.

De tidsperioder som avses i punkterna 4 och 4a ska gälla utan hinder av överklaganden till domstol och andra rättsmedel och får förlängas med högst den tid som förfarandena med överklaganden och andra rättsmedel varar.

De tidsperioder som avses i punkterna 4 och 4a ska gälla utan hinder av överklaganden till domstol och andra rättsmedel och får förlängas med högst den tid som förfarandena med överklaganden och andra rättsmedel varar.

Medlemsstaterna ska säkerställa att de sökande kan anlita en mekanism för tvistlösning utanför domstol eller enkla och lättillgängliga rättsliga förfaranden för lösning av tvister om tillståndsförfaranden och utfärdande av tillstånd att bygga och driva anläggningar för produktion av förnybar energi.

Medlemsstaterna ska säkerställa att de sökande kan anlita en mekanism för tvistlösning utanför domstol eller enkla och lättillgängliga rättsliga förfaranden för lösning av tvister om tillståndsförfaranden och utfärdande av tillstånd att bygga och driva anläggningar för produktion av förnybar energi.

Ändring 166

Ändring 166

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 16 – punkt 5

Artikel 16 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Medlemsstaterna ska underlätta uppgraderingen av befintliga anläggningar för förnybar energi bl.a. genom att säkerställa ett förenklat och snabbt tillståndsförfarande, som inte får överstiga ett år från och med den dag då begäran om uppgradering lämnas in till den gemensamma administrativa kontaktpunkten. | 5.   Medlemsstaterna ska underlätta uppgraderingen av befintliga anläggningar för förnybar energi bl.a. genom att säkerställa ett förenklat och snabbt tillståndsförfarande, som inte får överstiga ett år från och med den dag då begäran om uppgradering lämnas in till den gemensamma administrativa kontaktpunkten.
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 11.4 i Europaparlamentets och rådets förordning ...
  [
  gemensamma regler för den inre marknaden för el (omarbetning), 2016/0379(COD)
  ]
  ska medlemsstaterna säkerställa att uppgraderade projekt behåller rätten till nättillträde och nätanslutning, åtminstone i de fall där kapaciteten är oförändrad. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Medlemsstaterna ska underlätta uppgraderingen av befintliga anläggningar för förnybar energi bl.a. genom att säkerställa ett förenklat och snabbt tillståndsförfarande, som inte får överstiga ett år från och med den dag då begäran om uppgradering lämnas in till den gemensamma administrativa kontaktpunkten.

5.   Medlemsstaterna ska underlätta uppgraderingen av befintliga anläggningar för förnybar energi bl.a. genom att säkerställa ett förenklat och snabbt tillståndsförfarande, som inte får överstiga ett år från och med den dag då begäran om uppgradering lämnas in till den gemensamma administrativa kontaktpunkten.
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 11.4 i Europaparlamentets och rådets förordning ...
  [
  gemensamma regler för den inre marknaden för el (omarbetning), 2016/0379(COD)
  ]
  ska medlemsstaterna säkerställa att uppgraderade projekt behåller rätten till nättillträde och nätanslutning, åtminstone i de fall där kapaciteten är oförändrad.

Ändring 354

Ändring 354

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 16 – punkt 5a (ny)

Artikel 16 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Medlemsstaterna ska genom sina tillståndsförfaranden eller koncessionsförfaranden säkerställa att 90 % av tankställena längs vägarna i det stomnät som inrättats genom förordning (EU) nr 1315/2013 senast den 31 december 2022 är utrustade med allmänt tillgängliga snabbladdningsstationer för elfordon. Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att utvidga omfattningen av denna punkt till att gälla bränslen som omfattas av artikel 25. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Medlemsstaterna ska genom sina tillståndsförfaranden eller koncessionsförfaranden säkerställa att 90 % av tankställena längs vägarna i det stomnät som inrättats genom förordning (EU) nr 1315/2013 senast den 31 december 2022 är utrustade med allmänt tillgängliga snabbladdningsstationer för elfordon. Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att utvidga omfattningen av denna punkt till att gälla bränslen som omfattas av artikel 25.

Ändring 167

Ändring 167

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 17 – punkt 1

Artikel 17 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Demonstrationsprojekt och anläggningar med en elproduktionskapacitet på mindre än 50 kW ska tillåtas att ansluta sig till nätet efter en anmälan till den systemansvarige för distributionssystemet. | 1.   Demonstrationsprojekt och anläggningar med en elproduktionskapacitet på mindre än 50 kW ska tillåtas att ansluta sig till nätet efter en anmälan till den systemansvarige för distributionssystemet. |
| | Genom undantag från första stycket får den systemansvarige för distributionssystemet i motiverade fall besluta att en enkel anmälan inte ska tillåtas för projekt och anläggningar med en kapacitet på mellan 10,8  kW och 50kW, eller föreslå en alternativ lösning. Detta ska i så fall göras inom två veckor efter anmälan och den sökande får då begära anslutning med stöd av standardförfarandena. Om den systemansvarige för distributionssystemet inte inom ovan utsatt tid avslår ansökan får anläggningen anslutas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Demonstrationsprojekt och anläggningar med en elproduktionskapacitet på mindre än 50 kW ska tillåtas att ansluta sig till nätet efter en anmälan till den systemansvarige för distributionssystemet.

1.   Demonstrationsprojekt och anläggningar med en elproduktionskapacitet på mindre än 50 kW ska tillåtas att ansluta sig till nätet efter en anmälan till den systemansvarige för distributionssystemet.

Genom undantag från första stycket får den systemansvarige för distributionssystemet i motiverade fall besluta att en enkel anmälan inte ska tillåtas för projekt och anläggningar med en kapacitet på mellan 10,8  kW och 50kW, eller föreslå en alternativ lösning. Detta ska i så fall göras inom två veckor efter anmälan och den sökande får då begära anslutning med stöd av standardförfarandena. Om den systemansvarige för distributionssystemet inte inom ovan utsatt tid avslår ansökan får anläggningen anslutas.

Genom undantag från första stycket får den systemansvarige för distributionssystemet i motiverade fall besluta att en enkel anmälan inte ska tillåtas för projekt och anläggningar med en kapacitet på mellan 10,8  kW och 50kW, eller föreslå en alternativ lösning. Detta ska i så fall göras inom två veckor efter anmälan och den sökande får då begära anslutning med stöd av standardförfarandena. Om den systemansvarige för distributionssystemet inte inom ovan utsatt tid avslår ansökan får anläggningen anslutas.

Ändring 168

Ändring 168

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 18 – punkt 1

Artikel 18 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att information om stödåtgärder finns tillgänglig för alla relevanta aktörer, såsom konsumenter, byggare installatörer, arkitekter och leverantörer av värme-, kyl- och elutrustning och -system och fordon som kan drivas med energi från förnybara energikällor. | 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att information om stödåtgärder finns tillgänglig för alla relevanta aktörer, såsom konsumenter,
  i synnerhet utsatta låginkomstkonsumenter, egenförbrukare av förnybar energi och lokalsamhällen som satsar på förnybar energi,
  byggare, installatörer, arkitekter och leverantörer av värme-, kyl- och elutrustning och -system och fordon som kan drivas med energi från förnybara energikällor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att information om stödåtgärder finns tillgänglig för alla relevanta aktörer, såsom konsumenter, byggare installatörer, arkitekter och leverantörer av värme-, kyl- och elutrustning och -system och fordon som kan drivas med energi från förnybara energikällor.

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att information om stödåtgärder finns tillgänglig för alla relevanta aktörer, såsom konsumenter,
  i synnerhet utsatta låginkomstkonsumenter, egenförbrukare av förnybar energi och lokalsamhällen som satsar på förnybar energi,
  byggare, installatörer, arkitekter och leverantörer av värme-, kyl- och elutrustning och -system och fordon som kan drivas med energi från förnybara energikällor.

Ändring 169

Ändring 169

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 18 – punkt 2a (ny)

Artikel 18 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att det ges information om hur intelligenta transportsystem och uppkopplade fordon bidrar till trafiksäkerheten, minskningen av trafikstockningar och bränsleeffektiviteten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att det ges information om hur intelligenta transportsystem och uppkopplade fordon bidrar till trafiksäkerheten, minskningen av trafikstockningar och bränsleeffektiviteten.

Ändring 170

Ändring 170

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 18 – punkt 6

Artikel 18 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Medlemsstaterna ska, med deltagande av lokala och regionala myndigheter, utveckla lämpliga program för information, ökad medvetenhet, vägledning eller utbildning för att informera medborgarna om fördelarna med att utveckla och använda energi från förnybara energikällor samt de praktiska detaljerna kring detta. | 6.   Medlemsstaterna ska, med deltagande av lokala och regionala myndigheter, utveckla lämpliga program för information, ökad medvetenhet, vägledning eller utbildning för att informera medborgarna om
  hur de kan utöva sina rättigheter som aktiva kunder, samt om
  fördelarna med att utveckla och använda energi från förnybara energikällor samt de praktiska detaljerna kring detta
  , även med därtill hörande tekniska och ekonomiska aspekter, inklusive då användningen sker genom egenförbrukning eller inom ramen för lokalsamhällen som satsar på förnybar energi, liksom om fördelarna med samarbetsmekanismer mellan medlemsstaterna och olika former av gränsöverskridande samarbete
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Medlemsstaterna ska, med deltagande av lokala och regionala myndigheter, utveckla lämpliga program för information, ökad medvetenhet, vägledning eller utbildning för att informera medborgarna om fördelarna med att utveckla och använda energi från förnybara energikällor samt de praktiska detaljerna kring detta.

6.   Medlemsstaterna ska, med deltagande av lokala och regionala myndigheter, utveckla lämpliga program för information, ökad medvetenhet, vägledning eller utbildning för att informera medborgarna om
  hur de kan utöva sina rättigheter som aktiva kunder, samt om
  fördelarna med att utveckla och använda energi från förnybara energikällor samt de praktiska detaljerna kring detta
  , även med därtill hörande tekniska och ekonomiska aspekter, inklusive då användningen sker genom egenförbrukning eller inom ramen för lokalsamhällen som satsar på förnybar energi, liksom om fördelarna med samarbetsmekanismer mellan medlemsstaterna och olika former av gränsöverskridande samarbete
  .

Ändring 171

Ändring 171

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 19 – punkt 2 – stycke 3

Artikel 19 – punkt 2 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna 
  ska
  säkerställa att inga ursprungsgarantier utfärdas till en producent som erhåller ekonomiskt stöd från ett stödsystem för samma energiproduktion från förnybara energikällor. Medlemsstaterna
  ska
  utfärda
  sådana ursprungsgarantier och föra över dem till marknaden genom att auktionera ut dem
  .
  Intäkterna från utauktioneringen ska användas till att kompensera för kostnaderna för stödet till förnybar energi. | När det gäller nya energianläggningar som det fattats beslut om efter den ... [dagen för detta direktivs ikraftträdande] ska
  medlemsstaterna säkerställa att inga ursprungsgarantier utfärdas till en producent som erhåller ekonomiskt stöd från ett stödsystem för samma energiproduktion från förnybara energikällor
  , ifall detta skulle leda till dubbla ersättningar
  . |
| | Det ska presumeras att inga dubbla ersättningar föreligger då |
| | a) | det ekonomiska stödet beviljas genom ett anbudsförfarande, eller ett miljöcertifieringssystem med omsättningsbara certifikat, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna 
  ska
  säkerställa att inga ursprungsgarantier utfärdas till en producent som erhåller ekonomiskt stöd från ett stödsystem för samma energiproduktion från förnybara energikällor. Medlemsstaterna
  ska
  utfärda
  sådana ursprungsgarantier och föra över dem till marknaden genom att auktionera ut dem
  .
  Intäkterna från utauktioneringen ska användas till att kompensera för kostnaderna för stödet till förnybar energi.

ska

ska

sådana ursprungsgarantier och föra över dem till marknaden genom att auktionera ut dem

Intäkterna från utauktioneringen ska användas till att kompensera för kostnaderna för stödet till förnybar energi.

När det gäller nya energianläggningar som det fattats beslut om efter den ... [dagen för detta direktivs ikraftträdande] ska
  medlemsstaterna säkerställa att inga ursprungsgarantier utfärdas till en producent som erhåller ekonomiskt stöd från ett stödsystem för samma energiproduktion från förnybara energikällor
  , ifall detta skulle leda till dubbla ersättningar
  .

När det gäller nya energianläggningar som det fattats beslut om efter den ... [dagen för detta direktivs ikraftträdande] ska

, ifall detta skulle leda till dubbla ersättningar

Det ska presumeras att inga dubbla ersättningar föreligger då

Det ska presumeras att inga dubbla ersättningar föreligger då

a)

a)

det ekonomiska stödet beviljas genom ett anbudsförfarande, eller ett miljöcertifieringssystem med omsättningsbara certifikat,

det ekonomiska stödet beviljas genom ett anbudsförfarande, eller ett miljöcertifieringssystem med omsättningsbara certifikat,

| b) | marknadsvärdet på ursprungsgarantierna ur administrativ synvinkel räknas in i nivån av ekonomiskt stöd, eller |
| --- | --- |

b)

b)

marknadsvärdet på ursprungsgarantierna ur administrativ synvinkel räknas in i nivån av ekonomiskt stöd, eller

marknadsvärdet på ursprungsgarantierna ur administrativ synvinkel räknas in i nivån av ekonomiskt stöd, eller

| c) | ursprungsgarantierna inte utfärdas direkt till producenten, utan till en leverantör eller konsument som köper den förnybara energin antingen i ett konkurrensutsatt förfarande eller med stöd av ett långsiktigt avtal om företags köp av förnybar energi. |
| --- | --- |

c)

c)

ursprungsgarantierna inte utfärdas direkt till producenten, utan till en leverantör eller konsument som köper den förnybara energin antingen i ett konkurrensutsatt förfarande eller med stöd av ett långsiktigt avtal om företags köp av förnybar energi.

ursprungsgarantierna inte utfärdas direkt till producenten, utan till en leverantör eller konsument som köper den förnybara energin antingen i ett konkurrensutsatt förfarande eller med stöd av ett långsiktigt avtal om företags köp av förnybar energi.

I andra fall än de som beskrivits i fjärde stycket ska
  medlemsstaterna utfärda
  ursprungsgarantierna av statistiska skäl och omedelbart annullera dem
  .

I andra fall än de som beskrivits i fjärde stycket ska

ursprungsgarantierna av statistiska skäl och omedelbart annullera dem

Ändring 172

Ändring 172

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 19 – punkt 7 – stycke 1 – led aa (nytt)

Artikel 19 – punkt 7 – stycke 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | huruvida den energikälla som energin producerades från uppfyller de hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp som avses i artikel 26. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

aa)

aa)

huruvida den energikälla som energin producerades från uppfyller de hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp som avses i artikel 26.

huruvida den energikälla som energin producerades från uppfyller de hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp som avses i artikel 26.

Ändring 173

Ändring 173

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 19 – punkt 7 – stycke 1 – led b –led ii

Artikel 19 – punkt 7 – stycke 1 – led b –led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | gas, eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

gas, eller

| ii) | gas,
  inklusive vätgas,
  eller |
| --- | --- |

ii)

gas,
  inklusive vätgas,
  eller

inklusive vätgas,

Ändring 174

Ändring 174

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 19 – punkt 8

Artikel 19 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   När en elleverantör ska styrka hur stor andel eller mängd energi från förnybara energikällor som ingår i dennes energimix vid tillämpningen av artikel 3 i direktiv 2009/72/EG ska leverantören göra detta genom ursprungsgarantier. På samma sätt ska ursprungsgarantier som skapas enligt artikel 14.10 i direktiv 2012/27/EU användas som underlag för eventuella krav på att påvisa mängden el som produceras från högeffektiv kraftvärme. Medlemsstaterna ska säkerställa att överföringsförluster beaktas fullt ut när ursprungsgarantier används för att påvisa användningen av förnybar energi eller el från högeffektiv kraftvärme. | 8.   När en elleverantör ska styrka hur stor andel eller mängd energi från förnybara energikällor som ingår i dennes energimix vid tillämpningen av artikel 3 i direktiv 2009/72/EG ska leverantören göra detta genom ursprungsgarantier. På samma sätt ska ursprungsgarantier som skapas enligt artikel 14.10 i direktiv 2012/27/EU användas som underlag för eventuella krav på att påvisa mängden el som produceras från högeffektiv kraftvärme.
  Enligt punkt 2 ska det för el som produceras från högeffektiv kraftvärme med hjälp av förnybara energikällor utfärdas en enda ursprungsgaranti där bägge dessa egenskaper hos elproduktionen anges.
  Medlemsstaterna ska säkerställa att överföringsförluster beaktas fullt ut när ursprungsgarantier används för att påvisa användningen av förnybar energi eller el från högeffektiv kraftvärme. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8.   När en elleverantör ska styrka hur stor andel eller mängd energi från förnybara energikällor som ingår i dennes energimix vid tillämpningen av artikel 3 i direktiv 2009/72/EG ska leverantören göra detta genom ursprungsgarantier. På samma sätt ska ursprungsgarantier som skapas enligt artikel 14.10 i direktiv 2012/27/EU användas som underlag för eventuella krav på att påvisa mängden el som produceras från högeffektiv kraftvärme. Medlemsstaterna ska säkerställa att överföringsförluster beaktas fullt ut när ursprungsgarantier används för att påvisa användningen av förnybar energi eller el från högeffektiv kraftvärme.

8.   När en elleverantör ska styrka hur stor andel eller mängd energi från förnybara energikällor som ingår i dennes energimix vid tillämpningen av artikel 3 i direktiv 2009/72/EG ska leverantören göra detta genom ursprungsgarantier. På samma sätt ska ursprungsgarantier som skapas enligt artikel 14.10 i direktiv 2012/27/EU användas som underlag för eventuella krav på att påvisa mängden el som produceras från högeffektiv kraftvärme.
  Enligt punkt 2 ska det för el som produceras från högeffektiv kraftvärme med hjälp av förnybara energikällor utfärdas en enda ursprungsgaranti där bägge dessa egenskaper hos elproduktionen anges.
  Medlemsstaterna ska säkerställa att överföringsförluster beaktas fullt ut när ursprungsgarantier används för att påvisa användningen av förnybar energi eller el från högeffektiv kraftvärme.

Ändring 175

Ändring 175

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 20 – punkt 1

Artikel 20 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   I relevanta fall ska medlemsstaterna göra en bedömning av behovet av en utbyggnad av nuvarande infrastrukturer inom gasnäten för att underlätta integreringen av gas från förnybara energikällor. | 1.   I relevanta fall ska medlemsstaterna göra en bedömning av behovet av en utbyggnad av nuvarande infrastrukturer inom gasnäten för att underlätta integreringen av gas från förnybara energikällor.
  Systemansvariga för överförings- och distributionssystem ska ha ansvaret för att garantera en störningsfri drift av gasnätets infrastruktur, inbegripet underhåll och regelbunden rengöring av detta. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   I relevanta fall ska medlemsstaterna göra en bedömning av behovet av en utbyggnad av nuvarande infrastrukturer inom gasnäten för att underlätta integreringen av gas från förnybara energikällor.

1.   I relevanta fall ska medlemsstaterna göra en bedömning av behovet av en utbyggnad av nuvarande infrastrukturer inom gasnäten för att underlätta integreringen av gas från förnybara energikällor.
  Systemansvariga för överförings- och distributionssystem ska ha ansvaret för att garantera en störningsfri drift av gasnätets infrastruktur, inbegripet underhåll och regelbunden rengöring av detta.

Ändring 176

Ändring 176

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 20 – punkt 3

Artikel 20 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna ska i relevanta fall och i enlighet med sin bedömning som ingår i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna i enlighet med bilaga I till förordning [styrning] om nödvändigheten av att bygga ny infrastruktur för fjärrvärme och fjärrkyla som produceras från förnybara energikällor för att uppnå det unionsmål som avses i artikel 3.1 i detta direktiv, vidta åtgärder för att utveckla en fjärrvärmeinfrastruktur som lämpar sig för utvecklingen av produktion av värme och kyla i stora anläggningar för biomassa, solenergi och geotermisk energi. | 3.   Medlemsstaterna ska i relevanta fall och i enlighet med sin bedömning som ingår i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna i enlighet med bilaga I till
  Europaparlamentets och rådets
  förordning ... [
  om
  styrning
  en av energiunionen, 2016/0375(COD)
  ] om nödvändigheten av att bygga ny infrastruktur för fjärrvärme och fjärrkyla som produceras från förnybara energikällor för att uppnå det unionsmål som avses i artikel 3.1 i detta direktiv, vidta åtgärder för att utveckla en fjärrvärmeinfrastruktur som lämpar sig för utvecklingen av produktion av värme och kyla i stora anläggningar för
  hållbar
  biomassa,
  omgivningsvärme från stora värmepumpar,
  solenergi och geotermisk energi
  samt överskottsvärme från industrier och andra källor
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaterna ska i relevanta fall och i enlighet med sin bedömning som ingår i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna i enlighet med bilaga I till förordning [styrning] om nödvändigheten av att bygga ny infrastruktur för fjärrvärme och fjärrkyla som produceras från förnybara energikällor för att uppnå det unionsmål som avses i artikel 3.1 i detta direktiv, vidta åtgärder för att utveckla en fjärrvärmeinfrastruktur som lämpar sig för utvecklingen av produktion av värme och kyla i stora anläggningar för biomassa, solenergi och geotermisk energi.

3.   Medlemsstaterna ska i relevanta fall och i enlighet med sin bedömning som ingår i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna i enlighet med bilaga I till
  Europaparlamentets och rådets
  förordning ... [
  om
  styrning
  en av energiunionen, 2016/0375(COD)
  ] om nödvändigheten av att bygga ny infrastruktur för fjärrvärme och fjärrkyla som produceras från förnybara energikällor för att uppnå det unionsmål som avses i artikel 3.1 i detta direktiv, vidta åtgärder för att utveckla en fjärrvärmeinfrastruktur som lämpar sig för utvecklingen av produktion av värme och kyla i stora anläggningar för
  hållbar
  biomassa,
  omgivningsvärme från stora värmepumpar,
  solenergi och geotermisk energi
  samt överskottsvärme från industrier och andra källor
  .

Ändring 177

Ändring 177

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 21 – punkt 1 – stycke 1 – inledningen

Artikel 21 – punkt 1 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att egenförbrukare av förnybar energi, enskilt eller genom aggregatorer, | Medlemsstaterna ska säkerställa att
  slutkunder har rätt att bli
  egenförbrukare av förnybar energi
  . Med tanke på detta ska de säkerställa att sådana egenförbrukare
  , enskilt eller genom aggregatorer, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att egenförbrukare av förnybar energi, enskilt eller genom aggregatorer,

Medlemsstaterna ska säkerställa att
  slutkunder har rätt att bli
  egenförbrukare av förnybar energi
  . Med tanke på detta ska de säkerställa att sådana egenförbrukare
  , enskilt eller genom aggregatorer,

slutkunder har rätt att bli

. Med tanke på detta ska de säkerställa att sådana egenförbrukare

Ändring 178

Ändring 178

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 21 – punkt 1 – stycke 1 – led a

Artikel 21 – punkt 1 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | är berättigade att utnyttja och, bl.a. genom energiköpsavtal, sälja sin överskottsproduktion av förnybar el utan att omfattas av oproportionerliga förfaranden och avgifter som inte är kostnadsrelaterade, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

är berättigade att utnyttja och, bl.a. genom energiköpsavtal, sälja sin överskottsproduktion av förnybar el utan att omfattas av oproportionerliga förfaranden och avgifter som inte är kostnadsrelaterade,

| a) | är berättigade att utnyttja och, bl.a. genom energiköpsavtal
  och arrangemang för person-till-person-handel
  , sälja sin överskottsproduktion av förnybar el utan att omfattas av
  diskriminerande eller
  oproportionerliga förfaranden och avgifter som inte är kostnadsrelaterade, |
| --- | --- |

a)

är berättigade att utnyttja och, bl.a. genom energiköpsavtal
  och arrangemang för person-till-person-handel
  , sälja sin överskottsproduktion av förnybar el utan att omfattas av
  diskriminerande eller
  oproportionerliga förfaranden och avgifter som inte är kostnadsrelaterade,

och arrangemang för person-till-person-handel

diskriminerande eller

Ändring 179

Ändring 179

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 21 – punkt 1 – stycke 1 – led aa (nytt)

Artikel 21 – punkt 1 – stycke 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | inom egna fastigheter avgifts- och skattefritt får förbruka sin egenproducerade förnybara el, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

aa)

aa)

inom egna fastigheter avgifts- och skattefritt får förbruka sin egenproducerade förnybara el,

inom egna fastigheter avgifts- och skattefritt får förbruka sin egenproducerade förnybara el,

Ändring 180

Ändring 180

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 21 – punkt 1 – stycke 1 – led ab (nytt)

Artikel 21 – punkt 1 – stycke 1 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ab) | får installera och driva ellagringssystem kombinerade med anläggningar som genererar förnybar el för egenförbrukning, utan att beläggas med några avgifter, inbegripet skatt och dubbla nätavgifter för lagrad el, som kvarblir inom deras fastigheter, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ab)

ab)

får installera och driva ellagringssystem kombinerade med anläggningar som genererar förnybar el för egenförbrukning, utan att beläggas med några avgifter, inbegripet skatt och dubbla nätavgifter för lagrad el, som kvarblir inom deras fastigheter,

får installera och driva ellagringssystem kombinerade med anläggningar som genererar förnybar el för egenförbrukning, utan att beläggas med några avgifter, inbegripet skatt och dubbla nätavgifter för lagrad el, som kvarblir inom deras fastigheter,

Ändring 181

Ändring 181

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 21 – punkt 1 – stycke 1 – led c

Artikel 21 – punkt 1 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | inte betraktas som energileverantörer enligt unionslagstiftning eller nationell lagstiftning avseende förnybar el som de matar in i nätet som inte överstiger 10 MWh för hushåll och 500 MWh för juridiska personer årligen,
  och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

inte betraktas som energileverantörer enligt unionslagstiftning eller nationell lagstiftning avseende förnybar el som de matar in i nätet som inte överstiger 10 MWh för hushåll och 500 MWh för juridiska personer årligen,
  och

och

| c) | inte betraktas som energileverantörer enligt unionslagstiftning eller nationell lagstiftning avseende förnybar el som de matar in i nätet som inte överstiger 10 MWh för hushåll och 500 MWh för juridiska personer,
  utan att det påverkar de förfaranden som inrättats för att systemansvariga för distributionssystem ska övervaka och godkänna nätanslutning av deras produktionskapacitet, i enlighet med artiklarna 15–18
  . |
| --- | --- |

c)

inte betraktas som energileverantörer enligt unionslagstiftning eller nationell lagstiftning avseende förnybar el som de matar in i nätet som inte överstiger 10 MWh för hushåll och 500 MWh för juridiska personer,
  utan att det påverkar de förfaranden som inrättats för att systemansvariga för distributionssystem ska övervaka och godkänna nätanslutning av deras produktionskapacitet, i enlighet med artiklarna 15–18
  .

utan att det påverkar de förfaranden som inrättats för att systemansvariga för distributionssystem ska övervaka och godkänna nätanslutning av deras produktionskapacitet, i enlighet med artiklarna 15–18

Ändring 182

Ändring 182

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 21 – punkt 1 – stycke 1 – led d

Artikel 21 – punkt 1 – stycke 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | får ersättning för egenproducerad förnybar el som de matar in i nätet som motsvarar
  marknadsvärdet på den el som matas in
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

får ersättning för egenproducerad förnybar el som de matar in i nätet som motsvarar
  marknadsvärdet på den el som matas in
  .

marknadsvärdet på den el som matas in

| d) | får ersättning för egenproducerad förnybar el som de matar in i nätet som motsvarar
  minst marknadspriset, varvid hänsyn kan tas till värdet på lång sikt för nätet, miljön och samhället, i linje med kostnads-nyttoanalysen för distribuerade energiresurser enligt [artikel 59] i Europaparlamentets och rådets direktiv ... [om gemensamma regler för den inre marknaden för el (omarbetning), 2016/0380(COD)]
  . |
| --- | --- |

d)

får ersättning för egenproducerad förnybar el som de matar in i nätet som motsvarar
  minst marknadspriset, varvid hänsyn kan tas till värdet på lång sikt för nätet, miljön och samhället, i linje med kostnads-nyttoanalysen för distribuerade energiresurser enligt [artikel 59] i Europaparlamentets och rådets direktiv ... [om gemensamma regler för den inre marknaden för el (omarbetning), 2016/0380(COD)]
  .

minst marknadspriset, varvid hänsyn kan tas till värdet på lång sikt för nätet, miljön och samhället, i linje med kostnads-nyttoanalysen för distribuerade energiresurser enligt [artikel 59] i Europaparlamentets och rådets direktiv ... [om gemensamma regler för den inre marknaden för el (omarbetning), 2016/0380(COD)]

Ändring 183

Ändring 183

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 21 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

Artikel 21 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna ska säkerställa att fördelningen av kostnaderna för nätstyrning och nätutveckling blir rättvis och proportionerlig och återspeglar nyttan med egenproduktion för hela systemet, medräknat värdet på lång sikt för nätet, miljön och samhället. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska säkerställa att fördelningen av kostnaderna för nätstyrning och nätutveckling blir rättvis och proportionerlig och återspeglar nyttan med egenproduktion för hela systemet, medräknat värdet på lång sikt för nätet, miljön och samhället.

Medlemsstaterna ska säkerställa att fördelningen av kostnaderna för nätstyrning och nätutveckling blir rättvis och proportionerlig och återspeglar nyttan med egenproduktion för hela systemet, medräknat värdet på lång sikt för nätet, miljön och samhället.

Ändring 184

Ändring 184

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 21 – punkt 2

Artikel 21 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att egenförbrukare av förnybar energi som bor i ett och samma flerfamiljshus, eller är belägna på samma kommersiella plats eller plats för gemensamma tjänster eller i samma slutna distributionssystem, gemensamt får bedriva egenförbrukning som om de vore enskilda egenförbrukare av förnybar energi. I detta fall ska det tröskelvärde som anges i punkt 1 c tillämpas på varje berörd egenförbrukare av förnybar energi. | 2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att egenförbrukare av förnybar energi som bor i ett och samma flerfamiljshus,
  bostadsområde,
  eller är belägna på samma kommersiella plats
  , industriplats
  eller plats för gemensamma tjänster eller i samma slutna distributionssystem, gemensamt får bedriva egenförbrukning som om de vore enskilda egenförbrukare av förnybar energi. I detta fall ska det tröskelvärde som anges i punkt 1 c tillämpas på varje berörd egenförbrukare av förnybar energi. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att egenförbrukare av förnybar energi som bor i ett och samma flerfamiljshus, eller är belägna på samma kommersiella plats eller plats för gemensamma tjänster eller i samma slutna distributionssystem, gemensamt får bedriva egenförbrukning som om de vore enskilda egenförbrukare av förnybar energi. I detta fall ska det tröskelvärde som anges i punkt 1 c tillämpas på varje berörd egenförbrukare av förnybar energi.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att egenförbrukare av förnybar energi som bor i ett och samma flerfamiljshus,
  bostadsområde,
  eller är belägna på samma kommersiella plats
  , industriplats
  eller plats för gemensamma tjänster eller i samma slutna distributionssystem, gemensamt får bedriva egenförbrukning som om de vore enskilda egenförbrukare av förnybar energi. I detta fall ska det tröskelvärde som anges i punkt 1 c tillämpas på varje berörd egenförbrukare av förnybar energi.

Ändring 185

Ändring 185

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 21 – punkt 2a (ny)

Artikel 21 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna ska göra en bedömning av de befintliga hindren för och utvecklingspotentialen hos egenförbrukning på sina territorier, i syfte att upprätta en ram för att främja och underlätta utvecklingen av egenförbrukning av förnybar energi. |
| | I den stödjande ramen ska bland annat ingå: |
| | a) | särskilda åtgärder för att möjliggöra egenförbrukning för alla konsumenter, också de som bor i låginkomsthushåll eller utsatta hushåll, eller de som bor i subventionerade bostäder eller hyresbostäder, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Medlemsstaterna ska göra en bedömning av de befintliga hindren för och utvecklingspotentialen hos egenförbrukning på sina territorier, i syfte att upprätta en ram för att främja och underlätta utvecklingen av egenförbrukning av förnybar energi.

I den stödjande ramen ska bland annat ingå:

I den stödjande ramen ska bland annat ingå:

a)

a)

särskilda åtgärder för att möjliggöra egenförbrukning för alla konsumenter, också de som bor i låginkomsthushåll eller utsatta hushåll, eller de som bor i subventionerade bostäder eller hyresbostäder,

särskilda åtgärder för att möjliggöra egenförbrukning för alla konsumenter, också de som bor i låginkomsthushåll eller utsatta hushåll, eller de som bor i subventionerade bostäder eller hyresbostäder,

| b) | verktyg för att underlätta tillgången till finansiering, |
| --- | --- |

b)

b)

verktyg för att underlätta tillgången till finansiering,

verktyg för att underlätta tillgången till finansiering,

| c) | incitament för fastighetsägare att skapa möjligheter till egenförbrukning för hyresgäster, |
| --- | --- |

c)

c)

incitament för fastighetsägare att skapa möjligheter till egenförbrukning för hyresgäster,

incitament för fastighetsägare att skapa möjligheter till egenförbrukning för hyresgäster,

| d) | avveckling av alla oberättigade hinder i lagar och andra författningar för egenförbrukning av förnybar energi, även för hyresgäster. |
| --- | --- |

d)

d)

avveckling av alla oberättigade hinder i lagar och andra författningar för egenförbrukning av förnybar energi, även för hyresgäster.

avveckling av alla oberättigade hinder i lagar och andra författningar för egenförbrukning av förnybar energi, även för hyresgäster.

Denna stödjande ram ska utgöra en del av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning ... [om styrningen av energiunionen, 2016/0375(COD)].

Denna stödjande ram ska utgöra en del av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning ... [om styrningen av energiunionen, 2016/0375(COD)].

Ändring 186

Ändring 186

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 21 – punkt 3

Artikel 21 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Egenförbrukarens anläggning
  får förvaltas
  av en tredje part
  i fråga om
  installering, drift, inbegripet mätning, samt underhåll. | 3.   
  Om en egenförbrukare av förnybar energi samtycker till detta får
  egenförbrukarens anläggning
  ägas
  av en tredje part
  , eller också får en tredje part sköta
  installering, drift, inbegripet mätning, samt underhåll
  av den
  .
  Ifrågavarande tredje part ska inte själv anses vara en egenförbrukare av förnybar energi. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Egenförbrukarens anläggning
  får förvaltas
  av en tredje part
  i fråga om
  installering, drift, inbegripet mätning, samt underhåll.

3.   
  Om en egenförbrukare av förnybar energi samtycker till detta får
  egenförbrukarens anläggning
  ägas
  av en tredje part
  , eller också får en tredje part sköta
  installering, drift, inbegripet mätning, samt underhåll
  av den
  .
  Ifrågavarande tredje part ska inte själv anses vara en egenförbrukare av förnybar energi.

Ändring 187

Ändring 187

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 22 – punkt 1 – stycke - 1 (nytt)

Artikel 22 – punkt 1 – stycke - 1 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna ska säkerställa att slutkunder, särskilt hushållskunder, får delta i ett lokalsamhälle som satsar på förnybar energi utan att vare sig gå miste om sina rättigheter som slutkunder eller påföras oskäliga villkor eller förfaranden som skulle leda till att de inte kan eller vill delta i ett sådant samhälle, för privata företag dock med förbehåll för att deltagandet inte är deras primära kommersiella eller professionella verksamhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska säkerställa att slutkunder, särskilt hushållskunder, får delta i ett lokalsamhälle som satsar på förnybar energi utan att vare sig gå miste om sina rättigheter som slutkunder eller påföras oskäliga villkor eller förfaranden som skulle leda till att de inte kan eller vill delta i ett sådant samhälle, för privata företag dock med förbehåll för att deltagandet inte är deras primära kommersiella eller professionella verksamhet.

Medlemsstaterna ska säkerställa att slutkunder, särskilt hushållskunder, får delta i ett lokalsamhälle som satsar på förnybar energi utan att vare sig gå miste om sina rättigheter som slutkunder eller påföras oskäliga villkor eller förfaranden som skulle leda till att de inte kan eller vill delta i ett sådant samhälle, för privata företag dock med förbehåll för att deltagandet inte är deras primära kommersiella eller professionella verksamhet.

Ändring 188

Ändring 188

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 22 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 22 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att lokalsamhällen som satsar på förnybar energi har rätt att producera, konsumera, lagra och sälja förnybar energi, bl.a. genom energiköpsavtal, utan oproportionerliga förfaranden och avgifter som inte är kostnadsrelaterade. | Medlemsstaterna ska säkerställa att lokalsamhällen som satsar på förnybar energi har rätt att producera, konsumera, lagra och sälja förnybar energi, bl.a. genom energiköpsavtal, utan
  diskriminerande eller
  oproportionerliga förfaranden och avgifter som inte är kostnadsrelaterade. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att lokalsamhällen som satsar på förnybar energi har rätt att producera, konsumera, lagra och sälja förnybar energi, bl.a. genom energiköpsavtal, utan oproportionerliga förfaranden och avgifter som inte är kostnadsrelaterade.

Medlemsstaterna ska säkerställa att lokalsamhällen som satsar på förnybar energi har rätt att producera, konsumera, lagra och sälja förnybar energi, bl.a. genom energiköpsavtal, utan
  diskriminerande eller
  oproportionerliga förfaranden och avgifter som inte är kostnadsrelaterade.

diskriminerande eller

Ändring 189

Ändring 189

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 22 – punkt 1 – stycke 2 – inledningen

Artikel 22 – punkt 1 – stycke 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I detta direktiv avses med ett lokalsamhälle som satsar på förnybar energi ett litet eller medelstort företag eller en organisation som drivs utan vinstsyfte, vars aktieägare eller medlemmar samarbetar inom produktion, distribution, lagring
  och
  leverans av energi från förnybara källor
  , som uppfyller
  minst
  fyra
  av följande kriterier: | I detta direktiv avses med ett lokalsamhälle som satsar på förnybar energi ett litet eller medelstort företag eller en organisation som drivs utan vinstsyfte, vars aktieägare eller medlemmar samarbetar inom produktion, distribution, lagring
  eller
  leverans av energi från förnybara källor. |
| | Behandling som lokalsamhälle som satsar på förnybar energi förutsätter att minst 51 % av platserna i styrelsen eller ledningen för enheten är förbehållna lokala medlemmar, dvs. företrädare för lokala offentliga och lokala privata socioekonomiska intressegrupper eller enskilda medborgare. |
| | Ett lokalsamhälle av detta slag ska dessutom uppfylla
  minst
  tre
  av följande kriterier: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

I detta direktiv avses med ett lokalsamhälle som satsar på förnybar energi ett litet eller medelstort företag eller en organisation som drivs utan vinstsyfte, vars aktieägare eller medlemmar samarbetar inom produktion, distribution, lagring
  och
  leverans av energi från förnybara källor
  , som uppfyller
  minst
  fyra
  av följande kriterier:

och

, som uppfyller

fyra

I detta direktiv avses med ett lokalsamhälle som satsar på förnybar energi ett litet eller medelstort företag eller en organisation som drivs utan vinstsyfte, vars aktieägare eller medlemmar samarbetar inom produktion, distribution, lagring
  eller
  leverans av energi från förnybara källor.

eller

Behandling som lokalsamhälle som satsar på förnybar energi förutsätter att minst 51 % av platserna i styrelsen eller ledningen för enheten är förbehållna lokala medlemmar, dvs. företrädare för lokala offentliga och lokala privata socioekonomiska intressegrupper eller enskilda medborgare.

Behandling som lokalsamhälle som satsar på förnybar energi förutsätter att minst 51 % av platserna i styrelsen eller ledningen för enheten är förbehållna lokala medlemmar, dvs. företrädare för lokala offentliga och lokala privata socioekonomiska intressegrupper eller enskilda medborgare.

Ett lokalsamhälle av detta slag ska dessutom uppfylla
  minst
  tre
  av följande kriterier:

Ett lokalsamhälle av detta slag ska dessutom uppfylla

tre

Ändring 190

Ändring 190

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 22 – punkt 1 – stycke 2 – led a

Artikel 22 – punkt 1 – stycke 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Aktieägarna eller medlemmarna är fysiska personer, lokala myndigheter inklusive kommuner eller små och medelstora företag
  som är verksamma på området förnybar energi
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Aktieägarna eller medlemmarna är fysiska personer, lokala myndigheter inklusive kommuner eller små och medelstora företag
  som är verksamma på området förnybar energi
  .

som är verksamma på området förnybar energi

| a) | Aktieägarna eller medlemmarna är fysiska personer, lokala myndigheter, inbegripet kommuner, eller små och medelstora företag. |
| --- | --- |

a)

Aktieägarna eller medlemmarna är fysiska personer, lokala myndigheter, inbegripet kommuner, eller små och medelstora företag.

Ändring 191

Ändring 191

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 22 – punkt 1 – stycke 2 – led b

Artikel 22 – punkt 1 – stycke 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Minst 51 % av aktieägarna eller medlemmarna med rösträtt i enheten är fysiska personer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Minst 51 % av aktieägarna eller medlemmarna med rösträtt i enheten är fysiska personer.

| b) | Minst 51 % av aktieägarna eller medlemmarna med rösträtt i enheten är fysiska personer
  eller offentliga organ
  . |
| --- | --- |

b)

Minst 51 % av aktieägarna eller medlemmarna med rösträtt i enheten är fysiska personer
  eller offentliga organ
  .

eller offentliga organ

Ändring 192

Ändring 192

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 22 – punkt 1 – stycke 2 – led c

Artikel 22 – punkt 1 – stycke 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Minst 51 % av aktierna eller vinstandelarna i enheten ägs av lokala medlemmar, dvs. företrädare för lokala offentliga och lokala privata socioekonomiska intressegrupper eller
  privatpersoner som har ett direkt intresse i lokalsamhällets verksamhet och dess effekter
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Minst 51 % av aktierna eller vinstandelarna i enheten ägs av lokala medlemmar, dvs. företrädare för lokala offentliga och lokala privata socioekonomiska intressegrupper eller
  privatpersoner som har ett direkt intresse i lokalsamhällets verksamhet och dess effekter
  .

privatpersoner som har ett direkt intresse i lokalsamhällets verksamhet och dess effekter

| c) | Minst 51 % av aktierna eller vinstandelarna i enheten ägs av lokala medlemmar, dvs. företrädare för lokala offentliga och lokala privata socioekonomiska intressegrupper eller
  enskilda medborgare
  . |
| --- | --- |

c)

Minst 51 % av aktierna eller vinstandelarna i enheten ägs av lokala medlemmar, dvs. företrädare för lokala offentliga och lokala privata socioekonomiska intressegrupper eller
  enskilda medborgare
  .

enskilda medborgare

Ändring 193

Ändring 193

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 22 – punkt 1 – stycke 2 – led d

Artikel 22 – punkt 1 – stycke 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | Minst 51 % av platserna i styrelsen eller ledningen för enheten är förbehållna lokala medlemmar, dvs. företrädare för lokala offentliga och lokala privata socioekonomiska intressegrupper eller privatpersoner som har ett direkt intresse i lokalsamhällets verksamhet och dess effekter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

d)

Minst 51 % av platserna i styrelsen eller ledningen för enheten är förbehållna lokala medlemmar, dvs. företrädare för lokala offentliga och lokala privata socioekonomiska intressegrupper eller privatpersoner som har ett direkt intresse i lokalsamhällets verksamhet och dess effekter.

Minst 51 % av platserna i styrelsen eller ledningen för enheten är förbehållna lokala medlemmar, dvs. företrädare för lokala offentliga och lokala privata socioekonomiska intressegrupper eller privatpersoner som har ett direkt intresse i lokalsamhällets verksamhet och dess effekter.

utgår

utgår

Ändring 194

Ändring 194

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 22 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

Artikel 22 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna ska övervaka tillämpningen av dessa kriterier och vidta åtgärder för att varken missbruk eller negativ påverkan av konkurrensen ska förekomma. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska övervaka tillämpningen av dessa kriterier och vidta åtgärder för att varken missbruk eller negativ påverkan av konkurrensen ska förekomma.

Medlemsstaterna ska övervaka tillämpningen av dessa kriterier och vidta åtgärder för att varken missbruk eller negativ påverkan av konkurrensen ska förekomma.

Ändring 195

Ändring 195

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 22 – punkt 2

Artikel 22 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  Utan att det påverkar reglerna för statligt stöd ska
  medlemsstaterna beakta särdragen i de lokalsamhällen som satsar på förnybar energi när de utformar stödsystem. | 2.   Medlemsstaterna
  ska
  beakta särdragen i de lokalsamhällen som satsar på förnybar energi när de utformar stödsystem
  , samtidigt som de säkerställer lika villkor för alla producenter av el från förnybara energikällor
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  Utan att det påverkar reglerna för statligt stöd ska
  medlemsstaterna beakta särdragen i de lokalsamhällen som satsar på förnybar energi när de utformar stödsystem.

2.   Medlemsstaterna
  ska
  beakta särdragen i de lokalsamhällen som satsar på förnybar energi när de utformar stödsystem
  , samtidigt som de säkerställer lika villkor för alla producenter av el från förnybara energikällor
  .

Ändring 196

Ändring 196

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 22 – punkt 2a (ny)

Artikel 22 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna ska genomföra en bedömning av de befintliga hindren för och utvecklingspotentialen hos lokalsamhällen som satsar på förnybar energi på sina territorier i syfte att införa en stödjande ram för att främja och underlätta för lokalsamhällen som satsar på förnybar energi att delta i produktion, användning, lagring och försäljning av förnybar energi. |
| | Denna stödjande ram ska omfatta |
| | a) | mål och särskilda åtgärder för att hjälpa offentliga myndigheter att möjliggöra utveckling av lokalsamhällen som satsar på förnybar energi och att delta direkt, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Medlemsstaterna ska genomföra en bedömning av de befintliga hindren för och utvecklingspotentialen hos lokalsamhällen som satsar på förnybar energi på sina territorier i syfte att införa en stödjande ram för att främja och underlätta för lokalsamhällen som satsar på förnybar energi att delta i produktion, användning, lagring och försäljning av förnybar energi.

Denna stödjande ram ska omfatta

Denna stödjande ram ska omfatta

a)

a)

mål och särskilda åtgärder för att hjälpa offentliga myndigheter att möjliggöra utveckling av lokalsamhällen som satsar på förnybar energi och att delta direkt,

mål och särskilda åtgärder för att hjälpa offentliga myndigheter att möjliggöra utveckling av lokalsamhällen som satsar på förnybar energi och att delta direkt,

| b) | särskilda åtgärder för att säkerställa att alla konsumenter kan delta i lokalsamhällen som satsar på förnybar energi, också de som bor i låginkomsthushåll eller utsatta hushåll, eller i subventionerade bostäder eller hyresbostäder, |
| --- | --- |

b)

b)

särskilda åtgärder för att säkerställa att alla konsumenter kan delta i lokalsamhällen som satsar på förnybar energi, också de som bor i låginkomsthushåll eller utsatta hushåll, eller i subventionerade bostäder eller hyresbostäder,

särskilda åtgärder för att säkerställa att alla konsumenter kan delta i lokalsamhällen som satsar på förnybar energi, också de som bor i låginkomsthushåll eller utsatta hushåll, eller i subventionerade bostäder eller hyresbostäder,

| c) | verktyg för att underlätta tillgången till finansiering och information, |
| --- | --- |

c)

c)

verktyg för att underlätta tillgången till finansiering och information,

verktyg för att underlätta tillgången till finansiering och information,

| d) | rättsligt och kapacitetsuppbyggande stöd till offentliga myndigheters arbete med att inrätta lokalsamhällen som satsar på förnybar energi, |
| --- | --- |

d)

d)

rättsligt och kapacitetsuppbyggande stöd till offentliga myndigheters arbete med att inrätta lokalsamhällen som satsar på förnybar energi,

rättsligt och kapacitetsuppbyggande stöd till offentliga myndigheters arbete med att inrätta lokalsamhällen som satsar på förnybar energi,

| e) | undanröjande av oberättigade rättsliga och administrativa hinder för lokalsamhällen som satsar på förnybar energi, |
| --- | --- |

e)

e)

undanröjande av oberättigade rättsliga och administrativa hinder för lokalsamhällen som satsar på förnybar energi,

undanröjande av oberättigade rättsliga och administrativa hinder för lokalsamhällen som satsar på förnybar energi,

| (f) | regler för att säkerställa att konsumenter som deltar i lokalsamhällen som satsar på förnybar energi behandlas lika och utan diskriminering, samt får ett likvärdigt konsumentskydd som de som är anslutna till distributionsnäten. |
| --- | --- |

(f)

(f)

regler för att säkerställa att konsumenter som deltar i lokalsamhällen som satsar på förnybar energi behandlas lika och utan diskriminering, samt får ett likvärdigt konsumentskydd som de som är anslutna till distributionsnäten.

regler för att säkerställa att konsumenter som deltar i lokalsamhällen som satsar på förnybar energi behandlas lika och utan diskriminering, samt får ett likvärdigt konsumentskydd som de som är anslutna till distributionsnäten.

Denna stödjande ram ska ingå i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning ... [om styrningen av energiunionen, 2016/0375(COD)].

Denna stödjande ram ska ingå i de integrerade nationella energi- och klimatplanerna i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning ... [om styrningen av energiunionen, 2016/0375(COD)].

Ändring 197

Ändring 197

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 23 – punkt 1

Artikel 23 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   I syfte att främja användningen av förnybar energi inom värme- och kylsektorn ska varje medlemsstat sträva efter att öka andelen förnybar energi som levereras för uppvärmning och kylning med minst
  1 (en) procentenhet
  per år, uttryckt i nationell andel av den slutliga energianvändningen och beräknat enligt den metod som anges i artikel 7. | 1.   I syfte att främja användningen av förnybar energi inom värme- och kylsektorn ska varje medlemsstat sträva efter att öka andelen förnybar energi som levereras för uppvärmning och kylning med minst
  2 procentenheter
  per år, uttryckt i nationell andel av den slutliga energianvändningen och beräknat enligt den metod som anges i artikel 7.
  En medlemsstat som inte klarar av att uppnå denna procentuella andel ska offentligt tillkännage detta och ge kommissionen en motivering till att det gått så här. Medlemsstaterna ska prioritera bästa tillgängliga teknik. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   I syfte att främja användningen av förnybar energi inom värme- och kylsektorn ska varje medlemsstat sträva efter att öka andelen förnybar energi som levereras för uppvärmning och kylning med minst
  1 (en) procentenhet
  per år, uttryckt i nationell andel av den slutliga energianvändningen och beräknat enligt den metod som anges i artikel 7.

1.   I syfte att främja användningen av förnybar energi inom värme- och kylsektorn ska varje medlemsstat sträva efter att öka andelen förnybar energi som levereras för uppvärmning och kylning med minst
  2 procentenheter
  per år, uttryckt i nationell andel av den slutliga energianvändningen och beräknat enligt den metod som anges i artikel 7.
  En medlemsstat som inte klarar av att uppnå denna procentuella andel ska offentligt tillkännage detta och ge kommissionen en motivering till att det gått så här. Medlemsstaterna ska prioritera bästa tillgängliga teknik.

Ändring 198

Ändring 198

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 23 – punkt 1a (ny)

Artikel 23 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Vid tillämpningen av punkt 1 gäller för medlemsstaterna, när de beräknar andelen förnybar energi som levereras för uppvärmning och kylning samt sina årligen erforderliga ökningar av denna andel, att de |
| | a) | under varje enskilt år får beräkna den uppnådda ökningen som om den i stället, antingen delvis eller i sin helhet, uppnåtts under vilket eller vilka som helst av de två föregående eller två efterföljande åren inom perioden mellan den 1 januari 2021 och den 31 december 2030, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Vid tillämpningen av punkt 1 gäller för medlemsstaterna, när de beräknar andelen förnybar energi som levereras för uppvärmning och kylning samt sina årligen erforderliga ökningar av denna andel, att de

a)

a)

under varje enskilt år får beräkna den uppnådda ökningen som om den i stället, antingen delvis eller i sin helhet, uppnåtts under vilket eller vilka som helst av de två föregående eller två efterföljande åren inom perioden mellan den 1 januari 2021 och den 31 december 2030,

under varje enskilt år får beräkna den uppnådda ökningen som om den i stället, antingen delvis eller i sin helhet, uppnåtts under vilket eller vilka som helst av de två föregående eller två efterföljande åren inom perioden mellan den 1 januari 2021 och den 31 december 2030,

| b) | får ta med spillvärme och spillkyla i beräkningen av den årliga ökning som avses i punkt 1, dock högst så, att det motsvarar 50 % av denna årliga ökning, |
| --- | --- |

b)

b)

får ta med spillvärme och spillkyla i beräkningen av den årliga ökning som avses i punkt 1, dock högst så, att det motsvarar 50 % av denna årliga ökning,

får ta med spillvärme och spillkyla i beräkningen av den årliga ökning som avses i punkt 1, dock högst så, att det motsvarar 50 % av denna årliga ökning,

| c) | ska minska ökningen till 1 procentandel per år när de fått en andel på mellan 50 % och 80 % förnybar energi samt spillvärme och spillkyla inom sektorn för uppvärmning och kylning, |
| --- | --- |

c)

c)

ska minska ökningen till 1 procentandel per år när de fått en andel på mellan 50 % och 80 % förnybar energi samt spillvärme och spillkyla inom sektorn för uppvärmning och kylning,

ska minska ökningen till 1 procentandel per år när de fått en andel på mellan 50 % och 80 % förnybar energi samt spillvärme och spillkyla inom sektorn för uppvärmning och kylning,

| d) | får fastställa en egen nivå för den årliga ökningen, och dessutom bestämma om huruvida de ska tillämpa den övre gränsen för spillvärme och spillkyla enligt led b från och med det år då deras andel för förnybar energi samt spillvärme och spillkyla inom sektorn för uppvärmning och kylning överskrider 80 %. |
| --- | --- |

d)

d)

får fastställa en egen nivå för den årliga ökningen, och dessutom bestämma om huruvida de ska tillämpa den övre gränsen för spillvärme och spillkyla enligt led b från och med det år då deras andel för förnybar energi samt spillvärme och spillkyla inom sektorn för uppvärmning och kylning överskrider 80 %.

får fastställa en egen nivå för den årliga ökningen, och dessutom bestämma om huruvida de ska tillämpa den övre gränsen för spillvärme och spillkyla enligt led b från och med det år då deras andel för förnybar energi samt spillvärme och spillkyla inom sektorn för uppvärmning och kylning överskrider 80 %.

Ändring 199

Ändring 199

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 23 – punkt 2

Artikel 23 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna
  får
  ange och offentliggöra, på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier, en förteckning över åtgärder och genomförande enheter, exempelvis bränsleleverantörer, som ska bidra till den ökning som anges i punkt 1. | 2.   Medlemsstaterna
  ska
  ange och offentliggöra, på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier, en förteckning över åtgärder och genomförande enheter, exempelvis bränsleleverantörer, som ska bidra till den ökning som anges i punkt 1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna
  får
  ange och offentliggöra, på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier, en förteckning över åtgärder och genomförande enheter, exempelvis bränsleleverantörer, som ska bidra till den ökning som anges i punkt 1.

2.   Medlemsstaterna
  ska
  ange och offentliggöra, på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier, en förteckning över åtgärder och genomförande enheter, exempelvis bränsleleverantörer, som ska bidra till den ökning som anges i punkt 1.

Ändring 200

Ändring 200

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 23 – punkt 3 – inledningen

Artikel 23 – punkt 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Den ökning som anges i punkt 1 får genomföras genom ett eller flera av följande alternativ: | 3.   Den ökning som anges i punkt 1 får genomföras
  bland annat
  genom ett eller flera av följande alternativ: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Den ökning som anges i punkt 1 får genomföras genom ett eller flera av följande alternativ:

3.   Den ökning som anges i punkt 1 får genomföras
  bland annat
  genom ett eller flera av följande alternativ:

Ändring 201

Ändring 201

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 23 – punkt 3 – led a

Artikel 23 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Fysisk inblandning av förnybar energi i den energi och det bränsle som levereras för uppvärmning och kylning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Fysisk inblandning av förnybar energi i den energi och det bränsle som levereras för uppvärmning och kylning.

| a) | Fysisk inblandning av förnybar energi
  eller spillvärme och spillkyla
  i den energi och det bränsle som levereras för uppvärmning och kylning. |
| --- | --- |

a)

Fysisk inblandning av förnybar energi
  eller spillvärme och spillkyla
  i den energi och det bränsle som levereras för uppvärmning och kylning.

eller spillvärme och spillkyla

Ändring 202

Ändring 202

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 23 – punkt 3 – led b

Artikel 23 – punkt 3 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Direkta åtgärder, såsom installering av högeffektiva system för förnybar värme och kyla i byggnader eller användning av förnybar energi för industriella uppvärmnings- och kylningsprocesser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Direkta åtgärder, såsom installering av högeffektiva system för förnybar värme och kyla i byggnader eller användning av förnybar energi för industriella uppvärmnings- och kylningsprocesser.

| b) | Direkta åtgärder, såsom installering av högeffektiva system för förnybar värme och kyla i byggnader eller användning av förnybar energi
  eller spillvärme och spillkyla
  för industriella uppvärmnings- och kylningsprocesser. |
| --- | --- |

b)

Direkta åtgärder, såsom installering av högeffektiva system för förnybar värme och kyla i byggnader eller användning av förnybar energi
  eller spillvärme och spillkyla
  för industriella uppvärmnings- och kylningsprocesser.

eller spillvärme och spillkyla

Ändring 203

Ändring 203

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 23 – punkt 3 – led ca (nytt)

Artikel 23 – punkt 3 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | Andra politiska åtgärder med en likvärdig effekt i syfte att uppnå den årliga ökningen i punkt 1 eller 1a. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

Andra politiska åtgärder med en likvärdig effekt i syfte att uppnå den årliga ökningen i punkt 1 eller 1a.

Andra politiska åtgärder med en likvärdig effekt i syfte att uppnå den årliga ökningen i punkt 1 eller 1a.

Ändring 204

Ändring 204

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 23 – punkt 3a (ny)

Artikel 23 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Vid genomförandet av de åtgärder som avses i punkterna a–d ovan ska medlemsstaterna kräva att åtgärderna får en sådan utformning att det säkerställs att alla konsumenter kan ta del av dem, särskilt konsumenter i låginkomsthushåll eller utsatta hushåll, som i annat fall kanske inte skulle ha tillräckligt med startkapital för att kunna dra nytta av dem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Vid genomförandet av de åtgärder som avses i punkterna a–d ovan ska medlemsstaterna kräva att åtgärderna får en sådan utformning att det säkerställs att alla konsumenter kan ta del av dem, särskilt konsumenter i låginkomsthushåll eller utsatta hushåll, som i annat fall kanske inte skulle ha tillräckligt med startkapital för att kunna dra nytta av dem.

Ändring 205

Ändring 205

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 23 – punkt 5 – led ba (nytt)

Artikel 23 – punkt 5 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | mängden spillvärme eller spillkyla som levererats för uppvärmning och kylning, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

ba)

mängden spillvärme eller spillkyla som levererats för uppvärmning och kylning,

mängden spillvärme eller spillkyla som levererats för uppvärmning och kylning,

Ändring 206

Ändring 206

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 23 – punkt 5 – led c

Artikel 23 – punkt 5 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | andelen förnybar energi av den totala mängd energi som levererats för uppvärmning och kylning, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

andelen förnybar energi av den totala mängd energi som levererats för uppvärmning och kylning, och

| c) | andelen förnybar energi
  och/eller spillvärme eller spillkyla
  av den totala mängd energi som levererats för uppvärmning och kylning, och |
| --- | --- |

c)

andelen förnybar energi
  och/eller spillvärme eller spillkyla
  av den totala mängd energi som levererats för uppvärmning och kylning, och

och/eller spillvärme eller spillkyla

Ändring 207

Ändring 207

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 24 – punkt 1

Artikel 24 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att leverantörer av fjärrvärme och fjärrkyla tillhandahåller information till slutkonsumenter om sina energiprestanda och andelen förnybar energi i sina system. Denna information ska överensstämma med de standarder som används enligt direktiv 2010/31/EU. | 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att leverantörer av fjärrvärme och fjärrkyla tillhandahåller information till slutkonsumenter om sina energiprestanda och andelen förnybar energi i sina system. Denna information ska
  tillhandahållas på årsbasis eller på begäran
  och överensstämma med de standarder som används enligt direktiv 2010/31/EU. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att leverantörer av fjärrvärme och fjärrkyla tillhandahåller information till slutkonsumenter om sina energiprestanda och andelen förnybar energi i sina system. Denna information ska överensstämma med de standarder som används enligt direktiv 2010/31/EU.

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att leverantörer av fjärrvärme och fjärrkyla tillhandahåller information till slutkonsumenter om sina energiprestanda och andelen förnybar energi i sina system. Denna information ska
  tillhandahållas på årsbasis eller på begäran
  och överensstämma med de standarder som används enligt direktiv 2010/31/EU.

Ändring 208

Ändring 208

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 24 – punkt 2

Artikel 24 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska fastställa de åtgärder som är nödvändiga för att tillåta att kunder till sådana system för fjärrvärme eller fjärrkyla som inte är ett ”effektivt system för fjärrvärme och fjärrkyla” i den mening som avses i artikel 2.41 i direktiv 2012/27/EU kopplar bort sig från systemet för att själva producera värme eller kyla från förnybara energikällor
  , eller byter till en annan leverantör av värme eller kyla vilken har tillgång till det system som avses i punkt 4
  . | 2.   Medlemsstaterna ska fastställa de åtgärder som är nödvändiga för att tillåta att kunder till sådana system för fjärrvärme eller fjärrkyla som inte är ett ”effektivt system för fjärrvärme och fjärrkyla” i den mening som avses i artikel 2.41 i direktiv 2012/27/EU
  , eller som, enligt sina investeringsplaner, inte kommer att bli ett sådant system inom de närmaste fem åren,
  kopplar bort sig från systemet för att själva producera värme eller kyla från förnybara energikällor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska fastställa de åtgärder som är nödvändiga för att tillåta att kunder till sådana system för fjärrvärme eller fjärrkyla som inte är ett ”effektivt system för fjärrvärme och fjärrkyla” i den mening som avses i artikel 2.41 i direktiv 2012/27/EU kopplar bort sig från systemet för att själva producera värme eller kyla från förnybara energikällor
  , eller byter till en annan leverantör av värme eller kyla vilken har tillgång till det system som avses i punkt 4
  .

2.   Medlemsstaterna ska fastställa de åtgärder som är nödvändiga för att tillåta att kunder till sådana system för fjärrvärme eller fjärrkyla som inte är ett ”effektivt system för fjärrvärme och fjärrkyla” i den mening som avses i artikel 2.41 i direktiv 2012/27/EU
  , eller som, enligt sina investeringsplaner, inte kommer att bli ett sådant system inom de närmaste fem åren,
  kopplar bort sig från systemet för att själva producera värme eller kyla från förnybara energikällor.

Ändring 209

Ändring 209

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 24 – punkt 3

Artikel 24 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna får begränsa rätten att koppla sig bort från
  eller byta
  leverantör till kunder som kan visa att den planerade alternativa lösningen för uppvärmning eller kylning leder till betydligt bättre energiprestanda. Resultatutvärderingen av den alternativa leveranslösningen kan baseras på energicertifikat enligt definitionen i direktiv 2010/31/EU. | 3.   Medlemsstaterna får begränsa rätten att koppla sig bort från
  en
  leverantör till kunder som kan visa att den planerade alternativa lösningen för uppvärmning eller kylning leder till betydligt bättre energiprestanda. Resultatutvärderingen av den alternativa leveranslösningen kan baseras på energicertifikat enligt definitionen i direktiv 2010/31/EU. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaterna får begränsa rätten att koppla sig bort från
  eller byta
  leverantör till kunder som kan visa att den planerade alternativa lösningen för uppvärmning eller kylning leder till betydligt bättre energiprestanda. Resultatutvärderingen av den alternativa leveranslösningen kan baseras på energicertifikat enligt definitionen i direktiv 2010/31/EU.

3.   Medlemsstaterna får begränsa rätten att koppla sig bort från
  en
  leverantör till kunder som kan visa att den planerade alternativa lösningen för uppvärmning eller kylning leder till betydligt bättre energiprestanda. Resultatutvärderingen av den alternativa leveranslösningen kan baseras på energicertifikat enligt definitionen i direktiv 2010/31/EU.

Ändring 210

Ändring 210

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 24 – punkt 4

Artikel 24 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterna ska fastställa nödvändiga åtgärder för att säkerställa ett icke-diskriminerande tillträde till fjärrvärme- och fjärrkylsystem för värme eller kyla som producerats med förnybara energikällor och för spillvärme eller spillkyla.
  Detta icke-diskriminerande tillträde
  ska
  möjliggöra direkt leverans av värme eller kyla från sådana källor till kunder som är anslutna till detta fjärrvärme- eller fjärrkylsystem av andra leverantörer än den systemansvarige
  för fjärrvärme- och fjärrkylsystemet. | 4.   Medlemsstaterna ska fastställa nödvändiga åtgärder för att säkerställa ett icke-diskriminerande tillträde till fjärrvärme- och fjärrkylsystem för värme eller kyla som producerats med förnybara energikällor och för spillvärme eller spillkyla
  , baserat på icke-diskriminerande kriterier som fastställs av den behöriga myndigheter i medlemsstaten
  .
  I dessa kriterier
  ska
  det tas hänsyn till vilka ekonomiska och tekniska möjligheter till genomförande det finns för de systemansvariga
  för fjärrvärme- och fjärrkylsystemet
  , och för dess anslutna kunder
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Medlemsstaterna ska fastställa nödvändiga åtgärder för att säkerställa ett icke-diskriminerande tillträde till fjärrvärme- och fjärrkylsystem för värme eller kyla som producerats med förnybara energikällor och för spillvärme eller spillkyla.
  Detta icke-diskriminerande tillträde
  ska
  möjliggöra direkt leverans av värme eller kyla från sådana källor till kunder som är anslutna till detta fjärrvärme- eller fjärrkylsystem av andra leverantörer än den systemansvarige
  för fjärrvärme- och fjärrkylsystemet.

4.   Medlemsstaterna ska fastställa nödvändiga åtgärder för att säkerställa ett icke-diskriminerande tillträde till fjärrvärme- och fjärrkylsystem för värme eller kyla som producerats med förnybara energikällor och för spillvärme eller spillkyla
  , baserat på icke-diskriminerande kriterier som fastställs av den behöriga myndigheter i medlemsstaten
  .
  I dessa kriterier
  ska
  det tas hänsyn till vilka ekonomiska och tekniska möjligheter till genomförande det finns för de systemansvariga
  för fjärrvärme- och fjärrkylsystemet
  , och för dess anslutna kunder
  .

Ändring 211

Ändring 211

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 24 – punkt 5

Artikel 24 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   En systemansvarig för ett fjärrvärme- eller fjärrkylsystem får vägra
  tillgång till
  leverantörer om systemet saknar nödvändig kapacitet på grund av andra leveranser av spillvärme eller spillkyla, av värme eller kyla från förnybara energikällor eller av värme eller kyla som produceras genom högeffektiv kraftvärme. Medlemsstaterna ska säkerställa att den systemansvarige för fjärrvärme- eller fjärrkylsystemet, om ett sådant avslag äger rum, tillhandahåller relevant information till den behöriga myndigheten enligt punkt 9 om åtgärder som skulle vara nödvändiga för att förstärka systemet. | 5.   En systemansvarig för ett fjärrvärme- eller fjärrkylsystem får vägra leverantörer
  tillträde
  om
  ett eller flera av följande villkor uppfylls: |
| | a) | Systemet saknar nödvändig kapacitet på grund av andra leveranser av spillvärme eller spillkyla, av värme eller kyla från förnybara energikällor eller av värme eller kyla som produceras genom högeffektiv kraftvärme
  , eller tillträdet skulle bli ett hot mot fjärrvärmesystemets säkerhet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   En systemansvarig för ett fjärrvärme- eller fjärrkylsystem får vägra
  tillgång till
  leverantörer om systemet saknar nödvändig kapacitet på grund av andra leveranser av spillvärme eller spillkyla, av värme eller kyla från förnybara energikällor eller av värme eller kyla som produceras genom högeffektiv kraftvärme. Medlemsstaterna ska säkerställa att den systemansvarige för fjärrvärme- eller fjärrkylsystemet, om ett sådant avslag äger rum, tillhandahåller relevant information till den behöriga myndigheten enligt punkt 9 om åtgärder som skulle vara nödvändiga för att förstärka systemet.

5.   En systemansvarig för ett fjärrvärme- eller fjärrkylsystem får vägra leverantörer
  tillträde
  om
  ett eller flera av följande villkor uppfylls:

a)

a)

Systemet saknar nödvändig kapacitet på grund av andra leveranser av spillvärme eller spillkyla, av värme eller kyla från förnybara energikällor eller av värme eller kyla som produceras genom högeffektiv kraftvärme
  , eller tillträdet skulle bli ett hot mot fjärrvärmesystemets säkerhet
  .

, eller tillträdet skulle bli ett hot mot fjärrvärmesystemets säkerhet

| b) | Systemet utgör ett ”effektivt system för fjärrvärme och fjärrkyla”, i den mening som avses i artikel 2.41 i direktiv 2012/27/EU. |
| --- | --- |

b)

b)

Systemet utgör ett ”effektivt system för fjärrvärme och fjärrkyla”, i den mening som avses i artikel 2.41 i direktiv 2012/27/EU.

Systemet utgör ett ”effektivt system för fjärrvärme och fjärrkyla”, i den mening som avses i artikel 2.41 i direktiv 2012/27/EU.

| c) | Tillträdet skulle leda till överhövan stora prishöjningar på värme eller kyla till slutkunderna, jämfört med vad det kostar för dem att använda den huvudsakliga lokala värmeförsörjningen, med vilken den förnybara energikällan eller spillvärmen eller spillkylan skulle konkurrera. |
| --- | --- |

c)

c)

Tillträdet skulle leda till överhövan stora prishöjningar på värme eller kyla till slutkunderna, jämfört med vad det kostar för dem att använda den huvudsakliga lokala värmeförsörjningen, med vilken den förnybara energikällan eller spillvärmen eller spillkylan skulle konkurrera.

Tillträdet skulle leda till överhövan stora prishöjningar på värme eller kyla till slutkunderna, jämfört med vad det kostar för dem att använda den huvudsakliga lokala värmeförsörjningen, med vilken den förnybara energikällan eller spillvärmen eller spillkylan skulle konkurrera.

Medlemsstaterna ska säkerställa att den systemansvarige för fjärrvärme- eller fjärrkylsystemet, om ett sådant avslag äger rum, tillhandahåller relevant information till den behöriga myndigheten enligt punkt 9 om åtgärder som skulle vara nödvändiga för att förstärka systemet,
  inbegripet åtgärdernas ekonomiska konsekvenser
  .

inbegripet åtgärdernas ekonomiska konsekvenser

Ändring 212

Ändring 212

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 24 – punkt 6

Artikel 24 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Nya fjärrvärme- eller fjärrkylsystem kan på begäran undantas från tillämpningen av punkt 4 under en bestämd tidsperiod. Den behöriga myndigheten ska besluta om sådana ansökningar om undantag från fall till fall. Undantag ska beviljas endast om det nya fjärrvärme- eller fjärrkylsystemet är ett ”effektivt system för fjärrvärme och fjärrkyla” i den mening som avses i artikel 2.41 i direktiv 2012/27/EU och om det utnyttjar potentialen för användning av förnybara energikällor och spillvärme eller spillkyla som fastställts genom den övergripande bedömning som gjorts enligt artikel 14 i direktiv 2012/27/EU. | 6.   Nya fjärrvärme- eller fjärrkylsystem kan på begäran undantas från tillämpningen av punkt 4 under en bestämd tidsperiod. Den behöriga myndigheten ska besluta om sådana ansökningar om undantag från fall till fall. Undantag ska beviljas endast om det nya fjärrvärme- eller fjärrkylsystemet är ett ”effektivt system för fjärrvärme och fjärrkyla” i den mening som avses i artikel 2.41 i direktiv 2012/27/EU och om det utnyttjar potentialen för användning av förnybara energikällor
  , högeffektiv kraftvärme i den mening som avses i artikel 2.34 i direktiv 2012/27/EU,
  och spillvärme eller spillkyla som fastställts genom den övergripande bedömning som gjorts enligt artikel 14 i direktiv 2012/27/EU. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Nya fjärrvärme- eller fjärrkylsystem kan på begäran undantas från tillämpningen av punkt 4 under en bestämd tidsperiod. Den behöriga myndigheten ska besluta om sådana ansökningar om undantag från fall till fall. Undantag ska beviljas endast om det nya fjärrvärme- eller fjärrkylsystemet är ett ”effektivt system för fjärrvärme och fjärrkyla” i den mening som avses i artikel 2.41 i direktiv 2012/27/EU och om det utnyttjar potentialen för användning av förnybara energikällor och spillvärme eller spillkyla som fastställts genom den övergripande bedömning som gjorts enligt artikel 14 i direktiv 2012/27/EU.

6.   Nya fjärrvärme- eller fjärrkylsystem kan på begäran undantas från tillämpningen av punkt 4 under en bestämd tidsperiod. Den behöriga myndigheten ska besluta om sådana ansökningar om undantag från fall till fall. Undantag ska beviljas endast om det nya fjärrvärme- eller fjärrkylsystemet är ett ”effektivt system för fjärrvärme och fjärrkyla” i den mening som avses i artikel 2.41 i direktiv 2012/27/EU och om det utnyttjar potentialen för användning av förnybara energikällor
  , högeffektiv kraftvärme i den mening som avses i artikel 2.34 i direktiv 2012/27/EU,
  och spillvärme eller spillkyla som fastställts genom den övergripande bedömning som gjorts enligt artikel 14 i direktiv 2012/27/EU.

Ändring 213

Ändring 213

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 24 – punkt 7

Artikel 24 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Rätten att koppla bort sig
  eller byta leverantör
  kan utövas av enskilda kunder, av gemensamma företag som bildats av kunder eller av aktörer som agerar på uppdrag av kunder. I flerfamiljshus måste en sådan bortkoppling omfatta alla lägenheter i hela byggnaden. | 7.   Rätten att koppla bort sig kan utövas av enskilda kunder, av gemensamma företag som bildats av kunder eller av aktörer som agerar på uppdrag av kunder. I flerfamiljshus måste en sådan bortkoppling omfatta alla lägenheter i hela byggnaden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   Rätten att koppla bort sig
  eller byta leverantör
  kan utövas av enskilda kunder, av gemensamma företag som bildats av kunder eller av aktörer som agerar på uppdrag av kunder. I flerfamiljshus måste en sådan bortkoppling omfatta alla lägenheter i hela byggnaden.

7.   Rätten att koppla bort sig kan utövas av enskilda kunder, av gemensamma företag som bildats av kunder eller av aktörer som agerar på uppdrag av kunder. I flerfamiljshus måste en sådan bortkoppling omfatta alla lägenheter i hela byggnaden.

Ändring 214

Ändring 214

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 24 – punkt 8

Artikel 24 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   Medlemsstaterna ska kräva att ansvariga för eldistributionssystem minst
  två gånger per
  år, i samarbete med systemansvariga för fjärrvärme- eller fjärrkylsystem inom
  deras
  respektive område, utvärderar fjärrvärme- eller fjärrkylsystemens potential att tillhandahålla balanseringstjänster och andra systemtjänster, inklusive efterfrågeflexibilitet och lagring av överskottsel producerad från förnybara energikällor och om användningen av den fastställda potentialen skulle bli mer resurs- och kostnadseffektiv än alternativa lösningar. | 8.   Medlemsstaterna ska kräva att ansvariga för eldistributionssystem minst
  vart fjärde
  år, i samarbete med systemansvariga för fjärrvärme- eller fjärrkylsystem inom
  sitt
  respektive område, utvärderar fjärrvärme- eller fjärrkylsystemens potential att tillhandahålla balanseringstjänster och andra systemtjänster, inklusive efterfrågeflexibilitet och lagring av överskottsel producerad från förnybara energikällor och om användningen av den fastställda potentialen skulle bli mer resurs- och kostnadseffektiv än alternativa lösningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8.   Medlemsstaterna ska kräva att ansvariga för eldistributionssystem minst
  två gånger per
  år, i samarbete med systemansvariga för fjärrvärme- eller fjärrkylsystem inom
  deras
  respektive område, utvärderar fjärrvärme- eller fjärrkylsystemens potential att tillhandahålla balanseringstjänster och andra systemtjänster, inklusive efterfrågeflexibilitet och lagring av överskottsel producerad från förnybara energikällor och om användningen av den fastställda potentialen skulle bli mer resurs- och kostnadseffektiv än alternativa lösningar.

8.   Medlemsstaterna ska kräva att ansvariga för eldistributionssystem minst
  vart fjärde
  år, i samarbete med systemansvariga för fjärrvärme- eller fjärrkylsystem inom
  sitt
  respektive område, utvärderar fjärrvärme- eller fjärrkylsystemens potential att tillhandahålla balanseringstjänster och andra systemtjänster, inklusive efterfrågeflexibilitet och lagring av överskottsel producerad från förnybara energikällor och om användningen av den fastställda potentialen skulle bli mer resurs- och kostnadseffektiv än alternativa lösningar.

Ändring 215

Ändring 215

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 24 – punkt 9

Artikel 24 – punkt 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9.   Medlemsstaterna ska utse en eller flera
  oberoende
  myndigheter för att säkerställa att konsumenternas rättigheter och reglerna för drift av fjärrvärme- och fjärrkylsystem enligt denna artikel är klart definierade och efterlevs. | 9.   Medlemsstaterna ska utse en eller flera
  behöriga
  myndigheter för att säkerställa att konsumenternas rättigheter och reglerna för drift av fjärrvärme- och fjärrkylsystem enligt denna artikel är klart definierade och efterlevs. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9.   Medlemsstaterna ska utse en eller flera
  oberoende
  myndigheter för att säkerställa att konsumenternas rättigheter och reglerna för drift av fjärrvärme- och fjärrkylsystem enligt denna artikel är klart definierade och efterlevs.

9.   Medlemsstaterna ska utse en eller flera
  behöriga
  myndigheter för att säkerställa att konsumenternas rättigheter och reglerna för drift av fjärrvärme- och fjärrkylsystem enligt denna artikel är klart definierade och efterlevs.

Ändring 216

Ändring 216

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 25 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 25 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Med verkan från och med den 1 januari 2021
  ska medlemsstaterna ålägga bränsleleverantörer att inkludera en minimiandel energi från avancerade biobränslen och andra biodrivmedel och biogas som produceras från råvaror som förtecknas i bilaga IX, från förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, från
  avfallsbaserade fossila
  bränslen och från förnybar el i den totala mängden drivmedel som de levererar för konsumtion eller användning på marknaden under loppet av ett kalenderår. | I syfte att uppnå det mål som avses i artikel 3 om att 12 % av den slutliga energianvändningen ska komma från förnybara energikällor
  ska medlemsstaterna
  , med verkan från och med den 1 januari 2021,
  ålägga bränsleleverantörer att inkludera en minimiandel energi från avancerade biobränslen och andra biodrivmedel och biogas som produceras från råvaror som förtecknas i bilaga IX, från förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, från
  återvunna kolbaserade
  bränslen och från förnybar el i den totala mängden drivmedel som de levererar för konsumtion eller användning på marknaden under loppet av ett kalenderår. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Med verkan från och med den 1 januari 2021
  ska medlemsstaterna ålägga bränsleleverantörer att inkludera en minimiandel energi från avancerade biobränslen och andra biodrivmedel och biogas som produceras från råvaror som förtecknas i bilaga IX, från förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, från
  avfallsbaserade fossila
  bränslen och från förnybar el i den totala mängden drivmedel som de levererar för konsumtion eller användning på marknaden under loppet av ett kalenderår.

Med verkan från och med den 1 januari 2021

avfallsbaserade fossila

I syfte att uppnå det mål som avses i artikel 3 om att 12 % av den slutliga energianvändningen ska komma från förnybara energikällor
  ska medlemsstaterna
  , med verkan från och med den 1 januari 2021,
  ålägga bränsleleverantörer att inkludera en minimiandel energi från avancerade biobränslen och andra biodrivmedel och biogas som produceras från råvaror som förtecknas i bilaga IX, från förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, från
  återvunna kolbaserade
  bränslen och från förnybar el i den totala mängden drivmedel som de levererar för konsumtion eller användning på marknaden under loppet av ett kalenderår.

I syfte att uppnå det mål som avses i artikel 3 om att 12 % av den slutliga energianvändningen ska komma från förnybara energikällor

, med verkan från och med den 1 januari 2021,

återvunna kolbaserade

Ändring 217

Ändring 217

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 25 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 25 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Minimiandelen ska vara minst lika med 1,5  % år 2021 och öka till
  6,8
   % år 2030 enligt den plan som anges i del B i bilaga X. Inom denna totala andel ska bidraget från avancerade biobränslen och biogas som produceras från råvaror som förtecknas i del A i bilaga IX vara minst 0,5  % av de drivmedel som levereras för konsumtion eller användning på marknaden från och med den 1 januari 2021 och öka till minst 3,6  % senast 2030 i enlighet med den plan som anges i del C i bilaga X. | Minimiandelen ska vara minst lika med 1,5  % år 2021 och öka till
  minst 10
   % år 2030 enligt den plan som anges i del B i bilaga X. Inom denna totala andel ska bidraget från avancerade biobränslen och biogas som produceras från råvaror som förtecknas i del A i bilaga IX vara minst 0,5  % av de drivmedel som levereras för konsumtion eller användning på marknaden från och med den 1 januari 2021 och öka till minst 3,6  % senast 2030 i enlighet med den plan som anges i del C i bilaga X. |
| | Bränsleleverantörer som enbart tillhandahåller bränslen i form av el och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung behöver inte uppfylla kravet på en minsta andel avancerade biobränslen, andra biobränslen och biogas som produceras från råvaror som förtecknas i bilaga IX. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Minimiandelen ska vara minst lika med 1,5  % år 2021 och öka till
  6,8
   % år 2030 enligt den plan som anges i del B i bilaga X. Inom denna totala andel ska bidraget från avancerade biobränslen och biogas som produceras från råvaror som förtecknas i del A i bilaga IX vara minst 0,5  % av de drivmedel som levereras för konsumtion eller användning på marknaden från och med den 1 januari 2021 och öka till minst 3,6  % senast 2030 i enlighet med den plan som anges i del C i bilaga X.

6,8

Minimiandelen ska vara minst lika med 1,5  % år 2021 och öka till
  minst 10
   % år 2030 enligt den plan som anges i del B i bilaga X. Inom denna totala andel ska bidraget från avancerade biobränslen och biogas som produceras från råvaror som förtecknas i del A i bilaga IX vara minst 0,5  % av de drivmedel som levereras för konsumtion eller användning på marknaden från och med den 1 januari 2021 och öka till minst 3,6  % senast 2030 i enlighet med den plan som anges i del C i bilaga X.

minst 10

Bränsleleverantörer som enbart tillhandahåller bränslen i form av el och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung behöver inte uppfylla kravet på en minsta andel avancerade biobränslen, andra biobränslen och biogas som produceras från råvaror som förtecknas i bilaga IX.

Bränsleleverantörer som enbart tillhandahåller bränslen i form av el och förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung behöver inte uppfylla kravet på en minsta andel avancerade biobränslen, andra biobränslen och biogas som produceras från råvaror som förtecknas i bilaga IX.

Ändring 218

Ändring 218

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 25 – punkt 1 – stycke 4 – led a

Artikel 25 – punkt 1 – stycke 4 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Vid beräkningen av nämnaren, dvs. energiinnehållet i drivmedel för väg- och järnvägstransporter som levereras för konsumtion eller användning på marknaden, ska bensin, diesel, naturgas, biobränslen, biogas, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung,
  avfallsbaserade fossila
  bränslen och el beaktas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Vid beräkningen av nämnaren, dvs. energiinnehållet i drivmedel för väg- och järnvägstransporter som levereras för konsumtion eller användning på marknaden, ska bensin, diesel, naturgas, biobränslen, biogas, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung,
  avfallsbaserade fossila
  bränslen och el beaktas.

avfallsbaserade fossila

| a) | Vid beräkningen av nämnaren, dvs. energiinnehållet i drivmedel för väg- och järnvägstransporter som levereras för konsumtion eller användning på marknaden, ska bensin, diesel, naturgas, biobränslen, biogas, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung,
  återvunna kolbaserade
  bränslen och el beaktas. |
| --- | --- |

a)

Vid beräkningen av nämnaren, dvs. energiinnehållet i drivmedel för väg- och järnvägstransporter som levereras för konsumtion eller användning på marknaden, ska bensin, diesel, naturgas, biobränslen, biogas, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung,
  återvunna kolbaserade
  bränslen och el beaktas.

återvunna kolbaserade

Ändring 219

Ändring 219

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 25 – punkt 1 – stycke 4 – led b – stycke 1

Artikel 25 – punkt 1 – stycke 4 – led b – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Vid beräkningen av täljaren ska energiinnehållet i avancerade biobränslen och andra biodrivmedel och biogas som produceras från råvaror som förtecknas i bilaga IX, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung,
  avfallsbaserade fossila
  bränslen som levereras till alla transportsektorer och förnybar el som levereras till vägfordon beaktas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Vid beräkningen av täljaren ska energiinnehållet i avancerade biobränslen och andra biodrivmedel och biogas som produceras från råvaror som förtecknas i bilaga IX, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung,
  avfallsbaserade fossila
  bränslen som levereras till alla transportsektorer och förnybar el som levereras till vägfordon beaktas.

avfallsbaserade fossila

| b) | Vid beräkningen av täljaren ska energiinnehållet i avancerade biobränslen och andra biodrivmedel och biogas som produceras från råvaror som förtecknas i bilaga IX, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung,
  återvunna kolbaserade
  bränslen som levereras till alla transportsektorer och förnybar el som levereras till vägfordon beaktas. |
| --- | --- |

b)

Vid beräkningen av täljaren ska energiinnehållet i avancerade biobränslen och andra biodrivmedel och biogas som produceras från råvaror som förtecknas i bilaga IX, förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung,
  återvunna kolbaserade
  bränslen som levereras till alla transportsektorer och förnybar el som levereras till vägfordon beaktas.

återvunna kolbaserade

Ändring 220

Ändring 220

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 25 – punkt 1 – stycke 4 – led b – stycke 2

Artikel 25 – punkt 1 – stycke 4 – led b – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vid beräkningen av täljaren ska bidraget från biobränslen och biogas som produceras från råvaror som ingår i del B i bilaga IX begränsas till 1,7  % av energiinnehållet i drivmedel som levereras för konsumtion eller användning på marknaden
  och
  bidraget från
  bränslen som tillhandahålls inom
  luftfarts- och sjöfartssektorn anses vara 1,2 gånger så stort som deras energiinnehåll. | Vid beräkningen av täljaren ska bidraget från biobränslen och biogas som produceras från råvaror som ingår i del B i bilaga IX begränsas till 1,7  % av energiinnehållet i drivmedel som levereras för konsumtion eller användning på marknaden. |
| | Medlemsstaterna kan ändra det gränsvärde som fastställts för råvaror som ingår i del B i bilaga IX, om detta är på sin plats med beaktande av tillgången på råvaror. Eventuella ändringar ska underställas kommissionens godkännande. |
| | Bidraget från
  drivmedel till
  luftfarts- och sjöfartssektorn
  ska
  anses vara
  2 gånger respektive
  1,2 gånger så stort som deras energiinnehåll
  , och bidraget från förnybar el till vägfordon ska anses vara 2,5  gånger så stort som dess energiinnehåll
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vid beräkningen av täljaren ska bidraget från biobränslen och biogas som produceras från råvaror som ingår i del B i bilaga IX begränsas till 1,7  % av energiinnehållet i drivmedel som levereras för konsumtion eller användning på marknaden
  och
  bidraget från
  bränslen som tillhandahålls inom
  luftfarts- och sjöfartssektorn anses vara 1,2 gånger så stort som deras energiinnehåll.

och

bränslen som tillhandahålls inom

Vid beräkningen av täljaren ska bidraget från biobränslen och biogas som produceras från råvaror som ingår i del B i bilaga IX begränsas till 1,7  % av energiinnehållet i drivmedel som levereras för konsumtion eller användning på marknaden.

Medlemsstaterna kan ändra det gränsvärde som fastställts för råvaror som ingår i del B i bilaga IX, om detta är på sin plats med beaktande av tillgången på råvaror. Eventuella ändringar ska underställas kommissionens godkännande.

Medlemsstaterna kan ändra det gränsvärde som fastställts för råvaror som ingår i del B i bilaga IX, om detta är på sin plats med beaktande av tillgången på råvaror. Eventuella ändringar ska underställas kommissionens godkännande.

Bidraget från
  drivmedel till
  luftfarts- och sjöfartssektorn
  ska
  anses vara
  2 gånger respektive
  1,2 gånger så stort som deras energiinnehåll
  , och bidraget från förnybar el till vägfordon ska anses vara 2,5  gånger så stort som dess energiinnehåll
  .

drivmedel till

ska

2 gånger respektive

, och bidraget från förnybar el till vägfordon ska anses vara 2,5  gånger så stort som dess energiinnehåll

Ändring 221

Ändring 221

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 25 – punkt 1a (ny)

Artikel 25 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  För att uppfylla skyldigheterna i denna artikel får medlemsstaterna utforma sina nationella strategier som en skyldighet att minska mängden växthusgasutsläpp, och de får även tillämpa dessa strategier på avfallsbaserade fossila bränslen, förutsatt att detta inte strider mot målen för den cirkulära ekonomin och att andelen energi från förnybara källor enligt punkt 1 uppnås. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  För att uppfylla skyldigheterna i denna artikel får medlemsstaterna utforma sina nationella strategier som en skyldighet att minska mängden växthusgasutsläpp, och de får även tillämpa dessa strategier på avfallsbaserade fossila bränslen, förutsatt att detta inte strider mot målen för den cirkulära ekonomin och att andelen energi från förnybara källor enligt punkt 1 uppnås.

Ändring 223

Ändring 223

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 25 – punkt 3 – stycke 1

Artikel 25 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   För att fastställa andelen förnybar el enligt punkt 1
  kan antingen den genomsnittliga
  andelen el från förnybara energikällor
  i unionen eller andelen el från förnybara energikällor
  i den medlemsstat där elen levereras, uppmätt två år före året i fråga, användas.
  I båda fallen
  ska
  en motsvarande mängd ursprungsgarantier som utfärdats
  i enlighet med artikel 19
  annulleras
  . | 3.   För att fastställa andelen förnybar el enligt punkt 1 ska andelen el från förnybara energikällor i den medlemsstat där elen levereras, uppmätt två år före året i fråga, användas
  , såvida det finns tillräckliga bevis för att den förnybara elen innebär additionalitet
  .
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter
  i enlighet med artikel 32
  för att komplettera detta direktiv genom att fastställa metoder, bland dem också metoder för hur medlemsstaterna ska fastställa sitt referensscenario, för att bevisa att additionalitet föreligger
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   För att fastställa andelen förnybar el enligt punkt 1
  kan antingen den genomsnittliga
  andelen el från förnybara energikällor
  i unionen eller andelen el från förnybara energikällor
  i den medlemsstat där elen levereras, uppmätt två år före året i fråga, användas.
  I båda fallen
  ska
  en motsvarande mängd ursprungsgarantier som utfärdats
  i enlighet med artikel 19
  annulleras
  .

3.   För att fastställa andelen förnybar el enligt punkt 1 ska andelen el från förnybara energikällor i den medlemsstat där elen levereras, uppmätt två år före året i fråga, användas
  , såvida det finns tillräckliga bevis för att den förnybara elen innebär additionalitet
  .
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter
  i enlighet med artikel 32
  för att komplettera detta direktiv genom att fastställa metoder, bland dem också metoder för hur medlemsstaterna ska fastställa sitt referensscenario, för att bevisa att additionalitet föreligger
  .

Ändring 224

Ändring 224

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 25 – punkt 3 – stycke 1a (nytt)

Artikel 25 – punkt 3 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Genom undantag från första stycket ska el som fås genom direkt anslutning till en anläggning som producerar förnybar el och som levereras till vägfordon helt och hållet räknas som förnybar el vid beräkningen av andelen el för de ändamål som anges i punkt 1. Likaså ska el som fås genom långfristiga avtal om köp av förnybar el helt och hållet räknas som förnybar el. I vilket fall som helst ska en motsvarande mängd ursprungsgarantier som utfärdats i enlighet med artikel 19 annulleras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Genom undantag från första stycket ska el som fås genom direkt anslutning till en anläggning som producerar förnybar el och som levereras till vägfordon helt och hållet räknas som förnybar el vid beräkningen av andelen el för de ändamål som anges i punkt 1. Likaså ska el som fås genom långfristiga avtal om köp av förnybar el helt och hållet räknas som förnybar el. I vilket fall som helst ska en motsvarande mängd ursprungsgarantier som utfärdats i enlighet med artikel 19 annulleras.

Genom undantag från första stycket ska el som fås genom direkt anslutning till en anläggning som producerar förnybar el och som levereras till vägfordon helt och hållet räknas som förnybar el vid beräkningen av andelen el för de ändamål som anges i punkt 1. Likaså ska el som fås genom långfristiga avtal om köp av förnybar el helt och hållet räknas som förnybar el. I vilket fall som helst ska en motsvarande mängd ursprungsgarantier som utfärdats i enlighet med artikel 19 annulleras.

Ändring 225

Ändring 225

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 25 – punkt 3 – stycke 3 – led a – stycke 1

Artikel 25 – punkt 3 – stycke 3 – led a – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| När el används för produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, antingen direkt eller för produktion av mellanprodukter, kan
  antingen
  den genomsnittliga andelen el från förnybara energikällor
  i unionen eller andelen el från förnybara energikällor
  i produktionslandet, uppmätt två år före året i fråga, användas för att fastställa andelen förnybar energi.
  I båda fallen ska
  en motsvarande mängd ursprungsgarantier som utfärdats i enlighet med artikel 19 annulleras. | När el används för produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, antingen direkt eller för produktion av mellanprodukter, kan den genomsnittliga andelen el från förnybara energikällor i produktionslandet, uppmätt två år före året i fråga, användas för att fastställa andelen förnybar energi. En motsvarande mängd ursprungsgarantier som utfärdats i enlighet med artikel 19
  ska
  annulleras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

När el används för produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, antingen direkt eller för produktion av mellanprodukter, kan
  antingen
  den genomsnittliga andelen el från förnybara energikällor
  i unionen eller andelen el från förnybara energikällor
  i produktionslandet, uppmätt två år före året i fråga, användas för att fastställa andelen förnybar energi.
  I båda fallen ska
  en motsvarande mängd ursprungsgarantier som utfärdats i enlighet med artikel 19 annulleras.

antingen

i unionen eller andelen el från förnybara energikällor

I båda fallen ska

När el används för produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, antingen direkt eller för produktion av mellanprodukter, kan den genomsnittliga andelen el från förnybara energikällor i produktionslandet, uppmätt två år före året i fråga, användas för att fastställa andelen förnybar energi. En motsvarande mängd ursprungsgarantier som utfärdats i enlighet med artikel 19
  ska
  annulleras.

ska

Ändring 226

Ändring 226

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 25 – punkt 4 – stycke 1

Artikel 25 – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna
  ska inrätta en
  databas
  som gör det möjligt att spåra drivmedel som är berättigade att räknas med i den täljare som anges i punkt 1 b
  och
  kräva att de berörda ekonomiska aktörerna för in uppgifter om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos de berättigade drivmedlen, inklusive deras växthusgasutsläpp under hela livscykeln, från produktionsplatsen till den drivmedelsleverantör som släpper ut drivmedlet på marknaden. | Kommissionen
  ska inrätta en
  unionsdatabas
  som gör det möjligt att spåra drivmedel
  , inklusive el,
  som är berättigade att räknas med i den täljare som anges i punkt 1 b
  . Medlemsstaterna ska
  kräva att de berörda ekonomiska aktörerna för in uppgifter om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos de berättigade drivmedlen, inklusive deras växthusgasutsläpp under hela livscykeln, från produktionsplatsen till den drivmedelsleverantör som släpper ut drivmedlet på marknaden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna
  ska inrätta en
  databas
  som gör det möjligt att spåra drivmedel som är berättigade att räknas med i den täljare som anges i punkt 1 b
  och
  kräva att de berörda ekonomiska aktörerna för in uppgifter om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos de berättigade drivmedlen, inklusive deras växthusgasutsläpp under hela livscykeln, från produktionsplatsen till den drivmedelsleverantör som släpper ut drivmedlet på marknaden.

Medlemsstaterna

databas

och

Kommissionen
  ska inrätta en
  unionsdatabas
  som gör det möjligt att spåra drivmedel
  , inklusive el,
  som är berättigade att räknas med i den täljare som anges i punkt 1 b
  . Medlemsstaterna ska
  kräva att de berörda ekonomiska aktörerna för in uppgifter om de transaktioner som gjorts och om hållbarhetsegenskaperna hos de berättigade drivmedlen, inklusive deras växthusgasutsläpp under hela livscykeln, från produktionsplatsen till den drivmedelsleverantör som släpper ut drivmedlet på marknaden.

Kommissionen

unionsdatabas

, inklusive el,

. Medlemsstaterna ska

Ändring 227

Ändring 227

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 25 – punkt 4 – stycke 3

Artikel 25 – punkt 4 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De nationella databaserna ska kopplas samman så att drivmedelstransaktioner mellan medlemsstater kan spåras. För att säkerställa kompatibilitet mellan nationella databaser ska
  kommissionen fastställa tekniska specifikationer för deras innehåll och användning genom genomförandeakter som antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 31. | Kommissionen
  ska
  fastställa tekniska specifikationer för deras innehåll och användning genom genomförandeakter som antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 31. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De nationella databaserna ska kopplas samman så att drivmedelstransaktioner mellan medlemsstater kan spåras. För att säkerställa kompatibilitet mellan nationella databaser ska
  kommissionen fastställa tekniska specifikationer för deras innehåll och användning genom genomförandeakter som antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 31.

De nationella databaserna ska kopplas samman så att drivmedelstransaktioner mellan medlemsstater kan spåras. För att säkerställa kompatibilitet mellan nationella databaser ska

Kommissionen
  ska
  fastställa tekniska specifikationer för deras innehåll och användning genom genomförandeakter som antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 31.

ska

Ändring 228

Ändring 228

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 25 – punkt 5

Artikel 25 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Medlemsstaterna ska rapportera om den samlade informationen
  från de nationella databaserna
  , inklusive växthusgasutsläpp under hela livscykeln i enlighet med bilaga VII i förordning [styrning]. | 5.   Medlemsstaterna ska rapportera om den samlade informationen, inklusive växthusgasutsläpp under hela livscykeln i enlighet med bilaga VII i 
  Europaparlamentets och rådets
  förordning ... [
  om
  styrning
  en av energiunionen, 2016/0375(COD)
  ].
  Kommissionen ska varje år offentliggöra den samlade informationen från databasen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Medlemsstaterna ska rapportera om den samlade informationen
  från de nationella databaserna
  , inklusive växthusgasutsläpp under hela livscykeln i enlighet med bilaga VII i förordning [styrning].

5.   Medlemsstaterna ska rapportera om den samlade informationen, inklusive växthusgasutsläpp under hela livscykeln i enlighet med bilaga VII i 
  Europaparlamentets och rådets
  förordning ... [
  om
  styrning
  en av energiunionen, 2016/0375(COD)
  ].
  Kommissionen ska varje år offentliggöra den samlade informationen från databasen.

Ändring 229

Ändring 229

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 25 – punkt 6

Artikel 25 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att närmare specificera den metod som avses i punkt 3 b i denna artikel för att fastställa andelen biodrivmedel som är resultatet av biomassa som bearbetas med fossila bränslen i en gemensam process, ange metoden för att utvärdera minskningen av växthusgasutsläpp från förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och
  avfallsbaserade
  fossila bränslen och fastställa miniminivåer för den minskning av växthusgasutsläpp som krävs för dessa drivmedel för de ändamål som avses i punkt 1 i denna artikel. | 6.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att
  komplettera detta direktiv genom att
  närmare specificera den metod som avses i punkt 3 b i denna artikel för att fastställa andelen biodrivmedel som är resultatet av biomassa som bearbetas med fossila bränslen i en gemensam process, ange metoden för att utvärdera minskningen av växthusgasutsläpp från förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och
  koldioxidsnåla
  fossila bränslen
  som genereras från gasformiga utsläpp som uppkommer som en oundviklig och oavsiktlig konsekvens av tillverkning eller produktion av produkter avsedda för kommersiell användning och/eller försäljning,
  och fastställa miniminivåer för den minskning av växthusgasutsläpp som krävs för dessa drivmedel för de ändamål som avses i punkt 1 i denna artikel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att närmare specificera den metod som avses i punkt 3 b i denna artikel för att fastställa andelen biodrivmedel som är resultatet av biomassa som bearbetas med fossila bränslen i en gemensam process, ange metoden för att utvärdera minskningen av växthusgasutsläpp från förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och
  avfallsbaserade
  fossila bränslen och fastställa miniminivåer för den minskning av växthusgasutsläpp som krävs för dessa drivmedel för de ändamål som avses i punkt 1 i denna artikel.

6.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att
  komplettera detta direktiv genom att
  närmare specificera den metod som avses i punkt 3 b i denna artikel för att fastställa andelen biodrivmedel som är resultatet av biomassa som bearbetas med fossila bränslen i en gemensam process, ange metoden för att utvärdera minskningen av växthusgasutsläpp från förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och
  koldioxidsnåla
  fossila bränslen
  som genereras från gasformiga utsläpp som uppkommer som en oundviklig och oavsiktlig konsekvens av tillverkning eller produktion av produkter avsedda för kommersiell användning och/eller försäljning,
  och fastställa miniminivåer för den minskning av växthusgasutsläpp som krävs för dessa drivmedel för de ändamål som avses i punkt 1 i denna artikel.

Ändring 230

Ändring 230

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 25 – punkt 7

Artikel 25 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Kommissionen ska senast den 31 december 2025, inom ramen för en bedömning vartannat år av framstegen i enlighet med förordning [styrning], bedöma huruvida skyldigheten i punkt 1 faktiskt
  främjar
  innovation och minskade växthusgasutsläpp inom transportsektorn, och huruvida de tillämpliga kraven på en minskning av växthusgasutsläppen för biodrivmedel och biogas är lämpliga. Kommissionen ska, om så är lämpligt, lägga fram ett förslag om ändring av den skyldighet som föreskrivs i punkt 1. | 7.   Kommissionen ska senast den 31 december 2025, inom ramen för en bedömning vartannat år av framstegen i enlighet med
  Europaparlamentets och rådets
  förordning ... [
  om
  styrning
  en av energiunionen, 2016/0375(COD)
  ], bedöma huruvida skyldigheten i punkt 1 faktiskt
  säkerställer
  innovation och minskade växthusgasutsläpp inom transportsektorn, och huruvida de tillämpliga kraven på en minskning av växthusgasutsläppen för biodrivmedel och biogas är lämpliga.
  Vid bedömningen ska det även kontrolleras om bestämmelserna i denna artikel gör det möjligt att effektivt undvika dubbel redovisning av förnybar energi.
  Kommissionen ska, om så är lämpligt, lägga fram ett förslag om ändring av den skyldighet som föreskrivs i punkt 1.
  De ändrade skyldigheterna ska åtminstone kvarstå på nivåer som motsvarar den kapacitet för avancerade biobränslen som redan installerats eller som är under uppbyggnad under 2025. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   Kommissionen ska senast den 31 december 2025, inom ramen för en bedömning vartannat år av framstegen i enlighet med förordning [styrning], bedöma huruvida skyldigheten i punkt 1 faktiskt
  främjar
  innovation och minskade växthusgasutsläpp inom transportsektorn, och huruvida de tillämpliga kraven på en minskning av växthusgasutsläppen för biodrivmedel och biogas är lämpliga. Kommissionen ska, om så är lämpligt, lägga fram ett förslag om ändring av den skyldighet som föreskrivs i punkt 1.

7.   Kommissionen ska senast den 31 december 2025, inom ramen för en bedömning vartannat år av framstegen i enlighet med
  Europaparlamentets och rådets
  förordning ... [
  om
  styrning
  en av energiunionen, 2016/0375(COD)
  ], bedöma huruvida skyldigheten i punkt 1 faktiskt
  säkerställer
  innovation och minskade växthusgasutsläpp inom transportsektorn, och huruvida de tillämpliga kraven på en minskning av växthusgasutsläppen för biodrivmedel och biogas är lämpliga.
  Vid bedömningen ska det även kontrolleras om bestämmelserna i denna artikel gör det möjligt att effektivt undvika dubbel redovisning av förnybar energi.
  Kommissionen ska, om så är lämpligt, lägga fram ett förslag om ändring av den skyldighet som föreskrivs i punkt 1.
  De ändrade skyldigheterna ska åtminstone kvarstå på nivåer som motsvarar den kapacitet för avancerade biobränslen som redan installerats eller som är under uppbyggnad under 2025.

Ändring 231

Ändring 231

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 1 – inledningen

Artikel 26 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Energi från biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen 
  ska
  beaktas för de syften som avses i leden a, b och c i denna punkt endast om de uppfyller hållbarhetskriterierna i punkterna 2–6 och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp enligt punkt 7: | 1.   
  Oavsett om råvarorna odlats inom eller utanför unionens territorium ska
  energi från biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen beaktas för de syften som avses i leden a, b och c i denna punkt endast om de uppfyller hållbarhetskriterierna i punkterna 2–6 och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp enligt punkt 7: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Energi från biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen 
  ska
  beaktas för de syften som avses i leden a, b och c i denna punkt endast om de uppfyller hållbarhetskriterierna i punkterna 2–6 och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp enligt punkt 7:

1.   
  Oavsett om råvarorna odlats inom eller utanför unionens territorium ska
  energi från biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen beaktas för de syften som avses i leden a, b och c i denna punkt endast om de uppfyller hållbarhetskriterierna i punkterna 2–6 och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp enligt punkt 7:

Ändring 232

Ändring 232

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 1 – stycke 1 – led c

Artikel 26 – punkt 1 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Möjlighet att få finansiellt stöd för användning av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Möjlighet att få finansiellt stöd för användning av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen .

| c) | Möjlighet att få finansiellt stöd
  , också i form av skatteincitament,
  för användning av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. |
| --- | --- |

c)

Möjlighet att få finansiellt stöd
  , också i form av skatteincitament,
  för användning av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen.

, också i form av skatteincitament,

Ändring 323

Ändring 323

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 26 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som framställts av avfall och restprodukter, utom restprodukter från jordbruk, vattenbruk, fiske och skogsbruk, behöver
  emellertid
  endast uppfylla kriterierna för minskade växthusgasutsläpp i punkt 7 för att beaktas för de syften som avses i leden a, b och c i denna punkt. Denna bestämmelse ska också tillämpas på avfall och restprodukter som först bearbetas till en produkt innan den bearbetas ytterligare till biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. | Biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som framställts av avfall och restprodukter, utom restprodukter från jordbruk, vattenbruk, fiske och skogsbruk, behöver endast uppfylla kriterierna för minskade växthusgasutsläpp i punkt 7 för att beaktas för de syften som avses i leden a, b och c i denna punkt.
  Vid produktionen av dessa från avfall och restprodukter som omfattas av direktiv 2008/98/EG ska dock principen om avfallshierarki följas, enligt vad som fastställs i direktiv 2008/98/EG.
  Denna bestämmelse ska också tillämpas på avfall och restprodukter som först bearbetas till en produkt innan den bearbetas ytterligare till biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som framställts av avfall och restprodukter, utom restprodukter från jordbruk, vattenbruk, fiske och skogsbruk, behöver
  emellertid
  endast uppfylla kriterierna för minskade växthusgasutsläpp i punkt 7 för att beaktas för de syften som avses i leden a, b och c i denna punkt. Denna bestämmelse ska också tillämpas på avfall och restprodukter som först bearbetas till en produkt innan den bearbetas ytterligare till biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen.

emellertid

Biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som framställts av avfall och restprodukter, utom restprodukter från jordbruk, vattenbruk, fiske och skogsbruk, behöver endast uppfylla kriterierna för minskade växthusgasutsläpp i punkt 7 för att beaktas för de syften som avses i leden a, b och c i denna punkt.
  Vid produktionen av dessa från avfall och restprodukter som omfattas av direktiv 2008/98/EG ska dock principen om avfallshierarki följas, enligt vad som fastställs i direktiv 2008/98/EG.
  Denna bestämmelse ska också tillämpas på avfall och restprodukter som först bearbetas till en produkt innan den bearbetas ytterligare till biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen.

Vid produktionen av dessa från avfall och restprodukter som omfattas av direktiv 2008/98/EG ska dock principen om avfallshierarki följas, enligt vad som fastställs i direktiv 2008/98/EG.

Ändring 234

Ändring 234

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

Artikel 26 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som produceras från avfall och restprodukter från jordbruksmark ska beaktas för de syften som avses i leden a, b och c i denna punkt endast om de produktionsansvariga vidtagit åtgärder för att minimera påverkan på jordbeskaffenheten och markens kolinnehåll. Information om dessa åtgärder ska rapporteras i enlighet med artikel 27.3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som produceras från avfall och restprodukter från jordbruksmark ska beaktas för de syften som avses i leden a, b och c i denna punkt endast om de produktionsansvariga vidtagit åtgärder för att minimera påverkan på jordbeskaffenheten och markens kolinnehåll. Information om dessa åtgärder ska rapporteras i enlighet med artikel 27.3.

Biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som produceras från avfall och restprodukter från jordbruksmark ska beaktas för de syften som avses i leden a, b och c i denna punkt endast om de produktionsansvariga vidtagit åtgärder för att minimera påverkan på jordbeskaffenheten och markens kolinnehåll. Information om dessa åtgärder ska rapporteras i enlighet med artikel 27.3.

Ändring 235

Ändring 235

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 1 – stycke 3

Artikel 26 – punkt 1 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Biobränslen ska behöva uppfylla de hållbarhetskriterier och de kriterier för minskade växthusgasutsläpp som föreskrivs i punkterna 2–7 endast om de används i anläggningar som producerar el, värme eller kyla eller bränslen med en
  bränslekapacitet
  som uppgår till eller överskrider 20 MW när det gäller fasta biomassabränslen och med en
  elkapacitet
  som uppgår till eller överskrider 0,5 MW i fråga om gasformiga biomassabränslen. Medlemsstaterna får tillämpa hållbarhetskriteriet och kriteriet för minskade växthusgasutsläpp på anläggningar med lägre bränslekapacitet. | Biobränslen ska behöva uppfylla de hållbarhetskriterier och de kriterier för minskade växthusgasutsläpp som föreskrivs i punkterna 2–7 endast om de används i anläggningar som producerar el, värme eller kyla eller bränslen med en
  sammanlagd installerad tillförd effekt
  som uppgår till eller överskrider 20 MW när det gäller fasta biomassabränslen och med en
  sammanlagd installerad tillförd effekt
  som uppgår till eller överskrider 2 MW i fråga om gasformiga biomassabränslen. Medlemsstaterna får tillämpa hållbarhetskriteriet och kriteriet för minskade växthusgasutsläpp på anläggningar med lägre bränslekapacitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Biobränslen ska behöva uppfylla de hållbarhetskriterier och de kriterier för minskade växthusgasutsläpp som föreskrivs i punkterna 2–7 endast om de används i anläggningar som producerar el, värme eller kyla eller bränslen med en
  bränslekapacitet
  som uppgår till eller överskrider 20 MW när det gäller fasta biomassabränslen och med en
  elkapacitet
  som uppgår till eller överskrider 0,5 MW i fråga om gasformiga biomassabränslen. Medlemsstaterna får tillämpa hållbarhetskriteriet och kriteriet för minskade växthusgasutsläpp på anläggningar med lägre bränslekapacitet.

bränslekapacitet

elkapacitet

Biobränslen ska behöva uppfylla de hållbarhetskriterier och de kriterier för minskade växthusgasutsläpp som föreskrivs i punkterna 2–7 endast om de används i anläggningar som producerar el, värme eller kyla eller bränslen med en
  sammanlagd installerad tillförd effekt
  som uppgår till eller överskrider 20 MW när det gäller fasta biomassabränslen och med en
  sammanlagd installerad tillförd effekt
  som uppgår till eller överskrider 2 MW i fråga om gasformiga biomassabränslen. Medlemsstaterna får tillämpa hållbarhetskriteriet och kriteriet för minskade växthusgasutsläpp på anläggningar med lägre bränslekapacitet.

sammanlagd installerad tillförd effekt

sammanlagd installerad tillförd effekt

Ändring 236

Ändring 236

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 2 – led aa (nytt)

Artikel 26 – punkt 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | Skogar och annan skogbevuxen mark med stor biologisk mångfald som är rik på arter och inte skadad eller som den relevanta behöriga myndigheten har konstaterat ha stor biologisk mångfald, om det inte finns belägg för att råvaruproduktionen varit oskadlig ur naturskyddssynvinkel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

aa)

aa)

Skogar och annan skogbevuxen mark med stor biologisk mångfald som är rik på arter och inte skadad eller som den relevanta behöriga myndigheten har konstaterat ha stor biologisk mångfald, om det inte finns belägg för att råvaruproduktionen varit oskadlig ur naturskyddssynvinkel.

Skogar och annan skogbevuxen mark med stor biologisk mångfald som är rik på arter och inte skadad eller som den relevanta behöriga myndigheten har konstaterat ha stor biologisk mångfald, om det inte finns belägg för att råvaruproduktionen varit oskadlig ur naturskyddssynvinkel.

Ändring 237

Ändring 237

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 2 – led c – inledningen

Artikel 26 – punkt 2 – led c – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Gräsmark med stor biologisk mångfald,
  omfattande mer än en hektar
  , som är |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Gräsmark med stor biologisk mångfald,
  omfattande mer än en hektar
  , som är

omfattande mer än en hektar

| c) | Gräsmark med stor biologisk mångfald,
  inklusive skogsängar och betesmarker,
  som är |
| --- | --- |

c)

Gräsmark med stor biologisk mångfald,
  inklusive skogsängar och betesmarker,
  som är

inklusive skogsängar och betesmarker,

Ändring 238

Ändring 238

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 2 – led c – led ii

Artikel 26 – punkt 2 – led c – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | icke naturlig, dvs. gräsmark som skulle upphöra att vara gräsmark i avsaknad av mänsklig verksamhet och som är rik på arter och inte skadad 
  och
  som den relevanta behöriga myndigheten har konstaterat ha stor biologisk mångfald, om det inte finns belägg för att skörd av råvaran är nödvändig för att bevara markens status som gräsmark med stor biologisk mångfald. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

icke naturlig, dvs. gräsmark som skulle upphöra att vara gräsmark i avsaknad av mänsklig verksamhet och som är rik på arter och inte skadad 
  och
  som den relevanta behöriga myndigheten har konstaterat ha stor biologisk mångfald, om det inte finns belägg för att skörd av råvaran är nödvändig för att bevara markens status som gräsmark med stor biologisk mångfald.

och

| ii) | icke naturlig, dvs. gräsmark som skulle upphöra att vara gräsmark i avsaknad av mänsklig verksamhet och som är rik på arter och inte skadad 
  eller
  som den relevanta behöriga myndigheten har konstaterat ha stor biologisk mångfald, om det inte finns belägg för att skörd av råvaran är nödvändig för att bevara markens status som gräsmark med stor biologisk mångfald . |
| --- | --- |

ii)

icke naturlig, dvs. gräsmark som skulle upphöra att vara gräsmark i avsaknad av mänsklig verksamhet och som är rik på arter och inte skadad 
  eller
  som den relevanta behöriga myndigheten har konstaterat ha stor biologisk mångfald, om det inte finns belägg för att skörd av råvaran är nödvändig för att bevara markens status som gräsmark med stor biologisk mångfald .

eller

Ändring 239

Ändring 239

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 4

Artikel 26 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som produceras från agrobiomassa som beaktas för de syften som anges i punkt 1 a, b och c ska inte framställas från råvaror som erhålls från mark som var torvmark i januari 2008. | 4.   Biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som produceras från agrobiomassa som beaktas för de syften som anges i punkt 1 a, b och c ska inte framställas från råvaror som erhålls från mark som var torvmark i januari 2008
  , om det inte finns verifierbara belägg för att odling och skörd av dessa råvaror inte medför dränering av tidigare odikad mark
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som produceras från agrobiomassa som beaktas för de syften som anges i punkt 1 a, b och c ska inte framställas från råvaror som erhålls från mark som var torvmark i januari 2008.

4.   Biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som produceras från agrobiomassa som beaktas för de syften som anges i punkt 1 a, b och c ska inte framställas från råvaror som erhålls från mark som var torvmark i januari 2008
  , om det inte finns verifierbara belägg för att odling och skörd av dessa råvaror inte medför dränering av tidigare odikad mark
  .

Ändring 240

Ändring 240

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 5

Artikel 26 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som produceras från skogsbiomassa, beaktade för de syften som avses i punkt 1 a, b och c, ska uppfylla följande krav för att minimera risken för användning av ohållbar skogsbiomassa i produktionen. | 5.   Biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som produceras från skogsbiomassa, beaktade för de syften som avses i punkt 1 a, b och c, ska uppfylla följande krav för att minimera risken för användning av ohållbar skogsbiomassa i produktionen. |
| a) | Det land där skogsbiomassan skördades har en nationell och/eller regional lagstiftning som är tillämplig inom skördeområdet samt övervaknings- och kontrollsystem som säkerställer att |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som produceras från skogsbiomassa, beaktade för de syften som avses i punkt 1 a, b och c, ska uppfylla följande krav för att minimera risken för användning av ohållbar skogsbiomassa i produktionen.

5.   Biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som produceras från skogsbiomassa, beaktade för de syften som avses i punkt 1 a, b och c, ska uppfylla följande krav för att minimera risken för användning av ohållbar skogsbiomassa i produktionen.

a)

Det land där skogsbiomassan skördades har en nationell och/eller regional lagstiftning som är tillämplig inom skördeområdet samt övervaknings- och kontrollsystem som säkerställer att

| a) | Det land där skogsbiomassan skördades har en nationell och/eller regional lagstiftning som är tillämplig inom skördeområdet samt övervaknings- och kontrollsystem som säkerställer att |
| --- | --- |

a)

Det land där skogsbiomassan skördades har en nationell och/eller regional lagstiftning som är tillämplig inom skördeområdet samt övervaknings- och kontrollsystem som säkerställer att

| | i) | skörden sker i enlighet med villkoren i skördetillståndet inom ett lagligen kungjort område, |
| --- | --- | --- |

i)

skörden sker i enlighet med villkoren i skördetillståndet inom ett lagligen kungjort område,

| | i) | skörden sker i enlighet med villkoren i 
  antingen
  skördetillståndet
  eller ett motsvarande bevis på den lagliga rätten att skörda
  inom ett
  på nationell eller regional nivå
  lagligen kungjort område, |
| --- | --- | --- |

i)

skörden sker i enlighet med villkoren i 
  antingen
  skördetillståndet
  eller ett motsvarande bevis på den lagliga rätten att skörda
  inom ett
  på nationell eller regional nivå
  lagligen kungjort område,

antingen

eller ett motsvarande bevis på den lagliga rätten att skörda

på nationell eller regional nivå

| | ii) | skogsföryngring sker på skördade arealer, |
| --- | --- | --- |

ii)

skogsföryngring sker på skördade arealer,

| | ii) | skogsföryngring sker på skördade arealer, |
| --- | --- | --- |

ii)

skogsföryngring sker på skördade arealer,

| | iii) | arealer
  med högt bevarandevärde
  , inbegripet våtmarker och torvmarker, skyddas, |
| --- | --- | --- |

iii)

arealer
  med högt bevarandevärde
  , inbegripet våtmarker och torvmarker, skyddas,

med högt bevarandevärde

| | iii) | arealer
  , som med stöd av internationell eller nationell rätt eller av relevant behörig myndighet utsetts för att gynna bevarandet av biologisk mångfald eller för naturvårdsändamål
  , inbegripet våtmarker och torvmarker, skyddas |
| --- | --- | --- |

iii)

arealer
  , som med stöd av internationell eller nationell rätt eller av relevant behörig myndighet utsetts för att gynna bevarandet av biologisk mångfald eller för naturvårdsändamål
  , inbegripet våtmarker och torvmarker, skyddas

, som med stöd av internationell eller nationell rätt eller av relevant behörig myndighet utsetts för att gynna bevarandet av biologisk mångfald eller för naturvårdsändamål

| | iv) | konsekvenserna av skogsskörd på
  jordbeskaffenhet och biologisk mångfald minimeras, |
| --- | --- | --- |

iv)

konsekvenserna av skogsskörd på
  jordbeskaffenhet och biologisk mångfald minimeras,

konsekvenserna av skogsskörd på

| | iv) | det vid skörden tas hänsyn till att
  jordbeskaffenhet och biologisk mångfald
  ska bevaras, så att skadeverkningarna
  minimeras, och |
| --- | --- | --- |

iv)

det vid skörden tas hänsyn till att
  jordbeskaffenhet och biologisk mångfald
  ska bevaras, så att skadeverkningarna
  minimeras, och

det vid skörden tas hänsyn till att

ska bevaras, så att skadeverkningarna

| | v) | skörden
  överskrider inte
  skogens produktionskapacitet på lång sikt. |
| --- | --- | --- |

v)

skörden
  överskrider inte
  skogens produktionskapacitet på lång sikt.

överskrider inte

| | v) | skörden
  vidmakthåller eller förbättrar
  skogens produktionskapacitet på lång sikt
  , på nationell eller regional nivå
  . |
| --- | --- | --- |

v)

skörden
  vidmakthåller eller förbättrar
  skogens produktionskapacitet på lång sikt
  , på nationell eller regional nivå
  .

vidmakthåller eller förbättrar

, på nationell eller regional nivå

| b) | När bevis som avses i första stycket inte finns tillgängliga ska biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som produceras från skogsbiomassa beaktas för de syften som avses i 
  leden
  punkt 1 a, b och c om
  förvaltningssystem finns på skogsbruksföretagsnivå
  för att säkerställa att |
| --- | --- |

b)

När bevis som avses i första stycket inte finns tillgängliga ska biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som produceras från skogsbiomassa beaktas för de syften som avses i 
  leden
  punkt 1 a, b och c om
  förvaltningssystem finns på skogsbruksföretagsnivå
  för att säkerställa att

leden

förvaltningssystem finns på skogsbruksföretagsnivå

| b) | När bevis som avses i första stycket inte finns tillgängliga ska biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som produceras från skogsbiomassa beaktas för de syften som avses i punkt 1 a, b och c om
  ytterligare uppgifter om laglighet och skogsskötselpraxis tillhandahålls på försörjningsbasnivå
  för att säkerställa att |
| --- | --- |

b)

När bevis som avses i första stycket inte finns tillgängliga ska biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som produceras från skogsbiomassa beaktas för de syften som avses i punkt 1 a, b och c om
  ytterligare uppgifter om laglighet och skogsskötselpraxis tillhandahålls på försörjningsbasnivå
  för att säkerställa att

ytterligare uppgifter om laglighet och skogsskötselpraxis tillhandahålls på försörjningsbasnivå

| | i) | skogsbiomassan har skördats
  i enlighet med
  ett lagligt tillstånd
  , |
| --- | --- | --- |

i)

skogsbiomassan har skördats
  i enlighet med
  ett lagligt tillstånd
  ,

skogsbiomassan har skördats

ett lagligt tillstånd

| | i) | skörden sker
  i enlighet
  med villkoren för utfärdande av skördetillstånd eller motsvarande nationellt eller regionalt bevis på den lagliga rätten att skörda
  , |
| --- | --- | --- |

i)

skörden sker
  i enlighet
  med villkoren för utfärdande av skördetillstånd eller motsvarande nationellt eller regionalt bevis på den lagliga rätten att skörda
  ,

skörden sker

med villkoren för utfärdande av skördetillstånd eller motsvarande nationellt eller regionalt bevis på den lagliga rätten att skörda

| | ii) | skogsföryngring sker på skördade arealer, |
| --- | --- | --- |

ii)

skogsföryngring sker på skördade arealer,

| | ii) | skogsföryngring sker på skördade arealer, |
| --- | --- | --- |

ii)

skogsföryngring sker på skördade arealer,

| | iii) | arealer
  med högt bevarandevärde
  , inbegripet torvmarker och våtmarker,
  kartläggs och
  skyddas, |
| --- | --- | --- |

iii)

arealer
  med högt bevarandevärde
  , inbegripet torvmarker och våtmarker,
  kartläggs och
  skyddas,

med högt bevarandevärde

kartläggs och

| | iii) | arealer
  , som med stöd av internationell eller nationell rätt eller av relevant behörig myndighet utsetts för att gynna bevarandet av biologisk mångfald eller för naturvårdsändamål
  , inbegripet våtmarker och torvmarker, skyddas |
| --- | --- | --- |

iii)

arealer
  , som med stöd av internationell eller nationell rätt eller av relevant behörig myndighet utsetts för att gynna bevarandet av biologisk mångfald eller för naturvårdsändamål
  , inbegripet våtmarker och torvmarker, skyddas

, som med stöd av internationell eller nationell rätt eller av relevant behörig myndighet utsetts för att gynna bevarandet av biologisk mångfald eller för naturvårdsändamål

| | iv) | konsekvenserna av skogsskörd på
  jordbeskaffenhet och biologisk mångfald
  minimeras
  , |
| --- | --- | --- |

iv)

konsekvenserna av skogsskörd på
  jordbeskaffenhet och biologisk mångfald
  minimeras
  ,

konsekvenserna av skogsskörd på

minimeras

| | iv) | det vid skörden tas hänsyn till bevarandet av
  jordbeskaffenhet och biologisk mångfald,
  också i kringliggande områden, om dessa påverkas av skörden
  , |
| --- | --- | --- |

iv)

det vid skörden tas hänsyn till bevarandet av
  jordbeskaffenhet och biologisk mångfald,
  också i kringliggande områden, om dessa påverkas av skörden
  ,

det vid skörden tas hänsyn till bevarandet av

också i kringliggande områden, om dessa påverkas av skörden

| | v) | skörden
  överskrider inte
  skogens produktionskapacitet på lång sikt. |
| --- | --- | --- |

v)

skörden
  överskrider inte
  skogens produktionskapacitet på lång sikt.

överskrider inte

| | v) | skörden
  vidmakthåller eller förbättrar
  skogens produktionskapacitet på lång sikt
  , på nationell eller regional nivå, och |
| --- | --- | --- |

v)

skörden
  vidmakthåller eller förbättrar
  skogens produktionskapacitet på lång sikt
  , på nationell eller regional nivå, och

vidmakthåller eller förbättrar

, på nationell eller regional nivå, och

| | vi) | lagstiftning om eller åtgärder för miljö- och naturskydd föreligger, och överensstämmer med unionens relevanta normer för miljö och natur
  . |
| --- | --- | --- |

vi)

vi)

lagstiftning om eller åtgärder för miljö- och naturskydd föreligger, och överensstämmer med unionens relevanta normer för miljö och natur
  .

lagstiftning om eller åtgärder för miljö- och naturskydd föreligger, och överensstämmer med unionens relevanta normer för miljö och natur

Ändring 241

Ändring 241

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 6 – stycke 1 – led ii

Artikel 26 – punkt 6 – stycke 1 – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | Har lagt fram ett nationellt fastställt bidrag (NDC) för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), som omfattar utsläpp från och upptag inom jordbruk, skogsbruk och markanvändning som säkerställer antingen att förändringar i kollager i samband med skörd av biomassa tillgodoräknas landets åtagande att minska eller begränsa utsläppen av växthusgaser i enlighet med det nationellt fastställda bidraget, eller att det finns nationell eller regional lagstiftning i enlighet med artikel 5 i Parisavtalet som är tillämplig när det gäller utvinning för att bevara och stärka kollager och kolsänkor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

Har lagt fram ett nationellt fastställt bidrag (NDC) för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), som omfattar utsläpp från och upptag inom jordbruk, skogsbruk och markanvändning som säkerställer antingen att förändringar i kollager i samband med skörd av biomassa tillgodoräknas landets åtagande att minska eller begränsa utsläppen av växthusgaser i enlighet med det nationellt fastställda bidraget, eller att det finns nationell eller regional lagstiftning i enlighet med artikel 5 i Parisavtalet som är tillämplig när det gäller utvinning för att bevara och stärka kollager och kolsänkor.

| ii) | Har lagt fram ett nationellt fastställt bidrag (NDC) för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), som omfattar utsläpp från och upptag inom jordbruk, skogsbruk och markanvändning som säkerställer antingen att förändringar i kollager i samband med skörd av biomassa tillgodoräknas landets åtagande att minska eller begränsa utsläppen av växthusgaser i enlighet med det nationellt fastställda bidraget, eller att det finns nationell eller regional lagstiftning i enlighet med artikel 5 i Parisavtalet som är tillämplig när det gäller utvinning för att bevara och stärka kollager och kolsänkor
  , och att utsläppen från marksektorer inte överstiger upptaget
  . |
| --- | --- |

ii)

Har lagt fram ett nationellt fastställt bidrag (NDC) för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), som omfattar utsläpp från och upptag inom jordbruk, skogsbruk och markanvändning som säkerställer antingen att förändringar i kollager i samband med skörd av biomassa tillgodoräknas landets åtagande att minska eller begränsa utsläppen av växthusgaser i enlighet med det nationellt fastställda bidraget, eller att det finns nationell eller regional lagstiftning i enlighet med artikel 5 i Parisavtalet som är tillämplig när det gäller utvinning för att bevara och stärka kollager och kolsänkor
  , och att utsläppen från marksektorer inte överstiger upptaget
  .

, och att utsläppen från marksektorer inte överstiger upptaget

Ändring 242

Ändring 242

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 6 – stycke 2

Artikel 26 – punkt 6 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| När bevis som avses i första stycket inte finns tillgängliga ska biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som produceras från skogsbiomassa beaktas för de syften som avses i punkt 1 a, b och c, om förvaltningssystem finns på
  skogsbruksföretagsnivå
  för att säkerställa att kollager och kolsänkor i skogen bibehålls. | När bevis som avses i första stycket inte finns tillgängliga ska biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som produceras från skogsbiomassa beaktas för de syften som avses i punkt 1 a, b och c, om förvaltningssystem finns på
  försörjningsbasnivå
  för att säkerställa att kollager och kolsänkor i skogen bibehålls
  eller ökar
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

När bevis som avses i första stycket inte finns tillgängliga ska biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som produceras från skogsbiomassa beaktas för de syften som avses i punkt 1 a, b och c, om förvaltningssystem finns på
  skogsbruksföretagsnivå
  för att säkerställa att kollager och kolsänkor i skogen bibehålls.

skogsbruksföretagsnivå

När bevis som avses i första stycket inte finns tillgängliga ska biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som produceras från skogsbiomassa beaktas för de syften som avses i punkt 1 a, b och c, om förvaltningssystem finns på
  försörjningsbasnivå
  för att säkerställa att kollager och kolsänkor i skogen bibehålls
  eller ökar
  .

försörjningsbasnivå

eller ökar

Ändring 243

Ändring 243

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 6 – stycke 3

Artikel 26 – punkt 6 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen
  får
  , genom genomförandeakter som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 31.2, fastställa bevisning som visar att de krav som anges i punkterna 5 och 6 efterlevs. | Kommissionen
  ska senast den 1 januari 2021
  , genom genomförandeakter som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 31.2, fastställa bevisning som visar att de krav som anges i punkterna 5 och 6 efterlevs. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen
  får
  , genom genomförandeakter som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 31.2, fastställa bevisning som visar att de krav som anges i punkterna 5 och 6 efterlevs.

får

Kommissionen
  ska senast den 1 januari 2021
  , genom genomförandeakter som antagits i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 31.2, fastställa bevisning som visar att de krav som anges i punkterna 5 och 6 efterlevs.

ska senast den 1 januari 2021

Ändring 244

Ändring 244

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 6 – stycke 4

Artikel 26 – punkt 6 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska senast den 31 december 2023 utvärdera huruvida de kriterier som anges i punkterna 5 och 6 på ett effektivt sätt minimerar risken för användning av ohållbar skogsbiomassa och uppfyller de krav som gäller markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk, på grundval av tillgängliga uppgifter. Kommissionen ska vid behov lägga fram ett förslag om ändring av de krav som föreskrivs i punkterna 5 och 6. | Kommissionen ska senast den 31 december 2023
  , i nära samarbete med medlemsstaterna,
  utvärdera huruvida de kriterier som anges i punkterna 5 och 6 på ett effektivt sätt minimerar risken för användning av ohållbar skogsbiomassa och uppfyller de krav som gäller markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk, på grundval av tillgängliga uppgifter. Kommissionen ska vid behov lägga fram ett förslag om ändring av de krav som föreskrivs i punkterna 5 och 6
  för perioden efter 2030
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska senast den 31 december 2023 utvärdera huruvida de kriterier som anges i punkterna 5 och 6 på ett effektivt sätt minimerar risken för användning av ohållbar skogsbiomassa och uppfyller de krav som gäller markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk, på grundval av tillgängliga uppgifter. Kommissionen ska vid behov lägga fram ett förslag om ändring av de krav som föreskrivs i punkterna 5 och 6.

Kommissionen ska senast den 31 december 2023
  , i nära samarbete med medlemsstaterna,
  utvärdera huruvida de kriterier som anges i punkterna 5 och 6 på ett effektivt sätt minimerar risken för användning av ohållbar skogsbiomassa och uppfyller de krav som gäller markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk, på grundval av tillgängliga uppgifter. Kommissionen ska vid behov lägga fram ett förslag om ändring av de krav som föreskrivs i punkterna 5 och 6
  för perioden efter 2030
  .

, i nära samarbete med medlemsstaterna,

för perioden efter 2030

Ändring 245

Ändring 245

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 7 – led a

Artikel 26 – punkt 7 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | minst 50 % för biodrivmedel och flytande biobränslen som produceras i anläggningar som var i drift den 5 oktober 2015 eller tidigare, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

minst 50 % för biodrivmedel och flytande biobränslen som produceras i anläggningar som var i drift den 5 oktober 2015 eller tidigare,

| a) | minst 50 % för biodrivmedel
  , drivmedel från biometan,
  och flytande biobränslen som produceras i anläggningar som var i drift den 5 oktober 2015 eller tidigare, |
| --- | --- |

a)

minst 50 % för biodrivmedel
  , drivmedel från biometan,
  och flytande biobränslen som produceras i anläggningar som var i drift den 5 oktober 2015 eller tidigare,

, drivmedel från biometan,

Ändring 246

Ändring 246

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 7 – led b

Artikel 26 – punkt 7 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | minst 60 % för biodrivmedel och flytande biobränslen som produceras i anläggningar där driften inleddes efter den 5 oktober 2015, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

minst 60 % för biodrivmedel och flytande biobränslen som produceras i anläggningar där driften inleddes efter den 5 oktober 2015,

| b) | minst 60 % för biodrivmedel
  , drivmedel från biometan
  och flytande biobränslen som produceras i anläggningar där driften inleddes efter den 5 oktober 2015, |
| --- | --- |

b)

minst 60 % för biodrivmedel
  , drivmedel från biometan
  och flytande biobränslen som produceras i anläggningar där driften inleddes efter den 5 oktober 2015,

, drivmedel från biometan

Ändring 247

Ändring 247

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 7 – led c

Artikel 26 – punkt 7 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | minst
  70
   % för biodrivmedel och flytande biobränslen som produceras i anläggningar där driften inleds efter den 1 januari 2021, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

minst
  70
   % för biodrivmedel och flytande biobränslen som produceras i anläggningar där driften inleds efter den 1 januari 2021,

70

| c) | minst
  65
   % för biodrivmedel
  , drivmedel från biometan
  och flytande biobränslen som produceras i anläggningar där driften inleds efter den 1 januari 2021, |
| --- | --- |

c)

minst
  65
   % för biodrivmedel
  , drivmedel från biometan
  och flytande biobränslen som produceras i anläggningar där driften inleds efter den 1 januari 2021,

65

, drivmedel från biometan

Ändring 248

Ändring 248

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 7 – led d

Artikel 26 – punkt 7 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | minst
  80
   % för produktion av el, värme och kyla från biomassabränslen som används i anläggningar där driften inleds efter den 1 januari 2021 och
  85
   % för anläggningar där driften inleds efter den 1 januari 2026. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

minst
  80
   % för produktion av el, värme och kyla från biomassabränslen som används i anläggningar där driften inleds efter den 1 januari 2021 och
  85
   % för anläggningar där driften inleds efter den 1 januari 2026.

80

85

| d) | minst
  70
   % för produktion av el, värme och kyla från biomassabränslen som används i anläggningar där driften inleds efter den 1 januari 2021 och
  80
   % för anläggningar där driften inleds efter den 1 januari 2026. |
| --- | --- |

d)

minst
  70
   % för produktion av el, värme och kyla från biomassabränslen som används i anläggningar där driften inleds efter den 1 januari 2021 och
  80
   % för anläggningar där driften inleds efter den 1 januari 2026.

70

80

Ändring 249

Ändring 249

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 7 – stycke 1a (nytt)

Artikel 26 – punkt 7 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna får fastställa större minskningar av växthusgasutsläppen än de som föreskrivs i denna punkt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna får fastställa större minskningar av växthusgasutsläppen än de som föreskrivs i denna punkt.

Medlemsstaterna får fastställa större minskningar av växthusgasutsläppen än de som föreskrivs i denna punkt.

Ändring 297 och 356

Ändring 297 och 356

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 8 – stycke 1

Artikel 26 – punkt 8 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| El från biomassabränslen som produceras i anläggningar med en bränslekapacitet som uppgår till eller överskrider 20 MW ska beaktas för de syften som anges i punkt 1 a, b och c endast om elen framställs genom tillämpning av högeffektiv kraftvärmeteknik enligt definitionen i artikel 2.34 i direktiv 2012/27/EU. Vid tillämpning av punkt 1 a och b ska denna bestämmelse endast gälla för anläggningar som tas i drift efter [3 år från dagen för antagandet av detta direktiv]. Vid tillämpningen av punkt 1 c ska denna bestämmelse inte påverka offentligt stöd enligt stödsystem som godkänns senast [
  3
   år efter dagen för antagandet av detta direktiv]. | El från biomassabränslen som produceras i anläggningar med en bränslekapacitet som uppgår till eller överskrider 20 MW ska beaktas för de syften som anges i punkt 1 a, b och c i den här artikeln endast om elen framställs genom tillämpning av högeffektiv kraftvärmeteknik enligt definitionen i artikel 2.34 i direktiv 2012/27/EU
  , eller i anläggningar som bara producerar el, uppnår en eleffektivitet netto på minst 40 % och inte använder fossila bränslen
  . Vid tillämpning av punkt 1 a och b i den här artikeln ska denna bestämmelse endast gälla för anläggningar som tas i drift efter [3 år från dagen för antagandet av detta direktiv]. Vid tillämpningen av punkt 1 c i den här artikeln ska denna bestämmelse inte påverka offentligt stöd enligt stödsystem som godkänns senast [
  1
   år efter dagen för antagandet av detta direktiv]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

El från biomassabränslen som produceras i anläggningar med en bränslekapacitet som uppgår till eller överskrider 20 MW ska beaktas för de syften som anges i punkt 1 a, b och c endast om elen framställs genom tillämpning av högeffektiv kraftvärmeteknik enligt definitionen i artikel 2.34 i direktiv 2012/27/EU. Vid tillämpning av punkt 1 a och b ska denna bestämmelse endast gälla för anläggningar som tas i drift efter [3 år från dagen för antagandet av detta direktiv]. Vid tillämpningen av punkt 1 c ska denna bestämmelse inte påverka offentligt stöd enligt stödsystem som godkänns senast [
  3
   år efter dagen för antagandet av detta direktiv].

3

El från biomassabränslen som produceras i anläggningar med en bränslekapacitet som uppgår till eller överskrider 20 MW ska beaktas för de syften som anges i punkt 1 a, b och c i den här artikeln endast om elen framställs genom tillämpning av högeffektiv kraftvärmeteknik enligt definitionen i artikel 2.34 i direktiv 2012/27/EU
  , eller i anläggningar som bara producerar el, uppnår en eleffektivitet netto på minst 40 % och inte använder fossila bränslen
  . Vid tillämpning av punkt 1 a och b i den här artikeln ska denna bestämmelse endast gälla för anläggningar som tas i drift efter [3 år från dagen för antagandet av detta direktiv]. Vid tillämpningen av punkt 1 c i den här artikeln ska denna bestämmelse inte påverka offentligt stöd enligt stödsystem som godkänns senast [
  1
   år efter dagen för antagandet av detta direktiv].

, eller i anläggningar som bara producerar el, uppnår en eleffektivitet netto på minst 40 % och inte använder fossila bränslen

1

Ändring 251

Ändring 251

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 8 – stycke 2a (nytt)

Artikel 26 – punkt 8 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Första stycket ska inte tillämpas på el från anläggningar som inte är ålagda att tillämpa högeffektiv kraftvärmeteknik enligt artikel 14 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU

   (1a)

  , förutsatt att dessa anläggningar under normala driftsförhållanden inte använder annat än biomassabränslen som producerats av restprodukter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Första stycket ska inte tillämpas på el från anläggningar som inte är ålagda att tillämpa högeffektiv kraftvärmeteknik enligt artikel 14 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU

   (1a)

  , förutsatt att dessa anläggningar under normala driftsförhållanden inte använder annat än biomassabränslen som producerats av restprodukter.

Första stycket ska inte tillämpas på el från anläggningar som inte är ålagda att tillämpa högeffektiv kraftvärmeteknik enligt artikel 14 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU

1a

, förutsatt att dessa anläggningar under normala driftsförhållanden inte använder annat än biomassabränslen som producerats av restprodukter.

Ändring 252

Ändring 252

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 8a (ny)

Artikel 26 – punkt 8a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Senast den ... [2 år efter det att detta direktiv har trätt i kraft] och vartannat år därefter ska kommissionen överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om påverkan av och nyttan med de biodrivmedel som konsumeras i unionen, inklusive på produktionen av livsmedel, foder och andra material, och på den ekonomiska, miljömässiga och sociala hållbarheten både i unionen och i tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8a.
     
  Senast den ... [2 år efter det att detta direktiv har trätt i kraft] och vartannat år därefter ska kommissionen överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om påverkan av och nyttan med de biodrivmedel som konsumeras i unionen, inklusive på produktionen av livsmedel, foder och andra material, och på den ekonomiska, miljömässiga och sociala hållbarheten både i unionen och i tredjeländer.

Ändring 253

Ändring 253

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 26 – punkt 8b (ny)

Artikel 26 – punkt 8b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 8b.
     
  Genom undantag från punkterna 1–8a i denna artikel och med hänsyn tagen till de yttersta randområdenas särdrag, enligt vad som fastställs i artikel 349 i EUF-fördraget, ska artikel 26 i detta direktiv inte tillämpas på sistnämnda områden. Senast den ... [sex månader efter dagen för ikraftträdandet för detta direktiv] ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram ett lagstiftningsförslag med kriterier för de yttersta randområdena om hållbarhet i anslutning till växthusgaser och minskad användning av dem. I kriterierna ska det tas hänsyn till särskilda lokala egenskaper. Framför allt bör de yttersta randområdena till fullo kunna använda sina resurser, i överensstämmelse med de strikta hållbarhetskriterierna, för att öka sin produktion av förnybar energi och bli mera energisjälvförsörjande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8b.
     
  Genom undantag från punkterna 1–8a i denna artikel och med hänsyn tagen till de yttersta randområdenas särdrag, enligt vad som fastställs i artikel 349 i EUF-fördraget, ska artikel 26 i detta direktiv inte tillämpas på sistnämnda områden. Senast den ... [sex månader efter dagen för ikraftträdandet för detta direktiv] ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram ett lagstiftningsförslag med kriterier för de yttersta randområdena om hållbarhet i anslutning till växthusgaser och minskad användning av dem. I kriterierna ska det tas hänsyn till särskilda lokala egenskaper. Framför allt bör de yttersta randområdena till fullo kunna använda sina resurser, i överensstämmelse med de strikta hållbarhetskriterierna, för att öka sin produktion av förnybar energi och bli mera energisjälvförsörjande.

Ändring 255

Ändring 255

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 27 – punkt 1 – led a

Artikel 27 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | medger att partier med råvaror eller biobränslen, flytande biobränslen eller biomassabränslen med olika hållbarhetsegenskaper och egenskaper vad gäller utsläpp av växthusgaser kan blandas t.ex. i en behållare eller i en bearbetnings- eller logistikanläggning eller en infrastruktur eller plats för överföring och distribution, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

medger att partier med råvaror eller biobränslen, flytande biobränslen eller biomassabränslen med olika hållbarhetsegenskaper och egenskaper vad gäller utsläpp av växthusgaser kan blandas t.ex. i en behållare eller i en bearbetnings- eller logistikanläggning eller en infrastruktur eller plats för överföring och distribution,

| a) | medger att partier med råvaror eller biobränslen, flytande biobränslen eller biomassabränslen med olika hållbarhetsegenskaper och egenskaper vad gäller utsläpp av växthusgaser kan blandas t.ex. i en behållare eller i en bearbetnings- eller logistikanläggning eller en infrastruktur eller plats för överföring och distribution
  , förutsatt att varje parti i sig uppfyller kraven i artikel 26 och att det finns lämpliga system för övervakning och mätning av enskilda partiers överensstämmelse
  , |
| --- | --- |

a)

medger att partier med råvaror eller biobränslen, flytande biobränslen eller biomassabränslen med olika hållbarhetsegenskaper och egenskaper vad gäller utsläpp av växthusgaser kan blandas t.ex. i en behållare eller i en bearbetnings- eller logistikanläggning eller en infrastruktur eller plats för överföring och distribution
  , förutsatt att varje parti i sig uppfyller kraven i artikel 26 och att det finns lämpliga system för övervakning och mätning av enskilda partiers överensstämmelse
  ,

, förutsatt att varje parti i sig uppfyller kraven i artikel 26 och att det finns lämpliga system för övervakning och mätning av enskilda partiers överensstämmelse

Ändring 256

Ändring 256

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 27 – punkt 1a (ny)

Artikel 27 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  För att underlätta gränsöverskridande handel och konsumentupplysning ska ursprungsgarantier för förnybar energi som inmatas i nätet innehålla information om hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp enligt vad som fastställs i artikel 26.2–26.7 och kunna överföras separat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  För att underlätta gränsöverskridande handel och konsumentupplysning ska ursprungsgarantier för förnybar energi som inmatas i nätet innehålla information om hållbarhetskriterier och kriterier för minskade växthusgasutsläpp enligt vad som fastställs i artikel 26.2–26.7 och kunna överföras separat.

Ändring 257

Ändring 257

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 27 – punkt 2 – led a

Artikel 27 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | När bearbetningen av ett råvaruparti endast ger en produkt som är avsedd för framställning av biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen, ska partiets storlek och de berörda kvantiteterna av hållbarhetsegenskaper och egenskaper som gäller minskade utsläpp av växthusgaser anpassas genom tillämpning av en omräkningsfaktor som anger förhållandet mellan massan av den produkt som är avsedd för framställning av biobränslen, flytande biobränslen eller biomassabränslen och massan av den råvara som kommer in i processen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

När bearbetningen av ett råvaruparti endast ger en produkt som är avsedd för framställning av biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen, ska partiets storlek och de berörda kvantiteterna av hållbarhetsegenskaper och egenskaper som gäller minskade utsläpp av växthusgaser anpassas genom tillämpning av en omräkningsfaktor som anger förhållandet mellan massan av den produkt som är avsedd för framställning av biobränslen, flytande biobränslen eller biomassabränslen och massan av den råvara som kommer in i processen.

| a) | När bearbetningen av ett råvaruparti endast ger en produkt som är avsedd för framställning av biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen, ska partiets storlek och de berörda kvantiteterna av hållbarhetsegenskaper och egenskaper som gäller minskade utsläpp av växthusgaser anpassas genom tillämpning av en omräkningsfaktor som anger förhållandet mellan massan av den produkt som är avsedd för framställning av biobränslen, flytande biobränslen eller biomassabränslen och massan av den råvara som kommer in i processen
  , förutsatt att varje parti som ingår i blandningen uppfyller kraven i artikel 26
  . |
| --- | --- |

a)

När bearbetningen av ett råvaruparti endast ger en produkt som är avsedd för framställning av biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen, ska partiets storlek och de berörda kvantiteterna av hållbarhetsegenskaper och egenskaper som gäller minskade utsläpp av växthusgaser anpassas genom tillämpning av en omräkningsfaktor som anger förhållandet mellan massan av den produkt som är avsedd för framställning av biobränslen, flytande biobränslen eller biomassabränslen och massan av den råvara som kommer in i processen
  , förutsatt att varje parti som ingår i blandningen uppfyller kraven i artikel 26
  .

, förutsatt att varje parti som ingår i blandningen uppfyller kraven i artikel 26

Ändring 258

Ändring 258

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 27 – punkt 3

Artikel 27 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att se till att de ekonomiska aktörerna tillhandahåller tillförlitlig information vad gäller efterlevnaden av de hållbarhetskriterier och de kriterier för minskade utsläpp av växthusgaser som föreskrivs i artikel 26.2–26.7 och att de på begäran gör de uppgifter som låg till grund för informationen tillgängliga för medlemsstaten. Medlemsstaterna ska kräva att de ekonomiska aktörerna ser till att informationen genomgår en tillfredsställande oberoende granskning och att de tillhandahåller bevis på att detta har gjorts. Granskningen ska kontrollera att de system som de ekonomiska aktörerna använder är korrekta, tillförlitliga och skyddade mot bedrägerier. Granskningen ska också innehålla en utvärdering av provtagningens frekvens och den metod som använts för den samt av uppgifternas tillförlitlighet. | 3.   Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att se till att de ekonomiska aktörerna tillhandahåller tillförlitlig information vad gäller efterlevnaden av de hållbarhetskriterier och de kriterier för minskade utsläpp av växthusgaser som föreskrivs i artikel 26.2–26.7 och att de på begäran gör de uppgifter som låg till grund för informationen tillgängliga för medlemsstaten. Medlemsstaterna ska kräva att de ekonomiska aktörerna ser till att informationen genomgår en tillfredsställande oberoende granskning och att de tillhandahåller bevis på att detta har gjorts. Granskningen ska kontrollera att de system som de ekonomiska aktörerna använder är korrekta, tillförlitliga och skyddade mot bedrägerier
  , samt att råvarorna inte avsiktligen ändrats eller tagits ur bruk så att partiet eller en del av det skulle kunna bli avfall eller restprodukt i enlighet med artikel 26.2–26.7
  . Granskningen ska också innehålla en utvärdering av provtagningens frekvens och den metod som använts för den samt av uppgifternas tillförlitlighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att se till att de ekonomiska aktörerna tillhandahåller tillförlitlig information vad gäller efterlevnaden av de hållbarhetskriterier och de kriterier för minskade utsläpp av växthusgaser som föreskrivs i artikel 26.2–26.7 och att de på begäran gör de uppgifter som låg till grund för informationen tillgängliga för medlemsstaten. Medlemsstaterna ska kräva att de ekonomiska aktörerna ser till att informationen genomgår en tillfredsställande oberoende granskning och att de tillhandahåller bevis på att detta har gjorts. Granskningen ska kontrollera att de system som de ekonomiska aktörerna använder är korrekta, tillförlitliga och skyddade mot bedrägerier. Granskningen ska också innehålla en utvärdering av provtagningens frekvens och den metod som använts för den samt av uppgifternas tillförlitlighet.

3.   Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att se till att de ekonomiska aktörerna tillhandahåller tillförlitlig information vad gäller efterlevnaden av de hållbarhetskriterier och de kriterier för minskade utsläpp av växthusgaser som föreskrivs i artikel 26.2–26.7 och att de på begäran gör de uppgifter som låg till grund för informationen tillgängliga för medlemsstaten. Medlemsstaterna ska kräva att de ekonomiska aktörerna ser till att informationen genomgår en tillfredsställande oberoende granskning och att de tillhandahåller bevis på att detta har gjorts. Granskningen ska kontrollera att de system som de ekonomiska aktörerna använder är korrekta, tillförlitliga och skyddade mot bedrägerier
  , samt att råvarorna inte avsiktligen ändrats eller tagits ur bruk så att partiet eller en del av det skulle kunna bli avfall eller restprodukt i enlighet med artikel 26.2–26.7
  . Granskningen ska också innehålla en utvärdering av provtagningens frekvens och den metod som använts för den samt av uppgifternas tillförlitlighet.

Ändring 259

Ändring 259

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 27 – punkt 3 – stycke 2

Artikel 27 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De skyldigheter som anges i denna punkt ska gälla oavsett om biodrivmedlen, de flytande biobränslena och biomassabränslena produceras inom unionen eller importeras. | De skyldigheter som anges i denna punkt ska gälla oavsett om biodrivmedlen, de flytande biobränslena och biomassabränslena produceras inom unionen eller importeras.
  Information om det geografiska ursprunget till biodrivmedlen, de flytande biobränslena och biomassabränslena ska göras tillgänglig för konsumenter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De skyldigheter som anges i denna punkt ska gälla oavsett om biodrivmedlen, de flytande biobränslena och biomassabränslena produceras inom unionen eller importeras.

De skyldigheter som anges i denna punkt ska gälla oavsett om biodrivmedlen, de flytande biobränslena och biomassabränslena produceras inom unionen eller importeras.
  Information om det geografiska ursprunget till biodrivmedlen, de flytande biobränslena och biomassabränslena ska göras tillgänglig för konsumenter.

Information om det geografiska ursprunget till biodrivmedlen, de flytande biobränslena och biomassabränslena ska göras tillgänglig för konsumenter.

Ändring 260

Ändring 260

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 27 – punkt 4

Artikel 27 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system med normer för produktion av biomassaprodukter innehåller de tillförlitliga uppgifter som krävs för de syften som anges i artikel 26.7, , och/eller visar att leveranserna av biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 26.2, 26.3, 26.4, 26.5 och 26.6 och/eller att inga material avsiktligt har manipulerats eller kasserats så att leveranserna eller delar av dem skulle omfattas av bilaga IX. När aktörer visar att kraven i artikel 26.5 och 26.6 vad gäller skogsbiomassa är uppfyllda får de besluta att direkt lägga fram de bevis som krävs på
  skogsbruksföretagsnivå
  . Kommissionen får också erkänna skyddsområden för sällsynta, hotade eller utrotningshotade ekosystem eller arter som erkänns genom internationella avtal eller ingår i förteckningar som utarbetats av mellanstatliga organisationer eller av Internationella naturskyddsunionen, vid tillämpning av artikel 26.3 b ii. | 4.   Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system med normer för produktion av biomassaprodukter innehåller de tillförlitliga uppgifter som krävs för de syften som anges i artikel 26.7, , och/eller visar att leveranserna av biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 26.2, 26.3, 26.4, 26.5 och 26.6 och/eller att inga material avsiktligt har manipulerats eller kasserats så att leveranserna eller delar av dem skulle omfattas av bilaga IX. När aktörer visar att kraven i artikel 26.5 och 26.6 vad gäller skogsbiomassa är uppfyllda får de besluta att direkt lägga fram de bevis som krävs på
  försörjningsbasnivå
  . Kommissionen får också erkänna skyddsområden för sällsynta, hotade eller utrotningshotade ekosystem eller arter som erkänns genom internationella avtal eller ingår i förteckningar som utarbetats av mellanstatliga organisationer eller av Internationella naturskyddsunionen, vid tillämpning av artikel 26.3 b ii. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system med normer för produktion av biomassaprodukter innehåller de tillförlitliga uppgifter som krävs för de syften som anges i artikel 26.7, , och/eller visar att leveranserna av biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 26.2, 26.3, 26.4, 26.5 och 26.6 och/eller att inga material avsiktligt har manipulerats eller kasserats så att leveranserna eller delar av dem skulle omfattas av bilaga IX. När aktörer visar att kraven i artikel 26.5 och 26.6 vad gäller skogsbiomassa är uppfyllda får de besluta att direkt lägga fram de bevis som krävs på
  skogsbruksföretagsnivå
  . Kommissionen får också erkänna skyddsområden för sällsynta, hotade eller utrotningshotade ekosystem eller arter som erkänns genom internationella avtal eller ingår i förteckningar som utarbetats av mellanstatliga organisationer eller av Internationella naturskyddsunionen, vid tillämpning av artikel 26.3 b ii.

4.   Kommissionen får besluta att frivilliga nationella eller internationella system med normer för produktion av biomassaprodukter innehåller de tillförlitliga uppgifter som krävs för de syften som anges i artikel 26.7, , och/eller visar att leveranserna av biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen uppfyller hållbarhetskriterierna i artikel 26.2, 26.3, 26.4, 26.5 och 26.6 och/eller att inga material avsiktligt har manipulerats eller kasserats så att leveranserna eller delar av dem skulle omfattas av bilaga IX. När aktörer visar att kraven i artikel 26.5 och 26.6 vad gäller skogsbiomassa är uppfyllda får de besluta att direkt lägga fram de bevis som krävs på
  försörjningsbasnivå
  . Kommissionen får också erkänna skyddsområden för sällsynta, hotade eller utrotningshotade ekosystem eller arter som erkänns genom internationella avtal eller ingår i förteckningar som utarbetats av mellanstatliga organisationer eller av Internationella naturskyddsunionen, vid tillämpning av artikel 26.3 b ii.

Ändring 261

Ändring 261

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 27 – punkt 5 – stycke 3

Artikel 27 – punkt 5 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För att säkerställa att efterlevnaden av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp kontrolleras på ett effektivt och harmoniserat sätt och framför allt förhindra bedrägerier får kommissionen ange detaljerade genomförandebestämmelser, inbegripet lämpliga normer för tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning och kräva att samtliga frivilliga system ska tillämpa dessa normer. När kommissionen specificerar dessa
  standarder
  ska den särskilt uppmärksamma behovet av att minimera den administrativa bördan. Detta ska ske genom genomförandeakter som antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 31.3. Man ska i dessa akter ange en tidsram inom vilken frivilliga system måste tillämpa dessa normer. Kommissionen får upphäva beslut om godkännande av frivilliga system om dessa system inte tillämpar dessa normer inom föreskriven tid. | För att säkerställa att efterlevnaden av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp kontrolleras på ett effektivt och harmoniserat sätt och framför allt förhindra bedrägerier får kommissionen ange detaljerade genomförandebestämmelser, inbegripet lämpliga normer för tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning och kräva att samtliga frivilliga system ska tillämpa dessa normer. När kommissionen specificerar dessa
  standarder
  ska den särskilt uppmärksamma behovet av att minimera den administrativa bördan. Detta ska ske genom genomförandeakter som antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 31.3. Man ska i dessa akter ange en tidsram inom vilken frivilliga system måste tillämpa dessa normer. Kommissionen får upphäva beslut om godkännande av frivilliga system om dessa system inte tillämpar dessa normer inom föreskriven tid.
  Om en medlemsstat tar upp ett problem med driften av ett frivilligt system ska kommissionen undersöka saken och vidta lämpliga åtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För att säkerställa att efterlevnaden av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp kontrolleras på ett effektivt och harmoniserat sätt och framför allt förhindra bedrägerier får kommissionen ange detaljerade genomförandebestämmelser, inbegripet lämpliga normer för tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning och kräva att samtliga frivilliga system ska tillämpa dessa normer. När kommissionen specificerar dessa
  standarder
  ska den särskilt uppmärksamma behovet av att minimera den administrativa bördan. Detta ska ske genom genomförandeakter som antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 31.3. Man ska i dessa akter ange en tidsram inom vilken frivilliga system måste tillämpa dessa normer. Kommissionen får upphäva beslut om godkännande av frivilliga system om dessa system inte tillämpar dessa normer inom föreskriven tid.

standarder

För att säkerställa att efterlevnaden av hållbarhetskriterierna och kriterierna för minskade växthusgasutsläpp kontrolleras på ett effektivt och harmoniserat sätt och framför allt förhindra bedrägerier får kommissionen ange detaljerade genomförandebestämmelser, inbegripet lämpliga normer för tillförlitlighet, öppenhet och oberoende granskning och kräva att samtliga frivilliga system ska tillämpa dessa normer. När kommissionen specificerar dessa
  standarder
  ska den särskilt uppmärksamma behovet av att minimera den administrativa bördan. Detta ska ske genom genomförandeakter som antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 31.3. Man ska i dessa akter ange en tidsram inom vilken frivilliga system måste tillämpa dessa normer. Kommissionen får upphäva beslut om godkännande av frivilliga system om dessa system inte tillämpar dessa normer inom föreskriven tid.
  Om en medlemsstat tar upp ett problem med driften av ett frivilligt system ska kommissionen undersöka saken och vidta lämpliga åtgärder.

standarder

Om en medlemsstat tar upp ett problem med driften av ett frivilligt system ska kommissionen undersöka saken och vidta lämpliga åtgärder.

Ändring 262

Ändring 262

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 27 – punkt 7a (ny)

Artikel 27 – punkt 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Kommissionen får när som helst pröva tillförlitligheten i uppgifter om att hållbarhetskriterierna uppfyllts eller växthusgasutsläpp undvikits, vilka insänts av ekonomiska aktörer som är verksamma på unionens marknad, antingen självmant eller på begäran av en medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7a.
     
  Kommissionen får när som helst pröva tillförlitligheten i uppgifter om att hållbarhetskriterierna uppfyllts eller växthusgasutsläpp undvikits, vilka insänts av ekonomiska aktörer som är verksamma på unionens marknad, antingen självmant eller på begäran av en medlemsstat.

Ändring 263

Ändring 263

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 28 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

Artikel 28 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Råvaror vars produktion har lett till direkt ändring av markanvändning, dvs. en övergång från en av följande markkategorier som används av IPCC, alltså skogsmark, gräsmark, våtmarker, bebyggda områden eller annan mark till åkermark eller jordbruksmark för fleråriga grödor samt när ett värde för utsläpp från direkt ändring av markanvändning (el) beräknas i enlighet med punkt 7 i del C i bilaga V, ska anses ge upphov till nollutsläpp på grund av indirekt ändring av markanvändning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Råvaror vars produktion har lett till direkt ändring av markanvändning, dvs. en övergång från en av följande markkategorier som används av IPCC, alltså skogsmark, gräsmark, våtmarker, bebyggda områden eller annan mark till åkermark eller jordbruksmark för fleråriga grödor samt när ett värde för utsläpp från direkt ändring av markanvändning (el) beräknas i enlighet med punkt 7 i del C i bilaga V, ska anses ge upphov till nollutsläpp på grund av indirekt ändring av markanvändning.

Råvaror vars produktion har lett till direkt ändring av markanvändning, dvs. en övergång från en av följande markkategorier som används av IPCC, alltså skogsmark, gräsmark, våtmarker, bebyggda områden eller annan mark till åkermark eller jordbruksmark för fleråriga grödor samt när ett värde för utsläpp från direkt ändring av markanvändning (el) beräknas i enlighet med punkt 7 i del C i bilaga V, ska anses ge upphov till nollutsläpp på grund av indirekt ändring av markanvändning.

Ändring 264

Ändring 264

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 28 – punkt 2

Artikel 28 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna får till kommissionen överlämna rapporter med information om typiska värden för växthusgasutsläppen från odling av
  jordbruksråvaror
  för de områden på deras territorier som klassificeras som nivå 2 enligt den gemensamma nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (Nuts) eller som en mer disaggregerad Nuts-nivå i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003. Rapporterna ska åtföljas av en beskrivning av den metod och de uppgiftskällor som använts för att beräkna utsläppsnivån. Metoden ska beakta markegenskaperna, klimatet och förväntad skördenivå. | 2.   Medlemsstaterna får till kommissionen överlämna rapporter med information om typiska värden för växthusgasutsläppen från odling av
  jord- och skogsbruksråvaror
  för de områden på deras territorier som klassificeras som nivå 2 enligt den gemensamma nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (Nuts) eller som en mer disaggregerad Nuts-nivå i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/200332. Rapporterna ska åtföljas av en beskrivning av den metod och de uppgiftskällor som använts för att beräkna utsläppsnivån. Metoden ska beakta markegenskaperna, klimatet och förväntad skördenivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna får till kommissionen överlämna rapporter med information om typiska värden för växthusgasutsläppen från odling av
  jordbruksråvaror
  för de områden på deras territorier som klassificeras som nivå 2 enligt den gemensamma nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (Nuts) eller som en mer disaggregerad Nuts-nivå i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003. Rapporterna ska åtföljas av en beskrivning av den metod och de uppgiftskällor som använts för att beräkna utsläppsnivån. Metoden ska beakta markegenskaperna, klimatet och förväntad skördenivå.

2.   Medlemsstaterna får till kommissionen överlämna rapporter med information om typiska värden för växthusgasutsläppen från odling av
  jord- och skogsbruksråvaror
  för de områden på deras territorier som klassificeras som nivå 2 enligt den gemensamma nomenklaturen för statistiska territoriella enheter (Nuts) eller som en mer disaggregerad Nuts-nivå i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/200332. Rapporterna ska åtföljas av en beskrivning av den metod och de uppgiftskällor som använts för att beräkna utsläppsnivån. Metoden ska beakta markegenskaperna, klimatet och förväntad skördenivå.

Ändring 265

Ändring 265

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 28 – punkt 4

Artikel 28 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen får, genom en genomförandeakt som antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 31.2, besluta att de rapporter som avses i punkterna 2 och 3 i den här artikeln innehåller de tillförlitliga uppgifter som krävs för beräkningen av växthusgasutsläppen i samband med odling av råvaror för agrobiomassa som produceras i de områden som ingår i sådana rapporter, vid tillämpning av artikel 26.7. Därför kan dessa uppgifter användas i stället för de disaggregerade normalvärden för odling som anges i del D eller E i bilaga V för biodrivmedel och flytande biobränslen och i del C i bilaga VI för biomassabränslen. | 4.   Kommissionen får, genom en genomförandeakt som antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 31.2, besluta att de rapporter som avses i punkterna 2 och 3 i den här artikeln innehåller de tillförlitliga uppgifter som krävs för beräkningen av växthusgasutsläppen i samband med odling av råvaror för agrobiomassa
  och skogsbiomassa
  som produceras i de områden som ingår i sådana rapporter, vid tillämpning av artikel 26.7. Därför kan dessa uppgifter användas i stället för de disaggregerade normalvärden för odling som anges i del D eller E i bilaga V för biodrivmedel och flytande biobränslen och i del C i bilaga VI för biomassabränslen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Kommissionen får, genom en genomförandeakt som antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 31.2, besluta att de rapporter som avses i punkterna 2 och 3 i den här artikeln innehåller de tillförlitliga uppgifter som krävs för beräkningen av växthusgasutsläppen i samband med odling av råvaror för agrobiomassa som produceras i de områden som ingår i sådana rapporter, vid tillämpning av artikel 26.7. Därför kan dessa uppgifter användas i stället för de disaggregerade normalvärden för odling som anges i del D eller E i bilaga V för biodrivmedel och flytande biobränslen och i del C i bilaga VI för biomassabränslen.

4.   Kommissionen får, genom en genomförandeakt som antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 31.2, besluta att de rapporter som avses i punkterna 2 och 3 i den här artikeln innehåller de tillförlitliga uppgifter som krävs för beräkningen av växthusgasutsläppen i samband med odling av råvaror för agrobiomassa
  och skogsbiomassa
  som produceras i de områden som ingår i sådana rapporter, vid tillämpning av artikel 26.7. Därför kan dessa uppgifter användas i stället för de disaggregerade normalvärden för odling som anges i del D eller E i bilaga V för biodrivmedel och flytande biobränslen och i del C i bilaga VI för biomassabränslen.

Ändring 266

Ändring 266

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 28 – punkt 5 – stycke 1

Artikel 28 – punkt 5 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5. | Kommissionen ska kontinuerligt granska bilaga V och bilaga VI i syfte att, när så är motiverat, lägga till eller ändra värden för produktionskedjor för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. Granskningen ska också omfatta ändringen av den metod som fastställs i bilaga V, del C och bilaga VI, del B. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.

Kommissionen ska kontinuerligt granska bilaga V och bilaga VI i syfte att, när så är motiverat, lägga till eller ändra värden för produktionskedjor för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen. Granskningen ska också omfatta ändringen av den metod som fastställs i bilaga V, del C och bilaga VI, del B.

Kommissionen ska kontinuerligt granska bilaga V och bilaga VI i syfte att, när så är motiverat, lägga till eller ändra värden för produktionskedjor för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen
  , utgående från den senaste tekniska utvecklingen och de senaste vetenskapliga rönen
  . Granskningen ska också omfatta ändringen av den metod som fastställs i bilaga V, del C och bilaga VI, del B.

, utgående från den senaste tekniska utvecklingen och de senaste vetenskapliga rönen

Ändring 267

Ändring 267

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 30 – punkt 1

Artikel 30 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska övervaka ursprunget för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som används i unionen samt de konsekvenser som produktionen får på markanvändningen i unionen och i de viktigaste tredjeländer som tillhandahåller produkterna, inklusive konsekvenser som beror på förflyttning. Övervakningen ska grunda sig på medlemsstaternas integrerade nationella energi- och klimatplaner och motsvarande lägesrapporter som krävs i artiklarna 3, 15 och 18 i förordning [styrning], och på rapporter från relevanta tredjeländer och mellanstatliga organisationer samt på vetenskapliga studier och annan information av värde. Kommissionen ska också övervaka de förändringar av råvarupriser som är kopplade till användningen av biomassa för energiändamål och dithörande positiva och negativa effekter på livsmedelstryggheten. | 1.   Kommissionen ska övervaka ursprunget för biodrivmedel
  och
  flytande biobränslen, och biomassabränslen som används i unionen samt de konsekvenser som produktionen
  av förnybar energi från dessa och andra källor
  får på markanvändningen i unionen och i de viktigaste tredjeländer som tillhandahåller produkterna, inklusive konsekvenser som beror på förflyttning. Övervakningen ska grunda sig på medlemsstaternas integrerade nationella energi- och klimatplaner och motsvarande lägesrapporter som krävs i artiklarna 3, 15 och 18 i 
  Europaparlamentets och rådets
  förordning ... [
  om
  styrning
  en av energiunionen, 2016/0375(COD)
  ], och på rapporter från relevanta tredjeländer och mellanstatliga organisationer samt på vetenskapliga studier
  , satellitbaserade data
  och annan information av värde. Kommissionen ska också övervaka de förändringar av råvarupriser som är kopplade till användningen av biomassa för energiändamål och dithörande positiva och negativa effekter på livsmedelstryggheten
  och på konkurrerande materialanvändningar
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska övervaka ursprunget för biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som används i unionen samt de konsekvenser som produktionen får på markanvändningen i unionen och i de viktigaste tredjeländer som tillhandahåller produkterna, inklusive konsekvenser som beror på förflyttning. Övervakningen ska grunda sig på medlemsstaternas integrerade nationella energi- och klimatplaner och motsvarande lägesrapporter som krävs i artiklarna 3, 15 och 18 i förordning [styrning], och på rapporter från relevanta tredjeländer och mellanstatliga organisationer samt på vetenskapliga studier och annan information av värde. Kommissionen ska också övervaka de förändringar av råvarupriser som är kopplade till användningen av biomassa för energiändamål och dithörande positiva och negativa effekter på livsmedelstryggheten.

1.   Kommissionen ska övervaka ursprunget för biodrivmedel
  och
  flytande biobränslen, och biomassabränslen som används i unionen samt de konsekvenser som produktionen
  av förnybar energi från dessa och andra källor
  får på markanvändningen i unionen och i de viktigaste tredjeländer som tillhandahåller produkterna, inklusive konsekvenser som beror på förflyttning. Övervakningen ska grunda sig på medlemsstaternas integrerade nationella energi- och klimatplaner och motsvarande lägesrapporter som krävs i artiklarna 3, 15 och 18 i 
  Europaparlamentets och rådets
  förordning ... [
  om
  styrning
  en av energiunionen, 2016/0375(COD)
  ], och på rapporter från relevanta tredjeländer och mellanstatliga organisationer samt på vetenskapliga studier
  , satellitbaserade data
  och annan information av värde. Kommissionen ska också övervaka de förändringar av råvarupriser som är kopplade till användningen av biomassa för energiändamål och dithörande positiva och negativa effekter på livsmedelstryggheten
  och på konkurrerande materialanvändningar
  .

Ändring 268

Ändring 268

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 32 – punkt 2

Artikel 32 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 7.5, 7.6, 19.11, 19.14, 25.6 och 28.5 ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den 1 januari 2021. | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna
  7.3,
  7.5, 7.6, 19.11, 19.14, 25.6 och 28.5 ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den 1 januari 2021. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 7.5, 7.6, 19.11, 19.14, 25.6 och 28.5 ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den 1 januari 2021.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna
  7.3,
  7.5, 7.6, 19.11, 19.14, 25.6 och 28.5 ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med den 1 januari 2021.

Ändring 269

Ändring 269

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 32 – punkt 3 – stycke 1

Artikel 32 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 7.5, 7.6, 19.11, 19.14, 25.6 och 28.5 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. | Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 
  7.3,
  7.5, 7.6, 19.11, 19.14, 25.6 och 28.5 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 7.5, 7.6, 19.11, 19.14, 25.6 och 28.5 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

Europeiska unionens officiella tidning

Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 
  7.3,
  7.5, 7.6, 19.11, 19.14, 25.6 och 28.5 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

7.3,

Europeiska unionens officiella tidning

Ändring 270

Ändring 270

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga Ia (ny)

Bilaga Ia (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | Medlemsstaternas mål för 2030 ska vara summan av följande inslag, som vart och ett uttrycks i procentandelar: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

1.

Medlemsstaternas mål för 2030 ska vara summan av följande inslag, som vart och ett uttrycks i procentandelar:

| a) | Medlemsstaternas nationella bindande mål för 2020 enligt bilaga I. |
| --- | --- |

a)

a)

Medlemsstaternas nationella bindande mål för 2020 enligt bilaga I.

Medlemsstaternas nationella bindande mål för 2020 enligt bilaga I.

| b) | Ett schablonbidrag (”CFlat”). |
| --- | --- |

b)

b)

Ett schablonbidrag (”CFlat”).

Ett schablonbidrag (”CFlat

| c) | Ett bidrag baserat på BNP per capita (”CGDP”). |
| --- | --- |

c)

c)

Ett bidrag baserat på BNP per capita (”CGDP”).

Ett bidrag baserat på BNP per capita (”CGDP

| d) | Ett bidrag baserat på potentialen (”CPotential”). |
| --- | --- |

d)

d)

Ett bidrag baserat på potentialen (”CPotential”).

Ett bidrag baserat på potentialen (”CPotential

| e) | Ett bidrag av vilket medlemsstatens sammanlänkningsnivå framgår (”CInterco”). |
| --- | --- |

e)

e)

Ett bidrag av vilket medlemsstatens sammanlänkningsnivå framgår (”CInterco”).

Ett bidrag av vilket medlemsstatens sammanlänkningsnivå framgår (”CInterco

| 2. | CFlat ska vara lika stort för varje medlemsstat. Samtliga medlemsstaters CFlat ska tillsammans bidra med 30 % av skillnaden mellan unionens mål för 2030 respektive 2020. |
| --- | --- |

2.

2.

CFlat

Flat

| 3. | CGDP ska tilldelas varje medlemsstat utgående från ett index för BNP per capita jämfört med medelvärdet för unionen, varvid indexet för varje enskild medlemsstat ska uppgå till högst 150 % av medelvärdet för unionen. Samtliga medlemsstaters CGDP ska tillsammans bidra med 30 % av skillnaden mellan unionens mål för 2030 respektive 2020. |
| --- | --- |

3.

3.

CGDP

GDP

| 4. | CPotential ska tilldelas mellan medlemsstaterna utgående från skillnaden mellan dels en medlemsstats andel för förnybar energi 2030 enligt scenariet PRIMES EUCO3535, dels dess nationella bindande mål för 2020. Samtliga medlemsstaters CPotential ska tillsammans bidra med 30 % av skillnaden mellan unionens mål för 2030 respektive 2020. |
| --- | --- |

4.

4.

CPotential

Potential

| 5. | CInterco ska tilldelas varje medlemsstat utgående från ett index för elsammanlänkningar jämfört med medelvärdet för EU, varvid indexet för varje enskild medlemsstat ska uppgå till högst 150 % av medelvärdet för EU. Samtliga medlemsstaters CInterco ska tillsammans bidra med 10 % av skillnaden mellan unionens mål för 2030 respektive 2020. |
| --- | --- |

5.

5.

CInterco

Interco

Ändring 271

Ändring 271

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga V – del C – punkt 3 – led a – formel

Bilaga V – del C – punkt 3 – led a – formel

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| UTSLÄPPSMINSKNING = (E F(t) – E B /E F(t)) | UTSLÄPPSMINSKNING = (E F(t) – E B) /E F(t) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

UTSLÄPPSMINSKNING = (E F(t) – E B /E F(t))

F(t)

B

F(t)

UTSLÄPPSMINSKNING = (E F(t) – E B) /E F(t)

Ändring 272

Ändring 272

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga V – del C – punkt 15

Bilaga V – del C – punkt 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 15. | Minskade utsläpp genom avskiljning och ersättning av koldioxid, eccr
  , 
  ska vara direkt relaterade till produktionen av det biodrivmedel eller flytande biobränsle som de tillskrivs och
   ska begränsas till utsläpp som undviks genom avskiljning av koldioxid vars kol kommer från biomassa och som används
  i energi- eller transportsektorn
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

15.

Minskade utsläpp genom avskiljning och ersättning av koldioxid, eccr
  , 
  ska vara direkt relaterade till produktionen av det biodrivmedel eller flytande biobränsle som de tillskrivs och
   ska begränsas till utsläpp som undviks genom avskiljning av koldioxid vars kol kommer från biomassa och som används
  i energi- eller transportsektorn
  .

eccr

ska vara direkt relaterade till produktionen av det biodrivmedel eller flytande biobränsle som de tillskrivs och

i energi- eller transportsektorn

| 15. | Minskade utsläpp genom avskiljning och ersättning av koldioxid, eccr
  , ska begränsas till utsläpp som undviks genom avskiljning av koldioxid vars kol kommer från biomassa och som används
  för att ersätta koldioxid av fossilt ursprung i kommersiella produkter och tjänster
  . |
| --- | --- |

15.

Minskade utsläpp genom avskiljning och ersättning av koldioxid, eccr
  , ska begränsas till utsläpp som undviks genom avskiljning av koldioxid vars kol kommer från biomassa och som används
  för att ersätta koldioxid av fossilt ursprung i kommersiella produkter och tjänster
  .

eccr

för att ersätta koldioxid av fossilt ursprung i kommersiella produkter och tjänster

Ändring 319

Ändring 319

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga VI – del B – punkt 3 – led a – formel 1

Bilaga VI – del B – punkt 3 – led a – formel 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| UTSLÄPPSMINSKNING = (EF(t) – EB(t)/ EF(t)) | UTSLÄPPSMINSKNING = (EF(t) – EB(t))/ EF (t) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

UTSLÄPPSMINSKNING = (EF(t) – EB(t)/ EF(t))

UTSLÄPPSMINSKNING = (EF(t) – EB(t))/ EF (t)

Ändring 273

Ändring 273

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga VII – led 1 – stycke 2 – strecksats 1

Bilaga VII – led 1 – stycke 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Qanvändbar
  = uppskattad totalmängd användbar värme som avges från värmepumpar som uppfyller de kriterier som anges i artikel 7.4 , tillämpat enligt följande: Endast värmepumpar för vilka SPF > 1,15 * 1/η ska beaktas, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Qanvändbar
  = uppskattad totalmängd användbar värme som avges från värmepumpar som uppfyller de kriterier som anges i artikel 7.4 , tillämpat enligt följande: Endast värmepumpar för vilka SPF > 1,15 * 1/η ska beaktas,

Qanvändbar

SPF > 1,15 * 1/η

| — | Qanvändbar
  = uppskattad totalmängd användbar värme som avges från värmepumpar
  för produktion av värme och kyla
  som uppfyller de kriterier som anges i artikel 7.4 , tillämpat enligt följande: Endast värmepumpar för vilka SPF > 1,15 * 1/η ska beaktas, |
| --- | --- |

—

Qanvändbar
  = uppskattad totalmängd användbar värme som avges från värmepumpar
  för produktion av värme och kyla
  som uppfyller de kriterier som anges i artikel 7.4 , tillämpat enligt följande: Endast värmepumpar för vilka SPF > 1,15 * 1/η ska beaktas,

Qanvändbar

för produktion av värme och kyla

SPF > 1,15 * 1/η

Ändring 274

Ändring 274

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga IX – del A – led b

Bilaga IX – del A – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Biomassafraktioner av blandat kommunalt avfall, men inte sådant källsorterat hushållsavfall som omfattas av återvinningsmålen enligt artikel 11.2 a i direktiv 2008/98/EG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

b)

Biomassafraktioner av blandat kommunalt avfall, men inte sådant källsorterat hushållsavfall som omfattas av återvinningsmålen enligt artikel 11.2 a i direktiv 2008/98/EG.

Biomassafraktioner av blandat kommunalt avfall, men inte sådant källsorterat hushållsavfall som omfattas av återvinningsmålen enligt artikel 11.2 a i direktiv 2008/98/EG.

utgår

utgår

Ändring 284 och 311

Ändring 284 och 311

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga IX – del B – led c

Bilaga IX – del B – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Melass som produceras som en biprodukt från raffinering av sockerrör eller sockerbetor, under förutsättning att bästa industristandarder för utvinning av socker har respekterats. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

c)

Melass som produceras som en biprodukt från raffinering av sockerrör eller sockerbetor, under förutsättning att bästa industristandarder för utvinning av socker har respekterats.

Melass som produceras som en biprodukt från raffinering av sockerrör eller sockerbetor, under förutsättning att bästa industristandarder för utvinning av socker har respekterats.

utgår

utgår

Ändring 312

Ändring 312

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga X – del A

Bilaga X – del A

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Del A: [...] | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Del A: [...]

Del A: [...]

utgår

utgår

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0392/2017).

1

(12)  
  En klimat- och energipolitisk ram för perioden 2020–2030 (COM(2014) 15 final).

12

En klimat- och energipolitisk ram för perioden 2020–2030 (COM(2014) 15 final).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

17

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

17

(18)  EUT L 198, 20.7.2006, s. 18.

18

(18)  EUT L 198, 20.7.2006, s. 18.

18

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

21

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

21

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

---

| 19.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 458/341 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 458/341

---

P8_TA(2018)0010

Energieffektivitet ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 17 januari 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 458/16)

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1) | Dämpad efterfrågan på energi är en av de fem dimensionerna i strategin för energiunionen som antogs den 25 februari 2015. Att förbättra energieffektiviteten kommer att gynna miljön, minska utsläppen av växthusgaser, förbättra försörjningstryggheten genom att minska beroendet av energiimport från länder utanför unionen, sänka energikostnaderna för hushåll och företag, bidra till att lindra energifattigdomen och leda till ökad sysselsättning och ekonomisk verksamhet i hela ekonomin. Detta är i linje med unionens åtaganden inom ramen för energiunionen och med den globala klimatagenda som upprättats genom
  Parisavtalet från december 2015 mellan
  parterna i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar. |

Kommissionens förslag

Ändring

1)

Dämpad efterfrågan på energi är en av de fem dimensionerna i strategin för energiunionen som antogs den 25 februari 2015. Att förbättra energieffektiviteten kommer att gynna miljön, minska utsläppen av växthusgaser, förbättra försörjningstryggheten genom att minska beroendet av energiimport från länder utanför unionen, sänka energikostnaderna för hushåll och företag, bidra till att lindra energifattigdomen och leda till ökad sysselsättning och ekonomisk verksamhet i hela ekonomin. Detta är i linje med unionens åtaganden inom ramen för energiunionen och med den globala klimatagenda som upprättats genom
  Parisavtalet från december 2015 mellan
  parterna i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar.

| (1) | Dämpad efterfrågan på energi är en av de fem dimensionerna i strategin för energiunionen som antogs den 25 februari 2015. Att förbättra energieffektiviteten
  i hela energikedjan, inbegripet produktionen, överföringen, distributionen och slutanvändningen av energi
  kommer att gynna miljön,
  förbättra luftkvaliteten och folkhälsan,
  minska utsläppen av växthusgaser, förbättra försörjningstryggheten genom att minska beroendet av energiimport från länder utanför unionen, sänka energikostnaderna för hushåll och företag, bidra till att lindra energifattigdomen och leda till ökad
  konkurrenskraft,
  sysselsättning och ekonomisk verksamhet i hela ekonomin
  och därmed förbättra medborgarnas livskvalitet
  . Detta är i linje med unionens åtaganden inom ramen för energiunionen och med den globala klimatagenda som upprättats genom
  konferensen för
  parterna i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar
  (COP21), som hölls i Paris i december 2015 (nedan kallat Parisavtalet), med åtagande att hålla ökningen av den globala medeltemperaturen långt under 2 oC i förhållande till de förindustriella nivåerna och att fortsätta ansträngningarna att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC
  . |
| --- | --- |

(1)

Dämpad efterfrågan på energi är en av de fem dimensionerna i strategin för energiunionen som antogs den 25 februari 2015. Att förbättra energieffektiviteten
  i hela energikedjan, inbegripet produktionen, överföringen, distributionen och slutanvändningen av energi
  kommer att gynna miljön,
  förbättra luftkvaliteten och folkhälsan,
  minska utsläppen av växthusgaser, förbättra försörjningstryggheten genom att minska beroendet av energiimport från länder utanför unionen, sänka energikostnaderna för hushåll och företag, bidra till att lindra energifattigdomen och leda till ökad
  konkurrenskraft,
  sysselsättning och ekonomisk verksamhet i hela ekonomin
  och därmed förbättra medborgarnas livskvalitet
  . Detta är i linje med unionens åtaganden inom ramen för energiunionen och med den globala klimatagenda som upprättats genom
  konferensen för
  parterna i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar
  (COP21), som hölls i Paris i december 2015 (nedan kallat Parisavtalet), med åtagande att hålla ökningen av den globala medeltemperaturen långt under 2 oC i förhållande till de förindustriella nivåerna och att fortsätta ansträngningarna att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC
  .

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (9) är ett steg i riktning mot energiunionen, enligt vilken energieffektivitet bör behandlas som en energikälla i sig. Principen ”energieffektivitet först” bör beaktas när nya regler fastställs för försörjningssidan och andra politikområden. Kommissionen bör
  säkerställa att
  energieffektivitet och efterfrågeflexibilitet
  kan konkurrera på lika villkor med produktionskapaciteten
  . Energieffektivitet behöver övervägas inför varje beslut om planering och finansiering
  som är relevant
  för energisystem.
  Förbättringar av
  energieffektiviteten behöver förverkligas så fort detta är mer kostnadseffektivt än motsvarande lösningar på försörjningssidan. Detta bör bidra till möjligheten att utnyttja de många fördelarna med energieffektivitet
  för
  samhället i Europa
  , särskilt för dess medborgare och företag
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

2)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (9) är ett steg i riktning mot energiunionen, enligt vilken energieffektivitet bör behandlas som en energikälla i sig. Principen ”energieffektivitet först” bör beaktas när nya regler fastställs för försörjningssidan och andra politikområden. Kommissionen bör
  säkerställa att
  energieffektivitet och efterfrågeflexibilitet
  kan konkurrera på lika villkor med produktionskapaciteten
  . Energieffektivitet behöver övervägas inför varje beslut om planering och finansiering
  som är relevant
  för energisystem.
  Förbättringar av
  energieffektiviteten behöver förverkligas så fort detta är mer kostnadseffektivt än motsvarande lösningar på försörjningssidan. Detta bör bidra till möjligheten att utnyttja de många fördelarna med energieffektivitet
  för
  samhället i Europa
  , särskilt för dess medborgare och företag
  .

| (2) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (9) är ett steg i riktning mot energiunionen, enligt vilken energieffektivitet bör behandlas som en energikälla i sig. Principen ”energieffektivitet först” bör beaktas när nya regler fastställs för försörjningssidan och andra politikområden. Kommissionen bör
  prioritera
  energieffektivitet och efterfrågeflexibilitet
  framför ökad produktionskapacitet
  . Energieffektivitet behöver övervägas inför varje beslut om planering och finansiering för energisystem.
  Investeringar som förbättrar
  energieffektiviteten
  vid slutanvändning av energi
  behöver förverkligas så fort detta är mer kostnadseffektivt än motsvarande lösningar på försörjningssidan. Detta bör bidra till möjligheten att utnyttja de många fördelarna med
  ökad
  energieffektivitet
  inom alla led av energikedjan, och därmed öka välståndet i
  samhället i Europa.
  För att utnyttja den fulla potentialen hos dessa fördelar, och för att framgångsrikt kunna genomföra de planerade åtgärderna, bör kommissionen och medlemsstaterna samarbeta med lokala och regionala myndigheter, städer, företag och medborgare i hela Europa för att ökningen av energieffektiviteten som ett resultat av tekniska, beteendemässiga och ekonomiska förändringar ska gå hand i hand med ökad ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

(2)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU (9) är ett steg i riktning mot energiunionen, enligt vilken energieffektivitet bör behandlas som en energikälla i sig. Principen ”energieffektivitet först” bör beaktas när nya regler fastställs för försörjningssidan och andra politikområden. Kommissionen bör
  prioritera
  energieffektivitet och efterfrågeflexibilitet
  framför ökad produktionskapacitet
  . Energieffektivitet behöver övervägas inför varje beslut om planering och finansiering för energisystem.
  Investeringar som förbättrar
  energieffektiviteten
  vid slutanvändning av energi
  behöver förverkligas så fort detta är mer kostnadseffektivt än motsvarande lösningar på försörjningssidan. Detta bör bidra till möjligheten att utnyttja de många fördelarna med
  ökad
  energieffektivitet
  inom alla led av energikedjan, och därmed öka välståndet i
  samhället i Europa.
  För att utnyttja den fulla potentialen hos dessa fördelar, och för att framgångsrikt kunna genomföra de planerade åtgärderna, bör kommissionen och medlemsstaterna samarbeta med lokala och regionala myndigheter, städer, företag och medborgare i hela Europa för att ökningen av energieffektiviteten som ett resultat av tekniska, beteendemässiga och ekonomiska förändringar ska gå hand i hand med ökad ekonomisk tillväxt.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | I samband med alla former av primärenergi (icke-förnybar och förnybar) bör man beakta de ytterligare energiinsatser som behövs både för att utvinna energin, och för att anlägga, driva och avveckla kraftverk, samt för att bemästra åtföljande miljöhot. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

I samband med alla former av primärenergi (icke-förnybar och förnybar) bör man beakta de ytterligare energiinsatser som behövs både för att utvinna energin, och för att anlägga, driva och avveckla kraftverk, samt för att bemästra åtföljande miljöhot.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 2b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2b) | Medlemsstaternas åtgärder bör stödjas med välplanerade och effektiva finansieringsinstrument från unionens sida, såsom de europeiska struktur- och investeringsfonderna, Europeiska fonden för strategiska investeringar och Europeiska investeringsbanken, som bör stödja energieffektivitetsinvesteringar i alla led i energikedjan och använda en heltäckande lönsamhetsanalys med hjälp av en modell för differentierat diskonto. Ekonomiskt stöd bör fokusera på kostnadseffektiva metoder för att öka energieffektiviteten, vilket skulle leda till lägre energiförbrukning. För att uppnå ambitiösa energieffektivitetsmål är det nödvändigt att undanröja hinder, såsom i Eurostats klargörande nyligen om hur man registrerar energiprestandakontrakt i nationalräkenskaper för att göra det lättare att investera i energieffektivitetsåtgärder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2b)

Medlemsstaternas åtgärder bör stödjas med välplanerade och effektiva finansieringsinstrument från unionens sida, såsom de europeiska struktur- och investeringsfonderna, Europeiska fonden för strategiska investeringar och Europeiska investeringsbanken, som bör stödja energieffektivitetsinvesteringar i alla led i energikedjan och använda en heltäckande lönsamhetsanalys med hjälp av en modell för differentierat diskonto. Ekonomiskt stöd bör fokusera på kostnadseffektiva metoder för att öka energieffektiviteten, vilket skulle leda till lägre energiförbrukning. För att uppnå ambitiösa energieffektivitetsmål är det nödvändigt att undanröja hinder, såsom i Eurostats klargörande nyligen om hur man registrerar energiprestandakontrakt i nationalräkenskaper för att göra det lättare att investera i energieffektivitetsåtgärder.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3) | Europeiska rådet
  fastställde
  i oktober 2014 ett energieffektivitetsmål på 27 % för 2030, med en översyn senast 2020 ”med siktet inställt på en unionsnivå på 30 %”. I december 2015 uppmanade Europaparlamentet kommissionen att även utvärdera genomförbarheten av ett energieffektivitetsmål på 40 % för samma tidsperiod. Det är därför lämpligt att se över och ändra direktivet för att anpassa det till perspektivet mot 2030. |

Kommissionens förslag

Ändring

3)

Europeiska rådet
  fastställde
  i oktober 2014 ett energieffektivitetsmål på 27 % för 2030, med en översyn senast 2020 ”med siktet inställt på en unionsnivå på 30 %”. I december 2015 uppmanade Europaparlamentet kommissionen att även utvärdera genomförbarheten av ett energieffektivitetsmål på 40 % för samma tidsperiod. Det är därför lämpligt att se över och ändra direktivet för att anpassa det till perspektivet mot 2030.

| (3) | Europeiska rådet
  stödde
  i oktober 2014 ett energieffektivitetsmål på 27 % för 2030, med en översyn senast 2020 ”med siktet inställt på en unionsnivå på 30 %”. I december 2015 uppmanade Europaparlamentet kommissionen att även utvärdera genomförbarheten av ett energieffektivitetsmål på 40 % för samma tidsperiod. Det är därför lämpligt att se över och ändra direktivet för att anpassa det till perspektivet mot 2030. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska rådet
  stödde
  i oktober 2014 ett energieffektivitetsmål på 27 % för 2030, med en översyn senast 2020 ”med siktet inställt på en unionsnivå på 30 %”. I december 2015 uppmanade Europaparlamentet kommissionen att även utvärdera genomförbarheten av ett energieffektivitetsmål på 40 % för samma tidsperiod. Det är därför lämpligt att se över och ändra direktivet för att anpassa det till perspektivet mot 2030.

Ändring 102

Förslag till direktiv

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Det finns inga bindande mål på nationell nivå med perspektiv mot 2030. Det bör tydligt anges, i form av ett
  bindande
  mål på 30 %, att unionen måste uppnå sina energieffektivitetsmål på EU-nivå, uttryckta i primär- och slutlig energianvändning, år 2020 och 2030. Detta klargörande på EU-nivå bör inte begränsa medlemsstaterna eftersom deras frihet behålls så att de kan fastställa sina nationella bidrag baserade på antingen primär- eller slutlig energianvändning, primär- eller slutlig energibesparing eller energiintensitet. Medlemsstaterna bör fastställa sina nationella vägledande energieffektivitetsbidrag med hänsyn till att unionens energianvändning 2030 får vara högst 1 321 Mtoe primärenergi och högst 987 Mtoe slutlig energi. Detta betyder att användningen av primärenergi i unionen bör minska med 23 % och att användningen av slutlig energi i unionen bör minska med 17 %, båda i jämförelse med nivåerna för 2005. En regelbunden utvärdering av framstegen i riktning mot att uppnå unionsmålet för 2030 är nödvändig, och ingår i lagstiftningsförslaget om styrningen av energiunionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Det finns inga bindande mål på nationell nivå med perspektiv mot 2030. Det bör tydligt anges, i form av ett
  bindande
  mål på 30 %, att unionen måste uppnå sina energieffektivitetsmål på EU-nivå, uttryckta i primär- och slutlig energianvändning, år 2020 och 2030. Detta klargörande på EU-nivå bör inte begränsa medlemsstaterna eftersom deras frihet behålls så att de kan fastställa sina nationella bidrag baserade på antingen primär- eller slutlig energianvändning, primär- eller slutlig energibesparing eller energiintensitet. Medlemsstaterna bör fastställa sina nationella vägledande energieffektivitetsbidrag med hänsyn till att unionens energianvändning 2030 får vara högst 1 321 Mtoe primärenergi och högst 987 Mtoe slutlig energi. Detta betyder att användningen av primärenergi i unionen bör minska med 23 % och att användningen av slutlig energi i unionen bör minska med 17 %, båda i jämförelse med nivåerna för 2005. En regelbunden utvärdering av framstegen i riktning mot att uppnå unionsmålet för 2030 är nödvändig, och ingår i lagstiftningsförslaget om styrningen av energiunionen.

| (4) | Det finns inga bindande mål på nationell nivå med perspektiv mot 2030. Det bör tydligt anges, i form av ett
  vägledande
  mål på 30 %, att unionen måste uppnå sina energieffektivitetsmål på EU-nivå, uttryckta i primär- och slutlig energianvändning, år 2020 och 2030. Detta klargörande på EU-nivå bör inte begränsa medlemsstaterna eftersom deras frihet behålls så att de kan fastställa sina nationella bidrag baserade på antingen primär- eller slutlig energianvändning, primär- eller slutlig energibesparing eller energiintensitet. Medlemsstaterna bör fastställa sina nationella vägledande energieffektivitetsbidrag med hänsyn till att unionens energianvändning 2030 får vara högst 1 321 Mtoe primärenergi och högst 987 Mtoe slutlig energi. Detta betyder att användningen av primärenergi i unionen bör minska med 23 % och att användningen av slutlig energi i unionen bör minska med 17 %, båda i jämförelse med nivåerna för 2005. En regelbunden utvärdering av framstegen i riktning mot att uppnå unionsmålet för 2030 är nödvändig, och ingår i lagstiftningsförslaget om styrningen av energiunionen. |
| --- | --- |

(4)

Det finns inga bindande mål på nationell nivå med perspektiv mot 2030. Det bör tydligt anges, i form av ett
  vägledande
  mål på 30 %, att unionen måste uppnå sina energieffektivitetsmål på EU-nivå, uttryckta i primär- och slutlig energianvändning, år 2020 och 2030. Detta klargörande på EU-nivå bör inte begränsa medlemsstaterna eftersom deras frihet behålls så att de kan fastställa sina nationella bidrag baserade på antingen primär- eller slutlig energianvändning, primär- eller slutlig energibesparing eller energiintensitet. Medlemsstaterna bör fastställa sina nationella vägledande energieffektivitetsbidrag med hänsyn till att unionens energianvändning 2030 får vara högst 1 321 Mtoe primärenergi och högst 987 Mtoe slutlig energi. Detta betyder att användningen av primärenergi i unionen bör minska med 23 % och att användningen av slutlig energi i unionen bör minska med 17 %, båda i jämförelse med nivåerna för 2005. En regelbunden utvärdering av framstegen i riktning mot att uppnå unionsmålet för 2030 är nödvändig, och ingår i lagstiftningsförslaget om styrningen av energiunionen.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | När de nationella energieffektivitetsmålen fastställs måste principen om jämlikhet mellan medlemsstaterna följas. Energi är en basförnödenhet för människor, och därför finns ofrånkomliga miniminivåer för energiförbrukningen. Tillräcklig hänsyn måste tas till detta när de nationella målen fastställs. Allmänt sett bör länder med lägre energiförbrukning per capita än medelvärdet inom EU ges en större flexibilitet när de fastställer sina mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

När de nationella energieffektivitetsmålen fastställs måste principen om jämlikhet mellan medlemsstaterna följas. Energi är en basförnödenhet för människor, och därför finns ofrånkomliga miniminivåer för energiförbrukningen. Tillräcklig hänsyn måste tas till detta när de nationella målen fastställs. Allmänt sett bör länder med lägre energiförbrukning per capita än medelvärdet inom EU ges en större flexibilitet när de fastställer sina mål.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 4b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4b) | Effektiviteten i energisystemens funktion påverkas vid varje givet tillfälle av om det går att obehindrat och flexibelt mata in i näten energi från olika samverkande energikällor med olika lång uppkörningstid. Med hjälp av bättre energieffektivitet går det bättre att använda förnybara energikällor såsom vindkraft, jämsides med gasturbiner, så att man inte överbelastar de nät som används av traditionella storproducenter av energi, som har anläggningar med långa uppkörningstider. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4b)

Effektiviteten i energisystemens funktion påverkas vid varje givet tillfälle av om det går att obehindrat och flexibelt mata in i näten energi från olika samverkande energikällor med olika lång uppkörningstid. Med hjälp av bättre energieffektivitet går det bättre att använda förnybara energikällor såsom vindkraft, jämsides med gasturbiner, så att man inte överbelastar de nät som används av traditionella storproducenter av energi, som har anläggningar med långa uppkörningstider.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 4c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4c) | Kommissionen och medlemsstaterna behöver säkerställa att minskningen av energiförbrukningen är resultatet av en ökad energieffektivitet och inte av makroekonomiska omständigheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4c)

Kommissionen och medlemsstaterna behöver säkerställa att minskningen av energiförbrukningen är resultatet av en ökad energieffektivitet och inte av makroekonomiska omständigheter.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 4d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4d) | Medlemsstaterna bör identifiera kostnadseffektiv energieffektivitetspotential genom en separat bottom-up-beräkning för var och en av sektorerna, eftersom dessa är beroende av sin energimix, ekonomiska struktur och takt i fråga om ekonomisk utveckling. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4d)

Medlemsstaterna bör identifiera kostnadseffektiv energieffektivitetspotential genom en separat bottom-up-beräkning för var och en av sektorerna, eftersom dessa är beroende av sin energimix, ekonomiska struktur och takt i fråga om ekonomisk utveckling.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5) | Medlemsstaternas skyldighet att upprätta långsiktiga strategier för att
  få till stånd investeringar i
  renovering av det nationella byggnadsbeståndet och anmäla dem till kommissionen bör tas bort från direktiv 2012/27/EU och läggas till Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU (10) där det passar ihop med långsiktiga planer för nära-nollenergibyggnader och minskning av koldioxidutsläpp från byggnader. |

Kommissionens förslag

Ändring

5)

Medlemsstaternas skyldighet att upprätta långsiktiga strategier för att
  få till stånd investeringar i
  renovering av det nationella byggnadsbeståndet och anmäla dem till kommissionen bör tas bort från direktiv 2012/27/EU och läggas till Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU (10) där det passar ihop med långsiktiga planer för nära-nollenergibyggnader och minskning av koldioxidutsläpp från byggnader.

| (5) | Medlemsstaternas skyldighet att upprätta långsiktiga strategier för
  att främja
  renovering av det nationella byggnadsbeståndet och anmäla dem till kommissionen bör tas bort från direktiv 2012/27/EU och läggas till Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU (10) där det passar ihop med långsiktiga planer för nära-nollenergibyggnader och minskning av koldioxidutsläpp från byggnader. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaternas skyldighet att upprätta långsiktiga strategier för
  att främja
  renovering av det nationella byggnadsbeståndet och anmäla dem till kommissionen bör tas bort från direktiv 2012/27/EU och läggas till Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU (10) där det passar ihop med långsiktiga planer för nära-nollenergibyggnader och minskning av koldioxidutsläpp från byggnader.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6) | Med tanke på ramen för klimat- och energipolitiken för 2030 bör energisparplikten förlängas bortom 2020. En förlängning av åtagandeperioden bortom 2020 skulle skapa ökad stabilitet för investerare och därmed uppmuntra till långsiktiga investeringar och långsiktiga energieffektivitetsåtgärder, såsom renovering av byggnader. |

Kommissionens förslag

Ändring

6)

Med tanke på ramen för klimat- och energipolitiken för 2030 bör energisparplikten förlängas bortom 2020. En förlängning av åtagandeperioden bortom 2020 skulle skapa ökad stabilitet för investerare och därmed uppmuntra till långsiktiga investeringar och långsiktiga energieffektivitetsåtgärder, såsom renovering av byggnader.

| (6) | Med tanke på ramen för klimat- och energipolitiken för 2030 bör energisparplikten förlängas bortom 2020. En förlängning av åtagandeperioden bortom 2020 skulle skapa ökad stabilitet för investerare och därmed uppmuntra till långsiktiga investeringar och långsiktiga energieffektivitetsåtgärder, såsom
  genomgripande
  renovering av byggnader
  med det långsiktiga målet att uppnå ett bestånd av nära-nollenergibyggnader
  .
  Energisparplikten har varit av central betydelse när det gäller att skapa lokal tillväxt och lokala arbetstillfällen, och denna bör behållas i syfte att säkerställa att EU kan uppnå sina energi- och klimatmål genom att skapa ytterligare möjligheter och minska beroendet av energiförbrukning för tillväxt. Samarbete med den privata sektorn är viktigt för att bedöma under vilka förhållanden som privata investeringar för energieffektivitetsprojekt kan frigöras, och för att utveckla nya intäktsmodeller för innovation på energieffektivitetsområdet. |
| --- | --- |

(6)

Med tanke på ramen för klimat- och energipolitiken för 2030 bör energisparplikten förlängas bortom 2020. En förlängning av åtagandeperioden bortom 2020 skulle skapa ökad stabilitet för investerare och därmed uppmuntra till långsiktiga investeringar och långsiktiga energieffektivitetsåtgärder, såsom
  genomgripande
  renovering av byggnader
  med det långsiktiga målet att uppnå ett bestånd av nära-nollenergibyggnader
  .
  Energisparplikten har varit av central betydelse när det gäller att skapa lokal tillväxt och lokala arbetstillfällen, och denna bör behållas i syfte att säkerställa att EU kan uppnå sina energi- och klimatmål genom att skapa ytterligare möjligheter och minska beroendet av energiförbrukning för tillväxt. Samarbete med den privata sektorn är viktigt för att bedöma under vilka förhållanden som privata investeringar för energieffektivitetsprojekt kan frigöras, och för att utveckla nya intäktsmodeller för innovation på energieffektivitetsområdet.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Energieffektivitetsförbättringar har också en positiv effekt på luftkvaliteten, eftersom mer energieffektiva byggnader minskar behovet av bränsle för uppvärmning, särskilt också fast bränsle för uppvärmning. Energieffektivitetsåtgärderna bidrar därför till att förbättra luftkvaliteten inomhus och utomhus och hjälper till att på ett kostnadseffektivt sätt uppnå målen i EU:s luftkvalitetpolitik, särskilt såsom den fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284

   (1a)

  . Ett minskat energibehov i byggnader bör betraktas som en del av luftkvalitetspolitiken i allmänhet, särskilt i medlemsstater där det är svårt att uppnå unionens utsläppsgränser för luftföroreningar och energieffektivitet kan bidra till att uppnå dessa mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

Energieffektivitetsförbättringar har också en positiv effekt på luftkvaliteten, eftersom mer energieffektiva byggnader minskar behovet av bränsle för uppvärmning, särskilt också fast bränsle för uppvärmning. Energieffektivitetsåtgärderna bidrar därför till att förbättra luftkvaliteten inomhus och utomhus och hjälper till att på ett kostnadseffektivt sätt uppnå målen i EU:s luftkvalitetpolitik, särskilt såsom den fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284

   (1a)

  . Ett minskat energibehov i byggnader bör betraktas som en del av luftkvalitetspolitiken i allmänhet, särskilt i medlemsstater där det är svårt att uppnå unionens utsläppsgränser för luftföroreningar och energieffektivitet kan bidra till att uppnå dessa mål.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7) | Medlemsstaterna är skyldiga att uppnå ett kumulativt krav på energibesparingar vid slutanvändning för hela pliktperioden som motsvarar de ”nya” besparingarna på 1,5  %
  av den årliga energiförsäljningen
  . Detta krav kan uppfyllas genom
  att nya
  politiska åtgärder
  som antas under den nya pliktperioden från den 1 januari 2021 till den 31 december 2030 eller av nya enskilda åtgärder till följd av politiska åtgärder som antagits före eller under den föregående perioden, men för vilka de
  enskilda åtgärder som
  leder till
  energibesparingar
  faktiskt införs under den nya perioden
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

7)

Medlemsstaterna är skyldiga att uppnå ett kumulativt krav på energibesparingar vid slutanvändning för hela pliktperioden som motsvarar de ”nya” besparingarna på 1,5  %
  av den årliga energiförsäljningen
  . Detta krav kan uppfyllas genom
  att nya
  politiska åtgärder
  som antas under den nya pliktperioden från den 1 januari 2021 till den 31 december 2030 eller av nya enskilda åtgärder till följd av politiska åtgärder som antagits före eller under den föregående perioden, men för vilka de
  enskilda åtgärder som
  leder till
  energibesparingar
  faktiskt införs under den nya perioden
  .

| (7) | Medlemsstaterna är skyldiga att uppnå ett kumulativt krav på energibesparingar vid slutanvändning för hela pliktperioden som motsvarar de ”nya” besparingarna på
  minst
  1,5  %. Detta krav kan uppfyllas genom
  energibesparingar som följer av
  politiska åtgärder
  , förutsatt att det kan visas att dessa åtgärder leder till
  enskilda åtgärder som
  ger verifierbara
  energibesparingar
  efter 2020
  .
  Besparingar som görs under respektive period bör kumulativt bygga vidare på de besparingar som uppnåtts under tidigare period(er). |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterna är skyldiga att uppnå ett kumulativt krav på energibesparingar vid slutanvändning för hela pliktperioden som motsvarar de ”nya” besparingarna på
  minst
  1,5  %. Detta krav kan uppfyllas genom
  energibesparingar som följer av
  politiska åtgärder
  , förutsatt att det kan visas att dessa åtgärder leder till
  enskilda åtgärder som
  ger verifierbara
  energibesparingar
  efter 2020
  .
  Besparingar som görs under respektive period bör kumulativt bygga vidare på de besparingar som uppnåtts under tidigare period(er).

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9) | Nya
  besparingar
  bör gå utöver den vanliga verksamheten så att besparingar som skulle ha inträffat under alla omständigheter inte kan åberopas. För att beräkna effekten av de införda åtgärderna får endast nettobesparingar räknas, uppmätta som förändringar av energianvändningen som är direkt hänförliga till energieffektivitetsåtgärden i fråga. För att beräkna nettobesparingar bör medlemsstaterna upprätta ett referensscenario för hur situationen skulle utvecklas utan de politiska åtgärderna i fråga. De politiska åtgärderna bör utvärderas mot detta fastställda referensscenario. Medlemsstaterna bör ta hänsyn till att andra politiska åtgärder kan vidtas inom samma tidsram och att även dessa kan ha en inverkan på energibesparingar, så att inte alla förändringar som observerats sedan införandet av den politiska åtgärd som ska utvärderas kan hänföras endast till denna åtgärd. För att säkerställa att kravet på väsentlighet uppfylls bör åtgärderna från förpliktade, deltagande eller bemyndigade parter faktiskt bidra till att de åberopade besparingarna uppnås. |

Kommissionens förslag

Ändring

9)

Nya
  besparingar
  bör gå utöver den vanliga verksamheten så att besparingar som skulle ha inträffat under alla omständigheter inte kan åberopas. För att beräkna effekten av de införda åtgärderna får endast nettobesparingar räknas, uppmätta som förändringar av energianvändningen som är direkt hänförliga till energieffektivitetsåtgärden i fråga. För att beräkna nettobesparingar bör medlemsstaterna upprätta ett referensscenario för hur situationen skulle utvecklas utan de politiska åtgärderna i fråga. De politiska åtgärderna bör utvärderas mot detta fastställda referensscenario. Medlemsstaterna bör ta hänsyn till att andra politiska åtgärder kan vidtas inom samma tidsram och att även dessa kan ha en inverkan på energibesparingar, så att inte alla förändringar som observerats sedan införandet av den politiska åtgärd som ska utvärderas kan hänföras endast till denna åtgärd. För att säkerställa att kravet på väsentlighet uppfylls bör åtgärderna från förpliktade, deltagande eller bemyndigade parter faktiskt bidra till att de åberopade besparingarna uppnås.

| (9) | Nya
  energibesparingar
  bör gå utöver den vanliga verksamheten så att besparingar som skulle ha inträffat under alla omständigheter inte kan åberopas. För att beräkna effekten av de införda åtgärderna får endast nettobesparingar räknas, uppmätta som förändringar av energianvändningen som är direkt hänförliga till energieffektivitetsåtgärden i fråga. För att beräkna nettobesparingar bör medlemsstaterna upprätta ett referensscenario för hur situationen skulle utvecklas utan de politiska åtgärderna i fråga. De politiska åtgärderna bör utvärderas mot detta fastställda referensscenario. Medlemsstaterna bör ta hänsyn till att andra politiska åtgärder kan vidtas inom samma tidsram och att även dessa kan ha en inverkan på energibesparingar, så att inte alla förändringar som observerats sedan införandet av den politiska åtgärd som ska utvärderas kan hänföras endast till denna åtgärd. För att säkerställa att kravet på väsentlighet uppfylls bör åtgärderna från förpliktade, deltagande eller bemyndigade parter faktiskt bidra till att de åberopade besparingarna uppnås. |
| --- | --- |

(9)

Nya
  energibesparingar
  bör gå utöver den vanliga verksamheten så att besparingar som skulle ha inträffat under alla omständigheter inte kan åberopas. För att beräkna effekten av de införda åtgärderna får endast nettobesparingar räknas, uppmätta som förändringar av energianvändningen som är direkt hänförliga till energieffektivitetsåtgärden i fråga. För att beräkna nettobesparingar bör medlemsstaterna upprätta ett referensscenario för hur situationen skulle utvecklas utan de politiska åtgärderna i fråga. De politiska åtgärderna bör utvärderas mot detta fastställda referensscenario. Medlemsstaterna bör ta hänsyn till att andra politiska åtgärder kan vidtas inom samma tidsram och att även dessa kan ha en inverkan på energibesparingar, så att inte alla förändringar som observerats sedan införandet av den politiska åtgärd som ska utvärderas kan hänföras endast till denna åtgärd. För att säkerställa att kravet på väsentlighet uppfylls bör åtgärderna från förpliktade, deltagande eller bemyndigade parter faktiskt bidra till att de åberopade besparingarna uppnås.

Ändring 16

Förslag till direktiv

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Det är viktigt att alla steg i energikedjan inkluderas vid beräkning av besparingar, i syfte att öka potentialen för energibesparingar vid överföring och distribution av el. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

Det är viktigt att alla steg i energikedjan inkluderas vid beräkning av besparingar, i syfte att öka potentialen för energibesparingar vid överföring och distribution av el.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 10) | Energibesparingar till följd av tillämpningen av unionslagstiftning får inte åberopas såvida inte åtgärden i fråga går utöver det minimum som krävs enligt unionslagstiftningen i fråga, oavsett om detta sker genom fastställande av mer ambitiösa energieffektivitetskrav på nationell nivå eller genom åtgärdens inverkan.
  Samtidigt som det konstateras att
  renovering av byggnader är en väsentlig och långsiktig faktor för ökade energibesparingar
  är det
  nödvändigt att klargöra att alla besparingar till följd av åtgärder för att främja renovering av befintliga byggnader får åberopas om de utgör ett tillskott till utveckling som skulle ha skett i frånvaro av denna åtgärd, och om medlemsstaten visar att den förpliktade, deltagande eller bemyndigade parten faktiskt har bidragit till att de åberopade besparingarna uppnåtts genom åtgärden i fråga. |

Kommissionens förslag

Ändring

10)

Energibesparingar till följd av tillämpningen av unionslagstiftning får inte åberopas såvida inte åtgärden i fråga går utöver det minimum som krävs enligt unionslagstiftningen i fråga, oavsett om detta sker genom fastställande av mer ambitiösa energieffektivitetskrav på nationell nivå eller genom åtgärdens inverkan.
  Samtidigt som det konstateras att
  renovering av byggnader är en väsentlig och långsiktig faktor för ökade energibesparingar
  är det
  nödvändigt att klargöra att alla besparingar till följd av åtgärder för att främja renovering av befintliga byggnader får åberopas om de utgör ett tillskott till utveckling som skulle ha skett i frånvaro av denna åtgärd, och om medlemsstaten visar att den förpliktade, deltagande eller bemyndigade parten faktiskt har bidragit till att de åberopade besparingarna uppnåtts genom åtgärden i fråga.

| (10) | Energibesparingar till följd av tillämpningen av unionslagstiftning får inte åberopas såvida inte åtgärden i fråga går utöver det minimum som krävs enligt unionslagstiftningen i fråga, oavsett om detta sker genom fastställande av mer ambitiösa energieffektivitetskrav på nationell nivå eller genom åtgärdens inverkan.
  I byggnader finns en betydande potential för ytterligare ökad energieffektivitet, och
  renovering av byggnader är en väsentlig och långsiktig faktor
  med stordriftsfördelar
  för ökade energibesparingar
  . Det är därför
  nödvändigt att klargöra att alla besparingar till följd av åtgärder för att främja renovering av befintliga byggnader får åberopas om de utgör ett tillskott till utveckling som skulle ha skett i frånvaro av denna åtgärd, och om medlemsstaten visar att den förpliktade, deltagande eller bemyndigade parten faktiskt har bidragit till att de åberopade besparingarna uppnåtts genom åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(10)

Energibesparingar till följd av tillämpningen av unionslagstiftning får inte åberopas såvida inte åtgärden i fråga går utöver det minimum som krävs enligt unionslagstiftningen i fråga, oavsett om detta sker genom fastställande av mer ambitiösa energieffektivitetskrav på nationell nivå eller genom åtgärdens inverkan.
  I byggnader finns en betydande potential för ytterligare ökad energieffektivitet, och
  renovering av byggnader är en väsentlig och långsiktig faktor
  med stordriftsfördelar
  för ökade energibesparingar
  . Det är därför
  nödvändigt att klargöra att alla besparingar till följd av åtgärder för att främja renovering av befintliga byggnader får åberopas om de utgör ett tillskott till utveckling som skulle ha skett i frånvaro av denna åtgärd, och om medlemsstaten visar att den förpliktade, deltagande eller bemyndigade parten faktiskt har bidragit till att de åberopade besparingarna uppnåtts genom åtgärden i fråga.

Ändring 18

Förslag till direktiv

Skäl 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | Effektiv vattenförvaltning kan utgöra ett betydande bidrag till energibesparingar. Vatten- och avloppssektorn står för 3,5  % av elanvändningen i unionen

   (1a)

  . Dessutom förväntas efterfrågan på vatten att öka med 25 % fram till 2040, främst i stadsområden. Samtidigt står vattenläckor för 24 % av den totala vattenförbrukningen i EU, vilket leder till energi- och vattenförluster. Alla åtgärder som syftar till effektivare vattenförvaltning och minskad vattenanvändning kan därför bidra väsentligt till unionens energieffektivitetsmål

   (1b)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(10a)

Effektiv vattenförvaltning kan utgöra ett betydande bidrag till energibesparingar. Vatten- och avloppssektorn står för 3,5  % av elanvändningen i unionen

   (1a)

  . Dessutom förväntas efterfrågan på vatten att öka med 25 % fram till 2040, främst i stadsområden. Samtidigt står vattenläckor för 24 % av den totala vattenförbrukningen i EU, vilket leder till energi- och vattenförluster. Alla åtgärder som syftar till effektivare vattenförvaltning och minskad vattenanvändning kan därför bidra väsentligt till unionens energieffektivitetsmål

   (1b)

  .

Ändring 19

Förslag till direktiv

Skäl 10b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10b) | Denna granskning innefattar bestämmelser om att behandla energieffektivitet som en prioritering i samband med infrastrukturen och erkänna att den motsvarar den definition av begreppet infrastruktur som används av IMF och andra ekonomiska institutioner, och gör den till en utslagsgivande faktor för framtida beslut om investeringar i Europas energiinfrastruktur och ett prioriterat övervägande i samband med dem

   (1a)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(10b)

Denna granskning innefattar bestämmelser om att behandla energieffektivitet som en prioritering i samband med infrastrukturen och erkänna att den motsvarar den definition av begreppet infrastruktur som används av IMF och andra ekonomiska institutioner, och gör den till en utslagsgivande faktor för framtida beslut om investeringar i Europas energiinfrastruktur och ett prioriterat övervägande i samband med dem

   (1a)

  .

Ändring 20

Förslag till direktiv

Skäl 10c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10c) | Energisektorn är den största vattenkonsumenten i unionen, och står för 44 % av vattenanvändningen

   (1a)

  . Användning av smarta tekniker och processer för effektiv vattenförvaltning bär på en potential till betydande energibesparingar, samtidigt som företagens konkurrenskraft stärks. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10c)

Energisektorn är den största vattenkonsumenten i unionen, och står för 44 % av vattenanvändningen

   (1a)

  . Användning av smarta tekniker och processer för effektiv vattenförvaltning bär på en potential till betydande energibesparingar, samtidigt som företagens konkurrenskraft stärks.

Ändring 21

Förslag till direktiv

Skäl 10d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10d) | Vatten- och avloppssektorn kan också bidra till produktionen av förnybar energi och minskade leveranser av fossil energi. Exempelvis går det att producera energi på plats genom att återvinna energi ur slam från behandling av avloppsvatten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10d)

Vatten- och avloppssektorn kan också bidra till produktionen av förnybar energi och minskade leveranser av fossil energi. Exempelvis går det att producera energi på plats genom att återvinna energi ur slam från behandling av avloppsvatten.

Ändring 22

Förslag till direktiv

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 12) | Förbättringar av energieffektiviteten i byggnader bör
  särskilt
  gynna konsumenter som drabbats av energifattigdom. Medlemsstaterna kan redan kräva att de förpliktade parterna inkluderar sociala mål i energibesparande åtgärder i samband med energifattigdom, och denna möjlighet bör nu utvidgas till alternativa åtgärder och omvandlas till en skyldighet, samtidigt som medlemsstaterna får full flexibilitet vad gäller storlek, omfattning och innehåll för sådana åtgärder. I enlighet med artikel 9 i fördraget bör unionens politik för energieffektivitet vara inkluderande och därför
  också
  säkerställa tillgängligheten till energieffektivitetsåtgärder för energifattiga konsumenter. |

Kommissionens förslag

Ändring

12)

Förbättringar av energieffektiviteten i byggnader bör
  särskilt
  gynna konsumenter som drabbats av energifattigdom. Medlemsstaterna kan redan kräva att de förpliktade parterna inkluderar sociala mål i energibesparande åtgärder i samband med energifattigdom, och denna möjlighet bör nu utvidgas till alternativa åtgärder och omvandlas till en skyldighet, samtidigt som medlemsstaterna får full flexibilitet vad gäller storlek, omfattning och innehåll för sådana åtgärder. I enlighet med artikel 9 i fördraget bör unionens politik för energieffektivitet vara inkluderande och därför
  också
  säkerställa tillgängligheten till energieffektivitetsåtgärder för energifattiga konsumenter.

| (12) | Förbättringar av energieffektiviteten i byggnader bör gynna
  alla
  konsumenter
  och särskilt låginkomsthushåll, inbegripet de
  som drabbats av energifattigdom.
  Varje medlemsstat får definiera energifattigdom och låginkomsthushåll, i enlighet med de nationella omständigheterna i den medlemsstaten.
  Medlemsstaterna kan redan kräva att de förpliktade parterna inkluderar sociala mål i energibesparande åtgärder i samband med energifattigdom. Denna möjlighet bör nu utvidgas till alternativa åtgärder och omvandlas till en skyldighet, samtidigt som medlemsstaterna får full flexibilitet vad gäller storlek, omfattning och innehåll för sådana åtgärder. I enlighet med artikel 9 i fördraget bör unionens politik för energieffektivitet vara inkluderande och därför säkerställa tillgängligheten till energieffektivitetsåtgärder för energifattiga konsumenter
  med låga inkomster |
| --- | --- |

(12)

Förbättringar av energieffektiviteten i byggnader bör gynna
  alla
  konsumenter
  och särskilt låginkomsthushåll, inbegripet de
  som drabbats av energifattigdom.
  Varje medlemsstat får definiera energifattigdom och låginkomsthushåll, i enlighet med de nationella omständigheterna i den medlemsstaten.
  Medlemsstaterna kan redan kräva att de förpliktade parterna inkluderar sociala mål i energibesparande åtgärder i samband med energifattigdom. Denna möjlighet bör nu utvidgas till alternativa åtgärder och omvandlas till en skyldighet, samtidigt som medlemsstaterna får full flexibilitet vad gäller storlek, omfattning och innehåll för sådana åtgärder. I enlighet med artikel 9 i fördraget bör unionens politik för energieffektivitet vara inkluderande och därför säkerställa tillgängligheten till energieffektivitetsåtgärder för energifattiga konsumenter
  med låga inkomster

Ändring 23

Förslag till direktiv

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12a) | Att reagera på behoven av elenergi dagtid och nattetid är ett viktigt sätt att göra primärenergianvändningen effektivare, eftersom det ger elanvändarna avsevärt bättre energisparmöjligheter, genom att de kan fatta beslut på grundval av uppgifter om hur det går att optimera energianvändningen under de perioder då det råder efterfrågan på energi, inklusive under toppbelastningsperioder, så att överföringsnäten och produktionsresurserna kan komma bättre till bruk. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12a)

Att reagera på behoven av elenergi dagtid och nattetid är ett viktigt sätt att göra primärenergianvändningen effektivare, eftersom det ger elanvändarna avsevärt bättre energisparmöjligheter, genom att de kan fatta beslut på grundval av uppgifter om hur det går att optimera energianvändningen under de perioder då det råder efterfrågan på energi, inklusive under toppbelastningsperioder, så att överföringsnäten och produktionsresurserna kan komma bättre till bruk.

Ändring 24

Förslag till direktiv

Skäl 12b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12b) | Låga energifakturor bör uppnås genom att konsumenterna får hjälp att minska sin energianvändning genom att minska byggnaders energibehov, effektivisera apparater och göra energisnåla transportmedel tillgängliga och integrerade med kollektivtrafik och cykling. Förbättringar av klimatskalet samt minskat energibehov och minskad energianvändning är grundläggande för att förbättra hälsovillkoren för låginkomsttagare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12b)

Låga energifakturor bör uppnås genom att konsumenterna får hjälp att minska sin energianvändning genom att minska byggnaders energibehov, effektivisera apparater och göra energisnåla transportmedel tillgängliga och integrerade med kollektivtrafik och cykling. Förbättringar av klimatskalet samt minskat energibehov och minskad energianvändning är grundläggande för att förbättra hälsovillkoren för låginkomsttagare.

Ändring 25

Förslag till direktiv

Skäl 12c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12c) | Det är mycket viktigt att öka medvetenheten och att ge alla EU-medborgare korrekt information om fördelarna med ökad energieffektivitet och eventuellt genomförande av sådana åtgärder. Ökad energieffektivitet är också av stor vikt för EU:s geopolitiska ställning och säkerhet, eftersom det kan minska EU:s beroende av bränsleimport från tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12c)

Det är mycket viktigt att öka medvetenheten och att ge alla EU-medborgare korrekt information om fördelarna med ökad energieffektivitet och eventuellt genomförande av sådana åtgärder. Ökad energieffektivitet är också av stor vikt för EU:s geopolitiska ställning och säkerhet, eftersom det kan minska EU:s beroende av bränsleimport från tredjeländer.

Ändring 26

Förslag till direktiv

Skäl 12d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12d) | Omkring 50 miljoner hushåll i EU påverkas av energifattigdom och därför måste energieffektivitetsåtgärder vara centrala i alla kostnadseffektiva strategier för att komma till rätta med energifattigdom och konsumenternas sårbarhet, och de utgör ett komplement till socialpolitiken på medlemsstatsnivå. För att säkerställa att energieffektivitetsåtgärder på ett hållbart sätt minskar energifattigdom för hyresgäster bör åtgärdernas kostnadseffektivitet samt överkomligheten för ägarna och hyresgästerna beaktas och tillräckligt ekonomiskt stöd till sådana åtgärder garanteras på medlemsstatsnivå. Byggnadsbeståndet i EU måste långsiktigt omvandlas till nära-nollenergibyggnader, i enlighet med målen i Parisavtalet. Den nuvarande renoveringstakten av byggnader är otillräcklig och de byggnader som bebos av låginkomsttagare drabbade av energifattigdom är de som är svårast att nå. De åtgärder som fastställs i denna förordning rörande energisparplikt, pliktsystem för energieffektivitet och andra politiska åtgärder är därför särskilt viktiga. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12d)

Omkring 50 miljoner hushåll i EU påverkas av energifattigdom och därför måste energieffektivitetsåtgärder vara centrala i alla kostnadseffektiva strategier för att komma till rätta med energifattigdom och konsumenternas sårbarhet, och de utgör ett komplement till socialpolitiken på medlemsstatsnivå. För att säkerställa att energieffektivitetsåtgärder på ett hållbart sätt minskar energifattigdom för hyresgäster bör åtgärdernas kostnadseffektivitet samt överkomligheten för ägarna och hyresgästerna beaktas och tillräckligt ekonomiskt stöd till sådana åtgärder garanteras på medlemsstatsnivå. Byggnadsbeståndet i EU måste långsiktigt omvandlas till nära-nollenergibyggnader, i enlighet med målen i Parisavtalet. Den nuvarande renoveringstakten av byggnader är otillräcklig och de byggnader som bebos av låginkomsttagare drabbade av energifattigdom är de som är svårast att nå. De åtgärder som fastställs i denna förordning rörande energisparplikt, pliktsystem för energieffektivitet och andra politiska åtgärder är därför särskilt viktiga.

Ändring 27

Förslag till direktiv

Skäl 12e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12e) | Konsumenterna bör ha full insyn i kostnaderna och fördelarna med alla energieffektivitetsåtgärder som vidtas, inbegripet återbetalningsperioder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12e)

Konsumenterna bör ha full insyn i kostnaderna och fördelarna med alla energieffektivitetsåtgärder som vidtas, inbegripet återbetalningsperioder.

Ändring 28

Förslag till direktiv

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 13) | Energi som produceras från förnybar energi på eller i byggnader minskar den levererade fossila energin. En minskning av energianvändningen och användning av energi från förnybara energikällor i byggnadssektorn utgör viktiga åtgärder för att minska unionens energiberoende och utsläppen av växthusgaser, särskilt med tanke på ambitiösa klimat- och energimål för 2030 samt det övergripande åtagande som gjordes
  vid konferensen mellan parterna i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (COP21) i Paris i december 2015
  .
  Medlemsstaterna bör därför kunna beakta att en viss mängd förnybar energi som produceras på eller i byggnader för egen användning uppfyller deras krav om energibesparingar. För detta ändamål bör medlemsstaterna tillåtas använda beräkningsmetoder som inrättats i enlighet med direktiv 2010/31/EU. |

Kommissionens förslag

Ändring

13)

Energi som produceras från förnybar energi på eller i byggnader minskar den levererade fossila energin. En minskning av energianvändningen och användning av energi från förnybara energikällor i byggnadssektorn utgör viktiga åtgärder för att minska unionens energiberoende och utsläppen av växthusgaser, särskilt med tanke på ambitiösa klimat- och energimål för 2030 samt det övergripande åtagande som gjordes
  vid konferensen mellan parterna i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (COP21) i Paris i december 2015
  .
  Medlemsstaterna bör därför kunna beakta att en viss mängd förnybar energi som produceras på eller i byggnader för egen användning uppfyller deras krav om energibesparingar. För detta ändamål bör medlemsstaterna tillåtas använda beräkningsmetoder som inrättats i enlighet med direktiv 2010/31/EU.

| (13) | Energi som produceras från förnybar energi på eller i byggnader minskar den levererade fossila energin. En minskning av energianvändningen och användning av energi från förnybara energikällor i byggnadssektorn utgör viktiga åtgärder för att minska unionens energiberoende och utsläppen av växthusgaser, särskilt med tanke på ambitiösa klimat- och energimål för 2030 samt det övergripande åtagande som gjordes
  i Parisavtalet
  . |
| --- | --- |

(13)

Energi som produceras från förnybar energi på eller i byggnader minskar den levererade fossila energin. En minskning av energianvändningen och användning av energi från förnybara energikällor i byggnadssektorn utgör viktiga åtgärder för att minska unionens energiberoende och utsläppen av växthusgaser, särskilt med tanke på ambitiösa klimat- och energimål för 2030 samt det övergripande åtagande som gjordes
  i Parisavtalet
  .

Ändring 29

Förslag till direktiv

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | Energibalansen för olika företag och näringsgrenar kan förbättras med hjälp av principerna för en cirkulär ekonomi, så att man använder industriavfall som råvaror, förutsatt att avfallet har en energipotential som är större än hos andra primärråvaror som skulle kunna komma i fråga som alternativ. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

Energibalansen för olika företag och näringsgrenar kan förbättras med hjälp av principerna för en cirkulär ekonomi, så att man använder industriavfall som råvaror, förutsatt att avfallet har en energipotential som är större än hos andra primärråvaror som skulle kunna komma i fråga som alternativ.

Ändring 30

Förslag till direktiv

Skäl 13b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13b) | När medlemsstaterna använder nya företagsmodeller och ny teknik, bör de sträva efter att främja och underlätta energieffektivitetsåtgärder, inklusive genom innovativa energitjänster för stora och små kunder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13b)

När medlemsstaterna använder nya företagsmodeller och ny teknik, bör de sträva efter att främja och underlätta energieffektivitetsåtgärder, inklusive genom innovativa energitjänster för stora och små kunder.

Ändring 31

Förslag till direktiv

Skäl 13c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13c) | Medlemsstaterna bör visa stor flexibilitet i utformningen och tillämpningen av alternativa metoder för att fastställa sina nationella prioriteringar i fråga om energieffektivitet, och inkludera både energieffektiva produkter och energieffektiva tekniska produktionsprocesser. Åtgärder som fokuserar på mål kopplade till en effektiv användning av naturresurser och till nödvändigheten av att införa en cirkulär ekonomi kräver stöd. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13c)

Medlemsstaterna bör visa stor flexibilitet i utformningen och tillämpningen av alternativa metoder för att fastställa sina nationella prioriteringar i fråga om energieffektivitet, och inkludera både energieffektiva produkter och energieffektiva tekniska produktionsprocesser. Åtgärder som fokuserar på mål kopplade till en effektiv användning av naturresurser och till nödvändigheten av att införa en cirkulär ekonomi kräver stöd.

Ändring 32

Förslag till direktiv

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 14) | Som en del av de åtgärder som fastställs i kommissionens meddelande ”En ny giv för energikonsumenterna”, inom ramen för energiunionen och strategin för uppvärmning och kylning, bör konsumenternas rätt till tydlig och aktuell information om sin energianvändning stärkas. Artiklarna 9–11 och bilaga VII i direktiv 2012/27/EU bör ändras för att möjliggöra tätare och bättre återkoppling om energianvändning. Det bör också klargöras att rättigheter avseende fakturering och
  faktureringsinformation
  gäller för konsumenter av uppvärmning, kylning eller varmvatten från en central källa, även om de inte har några direkta individuella avtal med en energileverantör. I enlighet med dessa bestämmelser bör därför begreppet ”slutanvändare”
  omfatta
  de slutkunder som köper uppvärmning, kylning eller varmvatten för egen
  användning samt
  de boende i de enskilda enheterna i flerfamiljshus eller byggnader med flera användningsområden, där sådana enheter försörjs från en central källa. Termen ”individuell mätning” bör avse mätning av förbrukningen i enskilda enheter i sådana byggnader. Senast den 1 januari 2020 bör nyligen installerade värmemätare och värmekostnadsfördelare kunna fjärravläsas för att säkerställa kostnadseffektivt och regelbundet tillhandahållande av förbrukningsinformation. Den nya artikel 9a avses gälla endast uppvärmning, kylning och varmvatten som tillhandahålls från en central källa. |

Kommissionens förslag

Ändring

14)

Som en del av de åtgärder som fastställs i kommissionens meddelande ”En ny giv för energikonsumenterna”, inom ramen för energiunionen och strategin för uppvärmning och kylning, bör konsumenternas rätt till tydlig och aktuell information om sin energianvändning stärkas. Artiklarna 9–11 och bilaga VII i direktiv 2012/27/EU bör ändras för att möjliggöra tätare och bättre återkoppling om energianvändning. Det bör också klargöras att rättigheter avseende fakturering och
  faktureringsinformation
  gäller för konsumenter av uppvärmning, kylning eller varmvatten från en central källa, även om de inte har några direkta individuella avtal med en energileverantör. I enlighet med dessa bestämmelser bör därför begreppet ”slutanvändare”
  omfatta
  de slutkunder som köper uppvärmning, kylning eller varmvatten för egen
  användning samt
  de boende i de enskilda enheterna i flerfamiljshus eller byggnader med flera användningsområden, där sådana enheter försörjs från en central källa. Termen ”individuell mätning” bör avse mätning av förbrukningen i enskilda enheter i sådana byggnader. Senast den 1 januari 2020 bör nyligen installerade värmemätare och värmekostnadsfördelare kunna fjärravläsas för att säkerställa kostnadseffektivt och regelbundet tillhandahållande av förbrukningsinformation. Den nya artikel 9a avses gälla endast uppvärmning, kylning och varmvatten som tillhandahålls från en central källa.

| (14) | Som en del av de åtgärder som fastställs i kommissionens meddelande ”En ny giv för energikonsumenterna”, inom ramen för energiunionen och strategin för uppvärmning och kylning, bör konsumenternas rätt till
  noggrann, tillförlitlig,
  tydlig och aktuell information om sin energianvändning stärkas.
  Individuella mätare bör fortsätta att krävas där det är tekniskt genomförbart och kostnadseffektivt och står i proportion till möjliga energibesparingar.
  Artiklarna 9–11 och bilaga VII i direktiv 2012/27/EU bör ändras för att möjliggöra tätare och bättre återkoppling om energianvändning
  , med beaktande av mätanordningarnas tillgänglighet och kapacitet, i syfte att optimera energianvändningen
  .
  Medlemsstaterna bör också beakta att ett framgångsrikt genomförande av ny teknik för att mäta energiförbrukningen förutsätter ökade investeringar i utbildning och kunskaper för både användare och energileverantörer.
  Det bör också klargöras att rättigheter avseende fakturering och
  fakturerings- eller förbrukningsinformation
  gäller för konsumenter av uppvärmning, kylning eller varmvatten från en central källa, även om de inte har några direkta individuella avtal med en energileverantör. I enlighet med dessa bestämmelser bör därför begreppet ”slutanvändare”,
  utöver
  de slutkunder som köper uppvärmning, kylning eller varmvatten för egen slutanvändning,
  också omfatta
  de boende i de enskilda enheterna i flerfamiljshus eller byggnader med flera användningsområden, där sådana enheter försörjs från en central källa
  och där de boende inte har några direkta eller individuella avtal med energileverantören
  . Termen ”individuell mätning” bör avse mätning av förbrukningen i enskilda enheter i sådana byggnader. Senast den 1 januari 2020 bör nyligen installerade värmemätare och värmekostnadsfördelare kunna fjärravläsas för att säkerställa kostnadseffektivt och regelbundet tillhandahållande av förbrukningsinformation. Den nya artikel 9a avses gälla endast uppvärmning, kylning och varmvatten som tillhandahålls från en central källa. |
| --- | --- |

(14)

Som en del av de åtgärder som fastställs i kommissionens meddelande ”En ny giv för energikonsumenterna”, inom ramen för energiunionen och strategin för uppvärmning och kylning, bör konsumenternas rätt till
  noggrann, tillförlitlig,
  tydlig och aktuell information om sin energianvändning stärkas.
  Individuella mätare bör fortsätta att krävas där det är tekniskt genomförbart och kostnadseffektivt och står i proportion till möjliga energibesparingar.
  Artiklarna 9–11 och bilaga VII i direktiv 2012/27/EU bör ändras för att möjliggöra tätare och bättre återkoppling om energianvändning
  , med beaktande av mätanordningarnas tillgänglighet och kapacitet, i syfte att optimera energianvändningen
  .
  Medlemsstaterna bör också beakta att ett framgångsrikt genomförande av ny teknik för att mäta energiförbrukningen förutsätter ökade investeringar i utbildning och kunskaper för både användare och energileverantörer.
  Det bör också klargöras att rättigheter avseende fakturering och
  fakturerings- eller förbrukningsinformation
  gäller för konsumenter av uppvärmning, kylning eller varmvatten från en central källa, även om de inte har några direkta individuella avtal med en energileverantör. I enlighet med dessa bestämmelser bör därför begreppet ”slutanvändare”,
  utöver
  de slutkunder som köper uppvärmning, kylning eller varmvatten för egen slutanvändning,
  också omfatta
  de boende i de enskilda enheterna i flerfamiljshus eller byggnader med flera användningsområden, där sådana enheter försörjs från en central källa
  och där de boende inte har några direkta eller individuella avtal med energileverantören
  . Termen ”individuell mätning” bör avse mätning av förbrukningen i enskilda enheter i sådana byggnader. Senast den 1 januari 2020 bör nyligen installerade värmemätare och värmekostnadsfördelare kunna fjärravläsas för att säkerställa kostnadseffektivt och regelbundet tillhandahållande av förbrukningsinformation. Den nya artikel 9a avses gälla endast uppvärmning, kylning och varmvatten som tillhandahålls från en central källa.

Ändring 33

Förslag till direktiv

Skäl 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | Faktureringsinformation och årliga sammanställningar är viktiga informationskällor för kunderna. Upplysningar om förbrukning och kostnader kan också ge annan information som hjälper konsumenterna att jämföra sitt befintliga avtal med andra erbjudanden och att inleda klagomåls- och tvistlösningsförfaranden. Med tanke på att tvister gällande fakturor är en mycket vanlig orsak till klagomål från kunder och även är en faktor som bidrar till ihållande nivåer av lågt förtroende för och engagemang i energisektorn från konsumenternas sida, är det nödvändigt att göra fakturorna enklare, tydligare och mer lättförståeliga, samtidigt som olika instrument, såsom faktureringsinformation, informationsverktyg och årliga sammanställningar, ger alla de upplysningar som konsumenterna behöver för att kunna utöva kontroll över sin energiförbrukning, jämföra erbjudanden och byta leverantör. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14a)

Faktureringsinformation och årliga sammanställningar är viktiga informationskällor för kunderna. Upplysningar om förbrukning och kostnader kan också ge annan information som hjälper konsumenterna att jämföra sitt befintliga avtal med andra erbjudanden och att inleda klagomåls- och tvistlösningsförfaranden. Med tanke på att tvister gällande fakturor är en mycket vanlig orsak till klagomål från kunder och även är en faktor som bidrar till ihållande nivåer av lågt förtroende för och engagemang i energisektorn från konsumenternas sida, är det nödvändigt att göra fakturorna enklare, tydligare och mer lättförståeliga, samtidigt som olika instrument, såsom faktureringsinformation, informationsverktyg och årliga sammanställningar, ger alla de upplysningar som konsumenterna behöver för att kunna utöva kontroll över sin energiförbrukning, jämföra erbjudanden och byta leverantör.

Ändring 34

Förslag till direktiv

Skäl 14b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | | |

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring 36

Förslag till direktiv

Skäl 15b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (15b) | Ökad energieffektivitet är ett direkt resultat av följande faser vid produktion och omvandling av energi: effektiv omvandling av primärenergi till slutlig energi, effektiv överföring till konsumenterna av denna energi i form av el, värme eller bränsle och besparingar i slutanvändarledet. Energibesparingar i konsumentledet bör inte betraktas som enda orsak till att energieffektivitet eftersträvas, eftersom dessa besparingar också kan bero på oförmånliga energipriser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15b)

Ökad energieffektivitet är ett direkt resultat av följande faser vid produktion och omvandling av energi: effektiv omvandling av primärenergi till slutlig energi, effektiv överföring till konsumenterna av denna energi i form av el, värme eller bränsle och besparingar i slutanvändarledet. Energibesparingar i konsumentledet bör inte betraktas som enda orsak till att energieffektivitet eftersträvas, eftersom dessa besparingar också kan bero på oförmånliga energipriser.

Ändring 37

Förslag till direktiv

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 16) | Som återspegling av den tekniska utvecklingen och den allt större andelen förnybara energikällor inom elproduktionssektorn bör standardkoefficienten för besparingar i kWh el ses över för att återspegla ändringar i primärenergifaktorn (PEF) för elektricitet.
  Beräkningarna av PEF för el är baserade på årsmedelvärden. Redovisningsmetoden för fysiskt energiinnehåll (Physical energy content accounting method) används för kärnkraftsgenererad el och värme och metoden för teknisk omvandlingsverkningsgrad (Technical conversion efficiency method) används för produktion av el och värme från fossila bränslen och biomassa. För förnybar energi från icke-brännbara källor är metoden den direkta motsvarigheten som är baserad på tillvägagångssättet för total primärenergi (Total primary energy approach). För beräkning av primärenergins andel för el i kraftvärme tillämpas den metod som anges i bilaga II till direktiv 2012/27/EU. En genomsnittlig marknadsställning används snarare än en marginell. Omvandlingsverkningsgraden antas vara 100 % för icke-brännbara förnybara energikällor, 10 % för jordvärmekraftstationer och 33 % för kärnkraftverk. Total verkningsgrad för kraftvärme beräknas på grundval av de senaste statistiska uppgifterna från Eurostat. Vad beträffar systemgränser är metoden för produkters miljöavtryck (PEF) 1 för alla energikällor. Beräkningarna är baserade på den senaste versionen av Primes referensscenario. PEF-värdet är baserat på en prognos för 2020. Analysen omfattar EU:s medlemsstater och Norge. Uppgifterna för Norge är baserade på uppgifter från Entso-E. |

Kommissionens förslag

Ändring

16)

Som återspegling av den tekniska utvecklingen och den allt större andelen förnybara energikällor inom elproduktionssektorn bör standardkoefficienten för besparingar i kWh el ses över för att återspegla ändringar i primärenergifaktorn (PEF) för elektricitet.
  Beräkningarna av PEF för el är baserade på årsmedelvärden. Redovisningsmetoden för fysiskt energiinnehåll (Physical energy content accounting method) används för kärnkraftsgenererad el och värme och metoden för teknisk omvandlingsverkningsgrad (Technical conversion efficiency method) används för produktion av el och värme från fossila bränslen och biomassa. För förnybar energi från icke-brännbara källor är metoden den direkta motsvarigheten som är baserad på tillvägagångssättet för total primärenergi (Total primary energy approach). För beräkning av primärenergins andel för el i kraftvärme tillämpas den metod som anges i bilaga II till direktiv 2012/27/EU. En genomsnittlig marknadsställning används snarare än en marginell. Omvandlingsverkningsgraden antas vara 100 % för icke-brännbara förnybara energikällor, 10 % för jordvärmekraftstationer och 33 % för kärnkraftverk. Total verkningsgrad för kraftvärme beräknas på grundval av de senaste statistiska uppgifterna från Eurostat. Vad beträffar systemgränser är metoden för produkters miljöavtryck (PEF) 1 för alla energikällor. Beräkningarna är baserade på den senaste versionen av Primes referensscenario. PEF-värdet är baserat på en prognos för 2020. Analysen omfattar EU:s medlemsstater och Norge. Uppgifterna för Norge är baserade på uppgifter från Entso-E.

| (16) | Uteslutande med tanke på målen i detta direktiv och
  som återspegling av den tekniska utvecklingen och den allt större andelen förnybara energikällor inom elproduktionssektorn bör standardkoefficienten för besparingar i kWh el
  analyseras noga och eventuellt
  ses över för att återspegla ändringar i primärenergifaktorn (PEF) för elektricitet
  , och avspegla energimixen i respektive medlemsstat med hjälp av en jämförbar och överskådlig metod
  . |
| --- | --- |

(16)

Uteslutande med tanke på målen i detta direktiv och
  som återspegling av den tekniska utvecklingen och den allt större andelen förnybara energikällor inom elproduktionssektorn bör standardkoefficienten för besparingar i kWh el
  analyseras noga och eventuellt
  ses över för att återspegla ändringar i primärenergifaktorn (PEF) för elektricitet
  , och avspegla energimixen i respektive medlemsstat med hjälp av en jämförbar och överskådlig metod
  .

Ändring 38

Förslag till direktiv

Skäl 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16a) | I sina slutsatser av den 10 juni 2011 om energieffektivitetsplanen betonade rådet att 40 % av primärenergin i EU används i byggnader, vilket innebär 50 % av den slutliga energianvändningen, samt att medlemsstaterna, för att möjliggöra ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning inom sektorer med krav på särskilda yrkeskvalifikationer, nämligen i byggsektorn och byggvarusektorn, liksom också inom områden som arkitektur och stadsplanering och konsulttjänster för värme och kyla, bör inrätta en långsiktig strategi för perioden efter 2020 som hänför sig till dessa områden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16a)

I sina slutsatser av den 10 juni 2011 om energieffektivitetsplanen betonade rådet att 40 % av primärenergin i EU används i byggnader, vilket innebär 50 % av den slutliga energianvändningen, samt att medlemsstaterna, för att möjliggöra ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning inom sektorer med krav på särskilda yrkeskvalifikationer, nämligen i byggsektorn och byggvarusektorn, liksom också inom områden som arkitektur och stadsplanering och konsulttjänster för värme och kyla, bör inrätta en långsiktig strategi för perioden efter 2020 som hänför sig till dessa områden.

Ändring 39

Förslag till direktiv

Skäl 16b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16b) | Primärenergifaktorn (PEF) bör användas som ett verktyg för att minska förbrukningen och beroendet av fossila bränslen samt för att öka energieffektiviteten och ytterligare öka användningen av förnybara energikällor. I detta avseende bör standardkoefficienten för besparingar i kWh el anpassas när den tekniska, ekonomiska eller sociala utvecklingen för med sig ett behov av en lägre standardkoefficient. Kommissionen bör analysera situationen och vid behov lägga fram ett lagförslag om ändring av standardkoefficienten för PEF senast 2024. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16b)

Primärenergifaktorn (PEF) bör användas som ett verktyg för att minska förbrukningen och beroendet av fossila bränslen samt för att öka energieffektiviteten och ytterligare öka användningen av förnybara energikällor. I detta avseende bör standardkoefficienten för besparingar i kWh el anpassas när den tekniska, ekonomiska eller sociala utvecklingen för med sig ett behov av en lägre standardkoefficient. Kommissionen bör analysera situationen och vid behov lägga fram ett lagförslag om ändring av standardkoefficienten för PEF senast 2024.

Ändring 40

Förslag till direktiv

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 17) | För att säkerställa att bilagorna till direktivet och de harmoniserade referensvärden för effektivitet som avses i artikel 14.10 kan uppdateras är det nödvändigt att förlänga den delegering av befogenhet som beviljas kommissionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

17)

För att säkerställa att bilagorna till direktivet och de harmoniserade referensvärden för effektivitet som avses i artikel 14.10 kan uppdateras är det nödvändigt att förlänga den delegering av befogenhet som beviljas kommissionen.

utgår

Ändring 41

Förslag till direktiv

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 18) | Ett krav på en allmän översyn av detta direktiv och en rapport till Europaparlamentet och rådet senast den 28 februari 2024 bör införas, för att möjliggöra en utvärdering av effektiviteten hos direktiv 2012/27/EU. |

Kommissionens förslag

Ändring

18)

Ett krav på en allmän översyn av detta direktiv och en rapport till Europaparlamentet och rådet senast den 28 februari 2024 bör införas, för att möjliggöra en utvärdering av effektiviteten hos direktiv 2012/27/EU.

| (18) | Ett krav på en allmän översyn av detta direktiv och en rapport till Europaparlamentet och rådet senast den 28 februari 2024 bör införas, för att möjliggöra en utvärdering av effektiviteten hos direktiv 2012/27/EU.
  Datumet ligger efter UNFCCC:s övergripande inventering 2023 för att möjliggöra nödvändiga anpassningar till den processen, med beaktande även av den ekonomiska utvecklingen och innovationsutvecklingen. |
| --- | --- |

(18)

Ett krav på en allmän översyn av detta direktiv och en rapport till Europaparlamentet och rådet senast den 28 februari 2024 bör införas, för att möjliggöra en utvärdering av effektiviteten hos direktiv 2012/27/EU.
  Datumet ligger efter UNFCCC:s övergripande inventering 2023 för att möjliggöra nödvändiga anpassningar till den processen, med beaktande även av den ekonomiska utvecklingen och innovationsutvecklingen.

Ändring 42

Förslag till direktiv

Skäl 19a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19a) | Medlemsstater med lägre BNP per capita än unionens genomsnitt bör kunna öka sin användning av primärenergi, förutsatt att de vid omvandlingen av den till slutlig energi och vid överföringen och distributionen av den, liksom vid användningen av den på konsumentmarknaden, beaktar att energieffektiviteten markant bör öka vid varje fas inom den tekniska processen i samband med flöden av primärenergi. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19a)

Medlemsstater med lägre BNP per capita än unionens genomsnitt bör kunna öka sin användning av primärenergi, förutsatt att de vid omvandlingen av den till slutlig energi och vid överföringen och distributionen av den, liksom vid användningen av den på konsumentmarknaden, beaktar att energieffektiviteten markant bör öka vid varje fas inom den tekniska processen i samband med flöden av primärenergi.

Ändring 43

Förslag till direktiv

Skäl 19b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19b) | Lokala och regionala myndigheter bör tilldelas en huvudroll vid utveckling och utformning, utförande och utvärdering av de åtgärder som fastställs i detta direktiv, för att de ska kunna ta tillräcklig hänsyn till särskilda klimatiska, kulturella och sociala omständigheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19b)

Lokala och regionala myndigheter bör tilldelas en huvudroll vid utveckling och utformning, utförande och utvärdering av de åtgärder som fastställs i detta direktiv, för att de ska kunna ta tillräcklig hänsyn till särskilda klimatiska, kulturella och sociala omständigheter.

Ändring 110/rev och 100

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 1 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   I detta direktiv fastställs en gemensam ram för åtgärder för främjande av energieffektivitet inom unionen, för att säkerställa att unionens överordnade energieffektivitetsmål på 20 % för 2020 och bindande energieffektivitetsmål på
  30 %
  för 2030 uppnås, och det banar väg för ytterligare förbättringar av energieffektiviteten bortom
  dessa datum
  . Genom direktivet införs bestämmelser som dels är avsedda att avlägsna hinder på energimarknaden och avhjälpa marknadsmisslyckanden som hindrar effektiviteten i försörjningen och användningen av energi, dels lägger grunden för fastställandet av vägledande nationella energieffektivitetsmål
  och energieffektivitetsbidrag
  för 2020 och 2030. | 1.   I detta direktiv fastställs en gemensam ram för åtgärder för främjande av energieffektivitet inom unionen,
  med genomförande av principen om ”energieffektivitet först” i hela energikedjan, inbegripet produktion, överföring, distribution och slutanvändning av energi
  , för att säkerställa att unionens överordnade energieffektivitetsmål på 20 % för 2020 och bindande energieffektivitetsmål på
  minst 35 %
  för 2030 uppnås, och det banar väg för ytterligare förbättringar av energieffektiviteten bortom
  2030, i linje med EU:s långsiktiga energi- och klimatmål för 2050 och Parisavtalet
  . Genom direktivet införs bestämmelser som dels är avsedda att avlägsna hinder på energimarknaden och avhjälpa marknadsmisslyckanden som hindrar effektiviteten i försörjningen och användningen av energi, dels lägger grunden för fastställandet av vägledande nationella energieffektivitetsmål för 2020 och 2030. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   I detta direktiv fastställs en gemensam ram för åtgärder för främjande av energieffektivitet inom unionen, för att säkerställa att unionens överordnade energieffektivitetsmål på 20 % för 2020 och bindande energieffektivitetsmål på
  30 %
  för 2030 uppnås, och det banar väg för ytterligare förbättringar av energieffektiviteten bortom
  dessa datum
  . Genom direktivet införs bestämmelser som dels är avsedda att avlägsna hinder på energimarknaden och avhjälpa marknadsmisslyckanden som hindrar effektiviteten i försörjningen och användningen av energi, dels lägger grunden för fastställandet av vägledande nationella energieffektivitetsmål
  och energieffektivitetsbidrag
  för 2020 och 2030.

1.   I detta direktiv fastställs en gemensam ram för åtgärder för främjande av energieffektivitet inom unionen,
  med genomförande av principen om ”energieffektivitet först” i hela energikedjan, inbegripet produktion, överföring, distribution och slutanvändning av energi
  , för att säkerställa att unionens överordnade energieffektivitetsmål på 20 % för 2020 och bindande energieffektivitetsmål på
  minst 35 %
  för 2030 uppnås, och det banar väg för ytterligare förbättringar av energieffektiviteten bortom
  2030, i linje med EU:s långsiktiga energi- och klimatmål för 2050 och Parisavtalet
  . Genom direktivet införs bestämmelser som dels är avsedda att avlägsna hinder på energimarknaden och avhjälpa marknadsmisslyckanden som hindrar effektiviteten i försörjningen och användningen av energi, dels lägger grunden för fastställandet av vägledande nationella energieffektivitetsmål för 2020 och 2030.

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 1 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Direktivet bidrar till genomförandet av principen om ”energieffektivitet först” och säkerställer att energieffektivitet och efterfrågeflexibilitet kan konkurrera på lika villkor med produktionskapaciteten. Energieffektivitet ska övervägas inför varje beslut om planering och finansiering som är relevant för energisystem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Direktivet bidrar till genomförandet av principen om ”energieffektivitet först” och säkerställer att energieffektivitet och efterfrågeflexibilitet kan konkurrera på lika villkor med produktionskapaciteten. Energieffektivitet ska övervägas inför varje beslut om planering och finansiering som är relevant för energisystem.

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 1 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  För att mobilisera privat finansiering av energieffektivitetsåtgärder och energirenoveringar ska kommissionen inleda en dialog med både offentliga och privata finansinstitut för att kartlägga potentiella policymekanismer. Med tanke på den stora potentialen för ökad energieffektivitet i byggnadssektorn, ska investeringar i denna sektor särskilt beaktas, med huvudsaklig inriktning på bostadshus med låginkomsthushåll som befinner sig i riskzonen för energifattigdom. Kommissionen ska dessutom, för att göra investeringar i energieffektivitetsprojekt mer finansiellt intressanta och genomförbara för investerare, överväga alternativ för hur mindre projekt knyts samman till större. Kommissionen ska ge medlemsstaterna vägledning i hur man öppnar upp för privata investeringar senast den 1 januari 2019. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b.
     
  För att mobilisera privat finansiering av energieffektivitetsåtgärder och energirenoveringar ska kommissionen inleda en dialog med både offentliga och privata finansinstitut för att kartlägga potentiella policymekanismer. Med tanke på den stora potentialen för ökad energieffektivitet i byggnadssektorn, ska investeringar i denna sektor särskilt beaktas, med huvudsaklig inriktning på bostadshus med låginkomsthushåll som befinner sig i riskzonen för energifattigdom. Kommissionen ska dessutom, för att göra investeringar i energieffektivitetsprojekt mer finansiellt intressanta och genomförbara för investerare, överväga alternativ för hur mindre projekt knyts samman till större. Kommissionen ska ge medlemsstaterna vägledning i hur man öppnar upp för privata investeringar senast den 1 januari 2019.

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 3 – punkterna 1, 2 och 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Energieffektivitetsmål | Energieffektivitetsmål |
| 1.   Varje medlemsstat ska ange ett vägledande nationellt energieffektivitetsmål för 2020, grundat på antingen primär- eller slutlig energianvändning, primär- eller slutlig energibesparing eller energiintensitet. Medlemsstaterna ska anmäla dessa mål till kommissionen i enlighet med artikel 24.1 och del 1 i bilaga XIV. När de gör detta ska de också uttrycka dessa mål som en absolut nivå av primärenergianvändning och slutlig energianvändning 2020 och förklara hur och utifrån vilka data detta har beräknats. | 1.   Varje medlemsstat ska ange ett vägledande nationellt energieffektivitetsmål för 2020, grundat på antingen primär- eller slutlig energianvändning, primär- eller slutlig energibesparing eller energiintensitet. Medlemsstaterna ska anmäla dessa mål till kommissionen i enlighet med artikel 24.1 och del 1 i bilaga XIV. När de gör detta ska de också uttrycka dessa mål som en absolut nivå av primärenergianvändning och slutlig energianvändning 2020 och förklara hur och utifrån vilka data detta har beräknats. |
| När medlemsstaterna fastställer dessa mål ska de beakta | När medlemsstaterna fastställer dessa mål ska de beakta |
| a) | att unionens energianvändning 2020 får vara högst 1 483  Mtoe primärenergi
  och
  högst 1 086 Mtoe slutlig energi, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 3

Artikel 3

Energieffektivitetsmål

Energieffektivitetsmål

1.   Varje medlemsstat ska ange ett vägledande nationellt energieffektivitetsmål för 2020, grundat på antingen primär- eller slutlig energianvändning, primär- eller slutlig energibesparing eller energiintensitet. Medlemsstaterna ska anmäla dessa mål till kommissionen i enlighet med artikel 24.1 och del 1 i bilaga XIV. När de gör detta ska de också uttrycka dessa mål som en absolut nivå av primärenergianvändning och slutlig energianvändning 2020 och förklara hur och utifrån vilka data detta har beräknats.

1.   Varje medlemsstat ska ange ett vägledande nationellt energieffektivitetsmål för 2020, grundat på antingen primär- eller slutlig energianvändning, primär- eller slutlig energibesparing eller energiintensitet. Medlemsstaterna ska anmäla dessa mål till kommissionen i enlighet med artikel 24.1 och del 1 i bilaga XIV. När de gör detta ska de också uttrycka dessa mål som en absolut nivå av primärenergianvändning och slutlig energianvändning 2020 och förklara hur och utifrån vilka data detta har beräknats.

När medlemsstaterna fastställer dessa mål ska de beakta

När medlemsstaterna fastställer dessa mål ska de beakta

a)

att unionens energianvändning 2020 får vara högst 1 483  Mtoe primärenergi
  och
  högst 1 086 Mtoe slutlig energi,

och

| a) | att unionens energianvändning 2020 får vara högst 1 483  Mtoe primärenergi
  eller
  högst 1 086 Mtoe slutlig energi, |
| --- | --- |

a)

att unionens energianvändning 2020 får vara högst 1 483  Mtoe primärenergi
  eller
  högst 1 086 Mtoe slutlig energi,

eller

| b) | de åtgärder som anges i detta direktiv, |
| --- | --- |

b)

de åtgärder som anges i detta direktiv,

| b) | de åtgärder som anges i detta direktiv, |
| --- | --- |

b)

de åtgärder som anges i detta direktiv,

| c) | de åtgärder som antagits för att nå de nationella energibesparingsmål som antagits i enlighet med artikel 4.1 i direktiv 2006/32/EG beaktas, och |
| --- | --- |

c)

de åtgärder som antagits för att nå de nationella energibesparingsmål som antagits i enlighet med artikel 4.1 i direktiv 2006/32/EG beaktas, och

| c) | de åtgärder som antagits för att nå de nationella energibesparingsmål som antagits i enlighet med artikel 4.1 i direktiv 2006/32/EG beaktas, och |
| --- | --- |

c)

de åtgärder som antagits för att nå de nationella energibesparingsmål som antagits i enlighet med artikel 4.1 i direktiv 2006/32/EG beaktas, och

| d) | andra åtgärder för att främja energieffektiviteten inom medlemsstaterna och på unionsnivå. |
| --- | --- |

d)

andra åtgärder för att främja energieffektiviteten inom medlemsstaterna och på unionsnivå.

| d) | andra åtgärder för att främja energieffektiviteten inom medlemsstaterna och på unionsnivå. |
| --- | --- |

d)

andra åtgärder för att främja energieffektiviteten inom medlemsstaterna och på unionsnivå.

När medlemsstaterna fastställer dessa mål får de också beakta nationella omständigheter som påverkar användningen av primärenergi, såsom

När medlemsstaterna fastställer dessa mål får de också beakta nationella omständigheter som påverkar användningen av primärenergi, såsom

| a) | återstående potential för kostnadseffektiva energibesparingar, |
| --- | --- |

a)

återstående potential för kostnadseffektiva energibesparingar,

| a) | återstående potential för kostnadseffektiva energibesparingar, |
| --- | --- |

a)

återstående potential för kostnadseffektiva energibesparingar,

| b) | bruttonationalproduktens utveckling och prognos, |
| --- | --- |

b)

bruttonationalproduktens utveckling och prognos,

| b) | bruttonationalproduktens utveckling och prognos, |
| --- | --- |

b)

bruttonationalproduktens utveckling och prognos,

| c) | förändringar i importen och exporten av energi, |
| --- | --- |

c)

förändringar i importen och exporten av energi,

| c) | förändringar i importen och exporten av energi, |
| --- | --- |

c)

förändringar i importen och exporten av energi,

| d) | utveckling av alla förnybara energikällor, kärnenergi, avskiljning och lagring av koldioxid, och |
| --- | --- |

d)

utveckling av alla förnybara energikällor, kärnenergi, avskiljning och lagring av koldioxid, och

| d) | utveckling av alla förnybara energikällor, kärnenergi, avskiljning och lagring av koldioxid, och |
| --- | --- |

d)

utveckling av alla förnybara energikällor, kärnenergi, avskiljning och lagring av koldioxid, och

| e) | s.k. tidiga åtgärder. |
| --- | --- |

e)

s.k. tidiga åtgärder.

| e) | s.k. tidiga åtgärder. |
| --- | --- |

e)

s.k. tidiga åtgärder.

2.   Senast den 30 juni 2014 ska kommissionen bedöma vilka framsteg som gjorts och sannolikheten för att unionen 2020 ska kunna uppnå en primärenergianvändning på högst [1 483 ] Mtoe
  och
  en slutlig energianvändning på högst [1 086 ] Mtoe.

2.   Senast den 30 juni 2014 ska kommissionen bedöma vilka framsteg som gjorts och sannolikheten för att unionen 2020 ska kunna uppnå en primärenergianvändning på högst [1 483 ] Mtoe
  och/eller
  en slutlig energianvändning på högst [1 086 ] Mtoe.

3.   Vid den bedömning som avses i punkt 2 ska kommissionen

3.   Vid den bedömning som avses i punkt 2 ska kommissionen

| a) | summera medlemsstaternas inrapporterade nationella vägledande energieffektivitetsmål, |
| --- | --- |

a)

summera medlemsstaternas inrapporterade nationella vägledande energieffektivitetsmål,

| a) | summera medlemsstaternas inrapporterade nationella vägledande energieffektivitetsmål, |
| --- | --- |

a)

summera medlemsstaternas inrapporterade nationella vägledande energieffektivitetsmål,

| b) | bedöma om summan av de målen kan anses utgöra en tillförlitlig fingervisning om huruvida unionen som helhet är på rätt väg, med hänsyn tagen till utvärderingen av den första årliga rapporten i enlighet med artikel 24.1 och till utvärderingen av de nationella handlingsplanerna för energieffektivitet i enlighet med artikel 24.2, |
| --- | --- |

b)

bedöma om summan av de målen kan anses utgöra en tillförlitlig fingervisning om huruvida unionen som helhet är på rätt väg, med hänsyn tagen till utvärderingen av den första årliga rapporten i enlighet med artikel 24.1 och till utvärderingen av de nationella handlingsplanerna för energieffektivitet i enlighet med artikel 24.2,

| b) | bedöma om summan av de målen kan anses utgöra en tillförlitlig fingervisning om huruvida unionen som helhet är på rätt väg, med hänsyn tagen till utvärderingen av den första årliga rapporten i enlighet med artikel 24.1 och till utvärderingen av de nationella handlingsplanerna för energieffektivitet i enlighet med artikel 24.2, |
| --- | --- |

b)

bedöma om summan av de målen kan anses utgöra en tillförlitlig fingervisning om huruvida unionen som helhet är på rätt väg, med hänsyn tagen till utvärderingen av den första årliga rapporten i enlighet med artikel 24.1 och till utvärderingen av de nationella handlingsplanerna för energieffektivitet i enlighet med artikel 24.2,

| c) | ta hänsyn till en kompletterande analys, på grundval av |
| --- | --- |

c)

ta hänsyn till en kompletterande analys, på grundval av

| c) | ta hänsyn till en kompletterande analys, på grundval av |
| --- | --- |

c)

ta hänsyn till en kompletterande analys, på grundval av

| | i) | en bedömning av de framsteg som gjorts i fråga om energianvändning och energianvändning i förhållande till ekonomisk verksamhet på unionsnivå, däribland framsteg i fråga om effektiv energiförsörjning i medlemsstater som baserat sina nationella vägledande mål på slutlig energianvändning eller slutliga energibesparingar, bland annat framsteg som beror på att dessa medlemsstater följt kapitel III i detta direktiv, |
| --- | --- | --- |

i)

en bedömning av de framsteg som gjorts i fråga om energianvändning och energianvändning i förhållande till ekonomisk verksamhet på unionsnivå, däribland framsteg i fråga om effektiv energiförsörjning i medlemsstater som baserat sina nationella vägledande mål på slutlig energianvändning eller slutliga energibesparingar, bland annat framsteg som beror på att dessa medlemsstater följt kapitel III i detta direktiv,

| | i) | en bedömning av de framsteg som gjorts i fråga om energianvändning och energianvändning i förhållande till ekonomisk verksamhet på unionsnivå, däribland framsteg i fråga om effektiv energiförsörjning i medlemsstater som baserat sina nationella vägledande mål på slutlig energianvändning eller slutliga energibesparingar, bland annat framsteg som beror på att dessa medlemsstater följt kapitel III i detta direktiv, |
| --- | --- | --- |

i)

en bedömning av de framsteg som gjorts i fråga om energianvändning och energianvändning i förhållande till ekonomisk verksamhet på unionsnivå, däribland framsteg i fråga om effektiv energiförsörjning i medlemsstater som baserat sina nationella vägledande mål på slutlig energianvändning eller slutliga energibesparingar, bland annat framsteg som beror på att dessa medlemsstater följt kapitel III i detta direktiv,

| | ii) | resultat av modelleringsverksamhet avseende framtida energianvändningstendenser på unionsnivå, |
| --- | --- | --- |

ii)

resultat av modelleringsverksamhet avseende framtida energianvändningstendenser på unionsnivå,

| | ii) | resultat av modelleringsverksamhet avseende framtida energianvändningstendenser på unionsnivå, |
| --- | --- | --- |

ii)

resultat av modelleringsverksamhet avseende framtida energianvändningstendenser på unionsnivå,

| d) | jämföra resultaten enligt leden a–c med den energianvändning som skulle behövas för att uppnå en energianvändning 2020 på högst 1 483 Mtoe primärenergianvändning och/eller högst 1 086 Mtoe slutlig energianvändning. |
| --- | --- |

d)

jämföra resultaten enligt leden a–c med den energianvändning som skulle behövas för att uppnå en energianvändning 2020 på högst 1 483 Mtoe primärenergianvändning och/eller högst 1 086 Mtoe slutlig energianvändning.

| d) | jämföra resultaten enligt leden a–c med den energianvändning som skulle behövas för att uppnå en energianvändning 2020 på högst 1 483 Mtoe primärenergianvändning och/eller högst 1 086 Mtoe slutlig energianvändning. |
| --- | --- |

d)

jämföra resultaten enligt leden a–c med den energianvändning som skulle behövas för att uppnå en energianvändning 2020 på högst 1 483 Mtoe primärenergianvändning och/eller högst 1 086 Mtoe slutlig energianvändning.

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 3 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Varje medlemsstat ska fastställa vägledande nationella
  energieffektivitetsbidrag
  i riktning mot unionens mål för 2030 som avses i artikel 1.1, i enlighet med artiklarna [4] och [6] i förordning (EU) XX/20XX [Governance of the Energy Union]. Medlemsstaterna ska, när de fastställer sina nationella vägledande energieffektivitetsbidrag, ta hänsyn till att unionens energianvändning 2030 får vara högst [1 321 ] Mtoe primärenergi och högst [987] Mtoe slutlig energi. Medlemsstaterna ska anmäla dessa bidrag till kommissionen som en del av sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, i enlighet med det förfarande som fastställs i artiklarna [3] och [7]–[11] i förordning (EU) XX/20XX [Governance of the Energy Union].”. | 4.   Varje medlemsstat ska fastställa vägledande nationella
  energieffektivitetsmål
  i riktning mot unionens mål för 2030 som avses i artikel 1.1
  och
  i enlighet med artiklarna [4] och [6] i förordning (EU) XX/20XX [Governance of the Energy Union]. Medlemsstaterna ska, när de fastställer sina nationella vägledande energieffektivitetsbidrag, ta hänsyn till att unionens energianvändning 2030 får vara högst [1 321 ] Mtoe primärenergi och högst [987] Mtoe slutlig energi. Medlemsstaterna ska anmäla dessa bidrag till kommissionen som en del av sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, i enlighet med det förfarande som fastställs i artiklarna [3] och [7]–[11] i förordning (EU) XX/20XX [Governance of the Energy Union].”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Varje medlemsstat ska fastställa vägledande nationella
  energieffektivitetsbidrag
  i riktning mot unionens mål för 2030 som avses i artikel 1.1, i enlighet med artiklarna [4] och [6] i förordning (EU) XX/20XX [Governance of the Energy Union]. Medlemsstaterna ska, när de fastställer sina nationella vägledande energieffektivitetsbidrag, ta hänsyn till att unionens energianvändning 2030 får vara högst [1 321 ] Mtoe primärenergi och högst [987] Mtoe slutlig energi. Medlemsstaterna ska anmäla dessa bidrag till kommissionen som en del av sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, i enlighet med det förfarande som fastställs i artiklarna [3] och [7]–[11] i förordning (EU) XX/20XX [Governance of the Energy Union].”.

4.   Varje medlemsstat ska fastställa vägledande nationella
  energieffektivitetsmål
  i riktning mot unionens mål för 2030 som avses i artikel 1.1
  och
  i enlighet med artiklarna [4] och [6] i förordning (EU) XX/20XX [Governance of the Energy Union]. Medlemsstaterna ska, när de fastställer sina nationella vägledande energieffektivitetsbidrag, ta hänsyn till att unionens energianvändning 2030 får vara högst [1 321 ] Mtoe primärenergi och högst [987] Mtoe slutlig energi. Medlemsstaterna ska anmäla dessa bidrag till kommissionen som en del av sina integrerade nationella energi- och klimatplaner, i enlighet med det förfarande som fastställs i artiklarna [3] och [7]–[11] i förordning (EU) XX/20XX [Governance of the Energy Union].”.

Ändring 54, 105 och 107

Ändring 54, 105 och 107

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Energisparplikt | Energisparplikt |
| 1.   Medlemsstaterna ska uppnå en ackumulerad energibesparing vid slutanvändning som minst motsvarar följande: | 1.   Medlemsstaterna ska uppnå en ackumulerad energibesparing vid slutanvändning som minst motsvarar följande: |
| a) | Nya besparingar varje år från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020 på 1,5  % i volym av den årliga energiförsäljningen till slutkunder, som genomsnitt för den senaste treårsperioden före den 1 januari 2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 7

Artikel 7

Energisparplikt

Energisparplikt

1.   Medlemsstaterna ska uppnå en ackumulerad energibesparing vid slutanvändning som minst motsvarar följande:

1.   Medlemsstaterna ska uppnå en ackumulerad energibesparing vid slutanvändning som minst motsvarar följande:

a)

Nya besparingar varje år från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020 på 1,5  % i volym av den årliga energiförsäljningen till slutkunder, som genomsnitt för den senaste treårsperioden före den 1 januari 2013.

| a) | Nya besparingar varje år från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020 på 1,5  % i volym av den årliga energiförsäljningen till slutkunder, som genomsnitt för den senaste treårsperioden före den 1 januari 2013. |
| --- | --- |

a)

Nya besparingar varje år från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020 på 1,5  % i volym av den årliga energiförsäljningen till slutkunder, som genomsnitt för den senaste treårsperioden före den 1 januari 2013.

| b) | Nya besparingar varje år från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 december 2030 på 1,5  % i volym av den årliga energiförsäljningen till slutkunder, som genomsnitt för den senaste treårsperioden före den 1 januari 2019. |
| --- | --- |

b)

Nya besparingar varje år från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 december 2030 på 1,5  % i volym av den årliga energiförsäljningen till slutkunder, som genomsnitt för den senaste treårsperioden före den 1 januari 2019.

| b) | Nya besparingar varje år från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 december 2030 på
  minst
  1,5  % i volym av den årliga energiförsäljningen till slutkunder, som genomsnitt för den senaste treårsperioden före den 1 januari 2019. |
| --- | --- |

b)

Nya besparingar varje år från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 december 2030 på
  minst
  1,5  % i volym av den årliga energiförsäljningen till slutkunder, som genomsnitt för den senaste treårsperioden före den 1 januari 2019.

minst

Medlemsstaterna ska fortsätta att uppnå nya årliga besparingar på 1,5  % för tio år i taget efter 2030 om översyner av kommissionen senast 2027 och därefter vart tionde år visar att detta är nödvändigt för att uppnå unionens långsiktiga energi- och klimatmål för 2050.

Medlemsstaterna ska fortsätta att uppnå nya årliga besparingar på 1,5  % för tio år i taget efter 2030 om översyner av kommissionen senast 2027 och därefter vart tionde år visar att detta är nödvändigt för att uppnå unionens långsiktiga energi- och klimatmål för 2050.

Besparingar som görs under respektive period ska kumulativt bygga vidare på de besparingar som uppnåtts under tidigare period(er). Om tidigare politiska åtgärder, program och/eller enskilda åtgärder inte längre ger besparingar ska förlusterna från besparingarna beaktas vid beräkningen av de totala energibesparingar som ska uppnås vid slutet av varje period, och dessa förluster ska ersättas med nya besparingar.

Besparingar som görs under respektive period ska kumulativt bygga vidare på de besparingar som uppnåtts under tidigare period(er). Om tidigare politiska åtgärder, program och/eller enskilda åtgärder inte längre ger besparingar ska förlusterna från besparingarna beaktas vid beräkningen av de totala energibesparingar som ska uppnås vid slutet av varje period, och dessa förluster ska ersättas med nya besparingar.

Vid tillämpning av led b
  , och utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 2 och 3, får medlemsstaterna
  bara
  räkna de energibesparingar som följer av de nya politiska åtgärder som införs efter den 31 december 2020 eller politiska åtgärder
  som införs under perioden från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020
  , förutsatt att det kan visas att dessa åtgärder leder till enskilda åtgärder som vidtas efter den 31 december 2020 och som leder till besparingar.

Vid tillämpning av led b

bara

som införs under perioden från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020

Besparingar som krävs för den period som avses i led b ska vara kumulativa och utöver de besparingar som krävs för den period som avses i led a. I detta syfte
  , och utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 2 och 3, får medlemsstaterna räkna de energibesparingar som följer av de nya politiska åtgärder som införs efter den 31 december 2020 eller
  tidigare
  politiska åtgärder, förutsatt att det kan visas att dessa åtgärder leder till
  nya
  enskilda åtgärder som vidtas efter den 31 december 2020 och som leder till besparingar.
  Medlemsstaterna får också beräkna besparingar som följer av enskilda åtgärder som vidtas under perioden från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020, förutsatt att de fortsätter att leda till verifierbara energibesparingar efter 2020.

Besparingar som krävs för den period som avses i led b ska vara kumulativa och utöver de besparingar som krävs för den period som avses i led a. I detta syfte

tidigare

nya

Medlemsstaterna får också beräkna besparingar som följer av enskilda åtgärder som vidtas under perioden från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020, förutsatt att de fortsätter att leda till verifierbara energibesparingar efter 2020.

Den energivolym som säljs och som används i transporter
  får
  helt eller delvis undantas från dessa beräkningar.

får

För den period som avses i led a får endast
  den energivolym som säljs och som används i transporter helt eller delvis undantas från dessa beräkningar.
  Den energi som säljs och används i transporter ska tas med helt i beräkningarna för den period som avses i led b och därefter.

För den period som avses i led a får endast

Den energi som säljs och används i transporter ska tas med helt i beräkningarna för den period som avses i led b och därefter.

Medlemsstaterna ska bestämma hur den beräknade mängden nya besparingar ska fördelas över varje period som avses i leden a och b, förutsatt att de totala kumulativa besparingar som krävs har uppnåtts i slutet av varje period.

Medlemsstaterna ska bestämma hur den beräknade mängden nya besparingar ska fördelas över varje period som avses i leden a och b, förutsatt att de totala kumulativa besparingar som krävs har uppnåtts i slutet av varje period.

2.   Med förbehåll för punkt 3 får varje medlemsstat

2.   Med förbehåll för punkt 3 får varje medlemsstat

| a) | genomföra den beräkning som krävs enligt led a i punkt 1 med användning av värdena 1 % för 2014 och 2015, 1,25  % för 2016 och 2017, och 1,5  % för 2018, 2019 och 2020, |
| --- | --- |

a)

genomföra den beräkning som krävs enligt led a i punkt 1 med användning av värdena 1 % för 2014 och 2015, 1,25  % för 2016 och 2017, och 1,5  % för 2018, 2019 och 2020,

| a) | genomföra den beräkning som krävs enligt led a i punkt 1 med användning av värdena 1 % för 2014 och 2015, 1,25  % för 2016 och 2017, och 1,5  % för 2018, 2019 och 2020, |
| --- | --- |

a)

genomföra den beräkning som krävs enligt led a i punkt 1 med användning av värdena 1 % för 2014 och 2015, 1,25  % för 2016 och 2017, och 1,5  % för 2018, 2019 och 2020,

| b) | vid beräkningen helt eller delvis undanta den energi som säljs och används vid sådana industriella verksamheter som förtecknas i bilaga I till direktiv 2003/87/EG, |
| --- | --- |

b)

vid beräkningen helt eller delvis undanta den energi som säljs och används vid sådana industriella verksamheter som förtecknas i bilaga I till direktiv 2003/87/EG,

| b) | vid beräkningen helt eller delvis undanta den energi som säljs och används vid sådana industriella verksamheter som förtecknas i bilaga I till direktiv 2003/87/EG, |
| --- | --- |

b)

vid beräkningen helt eller delvis undanta den energi som säljs och används vid sådana industriella verksamheter som förtecknas i bilaga I till direktiv 2003/87/EG,

| c) | låta energibesparingar som uppnås i energiomvandlings-, distributions- och överföringssektorerna, inklusive infrastruktur för effektiv fjärrvärme och fjärrkyla, till följd av genomförandet av de krav som anges i artiklarna 14.4, 14.5 b, 15.1–15.6 och 15.9 räknas som sådana energibesparingar som krävs enligt punkt 1, |
| --- | --- |

c)

låta energibesparingar som uppnås i energiomvandlings-, distributions- och överföringssektorerna, inklusive infrastruktur för effektiv fjärrvärme och fjärrkyla, till följd av genomförandet av de krav som anges i artiklarna 14.4, 14.5 b, 15.1–15.6 och 15.9 räknas som sådana energibesparingar som krävs enligt punkt 1,

| c) | låta energibesparingar som uppnås i energiomvandlings-, distributions- och överföringssektorerna, inklusive infrastruktur för effektiv fjärrvärme och fjärrkyla, till följd av genomförandet av de krav som anges i artiklarna 14.4, 14.5 b, 15.1–15.6 och 15.9 räknas som sådana energibesparingar som krävs enligt punkt 1
  a och b
  ,
  och |
| --- | --- |

c)

låta energibesparingar som uppnås i energiomvandlings-, distributions- och överföringssektorerna, inklusive infrastruktur för effektiv fjärrvärme och fjärrkyla, till följd av genomförandet av de krav som anges i artiklarna 14.4, 14.5 b, 15.1–15.6 och 15.9 räknas som sådana energibesparingar som krävs enligt punkt 1
  a och b
  ,
  och

a och b

och

| d) | räkna energibesparingar till följd av nya enskilda åtgärder som genomförts sedan den 31 december 2008, som fortsätter att ha verkan 2020 och senare, och som kan mätas och verifieras, som sådana energibesparingar som avses i punkt 1
  , och |
| --- | --- |

d)

räkna energibesparingar till följd av nya enskilda åtgärder som genomförts sedan den 31 december 2008, som fortsätter att ha verkan 2020 och senare, och som kan mätas och verifieras, som sådana energibesparingar som avses i punkt 1
  , och

, och

| d) | räkna energibesparingar till följd av nya enskilda åtgärder som genomförts sedan den 31 december 2008, som fortsätter att ha verkan 2020 och senare, och som kan mätas och verifieras, som sådana energibesparingar som avses i punkt 1
  a |
| --- | --- |

d)

räkna energibesparingar till följd av nya enskilda åtgärder som genomförts sedan den 31 december 2008, som fortsätter att ha verkan 2020 och senare, och som kan mätas och verifieras, som sådana energibesparingar som avses i punkt 1
  a

a

| e) | undanta från beräkningen för det energibesparingskrav som avses i punkt 1 den verifierbara mängd energi som produceras på eller i byggnader för eget bruk till följd av politiska åtgärder för att främja nyinstallation av förnybar energiteknik. |
| --- | --- |

e)

e)

undanta från beräkningen för det energibesparingskrav som avses i punkt 1 den verifierbara mängd energi som produceras på eller i byggnader för eget bruk till följd av politiska åtgärder för att främja nyinstallation av förnybar energiteknik.

undanta från beräkningen för det energibesparingskrav som avses i punkt 1 den verifierbara mängd energi som produceras på eller i byggnader för eget bruk till följd av politiska åtgärder för att främja nyinstallation av förnybar energiteknik.

3.   Samtliga de alternativ som valts enligt punkt 2 får sammanlagt uppgå till högst 25 % av den mängd energibesparingar som avses i punkt 1. Medlemsstaterna ska tillämpa och beräkna effekten av de alternativ som valts för de perioder som avses i punkt 1 a och b separat:

3.   Samtliga de alternativ som valts enligt punkt 2 får sammanlagt uppgå till högst 25 % av den mängd energibesparingar som avses i punkt 1. Medlemsstaterna ska tillämpa och beräkna effekten av de alternativ som valts för de perioder som avses i punkt 1 a och b separat:

| a) | Vid beräkningen av den mängd energibesparingar som krävs för den period som avses i punkt 1 a får medlemsstaterna använda sig av punkt 2 a, b, c, och d. |
| --- | --- |

a)

Vid beräkningen av den mängd energibesparingar som krävs för den period som avses i punkt 1 a får medlemsstaterna använda sig av punkt 2 a, b, c, och d.

| a) | Vid beräkningen av den mängd energibesparingar som krävs för den period som avses i punkt 1 a får medlemsstaterna använda sig av punkt 2 a, b, c, och d. |
| --- | --- |

a)

Vid beräkningen av den mängd energibesparingar som krävs för den period som avses i punkt 1 a får medlemsstaterna använda sig av punkt 2 a, b, c, och d.

| b) | Vid beräkningen av den mängd energibesparingar som krävs för den period som avses i punkt 1 b får medlemsstaterna använda sig av punkt 2 b, c, d och e, om enskilda åtgärder i den mening som avses i led d fortsätter att ha en verifierbar och mätbar inverkan efter den 31 december 2020. |
| --- | --- |

b)

Vid beräkningen av den mängd energibesparingar som krävs för den period som avses i punkt 1 b får medlemsstaterna använda sig av punkt 2 b, c, d och e, om enskilda åtgärder i den mening som avses i led d fortsätter att ha en verifierbar och mätbar inverkan efter den 31 december 2020.

| b) | Vid beräkningen av den mängd energibesparingar som krävs för den period som avses i punkt 1 b får medlemsstaterna använda sig av punkt 2 b, c, d och e, om enskilda åtgärder i den mening som avses i led d fortsätter att ha en verifierbar och mätbar inverkan efter den 31 december 2020. |
| --- | --- |

b)

Vid beräkningen av den mängd energibesparingar som krävs för den period som avses i punkt 1 b får medlemsstaterna använda sig av punkt 2 b, c, d och e, om enskilda åtgärder i den mening som avses i led d fortsätter att ha en verifierbar och mätbar inverkan efter den 31 december 2020.

4.   Energibesparingar som uppnåtts efter den 31 december 2020 får inte räknas med vid beräkningen av de kumulativa besparingar som krävs för perioden från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020.

4.   Energibesparingar som uppnåtts efter den 31 december 2020 får inte räknas med vid beräkningen av de kumulativa besparingar som krävs för perioden från och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020.

5.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de besparingar som följer av politiska åtgärder som avses i artiklarna 7a, 7b och 20.6 beräknas i enlighet med bilaga V.

5.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de besparingar som följer av politiska åtgärder som avses i artiklarna 7a, 7b och 20.6 beräknas i enlighet med bilaga V.

6.   Medlemsstaterna ska uppnå de erforderliga energibesparingarna enligt punkt 1, antingen genom att inrätta ett kvotpliktsystem för energieffektivitet som avses i artikel 7a eller genom att anta alternativa åtgärder som avses i artikel 7b. Medlemsstaterna får kombinera ett kvotpliktsystem för energieffektivitet med alternativa politiska åtgärder.

6.   Medlemsstaterna ska uppnå de erforderliga energibesparingarna enligt punkt 1, antingen genom att inrätta ett kvotpliktsystem för energieffektivitet som avses i artikel 7a eller genom att anta alternativa åtgärder som avses i artikel 7b. Medlemsstaterna får kombinera ett kvotpliktsystem för energieffektivitet med alternativa politiska åtgärder.

7.   Medlemsstaterna ska visa att energibesparingar inte räknas dubbelt i de fall där inverkan av politiska åtgärder eller enskilda åtgärder överlappar varandra.”.

7.   Medlemsstaterna ska visa att energibesparingar inte räknas dubbelt i de fall där inverkan av politiska åtgärder eller enskilda åtgärder överlappar varandra.”.

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7a – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om medlemsstater beslutar sig för att uppfylla sina skyldigheter när det gäller att uppnå den mängd besparingar som krävs enligt artikel 7.1 genom ett kvotpliktsystem för energieffektivitet ska de säkerställa att förpliktade parter som avses i punkt 2 och som bedriver verksamhet inom varje medlemsstats territorium, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7.2, uppnår det mål med en ackumulerad energibesparing i slutanvändningsledet som fastställs i artikel 7.1. | 1.   Om medlemsstater beslutar sig för att uppfylla sina skyldigheter när det gäller att uppnå den mängd besparingar som krävs enligt artikel 7.1 genom ett kvotpliktsystem för energieffektivitet
  , eller tillåter förpliktade parter att årligen bidra till en nationell energieffektivitetsfond i enlighet med artikel 20.6,
  ska de säkerställa att förpliktade parter som avses i punkt 2 och som bedriver verksamhet inom varje medlemsstats territorium, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7.2, uppnår det mål med en ackumulerad energibesparing i slutanvändningsledet som fastställs i artikel 7.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Om medlemsstater beslutar sig för att uppfylla sina skyldigheter när det gäller att uppnå den mängd besparingar som krävs enligt artikel 7.1 genom ett kvotpliktsystem för energieffektivitet ska de säkerställa att förpliktade parter som avses i punkt 2 och som bedriver verksamhet inom varje medlemsstats territorium, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7.2, uppnår det mål med en ackumulerad energibesparing i slutanvändningsledet som fastställs i artikel 7.1.

1.   Om medlemsstater beslutar sig för att uppfylla sina skyldigheter när det gäller att uppnå den mängd besparingar som krävs enligt artikel 7.1 genom ett kvotpliktsystem för energieffektivitet
  , eller tillåter förpliktade parter att årligen bidra till en nationell energieffektivitetsfond i enlighet med artikel 20.6,
  ska de säkerställa att förpliktade parter som avses i punkt 2 och som bedriver verksamhet inom varje medlemsstats territorium, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7.2, uppnår det mål med en ackumulerad energibesparing i slutanvändningsledet som fastställs i artikel 7.1.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7a – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier utse förpliktade parter bland energidistributörer
  och/eller
  företag som säljer energi i detaljistledet och
  bedriver verksamhet inom medlemsstatens territorium, och får inbegripa
  drivmedelsdistributörer eller drivmedelsåterförsäljare som bedriver verksamhet inom
  medlemsstatens
  territorium. Mängden energibesparingar som behövs för att fullgöra skyldigheten ska uppnås av de förpliktade parterna bland slutkunderna, utsedda av medlemsstaten, oberoende av den beräkning som görs enligt artikel 7.1, eller, om medlemsstaterna så beslutar, med hjälp av certifierade besparingar som härrör från andra parter, i enlighet med vad som anges i punkt 5 b. | 2.   Medlemsstaterna ska på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier utse förpliktade parter bland energidistributörer, företag som säljer energi i detaljistledet och drivmedelsdistributörer eller drivmedelsåterförsäljare som bedriver verksamhet inom
  deras
  territorium. Mängden energibesparingar som behövs för att fullgöra skyldigheten ska uppnås av de förpliktade parterna bland slutkunderna, utsedda av medlemsstaten, oberoende av den beräkning som görs enligt artikel 7.1, eller, om medlemsstaterna så beslutar, med hjälp av certifierade besparingar som härrör från andra parter, i enlighet med vad som anges i punkt 5 b. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier utse förpliktade parter bland energidistributörer
  och/eller
  företag som säljer energi i detaljistledet och
  bedriver verksamhet inom medlemsstatens territorium, och får inbegripa
  drivmedelsdistributörer eller drivmedelsåterförsäljare som bedriver verksamhet inom
  medlemsstatens
  territorium. Mängden energibesparingar som behövs för att fullgöra skyldigheten ska uppnås av de förpliktade parterna bland slutkunderna, utsedda av medlemsstaten, oberoende av den beräkning som görs enligt artikel 7.1, eller, om medlemsstaterna så beslutar, med hjälp av certifierade besparingar som härrör från andra parter, i enlighet med vad som anges i punkt 5 b.

2.   Medlemsstaterna ska på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier utse förpliktade parter bland energidistributörer, företag som säljer energi i detaljistledet och drivmedelsdistributörer eller drivmedelsåterförsäljare som bedriver verksamhet inom
  deras
  territorium. Mängden energibesparingar som behövs för att fullgöra skyldigheten ska uppnås av de förpliktade parterna bland slutkunderna, utsedda av medlemsstaten, oberoende av den beräkning som görs enligt artikel 7.1, eller, om medlemsstaterna så beslutar, med hjälp av certifierade besparingar som härrör från andra parter, i enlighet med vad som anges i punkt 5 b.

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7a – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Om företag som säljer energi i detaljistledet utses som kvotpliktiga parter enligt punkt 2 ska medlemsstaterna säkerställa att företag som säljer energi i detaljistledet inte skapar några hinder för konsumenter som vill byta leverantör när de fullgör sina skyldigheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Om företag som säljer energi i detaljistledet utses som kvotpliktiga parter enligt punkt 2 ska medlemsstaterna säkerställa att företag som säljer energi i detaljistledet inte skapar några hinder för konsumenter som vill byta leverantör när de fullgör sina skyldigheter.

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7a – punkt 5 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | De får tillåta förpliktade parter att gentemot sin skyldighet medräkna certifierade energibesparingar som uppnåtts av leverantörer av energitjänster eller andra tredje parter, inklusive i de fall där förpliktade parter genom andra statligt godkända organ eller genom offentliga myndigheter främjar åtgärder som eventuellt inbegriper formella partnerskap och eventuellt kombineras med andra finansieringskällor. Om medlemsstaterna medger detta, ska de säkerställa att det finns en godkännandeprocess som är tydlig, transparent och öppen för alla marknadsaktörer och som syftar till att minimera certifieringskostnaderna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

De får tillåta förpliktade parter att gentemot sin skyldighet medräkna certifierade energibesparingar som uppnåtts av leverantörer av energitjänster eller andra tredje parter, inklusive i de fall där förpliktade parter genom andra statligt godkända organ eller genom offentliga myndigheter främjar åtgärder som eventuellt inbegriper formella partnerskap och eventuellt kombineras med andra finansieringskällor. Om medlemsstaterna medger detta, ska de säkerställa att det finns en godkännandeprocess som är tydlig, transparent och öppen för alla marknadsaktörer och som syftar till att minimera certifieringskostnaderna.

| b) | De får tillåta förpliktade parter att gentemot sin skyldighet medräkna certifierade energibesparingar som uppnåtts av leverantörer av energitjänster eller andra tredje parter, inklusive i de fall där förpliktade parter genom andra statligt godkända organ eller genom offentliga myndigheter främjar åtgärder som eventuellt inbegriper formella partnerskap och eventuellt kombineras med andra finansieringskällor. Om medlemsstaterna medger detta, ska de säkerställa att det finns en
  ackrediterad
  godkännandeprocess som är tydlig, transparent
  , deltagandebaserad
  och öppen för alla marknadsaktörer och som syftar till att minimera certifieringskostnaderna; |
| --- | --- |

b)

De får tillåta förpliktade parter att gentemot sin skyldighet medräkna certifierade energibesparingar som uppnåtts av leverantörer av energitjänster eller andra tredje parter, inklusive i de fall där förpliktade parter genom andra statligt godkända organ eller genom offentliga myndigheter främjar åtgärder som eventuellt inbegriper formella partnerskap och eventuellt kombineras med andra finansieringskällor. Om medlemsstaterna medger detta, ska de säkerställa att det finns en
  ackrediterad
  godkännandeprocess som är tydlig, transparent
  , deltagandebaserad
  och öppen för alla marknadsaktörer och som syftar till att minimera certifieringskostnaderna;

ackrediterad

, deltagandebaserad

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7a – punkt 5 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | De får tillåta att ytterligare besparingar som uppnås genom mer hållbara teknologiska alternativ i fjärrvärme- och fjärrkylsystem i stadsmiljöer (som även bidrar till att minska förorenande ämnen och partiklar) får räknas till den mängd energibesparingar som krävs enligt punkt 1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

De får tillåta att ytterligare besparingar som uppnås genom mer hållbara teknologiska alternativ i fjärrvärme- och fjärrkylsystem i stadsmiljöer (som även bidrar till att minska förorenande ämnen och partiklar) får räknas till den mängd energibesparingar som krävs enligt punkt 1.

De får tillåta att ytterligare besparingar som uppnås genom mer hållbara teknologiska alternativ i fjärrvärme- och fjärrkylsystem i stadsmiljöer (som även bidrar till att minska förorenande ämnen och partiklar) får räknas till den mängd energibesparingar som krävs enligt punkt 1.

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7a – punkt 5 – led cb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cb) | De får främja åtgärder som tar itu med energibesparingspotentialen i uppvärmning och kylning, och eventuellt även belöna åtgärder som begränsar föroreningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

cb)

cb)

De får främja åtgärder som tar itu med energibesparingspotentialen i uppvärmning och kylning, och eventuellt även belöna åtgärder som begränsar föroreningar.

De får främja åtgärder som tar itu med energibesparingspotentialen i uppvärmning och kylning, och eventuellt även belöna åtgärder som begränsar föroreningar.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7a – punkt 5 – led cc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cc) | De får inrätta instrument som certifierar energibesparingar som härrör från energibesiktningar eller motsvarande energiledningssystem som avses i artikel 8 för att räkna dessa besparingar som sådana energibesparingar som krävs enligt punkt 1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

cc)

cc)

De får inrätta instrument som certifierar energibesparingar som härrör från energibesiktningar eller motsvarande energiledningssystem som avses i artikel 8 för att räkna dessa besparingar som sådana energibesparingar som krävs enligt punkt 1.

De får inrätta instrument som certifierar energibesparingar som härrör från energibesiktningar eller motsvarande energiledningssystem som avses i artikel 8 för att räkna dessa besparingar som sådana energibesparingar som krävs enligt punkt 1.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7a – punkt 5 – led cd (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cd) | De får tillåta kvotpliktiga parter att räkna slutliga energibesparingar genom effektiv infrastruktur för värme och kyla. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

cd)

cd)

De får tillåta kvotpliktiga parter att räkna slutliga energibesparingar genom effektiv infrastruktur för värme och kyla.

De får tillåta kvotpliktiga parter att räkna slutliga energibesparingar genom effektiv infrastruktur för värme och kyla.

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7a – punkt 5 – led cf (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cf) | De ska bedöma och vidta åtgärder för att minimera effekten av direkta och indirekta kostnader från sådana system på energiintensiva industrier som är utsatta för internationell konkurrens. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

cf)

cf)

De ska bedöma och vidta åtgärder för att minimera effekten av direkta och indirekta kostnader från sådana system på energiintensiva industrier som är utsatta för internationell konkurrens.

De ska bedöma och vidta åtgärder för att minimera effekten av direkta och indirekta kostnader från sådana system på energiintensiva industrier som är utsatta för internationell konkurrens.

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7a – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Som en del av sina integrerade nationella energi- och klimatplaner ska medlemsstaterna informera kommissionen om sina planerade politiska åtgärder enligt artikel 7.2 c. Effekten av dessa åtgärder ska beräknas och inkluderas i dessa planer. Medlemsstaternas beräkningar ska baseras på objektiva, icke-diskriminerande kriterier som ska tas fram i samråd med kommissionen senast den 1 januari 2019. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  Som en del av sina integrerade nationella energi- och klimatplaner ska medlemsstaterna informera kommissionen om sina planerade politiska åtgärder enligt artikel 7.2 c. Effekten av dessa åtgärder ska beräknas och inkluderas i dessa planer. Medlemsstaternas beräkningar ska baseras på objektiva, icke-diskriminerande kriterier som ska tas fram i samråd med kommissionen senast den 1 januari 2019.

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7b – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstater som beslutar sig för att uppfylla sina skyldigheter när det gäller att uppnå de besparingar som krävs enligt artikel 7.1 genom alternativa politiska åtgärder ska säkerställa att de energibesparingar som krävs enligt artikel 7.1 uppnås bland slutkunderna. | 1.   Medlemsstater som beslutar sig för att uppfylla sina skyldigheter när det gäller att uppnå de besparingar som krävs enligt artikel 7.1 genom alternativa politiska åtgärder ska säkerställa att de energibesparingar som krävs enligt artikel 7.1 uppnås
  helt
  bland slutkunderna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstater som beslutar sig för att uppfylla sina skyldigheter när det gäller att uppnå de besparingar som krävs enligt artikel 7.1 genom alternativa politiska åtgärder ska säkerställa att de energibesparingar som krävs enligt artikel 7.1 uppnås bland slutkunderna.

1.   Medlemsstater som beslutar sig för att uppfylla sina skyldigheter när det gäller att uppnå de besparingar som krävs enligt artikel 7.1 genom alternativa politiska åtgärder ska säkerställa att de energibesparingar som krävs enligt artikel 7.1 uppnås
  helt
  bland slutkunderna.

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7b – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Vidare ska alla möjligheter att öka energieffektiviteten, inklusive genom användningen av mer högpresterande drivmedel inom transportsektorn, kvalificera sig som kumulativa ackumulerade energibesparingar i slutanvändningsledet enligt artikel 7.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Vidare ska alla möjligheter att öka energieffektiviteten, inklusive genom användningen av mer högpresterande drivmedel inom transportsektorn, kvalificera sig som kumulativa ackumulerade energibesparingar i slutanvändningsledet enligt artikel 7.1.

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7b – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Vid utformningen av andra politiska åtgärder för att uppnå energibesparingar ska medlemsstaterna ta hänsyn till effekten på
  hushåll
  som påverkas av energifattigdom. | 2.   Vid utformningen av andra politiska åtgärder för att uppnå energibesparingar ska medlemsstaterna ta hänsyn till effekten på
  låginkomsthushåll, inbegripet de
  som påverkas av energifattigdom
  , och se till att de åtgärder som ska genomföras prioriteras i låginkomsthushåll och i subventionerat boende
  . |
| | Medlemsstaterna ska beräkna mängden besparingar som uppnås i de hushållen jämfört med den totala mängden besparingar som uppnås i alla hushåll enligt denna artikel. |
| | Besparingarna ska offentliggöras och tas med i de integrerade nationella energi- och klimatpolitiska lägesrapporterna i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) XX/20XX [Governance of the Energy Union]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Vid utformningen av andra politiska åtgärder för att uppnå energibesparingar ska medlemsstaterna ta hänsyn till effekten på
  hushåll
  som påverkas av energifattigdom.

2.   Vid utformningen av andra politiska åtgärder för att uppnå energibesparingar ska medlemsstaterna ta hänsyn till effekten på
  låginkomsthushåll, inbegripet de
  som påverkas av energifattigdom
  , och se till att de åtgärder som ska genomföras prioriteras i låginkomsthushåll och i subventionerat boende
  .

Medlemsstaterna ska beräkna mängden besparingar som uppnås i de hushållen jämfört med den totala mängden besparingar som uppnås i alla hushåll enligt denna artikel.

Medlemsstaterna ska beräkna mängden besparingar som uppnås i de hushållen jämfört med den totala mängden besparingar som uppnås i alla hushåll enligt denna artikel.

Besparingarna ska offentliggöras och tas med i de integrerade nationella energi- och klimatpolitiska lägesrapporterna i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) XX/20XX [Governance of the Energy Union].

Besparingarna ska offentliggöras och tas med i de integrerade nationella energi- och klimatpolitiska lägesrapporterna i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) XX/20XX [Governance of the Energy Union].

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4a (nytt)

Artikel 1 – led 4a (nytt)

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 7c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 7c




  Tillhandahållande av energieffektivitetstjänster




  Kommissionen ska i nära samarbete med medlemsstaterna säkerställa att tillhandahållandet av tjänster på energieffektivitetsmarknaden sker inom en ram av fri konkurrens och insyn så att slutanvändaren får garanti för fördelarna i form av lägre kostnad för och högre kvalitet hos tjänster som avser energieffektivitetsåtgärder. I detta syfte ska medlemsstaterna garantera sina olika ekonomiska aktörer, och särskilt små och medelstora företag, en icke diskriminerande tillgång till marknaden för energieffektivitetstjänster och främja ett deltagande på lika villkor i förhållande till vertikalt integrerade aktörer och undanröja de konkurrensfördelar som skapats till förmån för aktörer som arbetar med distribution eller försäljning av energi. I detta syfte ska medlemsstaterna vidta alla åtgärder som behövs för att integrerade aktörer ska tillhandahålla samma villkor och samma verktyg åt tredje parter som de själva använder för att tillhandahålla energieffektivitetstjänster.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a)

4a)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 7c

Tillhandahållande av energieffektivitetstjänster

Kommissionen ska i nära samarbete med medlemsstaterna säkerställa att tillhandahållandet av tjänster på energieffektivitetsmarknaden sker inom en ram av fri konkurrens och insyn så att slutanvändaren får garanti för fördelarna i form av lägre kostnad för och högre kvalitet hos tjänster som avser energieffektivitetsåtgärder. I detta syfte ska medlemsstaterna garantera sina olika ekonomiska aktörer, och särskilt små och medelstora företag, en icke diskriminerande tillgång till marknaden för energieffektivitetstjänster och främja ett deltagande på lika villkor i förhållande till vertikalt integrerade aktörer och undanröja de konkurrensfördelar som skapats till förmån för aktörer som arbetar med distribution eller försäljning av energi. I detta syfte ska medlemsstaterna vidta alla åtgärder som behövs för att integrerade aktörer ska tillhandahålla samma villkor och samma verktyg åt tredje parter som de själva använder för att tillhandahålla energieffektivitetstjänster.”

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5 – led b

Artikel 1 – led 5 – led b

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 9 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska säkerställa att slutanvändare av naturgas, så långt det är tekniskt möjligt, ekonomiskt rimligt och proportionerligt i förhållande till möjliga energibesparingar, har individuella mätare
  som till ett
  konkurrenskraftigt pris korrekt visar slutanvändarens faktiska energianvändning och ger information om faktisk användningstid. | Medlemsstaterna ska säkerställa att slutanvändare av naturgas, så långt det är tekniskt möjligt, ekonomiskt rimligt och proportionerligt i förhållande till möjliga energibesparingar, har individuella mätare
  och värmereglage till ett i fråga om vald teknik och funktion
  konkurrenskraftigt pris
  som
  korrekt visar slutanvändarens faktiska energianvändning och ger information om faktisk användningstid
  samt i tillämpliga fall erbjuder andra funktioner i enlighet med bestämmelserna om elmätning i artiklarna 19 till 22 i direktiv (EU) .../... [om gemensamma regler för den inre marknaden för el (omarbetning)]
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska säkerställa att slutanvändare av naturgas, så långt det är tekniskt möjligt, ekonomiskt rimligt och proportionerligt i förhållande till möjliga energibesparingar, har individuella mätare
  som till ett
  konkurrenskraftigt pris korrekt visar slutanvändarens faktiska energianvändning och ger information om faktisk användningstid.

som till ett

Medlemsstaterna ska säkerställa att slutanvändare av naturgas, så långt det är tekniskt möjligt, ekonomiskt rimligt och proportionerligt i förhållande till möjliga energibesparingar, har individuella mätare
  och värmereglage till ett i fråga om vald teknik och funktion
  konkurrenskraftigt pris
  som
  korrekt visar slutanvändarens faktiska energianvändning och ger information om faktisk användningstid
  samt i tillämpliga fall erbjuder andra funktioner i enlighet med bestämmelserna om elmätning i artiklarna 19 till 22 i direktiv (EU) .../... [om gemensamma regler för den inre marknaden för el (omarbetning)]
  .

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5 – led c – led iia (nytt)

Artikel 1 – led 5 – led c – led iia (nytt)

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 9 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Systemet med smarta mätare ska ge slutkunder tillgång till uppgifter om deras energianvändning och tidsserier för marknadens avräkningsperioder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Systemet med smarta mätare ska ge slutkunder tillgång till uppgifter om deras energianvändning och tidsserier för marknadens avräkningsperioder.

Systemet med smarta mätare ska ge slutkunder tillgång till uppgifter om deras energianvändning och tidsserier för marknadens avräkningsperioder.

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5 – led d

Artikel 1 – led 5 – led d

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 9 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | Punkt 3 ska
  utgå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

Punkt 3 ska
  utgå.

utgå.

| d) | Punkt 3 ska
  ersättas med följande:





  ”3.
     
  Beträffande dataformat och funktioner ska bestämmelserna anpassas efter artiklarna 18 till 21 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG

   (1a)

  i den mån det är lämpligt. Användares uppgifter ska hanteras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679

   (1b)

  . Ingen avgift ska tas ut av slutkunder för att ge dem tillgång till uppgifter i ett format som passar dem.” |
| --- | --- |

d)

Punkt 3 ska
  ersättas med följande:

ersättas med följande:

”3.
     
  Beträffande dataformat och funktioner ska bestämmelserna anpassas efter artiklarna 18 till 21 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG

   (1a)

  i den mån det är lämpligt. Användares uppgifter ska hanteras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679

   (1b)

  . Ingen avgift ska tas ut av slutkunder för att ge dem tillgång till uppgifter i ett format som passar dem.”

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 6

Artikel 1 – led 6

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 9a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 9a | Artikel 9a |
| Kollektiv mätning, individuell mätning och kostnadsfördelning för uppvärmning och kylning och varmvatten för hushållsbruk | Kollektiv mätning, individuell mätning och kostnadsfördelning för uppvärmning och kylning och varmvatten för hushållsbruk |
| 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att slutkunderna för fjärrvärme, fjärrkyla och varmvatten för hushållsbruk tillhandahålls individuella mätare som till ett konkurrenskraftigt pris korrekt visar slutkundens faktiska energianvändning. | 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att slutkunderna för fjärrvärme, fjärrkyla och varmvatten för hushållsbruk tillhandahålls individuella mätare som till ett konkurrenskraftigt pris korrekt visar slutkundens faktiska energianvändning. |
| När en byggnad försörjs med värme
  och
  kyla eller varmvatten från en central källa som försörjer flera byggnader, eller från ett nät för fjärrvärme
  och
  fjärrkyla, ska en
  värme- eller varmvattenmätare alltid
  installeras vid värmeväxlaren eller leveranspunkten. | När en byggnad försörjs med värme, kyla eller varmvatten från en central källa som försörjer flera byggnader, eller från ett nät för fjärrvärme
  eller
  fjärrkyla, ska en
  mätare
  installeras vid värmeväxlaren eller leveranspunkten. |
| 2.   I flerfamiljshus och byggnader med flera användningsområden som har en central värme-/kylkälla, eller som försörjs från fjärrvärme- och fjärrkylsystem, ska individuella mätare installeras för att mäta användningen av värme eller kyla eller varmvatten i varje byggnadsenhet. | 2.   I flerfamiljshus och byggnader med flera användningsområden som har en central värme-/kylkälla, eller som försörjs från fjärrvärme- och fjärrkylsystem, ska individuella mätare installeras för att mäta användningen av värme eller kyla eller varmvatten i varje byggnadsenhet
  , där det är tekniskt möjligt och kostnadseffektivt i proportion till möjliga energibesparingar
  . |
| När användning av individuella mätare inte är tekniskt genomförbart eller kostnadseffektivt för att mäta värme eller kyla i varje byggnadsenhet, ska individuella värmekostnadsfördelare användas för att mäta energianvändningen i varje radiator, om inte medlemsstaten i fråga visar att det inte skulle vara kostnadseffektivt att installera sådana värmekostnadsfördelare. I dessa fall får alternativa kostnadseffektiva metoder för mätning av användningen övervägas.
  Villkoren för
  avsaknad av teknisk genomförbarhet och kostnadseffektivitet
  ska
  tydligt anges och offentliggöras av varje medlemsstat. | När användning av individuella mätare inte är tekniskt genomförbart eller kostnadseffektivt för att mäta värme eller kyla i varje byggnadsenhet, ska individuella värmekostnadsfördelare användas för att mäta energianvändningen i varje radiator, om inte medlemsstaten i fråga visar att det inte skulle vara kostnadseffektivt att installera sådana värmekostnadsfördelare. I dessa fall får alternativa kostnadseffektiva metoder för mätning av användningen övervägas.
  Efter samråd med kommissionen ska de allmänna kriterierna, metoderna och/eller förfarandena för att fastställa
  avsaknad av teknisk genomförbarhet och kostnadseffektivitet tydligt anges och offentliggöras av varje medlemsstat. |
| I nya byggnader
  som avses i första stycket, eller när en sådan byggnad genomgår omfattande renovering, såsom fastställs i direktiv 2010/31/EU,
  ska individuella mätare
  alltid tillhandahållas
  . | I nya
  flerfamiljshus och i bostadsdelen av nya
  byggnader
  med flera användningsområden
  ska
  , om dessa har en central värmekälla för varmvatten eller försörjs från fjärrvärmesystem, trots vad som sägs i andra och tredje stycket,
  individuella mätare
  installeras för varmvatten
  . |
| 3.   För flerfamiljshus och byggnader med flera användningsområden som försörjs med fjärrvärme eller fjärrkyla, eller där gemensamma värme- eller kylsystem för sådana hus dominerar, ska medlemsstaterna införa transparenta regler för fördelningen av kostnaden för uppvärmning, kylning och varmvattenanvändning i sådana byggnader, för att säkerställa öppenhet och insyn samt korrekt redovisning av individuell användning, inklusive | 3.   För flerfamiljshus och byggnader med flera användningsområden som försörjs med fjärrvärme eller fjärrkyla, eller där gemensamma värme- eller kylsystem för sådana hus dominerar, ska medlemsstaterna införa transparenta regler för fördelningen av kostnaden för uppvärmning, kylning och varmvattenanvändning i sådana byggnader, för att säkerställa öppenhet och insyn samt korrekt redovisning av individuell användning, inklusive |
| a) | varmvatten för hushållsbruk, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 9a

Artikel 9a

Kollektiv mätning, individuell mätning och kostnadsfördelning för uppvärmning och kylning och varmvatten för hushållsbruk

Kollektiv mätning, individuell mätning och kostnadsfördelning för uppvärmning och kylning och varmvatten för hushållsbruk

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att slutkunderna för fjärrvärme, fjärrkyla och varmvatten för hushållsbruk tillhandahålls individuella mätare som till ett konkurrenskraftigt pris korrekt visar slutkundens faktiska energianvändning.

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att slutkunderna för fjärrvärme, fjärrkyla och varmvatten för hushållsbruk tillhandahålls individuella mätare som till ett konkurrenskraftigt pris korrekt visar slutkundens faktiska energianvändning.

När en byggnad försörjs med värme
  och
  kyla eller varmvatten från en central källa som försörjer flera byggnader, eller från ett nät för fjärrvärme
  och
  fjärrkyla, ska en
  värme- eller varmvattenmätare alltid
  installeras vid värmeväxlaren eller leveranspunkten.

och

och

värme- eller varmvattenmätare alltid

När en byggnad försörjs med värme, kyla eller varmvatten från en central källa som försörjer flera byggnader, eller från ett nät för fjärrvärme
  eller
  fjärrkyla, ska en
  mätare
  installeras vid värmeväxlaren eller leveranspunkten.

eller

mätare

2.   I flerfamiljshus och byggnader med flera användningsområden som har en central värme-/kylkälla, eller som försörjs från fjärrvärme- och fjärrkylsystem, ska individuella mätare installeras för att mäta användningen av värme eller kyla eller varmvatten i varje byggnadsenhet.

2.   I flerfamiljshus och byggnader med flera användningsområden som har en central värme-/kylkälla, eller som försörjs från fjärrvärme- och fjärrkylsystem, ska individuella mätare installeras för att mäta användningen av värme eller kyla eller varmvatten i varje byggnadsenhet
  , där det är tekniskt möjligt och kostnadseffektivt i proportion till möjliga energibesparingar
  .

När användning av individuella mätare inte är tekniskt genomförbart eller kostnadseffektivt för att mäta värme eller kyla i varje byggnadsenhet, ska individuella värmekostnadsfördelare användas för att mäta energianvändningen i varje radiator, om inte medlemsstaten i fråga visar att det inte skulle vara kostnadseffektivt att installera sådana värmekostnadsfördelare. I dessa fall får alternativa kostnadseffektiva metoder för mätning av användningen övervägas.
  Villkoren för
  avsaknad av teknisk genomförbarhet och kostnadseffektivitet
  ska
  tydligt anges och offentliggöras av varje medlemsstat.

Villkoren för

ska

När användning av individuella mätare inte är tekniskt genomförbart eller kostnadseffektivt för att mäta värme eller kyla i varje byggnadsenhet, ska individuella värmekostnadsfördelare användas för att mäta energianvändningen i varje radiator, om inte medlemsstaten i fråga visar att det inte skulle vara kostnadseffektivt att installera sådana värmekostnadsfördelare. I dessa fall får alternativa kostnadseffektiva metoder för mätning av användningen övervägas.
  Efter samråd med kommissionen ska de allmänna kriterierna, metoderna och/eller förfarandena för att fastställa
  avsaknad av teknisk genomförbarhet och kostnadseffektivitet tydligt anges och offentliggöras av varje medlemsstat.

Efter samråd med kommissionen ska de allmänna kriterierna, metoderna och/eller förfarandena för att fastställa

I nya byggnader
  som avses i första stycket, eller när en sådan byggnad genomgår omfattande renovering, såsom fastställs i direktiv 2010/31/EU,
  ska individuella mätare
  alltid tillhandahållas
  .

som avses i första stycket, eller när en sådan byggnad genomgår omfattande renovering, såsom fastställs i direktiv 2010/31/EU,

alltid tillhandahållas

I nya
  flerfamiljshus och i bostadsdelen av nya
  byggnader
  med flera användningsområden
  ska
  , om dessa har en central värmekälla för varmvatten eller försörjs från fjärrvärmesystem, trots vad som sägs i andra och tredje stycket,
  individuella mätare
  installeras för varmvatten
  .

flerfamiljshus och i bostadsdelen av nya

med flera användningsområden

, om dessa har en central värmekälla för varmvatten eller försörjs från fjärrvärmesystem, trots vad som sägs i andra och tredje stycket,

installeras för varmvatten

3.   För flerfamiljshus och byggnader med flera användningsområden som försörjs med fjärrvärme eller fjärrkyla, eller där gemensamma värme- eller kylsystem för sådana hus dominerar, ska medlemsstaterna införa transparenta regler för fördelningen av kostnaden för uppvärmning, kylning och varmvattenanvändning i sådana byggnader, för att säkerställa öppenhet och insyn samt korrekt redovisning av individuell användning, inklusive

3.   För flerfamiljshus och byggnader med flera användningsområden som försörjs med fjärrvärme eller fjärrkyla, eller där gemensamma värme- eller kylsystem för sådana hus dominerar, ska medlemsstaterna införa transparenta regler för fördelningen av kostnaden för uppvärmning, kylning och varmvattenanvändning i sådana byggnader, för att säkerställa öppenhet och insyn samt korrekt redovisning av individuell användning, inklusive

a)

varmvatten för hushållsbruk,

| a) | varmvatten för hushållsbruk, |
| --- | --- |

a)

varmvatten för hushållsbruk,

| b) | värme från byggnadsinstallationer och för uppvärmning av gemensamma ytor (trappuppgångar och korridorer med radiatorer), |
| --- | --- |

b)

värme från byggnadsinstallationer och för uppvärmning av gemensamma ytor (trappuppgångar och korridorer med radiatorer),

| b) | värme från byggnadsinstallationer och för uppvärmning av gemensamma ytor (trappuppgångar och korridorer med radiatorer), |
| --- | --- |

b)

värme från byggnadsinstallationer och för uppvärmning av gemensamma ytor (trappuppgångar och korridorer med radiatorer),

| c) | uppvärmning eller kylning av lägenheter. |
| --- | --- |

c)

uppvärmning eller kylning av lägenheter.

| c) | uppvärmning eller kylning av lägenheter. |
| --- | --- |

c)

uppvärmning eller kylning av lägenheter.

4.   
  Installerade
  mätare och värmekostnadsfördelare ska från och med den 1 januari 2020 i enlighet med denna artikel utgöras av anordningar som kan fjärravläsas.

4.   
  Nyinstallerade
  mätare och värmekostnadsfördelare ska från och med den 1 januari 2020 i enlighet med denna artikel utgöras av anordningar som kan fjärravläsas.
  Villkoren för teknisk genomförbarhet och kostnadseffektivitet i punkt 2 första och andra stycket ska fortsätta att gälla.

Mätare och
  kostnadsfördelare
  som redan har installerats men som inte kan fjärravläsas ska utrustas med denna förmåga eller ersättas med anordningar som kan fjärravläsas senast den 1 januari 2027, om inte medlemsstaten i fråga visar att detta inte är kostnadseffektivt.

kostnadsfördelare

Mätare och
  värmekostnadsfördelare
  som redan har installerats men som inte kan fjärravläsas ska utrustas med denna förmåga eller ersättas med anordningar som kan fjärravläsas senast den 1 januari 2027, om inte medlemsstaten i fråga visar att detta inte är kostnadseffektivt.

värmekostnadsfördelare

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7 – led b

Artikel 1 – led 7 – led b

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 10 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   När slutanvändarna inte har smarta mätare som avses i direktiv 2009/73/EG ska medlemsstaterna, senast den 31 december 2014, säkerställa korrekt faktureringsinformation baserad på faktisk användning i enlighet med punkt 1.1 i bilaga VII, för gas, i de fall där det är tekniskt möjligt och ekonomiskt försvarbart. | 1.   När slutanvändarna inte har smarta mätare som avses i direktiv 2009/73/EG ska medlemsstaterna, senast den 31 december 2014, säkerställa
  tillförlitlig,
  korrekt faktureringsinformation baserad på faktisk användning i enlighet med punkt 1.1 i bilaga VII, för gas, i de fall där det är tekniskt möjligt och ekonomiskt försvarbart. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   När slutanvändarna inte har smarta mätare som avses i direktiv 2009/73/EG ska medlemsstaterna, senast den 31 december 2014, säkerställa korrekt faktureringsinformation baserad på faktisk användning i enlighet med punkt 1.1 i bilaga VII, för gas, i de fall där det är tekniskt möjligt och ekonomiskt försvarbart.

1.   När slutanvändarna inte har smarta mätare som avses i direktiv 2009/73/EG ska medlemsstaterna, senast den 31 december 2014, säkerställa
  tillförlitlig,
  korrekt faktureringsinformation baserad på faktisk användning i enlighet med punkt 1.1 i bilaga VII, för gas, i de fall där det är tekniskt möjligt och ekonomiskt försvarbart.

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7 – led c

Artikel 1 – led 7 – led c

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 10 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Mätare som installerats i enlighet med direktiv 2009/73/EG ska
  möjliggöra
  korrekt faktureringsinformation grundad på faktisk användning. Medlemsstaterna ska se till att slutanvändarna på ett enkelt sätt kan få tillgång till kompletterande information om historisk användning som möjliggör detaljerad kontroll. | Mätare som installerats i enlighet med direktiv 2009/73/EG ska
  ge
  korrekt faktureringsinformation grundad på faktisk användning. Medlemsstaterna ska se till att slutanvändarna på ett enkelt sätt kan få tillgång till kompletterande information om historisk användning som möjliggör detaljerad kontroll. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Mätare som installerats i enlighet med direktiv 2009/73/EG ska
  möjliggöra
  korrekt faktureringsinformation grundad på faktisk användning. Medlemsstaterna ska se till att slutanvändarna på ett enkelt sätt kan få tillgång till kompletterande information om historisk användning som möjliggör detaljerad kontroll.

möjliggöra

Mätare som installerats i enlighet med direktiv 2009/73/EG ska
  ge
  korrekt faktureringsinformation grundad på faktisk användning. Medlemsstaterna ska se till att slutanvändarna på ett enkelt sätt kan få tillgång till kompletterande information om historisk användning som möjliggör detaljerad kontroll.

ge

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 8

Artikel 1 – led 8

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 10a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 10a | Artikel 10a |
| Fakturerings- och förbrukningsinformation för uppvärmning och kylning och varmvatten för hushållsbruk | Fakturerings- och förbrukningsinformation för uppvärmning och kylning och varmvatten för hushållsbruk |
| 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att fakturerings- och förbrukningsinformation är korrekt och baserad på faktisk förbrukning, i enlighet med punkterna 1 och 2 i bilaga VIIa, för alla slutkonsumenter
  där mätare eller kostnadsfördelare finns installerade
  . | 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att fakturerings- och förbrukningsinformation,
  där mätare eller värmekostnadsfördelare finns installerade,
  är
  tillförlitlig,
  korrekt och baserad på faktisk förbrukning
  eller avläsningar av värmekostnadsfördelare
  , i enlighet med punkterna 1 och 2 i bilaga VIIa, för alla slutkonsumenter
  , nämligen för fysiska eller juridiska personer som köper uppvärmning, kylning eller varmvatten för egen slutanvändning, eller fysiska eller juridiska personer som är inhysta i eller använder en enskild byggnad eller en enhet i ett flerfamiljshus eller en byggnad med flera användningsområden som försörjs med uppvärmning, kylning eller varmvatten från en central källa, och som inte har några direkta eller individuella avtal med energileverantören
  . |
| Utom i fallet med individuell mätning av förbrukning i enlighet med artikel 9a.2 får denna skyldighet fullgöras med hjälp av ett system med regelbunden självavläsning av slutkunden som meddelar
  energileverantören
  avläsningarna från sin mätare. Fakturering ska inte baseras på uppskattad användning eller en schablonavgift, annat än i de fall där slutkunden inte har uppgett någon mätaravläsning för ett visst faktureringsintervall. | Utom i fallet med individuell mätning av förbrukning
  som baseras på värmekostnadsfördelare
  i enlighet med artikel 9a.2 får denna skyldighet
  , om en medlemsstat föreskriver det,
  fullgöras med hjälp av ett system med regelbunden självavläsning av slutkunden
  eller slutanvändaren
  som meddelar avläsningarna från sin mätare. Fakturering ska inte baseras på uppskattad användning eller en schablonavgift, annat än i de fall där slutkunden
  eller slutanvändaren
  inte har uppgett någon mätaravläsning för ett visst faktureringsintervall. |
| 2.   Medlemsstater | 2.   Medlemsstater |
| a) | ska kräva att, om information om slutanvändarens energifakturor och historiska användning finns tillgänglig, den görs tillgänglig för en av slutanvändaren utsedd leverantör av energitjänster, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 10a

Artikel 10a

Fakturerings- och förbrukningsinformation för uppvärmning och kylning och varmvatten för hushållsbruk

Fakturerings- och förbrukningsinformation för uppvärmning och kylning och varmvatten för hushållsbruk

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att fakturerings- och förbrukningsinformation är korrekt och baserad på faktisk förbrukning, i enlighet med punkterna 1 och 2 i bilaga VIIa, för alla slutkonsumenter
  där mätare eller kostnadsfördelare finns installerade
  .

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att fakturerings- och förbrukningsinformation,
  där mätare eller värmekostnadsfördelare finns installerade,
  är
  tillförlitlig,
  korrekt och baserad på faktisk förbrukning
  eller avläsningar av värmekostnadsfördelare
  , i enlighet med punkterna 1 och 2 i bilaga VIIa, för alla slutkonsumenter
  , nämligen för fysiska eller juridiska personer som köper uppvärmning, kylning eller varmvatten för egen slutanvändning, eller fysiska eller juridiska personer som är inhysta i eller använder en enskild byggnad eller en enhet i ett flerfamiljshus eller en byggnad med flera användningsområden som försörjs med uppvärmning, kylning eller varmvatten från en central källa, och som inte har några direkta eller individuella avtal med energileverantören
  .

Utom i fallet med individuell mätning av förbrukning i enlighet med artikel 9a.2 får denna skyldighet fullgöras med hjälp av ett system med regelbunden självavläsning av slutkunden som meddelar
  energileverantören
  avläsningarna från sin mätare. Fakturering ska inte baseras på uppskattad användning eller en schablonavgift, annat än i de fall där slutkunden inte har uppgett någon mätaravläsning för ett visst faktureringsintervall.

energileverantören

Utom i fallet med individuell mätning av förbrukning
  som baseras på värmekostnadsfördelare
  i enlighet med artikel 9a.2 får denna skyldighet
  , om en medlemsstat föreskriver det,
  fullgöras med hjälp av ett system med regelbunden självavläsning av slutkunden
  eller slutanvändaren
  som meddelar avläsningarna från sin mätare. Fakturering ska inte baseras på uppskattad användning eller en schablonavgift, annat än i de fall där slutkunden
  eller slutanvändaren
  inte har uppgett någon mätaravläsning för ett visst faktureringsintervall.

som baseras på värmekostnadsfördelare

, om en medlemsstat föreskriver det,

eller slutanvändaren

eller slutanvändaren

2.   Medlemsstater

2.   Medlemsstater

a)

ska kräva att, om information om slutanvändarens energifakturor och historiska användning finns tillgänglig, den görs tillgänglig för en av slutanvändaren utsedd leverantör av energitjänster,

| a) | ska kräva att, om information om slutanvändarens energifakturor och historiska användning
  eller avläsningar av värmekostnadsfördelare
  finns tillgänglig, den
  på begäran av slutanvändaren
  görs tillgänglig för en av slutanvändaren utsedd leverantör av energitjänster, |
| --- | --- |

a)

ska kräva att, om information om slutanvändarens energifakturor och historiska användning
  eller avläsningar av värmekostnadsfördelare
  finns tillgänglig, den
  på begäran av slutanvändaren
  görs tillgänglig för en av slutanvändaren utsedd leverantör av energitjänster,

eller avläsningar av värmekostnadsfördelare

på begäran av slutanvändaren

| b) | ska säkerställa att slutkunderna kan välja elektronisk faktureringsinformation och e-faktura
  och att de på begäran får en klar och tydlig förklaring till hur fakturan har upprättats, särskilt om fakturorna inte är grundade på faktisk förbrukning
  , |
| --- | --- |

b)

ska säkerställa att slutkunderna kan välja elektronisk faktureringsinformation och e-faktura
  och att de på begäran får en klar och tydlig förklaring till hur fakturan har upprättats, särskilt om fakturorna inte är grundade på faktisk förbrukning
  ,

och att de på begäran får en klar och tydlig förklaring till hur fakturan har upprättats, särskilt om fakturorna inte är grundade på faktisk förbrukning

| b) | ska medlemsstaterna se till att konsumenten kan välja elektronisk faktureringsinformation och e-faktura, |
| --- | --- |

b)

ska medlemsstaterna se till att konsumenten kan välja elektronisk faktureringsinformation och e-faktura,

| c) | ska säkerställa att
  lämplig
  information tillhandahålls tillsammans med fakturan
  , baserad på faktisk användning,
  för alla slutkonsumenter i enlighet med punkt 3 i bilaga
  VII
  , |
| --- | --- |

c)

ska säkerställa att
  lämplig
  information tillhandahålls tillsammans med fakturan
  , baserad på faktisk användning,
  för alla slutkonsumenter i enlighet med punkt 3 i bilaga
  VII
  ,

lämplig

, baserad på faktisk användning,

VII

| c) | ska säkerställa att
  tydlig och lättbegriplig
  information tillhandahålls tillsammans med fakturan för alla slutkonsumenter i enlighet med punkt 3 i bilaga
  VIIa
  , |
| --- | --- |

c)

ska säkerställa att
  tydlig och lättbegriplig
  information tillhandahålls tillsammans med fakturan för alla slutkonsumenter i enlighet med punkt 3 i bilaga
  VIIa
  ,

tydlig och lättbegriplig

VIIa

| d) | får föreskriva att tillhandahållandet av faktureringsinformation, på slutkundens begäran, inte ska anses utgöra en betalningsbegäran. I sådana fall ska medlemsstaterna säkerställa att det erbjuds flexibla arrangemang för den faktiska betalningen. |
| --- | --- |

d)

får föreskriva att tillhandahållandet av faktureringsinformation, på slutkundens begäran, inte ska anses utgöra en betalningsbegäran. I sådana fall ska medlemsstaterna säkerställa att det erbjuds flexibla arrangemang för den faktiska betalningen.

| d) | får föreskriva att tillhandahållandet av faktureringsinformation, på slutkundens begäran, inte ska anses utgöra en betalningsbegäran. I sådana fall ska medlemsstaterna säkerställa att det erbjuds flexibla arrangemang för den faktiska betalningen. |
| --- | --- |

d)

får föreskriva att tillhandahållandet av faktureringsinformation, på slutkundens begäran, inte ska anses utgöra en betalningsbegäran. I sådana fall ska medlemsstaterna säkerställa att det erbjuds flexibla arrangemang för den faktiska betalningen.

| da) | ska främja it-säkerhet och säkerställa integritet och dataskydd för slutanvändarna i enlighet med relevant unionsrätt. |
| --- | --- |

da)

da)

ska främja it-säkerhet och säkerställa integritet och dataskydd för slutanvändarna i enlighet med relevant unionsrätt.

ska främja it-säkerhet och säkerställa integritet och dataskydd för slutanvändarna i enlighet med relevant unionsrätt.

2a.
     
  Medlemsstaterna ska besluta vem som ska vara ansvarig för att tillhandahålla den information som avses i punkterna 1 och 2 till de slutanvändare som inte har något direkt eller individuellt avtal med en energileverantör.

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 11 – led -a (nytt)

Artikel 1 – led 11 – led -a (nytt)

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 15 – punkt 4 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | -a) | I punkt 4 ska följande stycke läggas till:



  ”Kommissionen ska efter samråd med relevanta berörda aktörer ta fram en gemensam metod för att uppmuntra nätoperatörer att minska förluster, genomföra ett kostnads- och energieffektivt investeringsprogram för infrastruktur samt ta vederbörlig hänsyn till nätets energieffektivitet och flexibilitet. Kommissionen ska senast den ... [18 månader efter det här direktivets ikraftträdande] i enlighet med artikel 23 anta en delegerad akt som kompletterar detta direktiv genom att specificera metoden.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

-a)

-a)

I punkt 4 ska följande stycke läggas till:

”Kommissionen ska efter samråd med relevanta berörda aktörer ta fram en gemensam metod för att uppmuntra nätoperatörer att minska förluster, genomföra ett kostnads- och energieffektivt investeringsprogram för infrastruktur samt ta vederbörlig hänsyn till nätets energieffektivitet och flexibilitet. Kommissionen ska senast den ... [18 månader efter det här direktivets ikraftträdande] i enlighet med artikel 23 anta en delegerad akt som kompletterar detta direktiv genom att specificera metoden.”

”Kommissionen ska efter samråd med relevanta berörda aktörer ta fram en gemensam metod för att uppmuntra nätoperatörer att minska förluster, genomföra ett kostnads- och energieffektivt investeringsprogram för infrastruktur samt ta vederbörlig hänsyn till nätets energieffektivitet och flexibilitet. Kommissionen ska senast den ... [18 månader efter det här direktivets ikraftträdande] i enlighet med artikel 23 anta en delegerad akt som kompletterar detta direktiv genom att specificera metoden.”

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 11 – led a – led ii

Artikel 1 – led 11 – led a – led ii

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 15 – punkt 5 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Systemansvariga för överföringssystem och systemansvariga för distributionssystem ska uppfylla de krav som fastställs i bilaga XII. | Systemansvariga för överföringssystem och systemansvariga för distributionssystem ska
  ta hänsyn till behovet av att säkerställa värmeförsörjningens kontinuitet vid anslutning, när de garanterar tillgång till nätet och vid utleverans från högeffektiv kraftvärme och ska
  uppfylla de krav som fastställs i bilaga XII. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Systemansvariga för överföringssystem och systemansvariga för distributionssystem ska uppfylla de krav som fastställs i bilaga XII.

Systemansvariga för överföringssystem och systemansvariga för distributionssystem ska
  ta hänsyn till behovet av att säkerställa värmeförsörjningens kontinuitet vid anslutning, när de garanterar tillgång till nätet och vid utleverans från högeffektiv kraftvärme och ska
  uppfylla de krav som fastställs i bilaga XII.

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 11a (nytt)

Artikel 1 – led 11a (nytt)

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 19a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 11a) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 19a




  Europeiska bankers finansiering av energieffektivitet




  Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) ska anpassa sina politiska mål med sikte på att erkänna energieffektivitet som en energikälla i sig och energieffektivitetsinvesteringar som en del av sin investeringsportfölj för infrastruktur.




  EIB och EBRD ska, tillsammans med nationella investeringsbanker, utforma, generera och finansiera program och projekt som är skräddarsydda till effektivitetssektorn, bland annat till energifattiga hushåll.




  Medlemsstaterna ska fullt ut nyttja de möjligheter och verktyg som föreslås i initiativet ’smart finansiering för smarta byggnader’.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

11a)

11a)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 19a

Europeiska bankers finansiering av energieffektivitet

Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) ska anpassa sina politiska mål med sikte på att erkänna energieffektivitet som en energikälla i sig och energieffektivitetsinvesteringar som en del av sin investeringsportfölj för infrastruktur.

EIB och EBRD ska, tillsammans med nationella investeringsbanker, utforma, generera och finansiera program och projekt som är skräddarsydda till effektivitetssektorn, bland annat till energifattiga hushåll.

Medlemsstaterna ska fullt ut nyttja de möjligheter och verktyg som föreslås i initiativet ’smart finansiering för smarta byggnader’.”

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 12a (ny)

Artikel 1 – led 12a (ny)

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 23 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 12a. | I artikel 23 ska följande punkt införas:




  ”3a.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

12a.

12a.

I artikel 23 ska följande punkt införas:

”3a.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.”

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 12b (ny)3

Artikel 1 – led 12b (ny)3

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 24 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 12b. | I artikel 24 ska följande punkt införas:




  ”4a.
     
  I samband med rapporten om tillståndet i energiunionen ska kommissionen rapportera om koldioxidmarknadens funktion i enlighet med artikel 29.1 och 29.2c i förordning (EU) XX/20XX [Governance of the Energy Union], med beaktande av effekterna av genomförandet av detta direktiv.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

12b.

12b.

I artikel 24 ska följande punkt införas:

”4a.
     
  I samband med rapporten om tillståndet i energiunionen ska kommissionen rapportera om koldioxidmarknadens funktion i enlighet med artikel 29.1 och 29.2c i förordning (EU) XX/20XX [Governance of the Energy Union], med beaktande av effekterna av genomförandet av detta direktiv.”

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 13

Artikel 1 – led 13

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 24 – punkt 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 12.   Kommissionen ska utvärdera detta direktiv senast den 28 februari 2024, och därefter vart femte år, och ska överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet. Rapporten ska, om så är lämpligt, åtföljas av förslag till ytterligare åtgärder. | 12.   Kommissionen ska utvärdera detta direktiv senast den 28 februari 2024, och därefter vart femte år, och ska överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet
  med en bedömning av direktivets allmänna effektivitet samt behovet av att ytterligare anpassa EU:s energieffektivitetspolitik i enlighet med Parisavtalets mål, den ekonomiska utvecklingen och innovationsutvecklingen
  . Rapporten ska, om så är lämpligt, åtföljas av förslag till ytterligare åtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

12.   Kommissionen ska utvärdera detta direktiv senast den 28 februari 2024, och därefter vart femte år, och ska överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet. Rapporten ska, om så är lämpligt, åtföljas av förslag till ytterligare åtgärder.

12.   Kommissionen ska utvärdera detta direktiv senast den 28 februari 2024, och därefter vart femte år, och ska överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet
  med en bedömning av direktivets allmänna effektivitet samt behovet av att ytterligare anpassa EU:s energieffektivitetspolitik i enlighet med Parisavtalets mål, den ekonomiska utvecklingen och innovationsutvecklingen
  . Rapporten ska, om så är lämpligt, åtföljas av förslag till ytterligare åtgärder.

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 13a (ny)

Artikel 1 – led 13a (ny)

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 24 – punkt 12a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 13a. | I artikel 24 ska följande punkt införas:




  ”12a.
     
  Kommissionen ska senast den 31 december 2019 genomföra en separat fördjupad analys av energieffektivitetspotentialen i samband med










  a) | omvandlingen av energi, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

13a.

13a.

I artikel 24 ska följande punkt införas:

”12a.
     
  Kommissionen ska senast den 31 december 2019 genomföra en separat fördjupad analys av energieffektivitetspotentialen i samband med

a)

omvandlingen av energi,

| b) | överföringen och distributionen av energi, |
| --- | --- |

b)

överföringen och distributionen av energi,

| c) | produktionen och efterföljande transport av energikällor, nämligen energi som förbrukas vid utvinning av fossila bränslen och vid transport till den plats där de används, |
| --- | --- |

c)

produktionen och efterföljande transport av energikällor, nämligen energi som förbrukas vid utvinning av fossila bränslen och vid transport till den plats där de används,

| d) | energilagringen. |
| --- | --- |

d)

energilagringen.

Kommissionen ska senast den 31 januari 2021, om så är lämpligt, baserat på resultaten från analysen, presentera ett lagstiftningsförslag på området för Europaparlamentet och rådet.”

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – punkt 1 – led a

Bilaga – punkt 1 – led a

Direktiv 2012/27/EU

Bilaga IV – fotnot 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | I bilaga IV ska fotnot 3 ersättas med följande: ”(3) Tillämpas när energibesparingarna beräknas i primärenergitermer med hjälp av en bottom-up-strategi som grundar sig på slutlig energianvändning. För besparingar i kWh el får medlemsstaterna använda en standardkoefficient på
  2,0
  .
  Medlemsstaterna får tillämpa
  en annan koefficient om de kan motivera detta.”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

I bilaga IV ska fotnot 3 ersättas med följande: ”(3) Tillämpas när energibesparingarna beräknas i primärenergitermer med hjälp av en bottom-up-strategi som grundar sig på slutlig energianvändning. För besparingar i kWh el får medlemsstaterna använda en standardkoefficient på
  2,0
  .
  Medlemsstaterna får tillämpa
  en annan koefficient om de kan motivera detta.”.

2,0

Medlemsstaterna får tillämpa

| a) | I bilaga IV ska fotnot 3 ersättas med följande: ”(3) Tillämpas
  endast i samband med detta direktiv och
  när energibesparingarna beräknas i primärenergitermer med hjälp av en bottom-up-strategi som grundar sig på slutlig energianvändning. För besparingar i kWh el
  ska medlemsstaterna använda en koefficient som fastställs med en överblickbar metod som är jämförbar i alla medlemsstater, mot bakgrund av nationella omständigheter som påverkar primärenergianvändningen. Dessa omständigheter ska vara tillbörligt styrkta, mätbara och verifierbara och grundas på objektiva och icke-diskriminerande kriterier. För besparingar i kWh el
  får medlemsstaterna använda en standardkoefficient på
  2,3
  eller en annan koefficient om de kan motivera detta.
  När de gör det ska medlemsstaterna ta hänsyn till elmixen i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner som ska anmälas till kommissionen i enlighet med artikel [3] i förordning (EU) 20XX [Governance of the Energy Union]. Standardkoefficienten ska granskas vart femte år utifrån faktiska observerade uppgifter.
  ”. |
| --- | --- |

a)

I bilaga IV ska fotnot 3 ersättas med följande: ”(3) Tillämpas
  endast i samband med detta direktiv och
  när energibesparingarna beräknas i primärenergitermer med hjälp av en bottom-up-strategi som grundar sig på slutlig energianvändning. För besparingar i kWh el
  ska medlemsstaterna använda en koefficient som fastställs med en överblickbar metod som är jämförbar i alla medlemsstater, mot bakgrund av nationella omständigheter som påverkar primärenergianvändningen. Dessa omständigheter ska vara tillbörligt styrkta, mätbara och verifierbara och grundas på objektiva och icke-diskriminerande kriterier. För besparingar i kWh el
  får medlemsstaterna använda en standardkoefficient på
  2,3
  eller en annan koefficient om de kan motivera detta.
  När de gör det ska medlemsstaterna ta hänsyn till elmixen i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner som ska anmälas till kommissionen i enlighet med artikel [3] i förordning (EU) 20XX [Governance of the Energy Union]. Standardkoefficienten ska granskas vart femte år utifrån faktiska observerade uppgifter.
  ”.

endast i samband med detta direktiv och

ska medlemsstaterna använda en koefficient som fastställs med en överblickbar metod som är jämförbar i alla medlemsstater, mot bakgrund av nationella omständigheter som påverkar primärenergianvändningen. Dessa omständigheter ska vara tillbörligt styrkta, mätbara och verifierbara och grundas på objektiva och icke-diskriminerande kriterier. För besparingar i kWh el

2,3

När de gör det ska medlemsstaterna ta hänsyn till elmixen i sina integrerade nationella energi- och klimatplaner som ska anmälas till kommissionen i enlighet med artikel [3] i förordning (EU) 20XX [Governance of the Energy Union]. Standardkoefficienten ska granskas vart femte år utifrån faktiska observerade uppgifter.

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – punkt 1 – led b

Bilaga – punkt 1 – led b

Direktiv 2012/27/EU

Bilaga V – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Det måste kunna visas att besparingarna går längre än de som skulle ha genomförts i vilket fall som helst utan de förpliktade, deltagande eller bemyndigade parternas och/eller de genomförande myndigheternas verksamhet. För att fastställa vilka besparingar som kan åberopas som mer långtgående ska medlemsstaterna fastställa ett referensscenario som beskriver hur energianvändningen skulle utvecklas i avsaknad av den politiska åtgärden i fråga. Referensscenariot ska återspegla åtminstone följande faktorer: energianvändningstendenser, förändringar i användarbeteendet, teknisk utveckling och förändringar som beror på andra åtgärder som genomförts på nationell nivå och
  EU-
  nivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Det måste kunna visas att besparingarna går längre än de som skulle ha genomförts i vilket fall som helst utan de förpliktade, deltagande eller bemyndigade parternas och/eller de genomförande myndigheternas verksamhet. För att fastställa vilka besparingar som kan åberopas som mer långtgående ska medlemsstaterna fastställa ett referensscenario som beskriver hur energianvändningen skulle utvecklas i avsaknad av den politiska åtgärden i fråga. Referensscenariot ska återspegla åtminstone följande faktorer: energianvändningstendenser, förändringar i användarbeteendet, teknisk utveckling och förändringar som beror på andra åtgärder som genomförts på nationell nivå och
  EU-
  nivå.

EU-

| a) | Det måste kunna visas att besparingarna går längre än de som skulle ha genomförts i vilket fall som helst utan de förpliktade, deltagande eller bemyndigade parternas och/eller de genomförande myndigheternas verksamhet. För att fastställa vilka besparingar som kan åberopas som mer långtgående ska medlemsstaterna fastställa ett referensscenario som beskriver hur energianvändningen skulle utvecklas i avsaknad av den politiska åtgärden i fråga
  och de nya enskilda åtgärderna till följd av den
  . Referensscenariot ska återspegla åtminstone följande faktorer: energianvändningstendenser, förändringar i användarbeteendet, teknisk utveckling och förändringar som beror på andra åtgärder som genomförts på nationell nivå och
  unions
  nivå. |
| --- | --- |

a)

Det måste kunna visas att besparingarna går längre än de som skulle ha genomförts i vilket fall som helst utan de förpliktade, deltagande eller bemyndigade parternas och/eller de genomförande myndigheternas verksamhet. För att fastställa vilka besparingar som kan åberopas som mer långtgående ska medlemsstaterna fastställa ett referensscenario som beskriver hur energianvändningen skulle utvecklas i avsaknad av den politiska åtgärden i fråga
  och de nya enskilda åtgärderna till följd av den
  . Referensscenariot ska återspegla åtminstone följande faktorer: energianvändningstendenser, förändringar i användarbeteendet, teknisk utveckling och förändringar som beror på andra åtgärder som genomförts på nationell nivå och
  unions
  nivå.

och de nya enskilda åtgärderna till följd av den

unions

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – punkt 1 – led b

Bilaga – punkt 1 – led b

Direktiv 2012/27/EU

Bilaga V – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Besparingar till följd av genomförande av tvingande unionslagstiftning betraktas som besparingar som skulle ha inträffat under alla omständigheter, utan någon verksamhet från förpliktade, deltagande eller bemyndigade parter och/eller genomförande myndigheter, och får därmed inte åberopas enligt artikel 7.1, förutom besparingar som rör renovering av befintliga byggnader, förutsatt att det krav på väsentlighet som avses i punkt 3 h säkerställs. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Besparingar till följd av genomförande av tvingande unionslagstiftning betraktas som besparingar som skulle ha inträffat under alla omständigheter, utan någon verksamhet från förpliktade, deltagande eller bemyndigade parter och/eller genomförande myndigheter, och får därmed inte åberopas enligt artikel 7.1, förutom besparingar som rör renovering av befintliga byggnader, förutsatt att det krav på väsentlighet som avses i punkt 3 h säkerställs.

| b) | Besparingar till följd av genomförande av tvingande unionslagstiftning betraktas som besparingar som skulle ha inträffat under alla omständigheter, utan någon verksamhet från förpliktade, deltagande eller bemyndigade parter och/eller genomförande myndigheter, och får därmed inte åberopas enligt artikel 7.1, förutom besparingar som rör
  åtgärder för
  renovering av befintliga byggnader, förutsatt att det krav på väsentlighet som avses i punkt 3 h säkerställs. |
| --- | --- |

b)

Besparingar till följd av genomförande av tvingande unionslagstiftning betraktas som besparingar som skulle ha inträffat under alla omständigheter, utan någon verksamhet från förpliktade, deltagande eller bemyndigade parter och/eller genomförande myndigheter, och får därmed inte åberopas enligt artikel 7.1, förutom besparingar som rör
  åtgärder för
  renovering av befintliga byggnader, förutsatt att det krav på väsentlighet som avses i punkt 3 h säkerställs.

åtgärder för

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – punkt 1 – led b

Bilaga – punkt 1 – led b

Direktiv 2012/27/EU

Bilaga V – punkt 2 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| h) | Beräkningen av energibesparingar ska ta hänsyn till åtgärdernas livslängd.
  Detta får
  göras genom att räkna de besparingar som varje enskild åtgärd kommer att uppnå mellan datumet för genomförande och den 31 december 2020 eller den 31 december 2030, beroende på vad som är lämpligt. Alternativt får medlemsstaterna anta en annan metod som uppskattas uppnå minst samma totala mängd besparingar. Om andra metoder används ska medlemsstaterna säkerställa att den totala mängd energibesparingar som beräknas genom att använda dessa andra metoder inte överstiger den mängd energibesparingar som skulle ha blivit resultatet av beräkningen om man räknar de besparingar som varje enskild åtgärd kommer att uppnå mellan datumet för genomförande och den 31 december 2020 eller den 31 december 2030, beroende på vad som är lämpligt. Medlemsstaterna ska i sin integrerade nationella energi- och klimatplan för energieffektivitet i enlighet med styrningen av energiunionen i detalj beskriva vilka andra metoder de har använt och vilka åtgärder som har vidtagits för att säkerställa att detta bindande beräkningskrav uppfylls. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

h)

Beräkningen av energibesparingar ska ta hänsyn till åtgärdernas livslängd.
  Detta får
  göras genom att räkna de besparingar som varje enskild åtgärd kommer att uppnå mellan datumet för genomförande och den 31 december 2020 eller den 31 december 2030, beroende på vad som är lämpligt. Alternativt får medlemsstaterna anta en annan metod som uppskattas uppnå minst samma totala mängd besparingar. Om andra metoder används ska medlemsstaterna säkerställa att den totala mängd energibesparingar som beräknas genom att använda dessa andra metoder inte överstiger den mängd energibesparingar som skulle ha blivit resultatet av beräkningen om man räknar de besparingar som varje enskild åtgärd kommer att uppnå mellan datumet för genomförande och den 31 december 2020 eller den 31 december 2030, beroende på vad som är lämpligt. Medlemsstaterna ska i sin integrerade nationella energi- och klimatplan för energieffektivitet i enlighet med styrningen av energiunionen i detalj beskriva vilka andra metoder de har använt och vilka åtgärder som har vidtagits för att säkerställa att detta bindande beräkningskrav uppfylls.

Detta får

| h) | Beräkningen av energibesparingar ska ta hänsyn till åtgärdernas livslängd
  och den takt med vilken besparingarna minskar över tid. Denna beräkning ska
  göras genom att räkna de besparingar som varje enskild åtgärd kommer att uppnå mellan datumet för genomförande och den 31 december 2020 eller den 31 december 2030, beroende på vad som är lämpligt. Alternativt får medlemsstaterna anta en annan metod som uppskattas uppnå minst samma totala mängd besparingar. Om andra metoder används ska medlemsstaterna säkerställa att den totala mängd energibesparingar som beräknas genom att använda dessa andra metoder inte överstiger den mängd energibesparingar som skulle ha blivit resultatet av beräkningen om man räknar de besparingar som varje enskild åtgärd kommer att uppnå mellan datumet för genomförande och den 31 december 2020 eller den 31 december 2030, beroende på vad som är lämpligt. Medlemsstaterna ska i sin integrerade nationella energi- och klimatplan för energieffektivitet i enlighet med
  förordningen om
  styrningen av energiunionen i detalj beskriva vilka andra metoder de har använt och vilka åtgärder som har vidtagits för att säkerställa att detta bindande beräkningskrav uppfylls. |
| --- | --- |

h)

Beräkningen av energibesparingar ska ta hänsyn till åtgärdernas livslängd
  och den takt med vilken besparingarna minskar över tid. Denna beräkning ska
  göras genom att räkna de besparingar som varje enskild åtgärd kommer att uppnå mellan datumet för genomförande och den 31 december 2020 eller den 31 december 2030, beroende på vad som är lämpligt. Alternativt får medlemsstaterna anta en annan metod som uppskattas uppnå minst samma totala mängd besparingar. Om andra metoder används ska medlemsstaterna säkerställa att den totala mängd energibesparingar som beräknas genom att använda dessa andra metoder inte överstiger den mängd energibesparingar som skulle ha blivit resultatet av beräkningen om man räknar de besparingar som varje enskild åtgärd kommer att uppnå mellan datumet för genomförande och den 31 december 2020 eller den 31 december 2030, beroende på vad som är lämpligt. Medlemsstaterna ska i sin integrerade nationella energi- och klimatplan för energieffektivitet i enlighet med
  förordningen om
  styrningen av energiunionen i detalj beskriva vilka andra metoder de har använt och vilka åtgärder som har vidtagits för att säkerställa att detta bindande beräkningskrav uppfylls.

och den takt med vilken besparingarna minskar över tid. Denna beräkning ska

förordningen om

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – punkt 1 – led b

Bilaga – punkt 1 – led b

Direktiv 2012/27/EU

Bilaga V – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | Den mängd energibesparingar som krävs eller som ska uppnås genom den politiska åtgärden uttrycks som
  antingen
  slutlig energianvändning
  eller
  primärenergianvändning, med användning av de omvandlingsfaktorer som anges i bilaga IV. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

Den mängd energibesparingar som krävs eller som ska uppnås genom den politiska åtgärden uttrycks som
  antingen
  slutlig energianvändning
  eller
  primärenergianvändning, med användning av de omvandlingsfaktorer som anges i bilaga IV.

antingen

eller

| d) | Den mängd energibesparingar som krävs eller som ska uppnås genom den politiska åtgärden uttrycks som slutlig energianvändning
  och
  primärenergianvändning, med användning av de omvandlingsfaktorer som anges i bilaga IV. |
| --- | --- |

d)

Den mängd energibesparingar som krävs eller som ska uppnås genom den politiska åtgärden uttrycks som slutlig energianvändning
  och
  primärenergianvändning, med användning av de omvandlingsfaktorer som anges i bilaga IV.

och

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – punkt 1 – led b

Bilaga – punkt 1 – led b

Direktiv 2012/27/EU

Bilaga V – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För de politiska åtgärder som har vidtagits i enlighet med artikel 7.2 e får medlemsstaterna använda den beräkningsmetod som fastställts i enlighet med direktiv 2010/31/EU så länge som detta är i linje med kraven i artikel 7 i detta direktiv och i denna bilaga. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För de politiska åtgärder som har vidtagits i enlighet med artikel 7.2 e får medlemsstaterna använda den beräkningsmetod som fastställts i enlighet med direktiv 2010/31/EU så länge som detta är i linje med kraven i artikel 7 i detta direktiv och i denna bilaga.

För de politiska åtgärder som har vidtagits i enlighet med artikel 7.2 e får medlemsstaterna använda den beräkningsmetod som fastställts i enlighet med direktiv 2010/31/EU så länge som detta är i linje med kraven i artikel 7 i detta direktiv och i denna bilaga.

utgår

utgår

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – punkt 2 – led b

Bilaga – punkt 2 – led b

Direktiv 2012/27/EU

Bilaga VIIa

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | |
| | |
| 1. | Fakturering som grundar sig på faktisk användning |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Fakturering som grundar sig på faktisk användning

| 1. | Fakturering som grundar sig på faktisk användning
  eller avläsningar av värmekostnadsfördelare |
| --- | --- |

1.

Fakturering som grundar sig på faktisk användning
  eller avläsningar av värmekostnadsfördelare

eller avläsningar av värmekostnadsfördelare

För att göra det möjligt för slutanvändarna att reglera sin egen energianvändning ska fakturering ske på grundval av faktisk användning minst en gång per år.

För att göra det möjligt för slutanvändarna att reglera sin egen energianvändning ska fakturering ske på grundval av faktisk användning
  eller avläsningar av värmekostnadsfördelare
  minst en gång per år.

eller avläsningar av värmekostnadsfördelare

| 2. | Minsta frekvens för fakturerings- och förbrukningsinformation |
| --- | --- |

2.

Minsta frekvens för fakturerings- och förbrukningsinformation

| 2. | Minsta frekvens för fakturerings- och förbrukningsinformation |
| --- | --- |

2.

Minsta frekvens för fakturerings- och förbrukningsinformation

Från och med [ange här...
  ikraftträdandet
  ] ska, i de fall där mätare eller
  kostnadsfördelare
  för fjärravläsning finns installerade, fakturerings- eller förbrukningsinformation grundad på faktisk förbrukning
  göras tillgänglig
  åtminstone en gång per kvartal på begäran eller om slutkunderna har valt att få e-faktura, eller i annat fall två gånger per år.

ikraftträdandet

kostnadsfördelare

göras tillgänglig

Från och med [ange här...
  datum för införlivande
  ] ska, i de fall där mätare eller
  värmekostnadsfördelare
  för fjärravläsning finns installerade, fakturerings- eller förbrukningsinformation grundad på faktisk förbrukning
  eller avläsningar av värmekostnadsfördelare tillhandahållas slutanvändare
  åtminstone en gång per kvartal på begäran eller om slutkunderna har valt att få e-faktura, eller i annat fall två gånger per år.

datum för införlivande

värmekostnadsfördelare

eller avläsningar av värmekostnadsfördelare tillhandahållas slutanvändare

Från och med den 1 januari 2022 ska, i de fall där mätare eller kostnadsfördelare för fjärravläsning finns installerade, fakturerings- och förbrukningsinformation
  göras tillgänglig
  en gång per månad. Uppvärmning och kylning får undantas från detta krav utanför säsongerna för uppvärmning/kylning.

göras tillgänglig

Från och med den 1 januari 2022 ska, i de fall där mätare eller
  värmekostnadsfördelare
  för fjärravläsning finns installerade, fakturerings- och förbrukningsinformation
  baserad på faktisk förbrukning eller avläsningar av värmekostnadsfördelare tillhandahållas alla slutanvändare
  en gång per månad.
  Informationen ska också göras tillgänglig kontinuerligt via internet och ska uppdateras så ofta som de använda mätanordningarna och systemen tillåter.
  Uppvärmning och kylning får undantas från detta krav utanför säsongerna för uppvärmning/kylning.

värmekostnadsfördelare

baserad på faktisk förbrukning eller avläsningar av värmekostnadsfördelare tillhandahållas alla slutanvändare

Informationen ska också göras tillgänglig kontinuerligt via internet och ska uppdateras så ofta som de använda mätanordningarna och systemen tillåter.

| 3. | Minimiinformation i fakturan
  baserad på faktisk användning |
| --- | --- |

3.

Minimiinformation i fakturan
  baserad på faktisk användning

baserad på faktisk användning

| 3. | Minimiinformation på fakturan |
| --- | --- |

3.

Minimiinformation på fakturan

Medlemsstaterna ska säkerställa att följande information görs tillgänglig för slutanvändarna i tydliga och begripliga termer i eller tillsammans med deras fakturor:

Medlemsstaterna ska säkerställa att följande information
  är korrekt och
  görs tillgänglig för slutanvändarna i tydliga och begripliga termer i eller tillsammans med deras fakturor
  när dessa är grundade på faktisk förbrukning eller avläsningar av värmekostnadsfördelare
  :

är korrekt och

när dessa är grundade på faktisk förbrukning eller avläsningar av värmekostnadsfördelare

| a) | Gällande faktiska priser och faktisk energianvändning. |
| --- | --- |

a)

Gällande faktiska priser och faktisk energianvändning.

| a) | Gällande faktiska priser och faktisk energianvändning
  eller total värmekostnad och avläsningar av värmekostnadsfördelare
  . |
| --- | --- |

a)

Gällande faktiska priser och faktisk energianvändning
  eller total värmekostnad och avläsningar av värmekostnadsfördelare
  .

eller total värmekostnad och avläsningar av värmekostnadsfördelare

| b) | Information om den bränslemix som använts, även för slutanvändare som försörjs med fjärrvärme eller fjärrkyla. |
| --- | --- |

b)

Information om den bränslemix som använts, även för slutanvändare som försörjs med fjärrvärme eller fjärrkyla.

| b) | Information om den bränslemix som använts
  och de därmed förknippade växthusgasutsläppen
  , även för slutanvändare som försörjs med fjärrvärme eller fjärrkyla
  och en förklaring av olika skatter, avgifter och taxor som tillämpats
  . |
| --- | --- |

b)

Information om den bränslemix som använts
  och de därmed förknippade växthusgasutsläppen
  , även för slutanvändare som försörjs med fjärrvärme eller fjärrkyla
  och en förklaring av olika skatter, avgifter och taxor som tillämpats
  .

och de därmed förknippade växthusgasutsläppen

och en förklaring av olika skatter, avgifter och taxor som tillämpats

| c) | Jämförelser av slutanvändarnas aktuella energianvändning med användningen för samma period föregående år, i grafisk form, klimatkorrigerade för uppvärmning och kylning. |
| --- | --- |

c)

Jämförelser av slutanvändarnas aktuella energianvändning med användningen för samma period föregående år, i grafisk form, klimatkorrigerade för uppvärmning och kylning.

| c) | Jämförelser av slutanvändarnas aktuella energianvändning med användningen för samma period föregående år, i grafisk form, klimatkorrigerade för uppvärmning och kylning. |
| --- | --- |

c)

Jämförelser av slutanvändarnas aktuella energianvändning med användningen för samma period föregående år, i grafisk form, klimatkorrigerade för uppvärmning och kylning.

| d) | Kontaktinformation (inklusive webbadresser) till organisationer för slutkunder, energimyndigheter eller liknande organ varifrån information kan hämtas om tillgängliga åtgärder för att förbättra energieffektiviteten, jämförbara slutanvändarprofiler och objektiva tekniska specifikationer för utrustning som använder energi. |
| --- | --- |

d)

Kontaktinformation (inklusive webbadresser) till organisationer för slutkunder, energimyndigheter eller liknande organ varifrån information kan hämtas om tillgängliga åtgärder för att förbättra energieffektiviteten, jämförbara slutanvändarprofiler och objektiva tekniska specifikationer för utrustning som använder energi.

| d) | Kontaktinformation (inklusive webbadresser) till organisationer för slutkunder, energimyndigheter eller liknande organ varifrån information kan hämtas om tillgängliga åtgärder för att förbättra energieffektiviteten, jämförbara slutanvändarprofiler och objektiva tekniska specifikationer för utrustning som använder energi. |
| --- | --- |

d)

Kontaktinformation (inklusive webbadresser) till organisationer för slutkunder, energimyndigheter eller liknande organ varifrån information kan hämtas om tillgängliga åtgärder för att förbättra energieffektiviteten, jämförbara slutanvändarprofiler och objektiva tekniska specifikationer för utrustning som använder energi.

| da) | Information om relevanta förfaranden för klagomål, ombudsmanstjänster eller alternativa tvistlösningsmekanismer. |
| --- | --- |

da)

da)

Information om relevanta förfaranden för klagomål, ombudsmanstjänster eller alternativa tvistlösningsmekanismer.

Information om relevanta förfaranden för klagomål, ombudsmanstjänster eller alternativa tvistlösningsmekanismer.

Därutöver ska medlemsstaterna säkerställa att
  jämförelser med en genomsnittlig, normaliserad slutanvändare eller jämförelseslutanvändare i samma användarkategori
  görs tillgängliga för slutanvändarna i tydliga och begripliga termer i, tillsammans med eller genom hänvisningar i deras fakturor
  .

Därutöver ska medlemsstaterna säkerställa att

görs tillgängliga för slutanvändarna i tydliga och begripliga termer i, tillsammans med eller genom hänvisningar i deras fakturor

| db) | Jämförelser med en genomsnittlig, normaliserad slutanvändare eller en jämförelseanvändare i samma användarkategori. |
| --- | --- |

db)

db)

Jämförelser med en genomsnittlig, normaliserad slutanvändare eller en jämförelseanvändare i samma användarkategori.

Fakturor som inte är grundade på faktisk förbrukning eller avläsningar av värmekostnadsfördelare ska innehålla en tydlig och begriplig förklaring av hur beloppet i fakturan beräknats och minst den information som avses i led d och da.

Fakturor som inte är grundade på faktisk förbrukning eller avläsningar av värmekostnadsfördelare ska innehålla en tydlig och begriplig förklaring av hur beloppet i fakturan beräknats och minst den information som avses i led d och da.

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga I – punkt 2a (ny)

Bilaga I – punkt 2a (ny)

Direktiv 2012/27/EU

Bilaga IX – del 1 – stycke 4 – led g

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a. | I bilaga IX, del 1 fjärde stycket ska led g ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

2a.

2a.

I bilaga IX, del 1 fjärde stycket ska led g ersättas med följande:

| g) | Ekonomisk analys: Inventering av effekterna |
| --- | --- |

g)

Ekonomisk analys: Inventering av effekterna

| ”g) | Ekonomisk analys: Inventering av effekterna |
| --- | --- |

”g)

Ekonomisk analys: Inventering av effekterna

De ekonomiska analyserna ska beakta alla relevanta ekonomiska effekter.

De ekonomiska analyserna ska beakta alla relevanta ekonomiska effekter.

Medlemsstaterna
  får
  i beslutsfattandet utvärdera och beakta kostnaderna och energibesparingarna från den ökade flexibiliteten i energiförsörjningen och från en mer optimal drift av elnäten, inbegripet kostnader som undvikits och besparingar från minskade infrastrukturinvesteringar, i de analyserade scenarierna.

får

Medlemsstaterna
  ska
  i beslutsfattandet utvärdera och beakta kostnaderna och energibesparingarna från den ökade flexibiliteten i energiförsörjningen och från en mer optimal drift av elnäten, inbegripet kostnader som undvikits och besparingar från minskade infrastrukturinvesteringar, i de analyserade scenarierna.

ska

De kostnader och fördelar som beaktas ska omfatta åtminstone följande:

De kostnader och fördelar som beaktas ska omfatta åtminstone följande:

| i) | Fördelar |
| --- | --- |

i)

Fördelar

| i) | Fördelar |
| --- | --- |

i)

Fördelar

| | — | Produktionsvärdet för användaren (värme och el) |
| --- | --- | --- |

—

Produktionsvärdet för användaren (värme och el)

| | — | Produktionsvärdet för användaren (värme och el) |
| --- | --- | --- |

—

Produktionsvärdet för användaren (värme och el)

| | — | Externa fördelar såsom fördelar för miljö och hälsa, i den mån det är möjligt |
| --- | --- | --- |

—

Externa fördelar såsom fördelar för miljö och hälsa, i den mån det är möjligt

| | — | Externa fördelar såsom fördelar för miljö,
  växthusgasutsläpp
  och hälsa
  och säkerhet |
| --- | --- | --- |

—

Externa fördelar såsom fördelar för miljö,
  växthusgasutsläpp
  och hälsa
  och säkerhet

växthusgasutsläpp

och säkerhet

| | — | Arbetsmarknadseffekter, energitrygghet och konkurrenskraft |
| --- | --- | --- |

—

Arbetsmarknadseffekter, energitrygghet och konkurrenskraft

Arbetsmarknadseffekter, energitrygghet och konkurrenskraft

| ii) | Fördelning av kostnaderna |
| --- | --- |

ii)

Fördelning av kostnaderna

| ii) | Fördelning av kostnaderna |
| --- | --- |

ii)

Fördelning av kostnaderna

| | — | Kapitalkostnader för anläggningar och utrustning |
| --- | --- | --- |

—

Kapitalkostnader för anläggningar och utrustning

| | — | Kapitalkostnader för anläggningar och utrustning |
| --- | --- | --- |

—

Kapitalkostnader för anläggningar och utrustning

| | — | Kapitalkostnader för de tillhörande energinäten |
| --- | --- | --- |

—

Kapitalkostnader för de tillhörande energinäten

| | — | Kapitalkostnader för de tillhörande energinäten |
| --- | --- | --- |

—

Kapitalkostnader för de tillhörande energinäten

| | — | Rörliga och fasta driftskostnader |
| --- | --- | --- |

—

Rörliga och fasta driftskostnader

| | — | Rörliga och fasta driftskostnader |
| --- | --- | --- |

—

Rörliga och fasta driftskostnader

| | — | Energikostnader |
| --- | --- | --- |

—

Energikostnader

| | — | Energikostnader |
| --- | --- | --- |

—

Energikostnader

| | — | Kostnaderna för miljö och hälsa, i den mån det är möjligt |
| --- | --- | --- |

—

Kostnaderna för miljö och hälsa, i den mån det är möjligt

| | — | Kostnaderna för miljö, hälsa
  och säkerhet |
| --- | --- | --- |

—

Kostnaderna för miljö, hälsa
  och säkerhet

och säkerhet

| | — | Arbetsmarknadskostnader, energitrygghet och konkurrenskraft” |
| --- | --- | --- |

—

Arbetsmarknadskostnader, energitrygghet och konkurrenskraft”

Arbetsmarknadskostnader, energitrygghet och konkurrenskraft”

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – punkt 2b (ny)

Bilaga – punkt 2b (ny)

Direktiv 2012/27/EU

Bilaga XII – stycke 1 – led a

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b. | I bilaga XII första stycket ska led a ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

2b.

2b.

I bilaga XII första stycket ska led a ersättas med följande:

| ”a) | fastställa och offentliggöra sina standardregler för fördelningen av kostnader för tekniska anpassningar, till exempel nätanslutningar och nätförstärkningar, förbättrad nätdrift och regler för icke-diskriminerande genomförande av nätkoder, som behövs för att integrera nya producenter som matar in el producerad från högeffektiv kraftvärme i det sammankopplade nätet, |
| --- | --- |

”a)

fastställa och offentliggöra sina standardregler för fördelningen av kostnader för tekniska anpassningar, till exempel nätanslutningar och nätförstärkningar, förbättrad nätdrift och regler för icke-diskriminerande genomförande av nätkoder, som behövs för att integrera nya producenter som matar in el producerad från högeffektiv kraftvärme i det sammankopplade nätet,

| ”a) | fastställa och offentliggöra sina standardregler för fördelningen av kostnader för tekniska anpassningar, till exempel nätanslutningar, nätförstärkningar
  och upprättande av nya nät
  , förbättrad nätdrift och regler för icke-diskriminerande genomförande av nätkoder, som behövs för att integrera nya producenter som matar in el producerad från högeffektiv kraftvärme i det sammankopplade nätet
  och andra decentraliserade energikällor
  ,” |
| --- | --- |

”a)

fastställa och offentliggöra sina standardregler för fördelningen av kostnader för tekniska anpassningar, till exempel nätanslutningar, nätförstärkningar
  och upprättande av nya nät
  , förbättrad nätdrift och regler för icke-diskriminerande genomförande av nätkoder, som behövs för att integrera nya producenter som matar in el producerad från högeffektiv kraftvärme i det sammankopplade nätet
  och andra decentraliserade energikällor
  ,”

och upprättande av nya nät

och andra decentraliserade energikällor

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0391/2017).

1

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

9

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda (EUT L 153, 18.6.2010, s. 13).

10

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda (EUT L 153, 18.6.2010, s. 13).

10

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG (EUT L 344, 17.12.2016, s. 1.)

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG (EUT L 344, 17.12.2016, s. 1.)

(1a)  
  World Energy Outlook 2016, Internationella energiorganet, 2016.

1a

World Energy Outlook 2016, Internationella energiorganet, 2016.

(1b)  
  World Energy Outlook 2016, Internationella energiorganet, 2016.

1b

World Energy Outlook 2016, Internationella energiorganet, 2016.

(1a)  
  Ordalydelse hämtad från Europaparlamentets betänkande av den 2 juni 2016 om genomföranderapporten om energieffektivitetsdirektivet (2012/27/EU) (2015/2232(INI))

1a

Ordalydelse hämtad från Europaparlamentets betänkande av den 2 juni 2016 om genomföranderapporten om energieffektivitetsdirektivet (2012/27/EU) (2015/2232(INI))

(1a)  
  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar, Agriculture and sustainable water management in the EU, 28 april 2017.

1a

Arbetsdokument från kommissionens avdelningar, Agriculture and sustainable water management in the EU, 28 april 2017.

(1a)  
  Kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

1a

Kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

---

| 19.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 458/391 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 458/391

---

P8_TA(2018)0011

Styrningen av energiunionen ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 17 januari 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om styrningen av energiunionen och om ändring av direktiv 94/22/EG, direktiv 98/70/EG, direktiv 2009/31/EG, förordning (EG) nr 663/2009, förordning (EG) nr 715/2009, direktiv 2009/73/EG, rådets direktiv 2009/119/EG, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU och rådets direktiv (EU) 2015/652 och om upphävande av förordning (EU) nr 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 458/17)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1) | I denna förordning fastställs den nödvändiga rättsliga grunden för ett tillförlitligt
  och
  transparent styrningssystem som säkerställer uppnåendet av målen för energiunionen genom kompletterande, konsekventa och ambitiösa insatser från unionens och dess medlemsstaters sida samtidigt som det
  främjar unionens principer om bättre lagstiftning
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

1)

I denna förordning fastställs den nödvändiga rättsliga grunden för ett tillförlitligt
  och
  transparent styrningssystem som säkerställer uppnåendet av målen för energiunionen genom kompletterande, konsekventa och ambitiösa insatser från unionens och dess medlemsstaters sida samtidigt som det
  främjar unionens principer om bättre lagstiftning
  .

| (1) | I denna förordning fastställs den nödvändiga rättsliga grunden för ett tillförlitligt
  , inkluderande, kostnadseffektivt,
  transparent
  och förutsägbart
  styrningssystem som säkerställer uppnåendet av målen för energiunionen
  för 2030 och på längre sikt, i överensstämmelse med Parisavtalet från 2015 om klimatförändringar efter den 21:a konferensen för parterna i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (nedan kallat Parisavtalet),
  genom kompletterande, konsekventa och ambitiösa insatser från unionens och dess medlemsstaters sida samtidigt som det
  begränsar den administrativa komplexiteten
  . |
| --- | --- |

(1)

I denna förordning fastställs den nödvändiga rättsliga grunden för ett tillförlitligt
  , inkluderande, kostnadseffektivt,
  transparent
  och förutsägbart
  styrningssystem som säkerställer uppnåendet av målen för energiunionen
  för 2030 och på längre sikt, i överensstämmelse med Parisavtalet från 2015 om klimatförändringar efter den 21:a konferensen för parterna i Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (nedan kallat Parisavtalet),
  genom kompletterande, konsekventa och ambitiösa insatser från unionens och dess medlemsstaters sida samtidigt som det
  begränsar den administrativa komplexiteten
  .

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3) | Målet för en motståndskraftig energiunion med en ambitiös klimatpolitik som kärna är att ge unionens konsumenter – både hushåll och företag – säker, hållbar och konkurrenskraftig energi till ett överkomligt pris, vilket kräver en grundläggande omvandling av Europas energisystem. Detta mål kan endast uppnås genom samordnade åtgärder, som omfattar både lagstiftning och andra åtgärder på unionsnivå
  och på
  nationell nivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

3)

Målet för en motståndskraftig energiunion med en ambitiös klimatpolitik som kärna är att ge unionens konsumenter – både hushåll och företag – säker, hållbar och konkurrenskraftig energi till ett överkomligt pris, vilket kräver en grundläggande omvandling av Europas energisystem. Detta mål kan endast uppnås genom samordnade åtgärder, som omfattar både lagstiftning och andra åtgärder på unionsnivå
  och på
  nationell nivå.

| (3) | Målet för en motståndskraftig energiunion med en ambitiös klimatpolitik som kärna är att ge unionens konsumenter – både hushåll och företag – säker, hållbar och konkurrenskraftig energi till ett överkomligt pris,
  samt att främja forskning och innovation genom att locka till sig investeringar,
  vilket kräver en grundläggande omvandling av Europas energisystem. Detta mål kan endast uppnås genom samordnade åtgärder, som omfattar både lagstiftning och andra åtgärder på unionsnivå
  , makroregional, regional,
  nationell
  och lokal
  nivå. |
| --- | --- |

(3)

Målet för en motståndskraftig energiunion med en ambitiös klimatpolitik som kärna är att ge unionens konsumenter – både hushåll och företag – säker, hållbar och konkurrenskraftig energi till ett överkomligt pris,
  samt att främja forskning och innovation genom att locka till sig investeringar,
  vilket kräver en grundläggande omvandling av Europas energisystem. Detta mål kan endast uppnås genom samordnade åtgärder, som omfattar både lagstiftning och andra åtgärder på unionsnivå
  , makroregional, regional,
  nationell
  och lokal
  nivå.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | En fullt fungerande och motståndskraftig energiunion skulle omvandla unionen till en ledande region för innovation, investeringar, tillväxt och social och ekonomisk utveckling, vilket i sin tur skulle utgöra ett gott exempel på kopplingen mellan dels höga klimatförändringsbegränsande ambitioner, dels åtgärder för att främja innovation, investeringar och tillväxt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3a)

En fullt fungerande och motståndskraftig energiunion skulle omvandla unionen till en ledande region för innovation, investeringar, tillväxt och social och ekonomisk utveckling, vilket i sin tur skulle utgöra ett gott exempel på kopplingen mellan dels höga klimatförändringsbegränsande ambitioner, dels åtgärder för att främja innovation, investeringar och tillväxt.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4) | Kommissionens förslag har utarbetats parallellt med och antas tillsammans med en rad sektorsspecifika initiativ inom energipolitiken, särskilt i fråga om förnybar energi, energieffektivitet och marknadsutformning. Dessa initiativ utgör ett paket där temat är energieffektivitet i första rummet, unionens globala ledarskap inom förnybar energi och skäliga villkor för energikonsumenterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

4)

Kommissionens förslag har utarbetats parallellt med och antas tillsammans med en rad sektorsspecifika initiativ inom energipolitiken, särskilt i fråga om förnybar energi, energieffektivitet och marknadsutformning. Dessa initiativ utgör ett paket där temat är energieffektivitet i första rummet, unionens globala ledarskap inom förnybar energi och skäliga villkor för energikonsumenterna.

| (4) | Kommissionens förslag har utarbetats parallellt med och antas tillsammans med en rad sektorsspecifika initiativ inom energipolitiken, särskilt i fråga om förnybar energi, energieffektivitet
  (också i fråga om byggnaders energiprestanda)
  och marknadsutformning. Dessa initiativ utgör ett paket där temat är energieffektivitet i första rummet, unionens globala ledarskap inom förnybar energi och skäliga villkor för energikonsumenterna
  , också i form av att energifattigdomen åtgärdas och rättvis konkurrens på den inre marknaden gynnas
  . |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens förslag har utarbetats parallellt med och antas tillsammans med en rad sektorsspecifika initiativ inom energipolitiken, särskilt i fråga om förnybar energi, energieffektivitet
  (också i fråga om byggnaders energiprestanda)
  och marknadsutformning. Dessa initiativ utgör ett paket där temat är energieffektivitet i första rummet, unionens globala ledarskap inom förnybar energi och skäliga villkor för energikonsumenterna
  , också i form av att energifattigdomen åtgärdas och rättvis konkurrens på den inre marknaden gynnas
  .

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5) | Europeiska rådet
  enades
  den 24 oktober 2014
  om
  unionens
  ram för
  klimat- och
  energipolitiken
  fram till 2030 baserad på fyra centrala mål: att minska växthusgasutsläppen från hela EU-ekonomin med minst 40 %, att förbättra energieffektiviteten med minst 27 % med siktet inställt på en nivå om 30 %, att minst 27 % av den energi som används i unionen ska vara förnybar samt ett elsammanlänkningsmål på 15 %. Det preciseras att målet för förnybar energi är bindande på unionsnivå och att det kommer att uppnås genom bidrag från medlemsstaterna, vilka styrs av behovet av att gemensamt uppnå unionsmålet. |

Kommissionens förslag

Ändring

5)

Europeiska rådet
  enades
  den 24 oktober 2014
  om
  unionens
  ram för
  klimat- och
  energipolitiken
  fram till 2030 baserad på fyra centrala mål: att minska växthusgasutsläppen från hela EU-ekonomin med minst 40 %, att förbättra energieffektiviteten med minst 27 % med siktet inställt på en nivå om 30 %, att minst 27 % av den energi som används i unionen ska vara förnybar samt ett elsammanlänkningsmål på 15 %. Det preciseras att målet för förnybar energi är bindande på unionsnivå och att det kommer att uppnås genom bidrag från medlemsstaterna, vilka styrs av behovet av att gemensamt uppnå unionsmålet.

| (5) | Europeiska rådet
  föreslog
  den 24 oktober 2014
  en ram för
  unionens klimat- och
  energipolitik
  fram till 2030 baserad på fyra centrala mål. att minska växthusgasutsläppen från hela EU-ekonomin med minst 40 %, att förbättra energieffektiviteten med minst 27 % med siktet inställt på en nivå om 30 %, att minst 27 % av den energi som används i unionen ska vara förnybar samt ett elsammanlänkningsmål på 15 %. Det preciseras att målet för förnybar energi är bindande på unionsnivå och att det kommer att uppnås genom bidrag från medlemsstaterna, vilka styrs av behovet av att gemensamt uppnå unionsmålet.
  Av denna förordning framgår emellertid vilka mål man överenskommit om inom sektorslagstiftningen. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska rådet
  föreslog
  den 24 oktober 2014
  en ram för
  unionens klimat- och
  energipolitik
  fram till 2030 baserad på fyra centrala mål. att minska växthusgasutsläppen från hela EU-ekonomin med minst 40 %, att förbättra energieffektiviteten med minst 27 % med siktet inställt på en nivå om 30 %, att minst 27 % av den energi som används i unionen ska vara förnybar samt ett elsammanlänkningsmål på 15 %. Det preciseras att målet för förnybar energi är bindande på unionsnivå och att det kommer att uppnås genom bidrag från medlemsstaterna, vilka styrs av behovet av att gemensamt uppnå unionsmålet.
  Av denna förordning framgår emellertid vilka mål man överenskommit om inom sektorslagstiftningen.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Den 24 oktober 2014 kom Europeiska rådet överens om att kommissionen, med stöd av medlemsstaterna, vidtar brådskande åtgärder för att garantera att ett minimimål på 10 % av de befintliga elsammanlänkningarna uppnås med det snaraste, och senast 2020 åtminstone för medlemsstater som ännu inte har uppnått en miniminivå av integrering av den inre energimarknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Den 24 oktober 2014 kom Europeiska rådet överens om att kommissionen, med stöd av medlemsstaterna, vidtar brådskande åtgärder för att garantera att ett minimimål på 10 % av de befintliga elsammanlänkningarna uppnås med det snaraste, och senast 2020 åtminstone för medlemsstater som ännu inte har uppnått en miniminivå av integrering av den inre energimarknaden.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Parisavtalet höjde avsevärt den globala ambitionsnivån i fråga om begränsning av klimatförändringar, i och med att de som undertecknat avtalet förband sig till att ”hålla ökningen i den globala medeltemperaturen betydligt under 2 oC över förindustriell nivå och att fullfölja ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC över förindustriell nivå”. Unionen måste bereda sig på åtskilligt mer långtgående och snabbare utsläppsminskningar än vad som tidigare förutsagts. Samtidigt går dessa minskningar att göra till lägre kostnad än vad som tidigare uppskattats, i och med att tekniken för förnybar energi utvecklas och tas i bruk så snabbt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

Parisavtalet höjde avsevärt den globala ambitionsnivån i fråga om begränsning av klimatförändringar, i och med att de som undertecknat avtalet förband sig till att ”hålla ökningen i den globala medeltemperaturen betydligt under 2 oC över förindustriell nivå och att fullfölja ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC över förindustriell nivå”. Unionen måste bereda sig på åtskilligt mer långtgående och snabbare utsläppsminskningar än vad som tidigare förutsagts. Samtidigt går dessa minskningar att göra till lägre kostnad än vad som tidigare uppskattats, i och med att tekniken för förnybar energi utvecklas och tas i bruk så snabbt.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 6b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6b) | Parisavtalet syftar till en balans mellan antropogena utsläpp från olika källor och upptag av växthusgaser i sänkor under andra hälften av detta sekel och i enlighet med detta bör unionen ta sikte på att, på basis av rättvisa, nå fram till nettonollutsläpp på det inhemska planet senast 2050, följt av att det inleds en period med negativa utsläpp. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6b)

Parisavtalet syftar till en balans mellan antropogena utsläpp från olika källor och upptag av växthusgaser i sänkor under andra hälften av detta sekel och i enlighet med detta bör unionen ta sikte på att, på basis av rättvisa, nå fram till nettonollutsläpp på det inhemska planet senast 2050, följt av att det inleds en period med negativa utsläpp.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 6c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6c) | För klimatsystemet är det de kumulativa sammanlagda antropogena utsläppen under tidens gång som har relevans för den totala halten av växthusgaser i atmosfären. Av omsorg om överensstämmelsen med Parisavtalets åtaganden måste det göras en analys av den globala koldioxidbudgeten, vilket svarar mot att man fullföljer ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC över förindustriell nivå, och likaså måste det för unionen fastställas en skälig andel av den återstående globala koldioxidbudgeten. Långsiktiga klimat- och energipolitiska strategier bör stämma överens med denna koldioxidbudget. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6c)

För klimatsystemet är det de kumulativa sammanlagda antropogena utsläppen under tidens gång som har relevans för den totala halten av växthusgaser i atmosfären. Av omsorg om överensstämmelsen med Parisavtalets åtaganden måste det göras en analys av den globala koldioxidbudgeten, vilket svarar mot att man fullföljer ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC över förindustriell nivå, och likaså måste det för unionen fastställas en skälig andel av den återstående globala koldioxidbudgeten. Långsiktiga klimat- och energipolitiska strategier bör stämma överens med denna koldioxidbudget.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 6d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6d) | Unionen och medlemsstaterna bör hålla fortlöpande uppsikt över klimat- och energimålen och revidera dem uppåt efter situationens krav, för att återspegla, dels de översyner som längre fram görs inom processen med UNFCCC, dels vetenskapens senaste rön om hur snabbt klimatförändringarna fortskrider och vilka konsekvenser de får. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6d)

Unionen och medlemsstaterna bör hålla fortlöpande uppsikt över klimat- och energimålen och revidera dem uppåt efter situationens krav, för att återspegla, dels de översyner som längre fram görs inom processen med UNFCCC, dels vetenskapens senaste rön om hur snabbt klimatförändringarna fortskrider och vilka konsekvenser de får.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 6e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6e) | Även om EU förbundit sig till de avgjort mest ambitiösa minskningarna av växthusgasutsläpp fram till 2030 kan unionen inte bekämpa klimatförändringshotet på egen hand. Kommissionen och medlemsstaterna bör ta alla tillfällen i akt för att övertyga särskilt de länder som drar fördel av internationell handel med EU att ta på sig en skälig andel av det globala ansvaret och höja sin ambition till EU:s nivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6e)

Även om EU förbundit sig till de avgjort mest ambitiösa minskningarna av växthusgasutsläpp fram till 2030 kan unionen inte bekämpa klimatförändringshotet på egen hand. Kommissionen och medlemsstaterna bör ta alla tillfällen i akt för att övertyga särskilt de länder som drar fördel av internationell handel med EU att ta på sig en skälig andel av det globala ansvaret och höja sin ambition till EU:s nivå.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7) | Den 24 oktober 2014 (14) konstaterade Europeiska rådet även att en tillförlitlig och transparent styrning, utan någon onödig administrativ börda, bör utvecklas för att säkerställa att unionen uppfyller sina energipolitiska mål,
  med nödvändig flexibilitet för medlemsstaterna och
  med full respekt för
  deras
  frihet att besluta om sin energimix. Europeiska rådet framhöll att detta styrningssystem bör bygga vidare på befintliga byggstenar, t.ex. nationella klimatprogram, nationella planer för förnybar energi och energieffektivitet samt behovet av att rationalisera och sammanföra separata planerings- och rapporteringskomponenter. Rådet enades också om att förstärka konsumenternas roll och rättigheter, insynen och förutsebarheten för investerare, bl.a. genom systematisk övervakning av nyckelindikatorer för ett tryggt, konkurrenskraftigt, säkert och hållbart energisystem till ett överkomligt pris och att underlätta samordning av nationella energipolitiska strategier och främja regionalt samarbete mellan medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

7)

Den 24 oktober 2014 (14) konstaterade Europeiska rådet även att en tillförlitlig och transparent styrning, utan någon onödig administrativ börda, bör utvecklas för att säkerställa att unionen uppfyller sina energipolitiska mål,
  med nödvändig flexibilitet för medlemsstaterna och
  med full respekt för
  deras
  frihet att besluta om sin energimix. Europeiska rådet framhöll att detta styrningssystem bör bygga vidare på befintliga byggstenar, t.ex. nationella klimatprogram, nationella planer för förnybar energi och energieffektivitet samt behovet av att rationalisera och sammanföra separata planerings- och rapporteringskomponenter. Rådet enades också om att förstärka konsumenternas roll och rättigheter, insynen och förutsebarheten för investerare, bl.a. genom systematisk övervakning av nyckelindikatorer för ett tryggt, konkurrenskraftigt, säkert och hållbart energisystem till ett överkomligt pris och att underlätta samordning av nationella energipolitiska strategier och främja regionalt samarbete mellan medlemsstaterna.

| (7) | Den 24 oktober 2014 (14) konstaterade Europeiska rådet även att en tillförlitlig och transparent styrning, utan någon onödig administrativ börda
  och med tillräcklig flexibilitet för medlemsstaterna
  , bör utvecklas för att säkerställa att unionen uppfyller sina energipolitiska mål, och
  samtidigt
  med full respekt för
  medlemsstaternas
  frihet att besluta om sin energimix. Europeiska rådet framhöll att detta styrningssystem bör bygga vidare på befintliga byggstenar, t.ex. nationella klimatprogram, nationella planer för förnybar energi och energieffektivitet samt behovet av att rationalisera och sammanföra separata planerings- och rapporteringskomponenter. Rådet enades också om att förstärka konsumenternas roll och rättigheter, insynen och förutsebarheten för investerare, bl.a. genom systematisk övervakning av nyckelindikatorer för ett tryggt, konkurrenskraftigt, säkert och hållbart energisystem till ett överkomligt pris och att underlätta samordning av nationella
  klimat- och
  energipolitiska strategier och främja regionalt samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(7)

Den 24 oktober 2014 (14) konstaterade Europeiska rådet även att en tillförlitlig och transparent styrning, utan någon onödig administrativ börda
  och med tillräcklig flexibilitet för medlemsstaterna
  , bör utvecklas för att säkerställa att unionen uppfyller sina energipolitiska mål, och
  samtidigt
  med full respekt för
  medlemsstaternas
  frihet att besluta om sin energimix. Europeiska rådet framhöll att detta styrningssystem bör bygga vidare på befintliga byggstenar, t.ex. nationella klimatprogram, nationella planer för förnybar energi och energieffektivitet samt behovet av att rationalisera och sammanföra separata planerings- och rapporteringskomponenter. Rådet enades också om att förstärka konsumenternas roll och rättigheter, insynen och förutsebarheten för investerare, bl.a. genom systematisk övervakning av nyckelindikatorer för ett tryggt, konkurrenskraftigt, säkert och hållbart energisystem till ett överkomligt pris och att underlätta samordning av nationella
  klimat- och
  energipolitiska strategier och främja regionalt samarbete mellan medlemsstaterna.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 10) | I slutsatserna från rådets möte av den 26 november 2015 (16) erkändes att styrningen av energiunionen kommer att utgöra ett viktigt verktyg för ett effektivt och ändamålsenligt byggande av energiunionen och för uppnåendet av målen för denna. I slutsatserna framhölls att styrningssystemet bör baseras på principerna om integrerad strategisk planering och rapportering om genomförandet av klimat- och energipolitiska strategier och samordning mellan aktörer som ansvarar för klimat- och energipolitik, på unionsnivå eller på regional och nationell nivå. Det betonades också att styrningen bör säkerställa att de överenskomna energi- och klimatmålen för 2030 uppnås, och att styrningen ska omfatta övervakning av unionens gemensamma framsteg mot uppnåendet av de
  politiska
  mål som omfattar de fem dimensionerna av energiunionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

10)

I slutsatserna från rådets möte av den 26 november 2015 (16) erkändes att styrningen av energiunionen kommer att utgöra ett viktigt verktyg för ett effektivt och ändamålsenligt byggande av energiunionen och för uppnåendet av målen för denna. I slutsatserna framhölls att styrningssystemet bör baseras på principerna om integrerad strategisk planering och rapportering om genomförandet av klimat- och energipolitiska strategier och samordning mellan aktörer som ansvarar för klimat- och energipolitik, på unionsnivå eller på regional och nationell nivå. Det betonades också att styrningen bör säkerställa att de överenskomna energi- och klimatmålen för 2030 uppnås, och att styrningen ska omfatta övervakning av unionens gemensamma framsteg mot uppnåendet av de
  politiska
  mål som omfattar de fem dimensionerna av energiunionen.

| (10) | I slutsatserna från rådets möte av den 26 november 2015 (16) erkändes att styrningen av energiunionen kommer att utgöra ett viktigt verktyg för ett effektivt och ändamålsenligt byggande av energiunionen och för uppnåendet av målen för denna. I slutsatserna framhölls att styrningssystemet bör baseras på principerna om integrerad strategisk planering och rapportering om genomförandet av klimat- och energipolitiska strategier och samordning mellan aktörer som ansvarar för klimat- och energipolitik, på unionsnivå eller på regional och nationell nivå. Det betonades också att styrningen bör säkerställa att de överenskomna energi- och klimatmålen för 2030 uppnås, och att styrningen ska omfatta övervakning av
  medlemsstaternas och
  unionens gemensamma framsteg mot uppnåendet av de mål som omfattar de fem dimensionerna av energiunionen. |
| --- | --- |

(10)

I slutsatserna från rådets möte av den 26 november 2015 (16) erkändes att styrningen av energiunionen kommer att utgöra ett viktigt verktyg för ett effektivt och ändamålsenligt byggande av energiunionen och för uppnåendet av målen för denna. I slutsatserna framhölls att styrningssystemet bör baseras på principerna om integrerad strategisk planering och rapportering om genomförandet av klimat- och energipolitiska strategier och samordning mellan aktörer som ansvarar för klimat- och energipolitik, på unionsnivå eller på regional och nationell nivå. Det betonades också att styrningen bör säkerställa att de överenskomna energi- och klimatmålen för 2030 uppnås, och att styrningen ska omfatta övervakning av
  medlemsstaternas och
  unionens gemensamma framsteg mot uppnåendet av de mål som omfattar de fem dimensionerna av energiunionen.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 12) | Därför bör det viktigaste målet för styrningen av energiunionen vara att göra det möjligt att uppnå målen för energiunionen, särskilt målen i den klimat- och energipolitiska ramen för 2030. Därför är den här förordningen kopplad till sektorsspecifik lagstiftning om genomförande av de energi- och klimatpolitiska målen för 2030. Medlemsstaterna behöver handlingsutrymme för att kunna välja den politik som bäst passar deras nationella energimix och preferenser, men detta handlingsutrymme bör vara förenligt med ytterligare marknadsintegrering, ökad konkurrens, uppnående av unionens klimat- och energimål och en successiv övergång till en koldioxidsnål ekonomi. |

Kommissionens förslag

Ändring

12)

Därför bör det viktigaste målet för styrningen av energiunionen vara att göra det möjligt att uppnå målen för energiunionen, särskilt målen i den klimat- och energipolitiska ramen för 2030. Därför är den här förordningen kopplad till sektorsspecifik lagstiftning om genomförande av de energi- och klimatpolitiska målen för 2030. Medlemsstaterna behöver handlingsutrymme för att kunna välja den politik som bäst passar deras nationella energimix och preferenser, men detta handlingsutrymme bör vara förenligt med ytterligare marknadsintegrering, ökad konkurrens, uppnående av unionens klimat- och energimål och en successiv övergång till en koldioxidsnål ekonomi.

| (12) | Därför bör det viktigaste målet för styrningen av energiunionen vara att göra det möjligt att uppnå målen för energiunionen, särskilt målen i den klimat- och energipolitiska ramen för 2030
  inom områdena minskade växthusgasutsläpp, förnybara energikällor och energieffektivitet
  . Därför är den här förordningen kopplad till sektorsspecifik lagstiftning om genomförande av de energi- och klimatpolitiska målen för 2030. Medlemsstaterna behöver handlingsutrymme för att kunna välja den politik som bäst passar deras nationella energimix och preferenser, men detta handlingsutrymme bör vara förenligt med ytterligare marknadsintegrering, ökad konkurrens, uppnående av unionens klimat- och energimål och en successiv övergång till en
  hållbar,
  koldioxidsnål ekonomi
  , grundad på ett högeffektivt energisystem som är baserat på förnybar energi
  .
  Det bör införas en obligatorisk mall för de långsiktiga klimat- och energipolitiska strategierna för att säkerställa deras kvalitet och jämförbarhet. |
| --- | --- |

(12)

Därför bör det viktigaste målet för styrningen av energiunionen vara att göra det möjligt att uppnå målen för energiunionen, särskilt målen i den klimat- och energipolitiska ramen för 2030
  inom områdena minskade växthusgasutsläpp, förnybara energikällor och energieffektivitet
  . Därför är den här förordningen kopplad till sektorsspecifik lagstiftning om genomförande av de energi- och klimatpolitiska målen för 2030. Medlemsstaterna behöver handlingsutrymme för att kunna välja den politik som bäst passar deras nationella energimix och preferenser, men detta handlingsutrymme bör vara förenligt med ytterligare marknadsintegrering, ökad konkurrens, uppnående av unionens klimat- och energimål och en successiv övergång till en
  hållbar,
  koldioxidsnål ekonomi
  , grundad på ett högeffektivt energisystem som är baserat på förnybar energi
  .
  Det bör införas en obligatorisk mall för de långsiktiga klimat- och energipolitiska strategierna för att säkerställa deras kvalitet och jämförbarhet.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 13) | Övergången till en koldioxidsnål ekonomi kräver förändringar i investeringsbeteendet och incitament över hela det politiska spektret. En minskning av växthusgasutsläppen kräver ökad effektivitet och innovation inom den europeiska ekonomin och framför allt bör en minskning av utsläppen också leda till förbättringar av luftkvaliteten. |

Kommissionens förslag

Ändring

13)

Övergången till en koldioxidsnål ekonomi kräver förändringar i investeringsbeteendet och incitament över hela det politiska spektret. En minskning av växthusgasutsläppen kräver ökad effektivitet och innovation inom den europeiska ekonomin och framför allt bör en minskning av utsläppen också leda till förbättringar av luftkvaliteten.

| (13) | Den socialt acceptabla
  övergången till en
  hållbar
  koldioxidsnål ekonomi kräver
  avsevärda
  förändringar i investeringsbeteendet
  , särskilt när det gäller offentliga och privata investeringar,
  och incitament över hela det politiska spektret
  samt regionala marknadsreformer
  . En minskning av växthusgasutsläppen kräver ökad effektivitet och innovation inom den europeiska ekonomin och framför allt bör en minskning av utsläppen också
  skapa hållbara arbetstillfällen och
  leda till förbättringar av luftkvaliteten. |
| --- | --- |

(13)

Den socialt acceptabla
  övergången till en
  hållbar
  koldioxidsnål ekonomi kräver
  avsevärda
  förändringar i investeringsbeteendet
  , särskilt när det gäller offentliga och privata investeringar,
  och incitament över hela det politiska spektret
  samt regionala marknadsreformer
  . En minskning av växthusgasutsläppen kräver ökad effektivitet och innovation inom den europeiska ekonomin och framför allt bör en minskning av utsläppen också
  skapa hållbara arbetstillfällen och
  leda till förbättringar av luftkvaliteten.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | Unionen och medlemsstaterna bör vidta konkreta åtgärder för att förbjuda energisubventioner, åtminstone till fossila bränslen, för att fullgöra de internationella åtaganden som ingåtts av G-7 och G-20, samt i Parisavtalet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

Unionen och medlemsstaterna bör vidta konkreta åtgärder för att förbjuda energisubventioner, åtminstone till fossila bränslen, för att fullgöra de internationella åtaganden som ingåtts av G-7 och G-20, samt i Parisavtalet.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 14) | Eftersom växthusgaser och luftföroreningar till stor del härrör från gemensamma källor, kan en politik som är utformad för att minska utsläppen av växthusgaser få positiva bieffekter på luftkvaliteten som kan kompensera
  en del av eller alla kostnader
  på kort sikt för att begränsa växthusgasutsläppen. Eftersom data som rapporterats enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG (18) utgör ett viktigt underlag för sammanställningen av inventeringen av växthusgaser och de nationella planerna, bör vikten av insamling och rapportering av data som är enhetliga för både direktiv 2001/81/EG och inventeringen av växthusgaser erkännas. |

Kommissionens förslag

Ändring

14)

Eftersom växthusgaser och luftföroreningar till stor del härrör från gemensamma källor, kan en politik som är utformad för att minska utsläppen av växthusgaser få positiva bieffekter på luftkvaliteten som kan kompensera
  en del av eller alla kostnader
  på kort sikt för att begränsa växthusgasutsläppen. Eftersom data som rapporterats enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG (18) utgör ett viktigt underlag för sammanställningen av inventeringen av växthusgaser och de nationella planerna, bör vikten av insamling och rapportering av data som är enhetliga för både direktiv 2001/81/EG och inventeringen av växthusgaser erkännas.

| (14) | Eftersom växthusgaser och luftföroreningar till stor del härrör från gemensamma källor, kan en politik som är utformad för att minska utsläppen av växthusgaser få positiva bieffekter på
  folkhälsan och
  luftkvaliteten
  , framför allt i stadsområden,
  som kan kompensera
  kostnaderna
  på kort sikt för att begränsa växthusgasutsläppen. Eftersom data som rapporterats enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG (18) utgör ett viktigt underlag för sammanställningen av inventeringen av växthusgaser och de nationella planerna, bör vikten av insamling och rapportering av data som är enhetliga för både direktiv 2001/81/EG och inventeringen av växthusgaser erkännas. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom växthusgaser och luftföroreningar till stor del härrör från gemensamma källor, kan en politik som är utformad för att minska utsläppen av växthusgaser få positiva bieffekter på
  folkhälsan och
  luftkvaliteten
  , framför allt i stadsområden,
  som kan kompensera
  kostnaderna
  på kort sikt för att begränsa växthusgasutsläppen. Eftersom data som rapporterats enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG (18) utgör ett viktigt underlag för sammanställningen av inventeringen av växthusgaser och de nationella planerna, bör vikten av insamling och rapportering av data som är enhetliga för både direktiv 2001/81/EG och inventeringen av växthusgaser erkännas.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 16) | I linje med kommissionens starka engagemang för bättre lagstiftning bör styrningen av energiunionen leda till en betydande minskning av den administrativa
  bördan
  för medlemsstaterna, kommissionen och andra unionsinstitutioner och bör bidra till att säkra enhetlighet och ändamålsenlighet hos politik och åtgärder på unionsnivå
  och
  nationell nivå med beaktande av omvandlingen av energisystemet i riktning mot en koldioxidsnål ekonomi. |

Kommissionens förslag

Ändring

16)

I linje med kommissionens starka engagemang för bättre lagstiftning bör styrningen av energiunionen leda till en betydande minskning av den administrativa
  bördan
  för medlemsstaterna, kommissionen och andra unionsinstitutioner och bör bidra till att säkra enhetlighet och ändamålsenlighet hos politik och åtgärder på unionsnivå
  och
  nationell nivå med beaktande av omvandlingen av energisystemet i riktning mot en koldioxidsnål ekonomi.

| (16) | I linje med kommissionens starka engagemang för bättre lagstiftning
  och i överensstämmelse med en politik för forskning, innovation och investeringar
  bör styrningen av energiunionen leda till en betydande minskning av den administrativa
  komplexiteten
  för medlemsstaterna
  och relevanta berörda parter
  ,
  samt för
  kommissionen och andra unionsinstitutioner och bör bidra till att säkra enhetlighet och ändamålsenlighet hos politik och åtgärder på unionsnivå
  , samt på makroregional, regional,
  nationell
  och lokal
  nivå med beaktande av omvandlingen av energisystemet i riktning mot en
  hållbar
  koldioxidsnål ekonomi. |
| --- | --- |

(16)

I linje med kommissionens starka engagemang för bättre lagstiftning
  och i överensstämmelse med en politik för forskning, innovation och investeringar
  bör styrningen av energiunionen leda till en betydande minskning av den administrativa
  komplexiteten
  för medlemsstaterna
  och relevanta berörda parter
  ,
  samt för
  kommissionen och andra unionsinstitutioner och bör bidra till att säkra enhetlighet och ändamålsenlighet hos politik och åtgärder på unionsnivå
  , samt på makroregional, regional,
  nationell
  och lokal
  nivå med beaktande av omvandlingen av energisystemet i riktning mot en
  hållbar
  koldioxidsnål ekonomi.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 17) | Uppnåendet av energiunionens mål bör säkerställas genom en kombination av unionsinitiativ och samstämmiga nationella strategier som anges i integrerade nationella energi- och klimatplaner. Sektorsspecifik unionslagstiftning på energi- och klimatområdet fastställer planeringskrav som har varit användbara verktyg för att driva på en förändring på nationell nivå. Införandet av dem vid olika tidpunkter har lett till dubbelarbete och otillräcklig hänsyn till synergier och kopplingar mellan olika politikområden. Den nuvarande separata planeringen, rapporteringen och övervakningen på klimat- och energiområdena bör
  därför i möjligaste mån
  rationaliseras och integreras. |

Kommissionens förslag

Ändring

17)

Uppnåendet av energiunionens mål bör säkerställas genom en kombination av unionsinitiativ och samstämmiga nationella strategier som anges i integrerade nationella energi- och klimatplaner. Sektorsspecifik unionslagstiftning på energi- och klimatområdet fastställer planeringskrav som har varit användbara verktyg för att driva på en förändring på nationell nivå. Införandet av dem vid olika tidpunkter har lett till dubbelarbete och otillräcklig hänsyn till synergier och kopplingar mellan olika politikområden. Den nuvarande separata planeringen, rapporteringen och övervakningen på klimat- och energiområdena bör
  därför i möjligaste mån
  rationaliseras och integreras.

| (17) | Uppnåendet av energiunionens mål
  och syften
  bör säkerställas genom en kombination av unionsinitiativ och samstämmiga nationella strategier som anges i integrerade nationella energi- och klimatplaner. Sektorsspecifik unionslagstiftning på energi- och klimatområdet fastställer planeringskrav som har varit användbara verktyg för att driva på en förändring på nationell nivå. Införandet av dem vid olika tidpunkter har lett till dubbelarbete och otillräcklig hänsyn till synergier och kopplingar mellan olika politikområden
  på bekostnad av kostnadseffektiviteten
  . Den nuvarande separata planeringen, rapporteringen och övervakningen på klimat- och energiområdena bör
  vid behov
  rationaliseras och integreras. |
| --- | --- |

(17)

Uppnåendet av energiunionens mål
  och syften
  bör säkerställas genom en kombination av unionsinitiativ och samstämmiga nationella strategier som anges i integrerade nationella energi- och klimatplaner. Sektorsspecifik unionslagstiftning på energi- och klimatområdet fastställer planeringskrav som har varit användbara verktyg för att driva på en förändring på nationell nivå. Införandet av dem vid olika tidpunkter har lett till dubbelarbete och otillräcklig hänsyn till synergier och kopplingar mellan olika politikområden
  på bekostnad av kostnadseffektiviteten
  . Den nuvarande separata planeringen, rapporteringen och övervakningen på klimat- och energiområdena bör
  vid behov
  rationaliseras och integreras.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | Det behövs en bedömning av samspelet mellan befintliga och planerade politiska strategier och åtgärder för att minska koldioxidutsläppen, och medlemsstaterna bör ta fram en kvantitativ eller kvalitativ utvärdering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17a)

Det behövs en bedömning av samspelet mellan befintliga och planerade politiska strategier och åtgärder för att minska koldioxidutsläppen, och medlemsstaterna bör ta fram en kvantitativ eller kvalitativ utvärdering.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 17b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17b) | Medlemsstaterna bör säkerställa en politisk samstämmighet mellan sina nationella energi- och klimatplaner och långsiktiga strategier för att minska utsläppen i enlighet med FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17b)

Medlemsstaterna bör säkerställa en politisk samstämmighet mellan sina nationella energi- och klimatplaner och långsiktiga strategier för att minska utsläppen i enlighet med FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 18) | De integrerade nationella energi- och klimatplanerna bör omfatta tioårsperioder och ge en översikt över det nuvarande energisystemet och det energipolitiska läget. De bör ange nationella mål för var och en av de fem centrala dimensionerna av energiunionen och motsvarande politiska strategier och åtgärder för att nå dessa mål och de bör ha en analytisk grund. I de nationella planerna för den första perioden från 2021 till 2030 bör ägnas särskild uppmärksamhet åt målen för 2030 i fråga om minskade utsläpp av växthusgaser, förnybar energi, energieffektivitet och elsammanlänkning. Medlemsstaterna bör sträva efter att säkerställa att de nationella planerna är förenliga med och bidrar till uppnåendet av målen för hållbar utveckling. |

Kommissionens förslag

Ändring

18)

De integrerade nationella energi- och klimatplanerna bör omfatta tioårsperioder och ge en översikt över det nuvarande energisystemet och det energipolitiska läget. De bör ange nationella mål för var och en av de fem centrala dimensionerna av energiunionen och motsvarande politiska strategier och åtgärder för att nå dessa mål och de bör ha en analytisk grund. I de nationella planerna för den första perioden från 2021 till 2030 bör ägnas särskild uppmärksamhet åt målen för 2030 i fråga om minskade utsläpp av växthusgaser, förnybar energi, energieffektivitet och elsammanlänkning. Medlemsstaterna bör sträva efter att säkerställa att de nationella planerna är förenliga med och bidrar till uppnåendet av målen för hållbar utveckling.

| (18) | De integrerade nationella energi- och klimatplanerna bör omfatta tioårsperioder och ge en översikt över det nuvarande energisystemet och det energipolitiska läget. De bör ange nationella
  syften eller
  mål för var och en av de fem centrala dimensionerna av energiunionen och motsvarande politiska strategier och åtgärder för att nå dessa mål och de bör ha en analytisk grund. I de nationella planerna för den första perioden från 2021 till 2030 bör ägnas särskild uppmärksamhet åt målen för 2030 i fråga om minskade utsläpp av växthusgaser, förnybar energi, energieffektivitet och elsammanlänkning. Medlemsstaterna bör sträva efter att säkerställa att de nationella planerna är förenliga med och bidrar till uppnåendet av målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

(18)

De integrerade nationella energi- och klimatplanerna bör omfatta tioårsperioder och ge en översikt över det nuvarande energisystemet och det energipolitiska läget. De bör ange nationella
  syften eller
  mål för var och en av de fem centrala dimensionerna av energiunionen och motsvarande politiska strategier och åtgärder för att nå dessa mål och de bör ha en analytisk grund. I de nationella planerna för den första perioden från 2021 till 2030 bör ägnas särskild uppmärksamhet åt målen för 2030 i fråga om minskade utsläpp av växthusgaser, förnybar energi, energieffektivitet och elsammanlänkning. Medlemsstaterna bör sträva efter att säkerställa att de nationella planerna är förenliga med och bidrar till uppnåendet av målen för hållbar utveckling.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 18a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18a) | Vid arbetet med sina nationella energi- och klimatplaner bör medlemsstaterna se efter hur många hushåll som är energifattiga, och då ta hänsyn till vilka hushållsenergitjänster som behövs för att garantera en grundläggande levnadsstandard i den relevanta nationella situationen, något som dessa hushåll kanske inte alltid klarar av själva, till följd av att de har låga inkomster, höga energikostnader och dålig energieffektivitet. Medlemsstaterna bör i stora drag ange vilka befintliga och planerade politiska strategier och åtgärder de har mot energifattigdomen och, vid behov, ta med ett nationellt mål om att minska antalet energifattiga hushåll. Kommissionen bör anta gemensamma metoder för hur medlemsstaterna ska definiera energifattigdom och varje medlemsstat bör definiera vilka hushåll som är energifattiga, i enlighet med de nationella omständigheterna i den medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18a)

Vid arbetet med sina nationella energi- och klimatplaner bör medlemsstaterna se efter hur många hushåll som är energifattiga, och då ta hänsyn till vilka hushållsenergitjänster som behövs för att garantera en grundläggande levnadsstandard i den relevanta nationella situationen, något som dessa hushåll kanske inte alltid klarar av själva, till följd av att de har låga inkomster, höga energikostnader och dålig energieffektivitet. Medlemsstaterna bör i stora drag ange vilka befintliga och planerade politiska strategier och åtgärder de har mot energifattigdomen och, vid behov, ta med ett nationellt mål om att minska antalet energifattiga hushåll. Kommissionen bör anta gemensamma metoder för hur medlemsstaterna ska definiera energifattigdom och varje medlemsstat bör definiera vilka hushåll som är energifattiga, i enlighet med de nationella omständigheterna i den medlemsstaten.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 18b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18b) | Medlemsstaterna bör garantera att EU-medel från den fleråriga budgetramen för 2014–2020 finns med i deras integrerade nationella energi- och klimatplaner. De nationella anslagen ur den fleråriga budgetramen för tiden efter 2020 bör aktivt bidra till att energiunionens mål och syften uppnås, framför allt inom sektorerna för minskade växthusgasutsläpp, inklusive upptag i sänkor, förnybar energi och energieffektivitet. Av omsorg om detta bör programplaneringen på nationell och lokal nivå inför den fleråriga budgetramen för tiden efter 2020 ske i förening med kommissionens bedömning av integrerade nationella energi- och klimatplaner, så att den kommer att präglas av en hög ambitionsnivå, framför allt mot bakgrund av de långsiktiga målen i Parisavtalet och målen för hållbar utveckling. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18b)

Medlemsstaterna bör garantera att EU-medel från den fleråriga budgetramen för 2014–2020 finns med i deras integrerade nationella energi- och klimatplaner. De nationella anslagen ur den fleråriga budgetramen för tiden efter 2020 bör aktivt bidra till att energiunionens mål och syften uppnås, framför allt inom sektorerna för minskade växthusgasutsläpp, inklusive upptag i sänkor, förnybar energi och energieffektivitet. Av omsorg om detta bör programplaneringen på nationell och lokal nivå inför den fleråriga budgetramen för tiden efter 2020 ske i förening med kommissionens bedömning av integrerade nationella energi- och klimatplaner, så att den kommer att präglas av en hög ambitionsnivå, framför allt mot bakgrund av de långsiktiga målen i Parisavtalet och målen för hållbar utveckling.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 19a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19a) | Medlemsstaterna bör inrätta en ständig plattform för energidialog på flera olika nivåer, som sammanför lokala myndigheter, civilsamhällesorganisationer, näringslivet, investerare och alla andra relevanta berörda parter för att dryfta de olika energi- och klimatpolitiska alternativen. Integrerade nationella energi- och klimatplaner, liksom också långsiktiga klimat- och energipolitiska strategier, bör diskuteras på denna plattform. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19a)

Medlemsstaterna bör inrätta en ständig plattform för energidialog på flera olika nivåer, som sammanför lokala myndigheter, civilsamhällesorganisationer, näringslivet, investerare och alla andra relevanta berörda parter för att dryfta de olika energi- och klimatpolitiska alternativen. Integrerade nationella energi- och klimatplaner, liksom också långsiktiga klimat- och energipolitiska strategier, bör diskuteras på denna plattform.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 20) | Genomförandet av politiska strategier och åtgärder på energi- och klimatområdena har en inverkan på miljön. Medlemsstaterna bör därför säkerställa att allmänheten på ett tidigt stadium ges faktiska möjligheter att delta och rådfrågas om utarbetandet av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, i tillämpliga fall i överensstämmelse med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG (24) och FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece) konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor av den 25 juni 1998 (Århuskonventionen). Medlemsstaterna bör också säkerställa att arbetsmarknadens parter medverkar i utarbetandet av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna. |

Kommissionens förslag

Ändring

20)

Genomförandet av politiska strategier och åtgärder på energi- och klimatområdena har en inverkan på miljön. Medlemsstaterna bör därför säkerställa att allmänheten på ett tidigt stadium ges faktiska möjligheter att delta och rådfrågas om utarbetandet av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna, i tillämpliga fall i överensstämmelse med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG (24) och FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece) konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor av den 25 juni 1998 (Århuskonventionen). Medlemsstaterna bör också säkerställa att arbetsmarknadens parter medverkar i utarbetandet av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna.

| (20) | Genomförandet av politiska strategier och åtgärder på energi- och klimatområdena har en inverkan på miljön. Medlemsstaterna bör därför säkerställa att allmänheten på ett tidigt stadium ges faktiska möjligheter att
  aktivt
  delta och rådfrågas om utarbetandet av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna
  och de långsiktiga klimat- och energipolitiska strategierna
  , i tillämpliga fall i överensstämmelse med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG24 (24) och FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece) konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor av den 25 juni 1998 (Århuskonventionen). Medlemsstaterna bör också säkerställa att arbetsmarknadens parter
  , jämte lokala myndigheter och alla relevanta parter,
  medverkar
  , alltifrån tidiga skeden inom planering och rapportering, samt
  i utarbetandet av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna
  och långsiktiga strategierna
  . |
| --- | --- |

(20)

Genomförandet av politiska strategier och åtgärder på energi- och klimatområdena har en inverkan på miljön. Medlemsstaterna bör därför säkerställa att allmänheten på ett tidigt stadium ges faktiska möjligheter att
  aktivt
  delta och rådfrågas om utarbetandet av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna
  och de långsiktiga klimat- och energipolitiska strategierna
  , i tillämpliga fall i överensstämmelse med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG24 (24) och FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece) konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor av den 25 juni 1998 (Århuskonventionen). Medlemsstaterna bör också säkerställa att arbetsmarknadens parter
  , jämte lokala myndigheter och alla relevanta parter,
  medverkar
  , alltifrån tidiga skeden inom planering och rapportering, samt
  i utarbetandet av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna
  och långsiktiga strategierna
  .

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 21) | Regionalt samarbete är
  avgörande
  för att
  säkerställa ett effektivt uppnående av målen för energiunionen
  . Medlemsstaterna bör ges möjlighet att inkomma med synpunkter på andra medlemsstaternas planer innan de färdigställs för att undvika inkonsekvenser och eventuella negativa effekter på andra medlemsstater och säkerställa att gemensamma mål uppnås tillsammans. Regionalt samarbete när nationella planer utarbetas och färdigställs samt genomförs i ett senare skede bör vara väsentligt för att förbättra åtgärdernas effektivitet och ändamålsenlighet och främja marknadsintegration och trygg energiförsörjning. |

Kommissionens förslag

Ändring

21)

Regionalt samarbete är
  avgörande
  för att
  säkerställa ett effektivt uppnående av målen för energiunionen
  . Medlemsstaterna bör ges möjlighet att inkomma med synpunkter på andra medlemsstaternas planer innan de färdigställs för att undvika inkonsekvenser och eventuella negativa effekter på andra medlemsstater och säkerställa att gemensamma mål uppnås tillsammans. Regionalt samarbete när nationella planer utarbetas och färdigställs samt genomförs i ett senare skede bör vara väsentligt för att förbättra åtgärdernas effektivitet och ändamålsenlighet och främja marknadsintegration och trygg energiförsörjning.

| (21) | Makroregionalt och
  regionalt samarbete är
  nödvändigt
  för att
  medlemsstaterna gemensamt ska kunna genomföra vissa politiska strategier och åtgärder som bidrar till att gemensamma mål och syften uppnås på ett kostnadsoptimalt sätt
  .
  Kommissionen bör underlätta sådant samarbete mellan medlemsstaterna.
  Medlemsstaterna bör
  även
  ges möjlighet att inkomma med synpunkter på andra medlemsstaternas planer innan de färdigställs för att undvika inkonsekvenser och eventuella negativa effekter på andra medlemsstater och säkerställa att gemensamma mål uppnås tillsammans.
  Makroregionalt och
  regionalt samarbete när nationella planer utarbetas och färdigställs samt genomförs i ett senare skede bör vara väsentligt för att förbättra åtgärdernas effektivitet och ändamålsenlighet och främja marknadsintegration och trygg energiförsörjning. |
| --- | --- |

(21)

Makroregionalt och
  regionalt samarbete är
  nödvändigt
  för att
  medlemsstaterna gemensamt ska kunna genomföra vissa politiska strategier och åtgärder som bidrar till att gemensamma mål och syften uppnås på ett kostnadsoptimalt sätt
  .
  Kommissionen bör underlätta sådant samarbete mellan medlemsstaterna.
  Medlemsstaterna bör
  även
  ges möjlighet att inkomma med synpunkter på andra medlemsstaternas planer innan de färdigställs för att undvika inkonsekvenser och eventuella negativa effekter på andra medlemsstater och säkerställa att gemensamma mål uppnås tillsammans.
  Makroregionalt och
  regionalt samarbete när nationella planer utarbetas och färdigställs samt genomförs i ett senare skede bör vara väsentligt för att förbättra åtgärdernas effektivitet och ändamålsenlighet och främja marknadsintegration och trygg energiförsörjning.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 22) | De nationella planerna bör vara stabila för att säkerställa transparens och förutsägbarhet i de nationella politiska strategierna och åtgärderna, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.
  Uppdateringar
  av nationella planer
  bör dock planeras in en gång under den tioårsperiod som omfattas för att ge
  medlemsstaterna möjlighet att anpassa sig till föränderliga omständigheter.
  Vad gäller de planer som omfattar perioden 2021–2030 bör medlemsstaterna vara i stånd att uppdatera sina planer senast den 1 januari 2024. Mål och bidrag
  bör endast ändras för att spegla en högre övergripande ambitionsnivå, särskilt vad gäller energi- och klimatmålen
  för 2030
  . Som en del av
  uppdateringarna
  bör medlemsstaterna bemöda sig om att mildra eventuella negativa miljöeffekter som framkommer i samband med den integrerade rapporteringen. |

Kommissionens förslag

Ändring

22)

De nationella planerna bör vara stabila för att säkerställa transparens och förutsägbarhet i de nationella politiska strategierna och åtgärderna, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.
  Uppdateringar
  av nationella planer
  bör dock planeras in en gång under den tioårsperiod som omfattas för att ge
  medlemsstaterna möjlighet att anpassa sig till föränderliga omständigheter.
  Vad gäller de planer som omfattar perioden 2021–2030 bör medlemsstaterna vara i stånd att uppdatera sina planer senast den 1 januari 2024. Mål och bidrag
  bör endast ändras för att spegla en högre övergripande ambitionsnivå, särskilt vad gäller energi- och klimatmålen
  för 2030
  . Som en del av
  uppdateringarna
  bör medlemsstaterna bemöda sig om att mildra eventuella negativa miljöeffekter som framkommer i samband med den integrerade rapporteringen.

| (22) | De nationella planerna bör vara stabila för att säkerställa transparens och förutsägbarhet i de nationella politiska strategierna och åtgärderna, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.
  Regelbunden framläggning
  av nationella planer
  över löpande tioårsperioder ger
  medlemsstaterna möjlighet att anpassa sig till föränderliga omständigheter och anpassa sina mål till dem.
  Målen
  bör endast ändras för att spegla en högre övergripande ambitionsnivå, särskilt vad gäller energi- och klimatmålen. Som en del av
  dessa planer
  bör medlemsstaterna bemöda sig om att mildra eventuella negativa miljöeffekter som framkommer i samband med den integrerade rapporteringen. |
| --- | --- |

(22)

De nationella planerna bör vara stabila för att säkerställa transparens och förutsägbarhet i de nationella politiska strategierna och åtgärderna, i syfte att säkerställa investeringssäkerhet.
  Regelbunden framläggning
  av nationella planer
  över löpande tioårsperioder ger
  medlemsstaterna möjlighet att anpassa sig till föränderliga omständigheter och anpassa sina mål till dem.
  Målen
  bör endast ändras för att spegla en högre övergripande ambitionsnivå, särskilt vad gäller energi- och klimatmålen. Som en del av
  dessa planer
  bör medlemsstaterna bemöda sig om att mildra eventuella negativa miljöeffekter som framkommer i samband med den integrerade rapporteringen.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 23) | Stabila långsiktiga strategier
  för låga utsläpp
  är avgörande som bidrag till ekonomisk omvandling, sysselsättning, tillväxt och uppnåendet av övergripande mål för hållbar utveckling samt för att på ett rättvist och kostnadseffektivt sätt uppnå det långsiktiga mål som fastställdes i Parisavtalet. Dessutom uppmanas parterna i Parisavtalet att senast 2020 meddela sina långsiktiga utvecklingsstrategier för låga utsläpp av växthusgaser. |

Kommissionens förslag

Ändring

23)

Stabila långsiktiga strategier
  för låga utsläpp
  är avgörande som bidrag till ekonomisk omvandling, sysselsättning, tillväxt och uppnåendet av övergripande mål för hållbar utveckling samt för att på ett rättvist och kostnadseffektivt sätt uppnå det långsiktiga mål som fastställdes i Parisavtalet. Dessutom uppmanas parterna i Parisavtalet att senast 2020 meddela sina långsiktiga utvecklingsstrategier för låga utsläpp av växthusgaser.

| (23) | Stabila långsiktiga
  klimat- och energipolitiska
  strategier är avgörande som bidrag till ekonomisk omvandling, sysselsättning, tillväxt och uppnåendet av övergripande mål för hållbar utveckling samt för att på ett rättvist och kostnadseffektivt sätt uppnå det långsiktiga mål som fastställdes i Parisavtalet. Dessutom uppmanas parterna i Parisavtalet att senast 2020 meddela sina långsiktiga utvecklingsstrategier för låga utsläpp av växthusgaser
  till mitten av århundradet
  . |
| --- | --- |

(23)

Stabila långsiktiga
  klimat- och energipolitiska
  strategier är avgörande som bidrag till ekonomisk omvandling, sysselsättning, tillväxt och uppnåendet av övergripande mål för hållbar utveckling samt för att på ett rättvist och kostnadseffektivt sätt uppnå det långsiktiga mål som fastställdes i Parisavtalet. Dessutom uppmanas parterna i Parisavtalet att senast 2020 meddela sina långsiktiga utvecklingsstrategier för låga utsläpp av växthusgaser
  till mitten av århundradet
  .

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 23a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23a) | Medlemsstaterna bör utveckla långsiktiga klimat- och energipolitiska strategier för 2050 och tiden efteråt, där det anges vilka omställningar som måste göras inom olika sektorer med tanke på övergången till ett system med förnybar energi och uppnåendet av Parisavtalets mål. Strategierna bör överensstämma med unionens skäliga andel av den återstående globala koldioxidbudgeten och utvecklas med öppenhet och insyn samt under full medverkan av relevanta berörda parter. De integrerade nationella energi- och klimatplanerna bör bygga på de långsiktiga klimat- och energipolitiska strategierna och överensstämma med dem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23a)

Medlemsstaterna bör utveckla långsiktiga klimat- och energipolitiska strategier för 2050 och tiden efteråt, där det anges vilka omställningar som måste göras inom olika sektorer med tanke på övergången till ett system med förnybar energi och uppnåendet av Parisavtalets mål. Strategierna bör överensstämma med unionens skäliga andel av den återstående globala koldioxidbudgeten och utvecklas med öppenhet och insyn samt under full medverkan av relevanta berörda parter. De integrerade nationella energi- och klimatplanerna bör bygga på de långsiktiga klimat- och energipolitiska strategierna och överensstämma med dem.

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 23b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23b) | Sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF-sektorn) är högexponerad och mycket känslig för klimatförändringar. Samtidigt har sektorn en enorm potential att ge långsiktiga klimatvinster och bidra betydligt till uppnåendet av de långsiktiga klimatmålen för unionen och internationellt. Den kan bidra till att begränsa klimatförändringarna på flera sätt, särskilt genom att minska utsläppen, bevara och förbättra sänkor och kollager och tillhandahålla biomaterial som kan ersätta fossil- eller koldioxidintensiva material. Effektiva åtgärder, i synnerhet för ökad koldioxidbindning, förutsätter hållbar resursförvaltning och långsiktigt stabila och anpassningsbara kolpooler. Långsiktiga strategier är avgörande för att hållbara investeringar ska bli möjliga i det långa loppet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23b)

Sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF-sektorn) är högexponerad och mycket känslig för klimatförändringar. Samtidigt har sektorn en enorm potential att ge långsiktiga klimatvinster och bidra betydligt till uppnåendet av de långsiktiga klimatmålen för unionen och internationellt. Den kan bidra till att begränsa klimatförändringarna på flera sätt, särskilt genom att minska utsläppen, bevara och förbättra sänkor och kollager och tillhandahålla biomaterial som kan ersätta fossil- eller koldioxidintensiva material. Effektiva åtgärder, i synnerhet för ökad koldioxidbindning, förutsätter hållbar resursförvaltning och långsiktigt stabila och anpassningsbara kolpooler. Långsiktiga strategier är avgörande för att hållbara investeringar ska bli möjliga i det långa loppet.

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 23c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23c) | När ytterligare sammanlänkningar byggs ut måste det göras en fullständig kostnads-nyttobedömning, där även de fullständiga tekniska, socioekonomiska och miljömässiga konsekvenserna ingår, såsom det förutsätts i förordningen om transeuropeiska energinät, varvid man också måste beakta vilka positiva externa effekter sammanlänkningarna för med sig, såsom integrering av förnybar energi, trygg energiförsörjning och ökad konkurrens på den inre marknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23c)

När ytterligare sammanlänkningar byggs ut måste det göras en fullständig kostnads-nyttobedömning, där även de fullständiga tekniska, socioekonomiska och miljömässiga konsekvenserna ingår, såsom det förutsätts i förordningen om transeuropeiska energinät, varvid man också måste beakta vilka positiva externa effekter sammanlänkningarna för med sig, såsom integrering av förnybar energi, trygg energiförsörjning och ökad konkurrens på den inre marknaden.

Ändring 35

Förslag till förordning

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 24) | Liksom när det gäller planering anger sektorsspecifik unionslagstiftning på energi- och klimatområdet rapporteringskrav, varav många har varit användbara verktyg för att åstadkomma en förändring på nationell nivå, men dessa krav har införts vid olika tidpunkter, vilket har lett till överlappningar och bristande hänsyn till synergier och samspel mellan politikområden, som t.ex. minskade utsläpp av växthusgaser, förnybar energi, energieffektivitet och marknadsintegration. För att hitta rätt balans mellan behovet av att säkerställa en lämplig uppföljning av genomförandet av de nationella planerna och behovet av att minska den administrativa
  bördan
  bör medlemsstaterna upprätta tvååriga lägesrapporter om genomförandet av planerna och annan utveckling av energisystemet. Viss rapportering skulle dock fortfarande vara nödvändig på årsnivå, särskilt när det gäller rapporteringskrav på klimatområdet som följer av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och unionsförordningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

24)

Liksom när det gäller planering anger sektorsspecifik unionslagstiftning på energi- och klimatområdet rapporteringskrav, varav många har varit användbara verktyg för att åstadkomma en förändring på nationell nivå, men dessa krav har införts vid olika tidpunkter, vilket har lett till överlappningar och bristande hänsyn till synergier och samspel mellan politikområden, som t.ex. minskade utsläpp av växthusgaser, förnybar energi, energieffektivitet och marknadsintegration. För att hitta rätt balans mellan behovet av att säkerställa en lämplig uppföljning av genomförandet av de nationella planerna och behovet av att minska den administrativa
  bördan
  bör medlemsstaterna upprätta tvååriga lägesrapporter om genomförandet av planerna och annan utveckling av energisystemet. Viss rapportering skulle dock fortfarande vara nödvändig på årsnivå, särskilt när det gäller rapporteringskrav på klimatområdet som följer av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och unionsförordningar.

| (24) | Liksom när det gäller planering anger sektorsspecifik unionslagstiftning på energi- och klimatområdet rapporteringskrav, varav många har varit användbara verktyg för att åstadkomma en förändring på nationell nivå,
  som komplement till marknadsreformer,
  men dessa krav har införts vid olika tidpunkter, vilket har lett till överlappningar och
  kostnadsineffektivitet samt
  bristande hänsyn till synergier och samspel mellan politikområden, som t.ex. minskade utsläpp av växthusgaser, förnybar energi, energieffektivitet och marknadsintegration. För att hitta rätt balans mellan behovet av att säkerställa en lämplig uppföljning av genomförandet av de nationella planerna och behovet av att minska den administrativa
  komplexiteten
  bör medlemsstaterna upprätta tvååriga lägesrapporter om genomförandet av planerna och annan utveckling av energisystemet. Viss rapportering skulle dock fortfarande vara nödvändig på årsnivå, särskilt när det gäller rapporteringskrav på klimatområdet som följer av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och unionsförordningar. |
| --- | --- |

(24)

Liksom när det gäller planering anger sektorsspecifik unionslagstiftning på energi- och klimatområdet rapporteringskrav, varav många har varit användbara verktyg för att åstadkomma en förändring på nationell nivå,
  som komplement till marknadsreformer,
  men dessa krav har införts vid olika tidpunkter, vilket har lett till överlappningar och
  kostnadsineffektivitet samt
  bristande hänsyn till synergier och samspel mellan politikområden, som t.ex. minskade utsläpp av växthusgaser, förnybar energi, energieffektivitet och marknadsintegration. För att hitta rätt balans mellan behovet av att säkerställa en lämplig uppföljning av genomförandet av de nationella planerna och behovet av att minska den administrativa
  komplexiteten
  bör medlemsstaterna upprätta tvååriga lägesrapporter om genomförandet av planerna och annan utveckling av energisystemet. Viss rapportering skulle dock fortfarande vara nödvändig på årsnivå, särskilt när det gäller rapporteringskrav på klimatområdet som följer av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och unionsförordningar.

Ändring 36

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 25) | Medlemsstaternas integrerade lägesrapporter bör återspegla beståndsdelarna i mallen för de nationella planerna. En mall för de integrerade lägesrapporterna bör anges i detalj i senare genomförandeakt(er) på grund av deras tekniska karaktär och det faktum att de första lägesrapporterna ska lämnas in år 2021. Lägesrapporterna bör genomföras för att säkerställa transparens gentemot unionen, andra medlemsstater och marknadsaktörer inklusive konsumenter. De bör vara uttömmande och omfatta de fem dimensionerna av energiunionen och, för den första perioden, samtidigt lägga tonvikten på områden som omfattas av målen i klimat- och energiramen för 2030. |

Kommissionens förslag

Ändring

25)

Medlemsstaternas integrerade lägesrapporter bör återspegla beståndsdelarna i mallen för de nationella planerna. En mall för de integrerade lägesrapporterna bör anges i detalj i senare genomförandeakt(er) på grund av deras tekniska karaktär och det faktum att de första lägesrapporterna ska lämnas in år 2021. Lägesrapporterna bör genomföras för att säkerställa transparens gentemot unionen, andra medlemsstater och marknadsaktörer inklusive konsumenter. De bör vara uttömmande och omfatta de fem dimensionerna av energiunionen och, för den första perioden, samtidigt lägga tonvikten på områden som omfattas av målen i klimat- och energiramen för 2030.

| (25) | Medlemsstaternas integrerade lägesrapporter bör återspegla beståndsdelarna i mallen för de nationella planerna. En mall för de integrerade lägesrapporterna bör anges i detalj i senare genomförandeakt(er) på grund av deras tekniska karaktär och det faktum att de första lägesrapporterna ska lämnas in år 2021. Lägesrapporterna bör genomföras för att säkerställa transparens gentemot unionen, andra medlemsstater
  , regionala
  och
  lokala myndigheter,
  marknadsaktörer inklusive konsumenter
  , alla andra relevanta berörda parter samt allmänheten
  . De bör vara uttömmande och omfatta de fem dimensionerna av energiunionen och, för den första perioden, samtidigt lägga tonvikten på områden som omfattas av målen i klimat- och energiramen för 2030. |
| --- | --- |

(25)

Medlemsstaternas integrerade lägesrapporter bör återspegla beståndsdelarna i mallen för de nationella planerna. En mall för de integrerade lägesrapporterna bör anges i detalj i senare genomförandeakt(er) på grund av deras tekniska karaktär och det faktum att de första lägesrapporterna ska lämnas in år 2021. Lägesrapporterna bör genomföras för att säkerställa transparens gentemot unionen, andra medlemsstater
  , regionala
  och
  lokala myndigheter,
  marknadsaktörer inklusive konsumenter
  , alla andra relevanta berörda parter samt allmänheten
  . De bör vara uttömmande och omfatta de fem dimensionerna av energiunionen och, för den första perioden, samtidigt lägga tonvikten på områden som omfattas av målen i klimat- och energiramen för 2030.

Ändring 37

Förslag till förordning

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 28) | Erfarenheterna från genomförandet av förordning (EU) nr 525/2013 har visat vikten av att information är transparent, tillförlitlig, konsekvent, fullständig och jämförbar. Utifrån dessa erfarenheter bör den här förordningen säkerställa att medlemsstaterna rapporterar om sina politiska strategier och åtgärder och prognoser som en nyckelkomponent i lägesrapporterna. Informationen i dessa rapporter bör vara väsentlig för att påvisa att åtaganden enligt förordning [] [ESR] genomförs snabbt. Drift och kontinuerlig förbättring av system på unions- och medlemsstatsnivå förenat med bättre riktlinjer för rapportering bör väsentligt bidra till en fortlöpande förstärkning av den information som är nödvändig för att registrera framsteg med dimensionen ”minskade koldioxidutsläpp”. |

Kommissionens förslag

Ändring

28)

Erfarenheterna från genomförandet av förordning (EU) nr 525/2013 har visat vikten av att information är transparent, tillförlitlig, konsekvent, fullständig och jämförbar. Utifrån dessa erfarenheter bör den här förordningen säkerställa att medlemsstaterna rapporterar om sina politiska strategier och åtgärder och prognoser som en nyckelkomponent i lägesrapporterna. Informationen i dessa rapporter bör vara väsentlig för att påvisa att åtaganden enligt förordning [] [ESR] genomförs snabbt. Drift och kontinuerlig förbättring av system på unions- och medlemsstatsnivå förenat med bättre riktlinjer för rapportering bör väsentligt bidra till en fortlöpande förstärkning av den information som är nödvändig för att registrera framsteg med dimensionen ”minskade koldioxidutsläpp”.

| (28) | Erfarenheterna från genomförandet av förordning (EU) nr 525/2013 har visat vikten av att information är transparent, tillförlitlig, konsekvent, fullständig och jämförbar. Utifrån dessa erfarenheter bör den här förordningen säkerställa att medlemsstaterna
  använder trovärdiga och konsekventa uppgifter och antaganden om alla de fem dimensionerna och gör de uppgifter som använts för scenarier och modeller tillgängliga för allmänheten, samt att de
  rapporterar om sina politiska strategier och åtgärder och prognoser som en nyckelkomponent i lägesrapporterna. Informationen i dessa rapporter bör vara väsentlig för att påvisa att åtaganden enligt förordning [] [ESR] genomförs snabbt. Drift och kontinuerlig förbättring av system på unions- och medlemsstatsnivå förenat med bättre riktlinjer för rapportering bör väsentligt bidra till en fortlöpande förstärkning av den information som är nödvändig för att registrera framsteg med dimensionen ”minskade koldioxidutsläpp”. |
| --- | --- |

(28)

Erfarenheterna från genomförandet av förordning (EU) nr 525/2013 har visat vikten av att information är transparent, tillförlitlig, konsekvent, fullständig och jämförbar. Utifrån dessa erfarenheter bör den här förordningen säkerställa att medlemsstaterna
  använder trovärdiga och konsekventa uppgifter och antaganden om alla de fem dimensionerna och gör de uppgifter som använts för scenarier och modeller tillgängliga för allmänheten, samt att de
  rapporterar om sina politiska strategier och åtgärder och prognoser som en nyckelkomponent i lägesrapporterna. Informationen i dessa rapporter bör vara väsentlig för att påvisa att åtaganden enligt förordning [] [ESR] genomförs snabbt. Drift och kontinuerlig förbättring av system på unions- och medlemsstatsnivå förenat med bättre riktlinjer för rapportering bör väsentligt bidra till en fortlöpande förstärkning av den information som är nödvändig för att registrera framsteg med dimensionen ”minskade koldioxidutsläpp”.

Ändring 38

Förslag till förordning

Skäl 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 30) | För att begränsa den administrativa
  bördan
  för medlemsstaterna och kommissionen bör kommissionen inrätta en
  rapporteringsplattform
  på nätet för att underlätta kommunikation
  och främja
  samarbete. Detta bör säkerställa att rapporter lämnas in punktligt och öka transparensen kring den nationella rapporteringen.
  Plattformen för e-rapportering
  bör komplettera, bygga vidare på och dra nytta av befintliga rapporteringsprocesser, databaser och elektroniska hjälpmedel, t.ex. de som används av Europeiska miljöbyrån, Eurostat, Gemensamma forskningscentret, och lärdomarna från unionens miljölednings- och miljörevisionsordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

30)

För att begränsa den administrativa
  bördan
  för medlemsstaterna och kommissionen bör kommissionen inrätta en
  rapporteringsplattform
  på nätet för att underlätta kommunikation
  och främja
  samarbete. Detta bör säkerställa att rapporter lämnas in punktligt och öka transparensen kring den nationella rapporteringen.
  Plattformen för e-rapportering
  bör komplettera, bygga vidare på och dra nytta av befintliga rapporteringsprocesser, databaser och elektroniska hjälpmedel, t.ex. de som används av Europeiska miljöbyrån, Eurostat, Gemensamma forskningscentret, och lärdomarna från unionens miljölednings- och miljörevisionsordning.

| (30) | Av omsorg om ett öppnare energi- och klimatpolitiskt beslutsfattande, och
  för att begränsa den administrativa
  komplexiteten
  för medlemsstaterna och kommissionen bör kommissionen inrätta en
  offentlig plattform
  på nätet för att underlätta
  dels allmänhetens tillgång till information, dels
  kommunikation
  mellan kommissionen och medlemsstaterna såväl som
  samarbete
  mellan medlemsstaterna
  . Detta bör säkerställa att rapporter lämnas in punktligt och öka transparensen kring den nationella rapporteringen.
  E-plattformen
  bör komplettera, bygga vidare på och dra nytta av befintliga rapporteringsprocesser, databaser och elektroniska hjälpmedel, t.ex. de som används av Europeiska miljöbyrån, Eurostat, Gemensamma forskningscentret, och lärdomarna från unionens miljölednings- och miljörevisionsordning. |
| --- | --- |

(30)

Av omsorg om ett öppnare energi- och klimatpolitiskt beslutsfattande, och
  för att begränsa den administrativa
  komplexiteten
  för medlemsstaterna och kommissionen bör kommissionen inrätta en
  offentlig plattform
  på nätet för att underlätta
  dels allmänhetens tillgång till information, dels
  kommunikation
  mellan kommissionen och medlemsstaterna såväl som
  samarbete
  mellan medlemsstaterna
  . Detta bör säkerställa att rapporter lämnas in punktligt och öka transparensen kring den nationella rapporteringen.
  E-plattformen
  bör komplettera, bygga vidare på och dra nytta av befintliga rapporteringsprocesser, databaser och elektroniska hjälpmedel, t.ex. de som används av Europeiska miljöbyrån, Eurostat, Gemensamma forskningscentret, och lärdomarna från unionens miljölednings- och miljörevisionsordning.

Ändring 39

Förslag till förordning

Skäl 31

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 31) | Vad gäller uppgifter som ska lämnas till kommissionen genom nationell planering och rapportering, bör information från medlemsstaterna inte upprepa uppgifter och statistik som redan har gjorts tillgängliga via Eurostat inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (27), som har samma form som enligt planerings- och rapporteringskraven i denna förordning och som fortfarande finns tillgängliga från Eurostat med samma värden. Där så är tidsmässigt möjligt och relevant, bör rapporterade uppgifter och prognoser som lämnats i de nationella energi- och klimatplanerna bygga vidare på och stämma överens med Eurostats uppgifter och den metod som används för rapportering av unionsstatistik i enlighet med förordning (EG) nr 223/2009. |

Kommissionens förslag

Ändring

31)

Vad gäller uppgifter som ska lämnas till kommissionen genom nationell planering och rapportering, bör information från medlemsstaterna inte upprepa uppgifter och statistik som redan har gjorts tillgängliga via Eurostat inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (27), som har samma form som enligt planerings- och rapporteringskraven i denna förordning och som fortfarande finns tillgängliga från Eurostat med samma värden. Där så är tidsmässigt möjligt och relevant, bör rapporterade uppgifter och prognoser som lämnats i de nationella energi- och klimatplanerna bygga vidare på och stämma överens med Eurostats uppgifter och den metod som används för rapportering av unionsstatistik i enlighet med förordning (EG) nr 223/2009.

| (31) | För att åtgärderna på EU-nivå inte ska bli försenade bör kommissionen använda Europeiska miljöbyråns årliga uppskattningar av växthusgaser, förnybar energi och energieffektivitet för att bedöma framstegen i riktning mot målen för 2030.
  Vad gäller uppgifter som ska lämnas till kommissionen genom nationell planering och rapportering, bör information från medlemsstaterna inte upprepa uppgifter och statistik som redan har gjorts tillgängliga via Eurostat inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (27), som har samma form som enligt planerings- och rapporteringskraven i denna förordning och som fortfarande finns tillgängliga från Eurostat med samma värden. Där så är tidsmässigt möjligt och relevant, bör rapporterade uppgifter och prognoser som lämnats i de nationella energi- och klimatplanerna bygga vidare på och stämma överens med Eurostats uppgifter och den metod som används för rapportering av unionsstatistik i enlighet med förordning (EG) nr 223/2009. |
| --- | --- |

(31)

För att åtgärderna på EU-nivå inte ska bli försenade bör kommissionen använda Europeiska miljöbyråns årliga uppskattningar av växthusgaser, förnybar energi och energieffektivitet för att bedöma framstegen i riktning mot målen för 2030.
  Vad gäller uppgifter som ska lämnas till kommissionen genom nationell planering och rapportering, bör information från medlemsstaterna inte upprepa uppgifter och statistik som redan har gjorts tillgängliga via Eurostat inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (27), som har samma form som enligt planerings- och rapporteringskraven i denna förordning och som fortfarande finns tillgängliga från Eurostat med samma värden. Där så är tidsmässigt möjligt och relevant, bör rapporterade uppgifter och prognoser som lämnats i de nationella energi- och klimatplanerna bygga vidare på och stämma överens med Eurostats uppgifter och den metod som används för rapportering av unionsstatistik i enlighet med förordning (EG) nr 223/2009.

Ändring 40

Förslag till förordning

Skäl 32

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 32) | Med tanke på ett gemensamt uppnående av målen för strategin för energiunionen kommer det att
  vara
  väsentligt
  för
  kommissionen
  att bedöma
  nationella planer och,
  baserat på
  lägesrapporter, hur
  de
  genomförs.
  För
  den första tioårsperioden
  gäller detta
  särskilt
  uppnåendet av
  unionens energi- och klimatmål för 2030
  och nationella bidrag till dessa mål
  . En sådan utvärdering bör genomföras vartannat år, och på årsbasis
  endast
  vid behov, och bör konsolideras i kommissionens rapporter om tillståndet i energiunionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

32)

Med tanke på ett gemensamt uppnående av målen för strategin för energiunionen kommer det att
  vara
  väsentligt
  för
  kommissionen
  att bedöma
  nationella planer och,
  baserat på
  lägesrapporter, hur
  de
  genomförs.
  För
  den första tioårsperioden
  gäller detta
  särskilt
  uppnåendet av
  unionens energi- och klimatmål för 2030
  och nationella bidrag till dessa mål
  . En sådan utvärdering bör genomföras vartannat år, och på årsbasis
  endast
  vid behov, och bör konsolideras i kommissionens rapporter om tillståndet i energiunionen.

| (32) | Med tanke på ett gemensamt uppnående av målen för strategin för
  de fem dimensionerna av
  energiunionen
  , i synnerhet att skapa en fullständigt funktionell och motståndskraftig energiunion,
  kommer det att
  bli
  väsentligt
  att
  kommissionen
  bedömer utkast till
  nationella planer och,
  med hjälp av
  lägesrapporter, hur
  anmälda nationella planer
  genomförs.
  Detta gäller under
  den första tioårsperioden särskilt unionens energi- och klimatmål för 2030. En sådan utvärdering bör genomföras vartannat år, och på årsbasis vid behov, och bör konsolideras i kommissionens rapporter om tillståndet i energiunionen. |
| --- | --- |

(32)

Med tanke på ett gemensamt uppnående av målen för strategin för
  de fem dimensionerna av
  energiunionen
  , i synnerhet att skapa en fullständigt funktionell och motståndskraftig energiunion,
  kommer det att
  bli
  väsentligt
  att
  kommissionen
  bedömer utkast till
  nationella planer och,
  med hjälp av
  lägesrapporter, hur
  anmälda nationella planer
  genomförs.
  Detta gäller under
  den första tioårsperioden särskilt unionens energi- och klimatmål för 2030. En sådan utvärdering bör genomföras vartannat år, och på årsbasis vid behov, och bör konsolideras i kommissionens rapporter om tillståndet i energiunionen.

Ändring 41

Förslag till förordning

Skäl 33

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 33) | Luftfarten inverkar på det globala klimatet till följd av sina koldioxidutsläpp (CO2), samt även till följd av andra utsläpp som t.ex. utsläpp av kväveoxider, och till följd av mekanismer såsom ökad bildning av cirrusmoln. Mot bakgrund av den snabbt ökande vetenskapliga förståelsen för denna inverkan föreskrivs redan en uppdaterad utvärdering av luftfartens icke koldioxidrelaterade (2) inverkan på det globala klimatet i förordning (EU) nr 525/2013. De modeller som används i detta hänseende bör anpassas till den vetenskapliga utvecklingen. Kommissionen
  kan
  utifrån sin bedömning av sådana effekter överväga relevanta åtgärdsalternativ för att hantera dem. |

Kommissionens förslag

Ändring

33)

Luftfarten inverkar på det globala klimatet till följd av sina koldioxidutsläpp (CO2), samt även till följd av andra utsläpp som t.ex. utsläpp av kväveoxider, och till följd av mekanismer såsom ökad bildning av cirrusmoln. Mot bakgrund av den snabbt ökande vetenskapliga förståelsen för denna inverkan föreskrivs redan en uppdaterad utvärdering av luftfartens icke koldioxidrelaterade (2) inverkan på det globala klimatet i förordning (EU) nr 525/2013. De modeller som används i detta hänseende bör anpassas till den vetenskapliga utvecklingen. Kommissionen
  kan
  utifrån sin bedömning av sådana effekter överväga relevanta åtgärdsalternativ för att hantera dem.

| (33) | Luftfarten inverkar på det globala klimatet till följd av sina koldioxidutsläpp (CO2), samt även till följd av andra utsläpp som t.ex. utsläpp av kväveoxider, och till följd av mekanismer såsom ökad bildning av cirrusmoln. Mot bakgrund av den snabbt ökande vetenskapliga förståelsen för denna inverkan föreskrivs redan en uppdaterad utvärdering av luftfartens icke koldioxidrelaterade (2) inverkan på det globala klimatet i förordning (EU) nr 525/2013. De modeller som används i detta hänseende bör anpassas till den vetenskapliga utvecklingen. Kommissionen
  bör senast den 1 mars 2020,
  utifrån sin bedömning av sådana effekter, överväga relevanta åtgärdsalternativ för att hantera dem
  och vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag
  . |
| --- | --- |

(33)

Luftfarten inverkar på det globala klimatet till följd av sina koldioxidutsläpp (CO2), samt även till följd av andra utsläpp som t.ex. utsläpp av kväveoxider, och till följd av mekanismer såsom ökad bildning av cirrusmoln. Mot bakgrund av den snabbt ökande vetenskapliga förståelsen för denna inverkan föreskrivs redan en uppdaterad utvärdering av luftfartens icke koldioxidrelaterade (2) inverkan på det globala klimatet i förordning (EU) nr 525/2013. De modeller som används i detta hänseende bör anpassas till den vetenskapliga utvecklingen. Kommissionen
  bör senast den 1 mars 2020,
  utifrån sin bedömning av sådana effekter, överväga relevanta åtgärdsalternativ för att hantera dem
  och vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag
  .

Ändring 42

Förslag till förordning

Skäl 33a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (33a) | I enlighet med UNFCCC:s nuvarande riktlinjer för rapportering av växthusgaser baseras beräkningen och rapporteringen av metanutsläpp på faktorer för global uppvärmningspotential (GWF-faktorer) kopplade till ett tidsperspektiv på 100 år. Mot bakgrund av att metan har hög GWF-faktor och är relativt kortlivat i atmosfären, med åtföljande kraftiga klimatpåverkan på kort och medellång sikt, bör kommissionen undersöka vilka konsekvenser det skulle få för de politiska strategierna och åtgärderna om man antog ett tidsperspektiv på 20 år för metan. Utgående från sin undersökning bör kommissionen överväga relevanta politiska alternativ för snabba åtgärder mot metanutsläppen med hjälp av en unionsstrategi mot metan, varvid metanutsläpp i samband med energi och avfall bör prioriteras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(33a)

I enlighet med UNFCCC:s nuvarande riktlinjer för rapportering av växthusgaser baseras beräkningen och rapporteringen av metanutsläpp på faktorer för global uppvärmningspotential (GWF-faktorer) kopplade till ett tidsperspektiv på 100 år. Mot bakgrund av att metan har hög GWF-faktor och är relativt kortlivat i atmosfären, med åtföljande kraftiga klimatpåverkan på kort och medellång sikt, bör kommissionen undersöka vilka konsekvenser det skulle få för de politiska strategierna och åtgärderna om man antog ett tidsperspektiv på 20 år för metan. Utgående från sin undersökning bör kommissionen överväga relevanta politiska alternativ för snabba åtgärder mot metanutsläppen med hjälp av en unionsstrategi mot metan, varvid metanutsläpp i samband med energi och avfall bör prioriteras.

Ändring 43

Förslag till förordning

Skäl 34

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 34) | För att säkerställa samstämmighet mellan medlemsstaternas och unionens politiska strategier och målen för energiunionen bör en fortlöpande dialog föras mellan kommissionen och medlemsstaterna. Vid behov bör
  kommissionen
  lägga fram rekommendationer till medlemsstaterna, bl.a. om ambitionsnivån i 
  utkasten till
  nationella planer, om det därpå följande genomförandet av politiska strategier och åtgärder i de anmälda nationella planerna och om andra nationella politiska strategier och åtgärder av betydelse för genomförandet av energiunionen. Medlemsstaterna bör ta
  största möjliga
  hänsyn till sådana rekommendationer och i senare lägesrapporter förklara hur de har genomförts. |

Kommissionens förslag

Ändring

34)

För att säkerställa samstämmighet mellan medlemsstaternas och unionens politiska strategier och målen för energiunionen bör en fortlöpande dialog föras mellan kommissionen och medlemsstaterna. Vid behov bör
  kommissionen
  lägga fram rekommendationer till medlemsstaterna, bl.a. om ambitionsnivån i 
  utkasten till
  nationella planer, om det därpå följande genomförandet av politiska strategier och åtgärder i de anmälda nationella planerna och om andra nationella politiska strategier och åtgärder av betydelse för genomförandet av energiunionen. Medlemsstaterna bör ta
  största möjliga
  hänsyn till sådana rekommendationer och i senare lägesrapporter förklara hur de har genomförts.

| (34) | För att säkerställa samstämmighet mellan medlemsstaternas och unionens politiska strategier och målen för energiunionen bör en fortlöpande dialog föras mellan kommissionen och medlemsstaterna
  , samt
  vid behov
  mellan medlemsstaterna själva. Kommissionen
  bör lägga fram rekommendationer till medlemsstaterna, bl.a. om ambitionsnivån i nationella planer, om det därpå följande genomförandet av politiska strategier och åtgärder i de anmälda nationella planerna och om andra nationella politiska strategier och åtgärder av betydelse för genomförandet av energiunionen. Medlemsstaterna bör ta hänsyn till sådana rekommendationer och i senare lägesrapporter förklara hur de har genomförts. |
| --- | --- |

(34)

För att säkerställa samstämmighet mellan medlemsstaternas och unionens politiska strategier och målen för energiunionen bör en fortlöpande dialog föras mellan kommissionen och medlemsstaterna
  , samt
  vid behov
  mellan medlemsstaterna själva. Kommissionen
  bör lägga fram rekommendationer till medlemsstaterna, bl.a. om ambitionsnivån i nationella planer, om det därpå följande genomförandet av politiska strategier och åtgärder i de anmälda nationella planerna och om andra nationella politiska strategier och åtgärder av betydelse för genomförandet av energiunionen. Medlemsstaterna bör ta hänsyn till sådana rekommendationer och i senare lägesrapporter förklara hur de har genomförts.

Ändring 44

Förslag till förordning

Skäl 35

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 35) | Om ambitionsnivån i integrerade nationella energi- och klimatplaner
  eller uppdateringar av dessa
  är otillräckliga för ett gemensamt uppnående av målen för energiunionen och, för den första perioden, särskilt vad gäller målen för förnybar energi och energieffektivitet för 2030, bör kommissionen vidta åtgärder på unionsnivå för att säkerställa ett gemensamt uppnående av dessa mål (och därmed minska en eventuell skillnad i ambitionsnivå). Om unionens framsteg inte är tillräckliga för att målen ska kunna nås bör kommissionen, utöver att utfärda rekommendationer, också vidta åtgärder på unionsnivå, eller bör medlemsstaterna vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att dessa mål nås (och därmed överbrygga en eventuell skillnad mellan ambition och resultat). Sådana åtgärder bör beakta ambitiösa tidiga
  bidrag
  från medlemsstaterna till målen för förnybara energikällor och energieffektivitet för 2030 i deras gemensamma insatser för att nå de uppställda målen. På området förnybar energi kan sådana åtgärder även omfatta ekonomiska bidrag från medlemsstaterna till en finansieringsplattform som förvaltas av kommissionen och som kan användas för att bidra till projekt för förnybar energi i hela unionen. Medlemsstaternas nationella mål för förnybar energi för 2020 bör tjäna som referensandelar förnybar energi från 2021 och framåt. På området energieffektivitet kan ytterligare åtgärder i synnerhet syfta till att förbättra energieffektiviteten hos produkter, byggnader och transporter. |

Kommissionens förslag

Ändring

35)

Om ambitionsnivån i integrerade nationella energi- och klimatplaner
  eller uppdateringar av dessa
  är otillräckliga för ett gemensamt uppnående av målen för energiunionen och, för den första perioden, särskilt vad gäller målen för förnybar energi och energieffektivitet för 2030, bör kommissionen vidta åtgärder på unionsnivå för att säkerställa ett gemensamt uppnående av dessa mål (och därmed minska en eventuell skillnad i ambitionsnivå). Om unionens framsteg inte är tillräckliga för att målen ska kunna nås bör kommissionen, utöver att utfärda rekommendationer, också vidta åtgärder på unionsnivå, eller bör medlemsstaterna vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att dessa mål nås (och därmed överbrygga en eventuell skillnad mellan ambition och resultat). Sådana åtgärder bör beakta ambitiösa tidiga
  bidrag
  från medlemsstaterna till målen för förnybara energikällor och energieffektivitet för 2030 i deras gemensamma insatser för att nå de uppställda målen. På området förnybar energi kan sådana åtgärder även omfatta ekonomiska bidrag från medlemsstaterna till en finansieringsplattform som förvaltas av kommissionen och som kan användas för att bidra till projekt för förnybar energi i hela unionen. Medlemsstaternas nationella mål för förnybar energi för 2020 bör tjäna som referensandelar förnybar energi från 2021 och framåt. På området energieffektivitet kan ytterligare åtgärder i synnerhet syfta till att förbättra energieffektiviteten hos produkter, byggnader och transporter.

| (35) | Om ambitionsnivån
  och målen samt de politiska strategier och åtgärder som beskrivs
  i integrerade nationella energi- och klimatplaner eller uppdateringar av dessa är otillräckliga för ett gemensamt uppnående av målen för energiunionen och, för den första perioden, särskilt vad gäller målen för förnybar energi och energieffektivitet för 2030, bör kommissionen vidta åtgärder på unionsnivå för att säkerställa ett gemensamt uppnående av dessa mål
  , och medlemsstaterna bör justera uppåt sina nationella mål inom området förnybara källor till energi senast den 31 december 2020,
  (och därmed minska en eventuell skillnad i ambitionsnivå). Om unionens framsteg inte är tillräckliga för att målen ska kunna nås får kommissionen, utöver att utfärda rekommendationer, också vidta åtgärder på unionsnivå eller kräva ytterligare åtgärder från medlemsstaterna för att säkerställa att målen nås (och därmed överbrygga en eventuell skillnad mellan ambition och resultat). Sådana åtgärder bör beakta ambitiösa tidiga
  insatser
  från medlemsstaterna till målen för förnybara energikällor och energieffektivitet för 2030 i deras gemensamma insatser för att nå de uppställda målen. På området förnybar energi kan sådana åtgärder även omfatta
  frivilliga
  ekonomiska bidrag från medlemsstaterna till en finansieringsplattform som förvaltas av kommissionen och som kan användas för att bidra till projekt för förnybar energi i hela unionen
  , bland dem projekt av intresse för energiunionen
  . Medlemsstaternas nationella mål för förnybar energi för 2020 bör tjäna som referensandelar förnybar energi från 2021 och framåt
  , och bör få kvarstå under hela den perioden
  . På området energieffektivitet kan ytterligare åtgärder i synnerhet syfta till att förbättra energieffektiviteten hos produkter, byggnader och transporter. |
| --- | --- |

(35)

Om ambitionsnivån
  och målen samt de politiska strategier och åtgärder som beskrivs
  i integrerade nationella energi- och klimatplaner eller uppdateringar av dessa är otillräckliga för ett gemensamt uppnående av målen för energiunionen och, för den första perioden, särskilt vad gäller målen för förnybar energi och energieffektivitet för 2030, bör kommissionen vidta åtgärder på unionsnivå för att säkerställa ett gemensamt uppnående av dessa mål
  , och medlemsstaterna bör justera uppåt sina nationella mål inom området förnybara källor till energi senast den 31 december 2020,
  (och därmed minska en eventuell skillnad i ambitionsnivå). Om unionens framsteg inte är tillräckliga för att målen ska kunna nås får kommissionen, utöver att utfärda rekommendationer, också vidta åtgärder på unionsnivå eller kräva ytterligare åtgärder från medlemsstaterna för att säkerställa att målen nås (och därmed överbrygga en eventuell skillnad mellan ambition och resultat). Sådana åtgärder bör beakta ambitiösa tidiga
  insatser
  från medlemsstaterna till målen för förnybara energikällor och energieffektivitet för 2030 i deras gemensamma insatser för att nå de uppställda målen. På området förnybar energi kan sådana åtgärder även omfatta
  frivilliga
  ekonomiska bidrag från medlemsstaterna till en finansieringsplattform som förvaltas av kommissionen och som kan användas för att bidra till projekt för förnybar energi i hela unionen
  , bland dem projekt av intresse för energiunionen
  . Medlemsstaternas nationella mål för förnybar energi för 2020 bör tjäna som referensandelar förnybar energi från 2021 och framåt
  , och bör få kvarstå under hela den perioden
  . På området energieffektivitet kan ytterligare åtgärder i synnerhet syfta till att förbättra energieffektiviteten hos produkter, byggnader och transporter.

Ändring 45

Förslag till förordning

Skäl 38

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 38) | Medlemsstaterna och kommissionen bör säkerställa ett nära samarbete om alla frågor som rör genomförandet av energiunionen och denna förordning, i nära samarbete med Europaparlamentet.
  Vid behov bör
  kommissionen bistå medlemsstaterna vid genomförandet av denna förordning, särskilt med avseende på inrättandet av nationella
  planer
  och därmed förknippad kapacitetsuppbyggnad. |

Kommissionens förslag

Ändring

38)

Medlemsstaterna och kommissionen bör säkerställa ett nära samarbete om alla frågor som rör genomförandet av energiunionen och denna förordning, i nära samarbete med Europaparlamentet.
  Vid behov bör
  kommissionen bistå medlemsstaterna vid genomförandet av denna förordning, särskilt med avseende på inrättandet av nationella
  planer
  och därmed förknippad kapacitetsuppbyggnad.

| (38) | Medlemsstaterna och kommissionen bör säkerställa ett nära samarbete om alla frågor som rör genomförandet av energiunionen och denna förordning, i nära samarbete med Europaparlamentet. Kommissionen
  bör
  bistå medlemsstaterna vid genomförandet av denna förordning, särskilt med avseende på inrättandet
  , genomförandet och övervakningen
  av
  integrerade
  nationella
  klimat- och energiplaner, den långsiktiga klimat- och energistrategin
  och därmed förknippad kapacitetsuppbyggnad
  , genom att uppbåda interna resurser från Europeiska miljöbyrån, gemensamma forskningscentrumet, intern kapacitet för modellbygge samt, vid behov, sakkunskap utifrån
  . |
| --- | --- |

(38)

Medlemsstaterna och kommissionen bör säkerställa ett nära samarbete om alla frågor som rör genomförandet av energiunionen och denna förordning, i nära samarbete med Europaparlamentet. Kommissionen
  bör
  bistå medlemsstaterna vid genomförandet av denna förordning, särskilt med avseende på inrättandet
  , genomförandet och övervakningen
  av
  integrerade
  nationella
  klimat- och energiplaner, den långsiktiga klimat- och energistrategin
  och därmed förknippad kapacitetsuppbyggnad
  , genom att uppbåda interna resurser från Europeiska miljöbyrån, gemensamma forskningscentrumet, intern kapacitet för modellbygge samt, vid behov, sakkunskap utifrån
  .

Ändring 46

Förslag till förordning

Skäl 41a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (41a) | Denna förordning innefattar bestämmelser om prioritering av energieffektivitet i infrastruktursammanhang, varvid det erkänns att energieffektiviteten motsvarar den definition av begreppet infrastruktur som används av IMF och andra ekonomiska institutioner och blir en utslagsgivande faktor och ett prioriterat övervägande vid framtida beslut om investeringar i Europas energiinfrastruktur

   (1a)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(41a)

Denna förordning innefattar bestämmelser om prioritering av energieffektivitet i infrastruktursammanhang, varvid det erkänns att energieffektiviteten motsvarar den definition av begreppet infrastruktur som används av IMF och andra ekonomiska institutioner och blir en utslagsgivande faktor och ett prioriterat övervägande vid framtida beslut om investeringar i Europas energiinfrastruktur

   (1a)

  .

Ändring 47

Förslag till förordning

Skäl 43

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 43) | Kommissionen bör i sina uppgifter enligt denna förordning biträdas av en
  energiunionskommitté
  vid förberedelsen av genomförandeakter.
  Den
  bör
  där så är lämpligt ersätta
  kommittén för klimatförändringar
  och andra kommittéer, och åta sig deras uppdrag
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

43)

Kommissionen bör i sina uppgifter enligt denna förordning biträdas av en
  energiunionskommitté
  vid förberedelsen av genomförandeakter.
  Den
  bör
  där så är lämpligt ersätta
  kommittén för klimatförändringar
  och andra kommittéer, och åta sig deras uppdrag
  .

| (43) | Kommissionen bör i sina uppgifter enligt denna förordning biträdas av en
  energi- och klimatkommitté
  vid förberedelsen av genomförandeakter.
  I frågor som berör genomförandet av klimatspecifika bestämmelser
  bör
  kommissionen biträdas av
  kommittén för klimatförändringar
  , som inrättats med stöd av förordning (EU) nr 525/2013
  . |
| --- | --- |

(43)

Kommissionen bör i sina uppgifter enligt denna förordning biträdas av en
  energi- och klimatkommitté
  vid förberedelsen av genomförandeakter.
  I frågor som berör genomförandet av klimatspecifika bestämmelser
  bör
  kommissionen biträdas av
  kommittén för klimatförändringar
  , som inrättats med stöd av förordning (EU) nr 525/2013
  .

Ändring 48

Förslag till förordning

Skäl 44a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (44a) | För att förbereda en framtida översyn av denna förordning och med tanke på EU:s strategi för nätsäkerhet bör kommissionen, i nära samarbete med medlemsstaterna, bedöma huruvida det kan bli nödvändigt med ytterligare enhetliga planerings- och rapporteringskrav i fråga om medlemsstaternas arbete med att förbättra skyddet av kritisk infrastruktur i EU:s energisystem mot alla former av cyberhot, särskilt med tanke på det ökade antalet potentiellt kritiska cyberattacker under det senaste årtiondet, för att garantera trygg energiförsörjning under alla omständigheter. En sådan förbättrad samordning inom EU bör dock inte påverka medlemsstaternas nationella säkerhetsintressen genom att avslöja känslig information. |

Kommissionens förslag

Ändring

(44a)

För att förbereda en framtida översyn av denna förordning och med tanke på EU:s strategi för nätsäkerhet bör kommissionen, i nära samarbete med medlemsstaterna, bedöma huruvida det kan bli nödvändigt med ytterligare enhetliga planerings- och rapporteringskrav i fråga om medlemsstaternas arbete med att förbättra skyddet av kritisk infrastruktur i EU:s energisystem mot alla former av cyberhot, särskilt med tanke på det ökade antalet potentiellt kritiska cyberattacker under det senaste årtiondet, för att garantera trygg energiförsörjning under alla omständigheter. En sådan förbättrad samordning inom EU bör dock inte påverka medlemsstaternas nationella säkerhetsintressen genom att avslöja känslig information.

Ändring 49

Förslag till förordning

Artikel 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Syfte och tillämpningsområde | Syfte och tillämpningsområde |
| 1.   Genom denna förordning inrättas en styrningsmekanism för att | 1.   Genom denna förordning inrättas en styrningsmekanism för att |
| | (-a) | genomföra långsiktiga klimat- och energipolitiska strategier och åtgärder för att fullgöra unionens åtaganden enligt Parisavtalet när det gäller växthusgasutsläpp, |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 1

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

Syfte och tillämpningsområde

1.   Genom denna förordning inrättas en styrningsmekanism för att

1.   Genom denna förordning inrättas en styrningsmekanism för att

(-a)

(-a)

genomföra långsiktiga klimat- och energipolitiska strategier och åtgärder för att fullgöra unionens åtaganden enligt Parisavtalet när det gäller växthusgasutsläpp,

| (a) | genomföra strategier och åtgärder som är utformade för att uppnå målen för energiunionen, och vad gäller den första tioårsperioden 2021–2030 särskilt
  EU:s
  energi- och klimatmål för 2030, |
| --- | --- |

(a)

genomföra strategier och åtgärder som är utformade för att uppnå målen för energiunionen, och vad gäller den första tioårsperioden 2021–2030 särskilt
  EU:s
  energi- och klimatmål för 2030,

EU:s

| (a) | genomföra strategier och åtgärder som är utformade för att uppnå målen för energiunionen, och vad gäller den första tioårsperioden 2021–2030 särskilt
  unionens
  energi- och klimatmål för 2030, |
| --- | --- |

(a)

genomföra strategier och åtgärder som är utformade för att uppnå målen för energiunionen, och vad gäller den första tioårsperioden 2021–2030 särskilt
  unionens
  energi- och klimatmål för 2030,

unionens

| (aa) | utforma strukturen för partnerskap och samarbete mellan medlemsstaterna på makroregional och regional nivå, så att energiunionens mål och syften uppnås och dess åligganden fullgörs, |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

utforma strukturen för partnerskap och samarbete mellan medlemsstaterna på makroregional och regional nivå, så att energiunionens mål och syften uppnås och dess åligganden fullgörs,

utforma strukturen för partnerskap och samarbete mellan medlemsstaterna på makroregional och regional nivå, så att energiunionens mål och syften uppnås och dess åligganden fullgörs,

| (b) | säkerställa att de uppgifter som unionen och dess medlemsstater rapporterar till UNFCCC-sekretariatet och Parisavtalets sekretariat inkommer i tid, är transparenta, korrekta, konsistenta, jämförbara och fullständiga. |
| --- | --- |

(b)

säkerställa att de uppgifter som unionen och dess medlemsstater rapporterar till UNFCCC-sekretariatet och Parisavtalets sekretariat inkommer i tid, är transparenta, korrekta, konsistenta, jämförbara och fullständiga.

| (b) | säkerställa att de uppgifter som unionen och dess medlemsstater rapporterar till UNFCCC-sekretariatet och Parisavtalets sekretariat inkommer i tid, är transparenta, korrekta, konsistenta, jämförbara och fullständiga, |
| --- | --- |

(b)

säkerställa att de uppgifter som unionen och dess medlemsstater rapporterar till UNFCCC-sekretariatet och Parisavtalets sekretariat inkommer i tid, är transparenta, korrekta, konsistenta, jämförbara och fullständiga,

| (ba) | bidra till ökad klarhet om rättsläget och ökad säkerhet för investerarna, samt till att möjligheterna till ekonomisk utveckling, stimulans till investeringar, sysselsättningsskapande och social sammanhållning får komma till sin fulla rätt, |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

bidra till ökad klarhet om rättsläget och ökad säkerhet för investerarna, samt till att möjligheterna till ekonomisk utveckling, stimulans till investeringar, sysselsättningsskapande och social sammanhållning får komma till sin fulla rätt,

bidra till ökad klarhet om rättsläget och ökad säkerhet för investerarna, samt till att möjligheterna till ekonomisk utveckling, stimulans till investeringar, sysselsättningsskapande och social sammanhållning får komma till sin fulla rätt,

| (bc) | stödja en rättvis övergång för medborgare och regioner som skulle kunna påverkas negativt av övergången till en koldioxidsnål ekonomi. |
| --- | --- |

(bc)

(bc)

stödja en rättvis övergång för medborgare och regioner som skulle kunna påverkas negativt av övergången till en koldioxidsnål ekonomi.

stödja en rättvis övergång för medborgare och regioner som skulle kunna påverkas negativt av övergången till en koldioxidsnål ekonomi.

Styrningsmekanismen ska bygga på integrerade nationella energi- och klimatplaner som omfattar tioårsperioder som börjar löpa 2021–2030, motsvarande integrerade nationella energi- och klimatpolitiska lägesrapporter från medlemsstaterna och integrerade övervakningsarrangemang vidtagna av Europeiska kommissionen. Den ska fastställa en strukturerad, iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna med tanke på färdigställandet av de nationella planerna och det senare genomförandet av dessa, även vad gäller regionalt samarbete, och motsvarande åtgärder från kommissionens sida.

Styrningsmekanismen ska bygga på integrerade nationella energi- och klimatplaner som omfattar tioårsperioder som börjar löpa 2021–2030, motsvarande integrerade nationella energi- och klimatpolitiska lägesrapporter från medlemsstaterna och integrerade övervakningsarrangemang vidtagna av Europeiska kommissionen. Den ska fastställa en strukturerad,
  transparent,
  iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna
  som säkerställer fullständigt deltagande från allmänhetens och lokala myndigheters sida,
  med tanke på färdigställandet av de nationella planerna och det senare genomförandet av dessa, även vad gäller
  makroregionalt och
  regionalt samarbete, och motsvarande åtgärder från kommissionens sida.

transparent,

som säkerställer fullständigt deltagande från allmänhetens och lokala myndigheters sida,

makroregionalt och

2.   Denna förordning ska tillämpas på följande fem dimensioner av energiunionen:

2.   Denna förordning ska tillämpas på följande fem dimensioner av energiunionen:

| (a) | Trygg energiförsörjning. |
| --- | --- |

(a)

Trygg energiförsörjning.

| (a) | Trygg energiförsörjning. |
| --- | --- |

(a)

Trygg energiförsörjning.

| (b) | Energimarknaden. |
| --- | --- |

(b)

Energimarknaden.

| (b) | Den inre
  energimarknaden. |
| --- | --- |

(b)

Den inre
  energimarknaden.

Den inre

| (c) | Energieffektivitet. |
| --- | --- |

(c)

Energieffektivitet.

| (c) | Energieffektivitet. |
| --- | --- |

(c)

Energieffektivitet.

| (d) | Minskade koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

(d)

Minskade koldioxidutsläpp.

| (d) | Minskade koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

(d)

Minskade koldioxidutsläpp.

| (e) | Forskning, innovation och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(e)

Forskning, innovation och konkurrenskraft.

| (e) | Forskning, innovation och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(e)

Forskning, innovation och konkurrenskraft.

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – stycke 1

Artikel 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vid tillämpningen av denna förordning
  ska
  definitionerna i [omarbetningen av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767], direktiv 2010/31/EU och direktiv 2012/27/EU
  gälla. | Vid tillämpningen av denna förordning
  gäller
  definitionerna i [omarbetningen av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767],
  [omarbetning av direktiv 2009/72/EG enligt förslaget i COM(2016)XXX],
  direktiv 2010/31/EU och direktiv 2012/27/EU, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vid tillämpningen av denna förordning
  ska
  definitionerna i [omarbetningen av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767], direktiv 2010/31/EU och direktiv 2012/27/EU
  gälla.

ska

gälla.

Vid tillämpningen av denna förordning
  gäller
  definitionerna i [omarbetningen av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767],
  [omarbetning av direktiv 2009/72/EG enligt förslaget i COM(2016)XXX],
  direktiv 2010/31/EU och direktiv 2012/27/EU,

gäller

[omarbetning av direktiv 2009/72/EG enligt förslaget i COM(2016)XXX],

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – stycke 2 – led 3

Artikel 2 – stycke 2 – led 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | antagna politiska strategier och åtgärder: politiska strategier och åtgärder om vilka ett officiellt
  regeringsbeslut
  har fattats före dagen för inlämnande av den nationella planen eller en lägesrapport och det finns ett tydligt åtagande om att fortsätta med genomförandet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)

antagna politiska strategier och åtgärder: politiska strategier och åtgärder om vilka ett officiellt
  regeringsbeslut
  har fattats före dagen för inlämnande av den nationella planen eller en lägesrapport och det finns ett tydligt åtagande om att fortsätta med genomförandet.

regeringsbeslut

| (3) | antagna politiska strategier och åtgärder: politiska strategier och åtgärder om vilka ett officiellt
  beslut
  har fattats
  på statsförvaltningsnivå eller lägre förvaltningsnivå
  före dagen för inlämnande av den nationella planen eller en lägesrapport och det finns ett tydligt åtagande om att fortsätta med genomförandet. |
| --- | --- |

(3)

antagna politiska strategier och åtgärder: politiska strategier och åtgärder om vilka ett officiellt
  beslut
  har fattats
  på statsförvaltningsnivå eller lägre förvaltningsnivå
  före dagen för inlämnande av den nationella planen eller en lägesrapport och det finns ett tydligt åtagande om att fortsätta med genomförandet.

beslut

på statsförvaltningsnivå eller lägre förvaltningsnivå

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – stycke 2 – led 9

Artikel 2 – stycke 2 – led 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | unionens energi- och klimatmål för 2030: det unionsomfattande bindande målet om att fram till 2030 minska växthusgasutsläppen från hela EU-ekonomin med minst 40 % jämfört med 1990, det bindande målet på unionsnivå om att minst 27 % av den energi som används i unionen ska vara förnybar år 2030, målet på unionsnivå om att förbättra energieffektiviteten med minst 27 % fram till 2030, som ska ses över 2020 med siktet inställt på en EU-nivå på 30 %, och ett elsammanlänkningsmål på 15 % för 2030 eller eventuella senare mål för år 2030 i detta avseende som Europeiska rådet eller rådet och Europaparlamentet enas om. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(9)

(9)

unionens energi- och klimatmål för 2030: det unionsomfattande bindande målet om att fram till 2030 minska växthusgasutsläppen från hela EU-ekonomin med minst 40 % jämfört med 1990, det bindande målet på unionsnivå om att minst 27 % av den energi som används i unionen ska vara förnybar år 2030, målet på unionsnivå om att förbättra energieffektiviteten med minst 27 % fram till 2030, som ska ses över 2020 med siktet inställt på en EU-nivå på 30 %, och ett elsammanlänkningsmål på 15 % för 2030 eller eventuella senare mål för år 2030 i detta avseende som Europeiska rådet eller rådet och Europaparlamentet enas om.

utgår

utgår

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – stycke 2 – led 11a (nytt)

Artikel 2 – stycke 2 – led 11a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11a) | tidiga åtgärder: tidiga framsteg som en medlemsstat gör från och med 2021 och framåt i riktning mot sitt mål för förnybar energi, i enlighet med vad som avses i artikel 3 i [omarbetning av direktivet om förnybar energi] och sitt mål om förbättrad energieffektivitet i enlighet med vad som avses i artiklarna 1.1 och 3.4 i direktiv 2012/27/EU. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(11a)

(11a)

tidiga åtgärder: tidiga framsteg som en medlemsstat gör från och med 2021 och framåt i riktning mot sitt mål för förnybar energi, i enlighet med vad som avses i artikel 3 i [omarbetning av direktivet om förnybar energi] och sitt mål om förbättrad energieffektivitet i enlighet med vad som avses i artiklarna 1.1 och 3.4 i direktiv 2012/27/EU.

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – stycke 2 – led 17a (nytt)

Artikel 2 – stycke 2 – led 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | energieffektivitet först: prioritering inom all energiplanering och energipolitik, och alla investeringsbeslut, av åtgärder för att efterfrågan på och utbudet av energi ska bli effektiva, med hjälp av kostnadseffektiva energibesparingar i slutförbrukarledet, initiativ till efterfrågeflexibilitet samt effektivare omvandling, överföring och distribution av energi. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(17a)

(17a)

energieffektivitet först: prioritering inom all energiplanering och energipolitik, och alla investeringsbeslut, av åtgärder för att efterfrågan på och utbudet av energi ska bli effektiva, med hjälp av kostnadseffektiva energibesparingar i slutförbrukarledet, initiativ till efterfrågeflexibilitet samt effektivare omvandling, överföring och distribution av energi.

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3

Artikel 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Integrerade nationella energi- och klimatplaner | Integrerade nationella energi- och klimatplaner |
| 1.   Senast den 1 januari 2019 och därefter vart tionde år ska varje medlemsstat meddela kommissionen en integrerad nationell energi- och klimatplan. Planerna ska innehålla de uppgifter som anges i punkt 2 och bilaga I. Den första planen ska omfatta perioden 2021–2030. Följande planer ska omfatta de tio åren omedelbart efter utgången av den period som omfattas av den föregående planen. | 1.   Senast den 1 januari 2019 och därefter vart tionde år ska varje medlemsstat meddela kommissionen en integrerad nationell energi- och klimatplan. Planerna ska innehålla de uppgifter som anges i punkt 2 och bilaga I. Den första planen ska omfatta perioden 2021–2030. Följande planer ska omfatta de tio åren omedelbart efter utgången av den period som omfattas av den föregående planen. |
| 2.   De integrerade nationella energi- och klimatplanerna ska bestå av följande huvuddelar: | 2.   De integrerade nationella energi- och klimatplanerna ska bestå av följande huvuddelar: |
| (a) | En översikt över det förfarande som använts för att upprätta den integrerade nationella energi- och klimatplanen, bestående av en sammanfattning, en beskrivning av samrådet med och medverkan av
  berörda aktörer och deras resultat, och
  regionalt samarbete med andra medlemsstater i samband med utarbetandet av planen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 3

Artikel 3

Integrerade nationella energi- och klimatplaner

Integrerade nationella energi- och klimatplaner

1.   Senast den 1 januari 2019 och därefter vart tionde år ska varje medlemsstat meddela kommissionen en integrerad nationell energi- och klimatplan. Planerna ska innehålla de uppgifter som anges i punkt 2 och bilaga I. Den första planen ska omfatta perioden 2021–2030. Följande planer ska omfatta de tio åren omedelbart efter utgången av den period som omfattas av den föregående planen.

1.   Senast den 1 januari 2019 och därefter vart tionde år ska varje medlemsstat meddela kommissionen en integrerad nationell energi- och klimatplan. Planerna ska innehålla de uppgifter som anges i punkt 2 och bilaga I. Den första planen ska omfatta perioden 2021–2030. Följande planer ska omfatta de tio åren omedelbart efter utgången av den period som omfattas av den föregående planen.

2.   De integrerade nationella energi- och klimatplanerna ska bestå av följande huvuddelar:

2.   De integrerade nationella energi- och klimatplanerna ska bestå av följande huvuddelar:

(a)

En översikt över det förfarande som använts för att upprätta den integrerade nationella energi- och klimatplanen, bestående av en sammanfattning, en beskrivning av samrådet med och medverkan av
  berörda aktörer och deras resultat, och
  regionalt samarbete med andra medlemsstater i samband med utarbetandet av planen.

berörda aktörer och deras resultat, och

| (a) | En översikt över det förfarande som använts för att upprätta den integrerade nationella energi- och klimatplanen, bestående av: |
| --- | --- |

(a)

En översikt över det förfarande som använts för att upprätta den integrerade nationella energi- och klimatplanen, bestående av:

| | (1) | en sammanfattning, |
| --- | --- | --- |

(1)

(1)

en sammanfattning,

| | (2) | en beskrivning av samrådet med och medverkan av
  lokala myndigheter, civilsamhället, näringslivet, arbetsmarknadens parter samt medborgare, och resultaten därav, samt |
| --- | --- | --- |

(2)

(2)

en beskrivning av samrådet med och medverkan av
  lokala myndigheter, civilsamhället, näringslivet, arbetsmarknadens parter samt medborgare, och resultaten därav, samt

lokala myndigheter, civilsamhället, näringslivet, arbetsmarknadens parter samt medborgare, och resultaten därav, samt

| | (3) | en beskrivning av makroregionalt och
  regionalt samarbete med andra medlemsstater i samband med utarbetandet av planen. |
| --- | --- | --- |

(3)

(3)

en beskrivning av makroregionalt och
  regionalt samarbete med andra medlemsstater i samband med utarbetandet av planen.

en beskrivning av makroregionalt och

| (b) | En beskrivning av de nationella målen och
  bidragen
  för var och en av energiunionens fem dimensioner. |
| --- | --- |

(b)

En beskrivning av de nationella målen och
  bidragen
  för var och en av energiunionens fem dimensioner.

bidragen

| (b) | En beskrivning av de nationella målen och
  syftena
  för var och en av energiunionens fem dimensioner. |
| --- | --- |

(b)

En beskrivning av de nationella målen och
  syftena
  för var och en av energiunionens fem dimensioner.

syftena

| (c) | En beskrivning av de politiska strategier
  och
  åtgärder som planeras för att uppnå de motsvarande mål
  och bidrag
  som anges i led b. |
| --- | --- |

(c)

En beskrivning av de politiska strategier
  och
  åtgärder som planeras för att uppnå de motsvarande mål
  och bidrag
  som anges i led b.

och

och bidrag

| (c) | En beskrivning av de politiska strategier, åtgärder
  och investeringsstrategier
  som planeras för att uppnå de motsvarande mål
  och syften
  som anges i led b. |
| --- | --- |

(c)

En beskrivning av de politiska strategier, åtgärder
  och investeringsstrategier
  som planeras för att uppnå de motsvarande mål
  och syften
  som anges i led b.

och investeringsstrategier

och syften

| (d) | En beskrivning av den aktuella situationen för de fem dimensionerna av energiunionen, inbegripet med beaktande av energisystemet och utsläpp och upptag av växthusgaser samt prognoser vad gäller de mål som avses i led b med befintliga (redan genomförda och antagna) politiska strategier och åtgärder. |
| --- | --- |

(d)

En beskrivning av den aktuella situationen för de fem dimensionerna av energiunionen, inbegripet med beaktande av energisystemet och utsläpp och upptag av växthusgaser samt prognoser vad gäller de mål som avses i led b med befintliga (redan genomförda och antagna) politiska strategier och åtgärder.

| (d) | En beskrivning av den aktuella situationen för de fem dimensionerna av energiunionen, inbegripet med beaktande av energisystemet och utsläpp och upptag av växthusgaser samt prognoser vad gäller de mål
  och syften
  som avses i led b med befintliga (redan genomförda och antagna) politiska strategier och åtgärder
  , jämte en beskrivning av vad det finns för hinder i lagar och andra författningar mot att målen och syftena förverkligas
  . |
| --- | --- |

(d)

En beskrivning av den aktuella situationen för de fem dimensionerna av energiunionen, inbegripet med beaktande av energisystemet och utsläpp och upptag av växthusgaser samt prognoser vad gäller de mål
  och syften
  som avses i led b med befintliga (redan genomförda och antagna) politiska strategier och åtgärder
  , jämte en beskrivning av vad det finns för hinder i lagar och andra författningar mot att målen och syftena förverkligas
  .

och syften

, jämte en beskrivning av vad det finns för hinder i lagar och andra författningar mot att målen och syftena förverkligas

| (e) | En bedömning av konsekvenserna av
  de
  planerade politiska
  strategierna
  och
  åtgärderna
  för att nå
  det
  mål som avses i 
  led b
  . |
| --- | --- |

(e)

En bedömning av konsekvenserna av
  de
  planerade politiska
  strategierna
  och
  åtgärderna
  för att nå
  det
  mål som avses i 
  led b
  .

de

strategierna

åtgärderna

det

led b

| (e) | En bedömning av konsekvenserna av
  enskilda eller aggregerade
  planerade politiska
  strategier
  och
  åtgärder
  för att nå
  de
  mål som avses i 
  artiklarna 1, 4, 13a och 14, samt miljömålen, också i fråga om luftkvalitet och naturskydd, hälsa, samt makroekonomiska och sociala konsekvenser
  . |
| --- | --- |

(e)

En bedömning av konsekvenserna av
  enskilda eller aggregerade
  planerade politiska
  strategier
  och
  åtgärder
  för att nå
  de
  mål som avses i 
  artiklarna 1, 4, 13a och 14, samt miljömålen, också i fråga om luftkvalitet och naturskydd, hälsa, samt makroekonomiska och sociala konsekvenser
  .

enskilda eller aggregerade

strategier

åtgärder

de

artiklarna 1, 4, 13a och 14, samt miljömålen, också i fråga om luftkvalitet och naturskydd, hälsa, samt makroekonomiska och sociala konsekvenser

| (ea) | En bedömning av konsekvenserna av de planerade politiska strategierna och åtgärderna med anknytning till energiunionens fem dimensioner. |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

En bedömning av konsekvenserna av de planerade politiska strategierna och åtgärderna med anknytning till energiunionens fem dimensioner.

En bedömning av konsekvenserna av de planerade politiska strategierna och åtgärderna med anknytning till energiunionens fem dimensioner.

| (eb) | En bedömning av klimatets potentiella inverkan i medlemsstaten, både direkt och indirekt, samt av klimattålighetsstrategier för hantering av klimatets inverkan, såsom nationella anpassningsplaner. |
| --- | --- |

(eb)

(eb)

En bedömning av klimatets potentiella inverkan i medlemsstaten, både direkt och indirekt, samt av klimattålighetsstrategier för hantering av klimatets inverkan, såsom nationella anpassningsplaner.

En bedömning av klimatets potentiella inverkan i medlemsstaten, både direkt och indirekt, samt av klimattålighetsstrategier för hantering av klimatets inverkan, såsom nationella anpassningsplaner.

| (ec) | Efter att det tagits fram en investeringsstrategi: en uppskattning av vilka offentliga och privata investeringar som behövs för genomförandet av de planerade politiska strategierna och åtgärderna. |
| --- | --- |

(ec)

(ec)

Efter att det tagits fram en investeringsstrategi: en uppskattning av vilka offentliga och privata investeringar som behövs för genomförandet av de planerade politiska strategierna och åtgärderna.

Efter att det tagits fram en investeringsstrategi: en uppskattning av vilka offentliga och privata investeringar som behövs för genomförandet av de planerade politiska strategierna och åtgärderna.

| (f) | En bilaga, upprättad i enlighet med de krav och den struktur som fastställs i bilaga II till denna förordning, som anger medlemsstatens metoder och politiska åtgärder för att nå energibesparingsmålet i enlighet med artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761] och bilaga V till denna. |
| --- | --- |

(f)

En bilaga, upprättad i enlighet med de krav och den struktur som fastställs i bilaga II till denna förordning, som anger medlemsstatens metoder och politiska åtgärder för att nå energibesparingsmålet i enlighet med artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761] och bilaga V till denna.

| (f) | En bilaga, upprättad i enlighet med de krav och den struktur som fastställs i bilaga II till denna förordning, som anger medlemsstatens metoder och politiska åtgärder för att nå energibesparingsmålet i enlighet med artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761] och bilaga V till denna. |
| --- | --- |

(f)

En bilaga, upprättad i enlighet med de krav och den struktur som fastställs i bilaga II till denna förordning, som anger medlemsstatens metoder och politiska åtgärder för att nå energibesparingsmålet i enlighet med artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761] och bilaga V till denna.

3.   Vid utarbetandet av de nationella planer som avses i punkt 1 ska medlemsstaterna beakta kopplingarna mellan de fem dimensionerna av energiunionen
  och de ska
  använda enhetliga uppgifter och antaganden som omfattar de fem dimensionerna, i förekommande fall.

3.   Vid utarbetandet av de nationella planer som avses i punkt 1 ska medlemsstaterna

| (a) | begränsa den administrativa komplexiteten och kostnaderna för alla relevanta berörda parter |
| --- | --- |

(a)

(a)

begränsa den administrativa komplexiteten och kostnaderna för alla relevanta berörda parter

begränsa den administrativa komplexiteten och kostnaderna för alla relevanta berörda parter

| (b) | beakta kopplingarna mellan de fem dimensionerna av energiunionen
  , framför allt principen om energieffektivitet först, |
| --- | --- |

(b)

(b)

beakta kopplingarna mellan de fem dimensionerna av energiunionen
  , framför allt principen om energieffektivitet först,

, framför allt principen om energieffektivitet först,

| (c) | använda
  trovärdiga och
  enhetliga uppgifter och antaganden som omfattar de fem dimensionerna, i förekommande fall,
  och göra de uppgifter som använts vid sammanställandet av modeller tillgängliga för allmänheten, |
| --- | --- |

(c)

(c)

använda
  trovärdiga och
  enhetliga uppgifter och antaganden som omfattar de fem dimensionerna, i förekommande fall,
  och göra de uppgifter som använts vid sammanställandet av modeller tillgängliga för allmänheten,

trovärdiga och

och göra de uppgifter som använts vid sammanställandet av modeller tillgängliga för allmänheten,

| (d) | säkerställa överensstämmelsen med målen i artikel 1 och med de nationella långsiktiga klimat- och energipolitiska strategier som föreskrivs i artikel 14, |
| --- | --- |

(d)

(d)

säkerställa överensstämmelsen med målen i artikel 1 och med de nationella långsiktiga klimat- och energipolitiska strategier som föreskrivs i artikel 14,

säkerställa överensstämmelsen med målen i artikel 1 och med de nationella långsiktiga klimat- och energipolitiska strategier som föreskrivs i artikel 14,

| (e) | se efter hur många hushåll som är energifattiga, och då ta hänsyn till vilka hushållsenergitjänster som behövs för att garantera en grundläggande levnadsstandard i den relevanta nationella situationen, och i stora drag ange vilka befintliga och planerade politiska strategier och åtgärder de har mot energifattigdomen, bland annat i form av socialpolitiska åtgärder och andra relevanta nationella program,



  varvid en medlemsstat med avsevärt många energifattiga hushåll, enligt en bedömning med stöd av verifierbara uppgifter, där man använt indikatorer för geografisk fördelning, bör ta med i sin plan ett nationellt vägledande mål om energifattigdomsminskning, |
| --- | --- |

(e)

(e)

se efter hur många hushåll som är energifattiga, och då ta hänsyn till vilka hushållsenergitjänster som behövs för att garantera en grundläggande levnadsstandard i den relevanta nationella situationen, och i stora drag ange vilka befintliga och planerade politiska strategier och åtgärder de har mot energifattigdomen, bland annat i form av socialpolitiska åtgärder och andra relevanta nationella program,

se efter hur många hushåll som är energifattiga, och då ta hänsyn till vilka hushållsenergitjänster som behövs för att garantera en grundläggande levnadsstandard i den relevanta nationella situationen, och i stora drag ange vilka befintliga och planerade politiska strategier och åtgärder de har mot energifattigdomen, bland annat i form av socialpolitiska åtgärder och andra relevanta nationella program,

varvid en medlemsstat med avsevärt många energifattiga hushåll, enligt en bedömning med stöd av verifierbara uppgifter, där man använt indikatorer för geografisk fördelning, bör ta med i sin plan ett nationellt vägledande mål om energifattigdomsminskning,

| (f) | ta med bestämmelser för att förebygga, lindra eller, om projektet är av allmänt intresse och inga alternativ är tillgängliga, kompensera eventuella negativa miljökonsekvenser som blir uppenbara i samband med den integrerade rapporteringen enligt artiklarna 15–22, |
| --- | --- |

(f)

(f)

ta med bestämmelser för att förebygga, lindra eller, om projektet är av allmänt intresse och inga alternativ är tillgängliga, kompensera eventuella negativa miljökonsekvenser som blir uppenbara i samband med den integrerade rapporteringen enligt artiklarna 15–22,

ta med bestämmelser för att förebygga, lindra eller, om projektet är av allmänt intresse och inga alternativ är tillgängliga, kompensera eventuella negativa miljökonsekvenser som blir uppenbara i samband med den integrerade rapporteringen enligt artiklarna 15–22,

| (g) | beakta de senaste landsspecifika rekommendationer som utfärdats inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(g)

(g)

beakta de senaste landsspecifika rekommendationer som utfärdats inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

beakta de senaste landsspecifika rekommendationer som utfärdats inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

3a.
     
  Medlemsstaterna ska, efter sina första integrerade nationella energi- och klimatplaner, säkerställa att var och en av deras följande planer som anmäls till kommissionen i enlighet med punkt 1 innefattar ändringar av deras nationella mål och syften enligt vad som avses i artikel 4, för att återspegla en ambitionsökning jämfört med deras tidigare integrerade nationella energi- och klimatplaner.

3b.
     
  Medlemsstaterna ska göra de planer som lämnats in till kommissionen i enlighet med denna artikel tillgängliga för allmänheten.

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 36 för att ändra bilaga I i syfte att anpassa denna till ändringar av unionens klimat- och energipolitiska ram, utvecklingen på energimarknaden och nya krav på grund av UNFCCC och Parisavtalet.

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 36 för att ändra bilaga I i syfte att anpassa denna till ändringar av unionens klimat- och energipolitiska ram, utvecklingen på energimarknaden och nya krav på grund av UNFCCC och Parisavtalet.

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – rubriken

Artikel 4 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Nationella
  mål och
  bidrag
  för var och en av energiunionens fem dimensioner | Mål och
  syften
  för var och en av energiunionens fem dimensioner |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Nationella
  mål och
  bidrag
  för var och en av energiunionens fem dimensioner

Nationella

bidrag

Mål och
  syften
  för var och en av energiunionens fem dimensioner

syften

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – inledningen

Artikel 4 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska i sin integrerade nationella energi- och klimatplan ange följande huvudsakliga mål och
  bidrag
  , enligt vad som anges i avsnitt A.2 i bilaga I: | Medlemsstaterna ska i sin integrerade nationella energi- och klimatplan ange följande huvudsakliga mål och
  syften
  , enligt vad som anges i avsnitt A.2 i bilaga I: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska i sin integrerade nationella energi- och klimatplan ange följande huvudsakliga mål och
  bidrag
  , enligt vad som anges i avsnitt A.2 i bilaga I:

bidrag

Medlemsstaterna ska i sin integrerade nationella energi- och klimatplan ange följande huvudsakliga mål och
  syften
  , enligt vad som anges i avsnitt A.2 i bilaga I:

syften

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led a – led 1 – led iia (nytt)

Artikel 4 – led a – led 1 – led iia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iia. | Utvecklingsbanor som medlemsstaten ämnar följa och som förbättrar upptaget av koldioxid i sänkor, i enlighet med de långsiktiga klimat- och energipolitiska strategier som avses i artikel 14. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iia.

iia.

Utvecklingsbanor som medlemsstaten ämnar följa och som förbättrar upptaget av koldioxid i sänkor, i enlighet med de långsiktiga klimat- och energipolitiska strategier som avses i artikel 14.

Utvecklingsbanor som medlemsstaten ämnar följa och som förbättrar upptaget av koldioxid i sänkor, i enlighet med de långsiktiga klimat- och energipolitiska strategier som avses i artikel 14.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led a – led 1 – led iii

Artikel 4 – led a – led 1 – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iii. | I tillämpliga fall,
  andra nationella syften och mål som stämmer överens med
  gällande
  långsiktiga
  strategier för låga utsläpp
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii.

I tillämpliga fall,
  andra nationella syften och mål som stämmer överens med
  gällande
  långsiktiga
  strategier för låga utsläpp
  .

I tillämpliga fall,

gällande

strategier för låga utsläpp

| iii. | Andra nationella syften och mål som stämmer överens med
  Parisavtalet och de
  långsiktiga
  klimat- och energipolitiska strategierna
  . |
| --- | --- |

iii.

Andra nationella syften och mål som stämmer överens med
  Parisavtalet och de
  långsiktiga
  klimat- och energipolitiska strategierna
  .

Parisavtalet och de

klimat- och energipolitiska strategierna

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led a – led 2 – led i

Artikel 4 – led a – led 2 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i. | För att uppnå unionens bindande mål på minst
  27
  % förnybar energi år 2030 enligt artikel 3 i [omarbetning av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767]
  , ett bidrag till detta mål när det gäller medlemsstatens andel energi från förnybara energikällor i den slutliga energianvändningen brutto år 2030, med en linjär utveckling för detta bidrag från 2021 och framåt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i.

För att uppnå unionens bindande mål på minst
  27
  % förnybar energi år 2030 enligt artikel 3 i [omarbetning av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767]
  , ett bidrag till detta mål när det gäller medlemsstatens andel energi från förnybara energikällor i den slutliga energianvändningen brutto år 2030, med en linjär utveckling för detta bidrag från 2021 och framåt.

27

, ett bidrag till detta mål när det gäller medlemsstatens andel energi från förnybara energikällor i den slutliga energianvändningen brutto år 2030, med en linjär utveckling för detta bidrag från 2021 och framåt.

| i. | För att uppnå unionens bindande mål på minst
  35
   % förnybar energi år 2030 enligt artikel 3 i [omarbetning av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767]. |
| --- | --- |

i.

För att uppnå unionens bindande mål på minst
  35
   % förnybar energi år 2030 enligt artikel 3 i [omarbetning av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767].

35

Ändring 291

Ändring 291

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led a – led 2 – led ia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ia. | Medlemsstatens nationella mål för energi från förnybara källor i den slutliga bruttoenergianvändningen år 2030, fastställt i enlighet med artikel 3 och bilaga Ia till direktiv (EU) .../... [omarbetning av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767], med en progressiv utveckling som säkerställer en regelbunden utbyggnad av förnybar energi från 2021 och framåt enligt vad som fastställs i bilaga Ia till denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ia.

ia.

Medlemsstatens nationella mål för energi från förnybara källor i den slutliga bruttoenergianvändningen år 2030, fastställt i enlighet med artikel 3 och bilaga Ia till direktiv (EU) .../... [omarbetning av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767], med en progressiv utveckling som säkerställer en regelbunden utbyggnad av förnybar energi från 2021 och framåt enligt vad som fastställs i bilaga Ia till denna förordning.

Medlemsstatens nationella mål för energi från förnybara källor i den slutliga bruttoenergianvändningen år 2030, fastställt i enlighet med artikel 3 och bilaga Ia till direktiv (EU) .../... [omarbetning av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767], med en progressiv utveckling som säkerställer en regelbunden utbyggnad av förnybar energi från 2021 och framåt enligt vad som fastställs i bilaga Ia till denna förordning.

Ändring 292

Ändring 292

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led a – led 2 – led ib (nytt)

Artikel 4 – led a – led 2 – led ib (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ib. | Den utveckling som avses i led ia ska |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ib.

ib.

Den utveckling som avses i led ia ska

Den utveckling som avses i led ia ska

| (i) | utgå från andelen energi från förnybara källor år 2020, enligt vad som fastställs i tredje spalten i tabellen i del A i bilaga I till direktiv (EU) .../... [omarbetning av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767]; om en medlemsstat överskrider sitt bindande nationella mål för 2020 får dess utveckling utgå från den nivå som uppnåtts 2020, |
| --- | --- |

(i)

(i)

utgå från andelen energi från förnybara källor år 2020, enligt vad som fastställs i tredje spalten i tabellen i del A i bilaga I till direktiv (EU) .../... [omarbetning av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767]; om en medlemsstat överskrider sitt bindande nationella mål för 2020 får dess utveckling utgå från den nivå som uppnåtts 2020,

utgå från andelen energi från förnybara källor år 2020, enligt vad som fastställs i tredje spalten i tabellen i del A i bilaga I till direktiv (EU) .../... [omarbetning av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767]; om en medlemsstat överskrider sitt bindande nationella mål för 2020 får dess utveckling utgå från den nivå som uppnåtts 2020,

| (ii) | bestå av minst tre referenspunkter beräknade som ett medelvärde av de två eller tre föregående åren enligt vad som fastställs i bilaga Ia, |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

bestå av minst tre referenspunkter beräknade som ett medelvärde av de två eller tre föregående åren enligt vad som fastställs i bilaga Ia,

bestå av minst tre referenspunkter beräknade som ett medelvärde av de två eller tre föregående åren enligt vad som fastställs i bilaga Ia,

| (iii) | uppnå åtminstone det nationella målet för 2030. |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

uppnå åtminstone det nationella målet för 2030.

uppnå åtminstone det nationella målet för 2030.

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led a – led 2 – led ic (nytt)

Artikel 4 – led a – led 2 – led ic (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ic. | Medlemsstatens utveckling, enligt vad som avses i leden ia och ib, ska sammanlagt motsvara unionens bindande linjära utveckling, och uppnå unionens bindande mål om minst 35 % energi från förnybara källor inom den slutliga bruttoenergianvändningen 2030. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ic.

ic.

Medlemsstatens utveckling, enligt vad som avses i leden ia och ib, ska sammanlagt motsvara unionens bindande linjära utveckling, och uppnå unionens bindande mål om minst 35 % energi från förnybara källor inom den slutliga bruttoenergianvändningen 2030.

Medlemsstatens utveckling, enligt vad som avses i leden ia och ib, ska sammanlagt motsvara unionens bindande linjära utveckling, och uppnå unionens bindande mål om minst 35 % energi från förnybara källor inom den slutliga bruttoenergianvändningen 2030.

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led a – led 2 – led id (nytt)

Artikel 4 – led a – led 2 – led id (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | id. | Medlemsstatens utveckling vad gäller den sammanlagda andelen av förnybar energi i den slutliga energianvändningen från och med 2031, ska stå i konsekvens med de långsiktiga klimat- och energipolitiska strategierna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

id.

id.

Medlemsstatens utveckling vad gäller den sammanlagda andelen av förnybar energi i den slutliga energianvändningen från och med 2031, ska stå i konsekvens med de långsiktiga klimat- och energipolitiska strategierna.

Medlemsstatens utveckling vad gäller den sammanlagda andelen av förnybar energi i den slutliga energianvändningen från och med 2031, ska stå i konsekvens med de långsiktiga klimat- och energipolitiska strategierna.

Ändring 69 och 287

Ändring 69 och 287

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led a – led 2 – led ii

Artikel 4 – led a – led 2 – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii. | Sektorsspecifik
  utveckling för andelen förnybar energi i den slutliga energianvändningen från 2021 till 2030 för uppvärmning och kylning, elektricitet och transport. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii.

Sektorsspecifik
  utveckling för andelen förnybar energi i den slutliga energianvändningen från 2021 till 2030 för uppvärmning och kylning, elektricitet och transport.

Sektorsspecifik

| ii. | Medlemsstatens vägledande sektorsspecifika
  utveckling för andelen förnybar energi i den slutliga energianvändningen från 2021 till 2030 för uppvärmning och kylning, elektricitet och transport. |
| --- | --- |

ii.

Medlemsstatens vägledande sektorsspecifika
  utveckling för andelen förnybar energi i den slutliga energianvändningen från 2021 till 2030 för uppvärmning och kylning, elektricitet och transport.

Medlemsstatens vägledande sektorsspecifika

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led a – led 2 – led iii

Artikel 4 – led a – led 2 – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iii. | Utveckling per förnybar energiteknik som medlemsstaten planerar att använda för att uppnå den övergripande och sektorsspecifika utvecklingen för förnybar energi under perioden 2021–2030, inklusive den totala förväntade slutliga bruttoenergianvändningen per sektor uttryckt i Mtoe
  och
  total planerad installerad kapacitet per teknik och sektor uttryckt i MW. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii.

Utveckling per förnybar energiteknik som medlemsstaten planerar att använda för att uppnå den övergripande och sektorsspecifika utvecklingen för förnybar energi under perioden 2021–2030, inklusive den totala förväntade slutliga bruttoenergianvändningen per sektor uttryckt i Mtoe
  och
  total planerad installerad kapacitet per teknik och sektor uttryckt i MW.

och

| iii. | Vägledande
  utveckling per förnybar energiteknik som medlemsstaten planerar att använda för att uppnå den övergripande och sektorsspecifika utvecklingen för förnybar energi under perioden 2021–2030, inklusive den totala förväntade slutliga bruttoenergianvändningen per sektor uttryckt i Mtoe, total planerad installerad kapacitet per teknik och sektor
  , inklusive uppgradering,
  uttryckt i MW. |
| --- | --- |

iii.

Vägledande
  utveckling per förnybar energiteknik som medlemsstaten planerar att använda för att uppnå den övergripande och sektorsspecifika utvecklingen för förnybar energi under perioden 2021–2030, inklusive den totala förväntade slutliga bruttoenergianvändningen per sektor uttryckt i Mtoe, total planerad installerad kapacitet per teknik och sektor
  , inklusive uppgradering,
  uttryckt i MW.

Vägledande

, inklusive uppgradering,

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led a – led 1 – led iiia (nytt)

Artikel 4 – led a – led 1 – led iiia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iiia. | Medlemsstatens andel av, liksom också mål och utveckling för, den förnybara energi som produceras av städer, lokalsamhällen som satsar på förnybar energi och egenförbrukare under perioden 2021–2030, inklusive förväntad slutlig bruttoenergianvändning, uttryckt i Mtoe. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iiia.

iiia.

Medlemsstatens andel av, liksom också mål och utveckling för, den förnybara energi som produceras av städer, lokalsamhällen som satsar på förnybar energi och egenförbrukare under perioden 2021–2030, inklusive förväntad slutlig bruttoenergianvändning, uttryckt i Mtoe.

Medlemsstatens andel av, liksom också mål och utveckling för, den förnybara energi som produceras av städer, lokalsamhällen som satsar på förnybar energi och egenförbrukare under perioden 2021–2030, inklusive förväntad slutlig bruttoenergianvändning, uttryckt i Mtoe.

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led b – led 1

Artikel 4 – led b – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1)   Det
  vägledande
  nationella
  energieffektivitetsbidrag
  för att uppnå unionens bindande energieffektivitetsmål på
  30
  % fram till 2030 som avses i artiklarna 1.1 och 3.4 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761], grundat på antingen primär eller slutlig energianvändning, primär eller slutlig energibesparing eller energiintensitet. | (1)   Det
  bindande
  nationella
  energieffektivitetsmål
  för att uppnå unionens bindande energieffektivitetsmål på
  40
  % fram till 2030 som avses i artiklarna 1.1 och 3.4 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761], grundat på antingen primär eller slutlig energianvändning, primär eller slutlig energibesparing eller energiintensitet
  , tillsammans med en linjär utveckling för detta mål från och med 2021
  . |
| Medlemsstaterna ska uttrycka
  sitt bidrag
  i termer av absolut nivå av primärenergianvändning och slutlig energianvändning 2020 och 2030
  , med en linjär utveckling för detta bidrag från 2021 och framåt
  . De ska förklara sin bakomliggande metod och de omvandlingsfaktorer som används. | Medlemsstaterna ska uttrycka sitt
  sina energieffektivitetsmål
  i termer av absolut nivå av primärenergianvändning och slutlig energianvändning 2020 och 2030. De ska förklara sin bakomliggande metod och de omvandlingsfaktorer som används
  , i enlighet med bilagorna IV och V till ...[den version som ändrats genom förslag COM(2016)0761]
  . |
| | Den linjära utveckling som avses i första stycket ska bestå av tvååriga delmål, med början från och med 2022 och därefter vartannat år. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)   Det
  vägledande
  nationella
  energieffektivitetsbidrag
  för att uppnå unionens bindande energieffektivitetsmål på
  30
  % fram till 2030 som avses i artiklarna 1.1 och 3.4 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761], grundat på antingen primär eller slutlig energianvändning, primär eller slutlig energibesparing eller energiintensitet.

(1)   Det
  bindande
  nationella
  energieffektivitetsmål
  för att uppnå unionens bindande energieffektivitetsmål på
  40
  % fram till 2030 som avses i artiklarna 1.1 och 3.4 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761], grundat på antingen primär eller slutlig energianvändning, primär eller slutlig energibesparing eller energiintensitet
  , tillsammans med en linjär utveckling för detta mål från och med 2021
  .

Medlemsstaterna ska uttrycka
  sitt bidrag
  i termer av absolut nivå av primärenergianvändning och slutlig energianvändning 2020 och 2030
  , med en linjär utveckling för detta bidrag från 2021 och framåt
  . De ska förklara sin bakomliggande metod och de omvandlingsfaktorer som används.

sitt bidrag

, med en linjär utveckling för detta bidrag från 2021 och framåt

Medlemsstaterna ska uttrycka sitt
  sina energieffektivitetsmål
  i termer av absolut nivå av primärenergianvändning och slutlig energianvändning 2020 och 2030. De ska förklara sin bakomliggande metod och de omvandlingsfaktorer som används
  , i enlighet med bilagorna IV och V till ...[den version som ändrats genom förslag COM(2016)0761]
  .

sina energieffektivitetsmål

, i enlighet med bilagorna IV och V till ...[den version som ändrats genom förslag COM(2016)0761]

Den linjära utveckling som avses i första stycket ska bestå av tvååriga delmål, med början från och med 2022 och därefter vartannat år.

Den linjära utveckling som avses i första stycket ska bestå av tvååriga delmål, med början från och med 2022 och därefter vartannat år.

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led b – led 2

Artikel 4 – led b – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2)   Den sammanlagda mängden energibesparingar som ska uppnås under perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 7 om energisparplikt i direktiv 2012/27/EU [
  i dess lydelse enligt
  förslag COM(2016)0761]. | (2)   Den sammanlagda mängden
  ytterligare
  energibesparingar som ska uppnås under perioden 2021–2030
  och längre fram
  i enlighet med artikel 7 om energisparplikt i direktiv 2012/27/EU [
  ändrat genom
  förslag COM(2016)0761]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)   Den sammanlagda mängden energibesparingar som ska uppnås under perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 7 om energisparplikt i direktiv 2012/27/EU [
  i dess lydelse enligt
  förslag COM(2016)0761].

(2)   Den sammanlagda mängden
  ytterligare
  energibesparingar som ska uppnås under perioden 2021–2030
  och längre fram
  i enlighet med artikel 7 om energisparplikt i direktiv 2012/27/EU [
  ändrat genom
  förslag COM(2016)0761].

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led b – led 3

Artikel 4 – led b – led 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3)   
  Målen
  för en
  långsiktig
  renovering av det nationella beståndet av bostadshus och
  kommersiella
  byggnader (både offentliga och privata). | (3)   
  Utgående från en analys av det befintliga byggnadsbeståndet, milstolpar för 2030 och 2040 inom de långsiktiga strategierna
  för en renovering av det nationella beståndet av bostadshus och
  andra
  byggnader
  än bostadshus
  (både offentliga och privata)
  , med en mätning av framstegen i riktning mot målen för 2050 i enlighet med artikel 2a i direktiv 2010/31/EU, [ändrat genom förslag COM(2016)0765]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)   
  Målen
  för en
  långsiktig
  renovering av det nationella beståndet av bostadshus och
  kommersiella
  byggnader (både offentliga och privata).

(3)   
  Utgående från en analys av det befintliga byggnadsbeståndet, milstolpar för 2030 och 2040 inom de långsiktiga strategierna
  för en renovering av det nationella beståndet av bostadshus och
  andra
  byggnader
  än bostadshus
  (både offentliga och privata)
  , med en mätning av framstegen i riktning mot målen för 2050 i enlighet med artikel 2a i direktiv 2010/31/EU, [ändrat genom förslag COM(2016)0765].

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led b – led 3a (nytt)

Artikel 4 – led b – led 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  De planerade politiska strategierna och åtgärderna för att omvandla det nationella byggnadsbeståndet till ett byggnadsbestånd med hög energieffektivitet och låga koldioxidutsläpp, samt vilka framsteg som gjorts med denna omvandling, inklusive en evidensbaserad skattning av vilka förväntade energibesparingar och fördelar i vidare bemärkelse som ska uppnås mellan 2020 och 2030. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3a)
     
  De planerade politiska strategierna och åtgärderna för att omvandla det nationella byggnadsbeståndet till ett byggnadsbestånd med hög energieffektivitet och låga koldioxidutsläpp, samt vilka framsteg som gjorts med denna omvandling, inklusive en evidensbaserad skattning av vilka förväntade energibesparingar och fördelar i vidare bemärkelse som ska uppnås mellan 2020 och 2030.

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led b – led 4

Artikel 4 – led b – led 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4)   Den totala golvyta som ska renoveras
  eller
  motsvarande
  årliga
  energibesparingar som ska uppnås från 2020 till 2030 enligt artikel 5
  om offentliga sektorns byggnaders roll som förebild
  i direktiv 2012/27/EU. | (4)   Den totala golvyta som ska renoveras
  och vilka
  motsvarande energibesparingar som ska uppnås
  med renoveringarna, eller motsvarande årliga energibesparingar som härrör från det alternativa tillvägagångssättet och ska uppnås
  från 2020 till 2030 enligt artikel 5 i direktiv 2012/27/EU
  [ändrat genom förslag COM(2016)0761]
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4)   Den totala golvyta som ska renoveras
  eller
  motsvarande
  årliga
  energibesparingar som ska uppnås från 2020 till 2030 enligt artikel 5
  om offentliga sektorns byggnaders roll som förebild
  i direktiv 2012/27/EU.

(4)   Den totala golvyta som ska renoveras
  och vilka
  motsvarande energibesparingar som ska uppnås
  med renoveringarna, eller motsvarande årliga energibesparingar som härrör från det alternativa tillvägagångssättet och ska uppnås
  från 2020 till 2030 enligt artikel 5 i direktiv 2012/27/EU
  [ändrat genom förslag COM(2016)0761]
  .

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led b – led 4a (nytt)

Artikel 4 – led b – led 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Den energisparpotential som kartlagts inom sektorn för uppvärmning och kylning, inklusive resultatet från den omfattande bedömningen av möjligheterna att använda högeffektiv kraftvärme och effektiv och innovativ fjärrvärme och fjärrkyla. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4a)
     
  Den energisparpotential som kartlagts inom sektorn för uppvärmning och kylning, inklusive resultatet från den omfattande bedömningen av möjligheterna att använda högeffektiv kraftvärme och effektiv och innovativ fjärrvärme och fjärrkyla.

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led b – led 5

Artikel 4 – led b – led 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5)   Andra nationella energieffektivitetsmål, inbegripet långsiktiga mål eller strategier och sektorsspecifika mål på områden som transport,
  uppvärmning och kylning
  . | (5)   Andra nationella energieffektivitetsmål, inbegripet långsiktiga mål eller strategier och sektorsspecifika mål på områden som transport,
  tillverkningsindustri, vatten och avloppsvatten eller genom sektorsövergripande politik, liksom också effektivitet inom andra sektorer med stor potential för energieffektivitet genom hela flödeskedjan, från primärenergi till slutanvändare såsom datacentraler
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5)   Andra nationella energieffektivitetsmål, inbegripet långsiktiga mål eller strategier och sektorsspecifika mål på områden som transport,
  uppvärmning och kylning
  .

(5)   Andra nationella energieffektivitetsmål, inbegripet långsiktiga mål eller strategier och sektorsspecifika mål på områden som transport,
  tillverkningsindustri, vatten och avloppsvatten eller genom sektorsövergripande politik, liksom också effektivitet inom andra sektorer med stor potential för energieffektivitet genom hela flödeskedjan, från primärenergi till slutanvändare såsom datacentraler
  .

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led c – led 1

Artikel 4 – led c – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1)   Nationella mål för diversifieringen av energikällor och leveranser från tredjeländer. | (1)   Nationella vägledande mål för diversifieringen av energikällor och leveranser från tredjeländer
  , i syfte att öka motståndskraften hos makroregionala, regionala och nationella energisystem
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)   Nationella mål för diversifieringen av energikällor och leveranser från tredjeländer.

(1)   Nationella vägledande mål för diversifieringen av energikällor och leveranser från tredjeländer
  , i syfte att öka motståndskraften hos makroregionala, regionala och nationella energisystem
  .

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led c – led 2

Artikel 4 – led c – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2)   nationella mål när det gäller att minska beroendet av energiimport från tredjeländer, | (2)   nationella vägledande mål när det gäller att minska beroendet av energiimport från tredjeländer
  , i syfte att öka motståndskraften hos makroregionala, nationella och regionala energisystem
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)   nationella mål när det gäller att minska beroendet av energiimport från tredjeländer,

(2)   nationella vägledande mål när det gäller att minska beroendet av energiimport från tredjeländer
  , i syfte att öka motståndskraften hos makroregionala, nationella och regionala energisystem
  .

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led c – led 4

Artikel 4 – led c – led 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4)   Nationella mål
  vad gäller
  utbyggnad av inhemska energikällor
  (särskilt förnybar energi)
  . | (4)   Nationella mål
  om ett flexiblare nationellt energisystem, framför allt genom insats av energieffektivitetsåtgärder,
  utbyggnad av inhemska
  och regionala förnybara
  energikällor
  , efterfrågeflexibilitet och energilagring
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4)   Nationella mål
  vad gäller
  utbyggnad av inhemska energikällor
  (särskilt förnybar energi)
  .

(4)   Nationella mål
  om ett flexiblare nationellt energisystem, framför allt genom insats av energieffektivitetsåtgärder,
  utbyggnad av inhemska
  och regionala förnybara
  energikällor
  , efterfrågeflexibilitet och energilagring
  .

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led d – led 1

Artikel 4 – led d – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1)   Den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten siktar på till 2030 med hänsyn till ett elsammanlänkningsmål på minst 15 % till 2030. Medlemsstaterna ska förklara de metoder som använts. | (1)   Den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten siktar på till 2030 med hänsyn till ett
  vägledande
  elsammanlänkningsmål på minst 15 % till 2030
  , med beaktande av sammanlänkningsmålet på 10 % för 2020, samt av marknadsvillkoren och potentialen på det nationella och regionala planet, jämte alla aspekter av kostnads–nyttoanalyser, den nuvarande förverkligandegraden för projekt av gemensamt intresse, samt åtgärder för att öka den omsättningsbara kapaciteten hos befintliga sammanlänkningar
  . Medlemsstaterna ska förklara de metoder som använts
  , och därvid ta hänsyn till de metoder som föreslagits av kommissionen
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)   Den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten siktar på till 2030 med hänsyn till ett elsammanlänkningsmål på minst 15 % till 2030. Medlemsstaterna ska förklara de metoder som använts.

(1)   Den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten siktar på till 2030 med hänsyn till ett
  vägledande
  elsammanlänkningsmål på minst 15 % till 2030
  , med beaktande av sammanlänkningsmålet på 10 % för 2020, samt av marknadsvillkoren och potentialen på det nationella och regionala planet, jämte alla aspekter av kostnads–nyttoanalyser, den nuvarande förverkligandegraden för projekt av gemensamt intresse, samt åtgärder för att öka den omsättningsbara kapaciteten hos befintliga sammanlänkningar
  . Medlemsstaterna ska förklara de metoder som använts
  , och därvid ta hänsyn till de metoder som föreslagits av kommissionen
  .

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led d – led 2

Artikel 4 – led d – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2)   Viktiga nationella mål
  för el- och gasöverföringsinfrastruktur
  som behövs för uppnåendet av mål inom de fem dimensionerna av energiunionen. | (2)   Viktiga nationella mål
  som hänför sig till infrastruktur för överföring och distribution av el och gas, samt moderniseringen av denna infrastruktur, och
  som behövs för uppnåendet av mål inom de fem dimensionerna av energiunionen.
  Alla planerade större infrastrukturprojekt ska preliminärbedömas med hänsyn till sin förenlighet med och sina bidrag till de fem dimensionerna av energiunionen, framför allt när det gäller försörjningstryggheten och konkurrensen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)   Viktiga nationella mål
  för el- och gasöverföringsinfrastruktur
  som behövs för uppnåendet av mål inom de fem dimensionerna av energiunionen.

(2)   Viktiga nationella mål
  som hänför sig till infrastruktur för överföring och distribution av el och gas, samt moderniseringen av denna infrastruktur, och
  som behövs för uppnåendet av mål inom de fem dimensionerna av energiunionen.
  Alla planerade större infrastrukturprojekt ska preliminärbedömas med hänsyn till sin förenlighet med och sina bidrag till de fem dimensionerna av energiunionen, framför allt när det gäller försörjningstryggheten och konkurrensen.

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led d – led 3

Artikel 4 – led d – led 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3)   Nationella mål som avser andra aspekter av den inre energimarknaden, t.ex. marknadsintegration och marknadskoppling, inklusive en tidsram för när målen ska vara uppfyllda. | (3)   Nationella mål som avser andra aspekter av den inre energimarknaden, t.ex.
  ökad flexibilitet för systemen genom undanröjande av hinder mot fri prisbildning, samt genom
  marknadsintegration och marknadskoppling,
  smarta nät, aggregering, efterfrågeflexibilitet, lagring, distribuerad produktion, mekanismer för inmatning, omdirigering och inskränkning, jämte prissignaler i realtid,
  inklusive en tidsram för när målen ska vara uppfyllda. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)   Nationella mål som avser andra aspekter av den inre energimarknaden, t.ex. marknadsintegration och marknadskoppling, inklusive en tidsram för när målen ska vara uppfyllda.

(3)   Nationella mål som avser andra aspekter av den inre energimarknaden, t.ex.
  ökad flexibilitet för systemen genom undanröjande av hinder mot fri prisbildning, samt genom
  marknadsintegration och marknadskoppling,
  smarta nät, aggregering, efterfrågeflexibilitet, lagring, distribuerad produktion, mekanismer för inmatning, omdirigering och inskränkning, jämte prissignaler i realtid,
  inklusive en tidsram för när målen ska vara uppfyllda.

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led d – led 3a (nytt)

Artikel 4 – led d – led 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Nationella mål med anknytning till icke-diskriminerande deltagande för förnybar energi, efterfrågeflexibilitet och lagring, inklusive via aggregering, på alla energimarknader, inklusive en tidsram för när målen ska vara uppfyllda. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3a)
     
  Nationella mål med anknytning till icke-diskriminerande deltagande för förnybar energi, efterfrågeflexibilitet och lagring, inklusive via aggregering, på alla energimarknader, inklusive en tidsram för när målen ska vara uppfyllda.

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led d – led 3b (nytt)

Artikel 4 – led d – led 3b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  Nationella mål för att säkerställa att konsumenter deltar i energisystemet och drar nytta av egenproduktion och ny teknik, inbegripet smarta mätare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3b)
     
  Nationella mål för att säkerställa att konsumenter deltar i energisystemet och drar nytta av egenproduktion och ny teknik, inbegripet smarta mätare.

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led d – led 4

Artikel 4 – led d – led 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4)   (4) Nationella mål när det gäller att säkerställa elsystemens tillräcklighet
  och flexibilitet i energisystemet med avseende på produktion av förnybar energi
  , inklusive en tidsram för när målen ska vara uppfyllda. | (4)   Nationella mål när det gäller att säkerställa elsystemens tillräcklighet
  , som också säkerställer att inga kapacitetsmekanismer används eller, om de används av försörjningstrygghetsskäl, begränsas i möjligaste mån
  , inklusive en tidsram för när målen ska vara uppfyllda. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4)   (4) Nationella mål när det gäller att säkerställa elsystemens tillräcklighet
  och flexibilitet i energisystemet med avseende på produktion av förnybar energi
  , inklusive en tidsram för när målen ska vara uppfyllda.

(4)   Nationella mål när det gäller att säkerställa elsystemens tillräcklighet
  , som också säkerställer att inga kapacitetsmekanismer används eller, om de används av försörjningstrygghetsskäl, begränsas i möjligaste mån
  , inklusive en tidsram för när målen ska vara uppfyllda.

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led e – led 1

Artikel 4 – led e – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1)   Nationella syften och mål för
  offentlig och privat finansiering av
  forskning och innovation som rör energiunionen, inbegripet en tidsram för när målen ska vara uppnådda. Sådana mål ska vara samstämmiga med dem som anges i strategin för energiunionen och SET-planen. | (1)   Nationella syften och mål för
  offentligt stöd till
  forskning och innovation som rör energiunionen
  , och uppgifter om vilken hävstångseffekt det förväntas få på privat forskning
  , inbegripet,
  , i tillämpliga fall,
  en tidsram för när målen ska vara uppnådda. Sådana mål ska vara samstämmiga med dem som anges i strategin för energiunionen och SET-planen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)   Nationella syften och mål för
  offentlig och privat finansiering av
  forskning och innovation som rör energiunionen, inbegripet en tidsram för när målen ska vara uppnådda. Sådana mål ska vara samstämmiga med dem som anges i strategin för energiunionen och SET-planen.

(1)   Nationella syften och mål för
  offentligt stöd till
  forskning och innovation som rör energiunionen
  , och uppgifter om vilken hävstångseffekt det förväntas få på privat forskning
  , inbegripet,
  , i tillämpliga fall,
  en tidsram för när målen ska vara uppnådda. Sådana mål ska vara samstämmiga med dem som anges i strategin för energiunionen och SET-planen.

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led e – led 2

Artikel 4 – led e – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2)   Nationella mål för 2050
  för ibruktagande
  av
  koldioxidsnål
  teknik. | (2)   Nationella mål för 2050
  med anknytning till främjandet
  av
  hållbar
  teknik. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)   Nationella mål för 2050
  för ibruktagande
  av
  koldioxidsnål
  teknik.

(2)   Nationella mål för 2050
  med anknytning till främjandet
  av
  hållbar
  teknik.

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – led e – led 3

Artikel 4 – led e – led 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3)
     
  Nationella mål vad gäller konkurrenskraft. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)
     
  Nationella mål vad gäller konkurrenskraft.

utgår

utgår

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – rubriken

Artikel 5 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaternas förfarande för att fastställa
  sitt bidrag
  på området förnybar energi | Medlemsstaternas förfarande för att fastställa
  sina mål
  på området förnybar energi |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaternas förfarande för att fastställa
  sitt bidrag
  på området förnybar energi

sitt bidrag

Medlemsstaternas förfarande för att fastställa
  sina mål
  på området förnybar energi

sina mål

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1

Artikel 5 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   När medlemsstaterna fastställer sitt
  bidrag
  vad gäller deras andel energi från förnybara energikällor av den slutliga energianvändningen brutto år 2030 och det sista året av den period som omfattas av de kommande nationella planerna i enlighet med artikel 4 a 2 i, ska medlemsstaterna beakta | 1.   När medlemsstaterna fastställer sitt
  mål
  vad gäller deras andel energi från förnybara energikällor av den slutliga energianvändningen brutto år 2030 och det sista året av den period som omfattas av de kommande nationella planerna i enlighet med artikel 4 a 2 i, ska medlemsstaterna beakta |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   När medlemsstaterna fastställer sitt
  bidrag
  vad gäller deras andel energi från förnybara energikällor av den slutliga energianvändningen brutto år 2030 och det sista året av den period som omfattas av de kommande nationella planerna i enlighet med artikel 4 a 2 i, ska medlemsstaterna beakta

1.   När medlemsstaterna fastställer sitt
  mål
  vad gäller deras andel energi från förnybara energikällor av den slutliga energianvändningen brutto år 2030 och det sista året av den period som omfattas av de kommande nationella planerna i enlighet med artikel 4 a 2 i, ska medlemsstaterna beakta

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led d – led i

Artikel 5 – punkt 1 – led d – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | rättvis fördelning av spridningen i Europeiska unionen, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

rättvis fördelning av spridningen i Europeiska unionen,

| i) | rättvis
  och kostnadseffektiv
  fördelning av spridningen i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

i)

rättvis
  och kostnadseffektiv
  fördelning av spridningen i Europeiska unionen,

och kostnadseffektiv

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led da (nytt)

Artikel 5 – punkt 1 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | referensandelen energi från förnybara energikällor i dess slutliga bruttoenergianvändning enligt vad som fastställs i artikel 3.3 i direktiv (EU) .../... [omarbetning av direktiv 2009/28/EG], |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

referensandelen energi från förnybara energikällor i dess slutliga bruttoenergianvändning enligt vad som fastställs i artikel 3.3 i direktiv (EU) .../... [omarbetning av direktiv 2009/28/EG],

referensandelen energi från förnybara energikällor i dess slutliga bruttoenergianvändning enligt vad som fastställs i artikel 3.3 i direktiv (EU) .../... [omarbetning av direktiv 2009/28/EG],

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2

Artikel 5 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska gemensamt säkerställa att deras sammanlagda
  bidrag
  uppgår till minst
  27
   % energi
  producerad
  från förnybara energikällor i den slutliga energianvändningen (brutto) på unionsnivå senast 2030. | 2.   Medlemsstaterna ska gemensamt säkerställa att deras sammanlagda
  mål
  uppgår till
  en linjär utveckling som uppnår
  minst
  35
   % energi från förnybara energikällor i den slutliga energianvändningen (brutto) på unionsnivå senast 2030. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska gemensamt säkerställa att deras sammanlagda
  bidrag
  uppgår till minst
  27
   % energi
  producerad
  från förnybara energikällor i den slutliga energianvändningen (brutto) på unionsnivå senast 2030.

2.   Medlemsstaterna ska gemensamt säkerställa att deras sammanlagda
  mål
  uppgår till
  en linjär utveckling som uppnår
  minst
  35
   % energi från förnybara energikällor i den slutliga energianvändningen (brutto) på unionsnivå senast 2030.

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – rubriken

Artikel 6 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaternas förfarande för att fastställa sitt
  bidrag
  på området energieffektivitet | Medlemsstaternas förfarande för att fastställa sitt
  bindande mål
  på området energieffektivitet |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaternas förfarande för att fastställa sitt
  bidrag
  på området energieffektivitet

bidrag

Medlemsstaternas förfarande för att fastställa sitt
  bindande mål
  på området energieffektivitet

bindande mål

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – stycke 1 – inledningen

Artikel 6 – punkt 1 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   När medlemsstaterna fastställer sitt
  vägledande
  nationella
  bidrag
  på energieffektivitetsområdet för 2030 och det sista året av den period som omfattas av de kommande nationella planer som avses i artikel 4 b 1, ska de säkerställa att | 1.   När medlemsstaterna fastställer sitt
  bindande
  nationella
  mål
  på energieffektivitetsområdet för 2030 och det sista året av den period som omfattas av de kommande nationella planer som avses i artikel 4 b 1, ska de säkerställa att |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   När medlemsstaterna fastställer sitt
  vägledande
  nationella
  bidrag
  på energieffektivitetsområdet för 2030 och det sista året av den period som omfattas av de kommande nationella planer som avses i artikel 4 b 1, ska de säkerställa att

1.   När medlemsstaterna fastställer sitt
  bindande
  nationella
  mål
  på energieffektivitetsområdet för 2030 och det sista året av den period som omfattas av de kommande nationella planer som avses i artikel 4 b 1, ska de säkerställa att

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – stycke 1 – led a

Artikel 6 – punkt 1 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | unionens energianvändning år 2020 är högst 1 483 Mtoe primärenergi och högst 1 086 Mtoe slutlig energi, och att unionens energianvändning 2030 är högst
  1 321
  Mtoe primärenergi och högst
  987
  Mtoe slutlig energi för den första tioårsperioden, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

unionens energianvändning år 2020 är högst 1 483 Mtoe primärenergi och högst 1 086 Mtoe slutlig energi, och att unionens energianvändning 2030 är högst
  1 321
  Mtoe primärenergi och högst
  987
  Mtoe slutlig energi för den första tioårsperioden,

1 321

987

| (a) | unionens energianvändning år 2020 är högst 1 483 Mtoe primärenergi och högst 1 086 Mtoe slutlig energi, och att unionens energianvändning 2030 är högst
  1 132
  Mtoe primärenergi och högst
  849
  Mtoe slutlig energi för den första tioårsperioden, |
| --- | --- |

(a)

unionens energianvändning år 2020 är högst 1 483 Mtoe primärenergi och högst 1 086 Mtoe slutlig energi, och att unionens energianvändning 2030 är högst
  1 132
  Mtoe primärenergi och högst
  849
  Mtoe slutlig energi för den första tioårsperioden,

1 132

849

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2 – inledningen

Artikel 6 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   När medlemsstaterna fastställer det
  bidrag
  som avses i punkt 1 får de ta hänsyn till omständigheter som påverkar primär och slutlig energianvändning, t.ex. | 2.   När medlemsstaterna fastställer det
  mål
  som avses i punkt 1 får de ta hänsyn till omständigheter som påverkar primär och slutlig energianvändning, t.ex. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   När medlemsstaterna fastställer det
  bidrag
  som avses i punkt 1 får de ta hänsyn till omständigheter som påverkar primär och slutlig energianvändning, t.ex.

2.   När medlemsstaterna fastställer det
  mål
  som avses i punkt 1 får de ta hänsyn till omständigheter som påverkar primär och slutlig energianvändning, t.ex.

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7

Artikel 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 7 | Artikel 7 |
| Nationella politiska strategier
  och
  åtgärder för var och en av energiunionens fem dimensioner | Nationella politiska strategier, åtgärder
  och investeringsstrategier
  för var och en av energiunionens fem dimensioner |
| Medlemsstaterna ska i enlighet med bilaga I beskriva i sin integrerade nationella energi- och klimatplan de viktigaste befintliga (genomförda och antagna) och planerade politiska strategier och åtgärder som ska genomföras, särskilt de mål som anges i den nationella planen, inbegripet åtgärder för att säkerställa regionalt samarbete och lämplig finansiering på nationell
  och
  regional nivå. | Medlemsstaterna ska i enlighet med bilaga I beskriva i sin integrerade nationella energi- och klimatplan de viktigaste befintliga (genomförda och antagna) och planerade politiska strategier och åtgärder som ska genomföras, särskilt de mål som anges i den nationella planen, inbegripet åtgärder för att säkerställa regionalt samarbete och lämplig finansiering på nationell, regional
  och lokal
  nivå
  , inklusive mobilisering av EU-program och EU-instrument
  . |
| | Beskrivningen av de viktigaste befintliga och planerade politiska strategierna och åtgärderna för att uppnå målen i de nationella planerna ska åtföljas av en allmän översikt över vilka investeringar som krävs för att uppnå dessa mål. |
| | Medlemsstaterna ska behandla energieffektivitet som en prioriterad infrastrukturåtgärd. De ska ta med energieffektivitetsprogram i sin infrastrukturplanering och prioritera investeringar i renovering av byggnader. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 7

Artikel 7

Nationella politiska strategier
  och
  åtgärder för var och en av energiunionens fem dimensioner

och

Nationella politiska strategier, åtgärder
  och investeringsstrategier
  för var och en av energiunionens fem dimensioner

och investeringsstrategier

Medlemsstaterna ska i enlighet med bilaga I beskriva i sin integrerade nationella energi- och klimatplan de viktigaste befintliga (genomförda och antagna) och planerade politiska strategier och åtgärder som ska genomföras, särskilt de mål som anges i den nationella planen, inbegripet åtgärder för att säkerställa regionalt samarbete och lämplig finansiering på nationell
  och
  regional nivå.

och

Medlemsstaterna ska i enlighet med bilaga I beskriva i sin integrerade nationella energi- och klimatplan de viktigaste befintliga (genomförda och antagna) och planerade politiska strategier och åtgärder som ska genomföras, särskilt de mål som anges i den nationella planen, inbegripet åtgärder för att säkerställa regionalt samarbete och lämplig finansiering på nationell, regional
  och lokal
  nivå
  , inklusive mobilisering av EU-program och EU-instrument
  .

och lokal

, inklusive mobilisering av EU-program och EU-instrument

Beskrivningen av de viktigaste befintliga och planerade politiska strategierna och åtgärderna för att uppnå målen i de nationella planerna ska åtföljas av en allmän översikt över vilka investeringar som krävs för att uppnå dessa mål.

Beskrivningen av de viktigaste befintliga och planerade politiska strategierna och åtgärderna för att uppnå målen i de nationella planerna ska åtföljas av en allmän översikt över vilka investeringar som krävs för att uppnå dessa mål.

Medlemsstaterna ska behandla energieffektivitet som en prioriterad infrastrukturåtgärd. De ska ta med energieffektivitetsprogram i sin infrastrukturplanering och prioritera investeringar i renovering av byggnader.

Medlemsstaterna ska behandla energieffektivitet som en prioriterad infrastrukturåtgärd. De ska ta med energieffektivitetsprogram i sin infrastrukturplanering och prioritera investeringar i renovering av byggnader.

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1

Artikel 8 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska, i enlighet med den struktur och det format som anges i bilaga I, redogöra för den nuvarande situationen för var och en av energiunionens fem dimensioner, inbegripet energisystemet och utsläpp och upptag av växthusgaser i samband med inlämnandet av den nationella planen eller på grundval av de senaste tillgängliga uppgifterna. Medlemsstaterna ska också, för var och en av energiunionens fem dimensioner, ange och redogöra för prognoser för den första tioårsperioden åtminstone fram till
  2040
  (inklusive för år 2030) avseende det förväntade resultatet av befintliga (genomförda och antagna) politiska strategier och åtgärder. | 1.   Medlemsstaterna ska, i enlighet med den struktur och det format som anges i bilaga I, redogöra för den nuvarande situationen för var och en av energiunionens fem dimensioner, inbegripet energisystemet och utsläpp och upptag av växthusgaser i samband med inlämnandet av den nationella planen eller på grundval av de senaste tillgängliga uppgifterna. Medlemsstaterna ska också, för var och en av energiunionens fem dimensioner, ange och redogöra för prognoser för den första tioårsperioden åtminstone fram till
  2030
  (inklusive för år 2030) avseende det förväntade resultatet av befintliga (genomförda och antagna) politiska strategier och åtgärder.
  Medlemsstaterna ska göra de antaganden, parametrar och metoder som använts för prognoser och scenarier tillgängliga för allmänheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska, i enlighet med den struktur och det format som anges i bilaga I, redogöra för den nuvarande situationen för var och en av energiunionens fem dimensioner, inbegripet energisystemet och utsläpp och upptag av växthusgaser i samband med inlämnandet av den nationella planen eller på grundval av de senaste tillgängliga uppgifterna. Medlemsstaterna ska också, för var och en av energiunionens fem dimensioner, ange och redogöra för prognoser för den första tioårsperioden åtminstone fram till
  2040
  (inklusive för år 2030) avseende det förväntade resultatet av befintliga (genomförda och antagna) politiska strategier och åtgärder.

1.   Medlemsstaterna ska, i enlighet med den struktur och det format som anges i bilaga I, redogöra för den nuvarande situationen för var och en av energiunionens fem dimensioner, inbegripet energisystemet och utsläpp och upptag av växthusgaser i samband med inlämnandet av den nationella planen eller på grundval av de senaste tillgängliga uppgifterna. Medlemsstaterna ska också, för var och en av energiunionens fem dimensioner, ange och redogöra för prognoser för den första tioårsperioden åtminstone fram till
  2030
  (inklusive för år 2030) avseende det förväntade resultatet av befintliga (genomförda och antagna) politiska strategier och åtgärder.
  Medlemsstaterna ska göra de antaganden, parametrar och metoder som använts för prognoser och scenarier tillgängliga för allmänheten.

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2 – led a

Artikel 8 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Effekterna på utvecklingen av energisystem och utsläpp och upptag av växthusgaser för den första tioårsperioden åtminstone fram till 2040 (inklusive för år 2030) inom ramen för de planerade politiska strategierna och åtgärderna, inklusive en jämförelse med de prognoser som bygger på befintliga (genomförda och antagna) politiska strategier och åtgärder som avses i punkt 1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Effekterna på utvecklingen av energisystem och utsläpp och upptag av växthusgaser för den första tioårsperioden åtminstone fram till 2040 (inklusive för år 2030) inom ramen för de planerade politiska strategierna och åtgärderna, inklusive en jämförelse med de prognoser som bygger på befintliga (genomförda och antagna) politiska strategier och åtgärder som avses i punkt 1.

| (a) | Effekterna på utvecklingen av energisystem och utsläpp och upptag av växthusgaser för den första tioårsperioden åtminstone fram till 2040 (inklusive för år 2030) inom ramen för de planerade politiska strategierna och åtgärderna, inklusive en jämförelse med de prognoser som bygger på befintliga (genomförda och antagna) politiska strategier och åtgärder som avses i punkt 1.
  Här bör också ingå en bedömning av synergier från sektorskoppling, digitalisering och förbättrad marknadsutformning samt fördelarna i form av bättre luftkvalitet och försörjningstrygghet. |
| --- | --- |

(a)

Effekterna på utvecklingen av energisystem och utsläpp och upptag av växthusgaser för den första tioårsperioden åtminstone fram till 2040 (inklusive för år 2030) inom ramen för de planerade politiska strategierna och åtgärderna, inklusive en jämförelse med de prognoser som bygger på befintliga (genomförda och antagna) politiska strategier och åtgärder som avses i punkt 1.
  Här bör också ingå en bedömning av synergier från sektorskoppling, digitalisering och förbättrad marknadsutformning samt fördelarna i form av bättre luftkvalitet och försörjningstrygghet.

Här bör också ingå en bedömning av synergier från sektorskoppling, digitalisering och förbättrad marknadsutformning samt fördelarna i form av bättre luftkvalitet och försörjningstrygghet.

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2 – led b

Artikel 8 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | De makroekonomiska, sociala
  och miljömässiga
  konsekvenserna av
  de
  planerade strategier och åtgärder som anges i artikel 7 och beskrivs närmare i bilaga I under den första tioårsperioden åtminstone fram till år 2030, jämfört med de prognoser
  som är baserade på
  befintliga (genomförda och antagna) politiska strategier och åtgärder som avses i punkt 1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

De makroekonomiska, sociala
  och miljömässiga
  konsekvenserna av
  de
  planerade strategier och åtgärder som anges i artikel 7 och beskrivs närmare i bilaga I under den första tioårsperioden åtminstone fram till år 2030, jämfört med de prognoser
  som är baserade på
  befintliga (genomförda och antagna) politiska strategier och åtgärder som avses i punkt 1.

och miljömässiga

de

som är baserade på

| (b) | De makroekonomiska,
  hälsomässiga, miljömässiga, färdighetsrelaterade och
  sociala konsekvenserna av
  enskilda och aggregerade
  planerade strategier och åtgärder som anges i artikel 7 och beskrivs närmare i bilaga I under den första tioårsperioden åtminstone fram till år 2030, jämfört med de prognoser
  för
  befintliga (genomförda och antagna) politiska strategier och åtgärder som avses i punkt 1.
  Metoderna för bedömning av dessa konsekvenser ska offentliggöras och användningen av kostnads-nyttoanalyser ska uppmuntras. |
| --- | --- |

(b)

De makroekonomiska,
  hälsomässiga, miljömässiga, färdighetsrelaterade och
  sociala konsekvenserna av
  enskilda och aggregerade
  planerade strategier och åtgärder som anges i artikel 7 och beskrivs närmare i bilaga I under den första tioårsperioden åtminstone fram till år 2030, jämfört med de prognoser
  för
  befintliga (genomförda och antagna) politiska strategier och åtgärder som avses i punkt 1.
  Metoderna för bedömning av dessa konsekvenser ska offentliggöras och användningen av kostnads-nyttoanalyser ska uppmuntras.

hälsomässiga, miljömässiga, färdighetsrelaterade och

enskilda och aggregerade

för

Metoderna för bedömning av dessa konsekvenser ska offentliggöras och användningen av kostnads-nyttoanalyser ska uppmuntras.

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2 – led c

Artikel 8 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Samspelet mellan befintliga (genomförda och antagna) och planerade politiska strategier och åtgärder inom en politisk dimension och mellan befintliga (genomförda och antagna) och planerade politiska strategier och åtgärder i olika dimensioner för den första tioårsperioden åtminstone fram till år 2030. Prognoser om försörjningstrygghet, infrastruktur och marknadsintegration ska kopplas till robusta scenarier för energieffektivitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Samspelet mellan befintliga (genomförda och antagna) och planerade politiska strategier och åtgärder inom en politisk dimension och mellan befintliga (genomförda och antagna) och planerade politiska strategier och åtgärder i olika dimensioner för den första tioårsperioden åtminstone fram till år 2030. Prognoser om försörjningstrygghet, infrastruktur och marknadsintegration ska kopplas till robusta scenarier för energieffektivitet.

| (c) | Samspelet mellan befintliga (genomförda och antagna) och planerade politiska strategier och åtgärder inom en politisk dimension och mellan befintliga (genomförda och antagna) och planerade politiska strategier och åtgärder i olika dimensioner för den första tioårsperioden åtminstone fram till år 2030.
  I bedömningen ska ingå en kvantitativ eller kvalitativ utvärdering av allt dokumenterat samspel mellan dels nationella politiska strategier och åtgärder, dels unionens klimat- och energipolitiska åtgärder.
  Prognoser om försörjningstrygghet, infrastruktur och marknadsintegration ska kopplas till robusta scenarier för energieffektivitet. |
| --- | --- |

(c)

Samspelet mellan befintliga (genomförda och antagna) och planerade politiska strategier och åtgärder inom en politisk dimension och mellan befintliga (genomförda och antagna) och planerade politiska strategier och åtgärder i olika dimensioner för den första tioårsperioden åtminstone fram till år 2030.
  I bedömningen ska ingå en kvantitativ eller kvalitativ utvärdering av allt dokumenterat samspel mellan dels nationella politiska strategier och åtgärder, dels unionens klimat- och energipolitiska åtgärder.
  Prognoser om försörjningstrygghet, infrastruktur och marknadsintegration ska kopplas till robusta scenarier för energieffektivitet.

I bedömningen ska ingå en kvantitativ eller kvalitativ utvärdering av allt dokumenterat samspel mellan dels nationella politiska strategier och åtgärder, dels unionens klimat- och energipolitiska åtgärder.

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2 – led ca (nytt)

Artikel 8 – punkt 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Hur befintliga och planerade politiska strategier och åtgärder, antingen enskilt för sig eller tagna tillsammans, kommer att locka till sig privata investeringar, vid sidan om den offentliga finansiering som behövs för att de ska kunna genomföras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Hur befintliga och planerade politiska strategier och åtgärder, antingen enskilt för sig eller tagna tillsammans, kommer att locka till sig privata investeringar, vid sidan om den offentliga finansiering som behövs för att de ska kunna genomföras.

Hur befintliga och planerade politiska strategier och åtgärder, antingen enskilt för sig eller tagna tillsammans, kommer att locka till sig privata investeringar, vid sidan om den offentliga finansiering som behövs för att de ska kunna genomföras.

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9

Artikel 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 9 | Artikel 9 |
| Utkast till integrerade nationella energi- och klimatplaner | Utkast till integrerade nationella energi- och klimatplaner |
| 1.   Senast den 1
  januari
  2018
  och därefter vart tionde år
  ska
  medlemsstaterna
  utarbeta och till kommissionen överlämna ett utkast till
  den
  integrerade nationella energi- och klimatplan som avses i artikel 3.1. | 1.   Senast den 1
  juni
  2018 ska
  varje medlemsstat
  utarbeta och till kommissionen överlämna ett utkast till
  sin första
  integrerade nationella energi- och klimatplan
  , enligt vad
  som avses i artikel 3.1.
  Varje medlemsstat ska utarbeta och till kommissionen överlämna ett utkast till sin andra plan senast den 1 januari 2023, samt utkast till sina följande planer vart femte år därefter. |
| 2.   Kommissionen
  får
  utfärda rekommendationer
  om utkasten till planer
  till medlemsstaterna i enlighet med artikel 28. Dessa rekommendationer ska särskilt ange | 2.   Kommissionen
  ska bedöma utkasten till planer, och ska
  utfärda
  landsspecifika
  rekommendationer till medlemsstaterna i enlighet med artikel 28
  senast tre månader före utgången av den frist för överlämnande av planen som avses i artikel 3.1 för att
  . |
| (a) | ambitionsnivån för mål och bidrag i syfte att tillsammans nå
  målen för energiunionen och
  särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 9

Artikel 9

Utkast till integrerade nationella energi- och klimatplaner

Utkast till integrerade nationella energi- och klimatplaner

1.   Senast den 1
  januari
  2018
  och därefter vart tionde år
  ska
  medlemsstaterna
  utarbeta och till kommissionen överlämna ett utkast till
  den
  integrerade nationella energi- och klimatplan som avses i artikel 3.1.

1.   Senast den 1
  juni
  2018 ska
  varje medlemsstat
  utarbeta och till kommissionen överlämna ett utkast till
  sin första
  integrerade nationella energi- och klimatplan
  , enligt vad
  som avses i artikel 3.1.
  Varje medlemsstat ska utarbeta och till kommissionen överlämna ett utkast till sin andra plan senast den 1 januari 2023, samt utkast till sina följande planer vart femte år därefter.

2.   Kommissionen
  får
  utfärda rekommendationer
  om utkasten till planer
  till medlemsstaterna i enlighet med artikel 28. Dessa rekommendationer ska särskilt ange

2.   Kommissionen
  ska bedöma utkasten till planer, och ska
  utfärda
  landsspecifika
  rekommendationer till medlemsstaterna i enlighet med artikel 28
  senast tre månader före utgången av den frist för överlämnande av planen som avses i artikel 3.1 för att
  .

(a)

ambitionsnivån för mål och bidrag i syfte att tillsammans nå
  målen för energiunionen och
  särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet
  ,

ambitionsnivån för mål och bidrag i syfte att tillsammans nå

särskilt unionsmålen för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet

| (a) | säkerställa medlemsstaternas gemensamma uppnående av
  målen för energiunionen och
  målen för energiunionens samtliga dimensioner
  , |
| --- | --- |

(a)

säkerställa medlemsstaternas gemensamma uppnående av
  målen för energiunionen och
  målen för energiunionens samtliga dimensioner
  ,

säkerställa medlemsstaternas gemensamma uppnående av

målen för energiunionens samtliga dimensioner

| (aa) | säkerställa medlemsstaternas uppnående av nationella mål, |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

säkerställa medlemsstaternas uppnående av nationella mål,

säkerställa medlemsstaternas uppnående av nationella mål,

| (b) | politiska strategier och åtgärder som
  avser mål och andra politiska strategier och åtgärder av
  potentiell gränsöverskridande relevans
  på medlemsstats- och unionsnivå
  , |
| --- | --- |

(b)

politiska strategier och åtgärder som
  avser mål och andra politiska strategier och åtgärder av
  potentiell gränsöverskridande relevans
  på medlemsstats- och unionsnivå
  ,

avser mål och andra politiska strategier och åtgärder av

på medlemsstats- och unionsnivå

| (b) | förbättra enskilda befintliga och planerade
  politiska strategier och åtgärder som
  ingår i nationella energi- och klimatplaner, också dem som har
  potentiell gränsöverskridande relevans, |
| --- | --- |

(b)

förbättra enskilda befintliga och planerade
  politiska strategier och åtgärder som
  ingår i nationella energi- och klimatplaner, också dem som har
  potentiell gränsöverskridande relevans,

förbättra enskilda befintliga och planerade

ingår i nationella energi- och klimatplaner, också dem som har

| (ba) | föreslå antagande av ytterligare politiska strategier och åtgärder i nationella energi- och klimatplaner, |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

föreslå antagande av ytterligare politiska strategier och åtgärder i nationella energi- och klimatplaner,

föreslå antagande av ytterligare politiska strategier och åtgärder i nationella energi- och klimatplaner,

| (c) | samverkan och
  överensstämmelse mellan befintliga (genomförda och antagna) och planerade politiska strategier och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(c)

samverkan och
  överensstämmelse mellan befintliga (genomförda och antagna) och planerade politiska strategier och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

samverkan och

| (c) | säkerställa
  överensstämmelse mellan befintliga (genomförda och antagna) och planerade politiska strategier och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen. |
| --- | --- |

(c)

säkerställa
  överensstämmelse mellan befintliga (genomförda och antagna) och planerade politiska strategier och åtgärder som ingår i den integrerade nationella energi- och klimatplanen inom en dimension och mellan olika dimensioner av energiunionen.

säkerställa

| (ca) | säkerställa att de investeringsrelaterade strategierna och instrumenten stämmer överens med medlemsstaternas politiska strategier och åtgärder för att uppfylla de motsvarande målen. |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

säkerställa att de investeringsrelaterade strategierna och instrumenten stämmer överens med medlemsstaternas politiska strategier och åtgärder för att uppfylla de motsvarande målen.

säkerställa att de investeringsrelaterade strategierna och instrumenten stämmer överens med medlemsstaternas politiska strategier och åtgärder för att uppfylla de motsvarande målen.

3.   Medlemsstaterna ska ta största möjliga hänsyn till alla eventuella rekommendationer från kommissionen när de slutför sin integrerade nationella energi- och klimatplan.

3.   Medlemsstaterna ska ta största möjliga hänsyn till alla eventuella rekommendationer från kommissionen när de slutför sin integrerade nationella energi- och klimatplan.
  Om den berörda medlemsstatens ståndpunkt avviker från kommissionens rekommendation ska medlemsstaten motivera sin ståndpunkt och offentliggöra motiveringen.

3a.
     
  Medlemsstaterna ska göra de utkast till planer som avses i punkt 1 tillgängliga för allmänheten.

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10

Artikel 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utan att det påverkar tillämpningen av andra krav i unionslagstiftningen ska medlemsstaterna säkerställa att allmänheten på ett tidigt stadium ges tillfälle att på ett effektivt sätt delta i utarbetandet av utkast till planer som avses i artikel 9
  och bifoga en sammanfattning av allmänhetens synpunkter till det utkast till en integrerad nationell energi- och klimatplan som de lämnar in till kommissionen. I den mån bestämmelserna i direktiv 2001/42/EG är tillämpliga ska samråd som genomförs i enlighet med det direktivet också anses uppfylla skyldigheten att rådgöra med
  allmänheten
  i enlighet med denna förordning
  . | Utan att det påverkar tillämpningen av andra krav i unionslagstiftningen ska medlemsstaterna säkerställa att allmänheten på ett tidigt stadium ges tillfälle att på ett effektivt sätt delta i utarbetandet av de utkast till planer som avses i artikel 9 i denna förordning
  , samt av de långsiktiga strategier som avses i artikel 14, när alla alternativ står öppna och ett effektivt samråd med
  allmänheten
  kan äga rum
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utan att det påverkar tillämpningen av andra krav i unionslagstiftningen ska medlemsstaterna säkerställa att allmänheten på ett tidigt stadium ges tillfälle att på ett effektivt sätt delta i utarbetandet av utkast till planer som avses i artikel 9
  och bifoga en sammanfattning av allmänhetens synpunkter till det utkast till en integrerad nationell energi- och klimatplan som de lämnar in till kommissionen. I den mån bestämmelserna i direktiv 2001/42/EG är tillämpliga ska samråd som genomförs i enlighet med det direktivet också anses uppfylla skyldigheten att rådgöra med
  allmänheten
  i enlighet med denna förordning
  .

och bifoga en sammanfattning av allmänhetens synpunkter till det utkast till en integrerad nationell energi- och klimatplan som de lämnar in till kommissionen. I den mån bestämmelserna i direktiv 2001/42/EG är tillämpliga ska samråd som genomförs i enlighet med det direktivet också anses uppfylla skyldigheten att rådgöra med

i enlighet med denna förordning

Utan att det påverkar tillämpningen av andra krav i unionslagstiftningen ska medlemsstaterna säkerställa att allmänheten på ett tidigt stadium ges tillfälle att på ett effektivt sätt delta i utarbetandet av de utkast till planer som avses i artikel 9 i denna förordning
  , samt av de långsiktiga strategier som avses i artikel 14, när alla alternativ står öppna och ett effektivt samråd med
  allmänheten
  kan äga rum
  .

, samt av de långsiktiga strategier som avses i artikel 14, när alla alternativ står öppna och ett effektivt samråd med

kan äga rum

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1a (ny)

Artikel 10 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa rimliga tidsramar, som är tillräckligt långa för att allmänheten ska hinna informeras om, förbereda sig på och på ett effektivt sätt delta i planeringsprocessens olika skeden. Medlemsstaterna ska ta vederbörlig hänsyn till deltagande på lika villkor och säkerställa att allmänheten informeras, antingen genom offentliga tillkännagivanden eller på annat lämpligt sätt, såsom elektroniska medier, när sådana finns att tillgå, om alla praktiska arrangemang kring deltagandet, och kan ta del av alla relevanta dokument. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa rimliga tidsramar, som är tillräckligt långa för att allmänheten ska hinna informeras om, förbereda sig på och på ett effektivt sätt delta i planeringsprocessens olika skeden. Medlemsstaterna ska ta vederbörlig hänsyn till deltagande på lika villkor och säkerställa att allmänheten informeras, antingen genom offentliga tillkännagivanden eller på annat lämpligt sätt, såsom elektroniska medier, när sådana finns att tillgå, om alla praktiska arrangemang kring deltagandet, och kan ta del av alla relevanta dokument.

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1b (ny)

Artikel 10 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Medlemsstaterna ska, när de till kommissionen överlämnar sina utkast till integrerade nationella energi- och klimatplaner, samt sina slutliga planer av detta slag, jämte sina långsiktiga strategier, bifoga en sammanfattning av allmänhetens synpunkter samt om hur dessa tagits i beaktande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b.
     
  Medlemsstaterna ska, när de till kommissionen överlämnar sina utkast till integrerade nationella energi- och klimatplaner, samt sina slutliga planer av detta slag, jämte sina långsiktiga strategier, bifoga en sammanfattning av allmänhetens synpunkter samt om hur dessa tagits i beaktande.

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1c (ny)

Artikel 10 – punkt 1c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  I den mån bestämmelserna i direktiv 2001/42/EG är tillämpliga ska samråd som genomförs i enlighet med det direktivet också anses uppfylla skyldigheten att samråda med allmänheten i enlighet med denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1c.
     
  I den mån bestämmelserna i direktiv 2001/42/EG är tillämpliga ska samråd som genomförs i enlighet med det direktivet också anses uppfylla skyldigheten att samråda med allmänheten i enlighet med denna förordning.

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1d (ny)

Artikel 10 – punkt 1d (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  Medlemsstaterna ska begränsa den administrativa komplexiteten vid genomförandet av denna artikel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1d.
     
  Medlemsstaterna ska begränsa den administrativa komplexiteten vid genomförandet av denna artikel.

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10a (ny)

Artikel 10a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 10a |
| | Plattform för en klimat- och energidialog på flera olika nivåer |
| | 1.
     
  Medlemsstaterna ska, i en anda av partnerskap, inrätta en ständig plattform för en klimat- och energidialog på flera olika nivåer för att stödja aktivt engagemang från lokala myndigheter, civilsamhällesorganisationer, näringslivet, investerare, övriga relevanta berörda parter och allmänheten för att hantera energiomställningen. |
| | 2.
     
  Medlemsstaterna ska inför sina nationella plattformar för klimat- och energidialog framlägga vilka olika alternativ och scenarier de planerar i sin energi- och klimatpolitik på kort, medellång och lång sikt, tillsammans med en kostnads-nyttoanalys av varje alternativ. Plattformarna för klimat- och energidialog ska vara forum för diskussion om och framtagande av planer, strategier och rapporter i enlighet med artikel 10. |
| | 3.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att plattformarna för klimat- och energidialog får tillräckligt med personalresurser och ekonomiska resurser och fungerar med öppenhet och insyn. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 10a

Artikel 10a

Plattform för en klimat- och energidialog på flera olika nivåer

Plattform för en klimat- och energidialog på flera olika nivåer

1.
     
  Medlemsstaterna ska, i en anda av partnerskap, inrätta en ständig plattform för en klimat- och energidialog på flera olika nivåer för att stödja aktivt engagemang från lokala myndigheter, civilsamhällesorganisationer, näringslivet, investerare, övriga relevanta berörda parter och allmänheten för att hantera energiomställningen.

2.
     
  Medlemsstaterna ska inför sina nationella plattformar för klimat- och energidialog framlägga vilka olika alternativ och scenarier de planerar i sin energi- och klimatpolitik på kort, medellång och lång sikt, tillsammans med en kostnads-nyttoanalys av varje alternativ. Plattformarna för klimat- och energidialog ska vara forum för diskussion om och framtagande av planer, strategier och rapporter i enlighet med artikel 10.

3.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att plattformarna för klimat- och energidialog får tillräckligt med personalresurser och ekonomiska resurser och fungerar med öppenhet och insyn.

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11

Artikel 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 11 | Artikel 11 |
| Regionalt samarbete | Makroregionalt och
  regionalt samarbete |
| 1.   Medlemsstaterna ska samarbeta med varandra på regional nivå för att på ett effektivt sätt uppnå de mål och
  bidrag
  som anges i deras respektive integrerade nationella energi- och klimatplan. | 1.   Medlemsstaterna ska samarbeta med varandra på
  makroregional och
  regional nivå
  och därvid ta största möjliga hänsyn till alla befintliga och potentiella samarbetsformer,
  för att på ett effektivt sätt uppnå de mål och
  syften
  som anges i deras respektive integrerade nationella energi- och klimatplan. |
| 2.   Medlemsstaterna ska, i god tid innan de överlämnar sitt utkast till en integrerad nationell energi- och klimatplan till kommissionen enligt artikel 9.1, kartlägga möjligheter till regionalt samarbete och samråda med grannmedlemsstater och övriga medlemsstater som uttrycker intresse. Medlemsstaterna ska i sina utkast till integrerade nationella energi- och klimatplaner ange resultaten av sådana regionala samråd, i tillämpliga fall även hur synpunkter har beaktats. | 2.   Medlemsstaterna ska, i god tid innan de överlämnar sitt utkast till en integrerad nationell energi- och klimatplan till kommissionen enligt artikel 9.1, kartlägga möjligheter till
  makroregionalt och
  regionalt samarbete
  , varvid hänsyn ska tas till sådana former av makroregionalt samarbete som redan finns, framför allt den baltiska energimarknadens sammanlänkningsplan, nätsammankopplingen i Central- och Sydösteuropa, den centralvästra regionala energimarknaden, initiativet för energinät i länderna kring Nordsjön, jämte Europa-Medelhavspartnerskapet,
  och samråda med grannmedlemsstater och övriga medlemsstater som uttrycker intresse
  , i enlighet med direktiv 2011/92/EU och Esbokonventionen
  . Medlemsstaterna ska i sina utkast till integrerade nationella energi- och klimatplaner ange resultaten av sådana regionala samråd, i tillämpliga fall även hur synpunkter har beaktats.
  Medlemsstater som bedriver makroregionalt samarbete ska komma överens om en styrningsstruktur som möjliggör möten på ministernivå minst en gång om året. |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska, på begäran av två eller flera medlemsstater, underlätta det gemensamma utarbetandet av deras integrerade nationella energi- och klimatplaner, bland annat genom att skapa en stödjande ram. Medlemsstater som bedriver makroregionalt eller regionalt samarbete ska i sina utkast till integrerade nationella energi- och klimatplaner ange resultaten av det och överlämna dem till kommissionen. Resultaten av sådant makroregionalt eller regionalt samarbete får ersätta motsvarande delar av den relevanta integrerade nationella energi- och klimatplanen. |
| | 2b.
     
  För att gynna strategier för marknadsintegration och kostnadseffektivitet ska kommissionen se efter vilka möjligheter det finns till makroregionalt eller regionalt samarbete som omfattar en eller flera av energiunionens fem dimensioner och bedrivs i enlighet med denna artikel, med en långsiktsvision som bygger på rådande marknadsförhållanden. Utgående från dessa möjligheter får kommissionen utfärda rekommendationer till medlemsstaterna i enlighet med artikel 28, för att underlätta effektivt samarbete, samt effektiva partnerskap och samråd. |
| 3.   Kommissionen ska underlätta samarbete och samråd mellan medlemsstaterna om de utkast till planer som lämnats in till den i enlighet med artikel 9, så att planerna kan färdigställas. | 3.   Kommissionen ska underlätta samarbete och samråd mellan medlemsstaterna om de utkast till planer som lämnats in till den i enlighet med artikel 9, så att planerna kan färdigställas. |
| 4.   Medlemsstaterna ska i enlighet med punkterna 2 och 3 beakta de synpunkter som mottagits från andra medlemsstater i sina slutliga integrerade nationella energi- och klimatplaner och förklara hur dessa synpunkter har beaktats. | 4.   Medlemsstaterna ska i enlighet med punkterna 2 och 3 beakta de synpunkter som mottagits från andra medlemsstater i sina slutliga integrerade nationella energi- och klimatplaner och förklara hur dessa synpunkter har beaktats. |
| 5.   För de ändamål som anges i punkt 1 ska medlemsstaterna fortsätta att samarbeta på
  regional
  nivå när de genomför de politiska strategier och åtgärder som deras planer omfattar. | 5.   För de ändamål som anges i punkt 1 ska medlemsstaterna fortsätta att samarbeta på
  makroregional
  nivå när de genomför de politiska strategier och åtgärder som deras planer omfattar. |
| | 5a.
     
  Medlemsstaterna ska även planera samarbetet med undertecknarna av fördraget om energigemenskapen samt med tredjeländer som är medlemmar av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 11

Artikel 11

Regionalt samarbete

Makroregionalt och
  regionalt samarbete

Makroregionalt och

1.   Medlemsstaterna ska samarbeta med varandra på regional nivå för att på ett effektivt sätt uppnå de mål och
  bidrag
  som anges i deras respektive integrerade nationella energi- och klimatplan.

1.   Medlemsstaterna ska samarbeta med varandra på
  makroregional och
  regional nivå
  och därvid ta största möjliga hänsyn till alla befintliga och potentiella samarbetsformer,
  för att på ett effektivt sätt uppnå de mål och
  syften
  som anges i deras respektive integrerade nationella energi- och klimatplan.

2.   Medlemsstaterna ska, i god tid innan de överlämnar sitt utkast till en integrerad nationell energi- och klimatplan till kommissionen enligt artikel 9.1, kartlägga möjligheter till regionalt samarbete och samråda med grannmedlemsstater och övriga medlemsstater som uttrycker intresse. Medlemsstaterna ska i sina utkast till integrerade nationella energi- och klimatplaner ange resultaten av sådana regionala samråd, i tillämpliga fall även hur synpunkter har beaktats.

2.   Medlemsstaterna ska, i god tid innan de överlämnar sitt utkast till en integrerad nationell energi- och klimatplan till kommissionen enligt artikel 9.1, kartlägga möjligheter till
  makroregionalt och
  regionalt samarbete
  , varvid hänsyn ska tas till sådana former av makroregionalt samarbete som redan finns, framför allt den baltiska energimarknadens sammanlänkningsplan, nätsammankopplingen i Central- och Sydösteuropa, den centralvästra regionala energimarknaden, initiativet för energinät i länderna kring Nordsjön, jämte Europa-Medelhavspartnerskapet,
  och samråda med grannmedlemsstater och övriga medlemsstater som uttrycker intresse
  , i enlighet med direktiv 2011/92/EU och Esbokonventionen
  . Medlemsstaterna ska i sina utkast till integrerade nationella energi- och klimatplaner ange resultaten av sådana regionala samråd, i tillämpliga fall även hur synpunkter har beaktats.
  Medlemsstater som bedriver makroregionalt samarbete ska komma överens om en styrningsstruktur som möjliggör möten på ministernivå minst en gång om året.

2a.
     
  Kommissionen ska, på begäran av två eller flera medlemsstater, underlätta det gemensamma utarbetandet av deras integrerade nationella energi- och klimatplaner, bland annat genom att skapa en stödjande ram. Medlemsstater som bedriver makroregionalt eller regionalt samarbete ska i sina utkast till integrerade nationella energi- och klimatplaner ange resultaten av det och överlämna dem till kommissionen. Resultaten av sådant makroregionalt eller regionalt samarbete får ersätta motsvarande delar av den relevanta integrerade nationella energi- och klimatplanen.

2b.
     
  För att gynna strategier för marknadsintegration och kostnadseffektivitet ska kommissionen se efter vilka möjligheter det finns till makroregionalt eller regionalt samarbete som omfattar en eller flera av energiunionens fem dimensioner och bedrivs i enlighet med denna artikel, med en långsiktsvision som bygger på rådande marknadsförhållanden. Utgående från dessa möjligheter får kommissionen utfärda rekommendationer till medlemsstaterna i enlighet med artikel 28, för att underlätta effektivt samarbete, samt effektiva partnerskap och samråd.

3.   Kommissionen ska underlätta samarbete och samråd mellan medlemsstaterna om de utkast till planer som lämnats in till den i enlighet med artikel 9, så att planerna kan färdigställas.

3.   Kommissionen ska underlätta samarbete och samråd mellan medlemsstaterna om de utkast till planer som lämnats in till den i enlighet med artikel 9, så att planerna kan färdigställas.

4.   Medlemsstaterna ska i enlighet med punkterna 2 och 3 beakta de synpunkter som mottagits från andra medlemsstater i sina slutliga integrerade nationella energi- och klimatplaner och förklara hur dessa synpunkter har beaktats.

4.   Medlemsstaterna ska i enlighet med punkterna 2 och 3 beakta de synpunkter som mottagits från andra medlemsstater i sina slutliga integrerade nationella energi- och klimatplaner och förklara hur dessa synpunkter har beaktats.

5.   För de ändamål som anges i punkt 1 ska medlemsstaterna fortsätta att samarbeta på
  regional
  nivå när de genomför de politiska strategier och åtgärder som deras planer omfattar.

5.   För de ändamål som anges i punkt 1 ska medlemsstaterna fortsätta att samarbeta på
  makroregional
  nivå när de genomför de politiska strategier och åtgärder som deras planer omfattar.

5a.
     
  Medlemsstaterna ska även planera samarbetet med undertecknarna av fördraget om energigemenskapen samt med tredjeländer som är medlemmar av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – inledningen

Artikel 12 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska bedöma de integrerade nationella energi- och klimatplanerna
  och uppdateringarna av dessa
  som anmälts i enlighet med
  artiklarna
  3
  och 13
  . Kommissionen ska särskilt göra en bedömning av om | Kommissionen ska bedöma de integrerade nationella energi- och klimatplanerna som anmälts i enlighet med
  artikel
  3. Kommissionen ska särskilt göra en bedömning av om |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska bedöma de integrerade nationella energi- och klimatplanerna
  och uppdateringarna av dessa
  som anmälts i enlighet med
  artiklarna
  3
  och 13
  . Kommissionen ska särskilt göra en bedömning av om

och uppdateringarna av dessa

artiklarna

och 13

Kommissionen ska bedöma de integrerade nationella energi- och klimatplanerna som anmälts i enlighet med
  artikel
  3. Kommissionen ska särskilt göra en bedömning av om

artikel

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – led a

Artikel 12 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | målen
  och bidragen
  är tillräckliga för det gemensamma uppnåendet av energiunionens mål och för den första tioårsperioden, framför allt målen för unionens klimat- och energiram för 2030, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

målen
  och bidragen
  är tillräckliga för det gemensamma uppnåendet av energiunionens mål och för den första tioårsperioden, framför allt målen för unionens klimat- och energiram för 2030, och

och bidragen

| (a) | målen är tillräckliga för det gemensamma uppnåendet av energiunionens mål och för den första tioårsperioden, framför allt målen för unionens klimat- och energiram för 2030, och |
| --- | --- |

(a)

målen är tillräckliga för det gemensamma uppnåendet av energiunionens mål och för den första tioårsperioden, framför allt målen för unionens klimat- och energiram för 2030, och

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – led aa (nytt)

Artikel 12 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | de befintliga och föreskrivna politiska strategierna, åtgärderna och relaterade investeringsstrategierna är tillräckliga för uppnåendet av de nationella mål som avses i artikel 4, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

de befintliga och föreskrivna politiska strategierna, åtgärderna och relaterade investeringsstrategierna är tillräckliga för uppnåendet av de nationella mål som avses i artikel 4,

de befintliga och föreskrivna politiska strategierna, åtgärderna och relaterade investeringsstrategierna är tillräckliga för uppnåendet av de nationella mål som avses i artikel 4,

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13

Artikel 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 13 | utgår |
| Uppdatering av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna | |
| 1.
     
  Senast den 1 januari 2023 och därefter vart tionde år ska medlemsstaterna förelägga kommissionen ett utkast till uppdatering av den senaste anmälda integrerade nationella energi- och klimatplan som avses i artikel 3 eller bekräfta för kommissionen att planen fortfarande är giltig. | |
| 2.
     
  Senast den 1 januari 2024 och därefter vart tionde år ska medlemsstaterna till kommissionen anmäla en uppdatering av den senaste anmälda integrerade nationella energi- och klimatplan som avses i artikel 3, om de inte har bekräftat att planen fortfarande är giltig i enlighet med punkt 1 i den här artikeln. | |
| 3.
     
  Medlemsstaterna får endast ändra de mål och bidrag som anges i den uppdatering som avses i punkt 2 för att återspegla en ökad ambitionsnivå i förhållande till dem som fastställts i den senaste anmälda integrerade nationella energi- och klimatplanen. | |
| 4.
     
  Medlemsstaterna ska bemöda sig om att i den uppdaterade planen lindra eventuella negativa miljökonsekvenser som blir uppenbara i samband med den integrerade rapporteringen enligt artiklarna 15–22. | |
| 5.
     
  Medlemsstaterna ska beakta de senaste landsspecifika rekommendationer som utfärdats inom ramen för den europeiska planeringsterminen när de utarbetar den uppdatering som avses i punkt 2. | |
| 6.
     
  De förfaranden som föreskrivs i artiklarna 9.2 och 11 ska tillämpas vid utarbetande och bedömning av de uppdaterade integrerade nationella energi- och klimatplanerna. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 13

Artikel 13

utgår

utgår

Uppdatering av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna

Uppdatering av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna

1.
     
  Senast den 1 januari 2023 och därefter vart tionde år ska medlemsstaterna förelägga kommissionen ett utkast till uppdatering av den senaste anmälda integrerade nationella energi- och klimatplan som avses i artikel 3 eller bekräfta för kommissionen att planen fortfarande är giltig.

2.
     
  Senast den 1 januari 2024 och därefter vart tionde år ska medlemsstaterna till kommissionen anmäla en uppdatering av den senaste anmälda integrerade nationella energi- och klimatplan som avses i artikel 3, om de inte har bekräftat att planen fortfarande är giltig i enlighet med punkt 1 i den här artikeln.

3.
     
  Medlemsstaterna får endast ändra de mål och bidrag som anges i den uppdatering som avses i punkt 2 för att återspegla en ökad ambitionsnivå i förhållande till dem som fastställts i den senaste anmälda integrerade nationella energi- och klimatplanen.

4.
     
  Medlemsstaterna ska bemöda sig om att i den uppdaterade planen lindra eventuella negativa miljökonsekvenser som blir uppenbara i samband med den integrerade rapporteringen enligt artiklarna 15–22.

5.
     
  Medlemsstaterna ska beakta de senaste landsspecifika rekommendationer som utfärdats inom ramen för den europeiska planeringsterminen när de utarbetar den uppdatering som avses i punkt 2.

6.
     
  De förfaranden som föreskrivs i artiklarna 9.2 och 11 ska tillämpas vid utarbetande och bedömning av de uppdaterade integrerade nationella energi- och klimatplanerna.

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 3 – rubriken

Kapitel 3 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13a (ny)

Artikel 13a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 13a




  Överensstämmelse med det övergripande klimatmålet




  Kommissionen ska senast den 1 juli 2018 rapportera om vilken återstående global koldioxidbudget som står i konsekvens med fullföljandet av ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till betydligt under 2 oC, framför allt till 1,5  oC över förindustriell nivå, och offentliggöra en analys av vad som är en skälig andel för unionen för 2050 och 2100. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 13a

Överensstämmelse med det övergripande klimatmålet

Kommissionen ska senast den 1 juli 2018 rapportera om vilken återstående global koldioxidbudget som står i konsekvens med fullföljandet av ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till betydligt under 2 oC, framför allt till 1,5  oC över förindustriell nivå, och offentliggöra en analys av vad som är en skälig andel för unionen för 2050 och 2100.

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14

Artikel 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 14 | Artikel 14 |
| Långsiktiga strategier
  för låga utsläpp | Långsiktiga
  klimat- och energipolitiska
  strategier |
| 1.   Medlemsstaterna ska senast den 1 januari
  2020
  och därefter vart
  tionde
  år
  sammanställa och till kommissionen rapportera
  sina långsiktiga strategier
  för låga utsläpp
  med ett perspektiv på
  50
  år, i syfte att bidra till att | 1.   Medlemsstaterna
  och kommissionen, på unionens vägnar,
  ska senast den 1 januari
  2019
  och därefter vart
  femte
  år
  anta
  sina långsiktiga
  klimat- och energipolitiska
  strategier med ett perspektiv på
  30
  år, i syfte att |
| (a) | uppfylla unionens och medlemsstaternas åtaganden enligt UNFCCC och Parisavtalet om att minska de antropogena utsläppen av växthusgaser och öka upptaget i sänkor, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 14

Artikel 14

Långsiktiga strategier
  för låga utsläpp

för låga utsläpp

Långsiktiga
  klimat- och energipolitiska
  strategier

klimat- och energipolitiska

1.   Medlemsstaterna ska senast den 1 januari
  2020
  och därefter vart
  tionde
  år
  sammanställa och till kommissionen rapportera
  sina långsiktiga strategier
  för låga utsläpp
  med ett perspektiv på
  50
  år, i syfte att bidra till att

1.   Medlemsstaterna
  och kommissionen, på unionens vägnar,
  ska senast den 1 januari
  2019
  och därefter vart
  femte
  år
  anta
  sina långsiktiga
  klimat- och energipolitiska
  strategier med ett perspektiv på
  30
  år, i syfte att

(a)

uppfylla unionens och medlemsstaternas åtaganden enligt UNFCCC och Parisavtalet om att minska de antropogena utsläppen av växthusgaser och öka upptaget i sänkor,

| (a) | uppfylla unionens och medlemsstaternas åtaganden enligt UNFCCC och Parisavtalet om att
  i tioårsetapper
  minska de antropogena utsläppen av växthusgaser och öka upptaget i sänkor, |
| --- | --- |

(a)

uppfylla unionens och medlemsstaternas åtaganden enligt UNFCCC och Parisavtalet om att
  i tioårsetapper
  minska de antropogena utsläppen av växthusgaser och öka upptaget i sänkor,

i tioårsetapper

| (b) | uppfylla målet att hålla ökningen av den globala genomsnittstemperaturen gott och väl under 2 oC i förhållande till de förindustriella nivåerna och att sträva efter att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC över de förindustriella nivåerna, |
| --- | --- |

(b)

uppfylla målet att hålla ökningen av den globala genomsnittstemperaturen gott och väl under 2 oC i förhållande till de förindustriella nivåerna och att sträva efter att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC över de förindustriella nivåerna,

o

o

| (b) | uppfylla målet att hålla ökningen av den globala genomsnittstemperaturen gott och väl under 2 oC i förhållande till de förindustriella nivåerna och att sträva efter att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC över de förindustriella nivåerna
  , genom att begränsa unionens växthusgasutsläpp så att de understiger unionens skäliga andel av den återstående globala koldioxidbudgeten
  , |
| --- | --- |

(b)

uppfylla målet att hålla ökningen av den globala genomsnittstemperaturen gott och väl under 2 oC i förhållande till de förindustriella nivåerna och att sträva efter att begränsa temperaturökningen till 1,5  oC över de förindustriella nivåerna
  , genom att begränsa unionens växthusgasutsläpp så att de understiger unionens skäliga andel av den återstående globala koldioxidbudgeten
  ,

o

o

, genom att begränsa unionens växthusgasutsläpp så att de understiger unionens skäliga andel av den återstående globala koldioxidbudgeten

| (c) | uppnå långsiktiga minskningar av utsläppen av växthusgaser och förbättringar av upptag i sänkor inom alla sektorer i linje med unionens mål, i samband med nödvändiga minskningar enligt IPCC
  för industriländerna som grupp
  , för att på ett kostnadseffektivt sätt minska
  utsläppen med 80–95 %
  fram till 2050
  jämfört med 1990 års nivåer. |
| --- | --- |

(c)

uppnå långsiktiga minskningar av utsläppen av växthusgaser och förbättringar av upptag i sänkor inom alla sektorer i linje med unionens mål, i samband med nödvändiga minskningar enligt IPCC
  för industriländerna som grupp
  , för att på ett kostnadseffektivt sätt minska
  utsläppen med 80–95 %
  fram till 2050
  jämfört med 1990 års nivåer.

för industriländerna som grupp

utsläppen med 80–95 %

jämfört med 1990 års nivåer.

| (c) | uppnå långsiktiga minskningar av utsläppen av växthusgaser och förbättringar av upptag i sänkor inom alla sektorer i linje med unionens mål, i samband med nödvändiga minskningar enligt IPCC, för att på ett kostnadseffektivt sätt minska
  unionens växthusgasutsläpp och förbättra upptagen i sänkor, såsom ett led i strävan att uppnå Parisavtalets temperaturmål och nå
  fram till
  att unionen senast
  2050
  har nettonollutsläpp av växthusgaser och kort därefter övergår till negativa utsläpp, |
| --- | --- |

(c)

uppnå långsiktiga minskningar av utsläppen av växthusgaser och förbättringar av upptag i sänkor inom alla sektorer i linje med unionens mål, i samband med nödvändiga minskningar enligt IPCC, för att på ett kostnadseffektivt sätt minska
  unionens växthusgasutsläpp och förbättra upptagen i sänkor, såsom ett led i strävan att uppnå Parisavtalets temperaturmål och nå
  fram till
  att unionen senast
  2050
  har nettonollutsläpp av växthusgaser och kort därefter övergår till negativa utsläpp,

unionens växthusgasutsläpp och förbättra upptagen i sänkor, såsom ett led i strävan att uppnå Parisavtalets temperaturmål och nå

att unionen senast

har nettonollutsläpp av växthusgaser och kort därefter övergår till negativa utsläpp,

| (ca) | för unionen senast 2050 uppnå ett högeffektivt energisystem som bygger på förnybar energi. |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

för unionen senast 2050 uppnå ett högeffektivt energisystem som bygger på förnybar energi.

för unionen senast 2050 uppnå ett högeffektivt energisystem som bygger på förnybar energi.

2.   De långsiktiga strategierna
  för låga utsläpp
  ska omfatta

2.   De långsiktiga
  klimat- och energipolitiska
  strategierna ska
  innehålla det som anges i bilaga IIa och
  omfatta

| (a) | de totala minskningarna av växthusgasutsläppen och förbättringar av upptag i sänkor, |
| --- | --- |

(a)

de totala minskningarna av växthusgasutsläppen och förbättringar av upptag i sänkor,

| (a) | de totala minskningarna av växthusgasutsläppen och förbättringar av upptag i sänkor
  , med ett separat mål om förbättringar av upptag i sänkor som överensstämmer med fullföljandet av ansträngningar för att uppnå Parisavtalets mål om att begränsa temperaturökningen
  , |
| --- | --- |

(a)

de totala minskningarna av växthusgasutsläppen och förbättringar av upptag i sänkor
  , med ett separat mål om förbättringar av upptag i sänkor som överensstämmer med fullföljandet av ansträngningar för att uppnå Parisavtalets mål om att begränsa temperaturökningen
  ,

, med ett separat mål om förbättringar av upptag i sänkor som överensstämmer med fullföljandet av ansträngningar för att uppnå Parisavtalets mål om att begränsa temperaturökningen

| (b) | utsläppsminskningar
  och förbättringar av upptag i enskilda sektorer, inbegripet elproduktion, industri, transporter, byggnadssektorn (bostadssektorn och tjänstesektorn), jordbruk och markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF), |
| --- | --- |

(b)

utsläppsminskningar
  och förbättringar av upptag i enskilda sektorer, inbegripet elproduktion, industri, transporter, byggnadssektorn (bostadssektorn och tjänstesektorn), jordbruk och markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF),

utsläppsminskningar

| (b) | av omsorg om minskade koldioxidutsläpp: minskningar av växthusgasutsläppen
  och förbättringar av upptag i enskilda sektorer, inbegripet
  bland annat
  elproduktion, industri, transporter,
  uppvärmning och kylning och
  byggnadssektorn (bostadssektorn och tjänstesektorn), jordbruk och markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF), |
| --- | --- |

(b)

av omsorg om minskade koldioxidutsläpp: minskningar av växthusgasutsläppen
  och förbättringar av upptag i enskilda sektorer, inbegripet
  bland annat
  elproduktion, industri, transporter,
  uppvärmning och kylning och
  byggnadssektorn (bostadssektorn och tjänstesektorn), jordbruk och markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF),

av omsorg om minskade koldioxidutsläpp: minskningar av växthusgasutsläppen

bland annat

uppvärmning och kylning och

| (c) | förväntade framsteg med övergången till en ekonomi med låga utsläpp av växthusgaser, inklusive växthusgasintensitet, bruttonationalproduktens koldioxidintensitet och strategier för relaterad forskning, utveckling och innovation, |
| --- | --- |

(c)

förväntade framsteg med övergången till en ekonomi med låga utsläpp av växthusgaser, inklusive växthusgasintensitet, bruttonationalproduktens koldioxidintensitet och strategier för relaterad forskning, utveckling och innovation,

| (c) | förväntade framsteg med övergången till en ekonomi med låga utsläpp av växthusgaser, inklusive växthusgasintensitet, bruttonationalproduktens koldioxidintensitet och strategier för relaterad
  långsiktig investeringsverksamhet,
  forskning, utveckling och innovation, |
| --- | --- |

(c)

förväntade framsteg med övergången till en ekonomi med låga utsläpp av växthusgaser, inklusive växthusgasintensitet, bruttonationalproduktens koldioxidintensitet och strategier för relaterad
  långsiktig investeringsverksamhet,
  forskning, utveckling och innovation,

långsiktig investeringsverksamhet,

| (ca) | förväntade framsteg med energiomställningen, bland annat med energibesparingar, den sammanlagda andelen för förnybar energi och den kapacitet för förnybar energi man planerar att installera, |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

förväntade framsteg med energiomställningen, bland annat med energibesparingar, den sammanlagda andelen för förnybar energi och den kapacitet för förnybar energi man planerar att installera,

förväntade framsteg med energiomställningen, bland annat med energibesparingar, den sammanlagda andelen för förnybar energi och den kapacitet för förnybar energi man planerar att installera,

| (cb) | det förväntade bidraget från en genomgripande minskning av koldioxidutsläppen till ekonomin i fråga om makroekonomisk och social utveckling, hälsorisker och hälsofördelar samt miljöskydd, |
| --- | --- |

(cb)

(cb)

det förväntade bidraget från en genomgripande minskning av koldioxidutsläppen till ekonomin i fråga om makroekonomisk och social utveckling, hälsorisker och hälsofördelar samt miljöskydd,

det förväntade bidraget från en genomgripande minskning av koldioxidutsläppen till ekonomin i fråga om makroekonomisk och social utveckling, hälsorisker och hälsofördelar samt miljöskydd,

| (d) | kopplingar till annan långsiktig planering på nationell nivå. |
| --- | --- |

(d)

kopplingar till annan långsiktig planering på nationell nivå.

| (d) | kopplingar till
  andra långsiktiga mål,
  annan långsiktig planering
  och andra politiska strategier och åtgärder och investeringar
  på nationell nivå. |
| --- | --- |

(d)

kopplingar till
  andra långsiktiga mål,
  annan långsiktig planering
  och andra politiska strategier och åtgärder och investeringar
  på nationell nivå.

andra långsiktiga mål,

och andra politiska strategier och åtgärder och investeringar

2a.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 36 för att ändra bilaga IIa i syfte att anpassa denna till ändringar av unionens energi- och klimatpolitiska ram, utvecklingen på energimarknaden och nya krav på grundval av UNFCCC och Parisavtalet.

3.   De
  långsiktiga strategier för låga utsläpp och de
  integrerade nationella energi- och klimatplaner som avses i artikel 3
  bör
  överensstämma med
  varandra
  .

3.   De integrerade nationella energi- och klimatplaner som avses i artikel 3
  ska
  överensstämma med
  de långsiktiga klimat- och energipolitiska strategierna
  .

4.   Medlemsstaterna ska
  utan dröjsmål göra sina respektive
  långsiktiga strategier
  för låga utsläpp och alla uppdateringar av dessa tillgängliga för allmänheten
  .

4.   Medlemsstaterna
  och kommissionen
  ska
  utveckla sina strategier med öppenhet och insyn och säkerställa att allmänheten, arbetsmarknadens parter, näringslivet, investerare, det civila samhället och andra berörda parter på ett tidigt stadium får möjlighet till effektivt deltagande vid utarbetandet av de
  långsiktiga
  klimat- och energipolitiska strategierna, och offentliggöra dessa
  strategier
  , tillsammans med alla analyser och uppgifter som finns till stöd för dem, bland annat på den plattform på nätet som avses i artikel 24
  .

4a.
     
  Kommissionen ska stödja medlemsstaternas arbete med att ta fram sina långsiktiga strategier genom att tillhandahålla information om läget för den bakomliggande vetenskapliga kunskap och den tekniska utveckling som har relevans för att målen i artikel 1 ska uppnås. Kommissionen ska också ge medlemsstaterna och andra berörda parter tillfälle att komma med ytterligare upplysningar och diskutera sina framtidsutsikter, samt ta fram bästa praxis och vägledning som medlemsstaterna kan använda sig av när de utvecklar och genomför sina strategier.

4b.
     
  Kommissionen ska bedöma om de nationella långsiktiga strategierna är tillräckliga för det gemensamma uppnåendet av unionens mål enligt artikel 1. Kommissionen får utfärda rekommendationer till medlemsstaterna för underlättande av detta, och för att hjälpa medlemsstaterna i deras arbete med att utarbeta och genomföra sina långsiktiga strategier.

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2 – led a

Artikel 15 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Information om de framsteg som gjorts för att uppnå de mål
  och bidrag
  som anges i den integrerade nationella energi- och klimatplanen, och för att genomföra de politiska strategier och åtgärder som krävs för att uppnå dem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Information om de framsteg som gjorts för att uppnå de mål
  och bidrag
  som anges i den integrerade nationella energi- och klimatplanen, och för att genomföra de politiska strategier och åtgärder som krävs för att uppnå dem.

och bidrag

| (a) | Information om de framsteg som gjorts för att uppnå de mål som anges i den integrerade nationella energi- och klimatplanen, och för att
  finansiera och
  genomföra de politiska strategier och åtgärder som krävs för att uppnå dem. |
| --- | --- |

(a)

Information om de framsteg som gjorts för att uppnå de mål som anges i den integrerade nationella energi- och klimatplanen, och för att
  finansiera och
  genomföra de politiska strategier och åtgärder som krävs för att uppnå dem.

finansiera och

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2 – led aa (nytt)

Artikel 15 – punkt 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Resultaten av de offentliga samråd som genomförts i enlighet med artikel 10. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

Resultaten av de offentliga samråd som genomförts i enlighet med artikel 10.

Resultaten av de offentliga samråd som genomförts i enlighet med artikel 10.

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2 – led ab (nytt)

Artikel 15 – punkt 2 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ab) | Information om vilka framsteg som gjorts med att stödja aktivt engagemang i enlighet med artikel 10a. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ab)

(ab)

Information om vilka framsteg som gjorts med att stödja aktivt engagemang i enlighet med artikel 10a.

Information om vilka framsteg som gjorts med att stödja aktivt engagemang i enlighet med artikel 10a.

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2 – led ac (nytt)

Artikel 15 – punkt 2 – led ac (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ac) | Den information som avses och vilka framsteg som gjorts med att uppnå de mål och uppfylla de åtaganden som fastställs i de långsiktiga energi- och klimatpolitiska strategierna i artikel 14. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ac)

(ac)

Den information som avses och vilka framsteg som gjorts med att uppnå de mål och uppfylla de åtaganden som fastställs i de långsiktiga energi- och klimatpolitiska strategierna i artikel 14.

Den information som avses och vilka framsteg som gjorts med att uppnå de mål och uppfylla de åtaganden som fastställs i de långsiktiga energi- och klimatpolitiska strategierna i artikel 14.

Ändring 128

Ändring 128

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 5

Artikel 15 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Om kommissionen har utfärdat rekommendationer enligt artikel 27.2 eller 27.3 ska den berörda medlemsstaten i den rapport som avses i punkt 1 i den här artikeln ta med information om de politiska strategier och åtgärder som antagits eller ska antas och genomföras för att ta hänsyn till dessa rekommendationer. Denna information ska innehålla en detaljerad tidsplan för genomförande. | 5.   Om kommissionen har utfärdat rekommendationer enligt artikel 27.2 eller 27.3 ska den berörda medlemsstaten i den rapport som avses i punkt 1 i den här artikeln ta med information om de politiska strategier och åtgärder som antagits eller ska antas och genomföras för att ta hänsyn till dessa rekommendationer. Denna information ska innehålla en detaljerad tidsplan för genomförande.
  Om den berörda medlemsstaten avviker från en utfärdad rekommendation ska medlemsstaten tillhandahålla en väl underbyggd motivering, baserad på tillförlitliga data och objektiva kriterier, samt offentliggöra motiveringen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Om kommissionen har utfärdat rekommendationer enligt artikel 27.2 eller 27.3 ska den berörda medlemsstaten i den rapport som avses i punkt 1 i den här artikeln ta med information om de politiska strategier och åtgärder som antagits eller ska antas och genomföras för att ta hänsyn till dessa rekommendationer. Denna information ska innehålla en detaljerad tidsplan för genomförande.

5.   Om kommissionen har utfärdat rekommendationer enligt artikel 27.2 eller 27.3 ska den berörda medlemsstaten i den rapport som avses i punkt 1 i den här artikeln ta med information om de politiska strategier och åtgärder som antagits eller ska antas och genomföras för att ta hänsyn till dessa rekommendationer. Denna information ska innehålla en detaljerad tidsplan för genomförande.
  Om den berörda medlemsstaten avviker från en utfärdad rekommendation ska medlemsstaten tillhandahålla en väl underbyggd motivering, baserad på tillförlitliga data och objektiva kriterier, samt offentliggöra motiveringen.

Ändring 129

Ändring 129

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 5a (ny)

Artikel 15 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Medlemsstaterna ska offentliggöra rapporterna till kommissionen enligt denna artikel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Medlemsstaterna ska offentliggöra rapporterna till kommissionen enligt denna artikel.

Ändring 130

Ändring 130

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – led a – led 4

Artikel 18 – led a – led 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Utvecklingen för efterfrågan på bioenergi, uppdelat mellan efterfrågan på värme, el och transport, och för tillgången på biomassa per råvara och ursprung (med åtskillnad mellan inhemsk produktion och import). Vad gäller skogsbiomassa, en bedömning av dess ursprung och inverkan på LULUCF-sänkor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4)

Utvecklingen för efterfrågan på bioenergi, uppdelat mellan efterfrågan på värme, el och transport, och för tillgången på biomassa per råvara och ursprung (med åtskillnad mellan inhemsk produktion och import). Vad gäller skogsbiomassa, en bedömning av dess ursprung och inverkan på LULUCF-sänkor.

| (4) | Utvecklingen för efterfrågan på bioenergi, uppdelat mellan efterfrågan på värme, el och transport,
  inklusive andelen biobränslen, andelen avancerade biobränslen, andelen biobränslen som framställts av grödor som producerats på jordbruksmark,
  och för tillgången på biomassa per råvara och ursprung (med åtskillnad mellan inhemsk produktion och import). Vad gäller skogsbiomassa, en bedömning av dess ursprung och inverkan på LULUCF-sänkor. |
| --- | --- |

(4)

Utvecklingen för efterfrågan på bioenergi, uppdelat mellan efterfrågan på värme, el och transport,
  inklusive andelen biobränslen, andelen avancerade biobränslen, andelen biobränslen som framställts av grödor som producerats på jordbruksmark,
  och för tillgången på biomassa per råvara och ursprung (med åtskillnad mellan inhemsk produktion och import). Vad gäller skogsbiomassa, en bedömning av dess ursprung och inverkan på LULUCF-sänkor.

inklusive andelen biobränslen, andelen avancerade biobränslen, andelen biobränslen som framställts av grödor som producerats på jordbruksmark,

Ändring 131

Ändring 131

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – led a – led 4a (nytt)

Artikel 18 – led a – led 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Mål och utvecklingsbanor för förnybar energi producerad av regioner, städer, energisamhällen och egenförbrukare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4a)

(4a)

Mål och utvecklingsbanor för förnybar energi producerad av regioner, städer, energisamhällen och egenförbrukare.

Ändring 132

Ändring 132

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – led a – led 5

Artikel 18 – led a – led 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | I tillämpliga fall, annan nationell utveckling och andra nationella mål, däribland långsiktiga och sektorsspecifika (t.ex. andelen
  biobränslen, andelen avancerade biobränslen, andelen biobränslen som framställts av huvudgrödor som producerats på jordbruksmark, andelen
  el producerad från biomassa utan värmeutnyttjande, andelen förnybar energi inom fjärrvärme, användning av förnybar energi i byggnader,
  förnybar
  energi
  producerad av städer, lokalsamhällen och egenförbrukare
  ). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5)

I tillämpliga fall, annan nationell utveckling och andra nationella mål, däribland långsiktiga och sektorsspecifika (t.ex. andelen
  biobränslen, andelen avancerade biobränslen, andelen biobränslen som framställts av huvudgrödor som producerats på jordbruksmark, andelen
  el producerad från biomassa utan värmeutnyttjande, andelen förnybar energi inom fjärrvärme, användning av förnybar energi i byggnader,
  förnybar
  energi
  producerad av städer, lokalsamhällen och egenförbrukare
  ).

biobränslen, andelen avancerade biobränslen, andelen biobränslen som framställts av huvudgrödor som producerats på jordbruksmark, andelen

förnybar

producerad av städer, lokalsamhällen och egenförbrukare

| (5) | I tillämpliga fall, annan nationell utveckling och andra nationella mål, däribland långsiktiga och sektorsspecifika (t.ex. andelen el producerad från biomassa utan värmeutnyttjande, andelen förnybar energi inom fjärrvärme, användning av förnybar energi i byggnader, energi
  som återvunnits från rötslam i samband med avloppsrening
  ). |
| --- | --- |

(5)

I tillämpliga fall, annan nationell utveckling och andra nationella mål, däribland långsiktiga och sektorsspecifika (t.ex. andelen el producerad från biomassa utan värmeutnyttjande, andelen förnybar energi inom fjärrvärme, användning av förnybar energi i byggnader, energi
  som återvunnits från rötslam i samband med avloppsrening
  ).

som återvunnits från rötslam i samband med avloppsrening

Ändring 133

Ändring 133

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – led b – led 1

Artikel 18 – led b – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Genomförda, antagna och planerade politiska strategier och åtgärder för att uppnå
  det
  nationella
  bidraget till
  det bindande mål för förnybar energi för 2030 på unionsnivå som anges i artikel 4 a.2 i, inbegripet sektors- och teknikspecifika åtgärder, med en särskild granskning av genomförandet av de åtgärder som föreskrivs i artiklarna 23, 24 och 25 i [omarbetning av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)

Genomförda, antagna och planerade politiska strategier och åtgärder för att uppnå
  det
  nationella
  bidraget till
  det bindande mål för förnybar energi för 2030 på unionsnivå som anges i artikel 4 a.2 i, inbegripet sektors- och teknikspecifika åtgärder, med en särskild granskning av genomförandet av de åtgärder som föreskrivs i artiklarna 23, 24 och 25 i [omarbetning av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767].

det

bidraget till

| (1) | Genomförda, antagna och planerade politiska strategier och åtgärder för att uppnå
  de
  nationella
  målen i samband med uppnåendet av
  det bindande mål för förnybar energi för 2030 på unionsnivå som anges i artikel 4 a.2 i, inbegripet sektors- och teknikspecifika åtgärder, med en särskild granskning av genomförandet av de åtgärder som föreskrivs i artiklarna 23, 24 och 25 i [omarbetning av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767]. |
| --- | --- |

(1)

Genomförda, antagna och planerade politiska strategier och åtgärder för att uppnå
  de
  nationella
  målen i samband med uppnåendet av
  det bindande mål för förnybar energi för 2030 på unionsnivå som anges i artikel 4 a.2 i, inbegripet sektors- och teknikspecifika åtgärder, med en särskild granskning av genomförandet av de åtgärder som föreskrivs i artiklarna 23, 24 och 25 i [omarbetning av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767].

de

målen i samband med uppnåendet av

Ändring 134

Ändring 134

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – led b – led 4a (nytt)

Artikel 18 – led b – led 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Särskilda åtgärder för att bedöma vilken kapacitet som inte kan anpassas till efterfrågan och som kan begränsa användningen av förnybar energi, samt skapa insyn i denna kapacitet och minska behovet av den. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4a)

(4a)

Särskilda åtgärder för att bedöma vilken kapacitet som inte kan anpassas till efterfrågan och som kan begränsa användningen av förnybar energi, samt skapa insyn i denna kapacitet och minska behovet av den.

Ändring 135

Ändring 135

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – led a – led 1

Artikel 19 – led a – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Utvecklingen för den primära och den slutliga energianvändningen från 2020 till 2030 som
  nationellt energibesparingsbidrag
  för att uppnå målet för 2030 på unionsnivå, inbegripet underliggande metod. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)

Utvecklingen för den primära och den slutliga energianvändningen från 2020 till 2030 som
  nationellt energibesparingsbidrag
  för att uppnå målet för 2030 på unionsnivå, inbegripet underliggande metod.

nationellt energibesparingsbidrag

| (1) | Utvecklingen för den primära och den slutliga energianvändningen från 2020 till 2030 som
  nationella bindande energibesparingsmål
  för att uppnå målet för 2030 på unionsnivå, inbegripet underliggande metod. |
| --- | --- |

(1)

Utvecklingen för den primära och den slutliga energianvändningen från 2020 till 2030 som
  nationella bindande energibesparingsmål
  för att uppnå målet för 2030 på unionsnivå, inbegripet underliggande metod.

nationella bindande energibesparingsmål

Ändring 136

Ändring 136

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – led a – led 2

Artikel 19 – led a – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Mål
  för
  långsiktig renovering av det nationella beståndet av
  såväl offentliga som privata
  bostadshus och
  kommersiella
  byggnader. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)

Mål
  för
  långsiktig renovering av det nationella beståndet av
  såväl offentliga som privata
  bostadshus och
  kommersiella
  byggnader.

för

såväl offentliga som privata

kommersiella

| (2) | Mål
  om
  långsiktig renovering av det nationella beståndet av bostadshus och
  andra
  byggnader
  än bostadshus, både offentliga och privata
  . |
| --- | --- |

(2)

Mål
  om
  långsiktig renovering av det nationella beståndet av bostadshus och
  andra
  byggnader
  än bostadshus, både offentliga och privata
  .

om

andra

än bostadshus, både offentliga och privata

Ändring 137

Ändring 137

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – led b – led 1

Artikel 19 – led b – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Genomförda, antagna och planerade politiska strategier, åtgärder och program i syfte att uppnå det
  vägledande
  nationella
  energieffektivitetsbidrag
  för 2030 samt andra mål som anges i artikel 6, inklusive planerade åtgärder och instrument (även av ekonomisk karaktär) för att främja byggnaders energiprestanda, åtgärder för att utnyttja energieffektivitetspotentialen i gas- och elinfrastruktur samt andra åtgärder för att främja energieffektiviteten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)

Genomförda, antagna och planerade politiska strategier, åtgärder och program i syfte att uppnå det
  vägledande
  nationella
  energieffektivitetsbidrag
  för 2030 samt andra mål som anges i artikel 6, inklusive planerade åtgärder och instrument (även av ekonomisk karaktär) för att främja byggnaders energiprestanda, åtgärder för att utnyttja energieffektivitetspotentialen i gas- och elinfrastruktur samt andra åtgärder för att främja energieffektiviteten.

vägledande

energieffektivitetsbidrag

| (1) | Genomförda, antagna och planerade politiska strategier, åtgärder och program i syfte att uppnå det
  bindande
  nationella
  energieffektivitetsmål
  för 2030 samt andra mål som anges i artikel 6, inklusive planerade åtgärder och instrument (även av ekonomisk karaktär) för att främja byggnaders energiprestanda, åtgärder för att utnyttja energieffektivitetspotentialen i gas- och elinfrastruktur samt andra åtgärder för att främja energieffektiviteten. |
| --- | --- |

(1)

Genomförda, antagna och planerade politiska strategier, åtgärder och program i syfte att uppnå det
  bindande
  nationella
  energieffektivitetsmål
  för 2030 samt andra mål som anges i artikel 6, inklusive planerade åtgärder och instrument (även av ekonomisk karaktär) för att främja byggnaders energiprestanda, åtgärder för att utnyttja energieffektivitetspotentialen i gas- och elinfrastruktur samt andra åtgärder för att främja energieffektiviteten.

bindande

energieffektivitetsmål

Ändring 138

Ändring 138

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – led b – led 3

Artikel 19 – led b – led 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Nationella kvotpliktsystem för energieffektivitet och alternativa åtgärder enligt artikel 7a och 7b i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761] i enlighet med bilaga II till denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)

Nationella kvotpliktsystem för energieffektivitet och alternativa åtgärder enligt artikel 7a och 7b i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761] i enlighet med bilaga II till denna förordning.

| (3) | Nationella kvotpliktsystem för energieffektivitet och alternativa åtgärder enligt artiklarna 7a och 7b i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761] i enlighet med bilaga II till denna förordning
  , inklusive vilka energibesparingar som uppnåtts med hjälp av dessa system och/eller alternativa åtgärder som antagits vid tillämpningen av artiklarna 7a, 7b och 20.6 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761] och påverkan på konsumenternas fakturor, varjämte krav med socialt syfte ska tas med
  . |
| --- | --- |

(3)

Nationella kvotpliktsystem för energieffektivitet och alternativa åtgärder enligt artiklarna 7a och 7b i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761] i enlighet med bilaga II till denna förordning
  , inklusive vilka energibesparingar som uppnåtts med hjälp av dessa system och/eller alternativa åtgärder som antagits vid tillämpningen av artiklarna 7a, 7b och 20.6 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761] och påverkan på konsumenternas fakturor, varjämte krav med socialt syfte ska tas med
  .

, inklusive vilka energibesparingar som uppnåtts med hjälp av dessa system och/eller alternativa åtgärder som antagits vid tillämpningen av artiklarna 7a, 7b och 20.6 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761] och påverkan på konsumenternas fakturor, varjämte krav med socialt syfte ska tas med

Ändring 139

Ändring 139

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – led b – led 4

Artikel 19 – led b – led 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Långsiktig strategi för att renovera det nationella beståndet av offentliga och privata bostadshus och
  kommersiella
  byggnader, inbegripet politiska strategier och åtgärder som stimulerar till kostnadseffektiva genomgripande renoveringar och kostnadseffektiva etappvisa genomgripande renoveringar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4)

Långsiktig strategi för att renovera det nationella beståndet av offentliga och privata bostadshus och
  kommersiella
  byggnader, inbegripet politiska strategier och åtgärder som stimulerar till kostnadseffektiva genomgripande renoveringar och kostnadseffektiva etappvisa genomgripande renoveringar.

kommersiella

| (4) | Långsiktig strategi för att renovera det nationella beståndet av offentliga och privata bostadshus och
  andra
  byggnader
  än bostadshus
  , inbegripet politiska strategier och åtgärder som
  vägleder investeringar,
  stimulerar till kostnadseffektiva genomgripande renoveringar och kostnadseffektiva etappvisa genomgripande renoveringar
  , varvid hänsyn särskilt ska tas till en evidensbaserad uppskattning av förväntade energibesparingar och fördelar i bredare bemärkelse, i enlighet med artikel 2a i direktiv (EU) .../... [direktivet om byggnaders energiprestanda, 2016/0381(COD)]
  . |
| --- | --- |

(4)

Långsiktig strategi för att renovera det nationella beståndet av offentliga och privata bostadshus och
  andra
  byggnader
  än bostadshus
  , inbegripet politiska strategier och åtgärder som
  vägleder investeringar,
  stimulerar till kostnadseffektiva genomgripande renoveringar och kostnadseffektiva etappvisa genomgripande renoveringar
  , varvid hänsyn särskilt ska tas till en evidensbaserad uppskattning av förväntade energibesparingar och fördelar i bredare bemärkelse, i enlighet med artikel 2a i direktiv (EU) .../... [direktivet om byggnaders energiprestanda, 2016/0381(COD)]
  .

andra

än bostadshus

vägleder investeringar,

, varvid hänsyn särskilt ska tas till en evidensbaserad uppskattning av förväntade energibesparingar och fördelar i bredare bemärkelse, i enlighet med artikel 2a i direktiv (EU) .../... [direktivet om byggnaders energiprestanda, 2016/0381(COD)]

Ändring 140

Ändring 140

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – led b – led 5a (nytt)

Artikel 19 – led b – led 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Politiska strategier och åtgärder för tillvaratagande av den ekonomiska potentialen hos högeffektiv kraftvärme och effektiva värme- och kylsystem enligt artikel 14.2 om främjande av effektiv värme och kyla [direktiv 2012/27/EU i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5a)

(5a)

Politiska strategier och åtgärder för tillvaratagande av den ekonomiska potentialen hos högeffektiv kraftvärme och effektiva värme- och kylsystem enligt artikel 14.2 om främjande av effektiv värme och kyla [direktiv 2012/27/EU i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761].

Ändring 141

Ändring 141

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – led b – led 5b (nytt)

Artikel 19 – led b – led 5b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | I förekommande fall, framsteg med andra genomförda, antagna och planerade politiska strategier och åtgärder som följer av de långsiktiga renoveringsstrategierna enligt artikel 2a i direktiv (EU) .../... [direktivet om byggnaders energiprestanda, 2016/0381(COD)], bland annat sådana som inriktas på de segment av det nationella byggnadsbeståndet som har sämst prestanda, samt på tillgång till information och finansiering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5b)

(5b)

I förekommande fall, framsteg med andra genomförda, antagna och planerade politiska strategier och åtgärder som följer av de långsiktiga renoveringsstrategierna enligt artikel 2a i direktiv (EU) .../... [direktivet om byggnaders energiprestanda, 2016/0381(COD)], bland annat sådana som inriktas på de segment av det nationella byggnadsbeståndet som har sämst prestanda, samt på tillgång till information och finansiering.

Ändring 142

Ändring 142

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – led a

Artikel 20 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | nationella mål för diversifiering av
  energikällor
  och leverantörsländer, lagring, efterfrågeflexibilitet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

nationella mål för diversifiering av
  energikällor
  och leverantörsländer, lagring, efterfrågeflexibilitet,

energikällor

| (a) | nationella mål för
  förbättrad energieffektivitet, förnybara energikällor och
  diversifiering av
  försörjning, försörjningsvägar
  och leverantörsländer, lagring, efterfrågeflexibilitet, |
| --- | --- |

(a)

nationella mål för
  förbättrad energieffektivitet, förnybara energikällor och
  diversifiering av
  försörjning, försörjningsvägar
  och leverantörsländer, lagring, efterfrågeflexibilitet,

förbättrad energieffektivitet, förnybara energikällor och

försörjning, försörjningsvägar

Ändring 143

Ändring 143

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – led b

Artikel 20 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | nationella mål när det gäller att minska beroendet av energiimport från tredjeländer, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

nationella mål när det gäller att minska beroendet av energiimport från tredjeländer,

| (b) | nationella mål
  och åtgärder
  när det gäller att minska beroendet av energiimport från tredjeländer
  , av ett slag som inte hindrar att energiunionen genomförs med framgång
  , |
| --- | --- |

(b)

nationella mål
  och åtgärder
  när det gäller att minska beroendet av energiimport från tredjeländer
  , av ett slag som inte hindrar att energiunionen genomförs med framgång
  ,

och åtgärder

, av ett slag som inte hindrar att energiunionen genomförs med framgång

Ändring 144

Ändring 144

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – led ca (nytt)

Artikel 20 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | nationella mål när det gäller att öka flexibiliteten i det nationella energisystemet, framför allt genom insats av energieffektivitetsåtgärder, utbyggnad av inhemska förnybara energikällor, efterfrågeflexibilitet och energilagring, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

nationella mål när det gäller att öka flexibiliteten i det nationella energisystemet, framför allt genom insats av energieffektivitetsåtgärder, utbyggnad av inhemska förnybara energikällor, efterfrågeflexibilitet och energilagring,

nationella mål när det gäller att öka flexibiliteten i det nationella energisystemet, framför allt genom insats av energieffektivitetsåtgärder, utbyggnad av inhemska förnybara energikällor, efterfrågeflexibilitet och energilagring,

Ändring 145

Ändring 145

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1 – led a

Artikel 21 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Den nivå av elsammanlänkning som medlemsstaten siktar på att ha uppnått år 2030 i förhållande till målet på 15 % elsammanlänkning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Den nivå av elsammanlänkning som medlemsstaten siktar på att ha uppnått år 2030 i förhållande till målet på 15 % elsammanlänkning.

| (a) | Den nivå av elsammanlänkning som medlemsstaten siktar på att ha uppnått år 2030 i förhållande till
  det vägledande
  målet på
  minst
  15 % elsammanlänkning. |
| --- | --- |

(a)

Den nivå av elsammanlänkning som medlemsstaten siktar på att ha uppnått år 2030 i förhållande till
  det vägledande
  målet på
  minst
  15 % elsammanlänkning.

det vägledande

minst

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1 – led b

Artikel 21 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Viktiga nationella mål för
  el- och gasöverföringsinfrastruktur
  som behövs för uppnåendet av mål inom de fem dimensionerna av energiunionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Viktiga nationella mål för
  el- och gasöverföringsinfrastruktur
  som behövs för uppnåendet av mål inom de fem dimensionerna av energiunionen.

el- och gasöverföringsinfrastruktur

| (b) | Viktiga nationella mål för
  infrastruktur för överföring och distribution av el och gas, och moderniseringen av denna infrastruktur
  som behövs för uppnåendet av mål inom de fem dimensionerna av energiunionen. |
| --- | --- |

(b)

Viktiga nationella mål för
  infrastruktur för överföring och distribution av el och gas, och moderniseringen av denna infrastruktur
  som behövs för uppnåendet av mål inom de fem dimensionerna av energiunionen.

infrastruktur för överföring och distribution av el och gas, och moderniseringen av denna infrastruktur

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1 – led d

Artikel 21 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Nationella mål som avser
  andra aspekter av den inre energimarknaden, t.ex.
  marknadsintegration och marknadskoppling,
  i tillämpliga fall
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Nationella mål som avser
  andra aspekter av den inre energimarknaden, t.ex.
  marknadsintegration och marknadskoppling,
  i tillämpliga fall
  .

andra aspekter av den inre energimarknaden, t.ex.

i tillämpliga fall

| (d) | Nationella mål
  och åtgärder
  som avser
  flexibilitet för systemen, särskilt genom undanröjande av hinder för fri prisbildning,
  marknadsintegration och marknadskoppling,
  smarta nät, aggregering, efterfrågeflexibilitet, lagring, distribuerad produktion, mekanismer för inmatning, omdirigering och inskränkning, och prissignaler i realtid
  . |
| --- | --- |

(d)

Nationella mål
  och åtgärder
  som avser
  flexibilitet för systemen, särskilt genom undanröjande av hinder för fri prisbildning,
  marknadsintegration och marknadskoppling,
  smarta nät, aggregering, efterfrågeflexibilitet, lagring, distribuerad produktion, mekanismer för inmatning, omdirigering och inskränkning, och prissignaler i realtid
  .

och åtgärder

flexibilitet för systemen, särskilt genom undanröjande av hinder för fri prisbildning,

smarta nät, aggregering, efterfrågeflexibilitet, lagring, distribuerad produktion, mekanismer för inmatning, omdirigering och inskränkning, och prissignaler i realtid

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1 – led e

Artikel 21 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Nationella mål vad gäller energifattigdom, inbegripet antalet hushåll som lever i energifattigdom. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

(e)

Nationella mål vad gäller energifattigdom, inbegripet antalet hushåll som lever i energifattigdom.

Nationella mål vad gäller energifattigdom, inbegripet antalet hushåll som lever i energifattigdom.

utgår

utgår

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1 – led ea (nytt)

Artikel 21 – punkt 1 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | Nationella mål och åtgärder som avser icke-diskriminerande deltagande för förnybar energi, efterfrågeflexibilitet och lagring, inklusive via aggregering, på alla energimarknader. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ea)

(ea)

Nationella mål och åtgärder som avser icke-diskriminerande deltagande för förnybar energi, efterfrågeflexibilitet och lagring, inklusive via aggregering, på alla energimarknader.

Nationella mål och åtgärder som avser icke-diskriminerande deltagande för förnybar energi, efterfrågeflexibilitet och lagring, inklusive via aggregering, på alla energimarknader.

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1 – led eb (nytt)

Artikel 21 – punkt 1 – led eb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (eb) | Nationella mål och åtgärder för att säkerställa att konsumenter deltar i energisystemet och drar nytta av egenproduktion och ny teknik, inbegripet smarta mätare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(eb)

(eb)

Nationella mål och åtgärder för att säkerställa att konsumenter deltar i energisystemet och drar nytta av egenproduktion och ny teknik, inbegripet smarta mätare.

Nationella mål och åtgärder för att säkerställa att konsumenter deltar i energisystemet och drar nytta av egenproduktion och ny teknik, inbegripet smarta mätare.

Ändring 151

Ändring 151

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1 – led f

Artikel 21 – punkt 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Nationella mål för att säkerställa elsystemens tillräcklighet,
  i tillämpliga fall
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Nationella mål för att säkerställa elsystemens tillräcklighet,
  i tillämpliga fall
  .

i tillämpliga fall

| (f) | Nationella mål när det gäller att säkerställa elsystemens tillräcklighet,
  som också säkerställer att inga kapacitetsmekanismer används eller, om de används av försörjningstrygghetsskäl, begränsas i möjligaste mån
  . |
| --- | --- |

(f)

Nationella mål när det gäller att säkerställa elsystemens tillräcklighet,
  som också säkerställer att inga kapacitetsmekanismer används eller, om de används av försörjningstrygghetsskäl, begränsas i möjligaste mån
  .

som också säkerställer att inga kapacitetsmekanismer används eller, om de används av försörjningstrygghetsskäl, begränsas i möjligaste mån

Ändring 152

Ändring 152

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1 – led fa (nytt)

Artikel 21 – punkt 1 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fa) | Nationella åtgärder för inrättande eller översyn av elområden för att åtgärda strukturell överbelastning, maximera ekonomisk effektivitet och gränsöverskridande handel, och säkerställa försörjningstrygghet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fa)

(fa)

Nationella åtgärder för inrättande eller översyn av elområden för att åtgärda strukturell överbelastning, maximera ekonomisk effektivitet och gränsöverskridande handel, och säkerställa försörjningstrygghet.

Nationella åtgärder för inrättande eller översyn av elområden för att åtgärda strukturell överbelastning, maximera ekonomisk effektivitet och gränsöverskridande handel, och säkerställa försörjningstrygghet.

Ändring 153

Ändring 153

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1 – led g

Artikel 21 – punkt 1 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | Genomförda, antagna och planerade politiska strategier och åtgärder för att uppnå de mål som avses i leden
  a–f
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

Genomförda, antagna och planerade politiska strategier och åtgärder för att uppnå de mål som avses i leden
  a–f
  .

a–f

| (g) | Genomförda, antagna och planerade politiska strategier och åtgärder för att uppnå de mål som avses i leden
  a–fa
  . |
| --- | --- |

(g)

Genomförda, antagna och planerade politiska strategier och åtgärder för att uppnå de mål som avses i leden
  a–fa
  .

a–fa

Ändring 154

Ändring 154

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21a (ny)

Artikel 21a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 21a |
| | Integrerad rapportering om energieffektivitet |
| | En medlemsstat ska i förekommande fall i den integrerade lägesrapporten om sin nationella energi- och klimatplan ta med kvantitativa uppgifter om antalet energifattiga hushåll, samt om vilka politiska strategier och åtgärder den har mot energifattigdomen, i enlighet med artikel 3.3 v. |
| | När artikel 3.3 v andra stycket är tillämplig ska den berörda medlemsstaten i den integrerade lägesrapporten om sin nationella energi- och klimatplan ta med uppgifter om genomförandet av sitt nationella vägledande mål om att minska antalet energifattiga hushåll. |
| | Kommissionen ska till observationsgruppen för energifattigdom delge de uppgifter som medlemsstaterna rapporterat vid tillämpningen av denna artikel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 21a

Artikel 21a

Integrerad rapportering om energieffektivitet

Integrerad rapportering om energieffektivitet

En medlemsstat ska i förekommande fall i den integrerade lägesrapporten om sin nationella energi- och klimatplan ta med kvantitativa uppgifter om antalet energifattiga hushåll, samt om vilka politiska strategier och åtgärder den har mot energifattigdomen, i enlighet med artikel 3.3 v.

En medlemsstat ska i förekommande fall i den integrerade lägesrapporten om sin nationella energi- och klimatplan ta med kvantitativa uppgifter om antalet energifattiga hushåll, samt om vilka politiska strategier och åtgärder den har mot energifattigdomen, i enlighet med artikel 3.3 v.

När artikel 3.3 v andra stycket är tillämplig ska den berörda medlemsstaten i den integrerade lägesrapporten om sin nationella energi- och klimatplan ta med uppgifter om genomförandet av sitt nationella vägledande mål om att minska antalet energifattiga hushåll.

När artikel 3.3 v andra stycket är tillämplig ska den berörda medlemsstaten i den integrerade lägesrapporten om sin nationella energi- och klimatplan ta med uppgifter om genomförandet av sitt nationella vägledande mål om att minska antalet energifattiga hushåll.

Kommissionen ska till observationsgruppen för energifattigdom delge de uppgifter som medlemsstaterna rapporterat vid tillämpningen av denna artikel.

Kommissionen ska till observationsgruppen för energifattigdom delge de uppgifter som medlemsstaterna rapporterat vid tillämpningen av denna artikel.

Ändring 155

Ändring 155

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – led b

Artikel 22 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Nationella mål för totala (offentliga och privata) utgifter för forskning och innovation avseende ren energiteknik samt för teknikkostnader och prestandautveckling. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Nationella mål för totala (offentliga och privata) utgifter för forskning och innovation avseende ren energiteknik samt för teknikkostnader och prestandautveckling.

| (b) | Nationella mål för totala (offentliga och
  , i förekommande fall,
  privata) utgifter för forskning och innovation avseende ren energiteknik samt för teknikkostnader och prestandautveckling. |
| --- | --- |

(b)

Nationella mål för totala (offentliga och
  , i förekommande fall,
  privata) utgifter för forskning och innovation avseende ren energiteknik samt för teknikkostnader och prestandautveckling.

, i förekommande fall,

Ändring 156

Ändring 156

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – led d

Artikel 22 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Nationella mål för utfasning av energisubventioner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

(d)

Nationella mål för utfasning av energisubventioner.

| (d) | Nationella mål för utfasning av energisubventioner
  , särskilt till fossila bränslen
  . |
| --- | --- |

(d)

(d)

Nationella mål för utfasning av energisubventioner
  , särskilt till fossila bränslen
  .

, särskilt till fossila bränslen

Ändring 157

Ändring 157

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – led g

Artikel 22 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | Finansieringsåtgärder, inklusive unionsstöd och användningen av unionsmedel, på detta område på nationell nivå, i tillämpliga fall. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

Finansieringsåtgärder, inklusive unionsstöd och användningen av unionsmedel, på detta område på nationell nivå, i tillämpliga fall.

| (g) | Finansieringsåtgärder, inklusive unionsstöd och användningen av unionsmedel, på detta område på nationell nivå, i tillämpliga fall.
  För alla ekonomiska bidrag från kommissionen till finansieringsinstrument till vilka medlemsstaterna gemensamt anslår nationella resurser ska det redogöras offentligt hur de använts. |
| --- | --- |

(g)

Finansieringsåtgärder, inklusive unionsstöd och användningen av unionsmedel, på detta område på nationell nivå, i tillämpliga fall.
  För alla ekonomiska bidrag från kommissionen till finansieringsinstrument till vilka medlemsstaterna gemensamt anslår nationella resurser ska det redogöras offentligt hur de använts.

För alla ekonomiska bidrag från kommissionen till finansieringsinstrument till vilka medlemsstaterna gemensamt anslår nationella resurser ska det redogöras offentligt hur de använts.

Ändring 158

Ändring 158

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 1 – stycke 1 – led a

Artikel 23 – punkt 1 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Sina approximativa växthusgasinventeringar för år X-1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

(a)

Sina approximativa växthusgasinventeringar för år X-1.

Sina approximativa växthusgasinventeringar för år X-1.

utgår

utgår

Ändring 159

Ändring 159

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 1 – stycke 1 – led ca (nytt)

Artikel 23 – punkt 1 – stycke 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Sin approximativa slutliga bruttoenergianvändning från förnybara energikällor och sin approximativa bruttoenergianvändning, primärenergianvändning och slutliga energianvändning för år X-1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Sin approximativa slutliga bruttoenergianvändning från förnybara energikällor och sin approximativa bruttoenergianvändning, primärenergianvändning och slutliga energianvändning för år X-1.

Sin approximativa slutliga bruttoenergianvändning från förnybara energikällor och sin approximativa bruttoenergianvändning, primärenergianvändning och slutliga energianvändning för år X-1.

Ändring 160

Ändring 160

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 23 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vid tillämpningen av led a
  ska kommissionen, baserat på medlemsstaternas approximativa växthusgasinventeringar eller, om en medlemsstat inte har överlämnat sina approximativa inventeringar senast den dagen, baserat på sina egna uppskattningar, årligen sammanställa en approximativ växthusgasinventering för unionen. Kommissionen ska senast den 30 september varje år göra denna information tillgänglig för allmänheten. | För ovannämnda ändamål
  ska kommissionen, baserat på medlemsstaternas approximativa växthusgasinventeringar eller, om en medlemsstat inte har överlämnat sina approximativa inventeringar senast den dagen, baserat på sina egna uppskattningar, årligen sammanställa en approximativ växthusgasinventering för unionen. Kommissionen ska senast den 30 september varje år göra denna information tillgänglig för allmänheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vid tillämpningen av led a
  ska kommissionen, baserat på medlemsstaternas approximativa växthusgasinventeringar eller, om en medlemsstat inte har överlämnat sina approximativa inventeringar senast den dagen, baserat på sina egna uppskattningar, årligen sammanställa en approximativ växthusgasinventering för unionen. Kommissionen ska senast den 30 september varje år göra denna information tillgänglig för allmänheten.

Vid tillämpningen av led a

För ovannämnda ändamål
  ska kommissionen, baserat på medlemsstaternas approximativa växthusgasinventeringar eller, om en medlemsstat inte har överlämnat sina approximativa inventeringar senast den dagen, baserat på sina egna uppskattningar, årligen sammanställa en approximativ växthusgasinventering för unionen. Kommissionen ska senast den 30 september varje år göra denna information tillgänglig för allmänheten.

För ovannämnda ändamål

Ändring 161

Ändring 161

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 1a (ny)

Artikel 23 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Senast den 31 juli 2021 och varje år därefter (år X) ska medlemsstaterna till kommissionen lämna in sina approximativa växthusgasinventeringar för år X-1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Senast den 31 juli 2021 och varje år därefter (år X) ska medlemsstaterna till kommissionen lämna in sina approximativa växthusgasinventeringar för år X-1.

Ändring 162

Ändring 162

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24

Artikel 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 24 | Artikel 24 |
| Plattform
  för e-rapportering | Plattform
  på nätet |
| 1.   Kommissionen
  ska
  inrätta en
  rapporteringsplattform
  på nätet för att underlätta kommunikationen mellan kommissionen och medlemsstaterna
  och
  främja samarbete mellan medlemsstaterna. | 1.   
  För att säkerställa kostnadseffektivitet ska
  kommissionen inrätta en
  offentlig plattform
  på nätet för att underlätta kommunikationen mellan kommissionen och medlemsstaterna, främja samarbete mellan medlemsstaterna
  och göra det lättare för allmänheten att få tag på information
  . |
| 2.   Medlemsstaterna ska använda plattformen på nätet för att tillhandahålla kommissionen de rapporter som avses i detta kapitel när plattformen tas i drift. | 2.   Medlemsstaterna ska använda plattformen på nätet för att tillhandahålla kommissionen de rapporter som avses i detta kapitel när plattformen tas i drift.
  Medlemsstaterna ska göra dessa rapporter tillgängliga för allmänheten. |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska använda plattformen på nätet för att göra det lättare för allmänheten att få tag på, dels utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner samt de slutliga planerna av detta slag, dels de nationella långsiktiga energi- och klimatpolitiska strategier som avses i artiklarna 3, 9 och 14. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 24

Artikel 24

Plattform
  för e-rapportering

för e-rapportering

Plattform
  på nätet

på nätet

1.   Kommissionen
  ska
  inrätta en
  rapporteringsplattform
  på nätet för att underlätta kommunikationen mellan kommissionen och medlemsstaterna
  och
  främja samarbete mellan medlemsstaterna.

1.   
  För att säkerställa kostnadseffektivitet ska
  kommissionen inrätta en
  offentlig plattform
  på nätet för att underlätta kommunikationen mellan kommissionen och medlemsstaterna, främja samarbete mellan medlemsstaterna
  och göra det lättare för allmänheten att få tag på information
  .

2.   Medlemsstaterna ska använda plattformen på nätet för att tillhandahålla kommissionen de rapporter som avses i detta kapitel när plattformen tas i drift.

2.   Medlemsstaterna ska använda plattformen på nätet för att tillhandahålla kommissionen de rapporter som avses i detta kapitel när plattformen tas i drift.
  Medlemsstaterna ska göra dessa rapporter tillgängliga för allmänheten.

2a.
     
  Kommissionen ska använda plattformen på nätet för att göra det lättare för allmänheten att få tag på, dels utkasten till integrerade nationella energi- och klimatplaner samt de slutliga planerna av detta slag, dels de nationella långsiktiga energi- och klimatpolitiska strategier som avses i artiklarna 3, 9 och 14.

Ändring 163

Ändring 163

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1 – inledningen

Artikel 25 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Senast den 31 oktober 2021 och vartannat år därefter ska kommissionen, särskilt på grundval av de integrerade lägesrapporterna om de nationella energi- och klimatplanerna, av annan information som rapporterats enligt denna förordning och av europeisk statistik om sådan finns, utvärdera följande: | 1.   Senast den 31 oktober 2021 och vartannat år därefter ska kommissionen, särskilt på grundval av de integrerade lägesrapporterna om de nationella energi- och klimatplanerna, av annan information som rapporterats enligt denna förordning
  , av uppgifter från Europeiska miljöbyrån, av indikatorerna
  och av europeisk statistik om sådan finns, utvärdera följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Senast den 31 oktober 2021 och vartannat år därefter ska kommissionen, särskilt på grundval av de integrerade lägesrapporterna om de nationella energi- och klimatplanerna, av annan information som rapporterats enligt denna förordning och av europeisk statistik om sådan finns, utvärdera följande:

1.   Senast den 31 oktober 2021 och vartannat år därefter ska kommissionen, särskilt på grundval av de integrerade lägesrapporterna om de nationella energi- och klimatplanerna, av annan information som rapporterats enligt denna förordning
  , av uppgifter från Europeiska miljöbyrån, av indikatorerna
  och av europeisk statistik om sådan finns, utvärdera följande:

Ändring 164

Ändring 164

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1 – led a

Artikel 25 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Framstegen på EU-nivå för att uppnå målen för energiunionen, inbegripet för den första tioårsperioden unionens energi- och klimatmål för 2030, särskilt i syfte att undvika eventuella brister i förhållande till unionens mål för 2030 för förnybar energi och energieffektivitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Framstegen på EU-nivå för att uppnå målen för energiunionen, inbegripet för den första tioårsperioden unionens energi- och klimatmål för 2030, särskilt i syfte att undvika eventuella brister i förhållande till unionens mål för 2030 för förnybar energi och energieffektivitet.

| (a) | Framstegen på EU-nivå för att uppnå målen för energiunionen, inbegripet för den första tioårsperioden unionens energi- och klimatmål för 2030, särskilt i syfte att undvika eventuella brister i förhållande till unionens mål för 2030 för förnybar energi och energieffektivitet
  , och vid behov med beaktande av EU:s reviderade klimat- och energiåtgärder, såsom anges i artikel 38
  . |
| --- | --- |

(a)

Framstegen på EU-nivå för att uppnå målen för energiunionen, inbegripet för den första tioårsperioden unionens energi- och klimatmål för 2030, särskilt i syfte att undvika eventuella brister i förhållande till unionens mål för 2030 för förnybar energi och energieffektivitet
  , och vid behov med beaktande av EU:s reviderade klimat- och energiåtgärder, såsom anges i artikel 38
  .

, och vid behov med beaktande av EU:s reviderade klimat- och energiåtgärder, såsom anges i artikel 38

Ändring 165

Ändring 165

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1 – led aa (nytt)

Artikel 25 – punkt 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Framstegen på EU-nivå för att diversifiera sina energikällor och energileverantörer, vilket bidrar till en fullt fungerande och motståndskraftig energiunion som baseras på försörjningstrygghet, solidaritet och tillit. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

Framstegen på EU-nivå för att diversifiera sina energikällor och energileverantörer, vilket bidrar till en fullt fungerande och motståndskraftig energiunion som baseras på försörjningstrygghet, solidaritet och tillit.

Framstegen på EU-nivå för att diversifiera sina energikällor och energileverantörer, vilket bidrar till en fullt fungerande och motståndskraftig energiunion som baseras på försörjningstrygghet, solidaritet och tillit.

Ändring 166

Ändring 166

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1 – led b

Artikel 25 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | De framsteg som varje medlemsstat har gjort
  när det gäller
  att
  uppfylla
  sina mål och genomföra de politiska strategier och åtgärder som anges i dess integrerade nationella energi- och klimatplan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

De framsteg som varje medlemsstat har gjort
  när det gäller
  att
  uppfylla
  sina mål och genomföra de politiska strategier och åtgärder som anges i dess integrerade nationella energi- och klimatplan.

när det gäller

uppfylla

| (b) | De framsteg som varje medlemsstat har gjort
  med
  att
  uppnå
  sina mål
  och syften
  och genomföra de politiska strategier och åtgärder som anges i dess integrerade nationella energi- och klimatplan. |
| --- | --- |

(b)

De framsteg som varje medlemsstat har gjort
  med
  att
  uppnå
  sina mål
  och syften
  och genomföra de politiska strategier och åtgärder som anges i dess integrerade nationella energi- och klimatplan.

med

uppnå

och syften

Ändring 167

Ändring 167

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1 – led ca (nytt)

Artikel 25 – punkt 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Den totala inverkan av de integrerade nationella planernas politiska strategier och åtgärder på unionens klimat- och energipolitiska åtgärders funktion, med tanke på en översyn av unionens nationellt fastställda bidrag och en ambitionshöjning i enlighet med åtagandena i Parisavtalet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Den totala inverkan av de integrerade nationella planernas politiska strategier och åtgärder på unionens klimat- och energipolitiska åtgärders funktion, med tanke på en översyn av unionens nationellt fastställda bidrag och en ambitionshöjning i enlighet med åtagandena i Parisavtalet.

Den totala inverkan av de integrerade nationella planernas politiska strategier och åtgärder på unionens klimat- och energipolitiska åtgärders funktion, med tanke på en översyn av unionens nationellt fastställda bidrag och en ambitionshöjning i enlighet med åtagandena i Parisavtalet.

Ändring 168

Ändring 168

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1 – led cb (nytt)

Artikel 25 – punkt 1 – led cb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (cb) | Den totala inverkan av de integrerade nationella planernas politiska strategier och åtgärder på EU:s utsläppshandelssystems funktion. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(cb)

(cb)

Den totala inverkan av de integrerade nationella planernas politiska strategier och åtgärder på EU:s utsläppshandelssystems funktion.

Den totala inverkan av de integrerade nationella planernas politiska strategier och åtgärder på EU:s utsläppshandelssystems funktion.

Ändring 169

Ändring 169

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1 – led cc (nytt)

Artikel 25 – punkt 1 – led cc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (cc) | Riktigheten i medlemsstatens uppskattningar av hur överlappande nationella politiska strategier och åtgärder påverkar balansen mellan tillgång och efterfrågan inom EU:s utsläppshandelssystem eller, om sådana uppskattningar saknas, en egen bedömning av denna påverkan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(cc)

(cc)

Riktigheten i medlemsstatens uppskattningar av hur överlappande nationella politiska strategier och åtgärder påverkar balansen mellan tillgång och efterfrågan inom EU:s utsläppshandelssystem eller, om sådana uppskattningar saknas, en egen bedömning av denna påverkan.

Riktigheten i medlemsstatens uppskattningar av hur överlappande nationella politiska strategier och åtgärder påverkar balansen mellan tillgång och efterfrågan inom EU:s utsläppshandelssystem eller, om sådana uppskattningar saknas, en egen bedömning av denna påverkan.

Ändring 170

Ändring 170

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1a (ny)

Artikel 25 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen ska i förväg tillkännage vilka indikatorer den avser att tillämpa på sådana bedömningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Kommissionen ska i förväg tillkännage vilka indikatorer den avser att tillämpa på sådana bedömningar.

Ändring 171

Ändring 171

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 2

Artikel 25 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   På området förnybar energi, som en del av den bedömning som avses i punkt 1, ska kommissionen bedöma hur andelen energi från förnybara energikällor av unionens slutliga energianvändning brutto har utvecklats på grundval av en linjär utveckling som börjar från 20 % år 2020 och når minst
  27
   % år 2030 i den mening som avses i artikel 4 a.2
  i
  . | 2.   På området förnybar energi, som en del av den bedömning som avses i punkt 1, ska kommissionen bedöma hur andelen energi från förnybara energikällor av unionens slutliga energianvändning brutto har utvecklats på grundval av en
  bindande
  linjär utveckling som börjar från 20 % år 2020 och når minst
  35
  % år 2030 i den mening som avses i artikel 4 a.2
  ic
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   På området förnybar energi, som en del av den bedömning som avses i punkt 1, ska kommissionen bedöma hur andelen energi från förnybara energikällor av unionens slutliga energianvändning brutto har utvecklats på grundval av en linjär utveckling som börjar från 20 % år 2020 och når minst
  27
   % år 2030 i den mening som avses i artikel 4 a.2
  i
  .

2.   På området förnybar energi, som en del av den bedömning som avses i punkt 1, ska kommissionen bedöma hur andelen energi från förnybara energikällor av unionens slutliga energianvändning brutto har utvecklats på grundval av en
  bindande
  linjär utveckling som börjar från 20 % år 2020 och når minst
  35
  % år 2030 i den mening som avses i artikel 4 a.2
  ic
  .

Ändring 172

Ändring 172

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 3 – stycke 1

Artikel 25 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| På energieffektivitetsområdet, som en del av den bedömning som avses i punkt 1, ska kommissionen bedöma framstegen mot att tillsammans nå målet, dvs. en högsta energianvändning på unionsnivå på
  1 321
  Mtoe när det gäller primärenergianvändning och
  987
  Mtoe när det gäller slutlig energianvändning år 2030 i den mening som avses i artikel 6.1 a. | På energieffektivitetsområdet, som en del av den bedömning som avses i punkt 1, ska kommissionen bedöma framstegen mot att tillsammans nå målet, dvs. en högsta energianvändning på unionsnivå på
  1 132
   Mtoe när det gäller primärenergianvändning och
  849
  Mtoe när det gäller slutlig energianvändning år 2030 i den mening som avses i artikel 6.1 a. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

På energieffektivitetsområdet, som en del av den bedömning som avses i punkt 1, ska kommissionen bedöma framstegen mot att tillsammans nå målet, dvs. en högsta energianvändning på unionsnivå på
  1 321
  Mtoe när det gäller primärenergianvändning och
  987
  Mtoe när det gäller slutlig energianvändning år 2030 i den mening som avses i artikel 6.1 a.

1 321

987

På energieffektivitetsområdet, som en del av den bedömning som avses i punkt 1, ska kommissionen bedöma framstegen mot att tillsammans nå målet, dvs. en högsta energianvändning på unionsnivå på
  1 132
   Mtoe när det gäller primärenergianvändning och
  849
  Mtoe när det gäller slutlig energianvändning år 2030 i den mening som avses i artikel 6.1 a.

1 132

849

Ändring 173

Ändring 173

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 3 – stycke 2 – led a

Artikel 25 – punkt 3 – stycke 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Beakta
  om unionens
  milstolpe
  på högst 1 483  Mtoe primärenergi och högst 1 086  Mtoe slutlig energi 2020 uppnås. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Beakta
  om unionens
  milstolpe
  på högst 1 483  Mtoe primärenergi och högst 1 086  Mtoe slutlig energi 2020 uppnås.

Beakta

milstolpe

| (a) | Bedöma huruvida enskilda medlemsstater är på väg att uppnå sitt nationella bindande mål och
  om unionens
  mål
  på högst 1 483 Mtoe primärenergi och högst 1 086 Mtoe slutlig energi 2020 uppnås. |
| --- | --- |

(a)

Bedöma huruvida enskilda medlemsstater är på väg att uppnå sitt nationella bindande mål och
  om unionens
  mål
  på högst 1 483 Mtoe primärenergi och högst 1 086 Mtoe slutlig energi 2020 uppnås.

Bedöma huruvida enskilda medlemsstater är på väg att uppnå sitt nationella bindande mål och

mål

Ändring 174

Ändring 174

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 5

Artikel 25 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.
     
  Senast den 31 oktober 2019 och vart fjärde år därefter ska kommissionen utvärdera genomförandet av direktiv 2009/31/EG. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.
     
  Senast den 31 oktober 2019 och vart fjärde år därefter ska kommissionen utvärdera genomförandet av direktiv 2009/31/EG.

utgår

utgår

Ändring 175 och 307

Ändring 175 och 307

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26

Artikel 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 26 | Artikel 26 |
| Uppföljning i händelse av bristande samstämmighet med övergripande mål för energiunionen enligt förordningen om ansvarsfördelning | Uppföljning i händelse av bristande samstämmighet med övergripande mål för energiunionen enligt förordningen om ansvarsfördelning |
| 1.   På grundval av sin bedömning enligt artikel 25 ska kommissionen utfärda rekommendationer till en medlemsstat enligt artikel 28, om den politiska utvecklingen i den medlemsstaten visar bristande samstämmighet med de övergripande målen för energiunionen. | 1.   På grundval av sin bedömning enligt artikel 25 ska kommissionen utfärda rekommendationer till en medlemsstat enligt artikel 28, om den politiska utvecklingen i den medlemsstaten visar bristande samstämmighet med de övergripande målen för energiunionen
  och unionens långsiktiga mål för minskade växthusgasutsläpp
  . |
| | 1a.
     
  En medlemsstat som ämnar använda flexibilitetsmöjligheten i enlighet med artikel 7 i förordning (EU) .../... [ansvarsfördelning] ska i planen enligt artikel 3 i denna förordning låta ingå vilken nivå som är avsedd att användas, jämte vilka politiska strategier och åtgärder den planerar använda för att överskrida kraven i artikel 4 i förordning (EU) .../... [LULUCF] för perioden mellan 2021 och 2030 till den nivå som krävs. |
| 2.   Kommissionen får avge yttranden om de handlingsplaner som lämnas in av medlemsstaterna i enlighet med
  artikel
   8.1 i förordning [] [ESR]. | 2.   Kommissionen får avge yttranden om de handlingsplaner som lämnas in av medlemsstaterna i enlighet med
  artiklarna 7 och
  8.1 i förordning [] [ESR]. |
| | 2a.
     
  Kommissionen får tillfälligt upphäva en medlemsstats möjlighet att överföra årliga utsläppstilldelningar till andra medlemsstater. |
| | 2b.
     
  Mot bakgrund av att metan har stor global uppvärmningspotential och relativt kort livslängd i atmosfären ska kommissionen undersöka vilka konsekvenser det skulle få för de politiska strategierna och åtgärderna om man antog ett 20-årigt tidsperspektiv för metan. Kommissionen ska överväga politiska alternativ för snabba åtgärder mot metanutsläpp och lägga fram en metanstrategi för unionen, varvid hänsyn i tillämpliga delar ska tas till målen för den cirkulära ekonomin och metanutsläpp med anknytning till energi och avfall prioriteras. |
| | 2c.
     
  Kommissionen ska under 2027 rapportera för perioden 2021–2025, och under 2032 för perioden 2026–2030, om unionens totala utsläpp och upptag av växthusgaser för varje markbokföringskategori som avses i artikel 2 i förordning (EU) .../... [LULUCF], beräknat som det totala rapporterade utsläppet och upptaget för den perioden minus det värde som erhålls genom att unionens genomsnittliga årliga rapporterade utsläpp och upptag under perioden 2000–2009 multipliceras med fem. På grundval av slutsatserna i rapporten ska kommissionen vid behov lägga fram förslag för att slå vakt om unionens övergripande mål om minskning av växthusgasutsläppen fram till 2030 och dess bidrag till målen i Parisavtalet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 26

Artikel 26

Uppföljning i händelse av bristande samstämmighet med övergripande mål för energiunionen enligt förordningen om ansvarsfördelning

Uppföljning i händelse av bristande samstämmighet med övergripande mål för energiunionen enligt förordningen om ansvarsfördelning

1.   På grundval av sin bedömning enligt artikel 25 ska kommissionen utfärda rekommendationer till en medlemsstat enligt artikel 28, om den politiska utvecklingen i den medlemsstaten visar bristande samstämmighet med de övergripande målen för energiunionen.

1.   På grundval av sin bedömning enligt artikel 25 ska kommissionen utfärda rekommendationer till en medlemsstat enligt artikel 28, om den politiska utvecklingen i den medlemsstaten visar bristande samstämmighet med de övergripande målen för energiunionen
  och unionens långsiktiga mål för minskade växthusgasutsläpp
  .

1a.
     
  En medlemsstat som ämnar använda flexibilitetsmöjligheten i enlighet med artikel 7 i förordning (EU) .../... [ansvarsfördelning] ska i planen enligt artikel 3 i denna förordning låta ingå vilken nivå som är avsedd att användas, jämte vilka politiska strategier och åtgärder den planerar använda för att överskrida kraven i artikel 4 i förordning (EU) .../... [LULUCF] för perioden mellan 2021 och 2030 till den nivå som krävs.

2.   Kommissionen får avge yttranden om de handlingsplaner som lämnas in av medlemsstaterna i enlighet med
  artikel
   8.1 i förordning [] [ESR].

2.   Kommissionen får avge yttranden om de handlingsplaner som lämnas in av medlemsstaterna i enlighet med
  artiklarna 7 och
  8.1 i förordning [] [ESR].

2a.
     
  Kommissionen får tillfälligt upphäva en medlemsstats möjlighet att överföra årliga utsläppstilldelningar till andra medlemsstater.

2b.
     
  Mot bakgrund av att metan har stor global uppvärmningspotential och relativt kort livslängd i atmosfären ska kommissionen undersöka vilka konsekvenser det skulle få för de politiska strategierna och åtgärderna om man antog ett 20-årigt tidsperspektiv för metan. Kommissionen ska överväga politiska alternativ för snabba åtgärder mot metanutsläpp och lägga fram en metanstrategi för unionen, varvid hänsyn i tillämpliga delar ska tas till målen för den cirkulära ekonomin och metanutsläpp med anknytning till energi och avfall prioriteras.

2c.
     
  Kommissionen ska under 2027 rapportera för perioden 2021–2025, och under 2032 för perioden 2026–2030, om unionens totala utsläpp och upptag av växthusgaser för varje markbokföringskategori som avses i artikel 2 i förordning (EU) .../... [LULUCF], beräknat som det totala rapporterade utsläppet och upptaget för den perioden minus det värde som erhålls genom att unionens genomsnittliga årliga rapporterade utsläpp och upptag under perioden 2000–2009 multipliceras med fem. På grundval av slutsatserna i rapporten ska kommissionen vid behov lägga fram förslag för att slå vakt om unionens övergripande mål om minskning av växthusgasutsläppen fram till 2030 och dess bidrag till målen i Parisavtalet.

Ändring 309

Ändring 309

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt - 1 (ny)

Artikel 27 – punkt - 1 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Om kommissionen på grundval av bedömningen av utkastet till integrerade nationella energi- och klimatplaner enligt artikel 9 konstaterar att medlemsstaternas mål är otillräckliga för ett kollektivt uppnående av unionens bindande övergripande mål för förnybara energikällor och energieffektivitet fram till 2030, får den begära att medlemsstater vars mål den anser vara otillräckliga höjer sin ambitionsnivå för att säkerställa den relevanta kollektiva ambitionsnivån. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

-1.
     
  Om kommissionen på grundval av bedömningen av utkastet till integrerade nationella energi- och klimatplaner enligt artikel 9 konstaterar att medlemsstaternas mål är otillräckliga för ett kollektivt uppnående av unionens bindande övergripande mål för förnybara energikällor och energieffektivitet fram till 2030, får den begära att medlemsstater vars mål den anser vara otillräckliga höjer sin ambitionsnivå för att säkerställa den relevanta kollektiva ambitionsnivån.

Ändring 310

Ändring 310

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt - 1a (ny)

Artikel 27 – punkt - 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | -1a.
     
  På området förnybar energi ska kommissionen använda de omständigheter som anges i artikel 5.1 som objektiva kriterier för sin bedömning enligt artikel 12. Medlemsstater med ett mål som ligger under det som framkommer vid tillämpning av formeln i bilaga Ia ska höja sitt mål i enlighet härmed. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

-1a.
     
  På området förnybar energi ska kommissionen använda de omständigheter som anges i artikel 5.1 som objektiva kriterier för sin bedömning enligt artikel 12. Medlemsstater med ett mål som ligger under det som framkommer vid tillämpning av formeln i bilaga Ia ska höja sitt mål i enlighet härmed.

Ändring 176

Ändring 176

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 1

Artikel 27 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om kommissionen på grundval av sin utvärdering av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna
  och uppdateringarna av dessa
  i enlighet med artikel 12 drar slutsatsen att målen
  och bidragen
  i de nationella planerna
  och deras uppdateringar
  är otillräckliga
  för ett gemensamt uppnående av målen för energiunionen och, i synnerhet, för den första tioårsperioden, för unionens mål inför 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet
  , ska den vidta åtgärder på unionsnivå för att säkerställa att dessa mål uppnås
  gemensamt
  . När det gäller förnybar energi ska
  sådana
  åtgärder
  beakta medlemsstaternas ambitionsnivå för de bidrag till unionens mål för 2030 som de anger i sina nationella planer och uppdateringarna av dessa
  . | 1.   Om kommissionen på grundval av sin utvärdering av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna i enlighet med artikel 12 drar slutsatsen att målen i de nationella planerna är otillräckliga, ska den vidta åtgärder på unionsnivå för att säkerställa att dessa mål uppnås. |
| | När det gäller förnybar energi ska
  , utan att det påverkar andra
  åtgärder
  , medlemsstaternas nationella mål för 2030 ses över senast den 31 december 2020, i enlighet med artikel 3.2 i och bilaga Ia till direktiv (EU) .../... [direktiv om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor, omarbetning]
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Om kommissionen på grundval av sin utvärdering av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna
  och uppdateringarna av dessa
  i enlighet med artikel 12 drar slutsatsen att målen
  och bidragen
  i de nationella planerna
  och deras uppdateringar
  är otillräckliga
  för ett gemensamt uppnående av målen för energiunionen och, i synnerhet, för den första tioårsperioden, för unionens mål inför 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet
  , ska den vidta åtgärder på unionsnivå för att säkerställa att dessa mål uppnås
  gemensamt
  . När det gäller förnybar energi ska
  sådana
  åtgärder
  beakta medlemsstaternas ambitionsnivå för de bidrag till unionens mål för 2030 som de anger i sina nationella planer och uppdateringarna av dessa
  .

1.   Om kommissionen på grundval av sin utvärdering av de integrerade nationella energi- och klimatplanerna i enlighet med artikel 12 drar slutsatsen att målen i de nationella planerna är otillräckliga, ska den vidta åtgärder på unionsnivå för att säkerställa att dessa mål uppnås.

När det gäller förnybar energi ska
  , utan att det påverkar andra
  åtgärder
  , medlemsstaternas nationella mål för 2030 ses över senast den 31 december 2020, i enlighet med artikel 3.2 i och bilaga Ia till direktiv (EU) .../... [direktiv om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor, omarbetning]
  .

, utan att det påverkar andra

, medlemsstaternas nationella mål för 2030 ses över senast den 31 december 2020, i enlighet med artikel 3.2 i och bilaga Ia till direktiv (EU) .../... [direktiv om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor, omarbetning]

Ändring 177

Ändring 177

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 2

Artikel 27 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om kommissionen på grundval av sin bedömning i enlighet med artikel 25.1 b drar slutsatsen att en medlemsstat gör otillräckliga framsteg när det gäller att uppfylla
  målen
  och bidragen eller att genomföra de politiska strategier och åtgärder som den anger i sin integrerade nationella energi- och klimatplan, ska den utfärda rekommendationer till den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 28.
  När kommissionen utfärdar sådana rekommendationer ska den ta hänsyn till ambitiösa tidiga åtgärder från medlemsstaternas sida för att bidra till unionens mål för förnybar energi för 2030. | 2.   Om kommissionen på grundval av sin bedömning i enlighet med artikel 25.1 b drar slutsatsen att en medlemsstat gör otillräckliga framsteg när det gäller att
  fullgöra sina utvecklingsbanor och
  uppfylla
  sina mål
  eller att genomföra de politiska strategier och åtgärder som den anger i sin integrerade nationella energi- och klimatplan, ska den utfärda rekommendationer till den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 28. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om kommissionen på grundval av sin bedömning i enlighet med artikel 25.1 b drar slutsatsen att en medlemsstat gör otillräckliga framsteg när det gäller att uppfylla
  målen
  och bidragen eller att genomföra de politiska strategier och åtgärder som den anger i sin integrerade nationella energi- och klimatplan, ska den utfärda rekommendationer till den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 28.
  När kommissionen utfärdar sådana rekommendationer ska den ta hänsyn till ambitiösa tidiga åtgärder från medlemsstaternas sida för att bidra till unionens mål för förnybar energi för 2030.

2.   Om kommissionen på grundval av sin bedömning i enlighet med artikel 25.1 b drar slutsatsen att en medlemsstat gör otillräckliga framsteg när det gäller att
  fullgöra sina utvecklingsbanor och
  uppfylla
  sina mål
  eller att genomföra de politiska strategier och åtgärder som den anger i sin integrerade nationella energi- och klimatplan, ska den utfärda rekommendationer till den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 28.

Ändring 178

Ändring 178

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 3

Artikel 27 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Om kommissionen på grundval av sin
  samlade
  bedömning
  enligt artikel 25.1 a
  av medlemsstaternas integrerade lägesrapporter om deras nationella energi- och klimatplaner
  och
  med stöd av andra informationskällor, i förekommande fall, drar slutsatsen att unionen riskerar att inte uppnå målen för energiunionen och, i synnerhet för den första tioårsperioden, målen i unionens klimat- och energipolitiska ram för 2030,
  får
  den utfärda rekommendationer till alla medlemsstater i enlighet med artikel 28 för att minska denna risk. Kommissionen ska vid behov vidta åtgärder på unionsnivå utöver dessa rekommendationer för att i synnerhet säkerställa att unionens mål för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet uppnås.
  Vad gäller förnybar energi ska
  sådana åtgärder beakta ambitiösa tidiga åtgärder från medlemsstaternas sida för att bidra till unionens mål för 2030. | 3.   Om kommissionen på grundval av sin bedömning av medlemsstaternas integrerade lägesrapporter om deras nationella energi- och klimatplaner
  eller
  med stöd av andra informationskällor, i förekommande fall,
  i enlighet med artikel 25,
  drar slutsatsen att unionen riskerar att inte uppnå målen för energiunionen och, i synnerhet för den första tioårsperioden, målen i unionens klimat- och energipolitiska ram för 2030,
  ska
  den utfärda rekommendationer till alla medlemsstater i enlighet med artikel 28 för att minska denna risk.
  När kommissionen utfärdar sådana rekommendationer ska den ta hänsyn till medlemsstatens ambitionsnivå jämfört med unionens mål för 2030.
  Kommissionen ska vid behov vidta åtgärder på unionsnivå utöver dessa rekommendationer för att i synnerhet säkerställa att unionens mål för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet uppnås. Sådana åtgärder
  ska
  beakta ambitiösa tidiga åtgärder från medlemsstaternas sida
  , särskilt sådana som vidtagits från och med 2021 och framöver
  för att bidra till unionens mål för 2030
  , varjämte de också ska beakta hur medlemsstaterna uppnått sina nationella mål och följt sina nationella utvecklingsbanor, jämte eventuella bidrag till den finansiella plattformen i enlighet med punkt 4 c
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Om kommissionen på grundval av sin
  samlade
  bedömning
  enligt artikel 25.1 a
  av medlemsstaternas integrerade lägesrapporter om deras nationella energi- och klimatplaner
  och
  med stöd av andra informationskällor, i förekommande fall, drar slutsatsen att unionen riskerar att inte uppnå målen för energiunionen och, i synnerhet för den första tioårsperioden, målen i unionens klimat- och energipolitiska ram för 2030,
  får
  den utfärda rekommendationer till alla medlemsstater i enlighet med artikel 28 för att minska denna risk. Kommissionen ska vid behov vidta åtgärder på unionsnivå utöver dessa rekommendationer för att i synnerhet säkerställa att unionens mål för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet uppnås.
  Vad gäller förnybar energi ska
  sådana åtgärder beakta ambitiösa tidiga åtgärder från medlemsstaternas sida för att bidra till unionens mål för 2030.

3.   Om kommissionen på grundval av sin bedömning av medlemsstaternas integrerade lägesrapporter om deras nationella energi- och klimatplaner
  eller
  med stöd av andra informationskällor, i förekommande fall,
  i enlighet med artikel 25,
  drar slutsatsen att unionen riskerar att inte uppnå målen för energiunionen och, i synnerhet för den första tioårsperioden, målen i unionens klimat- och energipolitiska ram för 2030,
  ska
  den utfärda rekommendationer till alla medlemsstater i enlighet med artikel 28 för att minska denna risk.
  När kommissionen utfärdar sådana rekommendationer ska den ta hänsyn till medlemsstatens ambitionsnivå jämfört med unionens mål för 2030.
  Kommissionen ska vid behov vidta åtgärder på unionsnivå utöver dessa rekommendationer för att i synnerhet säkerställa att unionens mål för 2030 vad gäller förnybar energi och energieffektivitet uppnås. Sådana åtgärder
  ska
  beakta ambitiösa tidiga åtgärder från medlemsstaternas sida
  , särskilt sådana som vidtagits från och med 2021 och framöver
  för att bidra till unionens mål för 2030
  , varjämte de också ska beakta hur medlemsstaterna uppnått sina nationella mål och följt sina nationella utvecklingsbanor, jämte eventuella bidrag till den finansiella plattformen i enlighet med punkt 4 c
  .

Ändring 179

Ändring 179

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 3 – stycke 1a (nytt)

Artikel 27 – punkt 3 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Vad gäller energieffektivitet kan sådana kompletterande åtgärder i synnerhet förbättra energieffektiviteten hos |
| | (a) | produkter, i enlighet med direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vad gäller energieffektivitet kan sådana kompletterande åtgärder i synnerhet förbättra energieffektiviteten hos

Vad gäller energieffektivitet kan sådana kompletterande åtgärder i synnerhet förbättra energieffektiviteten hos

(a)

(a)

produkter, i enlighet med direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU,

produkter, i enlighet med direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU,

| (b) | byggnader enligt direktiven 2010/31/EU och 2012/27/EU, |
| --- | --- |

(b)

(b)

byggnader enligt direktiven 2010/31/EU och 2012/27/EU,

byggnader enligt direktiven 2010/31/EU och 2012/27/EU,

| (c) | transporter. |
| --- | --- |

(c)

(c)

transporter.

transporter.

Ändring 180

Ändring 180

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 3a (ny)

Artikel 27 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Om kommissionen, utifrån sin bedömning enligt artikel 25.1 a, konstaterar att ett infrastrukturprojekt eventuellt hindrar utvecklingen av en motståndskraftig energiunion ska kommissionen göra en preliminär bedömning av projektets förenlighet med de långsiktiga målen för den inre marknaden för energi, särskilt det långsiktiga målet, och utfärda rekommendationer till den berörda medlemsstaten, i enlighet med artikel 28. Kommissionen får rådfråga andra medlemsstater innan den gör en sådan bedömning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Om kommissionen, utifrån sin bedömning enligt artikel 25.1 a, konstaterar att ett infrastrukturprojekt eventuellt hindrar utvecklingen av en motståndskraftig energiunion ska kommissionen göra en preliminär bedömning av projektets förenlighet med de långsiktiga målen för den inre marknaden för energi, särskilt det långsiktiga målet, och utfärda rekommendationer till den berörda medlemsstaten, i enlighet med artikel 28. Kommissionen får rådfråga andra medlemsstater innan den gör en sådan bedömning.

Ändring 293

Ändring 293

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 4 – stycke 1 – inledningen

Artikel 27 – punkt 4 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om, när det gäller förnybar energi och utan att det påverkar de åtgärder på unionsnivå som anges i punkt 3, kommissionen på grundval av sin bedömning enligt artikel 25.1 och 25.2
  år 2023
  konstaterar att
  den linjära utveckling i unionen som avses i artikel 25.2
  inte
  uppfylls gemensamt,
  ska
  medlemsstaterna senast år 2024
  säkerställa att eventuella brister som uppstår blir föremål för kompletterande åtgärder, exempelvis följande: | Om, när det gäller förnybar energi och utan att det påverkar de åtgärder på unionsnivå som anges i punkt 3, kommissionen på grundval av sin bedömning enligt artikel 25.1 och 25.2 konstaterar att
  en medlemsstat
  inte
  gör tillräckliga framsteg för att nå sitt nationella mål för 2030, särskilt genom att inte följa sina referenspunkter under åren 2022, 2025 och 2027 enligt vad som fastställs i bilaga Ia
  , ska
  den berörda medlemsstaten
  säkerställa att eventuella brister som uppstår
  i dess utveckling
  blir föremål för kompletterande åtgärder
  inom ett år
  , exempelvis följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om, när det gäller förnybar energi och utan att det påverkar de åtgärder på unionsnivå som anges i punkt 3, kommissionen på grundval av sin bedömning enligt artikel 25.1 och 25.2
  år 2023
  konstaterar att
  den linjära utveckling i unionen som avses i artikel 25.2
  inte
  uppfylls gemensamt,
  ska
  medlemsstaterna senast år 2024
  säkerställa att eventuella brister som uppstår blir föremål för kompletterande åtgärder, exempelvis följande:

år 2023

den linjära utveckling i unionen som avses i artikel 25.2

uppfylls gemensamt,

medlemsstaterna senast år 2024

Om, när det gäller förnybar energi och utan att det påverkar de åtgärder på unionsnivå som anges i punkt 3, kommissionen på grundval av sin bedömning enligt artikel 25.1 och 25.2 konstaterar att
  en medlemsstat
  inte
  gör tillräckliga framsteg för att nå sitt nationella mål för 2030, särskilt genom att inte följa sina referenspunkter under åren 2022, 2025 och 2027 enligt vad som fastställs i bilaga Ia
  , ska
  den berörda medlemsstaten
  säkerställa att eventuella brister som uppstår
  i dess utveckling
  blir föremål för kompletterande åtgärder
  inom ett år
  , exempelvis följande:

en medlemsstat

gör tillräckliga framsteg för att nå sitt nationella mål för 2030, särskilt genom att inte följa sina referenspunkter under åren 2022, 2025 och 2027 enligt vad som fastställs i bilaga Ia

den berörda medlemsstaten

i dess utveckling

inom ett år

Ändring 182

Ändring 182

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 4 – stycke 1– led ba (nytt)

Artikel 27 – punkt 4 – stycke 1– led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Åtgärder för att främja en högre andel el från förnybar energi utifrån kriteriet i artikel 4 i direktiv (EU) .../... [omarbetning av direktiv 2009/28/EG]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

Åtgärder för att främja en högre andel el från förnybar energi utifrån kriteriet i artikel 4 i direktiv (EU) .../... [omarbetning av direktiv 2009/28/EG].

Åtgärder för att främja en högre andel el från förnybar energi utifrån kriteriet i artikel 4 i direktiv (EU) .../... [omarbetning av direktiv 2009/28/EG].

Ändring 183

Ändring 183

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 4 – stycke 1 – led c

Artikel 27 – punkt 4 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Ekonomiskt bidrag till en finansieringsplattform som inrättats på unionsnivå och som bidrar till projekt för förnybar energi och förvaltas direkt eller indirekt av kommissionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Ekonomiskt bidrag till en finansieringsplattform som inrättats på unionsnivå och som bidrar till projekt för förnybar energi och förvaltas direkt eller indirekt av kommissionen.

| (c) | Ett frivilligt
  ekonomiskt bidrag till en finansieringsplattform som inrättats på unionsnivå och som bidrar till projekt för förnybar energi
  , särskilt projekt av intresse för energiunionen,
  och förvaltas direkt eller indirekt av kommissionen. |
| --- | --- |

(c)

Ett frivilligt
  ekonomiskt bidrag till en finansieringsplattform som inrättats på unionsnivå och som bidrar till projekt för förnybar energi
  , särskilt projekt av intresse för energiunionen,
  och förvaltas direkt eller indirekt av kommissionen.

Ett frivilligt

, särskilt projekt av intresse för energiunionen,

Ändring 184

Ändring 184

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 4 – stycke 1 – led ca (nytt)

Artikel 27 – punkt 4 – stycke 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Anlitande av samarbetsmekanismer av det slag som inrättas i direktiv (EU) .../... [omarbetning av direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Anlitande av samarbetsmekanismer av det slag som inrättas i direktiv (EU) .../... [omarbetning av direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor].

Anlitande av samarbetsmekanismer av det slag som inrättas i direktiv (EU) .../... [omarbetning av direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor].

Ändring 185

Ändring 185

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 4 – stycke 2

Artikel 27 – punkt 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Dessa åtgärder ska beakta
  ambitionsnivån hos den berörda medlemsstatens tidiga bidrag till unionens
  mål för förnybar energi
  för år 2030
  . | Dessa åtgärder ska beakta
  i vilken mån
  den berörda
  medlemsstaten uppnått sitt nationella
  mål
  och följt sin utvecklingsbana
  för förnybar energi. |
| | Kommissionen ska, enligt situationens krav, komplettera åtgärder på nationell nivå med åtgärder på unionsnivå, för att säkerställa uppnåendet av unionens bindande linjära utvecklingsbana och unionens bindande mål för förnybar energi för 2030. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Dessa åtgärder ska beakta
  ambitionsnivån hos den berörda medlemsstatens tidiga bidrag till unionens
  mål för förnybar energi
  för år 2030
  .

ambitionsnivån hos den berörda medlemsstatens tidiga bidrag till unionens

för år 2030

Dessa åtgärder ska beakta
  i vilken mån
  den berörda
  medlemsstaten uppnått sitt nationella
  mål
  och följt sin utvecklingsbana
  för förnybar energi.

i vilken mån

medlemsstaten uppnått sitt nationella

och följt sin utvecklingsbana

Kommissionen ska, enligt situationens krav, komplettera åtgärder på nationell nivå med åtgärder på unionsnivå, för att säkerställa uppnåendet av unionens bindande linjära utvecklingsbana och unionens bindande mål för förnybar energi för 2030.

Kommissionen ska, enligt situationens krav, komplettera åtgärder på nationell nivå med åtgärder på unionsnivå, för att säkerställa uppnåendet av unionens bindande linjära utvecklingsbana och unionens bindande mål för förnybar energi för 2030.

Ändring 186

Ändring 186

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 5

Artikel 27 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Om, när det gäller energieffektivitetsområdet och utan att det påverkar andra åtgärder på unionsnivå enligt punkt 3, kommissionen på grundval av sin bedömning enligt artikel 25.1 och 25.3 år 2023 konstaterar att
  framstegen mot att gemensamt
  uppnå
  unionens energieffektivitetsmål som nämns i artikel 25.3 första stycket är otillräckliga,
  ska den senast 2024
  vidta åtgärder utöver dem som anges i direktiv 2010/31/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0765] och direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761] för att
  säkerställa att
  unionens bindande energieffektivitetsmål för 2030 uppfylls
  .
  Sådana
  kompletterande åtgärder
  kan i synnerhet förbättra energieffektiviteten hos | 5.   Om, när det gäller energieffektivitetsområdet och utan att det påverkar andra åtgärder på unionsnivå enligt punkt 3, kommissionen på grundval av sin bedömning enligt artikel 25.1 och 25.3 år 2023
  , samt vartannat år därefter,
  konstaterar att
  en medlemsstat inte gör tillräckligt med framsteg för att
  uppnå
  sitt nationella bindande mål och följa sin utvecklingsbana för 2030
  ska den
  berörda medlemsstaten
  senast 2024
  och vartannat år därefter
  säkerställa att
  eventuella klyftor som uppstår i dess utvecklingsbana överbryggas med hjälp av
  kompletterande åtgärder. |
| (a) | produkter enligt direktiv 2010/30/EU och direktiv 2009/125/EG, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Om, när det gäller energieffektivitetsområdet och utan att det påverkar andra åtgärder på unionsnivå enligt punkt 3, kommissionen på grundval av sin bedömning enligt artikel 25.1 och 25.3 år 2023 konstaterar att
  framstegen mot att gemensamt
  uppnå
  unionens energieffektivitetsmål som nämns i artikel 25.3 första stycket är otillräckliga,
  ska den senast 2024
  vidta åtgärder utöver dem som anges i direktiv 2010/31/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0765] och direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761] för att
  säkerställa att
  unionens bindande energieffektivitetsmål för 2030 uppfylls
  .
  Sådana
  kompletterande åtgärder
  kan i synnerhet förbättra energieffektiviteten hos

5.   Om, när det gäller energieffektivitetsområdet och utan att det påverkar andra åtgärder på unionsnivå enligt punkt 3, kommissionen på grundval av sin bedömning enligt artikel 25.1 och 25.3 år 2023
  , samt vartannat år därefter,
  konstaterar att
  en medlemsstat inte gör tillräckligt med framsteg för att
  uppnå
  sitt nationella bindande mål och följa sin utvecklingsbana för 2030
  ska den
  berörda medlemsstaten
  senast 2024
  och vartannat år därefter
  säkerställa att
  eventuella klyftor som uppstår i dess utvecklingsbana överbryggas med hjälp av
  kompletterande åtgärder.

(a)

(a)

produkter enligt direktiv 2010/30/EU och direktiv 2009/125/EG,

produkter enligt direktiv 2010/30/EU och direktiv 2009/125/EG,

| (b) | byggnader enligt direktiv 2010/31/EU [i dess lydelse enligt COM(2016)0765] och direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt COM(2016)0761], |
| --- | --- |

(b)

(b)

byggnader enligt direktiv 2010/31/EU [i dess lydelse enligt COM(2016)0765] och direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt COM(2016)0761],

byggnader enligt direktiv 2010/31/EU [i dess lydelse enligt COM(2016)0765] och direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt COM(2016)0761],

| (c) | transporter. |
| --- | --- |

(c)

(c)

transporter.

transporter.

Ändring 187

Ändring 187

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 5a (ny)

Artikel 27 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Varje berörd medlemsstat enligt vad som avses i punkterna 4 och 5 ska ingående ange vilka kompletterande åtgärder som genomförts, antagits och planerats för att överbrygga klyftan vid uppfyllandet av sina nationella mål och utvecklingsbanor för 2030, såsom en del av sin lägesrapport enligt vad som avses i artikel 15. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Varje berörd medlemsstat enligt vad som avses i punkterna 4 och 5 ska ingående ange vilka kompletterande åtgärder som genomförts, antagits och planerats för att överbrygga klyftan vid uppfyllandet av sina nationella mål och utvecklingsbanor för 2030, såsom en del av sin lägesrapport enligt vad som avses i artikel 15.

Ändring 188

Ändring 188

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 2 – led b

Artikel 28 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Medlemsstaten ska i den integrerade lägesrapporten om sin nationella energi- och klimatplan som utarbetas året efter det år då rekommendationen utfärdades ange hur den har tagit största möjliga hänsyn till rekommendationen och hur den har genomfört eller har för avsikt att genomföra den. Medlemsstaten ska
  lämna en motivering
  om den avviker från rekommendationen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Medlemsstaten ska i den integrerade lägesrapporten om sin nationella energi- och klimatplan som utarbetas året efter det år då rekommendationen utfärdades ange hur den har tagit största möjliga hänsyn till rekommendationen och hur den har genomfört eller har för avsikt att genomföra den. Medlemsstaten ska
  lämna en motivering
  om den avviker från rekommendationen.

lämna en motivering

| (b) | Medlemsstaten ska i den integrerade lägesrapporten om sin nationella energi- och klimatplan som utarbetas året efter det år då rekommendationen utfärdades ange hur den har tagit största möjliga hänsyn till rekommendationen och hur den har genomfört eller har för avsikt att genomföra den. Medlemsstaten ska
  ange orsakerna
  om den avviker från rekommendationen. |
| --- | --- |

(b)

Medlemsstaten ska i den integrerade lägesrapporten om sin nationella energi- och klimatplan som utarbetas året efter det år då rekommendationen utfärdades ange hur den har tagit största möjliga hänsyn till rekommendationen och hur den har genomfört eller har för avsikt att genomföra den. Medlemsstaten ska
  ange orsakerna
  om den avviker från rekommendationen.

ange orsakerna

Ändring 189

Ändring 189

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 2 – led c

Artikel 28 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Rekommendationerna bör utgöra ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationer som utfärdats inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Rekommendationerna bör utgöra ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationer som utfärdats inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| (c) | Rekommendationerna bör utgöra ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationer som utfärdats
  i enlighet med artikel 9.2 och
  inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(c)

Rekommendationerna bör utgöra ett komplement till de senaste landsspecifika rekommendationer som utfärdats
  i enlighet med artikel 9.2 och
  inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

i enlighet med artikel 9.2 och

Ändring 190

Ändring 190

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 2a (ny)

Artikel 28 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska utan dröjsmål göra rekommendationerna till alla medlemsstater tillgängliga för allmänheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Kommissionen ska utan dröjsmål göra rekommendationerna till alla medlemsstater tillgängliga för allmänheten.

Ändring 191

Ändring 191

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 2 – led ja (nytt)

Artikel 29 – punkt 2 – led ja (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ja) | En samlad bedömning av framstegen med att fullt ut integrera principen om energieffektivitet först och om skäliga villkor för energikonsumenterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ja)

(ja)

En samlad bedömning av framstegen med att fullt ut integrera principen om energieffektivitet först och om skäliga villkor för energikonsumenterna.

En samlad bedömning av framstegen med att fullt ut integrera principen om energieffektivitet först och om skäliga villkor för energikonsumenterna.

Ändring 192

Ändring 192

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 2 – led jb (nytt)

Artikel 29 – punkt 2 – led jb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (jb) | En lägesrapport om konkurrenskraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(jb)

(jb)

En lägesrapport om konkurrenskraft.

En lägesrapport om konkurrenskraft.

Ändring 193

Ändring 193

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 2 – led jc (nytt)

Artikel 29 – punkt 2 – led jc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (jc) | Medlemsstaternas framsteg med att fasa ut direkta och indirekta subventioner till fossila bränslen senast 2020. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(jc)

(jc)

Medlemsstaternas framsteg med att fasa ut direkta och indirekta subventioner till fossila bränslen senast 2020.

Medlemsstaternas framsteg med att fasa ut direkta och indirekta subventioner till fossila bränslen senast 2020.

Ändring 194

Ändring 194

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 2 – led ka (nytt)

Artikel 29 – punkt 2 – led ka (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ka) | En ekonomisk bedömning av de kostnader som slutkonsumenten av el får bära, utifrån indikatorer för de faktiska utgifterna för energiunionens fem dimensioner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ka)

(ka)

En ekonomisk bedömning av de kostnader som slutkonsumenten av el får bära, utifrån indikatorer för de faktiska utgifterna för energiunionens fem dimensioner.

En ekonomisk bedömning av de kostnader som slutkonsumenten av el får bära, utifrån indikatorer för de faktiska utgifterna för energiunionens fem dimensioner.

Ändring 195

Ändring 195

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 1

Artikel 30 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska senast den 1 januari 2021 inrätta, driva och kontinuerligt försöka förbättra nationella inventeringssystem för att uppskatta antropogena utsläpp från källor och upptag i sänkor av de växthusgaser som anges i del 2 i bilaga III till denna förordning och säkerställa att uppgifterna i deras växthusgasinventeringar inkommer i tid, är transparenta, korrekta, konsistenta, jämförbara och fullständiga. | 1.   Medlemsstaterna ska senast den 1 januari 2021 inrätta, driva och kontinuerligt försöka förbättra nationella inventeringssystem
  i enlighet med UNFCCC:s krav
  för att uppskatta antropogena utsläpp från källor och upptag i sänkor av de växthusgaser som anges i del 2 i bilaga III till denna förordning och säkerställa att uppgifterna i deras växthusgasinventeringar inkommer i tid, är transparenta, korrekta, konsistenta, jämförbara och fullständiga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska senast den 1 januari 2021 inrätta, driva och kontinuerligt försöka förbättra nationella inventeringssystem för att uppskatta antropogena utsläpp från källor och upptag i sänkor av de växthusgaser som anges i del 2 i bilaga III till denna förordning och säkerställa att uppgifterna i deras växthusgasinventeringar inkommer i tid, är transparenta, korrekta, konsistenta, jämförbara och fullständiga.

1.   Medlemsstaterna ska senast den 1 januari 2021 inrätta, driva och kontinuerligt försöka förbättra nationella inventeringssystem
  i enlighet med UNFCCC:s krav
  för att uppskatta antropogena utsläpp från källor och upptag i sänkor av de växthusgaser som anges i del 2 i bilaga III till denna förordning och säkerställa att uppgifterna i deras växthusgasinventeringar inkommer i tid, är transparenta, korrekta, konsistenta, jämförbara och fullständiga.

Ändring 196

Ändring 196

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 1

Artikel 31 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Under 2027 och 2032 ska
  kommissionen genomföra en omfattande granskning av de nationella inventeringsdata som inlämnats av medlemsstaterna enligt artikel 23.3 i denna förordning för att övervaka medlemsstaternas minskningar eller begränsningar av utsläppen av växthusgaser i enlighet med artiklarna 4, 9 och 10 i förordning [] [ESR] och deras utsläppsminskningar och förbättringar av upptag i sänkor enligt artiklarna 4 och 12 i förordning [] [LULUCF] och annan minskning av utsläppen av växthusgaser eller begränsningsmål som anges i unionslagstiftningen. Medlemsstaterna ska delta fullt ut i denna process. | 1.   Kommissionen
  ska
  genomföra en omfattande granskning av de nationella inventeringsdata som inlämnats av medlemsstaterna enligt artikel 23.3 i denna förordning för att övervaka medlemsstaternas minskningar eller begränsningar av utsläppen av växthusgaser i enlighet med artiklarna 4, 9 och 10 i förordning [] [ESR] och deras utsläppsminskningar och förbättringar av upptag i sänkor enligt artiklarna 4 och 12 i förordning [] [LULUCF] och annan minskning av utsläppen av växthusgaser eller begränsningsmål som anges i unionslagstiftningen. Medlemsstaterna ska delta fullt ut i denna process. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  Under 2027 och 2032 ska
  kommissionen genomföra en omfattande granskning av de nationella inventeringsdata som inlämnats av medlemsstaterna enligt artikel 23.3 i denna förordning för att övervaka medlemsstaternas minskningar eller begränsningar av utsläppen av växthusgaser i enlighet med artiklarna 4, 9 och 10 i förordning [] [ESR] och deras utsläppsminskningar och förbättringar av upptag i sänkor enligt artiklarna 4 och 12 i förordning [] [LULUCF] och annan minskning av utsläppen av växthusgaser eller begränsningsmål som anges i unionslagstiftningen. Medlemsstaterna ska delta fullt ut i denna process.

1.   Kommissionen
  ska
  genomföra en omfattande granskning av de nationella inventeringsdata som inlämnats av medlemsstaterna enligt artikel 23.3 i denna förordning för att övervaka medlemsstaternas minskningar eller begränsningar av utsläppen av växthusgaser i enlighet med artiklarna 4, 9 och 10 i förordning [] [ESR] och deras utsläppsminskningar och förbättringar av upptag i sänkor enligt artiklarna 4 och 12 i förordning [] [LULUCF] och annan minskning av utsläppen av växthusgaser eller begränsningsmål som anges i unionslagstiftningen. Medlemsstaterna ska delta fullt ut i denna process.

Ändring 197

Ändring 197

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 6

Artikel 31 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   De data för varje medlemsstat som förtecknats i register upprättade i enlighet med artikel 11 i förordning [] [ESR] en månad efter den kontroll av överensstämmelse med förordning [] [LULUCF] som avses i punkt 5 i den här artikeln, ska användas för kontroll av överensstämmelse enligt artikel 9 i förordning [] [ESR]
  för åren 2021 och 2026
  . Kontrollen av överensstämmelse enligt artikel 9 i förordning [] [förordning om ansvarsfördelning] för vart och ett av
  åren 2022–2025 och 2027–2030
  ska utföras den dag som infaller en månad efter dagen för kontrollen av överensstämmelse för det föregående året. Denna kontroll ska omfatta ändringar av sådana data som framkommer som ett resultat av att medlemsstaten använder sig av de flexibla lösningarna enligt artiklarna 5, 6 och 7 i förordning [] [ESR]. | 6.   De data för varje medlemsstat som förtecknats i register upprättade i enlighet med artikel 11 i förordning [] [ESR] en månad efter den kontroll av överensstämmelse med förordning [] [LULUCF] som avses i punkt 5 i den här artikeln, ska användas för kontroll av överensstämmelse enligt artikel 9 i förordning [] [ESR]. Kontrollen av överensstämmelse enligt artikel 9 i förordning [] [förordning om ansvarsfördelning] för vart och ett av
  de år som följer de intervall för denna kontroll som avses i artikel 9 i förordning (EU) .../... [ESR]
  ska utföras den dag som infaller en månad efter dagen för kontrollen av överensstämmelse för det föregående året. Denna kontroll ska omfatta ändringar av sådana data som framkommer som ett resultat av att medlemsstaten använder sig av de flexibla lösningarna enligt artiklarna 5, 6 och 7 i förordning [] [ESR]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   De data för varje medlemsstat som förtecknats i register upprättade i enlighet med artikel 11 i förordning [] [ESR] en månad efter den kontroll av överensstämmelse med förordning [] [LULUCF] som avses i punkt 5 i den här artikeln, ska användas för kontroll av överensstämmelse enligt artikel 9 i förordning [] [ESR]
  för åren 2021 och 2026
  . Kontrollen av överensstämmelse enligt artikel 9 i förordning [] [förordning om ansvarsfördelning] för vart och ett av
  åren 2022–2025 och 2027–2030
  ska utföras den dag som infaller en månad efter dagen för kontrollen av överensstämmelse för det föregående året. Denna kontroll ska omfatta ändringar av sådana data som framkommer som ett resultat av att medlemsstaten använder sig av de flexibla lösningarna enligt artiklarna 5, 6 och 7 i förordning [] [ESR].

6.   De data för varje medlemsstat som förtecknats i register upprättade i enlighet med artikel 11 i förordning [] [ESR] en månad efter den kontroll av överensstämmelse med förordning [] [LULUCF] som avses i punkt 5 i den här artikeln, ska användas för kontroll av överensstämmelse enligt artikel 9 i förordning [] [ESR]. Kontrollen av överensstämmelse enligt artikel 9 i förordning [] [förordning om ansvarsfördelning] för vart och ett av
  de år som följer de intervall för denna kontroll som avses i artikel 9 i förordning (EU) .../... [ESR]
  ska utföras den dag som infaller en månad efter dagen för kontrollen av överensstämmelse för det föregående året. Denna kontroll ska omfatta ändringar av sådana data som framkommer som ett resultat av att medlemsstaten använder sig av de flexibla lösningarna enligt artiklarna 5, 6 och 7 i förordning [] [ESR].

Ändring 198

Ändring 198

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 6a (ny)

Artikel 31 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Den sista kontroll av överensstämmelse som avses i punkt 6 i denna artikel, alltså en kontroll av kraven enligt [artikel 9a: reserv för tidiga insatser] [ESR] ska utföras av kommissionen, efter att en medlemsstat begärt att få använda nämnda reserv. Denna kontroll kan åtföljas av ändringar av data för varje stödberättigad medlemsstat om kraven i [artikel 9a: reserv för tidiga insatser] [ESR] uppfylls. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  Den sista kontroll av överensstämmelse som avses i punkt 6 i denna artikel, alltså en kontroll av kraven enligt [artikel 9a: reserv för tidiga insatser] [ESR] ska utföras av kommissionen, efter att en medlemsstat begärt att få använda nämnda reserv. Denna kontroll kan åtföljas av ändringar av data för varje stödberättigad medlemsstat om kraven i [artikel 9a: reserv för tidiga insatser] [ESR] uppfylls.

Ändring 199

Ändring 199

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 35 – inledningen

Artikel 35 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Europeiska miljöbyrån ska bistå kommissionen i dess arbete vad gäller dimensionerna ”minskade koldioxidutsläpp” och ”energieffektivitet” för efterlevnad av artiklarna 14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 och 34 i enlighet med sitt årliga arbetsprogram. Detta ska vid behov omfatta hjälp med att | Europeiska miljöbyrån ska bistå kommissionen i dess arbete vad gäller dimensionerna ”minskade koldioxidutsläpp” och ”energieffektivitet” för efterlevnad av artiklarna
  13a,
  14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 och 34 i enlighet med sitt årliga arbetsprogram. Detta ska vid behov omfatta hjälp med att |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Europeiska miljöbyrån ska bistå kommissionen i dess arbete vad gäller dimensionerna ”minskade koldioxidutsläpp” och ”energieffektivitet” för efterlevnad av artiklarna 14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 och 34 i enlighet med sitt årliga arbetsprogram. Detta ska vid behov omfatta hjälp med att

Europeiska miljöbyrån ska bistå kommissionen i dess arbete vad gäller dimensionerna ”minskade koldioxidutsläpp” och ”energieffektivitet” för efterlevnad av artiklarna
  13a,
  14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 och 34 i enlighet med sitt årliga arbetsprogram. Detta ska vid behov omfatta hjälp med att

13a,

Ändring 200

Ändring 200

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 35 – led ja (nytt)

Artikel 35 – led ja (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ja) | sammanställa unionens approximativa andel förnybar energi i sin slutliga energianvändning, jämte den approximativa primärenergianvändningen och slutliga energianvändningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ja)

(ja)

sammanställa unionens approximativa andel förnybar energi i sin slutliga energianvändning, jämte den approximativa primärenergianvändningen och slutliga energianvändningen.

sammanställa unionens approximativa andel förnybar energi i sin slutliga energianvändning, jämte den approximativa primärenergianvändningen och slutliga energianvändningen.

Ändring 201

Ändring 201

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – rubriken

Artikel 37 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ändring 202

Ändring 202

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – punkt 1

Artikel 37 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska biträdas av en
  energiunionskommitté
  . Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011
  och arbeta inom de olika sektorsspecifika konstellationer som är relevanta för denna förordning
  . | 1.   Kommissionen ska
  vid genomförandet av denna förordning
  biträdas av en
  energiunions- och klimatförändringskommitté
  . Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska biträdas av en
  energiunionskommitté
  . Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011
  och arbeta inom de olika sektorsspecifika konstellationer som är relevanta för denna förordning
  .

1.   Kommissionen ska
  vid genomförandet av denna förordning
  biträdas av en
  energiunions- och klimatförändringskommitté
  . Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

Ändring 203

Ändring 203

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – punkt 2

Artikel 37 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Denna
  kommitté ersätter
  den kommitté som inrättats i enlighet med
  artikel 8 i beslut 93/389/EEG, artikel 9 i beslut 280/2004/EG och
  artikel 26 i förordning (EU) nr 525/2013.
  Hänvisningar till den kommitté som inrättats enligt dessa rättsakter ska tolkas som hänvisningar till den kommitté som inrättas genom denna förordning. | 2.   
  Trots vad som sägs i punkt 1 i denna artikel ska kommissionen, när det gäller genomförandet av artiklarna 15, 17, 23, 31 och 32 i
  denna
  förordning, biträdas av
  den kommitté
  för klimatförändringar
  som inrättats i enlighet med artikel 26 i förordning (EU) nr 525/2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Denna
  kommitté ersätter
  den kommitté som inrättats i enlighet med
  artikel 8 i beslut 93/389/EEG, artikel 9 i beslut 280/2004/EG och
  artikel 26 i förordning (EU) nr 525/2013.
  Hänvisningar till den kommitté som inrättats enligt dessa rättsakter ska tolkas som hänvisningar till den kommitté som inrättas genom denna förordning.

2.   
  Trots vad som sägs i punkt 1 i denna artikel ska kommissionen, när det gäller genomförandet av artiklarna 15, 17, 23, 31 och 32 i
  denna
  förordning, biträdas av
  den kommitté
  för klimatförändringar
  som inrättats i enlighet med artikel 26 i förordning (EU) nr 525/2013.

Ändring 204

Ändring 204

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 38

Artikel 38

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen
  ska
  rapportera till Europaparlamentet
  och
  rådet senast
  den
  28 februari 2026 och därefter vart femte år
  om tillämpningen av denna förordning, dess bidrag till styrningen av energiunionen och om förenligheten av planerings-, rapporterings- och övervakningsbestämmelserna i denna förordning med annan unionslagstiftning eller framtida beslut med avseende på UNFCCC och Parisavtalet.
  Kommissionen får lägga fram
  förslag
  vid behov
  . | Inom sex månader efter den positiva dialog som
  ska
  sammankallas inom ramen för UNFCCC under 2018 för en översyn av parternas gemensamma ansträngningar i riktning mot det globala långsiktiga målet,
  och
  inom sex månader efter
  den
  globala översynen 2023, samt efter kommande globala översyner ska kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet
  om tillämpningen av denna förordning
  samt om dess funktion
  , dess bidrag till styrningen av energiunionen och om förenligheten av planerings-, rapporterings- och övervakningsbestämmelserna i denna förordning med annan unionslagstiftning eller framtida beslut med avseende på UNFCCC och
  om hur pass lämpliga bidrag förordningen gett till uppnåendet av målen i
  Parisavtalet.
  Rapporterna ska åtföljas av
  förslag
  till förbättring av unionens klimat- och energiåtgärder efter situationens krav
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen
  ska
  rapportera till Europaparlamentet
  och
  rådet senast
  den
  28 februari 2026 och därefter vart femte år
  om tillämpningen av denna förordning, dess bidrag till styrningen av energiunionen och om förenligheten av planerings-, rapporterings- och övervakningsbestämmelserna i denna förordning med annan unionslagstiftning eller framtida beslut med avseende på UNFCCC och Parisavtalet.
  Kommissionen får lägga fram
  förslag
  vid behov
  .

Kommissionen

rapportera till Europaparlamentet

rådet senast

28 februari 2026 och därefter vart femte år

Kommissionen får lägga fram

vid behov

Inom sex månader efter den positiva dialog som
  ska
  sammankallas inom ramen för UNFCCC under 2018 för en översyn av parternas gemensamma ansträngningar i riktning mot det globala långsiktiga målet,
  och
  inom sex månader efter
  den
  globala översynen 2023, samt efter kommande globala översyner ska kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet
  om tillämpningen av denna förordning
  samt om dess funktion
  , dess bidrag till styrningen av energiunionen och om förenligheten av planerings-, rapporterings- och övervakningsbestämmelserna i denna förordning med annan unionslagstiftning eller framtida beslut med avseende på UNFCCC och
  om hur pass lämpliga bidrag förordningen gett till uppnåendet av målen i
  Parisavtalet.
  Rapporterna ska åtföljas av
  förslag
  till förbättring av unionens klimat- och energiåtgärder efter situationens krav
  .

Inom sex månader efter den positiva dialog som

sammankallas inom ramen för UNFCCC under 2018 för en översyn av parternas gemensamma ansträngningar i riktning mot det globala långsiktiga målet,

inom sex månader efter

globala översynen 2023, samt efter kommande globala översyner ska kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet

samt om dess funktion

om hur pass lämpliga bidrag förordningen gett till uppnåendet av målen i

Rapporterna ska åtföljas av

till förbättring av unionens klimat- och energiåtgärder efter situationens krav

Ändring 205

Ändring 205

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 38 – stycke 1a (nytt)

Artikel 38 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Inom sex månader efter att EU lägger fram ett nytt eller reviderat nationellt fastställt bidrag enligt Parisavtalet ska kommissionen lägga fram de lagstiftningsförslag som krävs för att ändra relevant unionslagstiftning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Inom sex månader efter att EU lägger fram ett nytt eller reviderat nationellt fastställt bidrag enligt Parisavtalet ska kommissionen lägga fram de lagstiftningsförslag som krävs för att ändra relevant unionslagstiftning.

Inom sex månader efter att EU lägger fram ett nytt eller reviderat nationellt fastställt bidrag enligt Parisavtalet ska kommissionen lägga fram de lagstiftningsförslag som krävs för att ändra relevant unionslagstiftning.

Ändring 206

Ändring 206

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 40 – led 2

Artikel 40 – led 2

Direktiv 98/70/EG

Artikel 7a – punkt 1 – stycke 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | I artikel 7a.1 tredje stycket ska led a ersättas med följande:



  ”Den totala volymen för varje typ av bränsle eller energi som levererats.”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)

(2)

I artikel 7a.1 tredje stycket ska led a ersättas med följande:

”Den totala volymen för varje typ av bränsle eller energi som levererats.”.

”Den totala volymen för varje typ av bränsle eller energi som levererats.”.

utgår

utgår

Ändring 207

Ändring 207

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 47 – led 2

Artikel 47 – led 2

Direktiv 2012/27/EU

Artikel 18 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | I artikel 18.1 ska led e utgå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)

(2)

I artikel 18.1 ska led e utgå.

utgår

utgår

Ändring 208

Ändring 208

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – led 1

Artikel 49 – led 1

Direktiv (EU) 2015/652

Bilaga I – del 2 – punkterna 2, 3, 4 och 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | I bilaga I, del 2 ska punkterna
  2, 3,
  4 och 7 utgå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)

I bilaga I, del 2 ska punkterna
  2, 3,
  4 och 7 utgå.

2, 3,

| (1) | I bilaga I, del 2 ska punkterna 4 och 7 utgå. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I, del 2 ska punkterna 4 och 7 utgå.

Ändring 209

Ändring 209

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – led 2 – led a

Artikel 49 – led 2 – led a

Förordning (EU) 2015/652

Bilaga III – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”1. | Medlemsstaterna ska rapportera de uppgifter som anges i punkt 3. Dessa uppgifter ska rapporteras för alla bränslen och all energi som släppts ut på marknaden i varje medlemsstat. Där flera biodrivmedel blandas med fossila bränslen ska uppgifter om varje biodrivmedel anges.”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”1.

Medlemsstaterna ska rapportera de uppgifter som anges i punkt 3. Dessa uppgifter ska rapporteras för alla bränslen och all energi som släppts ut på marknaden i varje medlemsstat. Där flera biodrivmedel blandas med fossila bränslen ska uppgifter om varje biodrivmedel anges.”.

| ”1. | Medlemsstaterna ska
  årligen
  rapportera de uppgifter som anges i punkt 3. Dessa uppgifter ska rapporteras för alla bränslen och all energi som släppts ut på marknaden i varje medlemsstat. Där flera biodrivmedel blandas med fossila bränslen ska uppgifter om varje biodrivmedel anges.”. |
| --- | --- |

”1.

Medlemsstaterna ska
  årligen
  rapportera de uppgifter som anges i punkt 3. Dessa uppgifter ska rapporteras för alla bränslen och all energi som släppts ut på marknaden i varje medlemsstat. Där flera biodrivmedel blandas med fossila bränslen ska uppgifter om varje biodrivmedel anges.”.

årligen

Ändring 210

Ändring 210

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – led 2 – led b

Artikel 49 – led 2 – led b

Förordning (EU) 2015/652

Bilaga III – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | I punkt 3 ska leden e och f utgå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

(b)

I punkt 3 ska leden e och f utgå.

I punkt 3 ska leden e och f utgå.

utgår

utgår

Ändring 211

Ändring 211

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49a (ny)

Artikel 49a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 49a |
| | EES |
| | 1.
     
  Senast ... [sex månader efter dagen för denna förordnings ikraftträdande] ska kommissionen inge ett förslag till beslut från gemensamma kommittén till gemensamma EES-kommittén med avseende på denna förordning för att EES- och Eftaländerna ska kunna genomföra bestämmelserna i denna förordning fullt ut och därmed bidra till energiunionens mål. |
| | 2.
     
  Så snart bestämmelserna införlivats i EES- och Eftastaterna, efter beslutet från gemensamma kommittén, ska medlemsstaternas skyldigheter gentemot andra medlemsstater enligt denna förordning även gälla de EES- och Eftaländer som har genomfört förordningen på sitt territorium. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 49a

Artikel 49a

EES

EES

1.
     
  Senast ... [sex månader efter dagen för denna förordnings ikraftträdande] ska kommissionen inge ett förslag till beslut från gemensamma kommittén till gemensamma EES-kommittén med avseende på denna förordning för att EES- och Eftaländerna ska kunna genomföra bestämmelserna i denna förordning fullt ut och därmed bidra till energiunionens mål.

2.
     
  Så snart bestämmelserna införlivats i EES- och Eftastaterna, efter beslutet från gemensamma kommittén, ska medlemsstaternas skyldigheter gentemot andra medlemsstater enligt denna förordning även gälla de EES- och Eftaländer som har genomfört förordningen på sitt territorium.

Ändring 212

Ändring 212

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 50a (ny)

Artikel 50a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 50a




  Energigemenskapen




  Senast ... [sex månader efter dagen för denna förordnings ikraftträdande] ska kommissionen föreslå att förordningen införlivas med energigemenskapen, i enlighet med artikel 79 i fördraget om upprättande av en energigemenskap. Så snart förordningen införlivats genom beslut av energigemenskapens ministerråd, och med förbehåll för eventuella ändringar i enlighet med artikel 24 i förordningen om upprättande av en energigemenskap, ska medlemsstaternas skyldigheter gentemot andra medlemsstater enligt denna förordning även gälla sådana avtalsparter i energigemenskapen som har genomfört förordningen på sitt territorium. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 50a

Energigemenskapen

Senast ... [sex månader efter dagen för denna förordnings ikraftträdande] ska kommissionen föreslå att förordningen införlivas med energigemenskapen, i enlighet med artikel 79 i fördraget om upprättande av en energigemenskap. Så snart förordningen införlivats genom beslut av energigemenskapens ministerråd, och med förbehåll för eventuella ändringar i enlighet med artikel 24 i förordningen om upprättande av en energigemenskap, ska medlemsstaternas skyldigheter gentemot andra medlemsstater enligt denna förordning även gälla sådana avtalsparter i energigemenskapen som har genomfört förordningen på sitt territorium.

Ändring 213

Ändring 213

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 51

Artikel 51

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 51 | Artikel 51 |
| Övergångsbestämmelser | Övergångsbestämmelser |
| Genom undantag från artikel 50 i denna förordning ska artikel 7 och artikel 17.1 a och 17.1 d i förordning (EU) nr 525/2013 fortsätta att gälla för de rapporter som innehåller de uppgifter som krävs enligt de artiklarna för åren 2018, 2019 och 2020. | Genom undantag från artikel 50 i denna förordning ska artikel 7 och artikel 17.1 a och 17.1 d i förordning (EU) nr 525/2013 fortsätta att gälla för de rapporter som innehåller de uppgifter som krävs enligt de artiklarna för åren 2018, 2019 och 2020. |
| | Artikel 11.3 i förordning (EU) nr 525/2013 ska fortsätta att gälla för den andra åtagandeperioden i enlighet med Kyotoprotokollet. |
| Artikel 19 i förordning (EU) nr 525/2013 ska fortsätta tillämpas på granskningen av inventeringsuppgifter om utsläpp av växthusgaser för åren 2018, 2019 och 2020. | Artikel 19 i förordning (EU) nr 525/2013 ska fortsätta tillämpas på granskningen av inventeringsuppgifter om utsläpp av växthusgaser för åren 2018, 2019 och 2020. |
| Artikel 22 i förordning (EU) nr 525/2013 ska fortsätta att gälla för inlämnande av den rapport som krävs enligt den artikeln. | Artikel 22 i förordning (EU) nr 525/2013 ska fortsätta att gälla för inlämnande av den rapport som krävs enligt den artikeln. |
| | Artikel 26.1 i förordning (EU) nr 525/2013 ska fortsätta att gälla för tillämpningen av artiklarna 15, 17, 23, 31 och 32 i denna förordning, liksom också när det hänvisas till den i andra av unionens rättsakter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 51

Artikel 51

Övergångsbestämmelser

Övergångsbestämmelser

Genom undantag från artikel 50 i denna förordning ska artikel 7 och artikel 17.1 a och 17.1 d i förordning (EU) nr 525/2013 fortsätta att gälla för de rapporter som innehåller de uppgifter som krävs enligt de artiklarna för åren 2018, 2019 och 2020.

Genom undantag från artikel 50 i denna förordning ska artikel 7 och artikel 17.1 a och 17.1 d i förordning (EU) nr 525/2013 fortsätta att gälla för de rapporter som innehåller de uppgifter som krävs enligt de artiklarna för åren 2018, 2019 och 2020.

Artikel 11.3 i förordning (EU) nr 525/2013 ska fortsätta att gälla för den andra åtagandeperioden i enlighet med Kyotoprotokollet.

Artikel 11.3 i förordning (EU) nr 525/2013 ska fortsätta att gälla för den andra åtagandeperioden i enlighet med Kyotoprotokollet.

Artikel 19 i förordning (EU) nr 525/2013 ska fortsätta tillämpas på granskningen av inventeringsuppgifter om utsläpp av växthusgaser för åren 2018, 2019 och 2020.

Artikel 19 i förordning (EU) nr 525/2013 ska fortsätta tillämpas på granskningen av inventeringsuppgifter om utsläpp av växthusgaser för åren 2018, 2019 och 2020.

Artikel 22 i förordning (EU) nr 525/2013 ska fortsätta att gälla för inlämnande av den rapport som krävs enligt den artikeln.

Artikel 22 i förordning (EU) nr 525/2013 ska fortsätta att gälla för inlämnande av den rapport som krävs enligt den artikeln.

Artikel 26.1 i förordning (EU) nr 525/2013 ska fortsätta att gälla för tillämpningen av artiklarna 15, 17, 23, 31 och 32 i denna förordning, liksom också när det hänvisas till den i andra av unionens rättsakter.

Artikel 26.1 i förordning (EU) nr 525/2013 ska fortsätta att gälla för tillämpningen av artiklarna 15, 17, 23, 31 och 32 i denna förordning, liksom också när det hänvisas till den i andra av unionens rättsakter.

Ändring 214

Ändring 214

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 1.3 – led iii

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 1.3 – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iii. | Samråd med berörda parter, däribland arbetsmarknadens parter, och engagemang från det civila samhällets sida |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii.

Samråd med berörda parter, däribland arbetsmarknadens parter, och engagemang från det civila samhällets sida

| iii. | Samråd med berörda parter, däribland arbetsmarknadens parter, och engagemang från det civila samhällets
  och allmänhetens
  sida |
| --- | --- |

iii.

Samråd med berörda parter, däribland arbetsmarknadens parter, och engagemang från det civila samhällets
  och allmänhetens
  sida

och allmänhetens

Ändring 215

Ändring 215

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 1.4 – rubriken

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 1.4 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.4. | Regionalt samarbete vid utarbetandet av planen |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.4.

Regionalt samarbete vid utarbetandet av planen

| 1.4. | Makroregionalt och
  regionalt samarbete vid utarbetandet av planen |
| --- | --- |

1.4.

Makroregionalt och
  regionalt samarbete vid utarbetandet av planen

Makroregionalt och

Ändring 216

Ändring 216

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 1.4 – led ii

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 1.4 – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii. | Redogörelse för hur det regionala samarbetet beaktas i planen |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii.

Redogörelse för hur det regionala samarbetet beaktas i planen

| ii. | Redogörelse för hur det
  makroregionala och
  regionala samarbetet beaktas i planen |
| --- | --- |

ii.

Redogörelse för hur det
  makroregionala och
  regionala samarbetet beaktas i planen

makroregionala och

Ändring 217

Ändring 217

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.1.1 – rubriken

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.1.1 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.1.1. | Utsläpp och upptag av växthusgaser
  (för den plan som omfattar perioden 2021–2030, mål för 2030 om att minska växthusgasutsläppen från hela EU-ekonomin med minst 40 % jämfört med 1990)

   (1) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.1.1.

Utsläpp och upptag av växthusgaser
  (för den plan som omfattar perioden 2021–2030, mål för 2030 om att minska växthusgasutsläppen från hela EU-ekonomin med minst 40 % jämfört med 1990)

   (1)

(för den plan som omfattar perioden 2021–2030, mål för 2030 om att minska växthusgasutsläppen från hela EU-ekonomin med minst 40 % jämfört med 1990)

1

| 2.1.1. | Utsläpp och upptag av växthusgaser (1) |
| --- | --- |

2.1.1.

Utsläpp och upptag av växthusgaser (1)

1

Ändring 218

Ändring 218

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.1.1 – led ia (nytt)

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.1.1 – led ia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ia. | Medlemsstatens nationella utvecklingsbanor från och med 2021 för bevarande och förbättrande av kolupptagen i sänkor, i enligt med Parisavtalet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ia.

ia.

Medlemsstatens nationella utvecklingsbanor från och med 2021 för bevarande och förbättrande av kolupptagen i sänkor, i enligt med Parisavtalet.

Medlemsstatens nationella utvecklingsbanor från och med 2021 för bevarande och förbättrande av kolupptagen i sänkor, i enligt med Parisavtalet.

Ändring 219

Ändring 219

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.1.1 – led ii

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.1.1 – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii. | I tillämpliga fall,
  andra nationella mål som är förenliga med
  befintliga
  långsiktiga
  strategier för låga utsläpp
  . I tillämpliga fall andra mål, däribland sektorsspecifika mål och anpassningsmål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii.

I tillämpliga fall,
  andra nationella mål som är förenliga med
  befintliga
  långsiktiga
  strategier för låga utsläpp
  . I tillämpliga fall andra mål, däribland sektorsspecifika mål och anpassningsmål.

I tillämpliga fall,

befintliga

strategier för låga utsläpp

| ii. | Andra nationella mål som är förenliga med
  Parisavtalet och de
  långsiktiga
  klimat- och energipolitiska strategierna
  . I tillämpliga fall andra mål, däribland sektorsspecifika mål och anpassningsmål. |
| --- | --- |

ii.

Andra nationella mål som är förenliga med
  Parisavtalet och de
  långsiktiga
  klimat- och energipolitiska strategierna
  . I tillämpliga fall andra mål, däribland sektorsspecifika mål och anpassningsmål.

Parisavtalet och de

klimat- och energipolitiska strategierna

Ändring 220

Ändring 220

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.1.2 – led i

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.1.2 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i. | Medlemsstatens
  planerade andel
  energi från förnybara energikällor av den slutliga bruttoenergianvändningen år 2030
  som dess nationella bidrag till uppnåendet av det bindande målet på EU-nivå om en andel på minst 27 % år 2030
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i.

Medlemsstatens
  planerade andel
  energi från förnybara energikällor av den slutliga bruttoenergianvändningen år 2030
  som dess nationella bidrag till uppnåendet av det bindande målet på EU-nivå om en andel på minst 27 % år 2030
  .

planerade andel

som dess nationella bidrag till uppnåendet av det bindande målet på EU-nivå om en andel på minst 27 % år 2030

| i. | Medlemsstatens
  nationella mål för
  energi från förnybara energikällor av den slutliga bruttoenergianvändningen år 2030. |
| --- | --- |

i.

Medlemsstatens
  nationella mål för
  energi från förnybara energikällor av den slutliga bruttoenergianvändningen år 2030.

nationella mål för

Ändring 221

Ändring 221

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.1.2 – led iii

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.1.2 – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iii. | Sektorsspecifik utveckling för andelen förnybar energi i den slutliga energianvändningen från 2021 till 2030 inom el-, uppvärmnings- och kylnings- samt transportsektorn. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii.

Sektorsspecifik utveckling för andelen förnybar energi i den slutliga energianvändningen från 2021 till 2030 inom el-, uppvärmnings- och kylnings- samt transportsektorn.

| iii. | Sektorsspecifik utveckling
  i medlemsstaten
  för andelen förnybar energi i den slutliga energianvändningen från 2021 till 2030 inom el-, uppvärmnings- och kylnings- samt transportsektorn
  (uppdelad mellan väg, järnväg och luftfart)
  . |
| --- | --- |

iii.

Sektorsspecifik utveckling
  i medlemsstaten
  för andelen förnybar energi i den slutliga energianvändningen från 2021 till 2030 inom el-, uppvärmnings- och kylnings- samt transportsektorn
  (uppdelad mellan väg, järnväg och luftfart)
  .

i medlemsstaten

(uppdelad mellan väg, järnväg och luftfart)

Ändring 222

Ändring 222

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.1.2 – led iv

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.1.2 – led iv

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iv. | Utveckling per förnybar energiteknik som medlemsstaten räknar med att använda för att uppnå den övergripande och sektorsvisa utvecklingen vad gäller förnybar energi under perioden 2021–2030, inklusive den förväntade totala slutliga bruttoenergianvändningen per sektor uttryckt i Mtoe och total planerad installerad
  kapacitet
  uttryckt i MW (uppdelad på ny kapacitet och uppgradering) per teknik och sektor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iv.

Utveckling per förnybar energiteknik som medlemsstaten räknar med att använda för att uppnå den övergripande och sektorsvisa utvecklingen vad gäller förnybar energi under perioden 2021–2030, inklusive den förväntade totala slutliga bruttoenergianvändningen per sektor uttryckt i Mtoe och total planerad installerad
  kapacitet
  uttryckt i MW (uppdelad på ny kapacitet och uppgradering) per teknik och sektor.

kapacitet

| iv. | Utveckling per förnybar energiteknik som medlemsstaten räknar med att använda för att uppnå den övergripande och sektorsvisa utvecklingen vad gäller förnybar energi under perioden 2021–2030, inklusive den förväntade totala slutliga bruttoenergianvändningen per sektor uttryckt i Mtoe och total planerad installerad
  nettokapacitet
  uttryckt i MW (uppdelad på ny kapacitet och uppgradering) per teknik och sektor. |
| --- | --- |

iv.

Utveckling per förnybar energiteknik som medlemsstaten räknar med att använda för att uppnå den övergripande och sektorsvisa utvecklingen vad gäller förnybar energi under perioden 2021–2030, inklusive den förväntade totala slutliga bruttoenergianvändningen per sektor uttryckt i Mtoe och total planerad installerad
  nettokapacitet
  uttryckt i MW (uppdelad på ny kapacitet och uppgradering) per teknik och sektor.

nettokapacitet

Ändring 223

Ändring 223

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.1.2 – led v

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.1.2 – led v

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| v. | Utveckling
  för
  efterfrågan på bioenergi, uppdelat mellan efterfrågan på värme, el och transport, och för tillgången på biomassa per råvara och ursprung (med åtskillnad mellan inhemsk produktion och import. Vad gäller skogsbiomassa, en bedömning av dess ursprung och inverkan på LULUCF-sänkor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

v.

Utveckling
  för
  efterfrågan på bioenergi, uppdelat mellan efterfrågan på värme, el och transport, och för tillgången på biomassa per råvara och ursprung (med åtskillnad mellan inhemsk produktion och import. Vad gäller skogsbiomassa, en bedömning av dess ursprung och inverkan på LULUCF-sänkor.

för

| v. | Medlemsstatens
  utveckling
  i fråga om
  efterfrågan på bioenergi, uppdelat mellan efterfrågan på värme, el och transport, och för tillgången på biomassa per råvara och för inhemsk produktion respektive import. Vad gäller skogsbiomassa, en bedömning av dess ursprung och inverkan på LULUCF-sänkor. |
| --- | --- |

v.

Medlemsstatens
  utveckling
  i fråga om
  efterfrågan på bioenergi, uppdelat mellan efterfrågan på värme, el och transport, och för tillgången på biomassa per råvara och för inhemsk produktion respektive import. Vad gäller skogsbiomassa, en bedömning av dess ursprung och inverkan på LULUCF-sänkor.

Medlemsstatens

i fråga om

Ändring 224

Ändring 224

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.1.2 – led va (nytt)

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.1.2 – led va (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | va. | Medlemsstatens andel av, liksom utveckling mot och mål för, energi från förnybara energikällor som produceras av städer, energisamhällen och egenförbrukare 2030 och utveckling mot förnybar energi under perioden 2021–2030, inklusive den totala förväntade slutliga bruttoenergianvändningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

va.

va.

Medlemsstatens andel av, liksom utveckling mot och mål för, energi från förnybara energikällor som produceras av städer, energisamhällen och egenförbrukare 2030 och utveckling mot förnybar energi under perioden 2021–2030, inklusive den totala förväntade slutliga bruttoenergianvändningen.

Medlemsstatens andel av, liksom utveckling mot och mål för, energi från förnybara energikällor som produceras av städer, energisamhällen och egenförbrukare 2030 och utveckling mot förnybar energi under perioden 2021–2030, inklusive den totala förväntade slutliga bruttoenergianvändningen.

Ändring 225

Ändring 225

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.1.2 – led vi

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.1.2 – led vi

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| vi. | I förekommande fall, annan nationell utveckling och andra nationella mål, även långsiktiga eller sektorsspecifika (t.ex.
  andelen avancerade biobränslen,
  andelen förnybar energi inom fjärrvärme, användningen av förnybar energi i byggnader,
  förnybar
  energi som
  produceras av städer, energisamhällen och egenförbrukare
  ). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

vi.

I förekommande fall, annan nationell utveckling och andra nationella mål, även långsiktiga eller sektorsspecifika (t.ex.
  andelen avancerade biobränslen,
  andelen förnybar energi inom fjärrvärme, användningen av förnybar energi i byggnader,
  förnybar
  energi som
  produceras av städer, energisamhällen och egenförbrukare
  ).

andelen avancerade biobränslen,

förnybar

produceras av städer, energisamhällen och egenförbrukare

| vi. | I tillämpliga fall, annan nationell utveckling och andra nationella mål, däribland långsiktiga och sektorsspecifika (t.ex. andelen förnybar energi inom fjärrvärme, användning av förnybar energi i byggnader, energi som
  återvunnits från rötslam i samband med avloppsrening
  ). |
| --- | --- |

vi.

I tillämpliga fall, annan nationell utveckling och andra nationella mål, däribland långsiktiga och sektorsspecifika (t.ex. andelen förnybar energi inom fjärrvärme, användning av förnybar energi i byggnader, energi som
  återvunnits från rötslam i samband med avloppsrening
  ).

återvunnits från rötslam i samband med avloppsrening

Ändring 226

Ändring 226

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.2 – led i

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.2 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i. | Det vägledande nationella energieffektivitetsbidrag för att uppnå unionens
  bindande energieffektivitetsmål
  på 30 %
  fram till 2030 som avses i artiklarna 1.1 och 3.4 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761],
  grundat på antingen primär eller slutlig energianvändning, primär eller slutlig energibesparing eller energiintensitet;
  uttryckt i termer av absolut nivå primärenergianvändning och slutlig energianvändning 2020 och 2030, med en linjär utveckling för detta
  bidrag
  från 2021 och framåt; inklusive den bakomliggande metoden och de omvandlingsfaktorer som används. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i.

Det vägledande nationella energieffektivitetsbidrag för att uppnå unionens
  bindande energieffektivitetsmål
  på 30 %
  fram till 2030 som avses i artiklarna 1.1 och 3.4 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761],
  grundat på antingen primär eller slutlig energianvändning, primär eller slutlig energibesparing eller energiintensitet;
  uttryckt i termer av absolut nivå primärenergianvändning och slutlig energianvändning 2020 och 2030, med en linjär utveckling för detta
  bidrag
  från 2021 och framåt; inklusive den bakomliggande metoden och de omvandlingsfaktorer som används.

Det vägledande nationella energieffektivitetsbidrag för att uppnå unionens

på 30 %

grundat på antingen primär eller slutlig energianvändning, primär eller slutlig energibesparing eller energiintensitet;

bidrag

| i. | Medlemsstatens
  bindande energieffektivitetsmål fram till 2030 som avses i artiklarna 1.1 och 3.4 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761], uttryckt i termer av absolut nivå primärenergianvändning och slutlig energianvändning 2020 och 2030, med en linjär utveckling för detta
  mål
  från 2021 och framåt; inklusive den bakomliggande metoden och de omvandlingsfaktorer som används. |
| --- | --- |

i.

Medlemsstatens
  bindande energieffektivitetsmål fram till 2030 som avses i artiklarna 1.1 och 3.4 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761], uttryckt i termer av absolut nivå primärenergianvändning och slutlig energianvändning 2020 och 2030, med en linjär utveckling för detta
  mål
  från 2021 och framåt; inklusive den bakomliggande metoden och de omvandlingsfaktorer som används.

Medlemsstatens

mål

Ändring 227

Ändring 227

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.2 – led ii

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.2 – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii. | Sammanlagd mängd energibesparingar som ska uppnås under perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 7 om energisparplikt i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii.

Sammanlagd mängd energibesparingar som ska uppnås under perioden 2021–2030 i enlighet med artikel 7 om energisparplikt i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761].

| ii. | Sammanlagd mängd
  ytterligare
  energibesparingar som ska uppnås under perioden 2021–2030
  och därpå följande perioder,
  i enlighet med artikel 7 om energisparplikt i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761] |
| --- | --- |

ii.

Sammanlagd mängd
  ytterligare
  energibesparingar som ska uppnås under perioden 2021–2030
  och därpå följande perioder,
  i enlighet med artikel 7 om energisparplikt i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761]

ytterligare

och därpå följande perioder,

Ändring 228

Ändring 228

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.2 – led iii

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.2 – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iii. | Målen för en långsiktig renovering av det nationella beståndet av bostadshus och
  kommersiella
  byggnader (både offentliga och privata). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii.

Målen för en långsiktig renovering av det nationella beståndet av bostadshus och
  kommersiella
  byggnader (både offentliga och privata).

kommersiella

| iii. | Målen för
  2030 och 2040 i fråga om
  en långsiktig renovering av det nationella beståndet av bostadshus och
  andra
  byggnader
  än bostadshus
  (både offentliga och privata)
  , i enlighet med målet för 2050 om ett byggnadsbestånd med koldioxidsnåla nära-nollenergibyggnader
  . |
| --- | --- |

iii.

Målen för
  2030 och 2040 i fråga om
  en långsiktig renovering av det nationella beståndet av bostadshus och
  andra
  byggnader
  än bostadshus
  (både offentliga och privata)
  , i enlighet med målet för 2050 om ett byggnadsbestånd med koldioxidsnåla nära-nollenergibyggnader
  .

2030 och 2040 i fråga om

andra

än bostadshus

, i enlighet med målet för 2050 om ett byggnadsbestånd med koldioxidsnåla nära-nollenergibyggnader

Ändring 229

Ändring 229

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.2 – led iv

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.2 – led iv

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iv. | Den totala golvyta som ska renoveras eller motsvarande årliga energibesparingar som ska uppnås från 2021 till 2030 enligt artikel 5 om offentliga sektorns byggnaders roll som förebild i direktiv 2012/27/EU. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iv.

Den totala golvyta som ska renoveras eller motsvarande årliga energibesparingar som ska uppnås från 2021 till 2030 enligt artikel 5 om offentliga sektorns byggnaders roll som förebild i direktiv 2012/27/EU.

| iv. | Den totala golvyta som ska renoveras
  , med åtföljande energibesparingar,
  eller motsvarande årliga energibesparingar som ska uppnås från 2021 till 2030 enligt artikel 5 om offentliga sektorns byggnaders roll som förebild i direktiv 2012/27/EU |
| --- | --- |

iv.

Den totala golvyta som ska renoveras
  , med åtföljande energibesparingar,
  eller motsvarande årliga energibesparingar som ska uppnås från 2021 till 2030 enligt artikel 5 om offentliga sektorns byggnaders roll som förebild i direktiv 2012/27/EU

, med åtföljande energibesparingar,

Ändring 230

Ändring 230

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.3 – led i

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.3 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i. | Nationella mål för diversifieringen av energikällor och leveranser från tredjeländer, lagring och efterfrågeflexibilitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i.

Nationella mål för diversifieringen av energikällor och leveranser från tredjeländer, lagring och efterfrågeflexibilitet.

| i. | Nationella mål för diversifieringen av energikällor och leveranser från tredjeländer,
  användningen av energisparåtgärder,
  lagring och efterfrågeflexibilitet |
| --- | --- |

i.

Nationella mål för diversifieringen av energikällor och leveranser från tredjeländer,
  användningen av energisparåtgärder,
  lagring och efterfrågeflexibilitet

användningen av energisparåtgärder,

Ändring 231

Ändring 231

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.3 – led ii

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.3 – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii. | Nationella mål när det gäller att minska beroendet av energiimport från tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii.

Nationella mål när det gäller att minska beroendet av energiimport från tredjeländer.

| ii. | Nationella mål när det gäller att minska beroendet av energiimport
  av fossila bränslen (olja, kol och gas) och, i förekommande fall, andra bränslen
  från tredjeländer |
| --- | --- |

ii.

Nationella mål när det gäller att minska beroendet av energiimport
  av fossila bränslen (olja, kol och gas) och, i förekommande fall, andra bränslen
  från tredjeländer

av fossila bränslen (olja, kol och gas) och, i förekommande fall, andra bränslen

Ändring 232

Ändring 232

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.3 – led iv

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.3 – led iv

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iv. | Nationella mål
  vad gäller utbyggnad av inhemska energikällor (särskilt förnybar energi)
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iv.

Nationella mål
  vad gäller utbyggnad av inhemska energikällor (särskilt förnybar energi)
  .

vad gäller utbyggnad av inhemska energikällor (särskilt förnybar energi)

| iv. | Nationella mål
  om ökad flexibilitet för det nationella energisystemet
  . |
| --- | --- |

iv.

Nationella mål
  om ökad flexibilitet för det nationella energisystemet
  .

om ökad flexibilitet för det nationella energisystemet

Ändring 233

Ändring 233

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.4.1 – led i

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.4.1 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i. | Den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten siktar på att ha uppnått år 2030
  i förhållande till det mål som Europeiska rådet fastställde i oktober 2014
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i.

Den elsammanlänkningsnivå som medlemsstaten siktar på att ha uppnått år 2030
  i förhållande till det mål som Europeiska rådet fastställde i oktober 2014
  .

i förhållande till det mål som Europeiska rådet fastställde i oktober 2014

| i. | Den elsammanlänkningsnivå
  på minst 15 %
  som medlemsstaten siktar på att ha uppnått år 2030
  , med beaktande av sammanlänkningsmålet på 10 % för 2020
  . |
| --- | --- |

i.

Den elsammanlänkningsnivå
  på minst 15 %
  som medlemsstaten siktar på att ha uppnått år 2030
  , med beaktande av sammanlänkningsmålet på 10 % för 2020
  .

på minst 15 %

, med beaktande av sammanlänkningsmålet på 10 % för 2020

Ändring 234

Ändring 234

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.4.2 – led i

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.4.2 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i. | Viktiga nationella mål
  för el- och gasöverföringsinfrastruktur
  som behövs för uppnåendet av mål inom någon av dimensionerna
  i strategin för
  energiunionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i.

Viktiga nationella mål
  för el- och gasöverföringsinfrastruktur
  som behövs för uppnåendet av mål inom någon av dimensionerna
  i strategin för
  energiunionen.

för el- och gasöverföringsinfrastruktur

i strategin för

| i. | Viktiga nationella mål
  som gäller infrastruktur för överföring och distribution av el och gas jämte moderniseringen av denna infrastruktur, och
  som behövs för uppnåendet av mål inom någon av dimensionerna
  av
  energiunionen
  , enligt förteckningen i punkt 2
  . |
| --- | --- |

i.

Viktiga nationella mål
  som gäller infrastruktur för överföring och distribution av el och gas jämte moderniseringen av denna infrastruktur, och
  som behövs för uppnåendet av mål inom någon av dimensionerna
  av
  energiunionen
  , enligt förteckningen i punkt 2
  .

som gäller infrastruktur för överföring och distribution av el och gas jämte moderniseringen av denna infrastruktur, och

av

, enligt förteckningen i punkt 2

Ändring 235

Ändring 235

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.4.3 – led i

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.4.3 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i. | Nationella mål som avser andra aspekter av den inre energimarknaden
  som
  t.ex. marknadsintegration och marknadskoppling, inklusive en tidsram för när målen
  ska
  vara uppfyllda. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i.

Nationella mål som avser andra aspekter av den inre energimarknaden
  som
  t.ex. marknadsintegration och marknadskoppling, inklusive en tidsram för när målen
  ska
  vara uppfyllda.

som

ska

| i. | Nationella mål som avser andra aspekter av den inre energimarknaden, t.ex.
  ökad systemflexibilitet,
  marknadsintegration och marknadskoppling,
  smarta nät, aggregering, efterfrågeflexibilitet, lagring, distribuerad produktion, mekanismer för inmatning, omdirigering och inskränkning, och prissignaler i realtid
  , inklusive en tidsram för när målen
  bör
  vara uppfyllda. |
| --- | --- |

i.

Nationella mål som avser andra aspekter av den inre energimarknaden, t.ex.
  ökad systemflexibilitet,
  marknadsintegration och marknadskoppling,
  smarta nät, aggregering, efterfrågeflexibilitet, lagring, distribuerad produktion, mekanismer för inmatning, omdirigering och inskränkning, och prissignaler i realtid
  , inklusive en tidsram för när målen
  bör
  vara uppfyllda.

ökad systemflexibilitet,

smarta nät, aggregering, efterfrågeflexibilitet, lagring, distribuerad produktion, mekanismer för inmatning, omdirigering och inskränkning, och prissignaler i realtid

bör

Ändring 236

Ändring 236

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.4.3 – led ia (nytt)

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.4.3 – led ia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ia. | Nationella mål som avser icke-diskriminerande deltagande för förnybar energi, efterfrågeflexibilitet och lagring, inklusive via aggregering, på alla energimarknader, inklusive en tidsram för när målen bör vara uppfyllda. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ia.

ia.

Nationella mål som avser icke-diskriminerande deltagande för förnybar energi, efterfrågeflexibilitet och lagring, inklusive via aggregering, på alla energimarknader, inklusive en tidsram för när målen bör vara uppfyllda.

Nationella mål som avser icke-diskriminerande deltagande för förnybar energi, efterfrågeflexibilitet och lagring, inklusive via aggregering, på alla energimarknader, inklusive en tidsram för när målen bör vara uppfyllda.

Ändring 237

Ändring 237

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.4.3 – led ib (nytt)

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.4.3 – led ib (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ib. | Nationella mål för att säkerställa att konsumenter deltar i energisystemet och drar nytta av egenproduktion och ny teknik, inbegripet smarta mätare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ib.

ib.

Nationella mål för att säkerställa att konsumenter deltar i energisystemet och drar nytta av egenproduktion och ny teknik, inbegripet smarta mätare.

Nationella mål för att säkerställa att konsumenter deltar i energisystemet och drar nytta av egenproduktion och ny teknik, inbegripet smarta mätare.

Ändring 238

Ändring 238

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.4.3 – led iii

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.4.3 – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iii. | Nationella mål för att skydda energikonsumenterna och förbättra konkurrenskraften inom energisektorn i detaljistledet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii.

Nationella mål för att skydda energikonsumenterna och förbättra konkurrenskraften inom energisektorn i detaljistledet.

| iii. | Nationella mål för att skydda energikonsumenterna
  , öka öppenheten, uppmuntra till leverantörsbyten
  och förbättra konkurrenskraften inom energisektorn i detaljistledet |
| --- | --- |

iii.

Nationella mål för att skydda energikonsumenterna
  , öka öppenheten, uppmuntra till leverantörsbyten
  och förbättra konkurrenskraften inom energisektorn i detaljistledet

, öka öppenheten, uppmuntra till leverantörsbyten

Ändring 240

Ändring 240

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.5 – led i

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.5 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i. | Nationella målsättningar och finansieringsmål för
  offentlig och privat
  forskning och innovation i samband med energiunionen samt, i förekommande fall, en tidsplan för när målen ska vara uppnådda, i överensstämmelse med prioriteringarna för strategin för energiunionen och SET-planen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i.

Nationella målsättningar och finansieringsmål för
  offentlig och privat
  forskning och innovation i samband med energiunionen samt, i förekommande fall, en tidsplan för när målen ska vara uppnådda, i överensstämmelse med prioriteringarna för strategin för energiunionen och SET-planen.

offentlig och privat

| i. | Nationella syften och finansieringsmål för
  offentligt stöd till
  forskning och innovation i samband med energiunionen
  , och dess förväntade hävstångseffekt på privat forskning,
  samt, i förekommande fall, en tidsplan för när målen ska vara uppnådda, i överensstämmelse med prioriteringarna för strategin för energiunionen och SET-planen. |
| --- | --- |

i.

Nationella syften och finansieringsmål för
  offentligt stöd till
  forskning och innovation i samband med energiunionen
  , och dess förväntade hävstångseffekt på privat forskning,
  samt, i förekommande fall, en tidsplan för när målen ska vara uppnådda, i överensstämmelse med prioriteringarna för strategin för energiunionen och SET-planen.

offentligt stöd till

, och dess förväntade hävstångseffekt på privat forskning,

Ändring 241

Ändring 241

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.5 – led ii

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 2.5 – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii. | I förekommande fall,
  nationella mål
  inbegripet långsiktiga mål (
  för 2050
  ) när det gäller införande av koldioxidsnål
  teknik
  bl.a. för att fasa ut fossila bränslen i energi- och koldioxidintensiva industrisektorer och, i tillämpliga fall, för därmed förknippad infrastruktur för transport och lagring av kol
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii.

I förekommande fall,
  nationella mål
  inbegripet långsiktiga mål (
  för 2050
  ) när det gäller införande av koldioxidsnål
  teknik
  bl.a. för att fasa ut fossila bränslen i energi- och koldioxidintensiva industrisektorer och, i tillämpliga fall, för därmed förknippad infrastruktur för transport och lagring av kol
  .

I förekommande fall,

inbegripet långsiktiga mål (

) när det gäller införande av koldioxidsnål

bl.a. för att fasa ut fossila bränslen i energi- och koldioxidintensiva industrisektorer och, i tillämpliga fall, för därmed förknippad infrastruktur för transport och lagring av kol

| ii. | Nationella mål för 2050
  med anknytning till främjandet av hållbar
  teknik. |
| --- | --- |

ii.

Nationella mål för 2050
  med anknytning till främjandet av hållbar
  teknik.

med anknytning till främjandet av hållbar

Ändring 242

Ändring 242

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.1.1

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.1.1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.1.1 | Utsläpp och upptag av växthusgaser
  (för den plan som omfattar perioden 2021–2030, mål för 2030) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.1.1

Utsläpp och upptag av växthusgaser
  (för den plan som omfattar perioden 2021–2030, mål för 2030)

(för den plan som omfattar perioden 2021–2030, mål för 2030)

| 3.1.1 | Utsläpp och upptag av växthusgaser |
| --- | --- |

3.1.1

Utsläpp och upptag av växthusgaser

| i. | Politiska strategier och åtgärder för att uppnå det mål som fastställts enligt förordning [] [förordning om ansvarsfördelning] och som avses i punkt 2.1.1 och politiska strategier och åtgärder för att följa förordning [] [LULUCF], som omfattar alla viktiga utsläppssektorer och sektorer för att öka upptagen, med ett perspektiv på en långsiktig vision och målet
  att bli en koldioxidsnål ekonomi inom 50 år
  och
  nå jämvikt mellan utsläpp och upptag
  i enlighet med Parisavtalet. |
| --- | --- |

i.

Politiska strategier och åtgärder för att uppnå det mål som fastställts enligt förordning [] [förordning om ansvarsfördelning] och som avses i punkt 2.1.1 och politiska strategier och åtgärder för att följa förordning [] [LULUCF], som omfattar alla viktiga utsläppssektorer och sektorer för att öka upptagen, med ett perspektiv på en långsiktig vision och målet
  att bli en koldioxidsnål ekonomi inom 50 år
  och
  nå jämvikt mellan utsläpp och upptag
  i enlighet med Parisavtalet.

att bli en koldioxidsnål ekonomi inom 50 år

nå jämvikt mellan utsläpp och upptag

| i. | Politiska strategier och åtgärder för att uppnå det mål som fastställts enligt förordning [] [förordning om ansvarsfördelning] och som avses i punkt 2.1.1 och politiska strategier och åtgärder för att följa förordning [] [LULUCF],
  och utvecklingarna för att bevara och öka upptag i sänkor som avses i 2.1.1,
  som omfattar alla viktiga utsläppssektorer och sektorer för att öka upptagen, med ett perspektiv på en långsiktig vision och målet
  om nettonollutsläpp av växthusgaser för unionen senast 2050
  och
  om att kort därefter,
  i enlighet med Parisavtalet
  , nå fram till negativa utsläpp |
| --- | --- |

i.

Politiska strategier och åtgärder för att uppnå det mål som fastställts enligt förordning [] [förordning om ansvarsfördelning] och som avses i punkt 2.1.1 och politiska strategier och åtgärder för att följa förordning [] [LULUCF],
  och utvecklingarna för att bevara och öka upptag i sänkor som avses i 2.1.1,
  som omfattar alla viktiga utsläppssektorer och sektorer för att öka upptagen, med ett perspektiv på en långsiktig vision och målet
  om nettonollutsläpp av växthusgaser för unionen senast 2050
  och
  om att kort därefter,
  i enlighet med Parisavtalet
  , nå fram till negativa utsläpp

och utvecklingarna för att bevara och öka upptag i sänkor som avses i 2.1.1,

om nettonollutsläpp av växthusgaser för unionen senast 2050

om att kort därefter,

, nå fram till negativa utsläpp

| ii. | Regionalt samarbete på detta område. |
| --- | --- |

ii.

Regionalt samarbete på detta område.

| ii. | Regionalt samarbete på detta område. |
| --- | --- |

ii.

Regionalt samarbete på detta område.

| iii. | I tillämpliga fall finansieringsåtgärder inklusive EU-stöd och användningen av EU-medel på detta område på nationell nivå utan att det påverkar tillämpningen av reglerna om statligt stöd. |
| --- | --- |

iii.

I tillämpliga fall finansieringsåtgärder inklusive EU-stöd och användningen av EU-medel på detta område på nationell nivå utan att det påverkar tillämpningen av reglerna om statligt stöd.

| iii. | I tillämpliga fall finansieringsåtgärder inklusive EU-stöd och användningen av EU-medel på detta område på nationell nivå utan att det påverkar tillämpningen av reglerna om statligt stöd. |
| --- | --- |

iii.

I tillämpliga fall finansieringsåtgärder inklusive EU-stöd och användningen av EU-medel på detta område på nationell nivå utan att det påverkar tillämpningen av reglerna om statligt stöd.

Ändring 243

Ändring 243

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.1.2 – led i

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.1.2 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i. | Politiska strategier och åtgärder för att uppnå det nationella
  bidraget till
  det bindande målet för 2030 på EU-nivå för förnybar energi och utveckling som anges i 2.1.2, inklusive sektors- och teknikspecifika åtgärder (6). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i.

Politiska strategier och åtgärder för att uppnå det nationella
  bidraget till
  det bindande målet för 2030 på EU-nivå för förnybar energi och utveckling som anges i 2.1.2, inklusive sektors- och teknikspecifika åtgärder (6).

bidraget till

6

| i. | Politiska strategier och åtgärder för att uppnå det nationella
  målet för 2030 samt
  det bindande målet för 2030 på EU-nivå för förnybar energi och utveckling som anges i 2.1.2, inklusive sektors- och teknikspecifika åtgärder (6). |
| --- | --- |

i.

Politiska strategier och åtgärder för att uppnå det nationella
  målet för 2030 samt
  det bindande målet för 2030 på EU-nivå för förnybar energi och utveckling som anges i 2.1.2, inklusive sektors- och teknikspecifika åtgärder (6).

målet för 2030 samt

6

Ändring 244

Ändring 244

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.1.2 – led iii

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.1.2 – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iii. | Särskilda åtgärder för finansiellt stöd, inklusive EU-stöd och användningen av EU-medel för att främja produktionen och användningen av energi från förnybara energikällor inom el-, uppvärmnings- och kylnings- samt transportsektorn. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii.

Särskilda åtgärder för finansiellt stöd, inklusive EU-stöd och användningen av EU-medel för att främja produktionen och användningen av energi från förnybara energikällor inom el-, uppvärmnings- och kylnings- samt transportsektorn.

| iii. | Särskilda
  nationella
  åtgärder för finansiellt stöd
  och skattemässiga åtgärder
  , inklusive EU-stöd och användningen av EU-medel för att främja produktionen och användningen av energi från förnybara energikällor inom el-, uppvärmnings- och kylnings- samt transportsektorn. |
| --- | --- |

iii.

Särskilda
  nationella
  åtgärder för finansiellt stöd
  och skattemässiga åtgärder
  , inklusive EU-stöd och användningen av EU-medel för att främja produktionen och användningen av energi från förnybara energikällor inom el-, uppvärmnings- och kylnings- samt transportsektorn.

nationella

och skattemässiga åtgärder

Ändring 245

Ändring 245

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.1.2 – led iv

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.1.2 – led iv

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iv. | Särskilda åtgärder för att införa en gemensam kontaktpunkt, effektivisera administrativa förfaranden, tillhandahålla information och utbildning samt stärka egenförbrukare och energisamhällen när det gäller förnybar energi. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iv.

Särskilda åtgärder för att införa en gemensam kontaktpunkt, effektivisera administrativa förfaranden, tillhandahålla information och utbildning samt stärka egenförbrukare och energisamhällen när det gäller förnybar energi.

| iv. | Särskilda åtgärder för att
  få bort överdrivet betungande kostnader och hinder för spridningen av förnybar energi och
  införa en gemensam kontaktpunkt, effektivisera administrativa förfaranden, tillhandahålla information och utbildning samt stärka egenförbrukare och energisamhällen när det gäller förnybar energi
  Förväntade effekter i form av nyskapad kapacitet för förnybar energi |
| --- | --- |

iv.

Särskilda åtgärder för att
  få bort överdrivet betungande kostnader och hinder för spridningen av förnybar energi och
  införa en gemensam kontaktpunkt, effektivisera administrativa förfaranden, tillhandahålla information och utbildning samt stärka egenförbrukare och energisamhällen när det gäller förnybar energi
  Förväntade effekter i form av nyskapad kapacitet för förnybar energi

få bort överdrivet betungande kostnader och hinder för spridningen av förnybar energi och

Förväntade effekter i form av nyskapad kapacitet för förnybar energi

Ändring 246

Ändring 246

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.1.2 – led iva (nytt)

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.1.2 – led iva (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iva. | Särskilda åtgärder för att alla konsumenter ska få rätt att egenförbruka förnybar energi och uppmuntras att enskilt eller kollektivt bli egenförbrukare som producerar, lagrar, egenförbrukar och säljer sin förnybara energi, jämte förväntade effekter i form av nyskapad kapacitet för förnybar energi |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iva.

iva.

Särskilda åtgärder för att alla konsumenter ska få rätt att egenförbruka förnybar energi och uppmuntras att enskilt eller kollektivt bli egenförbrukare som producerar, lagrar, egenförbrukar och säljer sin förnybara energi, jämte förväntade effekter i form av nyskapad kapacitet för förnybar energi

Särskilda åtgärder för att alla konsumenter ska få rätt att egenförbruka förnybar energi och uppmuntras att enskilt eller kollektivt bli egenförbrukare som producerar, lagrar, egenförbrukar och säljer sin förnybara energi, jämte förväntade effekter i form av nyskapad kapacitet för förnybar energi

Ändring 247

Ändring 247

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.1.2 – led via (nytt)

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.1.2 – led via (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | via. | Andra planerade eller antagna åtgärder för att främja förnybar energi, särskilt, men inte begränsat till följande:










  (a) | Åtgärder som syftar till att säkerställa att alla offentliga förvaltningar (nationella, regionala eller lokala) integrerar förbrukningen av förnybar energi i sin verksamhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

via.

via.

Andra planerade eller antagna åtgärder för att främja förnybar energi, särskilt, men inte begränsat till följande:

Andra planerade eller antagna åtgärder för att främja förnybar energi, särskilt, men inte begränsat till följande:

(a)

(a)

Åtgärder som syftar till att säkerställa att alla offentliga förvaltningar (nationella, regionala eller lokala) integrerar förbrukningen av förnybar energi i sin verksamhet.

Åtgärder som syftar till att säkerställa att alla offentliga förvaltningar (nationella, regionala eller lokala) integrerar förbrukningen av förnybar energi i sin verksamhet.

| (b) | Bestämmelser i lagstiftningen om offentlig upphandling om att offentliga förvaltningar (nationella, regionala och lokala) ska införliva urvalskriterier för miljöanpassad offentlig upphandling i syfte att uppmuntra till användning av förnybara energikällor av juridiska personer som har för avsikt att ingå avtal med dem, oavsett vilken produkt eller tjänst som ska upphandlas. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Bestämmelser i lagstiftningen om offentlig upphandling om att offentliga förvaltningar (nationella, regionala och lokala) ska införliva urvalskriterier för miljöanpassad offentlig upphandling i syfte att uppmuntra till användning av förnybara energikällor av juridiska personer som har för avsikt att ingå avtal med dem, oavsett vilken produkt eller tjänst som ska upphandlas.

Bestämmelser i lagstiftningen om offentlig upphandling om att offentliga förvaltningar (nationella, regionala och lokala) ska införliva urvalskriterier för miljöanpassad offentlig upphandling i syfte att uppmuntra till användning av förnybara energikällor av juridiska personer som har för avsikt att ingå avtal med dem, oavsett vilken produkt eller tjänst som ska upphandlas.

| (c) | Bestämmelser om användning av förnybara energikällor som ett krav för beviljande av offentliga subventioner eller stöd, där så är lämpligt. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Bestämmelser om användning av förnybara energikällor som ett krav för beviljande av offentliga subventioner eller stöd, där så är lämpligt.

Bestämmelser om användning av förnybara energikällor som ett krav för beviljande av offentliga subventioner eller stöd, där så är lämpligt.

Ändring 248

Ändring 248

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.1.3 – led iva (nytt)

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.1.3 – led iva (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iva. | Nationella politiska strategier, tidsgränser och åtgärder som planeras för att fasa ut indirekta och direkta subventioner till fossila bränslen senast 2020 |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iva.

iva.

Nationella politiska strategier, tidsgränser och åtgärder som planeras för att fasa ut indirekta och direkta subventioner till fossila bränslen senast 2020

Nationella politiska strategier, tidsgränser och åtgärder som planeras för att fasa ut indirekta och direkta subventioner till fossila bränslen senast 2020

Ändring 249

Ändring 249

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.2 – inledningen

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Planerade politiska strategier, åtgärder och program för att uppnå det
  vägledande
  nationella energieffektivitetsmålet för 2030 samt andra mål som anges i punkt 2.2, bl.a. planerade åtgärder och instrument (även av ekonomisk karaktär) för att främja byggnaders energiprestanda, särskilt vad gäller följande: | Planerade politiska strategier, åtgärder och program för att uppnå det
  bindande
  nationella energieffektivitetsmålet för 2030 samt andra mål som anges i punkt 2.2, bl.a. planerade åtgärder och instrument (även av ekonomisk karaktär) för att främja byggnaders energiprestanda, särskilt vad gäller följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Planerade politiska strategier, åtgärder och program för att uppnå det
  vägledande
  nationella energieffektivitetsmålet för 2030 samt andra mål som anges i punkt 2.2, bl.a. planerade åtgärder och instrument (även av ekonomisk karaktär) för att främja byggnaders energiprestanda, särskilt vad gäller följande:

vägledande

Planerade politiska strategier, åtgärder och program för att uppnå det
  bindande
  nationella energieffektivitetsmålet för 2030 samt andra mål som anges i punkt 2.2, bl.a. planerade åtgärder och instrument (även av ekonomisk karaktär) för att främja byggnaders energiprestanda, särskilt vad gäller följande:

bindande

Ändring 250

Ändring 250

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.2 – led ii

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.2 – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii. | Långsiktig strategi för att renovera det nationella beståndet av både offentliga och privata bostadshus och
  kommersiella
  byggnader (7), inbegripet politiska strategier
  och
  åtgärder som stimulerar till kostnadseffektiva genomgripande renoveringar och kostnadseffektiva etappvisa genomgripande renoveringar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii.

Långsiktig strategi för att renovera det nationella beståndet av både offentliga och privata bostadshus och
  kommersiella
  byggnader (7), inbegripet politiska strategier
  och
  åtgärder som stimulerar till kostnadseffektiva genomgripande renoveringar och kostnadseffektiva etappvisa genomgripande renoveringar.

kommersiella

7

och

| ii. | Långsiktig strategi för att renovera det nationella beståndet av både offentliga och privata bostadshus och
  andra
  byggnader
  än bostadshus

   (7), inbegripet politiska strategier, åtgärder
  och insatser för energieffektivitet och energibesparingar,
  som stimulerar till kostnadseffektiva genomgripande renoveringar och kostnadseffektiva etappvisa genomgripande renoveringar
  , och inriktar sig, dels på det byggnadsbestånd som har sämst prestanda, dels på energifattiga hushåll
  . |
| --- | --- |

ii.

Långsiktig strategi för att renovera det nationella beståndet av både offentliga och privata bostadshus och
  andra
  byggnader
  än bostadshus

   (7), inbegripet politiska strategier, åtgärder
  och insatser för energieffektivitet och energibesparingar,
  som stimulerar till kostnadseffektiva genomgripande renoveringar och kostnadseffektiva etappvisa genomgripande renoveringar
  , och inriktar sig, dels på det byggnadsbestånd som har sämst prestanda, dels på energifattiga hushåll
  .

andra

än bostadshus

7

och insatser för energieffektivitet och energibesparingar,

, och inriktar sig, dels på det byggnadsbestånd som har sämst prestanda, dels på energifattiga hushåll

Ändring 251

Ändring 251

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.2 – led iv

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.2 – led iv

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iv. | Andra planerade politiska strategier, åtgärder och program för att uppnå det
  vägledande
  nationella energieffektivitetsmålet för 2030 samt andra mål som anges i punkt 2.2 (t.ex. åtgärder för att främja offentliga byggnaders roll som förebilder och
  energi effektiv
  offentlig upphandling, åtgärder för att främja energibesiktningar och övervakningssystem för energianvändning (9), konsumentinformation och utbildningsåtgärder (10) samt andra åtgärder för att främja energieffektivitet (11)). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iv.

Andra planerade politiska strategier, åtgärder och program för att uppnå det
  vägledande
  nationella energieffektivitetsmålet för 2030 samt andra mål som anges i punkt 2.2 (t.ex. åtgärder för att främja offentliga byggnaders roll som förebilder och
  energi effektiv
  offentlig upphandling, åtgärder för att främja energibesiktningar och övervakningssystem för energianvändning (9), konsumentinformation och utbildningsåtgärder (10) samt andra åtgärder för att främja energieffektivitet (11)).

vägledande

energi effektiv

9

10

11

| iv. | Andra planerade politiska strategier, åtgärder och program för att uppnå det
  bindande
  nationella energieffektivitetsmålet för 2030 samt andra mål som anges i punkt 2.2 (t.ex. åtgärder för att främja offentliga byggnaders roll som förebilder och
  energieffektiv
  offentlig upphandling, åtgärder för att främja energibesiktningar och övervakningssystem för energianvändning (9), konsumentinformation och utbildningsåtgärder (10) samt andra åtgärder för att främja energieffektivitet (11)). |
| --- | --- |

iv.

Andra planerade politiska strategier, åtgärder och program för att uppnå det
  bindande
  nationella energieffektivitetsmålet för 2030 samt andra mål som anges i punkt 2.2 (t.ex. åtgärder för att främja offentliga byggnaders roll som förebilder och
  energieffektiv
  offentlig upphandling, åtgärder för att främja energibesiktningar och övervakningssystem för energianvändning (9), konsumentinformation och utbildningsåtgärder (10) samt andra åtgärder för att främja energieffektivitet (11)).

bindande

energieffektiv

9

10

11

Ändring 252

Ändring 252

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.2 – led iva (nytt)

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.2 – led iva (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iva | . Beskrivning av politiska strategier och åtgärder för att främja de lokala energisamhällenas roll att bidra till genomförandet av strategier och åtgärder som beskrivs i leden i, ii, iii och iv ovan |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iva

iva

. Beskrivning av politiska strategier och åtgärder för att främja de lokala energisamhällenas roll att bidra till genomförandet av strategier och åtgärder som beskrivs i leden i, ii, iii och iv ovan

. Beskrivning av politiska strategier och åtgärder för att främja de lokala energisamhällenas roll att bidra till genomförandet av strategier och åtgärder som beskrivs i leden i, ii, iii och iv ovan

Ändring 253

Ändring 253

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.4.3 – led ii

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.4.3 – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii. | Åtgärder för att öka flexibiliteten i energisystemet när det gäller produktion av förnybar energi, inklusive utbyggnaden av intradagskoppling samt gränsöverskridande balansmarknader. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii.

Åtgärder för att öka flexibiliteten i energisystemet när det gäller produktion av förnybar energi, inklusive utbyggnaden av intradagskoppling samt gränsöverskridande balansmarknader.

| ii. | Åtgärder för att öka flexibiliteten i energisystemet när det gäller produktion av förnybar energi, inklusive utbyggnaden av intradagskoppling samt gränsöverskridande balansmarknader
  , ibruktagande av smarta nät och lagring, ökad efterfrågeflexibilitet och distribuerad produktion samt anpassning av prisbildningen, också med hjälp av prissignaler i realtid
  . |
| --- | --- |

ii.

Åtgärder för att öka flexibiliteten i energisystemet när det gäller produktion av förnybar energi, inklusive utbyggnaden av intradagskoppling samt gränsöverskridande balansmarknader
  , ibruktagande av smarta nät och lagring, ökad efterfrågeflexibilitet och distribuerad produktion samt anpassning av prisbildningen, också med hjälp av prissignaler i realtid
  .

, ibruktagande av smarta nät och lagring, ökad efterfrågeflexibilitet och distribuerad produktion samt anpassning av prisbildningen, också med hjälp av prissignaler i realtid

Ändring 254

Ändring 254

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.4.3 – led iia (nytt)

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.4.3 – led iia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iia. | Åtgärder som ska säkerställa icke-diskriminerande deltagande för förnybar energi, efterfrågeflexibilitet och lagring, inklusive via aggregering, på alla energimarknader. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iia.

iia.

Åtgärder som ska säkerställa icke-diskriminerande deltagande för förnybar energi, efterfrågeflexibilitet och lagring, inklusive via aggregering, på alla energimarknader.

Åtgärder som ska säkerställa icke-diskriminerande deltagande för förnybar energi, efterfrågeflexibilitet och lagring, inklusive via aggregering, på alla energimarknader.

Ändring 255

Ändring 255

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.4.3 – led iii

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.4.3 – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iii. | Åtgärder
  för att säkerställa prioriterad åtkomst och inmatning av el producerad från förnybara energikällor eller högeffektiv kraftvärme och förebygga
  inskränkning
  eller omdirigering av denna el

   (18). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii.

Åtgärder
  för att säkerställa prioriterad åtkomst och inmatning av el producerad från förnybara energikällor eller högeffektiv kraftvärme och förebygga
  inskränkning
  eller omdirigering av denna el

   (18).

för att säkerställa prioriterad åtkomst och inmatning av el producerad från förnybara energikällor eller högeffektiv kraftvärme och förebygga

eller omdirigering av denna el

18

| iii. | Åtgärder
  som avser anpassning av systemdriftsregler och systemdriftspraxis för att förbättra systemflexibiliteten. Åtgärder som avser tillämpningen av inmatningsregler som syftar till uppnående av de nationella målen om förnybar energi och minskade växthusgasutsläpp. Åtgärder som avser tillämpningen av regler som syftar till att minimera och kompensera för omdirigering och
  inskränkning
  av förnybar energi. Åtgärder för att främja aggregering

   (18). |
| --- | --- |

iii.

Åtgärder
  som avser anpassning av systemdriftsregler och systemdriftspraxis för att förbättra systemflexibiliteten. Åtgärder som avser tillämpningen av inmatningsregler som syftar till uppnående av de nationella målen om förnybar energi och minskade växthusgasutsläpp. Åtgärder som avser tillämpningen av regler som syftar till att minimera och kompensera för omdirigering och
  inskränkning
  av förnybar energi. Åtgärder för att främja aggregering

   (18).

som avser anpassning av systemdriftsregler och systemdriftspraxis för att förbättra systemflexibiliteten. Åtgärder som avser tillämpningen av inmatningsregler som syftar till uppnående av de nationella målen om förnybar energi och minskade växthusgasutsläpp. Åtgärder som avser tillämpningen av regler som syftar till att minimera och kompensera för omdirigering och

av förnybar energi. Åtgärder för att främja aggregering

18

Ändring 256

Ändring 256

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.5a (nytt)

Bilaga I – del 1 – avsnitt A – punkt 3.5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3.5a. | Principen om energieffektivitet först



  Beskrivning av hur dimensionerna och de politiska strategierna och åtgärderna tar hänsyn till principen om energieffektivitet först |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.5a.

3.5a.

Principen om energieffektivitet först

Beskrivning av hur dimensionerna och de politiska strategierna och åtgärderna tar hänsyn till principen om energieffektivitet först

Beskrivning av hur dimensionerna och de politiska strategierna och åtgärderna tar hänsyn till principen om energieffektivitet först

Ändring 257

Ändring 257

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 4.4 – led i

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 4.4 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i. | Nuvarande energimix, inhemska energikällor, importberoende, inbegripet relevanta risker. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i.

Nuvarande energimix, inhemska energikällor, importberoende, inbegripet relevanta risker.

| i. | Nuvarande energimix, inhemska energikällor,
  inklusive efterfrågeflexibilitet,
  importberoende, inbegripet relevanta risker. |
| --- | --- |

i.

Nuvarande energimix, inhemska energikällor,
  inklusive efterfrågeflexibilitet,
  importberoende, inbegripet relevanta risker.

inklusive efterfrågeflexibilitet,

Ändring 258

Ändring 258

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 4.6 – led iiia (nytt)

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 4.6 – led iiia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iiia. | Nuvarande nivå för nationella subventioner till fossila bränslen |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iiia.

iiia.

Nuvarande nivå för nationella subventioner till fossila bränslen

Nuvarande nivå för nationella subventioner till fossila bränslen

Ändring 259

Ändring 259

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 4.6 – led iv

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 4.6 – led iv

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iv. | Utvecklingsprognoser som avses i leden
  i–iii
  på grundval av befintliga politiska strategier och åtgärder åtminstone fram till 2040 (inklusive för 2030). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iv.

Utvecklingsprognoser som avses i leden
  i–iii
  på grundval av befintliga politiska strategier och åtgärder åtminstone fram till 2040 (inklusive för 2030).

i–iii

| iv. | Utvecklingsprognoser som avses i leden
  i–iiia
  på grundval av befintliga politiska strategier och åtgärder åtminstone fram till 2040 (inklusive för 2030). |
| --- | --- |

iv.

Utvecklingsprognoser som avses i leden
  i–iiia
  på grundval av befintliga politiska strategier och åtgärder åtminstone fram till 2040 (inklusive för 2030).

i–iiia

Ändring 260

Ändring 260

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 4.6a (nytt)

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 4.6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4.6a | Principen om energieffektivitet först



  Beskrivning av hur dimensionerna och de politiska strategierna och åtgärderna tar hänsyn till principen om energieffektivitet först |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.6a

4.6a

Principen om energieffektivitet först

Beskrivning av hur dimensionerna och de politiska strategierna och åtgärderna tar hänsyn till principen om energieffektivitet först

Beskrivning av hur dimensionerna och de politiska strategierna och åtgärderna tar hänsyn till principen om energieffektivitet först

Ändring 261

Ändring 261

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 5 – rubriken

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 5 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5. | KONSEKVENSBEDÖMNING AV PLANERADE POLITISKA STRATEGIER
  OCH
  ÅTGÄRDER (29) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.

KONSEKVENSBEDÖMNING AV PLANERADE POLITISKA STRATEGIER
  OCH
  ÅTGÄRDER (29)

OCH

29

| 5. | KONSEKVENSBEDÖMNING AV PLANERADE POLITISKA STRATEGIER, ÅTGÄRDER
  OCH INVESTERINGSSTRATEGIER

   (29) |
| --- | --- |

5.

KONSEKVENSBEDÖMNING AV PLANERADE POLITISKA STRATEGIER, ÅTGÄRDER
  OCH INVESTERINGSSTRATEGIER

   (29)

OCH INVESTERINGSSTRATEGIER

29

Ändring 262

Ändring 262

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 5.1

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 5.1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.1. | Effekter av planerade politiska strategier
  och
  åtgärder som beskrivs i avsnitt 3 om energisystem och utsläpp och upptag av växthusgaser samt en jämförelse med prognoser på grundval av befintliga politiska strategier och åtgärder (enligt beskrivningen i avsnitt 4). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.1.

Effekter av planerade politiska strategier
  och
  åtgärder som beskrivs i avsnitt 3 om energisystem och utsläpp och upptag av växthusgaser samt en jämförelse med prognoser på grundval av befintliga politiska strategier och åtgärder (enligt beskrivningen i avsnitt 4).

och

| 5.1. | Effekter av planerade politiska strategier, åtgärder
  och investeringsstrategier
  som beskrivs i avsnitt 3 om energisystem och utsläpp och upptag av växthusgaser samt en jämförelse med prognoser på grundval av befintliga politiska strategier och åtgärder (enligt beskrivningen i avsnitt 4). |
| --- | --- |

5.1.

Effekter av planerade politiska strategier, åtgärder
  och investeringsstrategier
  som beskrivs i avsnitt 3 om energisystem och utsläpp och upptag av växthusgaser samt en jämförelse med prognoser på grundval av befintliga politiska strategier och åtgärder (enligt beskrivningen i avsnitt 4).

och investeringsstrategier

Ändring 263

Ändring 263

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 5.1 – led ii

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 5.1 – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii. | Bedömning av politisk samverkan (mellan befintliga och planerade politiska strategier och åtgärder inom en politisk dimension och mellan befintliga och planerade politiska strategier och åtgärder i olika dimensioner) åtminstone fram till det sista året av den period som omfattas av planen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii.

Bedömning av politisk samverkan (mellan befintliga och planerade politiska strategier och åtgärder inom en politisk dimension och mellan befintliga och planerade politiska strategier och åtgärder i olika dimensioner) åtminstone fram till det sista året av den period som omfattas av planen.

| ii. | Bedömning av politisk samverkan (mellan befintliga och planerade politiska strategier och åtgärder inom en politisk dimension och mellan befintliga och planerade politiska strategier och åtgärder i olika dimensioner) åtminstone fram till det sista året av den period som omfattas av planen
  , framför allt för att åstadkomma en grundmurad förståelse av hur energieffektivitets- och energisparpolitiken påverkar energisystemets storlek och för att minska risken för att investeringar i energiförsörjning blir strandade tillgångar
  . |
| --- | --- |

ii.

Bedömning av politisk samverkan (mellan befintliga och planerade politiska strategier och åtgärder inom en politisk dimension och mellan befintliga och planerade politiska strategier och åtgärder i olika dimensioner) åtminstone fram till det sista året av den period som omfattas av planen
  , framför allt för att åstadkomma en grundmurad förståelse av hur energieffektivitets- och energisparpolitiken påverkar energisystemets storlek och för att minska risken för att investeringar i energiförsörjning blir strandade tillgångar
  .

, framför allt för att åstadkomma en grundmurad förståelse av hur energieffektivitets- och energisparpolitiken påverkar energisystemets storlek och för att minska risken för att investeringar i energiförsörjning blir strandade tillgångar

Ändring 264

Ändring 264

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 5.1 – led iia (nytt)

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 5.1 – led iia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iia. | Bedömning av samverkan mellan dels befintliga och planerade nationella politiska strategier och åtgärder, dels unionens klimat- och energipolitiska åtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iia.

iia.

Bedömning av samverkan mellan dels befintliga och planerade nationella politiska strategier och åtgärder, dels unionens klimat- och energipolitiska åtgärder.

Bedömning av samverkan mellan dels befintliga och planerade nationella politiska strategier och åtgärder, dels unionens klimat- och energipolitiska åtgärder.

Ändring 265

Ändring 265

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 5.2a (nytt)

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 5.2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5.2a | Hälsa och välbefinnande









  i. | Effekter på luftkvalitet och hälsopåverkan med anknytning därtill. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.2a

5.2a

Hälsa och välbefinnande

i.

i.

Effekter på luftkvalitet och hälsopåverkan med anknytning därtill.

Effekter på luftkvalitet och hälsopåverkan med anknytning därtill.

| ii. | Andra effekter på hälsa och välbefinnande (t.ex. vatten-, buller- eller annan förorening; utvecklingen av gång- och cykeltrafik, pendling eller andra transportförändringar osv.). |
| --- | --- |

ii.

ii.

Andra effekter på hälsa och välbefinnande (t.ex. vatten-, buller- eller annan förorening; utvecklingen av gång- och cykeltrafik, pendling eller andra transportförändringar osv.).

Andra effekter på hälsa och välbefinnande (t.ex. vatten-, buller- eller annan förorening; utvecklingen av gång- och cykeltrafik, pendling eller andra transportförändringar osv.).

Ändring 266

Ändring 266

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 5.2b (nytt)

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 5.2b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5.2b | Miljöpåverkan









  i. | Detaljer i eventuella strategiska miljöbedömningar eller miljökonsekvensbedömningar som hänger ihop med strategin eller nationella planer |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.2b

5.2b

Miljöpåverkan

i.

i.

Detaljer i eventuella strategiska miljöbedömningar eller miljökonsekvensbedömningar som hänger ihop med strategin eller nationella planer

Detaljer i eventuella strategiska miljöbedömningar eller miljökonsekvensbedömningar som hänger ihop med strategin eller nationella planer

| ii. | Vattenfrågor, exempelvis efterfrågan på vatten eller vattenuttag (med hänsyn tagen till möjliga framtida klimatförändringar), påverkan från vattenkraftverk eller tidvattenkraftverk på livsmiljöer i vattendrag eller hav osv. |
| --- | --- |

ii.

ii.

Vattenfrågor, exempelvis efterfrågan på vatten eller vattenuttag (med hänsyn tagen till möjliga framtida klimatförändringar), påverkan från vattenkraftverk eller tidvattenkraftverk på livsmiljöer i vattendrag eller hav osv.

Vattenfrågor, exempelvis efterfrågan på vatten eller vattenuttag (med hänsyn tagen till möjliga framtida klimatförändringar), påverkan från vattenkraftverk eller tidvattenkraftverk på livsmiljöer i vattendrag eller hav osv.

| iii. | Miljöpåverkan (och klimatpåverkan) från eventuellt ökad användning av bioenergi (grödobaserade biodrivmedel, skogsbiomassa osv.) och samband med strategier för upptag i markanvändningssektorn |
| --- | --- |

iii.

iii.

Miljöpåverkan (och klimatpåverkan) från eventuellt ökad användning av bioenergi (grödobaserade biodrivmedel, skogsbiomassa osv.) och samband med strategier för upptag i markanvändningssektorn

Miljöpåverkan (och klimatpåverkan) från eventuellt ökad användning av bioenergi (grödobaserade biodrivmedel, skogsbiomassa osv.) och samband med strategier för upptag i markanvändningssektorn

Ändring 267

Ändring 267

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 5.2c (nytt)

Bilaga I – del 1 – avsnitt B – punkt 5.2c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5.2c | Investeringseffekter









  i. | Befintliga investeringsflöden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.2c

5.2c

Investeringseffekter

i.

i.

Befintliga investeringsflöden.

Befintliga investeringsflöden.

| ii. | Antaganden om framtida investeringar med anknytning till varje planerad politisk strategi och åtgärd, inklusive riskprofilen för planerade politiska strategier och åtgärder. |
| --- | --- |

ii.

ii.

Antaganden om framtida investeringar med anknytning till varje planerad politisk strategi och åtgärd, inklusive riskprofilen för planerade politiska strategier och åtgärder.

Antaganden om framtida investeringar med anknytning till varje planerad politisk strategi och åtgärd, inklusive riskprofilen för planerade politiska strategier och åtgärder.

| iii. | Sektorsbundna eller marknadsrelaterade riskfaktorer eller hinder i det nationella (eller makroregionala) sammanhanget. |
| --- | --- |

iii.

iii.

Sektorsbundna eller marknadsrelaterade riskfaktorer eller hinder i det nationella (eller makroregionala) sammanhanget.

Sektorsbundna eller marknadsrelaterade riskfaktorer eller hinder i det nationella (eller makroregionala) sammanhanget.

| iv. | Analys av ytterligare offentligt finansieringsstöd eller -resurser som kan överbrygga klyftor identifierade i led iii. |
| --- | --- |

iv.

iv.

Analys av ytterligare offentligt finansieringsstöd eller -resurser som kan överbrygga klyftor identifierade i led iii.

Analys av ytterligare offentligt finansieringsstöd eller -resurser som kan överbrygga klyftor identifierade i led iii.

| v. | Kvalitativ bedömning av investerarförtroende, inklusive en projektplanerings synlighet, samt investeringsmöjligheters genomförbarhet och attraktivitet. |
| --- | --- |

v.

v.

Kvalitativ bedömning av investerarförtroende, inklusive en projektplanerings synlighet, samt investeringsmöjligheters genomförbarhet och attraktivitet.

Kvalitativ bedömning av investerarförtroende, inklusive en projektplanerings synlighet, samt investeringsmöjligheters genomförbarhet och attraktivitet.

| vi. | Granskning av föregående år mot antaganden; framåtblickande bedömning som omfattar verkliga faktorer som investerare står inför. |
| --- | --- |

vi.

vi.

Granskning av föregående år mot antaganden; framåtblickande bedömning som omfattar verkliga faktorer som investerare står inför.

Granskning av föregående år mot antaganden; framåtblickande bedömning som omfattar verkliga faktorer som investerare står inför.

Ändring 294/rev1

Ändring 294/rev1

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga Ia (ny)

Bilaga Ia (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | |
| | Den utveckling som avses i artikel 4 a.2 andra stycket ska bestå av referenspunkterna |
| | S2020 +0,20 (S2030 – S2020), som ett genomsnitt för perioden 2021–2022, |
| | S2020 +0,45 (S2030 – S2020), som ett genomsnitt för perioden 2023–2025, och |
| | S2020 +0,70 (S2030 – S2020), som ett genomsnitt för perioden 2025–2027, |
| | där |
| | S2020 = medlemsstatens mål för 2020 enligt artikel 3 samt del A i bilaga I till direktiv.../... [omarbetning av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767], |
| | och |
| | S2030 = medlemsstatens mål för 2030. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

Den utveckling som avses i artikel 4 a.2 andra stycket ska bestå av referenspunkterna

Den utveckling som avses i artikel 4 a.2 andra stycket ska bestå av referenspunkterna

S2020 +0,20 (S2030 – S2020), som ett genomsnitt för perioden 2021–2022,

S2020 +0,20 (S2030 – S2020), som ett genomsnitt för perioden 2021–2022,

S2020 +0,45 (S2030 – S2020), som ett genomsnitt för perioden 2023–2025, och

S2020 +0,45 (S2030 – S2020), som ett genomsnitt för perioden 2023–2025, och

S2020 +0,70 (S2030 – S2020), som ett genomsnitt för perioden 2025–2027,

S2020 +0,70 (S2030 – S2020), som ett genomsnitt för perioden 2025–2027,

där

där

S2020 = medlemsstatens mål för 2020 enligt artikel 3 samt del A i bilaga I till direktiv.../... [omarbetning av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767],

S2020 = medlemsstatens mål för 2020 enligt artikel 3 samt del A i bilaga I till direktiv.../... [omarbetning av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767],

och

och

S2030 = medlemsstatens mål för 2030.

S2030 = medlemsstatens mål för 2030.

Ändring 270

Ändring 270

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – led 1 – led b

Bilaga II – led 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Den volym av försäljningen av energi använd inom transportsektorn som inte tagits med i beräkningen [i ktoe]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Den volym av försäljningen av energi använd inom transportsektorn som inte tagits med i beräkningen [i ktoe].

| (b) | Den volym av försäljningen av energi använd inom transportsektorn som
  eventuellt
  inte tagits med i beräkningen [i ktoe]. |
| --- | --- |

(b)

Den volym av försäljningen av energi använd inom transportsektorn som
  eventuellt
  inte tagits med i beräkningen [i ktoe].

eventuellt

Ändring 271

Ändring 271

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – led 1 – led b

Bilaga II – led 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Mängden energi producerad för eget bruk som inte tagits med i beräkningen [i ktoe]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Mängden energi producerad för eget bruk som inte tagits med i beräkningen [i ktoe].

| (c) | Mängden energi producerad för eget bruk som
  eventuellt
  inte tagits med i beräkningen [i ktoe]. |
| --- | --- |

(c)

Mängden energi producerad för eget bruk som
  eventuellt
  inte tagits med i beräkningen [i ktoe].

eventuellt

Ändring 272

Ändring 272

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – led 1 – led f – inledningen

Bilaga II – led 1 – led f – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Tillämpning av undantagen b, c, d och e enligt artikel 7.2 och 7.3 i direktiv 2012/27/EU: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Tillämpning av undantagen b, c, d och e enligt artikel 7.2 och 7.3 i direktiv 2012/27/EU:

Tillämpning av undantagen b, c, d och e enligt artikel 7.2 och 7.3 i direktiv 2012/27/EU:

| (f) | Energiförsäljningsvolymer eller mängden sparad energi [in ktoe] som är undantagna enligt artikel 7.2 och 7.3 i direktiv 2012/27/EU. |
| --- | --- |

(f)

Energiförsäljningsvolymer eller mängden sparad energi [in ktoe] som är undantagna enligt artikel 7.2 och 7.3 i direktiv 2012/27/EU.

Energiförsäljningsvolymer eller mängden sparad energi [in ktoe] som är undantagna enligt artikel 7.2 och 7.3 i direktiv 2012/27/EU.

Ändring 274

Ändring 274

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – led 1 – led f – led ii

Bilaga II – led 1 – led f – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii. | Mängden energibesparingar [i ktoe] som uppnås i sektorerna för omvandling, distribution och överföring av energi i enlighet med led c. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii.

ii.

Mängden energibesparingar [i ktoe] som uppnås i sektorerna för omvandling, distribution och överföring av energi i enlighet med led c.

Mängden energibesparingar [i ktoe] som uppnås i sektorerna för omvandling, distribution och överföring av energi i enlighet med led c.

utgår

utgår

Ändring 275

Ändring 275

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – led 1 – led f – led iii

Bilaga II – led 1 – led f – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iii. | Mängden energibesparingar [i ktoe] till följd av nya enskilda åtgärder som genomförts sedan den 31 december 2008 och som fortsätter att ha verkan år 2020 och därefter och i enlighet med led d. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii.

iii.

Mängden energibesparingar [i ktoe] till följd av nya enskilda åtgärder som genomförts sedan den 31 december 2008 och som fortsätter att ha verkan år 2020 och därefter och i enlighet med led d.

Mängden energibesparingar [i ktoe] till följd av nya enskilda åtgärder som genomförts sedan den 31 december 2008 och som fortsätter att ha verkan år 2020 och därefter och i enlighet med led d.

utgår

utgår

Ändring 276

Ändring 276

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – led 1 – led f – led iv

Bilaga II – led 1 – led f – led iv

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iv. | Mängden energi för eget bruk som alstras på eller i byggnader till följd av politiska åtgärder som främjar ny installering av teknik för förnybar energi i enlighet med led e [i ktoe]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iv.

iv.

Mängden energi för eget bruk som alstras på eller i byggnader till följd av politiska åtgärder som främjar ny installering av teknik för förnybar energi i enlighet med led e [i ktoe].

Mängden energi för eget bruk som alstras på eller i byggnader till följd av politiska åtgärder som främjar ny installering av teknik för förnybar energi i enlighet med led e [i ktoe].

utgår

utgår

Ändring 277

Ändring 277

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IIa (ny)

Bilaga IIa (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | ÖVERSIKT OCH FÖRFARANDE FÖR ATT UTARBETA STRATEGIERNA |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

1.

ÖVERSIKT OCH FÖRFARANDE FÖR ATT UTARBETA STRATEGIERNA

| 1.1. | Sammanfattning och kommentarer |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Sammanfattning och kommentarer

| 1.2. | Bakgrund |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Bakgrund

| 1.2.1. | Det nationella, unionsrelaterade och internationella politiska sammanhang som de långsiktiga strategierna ingår i |
| --- | --- |

1.2.1.

1.2.1.

Det nationella, unionsrelaterade och internationella politiska sammanhang som de långsiktiga strategierna ingår i

| 1.2.2. | Tillämpliga bestämmelser |
| --- | --- |

1.2.2.

1.2.2.

Tillämpliga bestämmelser

| 1.3. | Samråd |
| --- | --- |

1.3.

1.3.

Samråd

| 1.3.1. | Samråd med allmänheten och berörda parter (nationella parlament, lokala, regionala, offentliga och andra relevanta berörda parter) |
| --- | --- |

1.3.1.

1.3.1.

Samråd med allmänheten och berörda parter (nationella parlament, lokala, regionala, offentliga och andra relevanta berörda parter)

| 1.3.2. | Samråd med andra medlemsstater, tredjeländer och EU:s institutioner |
| --- | --- |

1.3.2.

1.3.2.

Samråd med andra medlemsstater, tredjeländer och EU:s institutioner

| 2. | NATIONELLA LÅNGSIKTIGA KLIMAT- OCH ENERGIPOLITISKA STRATEGIER |
| --- | --- |

2.

2.

NATIONELLA LÅNGSIKTIGA KLIMAT- OCH ENERGIPOLITISKA STRATEGIER

| 2.1. | TOTALA MINSKNINGAR AV VÄXTHUSGASUTSLÄPP OCH FÖRBÄTTRINGAR AV UPPTAG I SÄNKOR |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

TOTALA MINSKNINGAR AV VÄXTHUSGASUTSLÄPP OCH FÖRBÄTTRINGAR AV UPPTAG I SÄNKOR

| 2.1.1. | Koldioxidbudget fram till 2100 i enlighet med Parisavtalet |
| --- | --- |

2.1.1.

2.1.1.

Koldioxidbudget fram till 2100 i enlighet med Parisavtalet

| 2.1.2. | Utvecklingen för en kostnadseffektiv väg mot nettonollutsläpp av växthusgaser senast 2050 och negativa utsläpp kort därefter |
| --- | --- |

2.1.2.

2.1.2.

Utvecklingen för en kostnadseffektiv väg mot nettonollutsläpp av växthusgaser senast 2050 och negativa utsläpp kort därefter

| 2.1.3. | Nationellt mål för 2030 och milstolpar för åtminstone 2040 och 2050, anpassade efter den utveckling som avses i punkt 2.1.2 |
| --- | --- |

2.1.3.

2.1.3.

Nationellt mål för 2030 och milstolpar för åtminstone 2040 och 2050, anpassade efter den utveckling som avses i punkt 2.1.2

| 2.1.4. | Den internationella dimensionen |
| --- | --- |

2.1.4.

2.1.4.

Den internationella dimensionen

| 2.1.5. | Mål för anpassningen på lång sikt |
| --- | --- |

2.1.5.

2.1.5.

Mål för anpassningen på lång sikt

| 2.2. | FÖRNYBAR ENERGI |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

FÖRNYBAR ENERGI

| 2.2.1. | Utveckling för att senast 2050 i den slutliga bruttoenergianvändningen uppnå ett energisystem baserat på förnybar energi |
| --- | --- |

2.2.1.

2.2.1.

Utveckling för att senast 2050 i den slutliga bruttoenergianvändningen uppnå ett energisystem baserat på förnybar energi

| 2.2.2. | Nationellt mål för andelen energi från förnybara energikällor av den slutliga bruttoenergianvändningen 2030 och milstolpar för åtminstone 2035, 2040 och 2045, anpassade efter den utveckling som avses i 2.2.2 |
| --- | --- |

2.2.2.

2.2.2.

Nationellt mål för andelen energi från förnybara energikällor av den slutliga bruttoenergianvändningen 2030 och milstolpar för åtminstone 2035, 2040 och 2045, anpassade efter den utveckling som avses i 2.2.2

| 2.3. | ENERGIEFFEKTIVITET |
| --- | --- |

2.3.

2.3.

ENERGIEFFEKTIVITET

| 2.3.1. | Utveckling för att senast 2050 uppnå den mest energieffektivitetsbaserade ekonomin, i linje med de mål som avses i 2.1.2 och 2.2.1 |
| --- | --- |

2.3.1.

2.3.1.

Utveckling för att senast 2050 uppnå den mest energieffektivitetsbaserade ekonomin, i linje med de mål som avses i 2.1.2 och 2.2.1

| 2.3.2. | Nationellt energieffektivitetsmål uttryckt i form av absolut nivå primärenergianvändning och slutlig energianvändning 2030, och milstolpar för åtminstone 2035, 2040, 2045 |
| --- | --- |

2.3.2.

2.3.2.

Nationellt energieffektivitetsmål uttryckt i form av absolut nivå primärenergianvändning och slutlig energianvändning 2030, och milstolpar för åtminstone 2035, 2040, 2045

| 3. | SEKTORSSPECIFIKA STRATEGIER |
| --- | --- |

3.

3.

SEKTORSSPECIFIKA STRATEGIER

| 3.1. | Energisystem |
| --- | --- |

3.1.

3.1.

Energisystem

| 3.1.1. | Sannolik framtida efterfrågan, per energibärare |
| --- | --- |

3.1.1.

3.1.1.

Sannolik framtida efterfrågan, per energibärare

| 3.1.2. | Sannolik framtida produktionskapacitet, inklusive centraliserad och distribuerad lagring, per teknik |
| --- | --- |

3.1.2.

3.1.2.

Sannolik framtida produktionskapacitet, inklusive centraliserad och distribuerad lagring, per teknik

| 3.1.3. | Avsedd eller sannolik framtida utsläppsutveckling eller -intervall |
| --- | --- |

3.1.3.

3.1.3.

Avsedd eller sannolik framtida utsläppsutveckling eller -intervall

| 3.1.4. | En beskrivning av de huvudsakliga pådrivande faktorerna för energieffektivitet, efterfrågeflexibilitet och energianvändning, samt deras utveckling från och med 2021 och längre fram |
| --- | --- |

3.1.4.

3.1.4.

En beskrivning av de huvudsakliga pådrivande faktorerna för energieffektivitet, efterfrågeflexibilitet och energianvändning, samt deras utveckling från och med 2021 och längre fram

| 3.1.5. | En skiss av vilka politiska strategier och åtgärder som planeras för att senast 2050 inom den slutliga bruttoenergianvändningen åstadkomma det energisystem baserat på förnybar energi som avses i punkt 2.2.1, samt den energieffektivaste och flexiblaste ekonomin, medräknat utvecklingsbanor fördelat efter teknik. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.1.5.

En skiss av vilka politiska strategier och åtgärder som planeras för att senast 2050 inom den slutliga bruttoenergianvändningen åstadkomma det energisystem baserat på förnybar energi som avses i punkt 2.2.1, samt den energieffektivaste och flexiblaste ekonomin, medräknat utvecklingsbanor fördelat efter teknik.

| 3.2. | Näringsgren |
| --- | --- |

3.2.

3.2.

Näringsgren

| 3.2.1. | Förväntad utsläppsutveckling per sektor och energiförsörjningskällor |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

Förväntad utsläppsutveckling per sektor och energiförsörjningskällor

| 3.2.2. | Alternativ för minskning av koldioxidutsläpp eller politiska metoder och eventuella befintliga mål, planer eller strategier, inklusive elektrifiering, alternativa bränslen, energieffektivitetsåtgärder osv. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.2.2.

Alternativ för minskning av koldioxidutsläpp eller politiska metoder och eventuella befintliga mål, planer eller strategier, inklusive elektrifiering, alternativa bränslen, energieffektivitetsåtgärder osv.

| 3.3. | Byggnader |
| --- | --- |

3.3.

3.3.

Byggnader

| 3.3.1. | Förväntat framtida energibehov i byggnader, indelade efter byggnadskategori, inklusive kommersiella byggnader, bostadshus och offentliga byggnader |
| --- | --- |

3.3.1.

3.3.1.

Förväntat framtida energibehov i byggnader, indelade efter byggnadskategori, inklusive kommersiella byggnader, bostadshus och offentliga byggnader

| 3.3.2. | Framtida energiförsörjningskällor |
| --- | --- |

3.3.2.

3.3.2.

Framtida energiförsörjningskällor

| 3.3.3. | Potential för minskning av efterfrågan på energi genom renovering av befintliga byggnader och relaterad samhällsnytta samt ekonomiska och miljömässiga fördelar |
| --- | --- |

3.3.3.

3.3.3.

Potential för minskning av efterfrågan på energi genom renovering av befintliga byggnader och relaterad samhällsnytta samt ekonomiska och miljömässiga fördelar

| 3.3.4. | Politiska åtgärder för att stimulera renovering av befintliga byggnader |
| --- | --- |

3.3.4.

3.3.4.

Politiska åtgärder för att stimulera renovering av befintliga byggnader

| 3.4. | Transporter |
| --- | --- |

3.4.

3.4.

Transporter

| 3.4.1. | Förväntade utsläpp och energikällor per transporttyp (t.ex. bilar och skåpbilar, tunga vägtransporter, sjöfart, flyg, järnväg) |
| --- | --- |

3.4.1.

3.4.1.

Förväntade utsläpp och energikällor per transporttyp (t.ex. bilar och skåpbilar, tunga vägtransporter, sjöfart, flyg, järnväg)

| 3.4.2. | Alternativ för minskning av koldioxidutsläpp eller politiska metoder |
| --- | --- |

3.4.2.

3.4.2.

Alternativ för minskning av koldioxidutsläpp eller politiska metoder

| 3.5. | Jordbruk och markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) |
| --- | --- |

3.5.

3.5.

Jordbruk och markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF)

| 3.5.1. | Nuvarande utsläpp, fördelat efter alla källor och enskilda växthusgaser |
| --- | --- |

3.5.1.

3.5.1.

Nuvarande utsläpp, fördelat efter alla källor och enskilda växthusgaser

| 3.5.2. | Alternativ för utsläppsminskning och politiska åtgärder för att bevara och förbättra sänkor, inklusive nationella mål eller syften |
| --- | --- |

3.5.2.

3.5.2.

Alternativ för utsläppsminskning och politiska åtgärder för att bevara och förbättra sänkor, inklusive nationella mål eller syften

| 3.5.3. | Kopplingar till politiska strategier för jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

3.5.3.

3.5.3.

Kopplingar till politiska strategier för jordbruk och landsbygdsutveckling

| 3.6. | Sektorsövergripande inslag i strategin och andra relevanta sektorer |
| --- | --- |

3.6.

3.6.

Sektorsövergripande inslag i strategin och andra relevanta sektorer

| 4. | FINANSIERING |
| --- | --- |

4.

4.

FINANSIERING

| 4.1. | Uppskattningar av vilka investeringar som behövs |
| --- | --- |

4.1.

4.1.

Uppskattningar av vilka investeringar som behövs

| 4.2. | Politiska strategier och åtgärder med anknytning till användningen av allmänna medel samt till stimulerandet av privata investeringar |
| --- | --- |

4.2.

4.2.

Politiska strategier och åtgärder med anknytning till användningen av allmänna medel samt till stimulerandet av privata investeringar

| 4.3. | Strategier för relevant forskning, utveckling och innovation |
| --- | --- |

4.3.

4.3.

Strategier för relevant forskning, utveckling och innovation

| 5. | ANALYTISK GRUND OCH SOCIOEKONOMISKA KONSEKVENSER |
| --- | --- |

5.

5.

ANALYTISK GRUND OCH SOCIOEKONOMISKA KONSEKVENSER

| 5.1. | Modellbygge, scenarier eller analyser som kommit till bruk vid utvecklingen av strategin |
| --- | --- |

5.1.

5.1.

Modellbygge, scenarier eller analyser som kommit till bruk vid utvecklingen av strategin

| 5.2. | Konsekvenser för konkurrenskraft och ekonomi |
| --- | --- |

5.2.

5.2.

Konsekvenser för konkurrenskraft och ekonomi

| 5.3. | Konsekvenser för hälsa, miljö och samhälle |
| --- | --- |

5.3.

5.3.

Konsekvenser för hälsa, miljö och samhälle

| 5.4. | Strategi för att säkerställa motståndskraft på lång sikt för sektorerna i avsnitt 1 |
| --- | --- |

5.4.

5.4.

Strategi för att säkerställa motståndskraft på lång sikt för sektorerna i avsnitt 1

| 6. | Bilagor (vid behov) |
| --- | --- |

6.

6.

Bilagor (vid behov)

| 6.1. | Stödjande analys |
| --- | --- |

6.1.

6.1.

Stödjande analys

| 6.1.1. | Uppgifter om eventuellt modellbygge för 2050 (inklusive antaganden) och/eller andra kvantitativa analyser, indikatorer osv. |
| --- | --- |

6.1.1.

6.1.1.

Uppgifter om eventuellt modellbygge för 2050 (inklusive antaganden) och/eller andra kvantitativa analyser, indikatorer osv.

| 6.1.2. | Datatabeller eller andra tekniska bilagor |
| --- | --- |

6.1.2.

6.1.2.

Datatabeller eller andra tekniska bilagor

| 6.2. | Andra källor |
| --- | --- |

6.2.

6.2.

Andra källor

Ändring 278

Ändring 278

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 1 – stycke 1 – led n

Bilaga III – del 1 – stycke 1 – led n

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (n) | Information om medlemsstaternas avsikter att utnyttja flexibilitetsmöjligheterna i 
  artikel
   5.4
  och
  5.5 i förordning [] [förordning om ansvarsfördelning]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(n)

Information om medlemsstaternas avsikter att utnyttja flexibilitetsmöjligheterna i 
  artikel
   5.4
  och
  5.5 i förordning [] [förordning om ansvarsfördelning].

artikel

och

| (n) | Information om medlemsstaternas avsikter att utnyttja flexibilitetsmöjligheterna i 
  artiklarna
   5.4, 5.5
  och 7, samt användningen av inkomsterna enligt artikel 5.5a
  i förordning [] [förordning om ansvarsfördelning]. |
| --- | --- |

(n)

Information om medlemsstaternas avsikter att utnyttja flexibilitetsmöjligheterna i 
  artiklarna
   5.4, 5.5
  och 7, samt användningen av inkomsterna enligt artikel 5.5a
  i förordning [] [förordning om ansvarsfördelning].

artiklarna

och 7, samt användningen av inkomsterna enligt artikel 5.5a

Ändring 279

Ändring 279

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VII – del 1 – led m – led 1 – led a

Bilaga VII – del 1 – led m – led 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Primär biomassa från skog som används direkt för energiproduktion: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Primär biomassa från skog som används direkt för energiproduktion:

| (a) | Primär biomassa från skog som används direkt för energiproduktion
  eller för produktion av bearbetat träbaserat bränsle
  : |
| --- | --- |

(a)

Primär biomassa från skog som används direkt för energiproduktion
  eller för produktion av bearbetat träbaserat bränsle
  :

eller för produktion av bearbetat träbaserat bränsle

Ändring 280

Ändring 280

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VII – del 1 – led m – led 1 – led a – led iii

Bilaga VII – del 1 – led m – led 1 – led a – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iii) | Rundvirke (uppdelat i industriellt rundvirke och brännved) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii)

Rundvirke (uppdelat i industriellt rundvirke och brännved)

| iii) | Rundvirke (uppdelat i industriellt rundvirke
  , förkommersiell gallring
  och brännved) |
| --- | --- |

iii)

Rundvirke (uppdelat i industriellt rundvirke
  , förkommersiell gallring
  och brännved)

, förkommersiell gallring

Ändring 281

Ändring 281

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VII – del 1 – led m – led 2 – led ba (nytt)

Bilaga VII – del 1 – led m – led 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Stallgödsel |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

Stallgödsel

Stallgödsel

Ändring 282

Ändring 282

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VII – del 2 – led b

Bilaga VII – del 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Energibesparingar som uppnåtts genom artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761] åren X-3 och X-2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Energibesparingar som uppnåtts genom artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761] åren X-3 och X-2.

| (b) | Den sammanlagda mängden
  energibesparingar som uppnåtts genom artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761] åren X-3 och X-2
  samt |
| --- | --- |

(b)

Den sammanlagda mängden
  energibesparingar som uppnåtts genom artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761] åren X-3 och X-2
  samt

Den sammanlagda mängden

samt

| | i) | mängden besparingar som uppnåtts genom varje politisk strategi, åtgärd och enskild åtgärd |
| --- | --- | --- |

i)

i)

mängden besparingar som uppnåtts genom varje politisk strategi, åtgärd och enskild åtgärd

mängden besparingar som uppnåtts genom varje politisk strategi, åtgärd och enskild åtgärd

| | ii) | en förklaring av hur och på grundval av vilka uppgifter dessa besparingar har beräknats |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

en förklaring av hur och på grundval av vilka uppgifter dessa besparingar har beräknats

en förklaring av hur och på grundval av vilka uppgifter dessa besparingar har beräknats

| | iii) | en förklaring av om medlemsstaten sannolikt är på väg att uppnå den sammanlagda mängden energibesparingar som krävs fram till slutet av perioden som beskrivs i artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761]. Om medlemsstaten inte är på väg att uppnå målen ska den ytterligare förklara vilka korrigerande åtgärder den ämnar vidta för att klara av att genomföra besparingarna |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

en förklaring av om medlemsstaten sannolikt är på väg att uppnå den sammanlagda mängden energibesparingar som krävs fram till slutet av perioden som beskrivs i artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761]. Om medlemsstaten inte är på väg att uppnå målen ska den ytterligare förklara vilka korrigerande åtgärder den ämnar vidta för att klara av att genomföra besparingarna

en förklaring av om medlemsstaten sannolikt är på väg att uppnå den sammanlagda mängden energibesparingar som krävs fram till slutet av perioden som beskrivs i artikel 7 i direktiv 2012/27/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0761]. Om medlemsstaten inte är på väg att uppnå målen ska den ytterligare förklara vilka korrigerande åtgärder den ämnar vidta för att klara av att genomföra besparingarna

| | iv) | en motivering, om de åtgärder som omfattas av lägesrapporten avviker från de åtgärder som omfattas av medlemsstatens anmälan. |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

en motivering, om de åtgärder som omfattas av lägesrapporten avviker från de åtgärder som omfattas av medlemsstatens anmälan.

en motivering, om de åtgärder som omfattas av lägesrapporten avviker från de åtgärder som omfattas av medlemsstatens anmälan.

Ändring 283

Ändring 283

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VIII – stycke 1 – led b

Bilaga VIII – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Konsekvenserna av produktion och användning av biomassa på hållbarhet i unionen och tredjeländer, inbegripet konsekvenserna för den biologiska mångfalden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Konsekvenserna av produktion och användning av biomassa på hållbarhet i unionen och tredjeländer, inbegripet konsekvenserna för den biologiska mångfalden.

| (b) | Konsekvenserna av produktion och användning av biomassa på hållbarhet i unionen och tredjeländer, inbegripet konsekvenserna för den biologiska mångfalden
  , vatten- och luftkvaliteten samt markanvändningsrättigheterna, varvid vederbörlig hänsyn ska tas till de principer för avfallshierarki som fastställs i direktiv 2008/98/EG
  . |
| --- | --- |

(b)

Konsekvenserna av produktion och användning av biomassa på hållbarhet i unionen och tredjeländer, inbegripet konsekvenserna för den biologiska mångfalden
  , vatten- och luftkvaliteten samt markanvändningsrättigheterna, varvid vederbörlig hänsyn ska tas till de principer för avfallshierarki som fastställs i direktiv 2008/98/EG
  .

, vatten- och luftkvaliteten samt markanvändningsrättigheterna, varvid vederbörlig hänsyn ska tas till de principer för avfallshierarki som fastställs i direktiv 2008/98/EG

Ändring 284

Ändring 284

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VIII – stycke 1 – led f

Bilaga VIII – stycke 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Både vad gäller tredjeländer och medlemsstater som är
  viktiga
  källor till biobränslen, flytande biobränslen och biomassabränslen som förbrukas inom unionen, information om nationella åtgärder som vidtagits för att följa de kriterier för hållbarhet och minskning av växthusgasutsläppen som anges i artikel 26 punkterna 2–7 i [omarbetning av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767], för att skydda mark, vatten och luft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Både vad gäller tredjeländer och medlemsstater som är
  viktiga
  källor till biobränslen, flytande biobränslen och biomassabränslen som förbrukas inom unionen, information om nationella åtgärder som vidtagits för att följa de kriterier för hållbarhet och minskning av växthusgasutsläppen som anges i artikel 26 punkterna 2–7 i [omarbetning av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767], för att skydda mark, vatten och luft.

viktiga

| (f) | Både vad gäller tredjeländer och medlemsstater som är källor till biobränslen, flytande biobränslen och biomassabränslen som förbrukas inom unionen
  , samt råvaror för dessa
  , information om nationella åtgärder som vidtagits för att följa de kriterier för hållbarhet och minskning av växthusgasutsläppen som anges i artikel 26 punkterna 2–7 i [omarbetning av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767], för att skydda mark, vatten och luft. |
| --- | --- |

(f)

Både vad gäller tredjeländer och medlemsstater som är källor till biobränslen, flytande biobränslen och biomassabränslen som förbrukas inom unionen
  , samt råvaror för dessa
  , information om nationella åtgärder som vidtagits för att följa de kriterier för hållbarhet och minskning av växthusgasutsläppen som anges i artikel 26 punkterna 2–7 i [omarbetning av direktiv 2009/28/EG enligt förslaget i COM(2016)0767], för att skydda mark, vatten och luft.

, samt råvaror för dessa

Ändring 285

Ändring 285

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VIII – stycke 1 – led fa (nytt)

Bilaga VIII – stycke 1 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fa) | En utvärdering av hur verkningsfulla kriterierna för hållbar bioenergi, som beskrivs i direktiv (EU) .../... [direktiv om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor] är för att minska växthusgasutsläpp, skydda kolsänkor och biologisk mångfald samt värna om livsmedelstrygghet och människors markanvändningsrättigheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fa)

(fa)

En utvärdering av hur verkningsfulla kriterierna för hållbar bioenergi, som beskrivs i direktiv (EU) .../... [direktiv om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor] är för att minska växthusgasutsläpp, skydda kolsänkor och biologisk mångfald samt värna om livsmedelstrygghet och människors markanvändningsrättigheter.

En utvärdering av hur verkningsfulla kriterierna för hållbar bioenergi, som beskrivs i direktiv (EU) .../... [direktiv om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor] är för att minska växthusgasutsläpp, skydda kolsänkor och biologisk mångfald samt värna om livsmedelstrygghet och människors markanvändningsrättigheter.

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0402/2017).

1

(14)  Europeiska rådets slutsatser från den 23–24 oktober 2014 (EUCO 169/14).

14

(14)  Europeiska rådets slutsatser från den 23–24 oktober 2014 (EUCO 169/14).

14

(16)  Europeiska rådets slutsatser från den 26 november 2015 (14632/15).

16

(16)  Europeiska rådets slutsatser från den 26 november 2015 (14632/15).

16

(18)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar (EGT L 309, 27.11.2001, s. 22).

18

(18)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar (EGT L 309, 27.11.2001, s. 22).

18

(24)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (EGT L 197, 21.7.2001, s. 30).

24

(24)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (EGT L 197, 21.7.2001, s. 30).

24

(27)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).

27

(27)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).

27

(1a)  
  Europaparlamentets betänkande av den 2 juni 2016 om genomföranderapporten om energieffektivitetsdirektivet (2012/27/EU) – (2015/2232(INI)).

1a

Europaparlamentets betänkande av den 2 juni 2016 om genomföranderapporten om energieffektivitetsdirektivet (2012/27/EU) – (2015/2232(INI)).

(1)  Överensstämmelse ska säkerställas med långsiktiga strategier för låga utsläpp i enlighet med artikel 14.

1

(1)  Överensstämmelse ska säkerställas med långsiktiga strategier för låga utsläpp i enlighet med artikel 14.

1

(6)  Vid planeringen av dessa åtgärder ska medlemsstaterna ta hänsyn till livslängden för befintliga anläggningar och potentialen för uppgradering.

6

(6)  Vid planeringen av dessa åtgärder ska medlemsstaterna ta hänsyn till livslängden för befintliga anläggningar och potentialen för uppgradering.

6

(7)  I enlighet med artikel 2a i direktiv 2010/31/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0765].

7

(7)  I enlighet med artikel 2a i direktiv 2010/31/EU [i dess lydelse enligt förslag COM(2016)0765].

7

(9)  I enlighet med artikel 8 i direktiv 2012/27/EU.

9

(10)  I enlighet med artiklarna 12 och 17 i rådets direktiv 2012/27/EU.

10

(11)  I enlighet med artikel 19 i direktiv 2012/27/EU.

11

(9)  I enlighet med artikel 8 i direktiv 2012/27/EU.

9

(10)  I enlighet med artiklarna 12 och 17 i rådets direktiv 2012/27/EU.

10

(11)  I enlighet med artikel 19 i direktiv 2012/27/EU.

11

(18)  I enlighet med [omarbetning av direktiv 2009/72/EG enligt förslaget i COM(2016)0864 och omarbetning av förordning (EG) nr 714/2009 enligt förslaget i COM(2016)0861].

18

(18)  I enlighet med [omarbetning av direktiv 2009/72/EG enligt förslaget i COM(2016)0864 och omarbetning av förordning (EG) nr 714/2009 enligt förslaget i COM(2016)0861].

18

(29)  Planerade politiska strategier och åtgärder är alternativ som håller på att diskuteras och som har en realistisk möjlighet att antas och genomföras efter dagen för inlämnande av den nationella planen. Prognoserna enligt avsnitt 5.1 i ska därför inte endast omfatta genomförda och antagna politiska strategier och åtgärder (prognoser på grundval av nuvarande politiska strategier och åtgärder), utan också planerade politiska strategier och åtgärder.

29

(29)  Planerade politiska strategier och åtgärder är alternativ som håller på att diskuteras och som har en realistisk möjlighet att antas och genomföras efter dagen för inlämnande av den nationella planen. Prognoserna enligt avsnitt 5.1 i ska därför inte endast omfatta genomförda och antagna politiska strategier och åtgärder (prognoser på grundval av nuvarande politiska strategier och åtgärder), utan också planerade politiska strategier och åtgärder.

29

---

Torsdagen den 18 januari 2018

| 19.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 458/498 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 458/498

---

P8_TA(2018)0016

Marrakechfördraget om att underlätta tillgången till publicerade verk för personer som är blinda, synsvaga eller har annat läshandikapp ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 januari 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Marrakechfördraget om att underlätta tillgången till publicerade verk för personer som är blinda, synsvaga eller har annat läshandikapp (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 458/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12629/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12629/2017),

| — | med beaktande av Marrakechfördraget om att underlätta tillgången till publicerade verk för personer som är blinda, synsvaga eller har annat läshandikapp (5905/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Marrakechfördraget om att underlätta tillgången till publicerade verk för personer som är blinda, synsvaga eller har annat läshandikapp (5905/2015),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 114 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0375/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 114 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0375/2017),

| — | med beaktande av domstolens yttrande av den 14 februari 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens yttrande av den 14 februari 2017 (1),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A8-0400/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A8-0400/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att Marrakechfördraget ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (Wipo). |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens yttrande av den 14 februari 2017 i mål C-3/15, ECLI:EU:C:2017:114.

---

| 19.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 458/499 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 458/499

---

P8_TA(2018)0017

Behörighet, erkännande och verkställighet av avgöranden i äktenskapsfrågor och frågor om föräldraansvar samt internationella bortföranden av barn *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 januari 2018 om förslaget till rådets förordning om behörighet, erkännande och verkställighet av avgöranden i äktenskapsfrågor och frågor om föräldraansvar, och om internationella bortföranden av barn (omarbetning) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd – omarbetning)

(2018/C 458/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2016)0411), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2016)0411),

| — | med beaktande av artikel 81.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0322/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 81.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0322/2016),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 104 och 78 c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 104 och 78 c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för framställningar (A8-0388/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för framställningar (A8-0388/2017), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och såsom ändrat av parlamentet nedan. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Rådets förordning (EG) nr 2201/2003 (34) har ändrats på väsentliga punkter (35). Med anledning av nya ändringar bör den förordningen av tydlighetsskäl omarbetas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Rådets förordning (EG) nr 2201/2003 (34) har ändrats på väsentliga punkter (35). Med anledning av nya ändringar bör den förordningen av tydlighetsskäl omarbetas.

| (1) | Rådets förordning (EG) nr 2201/2003 (34) har ändrats på väsentliga punkter (35). Med anledning av
  ofrånkomliga
  nya ändringar bör den förordningen av tydlighetsskäl omarbetas.
  Sådana ändringar av förordningen kommer att bidra till att stärka rättssäkerheten och öka flexibiliteten, till att säkerställa förbättrad tillgång till rättsliga förfaranden och till att dessa förfaranden effektiviseras. Samtidigt kommer ändringarna av denna förordning att bidra till att säkerställa att medlemsstaterna behåller fullständig suveränitet när det gäller materiell rätt om föräldraansvar. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EG) nr 2201/2003 (34) har ändrats på väsentliga punkter (35). Med anledning av
  ofrånkomliga
  nya ändringar bör den förordningen av tydlighetsskäl omarbetas.
  Sådana ändringar av förordningen kommer att bidra till att stärka rättssäkerheten och öka flexibiliteten, till att säkerställa förbättrad tillgång till rättsliga förfaranden och till att dessa förfaranden effektiviseras. Samtidigt kommer ändringarna av denna förordning att bidra till att säkerställa att medlemsstaterna behåller fullständig suveränitet när det gäller materiell rätt om föräldraansvar.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Att unionens rättsliga område fungerar på ett smidigt och korrekt sätt samtidigt som medlemsstaternas olika rättssystem och rättsliga traditioner respekteras är av största vikt för unionen. I det avseendet bör man ytterligare förbättra det ömsesidiga förtroendet för varandras rättssystem. Europeiska unionen har satt som mål för sig själv att upprätta, upprätthålla och utveckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, där den fria rörligheten för personer och tillgången till rättslig prövning garanteras. För att uppfylla dessa mål
  bör
  människors och särskilt barns rättigheter i rättsliga förfaranden
  stärkas
  för att underlätta samarbetet mellan de rättsliga och administrativa myndigheterna och verkställigheten av avgöranden i familjerättsliga ärenden som har gränsöverskridande följder. Det ömsesidiga erkännandet av avgöranden i civilrättsliga ärenden bör förbättras, tillgången till rättslig prövning bör förenklas och informationsutbytet mellan medlemsstaternas myndigheter bör förbättras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Att unionens rättsliga område fungerar på ett smidigt och korrekt sätt samtidigt som medlemsstaternas olika rättssystem och rättsliga traditioner respekteras är av största vikt för unionen. I det avseendet bör man ytterligare förbättra det ömsesidiga förtroendet för varandras rättssystem. Europeiska unionen har satt som mål för sig själv att upprätta, upprätthålla och utveckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, där den fria rörligheten för personer och tillgången till rättslig prövning garanteras. För att uppfylla dessa mål
  bör
  människors och särskilt barns rättigheter i rättsliga förfaranden
  stärkas
  för att underlätta samarbetet mellan de rättsliga och administrativa myndigheterna och verkställigheten av avgöranden i familjerättsliga ärenden som har gränsöverskridande följder. Det ömsesidiga erkännandet av avgöranden i civilrättsliga ärenden bör förbättras, tillgången till rättslig prövning bör förenklas och informationsutbytet mellan medlemsstaternas myndigheter bör förbättras.

| (3) | Att unionens rättsliga område fungerar på ett smidigt och korrekt sätt samtidigt som medlemsstaternas olika rättssystem och rättsliga traditioner respekteras är av största vikt för unionen. I det avseendet bör man ytterligare förbättra det ömsesidiga förtroendet för varandras rättssystem. Europeiska unionen har satt som mål för sig själv att upprätta, upprätthålla och utveckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, där den fria rörligheten för personer och tillgången till rättslig prövning garanteras. För att uppfylla dessa mål
  är det viktigt att
  människors och särskilt barns rättigheter i rättsliga förfaranden
  stärks
  för att underlätta samarbetet mellan de rättsliga och administrativa myndigheterna och verkställigheten av avgöranden i familjerättsliga ärenden som har gränsöverskridande följder. Det ömsesidiga erkännandet av avgöranden i civilrättsliga ärenden bör förbättras, tillgången till rättslig prövning bör förenklas och informationsutbytet mellan medlemsstaternas myndigheter bör förbättras
  genom att säkerställa en korrekt kontroll av den icke-diskriminerande karaktären av de förfaranden och den praxis som medlemsstaternas behöriga myndigheter använder för att skydda barnets bästa och tillhörande grundläggande rättigheter
  . |
| --- | --- |

(3)

Att unionens rättsliga område fungerar på ett smidigt och korrekt sätt samtidigt som medlemsstaternas olika rättssystem och rättsliga traditioner respekteras är av största vikt för unionen. I det avseendet bör man ytterligare förbättra det ömsesidiga förtroendet för varandras rättssystem. Europeiska unionen har satt som mål för sig själv att upprätta, upprätthålla och utveckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, där den fria rörligheten för personer och tillgången till rättslig prövning garanteras. För att uppfylla dessa mål
  är det viktigt att
  människors och särskilt barns rättigheter i rättsliga förfaranden
  stärks
  för att underlätta samarbetet mellan de rättsliga och administrativa myndigheterna och verkställigheten av avgöranden i familjerättsliga ärenden som har gränsöverskridande följder. Det ömsesidiga erkännandet av avgöranden i civilrättsliga ärenden bör förbättras, tillgången till rättslig prövning bör förenklas och informationsutbytet mellan medlemsstaternas myndigheter bör förbättras
  genom att säkerställa en korrekt kontroll av den icke-diskriminerande karaktären av de förfaranden och den praxis som medlemsstaternas behöriga myndigheter använder för att skydda barnets bästa och tillhörande grundläggande rättigheter
  .

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | I detta syfte bör unionen bland annat besluta om sådana åtgärder rörande civilrättsligt samarbete som har gränsöverskridande följder och särskilt sådana som behövs för att den inre marknaden ska fungera väl. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

I detta syfte bör unionen bland annat besluta om sådana åtgärder rörande civilrättsligt samarbete som har gränsöverskridande följder och särskilt sådana som behövs för att den inre marknaden ska fungera väl.

| (4) | I detta syfte bör unionen bland annat besluta om sådana åtgärder rörande civilrättsligt samarbete som har gränsöverskridande följder och särskilt sådana som behövs
  för den fria rörligheten för personer och
  för att den inre marknaden ska fungera väl. |
| --- | --- |

(4)

I detta syfte bör unionen bland annat besluta om sådana åtgärder rörande civilrättsligt samarbete som har gränsöverskridande följder och särskilt sådana som behövs
  för den fria rörligheten för personer och
  för att den inre marknaden ska fungera väl.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | För att förbättra det rättsliga samarbetet i civilrättsliga frågor med gränsöverskridande följder behövs juridisk utbildning, särskilt i gränsöverskridande familjerätt. Utbildningsinsatser, såsom seminarier och utbyten, behövs både på unionsnivå och på nationell nivå, för att öka kännedomen om denna förordning och dess innehåll och konsekvenser, liksom för att skapa ömsesidigt förtroende bland medlemsstaterna för varandras rättssystem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

För att förbättra det rättsliga samarbetet i civilrättsliga frågor med gränsöverskridande följder behövs juridisk utbildning, särskilt i gränsöverskridande familjerätt. Utbildningsinsatser, såsom seminarier och utbyten, behövs både på unionsnivå och på nationell nivå, för att öka kännedomen om denna förordning och dess innehåll och konsekvenser, liksom för att skapa ömsesidigt förtroende bland medlemsstaterna för varandras rättssystem.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | För att säkerställa att alla barn behandlas lika bör denna förordning omfatta alla avgöranden om föräldraansvar, inklusive åtgärder för att skydda barn, oberoende av eventuella anknytningar till ett äktenskapsförfarande
  eller andra förfaranden
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

För att säkerställa att alla barn behandlas lika bör denna förordning omfatta alla avgöranden om föräldraansvar, inklusive åtgärder för att skydda barn, oberoende av eventuella anknytningar till ett äktenskapsförfarande
  eller andra förfaranden
  .

| (6) | För att säkerställa att alla barn behandlas lika bör denna förordning omfatta alla avgöranden om föräldraansvar, inklusive åtgärder för att skydda barn, oberoende av eventuella anknytningar till ett äktenskapsförfarande. |
| --- | --- |

(6)

För att säkerställa att alla barn behandlas lika bör denna förordning omfatta alla avgöranden om föräldraansvar, inklusive åtgärder för att skydda barn, oberoende av eventuella anknytningar till ett äktenskapsförfarande.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Enligt denna förordning bör bestämmelser om domstols behörighet även vara tillämpliga på alla barn som befinner sig inom unionens territorium och vilkas hemvist inte kan fastställas med bestämdhet. Tillämpningsområdet för sådana bestämmelser bör särskilt omfatta flyktingbarn och barn som har fördrivits internationellt, antingen av socioekonomiska skäl eller på grund av oroligheter i deras ursprungsland. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

Enligt denna förordning bör bestämmelser om domstols behörighet även vara tillämpliga på alla barn som befinner sig inom unionens territorium och vilkas hemvist inte kan fastställas med bestämdhet. Tillämpningsområdet för sådana bestämmelser bör särskilt omfatta flyktingbarn och barn som har fördrivits internationellt, antingen av socioekonomiska skäl eller på grund av oroligheter i deras ursprungsland.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12a) | Denna förordning bör fullt ut respektera alla rättigheter i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), särskilt rätten till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol (artikel 47 i stadgan), rätten till respekt för privatliv och familjeliv (artikel 7 i stadgan) och barnets rättigheter (artikel 24 i stadgan). |

Kommissionens förslag

Ändring

(12a)

Denna förordning bör fullt ut respektera alla rättigheter i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), särskilt rätten till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol (artikel 47 i stadgan), rätten till respekt för privatliv och familjeliv (artikel 7 i stadgan) och barnets rättigheter (artikel 24 i stadgan).

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Behörighetsreglerna i fråga om föräldraansvar
  har utformats
  med hänsyn till barnets bästa och bör tillämpas
  i enlighet
  med
  detta
  . Varje hänvisning till barnets bästa bör tolkas mot bakgrund av
  artikel
  24 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Behörighetsreglerna i fråga om föräldraansvar
  har utformats
  med hänsyn till barnets bästa och bör tillämpas
  i enlighet
  med
  detta
  . Varje hänvisning till barnets bästa bör tolkas mot bakgrund av
  artikel
  24 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989.

| (13) | Behörighetsreglerna i fråga om föräldraansvar
  bör alltid utformas
  med hänsyn till barnets bästa och bör tillämpas med
  barnets bästa i åtanke
  . Varje hänvisning till barnets bästa bör tolkas mot bakgrund av
  artiklarna 7, 14, 22 och
   24 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989.
  Det är av avgörande betydelse att den medlemsstat vars myndigheter enligt denna förordning har behörighet i en fråga som rör föräldraansvar, efter att ha fattat ett slutligt beslut om återlämnande av barnet, säkerställer att barnets bästa och barnets grundläggande rättigheter skyddas när barnet väl har återlämnats, i synnerhet när det har kontakt med båda sina föräldrar. |
| --- | --- |

(13)

Behörighetsreglerna i fråga om föräldraansvar
  bör alltid utformas
  med hänsyn till barnets bästa och bör tillämpas med
  barnets bästa i åtanke
  . Varje hänvisning till barnets bästa bör tolkas mot bakgrund av
  artiklarna 7, 14, 22 och
   24 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989.
  Det är av avgörande betydelse att den medlemsstat vars myndigheter enligt denna förordning har behörighet i en fråga som rör föräldraansvar, efter att ha fattat ett slutligt beslut om återlämnande av barnet, säkerställer att barnets bästa och barnets grundläggande rättigheter skyddas när barnet väl har återlämnats, i synnerhet när det har kontakt med båda sina föräldrar.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | Innebörden av begreppet ”hemvist” bör av myndigheterna tolkas på grundval av definitioner och från fall till fall, utifrån de specifika omständigheterna i fallet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14a)

Innebörden av begreppet ”hemvist” bör av myndigheterna tolkas på grundval av definitioner och från fall till fall, utifrån de specifika omständigheterna i fallet.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | När barnets hemvist har ändrats efter en laglig flytt bör behörigheten följa barnet för att behålla närheten.
  Detta bör gälla när inga förfaranden ännu pågår och även under pågående förfaranden.
  Vid pågående förfaranden får parterna, för att säkra effektiva förfaranden, dock enas om att domstolarna i den medlemsstat där förfarandena pågår behåller behörigheten till dess att ett slutligt avgörande har meddelats, förutsatt att detta är för barnets bästa.
  Denna möjlighet är särskilt viktig när förfarandena närmar sig sitt slut och en av föräldrarna önskar flytta till en annan medlemsstat med barnet
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

När barnets hemvist har ändrats efter en laglig flytt bör behörigheten följa barnet för att behålla närheten.
  Detta bör gälla när inga förfaranden ännu pågår och även under pågående förfaranden.
  Vid pågående förfaranden får parterna, för att säkra effektiva förfaranden, dock enas om att domstolarna i den medlemsstat där förfarandena pågår behåller behörigheten till dess att ett slutligt avgörande har meddelats, förutsatt att detta är för barnets bästa.
  Denna möjlighet är särskilt viktig när förfarandena närmar sig sitt slut och en av föräldrarna önskar flytta till en annan medlemsstat med barnet
  .

| (15) | När barnets hemvist har ändrats efter en laglig flytt bör behörigheten följa barnet för att behålla närheten. Vid pågående förfaranden får parterna, för att säkra effektiva förfaranden, dock enas om att domstolarna i den medlemsstat där förfarandena pågår behåller behörigheten till dess att ett slutligt avgörande har meddelats, förutsatt att detta är för barnets bästa.
  Å andra sidan bör pågående förfaranden i mål som rör vårdnad och rätt till umgänge slutföras genom ett slutgiltigt beslut, för att personer som har rätt till vårdnad om barnet inte ska föra bort barnet till ett annat land för att på så sätt undkomma ett ogynnsamt myndighetsbeslut, om inte parterna kommer överens om att det pågående förfarandet bör avslutas
  . |
| --- | --- |

(15)

När barnets hemvist har ändrats efter en laglig flytt bör behörigheten följa barnet för att behålla närheten. Vid pågående förfaranden får parterna, för att säkra effektiva förfaranden, dock enas om att domstolarna i den medlemsstat där förfarandena pågår behåller behörigheten till dess att ett slutligt avgörande har meddelats, förutsatt att detta är för barnets bästa.
  Å andra sidan bör pågående förfaranden i mål som rör vårdnad och rätt till umgänge slutföras genom ett slutgiltigt beslut, för att personer som har rätt till vårdnad om barnet inte ska föra bort barnet till ett annat land för att på så sätt undkomma ett ogynnsamt myndighetsbeslut, om inte parterna kommer överens om att det pågående förfarandet bör avslutas
  .

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Den här förordningen bör inte hindra att myndigheterna i en medlemsstat som inte har behörighet i sakfrågan i brådskande fall vidtar interimistiska åtgärder, däribland säkerhetsåtgärder, som gäller barnets person eller egendom som befinner sig i den medlemsstaten. Dessa åtgärder bör erkännas och verkställas i alla andra medlemsstater, däribland de medlemsstater som har behörighet enligt denna förordning till dess att en behörig myndighet i en sådan medlemsstat har vidtagit de åtgärder som den anser vara lämpliga. De åtgärder som vidtagits av en domstol i en medlemsstat bör emellertid endast ändras eller ersättas av åtgärder som också vidtagits av en domstol i den medlemsstat som har behörighet i sakfrågan. En myndighet som
  endast
  har behörighet för interimistiska åtgärder, däribland säkerhetsåtgärder, vid vilken en ansökan som rör sakfrågan anhängiggörs, bör självmant förklara sig obehörig. I den mån skyddet av barnets bästa kräver det, bör myndigheten, direkt eller genom centralmyndigheten, underrätta myndigheten i den medlemsstat som har behörighet i sakfrågan enligt denna förordning om de åtgärder som vidtagits. Underlåtenhet att underrätta myndigheten i en annan medlemsstat bör emellertid inte i sig utgöra grund för att inte erkänna åtgärden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Den här förordningen bör inte hindra att myndigheterna i en medlemsstat som inte har behörighet i sakfrågan i brådskande fall vidtar interimistiska åtgärder, däribland säkerhetsåtgärder, som gäller barnets person eller egendom som befinner sig i den medlemsstaten. Dessa åtgärder bör erkännas och verkställas i alla andra medlemsstater, däribland de medlemsstater som har behörighet enligt denna förordning till dess att en behörig myndighet i en sådan medlemsstat har vidtagit de åtgärder som den anser vara lämpliga. De åtgärder som vidtagits av en domstol i en medlemsstat bör emellertid endast ändras eller ersättas av åtgärder som också vidtagits av en domstol i den medlemsstat som har behörighet i sakfrågan. En myndighet som
  endast
  har behörighet för interimistiska åtgärder, däribland säkerhetsåtgärder, vid vilken en ansökan som rör sakfrågan anhängiggörs, bör självmant förklara sig obehörig. I den mån skyddet av barnets bästa kräver det, bör myndigheten, direkt eller genom centralmyndigheten, underrätta myndigheten i den medlemsstat som har behörighet i sakfrågan enligt denna förordning om de åtgärder som vidtagits. Underlåtenhet att underrätta myndigheten i en annan medlemsstat bör emellertid inte i sig utgöra grund för att inte erkänna åtgärden.

| (17) | Den här förordningen bör inte hindra att myndigheterna i en medlemsstat som inte har behörighet i sakfrågan i brådskande fall
  , exempelvis i fall av våld i hemmet och könsrelaterat våld,
  vidtar interimistiska åtgärder, däribland säkerhetsåtgärder, som gäller barnets person eller egendom som befinner sig i den medlemsstaten. Dessa åtgärder bör erkännas och verkställas i alla andra medlemsstater, däribland de medlemsstater som har behörighet enligt denna förordning till dess att en behörig myndighet i en sådan medlemsstat har vidtagit de åtgärder som den anser vara lämpliga. De åtgärder som vidtagits av en domstol i en medlemsstat bör emellertid endast ändras eller ersättas av åtgärder som också vidtagits av en domstol i den medlemsstat som har behörighet i sakfrågan. En myndighet som har behörighet
  endast
  för interimistiska åtgärder, däribland säkerhetsåtgärder, vid vilken en ansökan som rör sakfrågan anhängiggörs, bör självmant förklara sig obehörig. I den mån skyddet av barnets bästa kräver det, bör myndigheten, direkt eller genom centralmyndigheten,
  utan dröjsmål
  underrätta myndigheten i den medlemsstat som har behörighet i sakfrågan enligt denna förordning om de åtgärder som vidtagits. Underlåtenhet att underrätta myndigheten i en annan medlemsstat bör emellertid inte i sig utgöra grund för att inte erkänna åtgärden. |
| --- | --- |

(17)

Den här förordningen bör inte hindra att myndigheterna i en medlemsstat som inte har behörighet i sakfrågan i brådskande fall
  , exempelvis i fall av våld i hemmet och könsrelaterat våld,
  vidtar interimistiska åtgärder, däribland säkerhetsåtgärder, som gäller barnets person eller egendom som befinner sig i den medlemsstaten. Dessa åtgärder bör erkännas och verkställas i alla andra medlemsstater, däribland de medlemsstater som har behörighet enligt denna förordning till dess att en behörig myndighet i en sådan medlemsstat har vidtagit de åtgärder som den anser vara lämpliga. De åtgärder som vidtagits av en domstol i en medlemsstat bör emellertid endast ändras eller ersättas av åtgärder som också vidtagits av en domstol i den medlemsstat som har behörighet i sakfrågan. En myndighet som har behörighet
  endast
  för interimistiska åtgärder, däribland säkerhetsåtgärder, vid vilken en ansökan som rör sakfrågan anhängiggörs, bör självmant förklara sig obehörig. I den mån skyddet av barnets bästa kräver det, bör myndigheten, direkt eller genom centralmyndigheten,
  utan dröjsmål
  underrätta myndigheten i den medlemsstat som har behörighet i sakfrågan enligt denna förordning om de åtgärder som vidtagits. Underlåtenhet att underrätta myndigheten i en annan medlemsstat bör emellertid inte i sig utgöra grund för att inte erkänna åtgärden.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | I undantagsfall
  är myndigheterna i den medlemsstat där barnet har hemvist
  inte de mest lämpliga myndigheterna att handlägga ärendet.
  Med hänsyn till barnets bästa får
  den behöriga myndigheten som ett undantag och på vissa villkor överföra sin behörighet i ett specifikt ärende till en myndighet i en annan medlemsstat, om denna myndighet är bättre lämpad att pröva ärendet.
  I detta fall bör
  dock den andra
  myndighet där ärendet har anhängiggjorts inte tillåtas
  överföra behörigheten till en tredje myndighet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

I undantagsfall
  är myndigheterna i den medlemsstat där barnet har hemvist
  inte de mest lämpliga myndigheterna att handlägga ärendet.
  Med hänsyn till barnets bästa får
  den behöriga myndigheten som ett undantag och på vissa villkor överföra sin behörighet i ett specifikt ärende till en myndighet i en annan medlemsstat, om denna myndighet är bättre lämpad att pröva ärendet.
  I detta fall bör
  dock den andra
  myndighet där ärendet har anhängiggjorts inte tillåtas
  överföra behörigheten till en tredje myndighet.

| (18) | Särskild hänsyn bör tas till att myndigheterna i den medlemsstat där barnet har hemvist
  i undantagsfall
  – såsom i fall av våld i hemmet eller könsrelaterat våld – eventuellt
  inte
  är
  de mest lämpliga myndigheterna att handlägga ärendet. Den behöriga myndigheten
  får
   som ett undantag och på vissa villkor överföra sin behörighet i ett specifikt ärende till en myndighet i en annan medlemsstat, om denna myndighet är bättre lämpad att pröva ärendet. Dock
  bör i detta fall
  den andra
  myndighetens samtycke först inhämtas, eftersom den


  inte kan
  överföra behörigheten till en tredje myndighet
  när den väl har tagit emot ärendet
  .
  Före varje överföring av behörighet är det viktigt att barnets bästa övervägs och till fullo beaktas. |
| --- | --- |

(18)

Särskild hänsyn bör tas till att myndigheterna i den medlemsstat där barnet har hemvist
  i undantagsfall
  – såsom i fall av våld i hemmet eller könsrelaterat våld – eventuellt
  inte
  är
  de mest lämpliga myndigheterna att handlägga ärendet. Den behöriga myndigheten
  får
   som ett undantag och på vissa villkor överföra sin behörighet i ett specifikt ärende till en myndighet i en annan medlemsstat, om denna myndighet är bättre lämpad att pröva ärendet. Dock
  bör i detta fall
  den andra
  myndighetens samtycke först inhämtas, eftersom den


  inte kan
  överföra behörigheten till en tredje myndighet
  när den väl har tagit emot ärendet
  .
  Före varje överföring av behörighet är det viktigt att barnets bästa övervägs och till fullo beaktas.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | Vid förfaranden i frågor om föräldraansvar enligt denna förordning samt återlämnandeförfaranden enligt 1980 års Haagkonvention bör barnets rätt att fritt uttrycka sin åsikt respekteras och, vid bedömningen av barnets bästa, bör dessa åsikter beaktas på vederbörligt sätt. Att barnet hörs i enlighet med artikel 24.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  och
  artikel 12 i FN:s konvention om barnets rättigheter spelar en viktig roll för tillämpningen av denna förordning. Denna förordning syftar dock inte till att fastställa
  hur
  barnet
  ska höras, till exempel huruvida barnet ska höras av domaren personligen eller av en specialutbildad expert som rapporterar till domstolen i efterhand eller huruvida barnets ska höras i domstolen eller på ett annat ställe
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

Vid förfaranden i frågor om föräldraansvar enligt denna förordning samt återlämnandeförfaranden enligt 1980 års Haagkonvention bör barnets rätt att fritt uttrycka sin åsikt respekteras och, vid bedömningen av barnets bästa, bör dessa åsikter beaktas på vederbörligt sätt. Att barnet hörs i enlighet med artikel 24.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  och
  artikel 12 i FN:s konvention om barnets rättigheter spelar en viktig roll för tillämpningen av denna förordning. Denna förordning syftar dock inte till att fastställa
  hur
  barnet
  ska höras, till exempel huruvida barnet ska höras av domaren personligen eller av en specialutbildad expert som rapporterar till domstolen i efterhand eller huruvida barnets ska höras i domstolen eller på ett annat ställe
  .

| (23) | Vid förfaranden i frågor om föräldraansvar enligt denna förordning samt återlämnandeförfaranden enligt 1980 års Haagkonvention bör barnets rätt att fritt uttrycka sin åsikt respekteras och, vid bedömningen av barnets bästa, bör dessa åsikter beaktas på vederbörligt sätt. Att barnet hörs i enlighet med artikel 24.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, artikel 12 i FN:s konvention om barnets rättigheter
  och Europarådets rekommendation om deltagande av barn och unga människor under 18 års ålder

   (1a) spelar en viktig roll för tillämpningen av denna förordning. Denna förordning syftar dock inte till att fastställa
  gemensamma miniminormer för förfarandet för att höra
  barnet
  , som fortfarande styrs av medlemsstaternas nationella bestämmelser
  . |
| --- | --- |

(23)

Vid förfaranden i frågor om föräldraansvar enligt denna förordning samt återlämnandeförfaranden enligt 1980 års Haagkonvention bör barnets rätt att fritt uttrycka sin åsikt respekteras och, vid bedömningen av barnets bästa, bör dessa åsikter beaktas på vederbörligt sätt. Att barnet hörs i enlighet med artikel 24.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, artikel 12 i FN:s konvention om barnets rättigheter
  och Europarådets rekommendation om deltagande av barn och unga människor under 18 års ålder

   (1a) spelar en viktig roll för tillämpningen av denna förordning. Denna förordning syftar dock inte till att fastställa
  gemensamma miniminormer för förfarandet för att höra
  barnet
  , som fortfarande styrs av medlemsstaternas nationella bestämmelser
  .

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (26) | För att slutföra återlämnandeförfaranden enligt 1980 års Haagkonvention så fort som möjligt bör medlemsstaterna koncentrera behörigheten för dessa förfaranden till
  en eller flera
  domstolar, med hänsyn till deras inre strukturer för rättskipning enligt vad som är lämpligt. Koncentration av behörigheten till ett begränsat antal domstolar inom en medlemsstat är ett centralt och effektivt verktyg för att påskynda handläggningen av fall av bortförande av barn i flera medlemsstater eftersom domare som handlägger ett stort antal sådana ärenden erhåller en särskild expertis. Beroende på rättssystemets struktur skulle behörigheten för fall av bortförande av barn kunna koncentreras till
  en enda domstol för hela landet eller till
  ett begränsat antal domstolar med hjälp av exempelvis antalet appellationsdomstolar som utgångspunkt och där behörigheten för internationella fall av bortförande av barn koncentreras till en förstainstansdomstol inom varje appellationsdomstolsdistrikt. Varje instans bör meddela sitt avgörande senast sex veckor efter det att ansökan eller överklagandet har ingetts till den. Medlemsstaterna bör begränsa antalet möjligheter att överklaga ett avgörande om beviljande av eller vägran att återlämna ett barn, enligt 1980 års Haagkonvention om bortföranden av barn, till ett överklagande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

För att slutföra återlämnandeförfaranden enligt 1980 års Haagkonvention så fort som möjligt bör medlemsstaterna koncentrera behörigheten för dessa förfaranden till
  en eller flera
  domstolar, med hänsyn till deras inre strukturer för rättskipning enligt vad som är lämpligt. Koncentration av behörigheten till ett begränsat antal domstolar inom en medlemsstat är ett centralt och effektivt verktyg för att påskynda handläggningen av fall av bortförande av barn i flera medlemsstater eftersom domare som handlägger ett stort antal sådana ärenden erhåller en särskild expertis. Beroende på rättssystemets struktur skulle behörigheten för fall av bortförande av barn kunna koncentreras till
  en enda domstol för hela landet eller till
  ett begränsat antal domstolar med hjälp av exempelvis antalet appellationsdomstolar som utgångspunkt och där behörigheten för internationella fall av bortförande av barn koncentreras till en förstainstansdomstol inom varje appellationsdomstolsdistrikt. Varje instans bör meddela sitt avgörande senast sex veckor efter det att ansökan eller överklagandet har ingetts till den. Medlemsstaterna bör begränsa antalet möjligheter att överklaga ett avgörande om beviljande av eller vägran att återlämna ett barn, enligt 1980 års Haagkonvention om bortföranden av barn, till ett överklagande.

| (26) | För att slutföra återlämnandeförfaranden enligt 1980 års Haagkonvention så fort som möjligt bör medlemsstaterna koncentrera behörigheten för dessa förfaranden till
  ett begränsat antal
  domstolar, med hänsyn till deras inre strukturer för rättskipning enligt vad som är lämpligt. Koncentration av behörigheten till ett begränsat antal domstolar inom en medlemsstat är ett centralt och effektivt verktyg för att påskynda handläggningen av fall av bortförande av barn i flera medlemsstater eftersom domare som handlägger ett stort antal sådana ärenden erhåller en särskild expertis. Beroende på rättssystemets struktur skulle behörigheten för fall av bortförande av barn kunna koncentreras till ett begränsat antal domstolar med hjälp av exempelvis antalet appellationsdomstolar som utgångspunkt och där behörigheten för internationella fall av bortförande av barn koncentreras till en förstainstansdomstol inom varje appellationsdomstolsdistrikt
  , utan att man dock undergräver parternas rätt till tillgång till rättslig prövning och skyndsamheten i återlämnandeförfarandet
  . Varje instans bör meddela sitt avgörande senast sex veckor efter det att ansökan eller överklagandet har ingetts till den. Medlemsstaterna bör begränsa antalet möjligheter att överklaga ett avgörande om beviljande av eller vägran att återlämna ett barn, enligt 1980 års Haagkonvention om bortföranden av barn, till ett överklagande.
  Dessutom bör det vidtas åtgärder för att säkerställa att domstolsavgöranden från en medlemsstat erkänns i en annan medlemsstat. När ett domstolsavgörande utfärdats är det viktigt att det också erkänns överallt i Europeiska unionen, framför allt i barnens intresse. |
| --- | --- |

(26)

För att slutföra återlämnandeförfaranden enligt 1980 års Haagkonvention så fort som möjligt bör medlemsstaterna koncentrera behörigheten för dessa förfaranden till
  ett begränsat antal
  domstolar, med hänsyn till deras inre strukturer för rättskipning enligt vad som är lämpligt. Koncentration av behörigheten till ett begränsat antal domstolar inom en medlemsstat är ett centralt och effektivt verktyg för att påskynda handläggningen av fall av bortförande av barn i flera medlemsstater eftersom domare som handlägger ett stort antal sådana ärenden erhåller en särskild expertis. Beroende på rättssystemets struktur skulle behörigheten för fall av bortförande av barn kunna koncentreras till ett begränsat antal domstolar med hjälp av exempelvis antalet appellationsdomstolar som utgångspunkt och där behörigheten för internationella fall av bortförande av barn koncentreras till en förstainstansdomstol inom varje appellationsdomstolsdistrikt
  , utan att man dock undergräver parternas rätt till tillgång till rättslig prövning och skyndsamheten i återlämnandeförfarandet
  . Varje instans bör meddela sitt avgörande senast sex veckor efter det att ansökan eller överklagandet har ingetts till den. Medlemsstaterna bör begränsa antalet möjligheter att överklaga ett avgörande om beviljande av eller vägran att återlämna ett barn, enligt 1980 års Haagkonvention om bortföranden av barn, till ett överklagande.
  Dessutom bör det vidtas åtgärder för att säkerställa att domstolsavgöranden från en medlemsstat erkänns i en annan medlemsstat. När ett domstolsavgörande utfärdats är det viktigt att det också erkänns överallt i Europeiska unionen, framför allt i barnens intresse.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | I alla ärenden som rör barn, och
  särskilt
  internationella ärenden av bortförande av barn, bör de rättsliga och administrativa myndigheterna
  överväga möjligheten att uppnå uppgörelser i godo genom medling och andra lämpliga medel
  , vid behov med hjälp av befintliga nätverk och stödstrukturer för medling i gränsöverskridande tvister om föräldraansvar. Sådana insatser bör dock inte otillbörligt förlänga återlämnandeförfarandena enligt 1980 års Haagkonvention. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

I alla ärenden som rör barn, och
  särskilt
  internationella ärenden av bortförande av barn, bör de rättsliga och administrativa myndigheterna
  överväga möjligheten att uppnå uppgörelser i godo genom medling och andra lämpliga medel
  , vid behov med hjälp av befintliga nätverk och stödstrukturer för medling i gränsöverskridande tvister om föräldraansvar. Sådana insatser bör dock inte otillbörligt förlänga återlämnandeförfarandena enligt 1980 års Haagkonvention.

| (28) | Användningen av medling kan spela en mycket viktig roll för att avsluta konflikter
  i alla ärenden som rör barn,
  särskilt i fall av gränsöverskridande konflikter mellan föräldrar om vårdnaden om barn och rätten till umgänge med barn
  och
  i
  internationella ärenden av bortförande av barn
  . Vidare har, med tanke på att gränsöverskridande vårdnadstvister ökar inom EU, där det inte finns något internationellt regelverk, och som ett resultat av den senaste tidens inflöde av migranter, medling ofta visat sig vara det enda lagliga sättet att hjälpa familjer att nå en vänskaplig och snabb lösning i familjetvister. I syfte att främja medling i sådana fall
  bör de rättsliga och administrativa myndigheterna, vid behov med hjälp av befintliga nätverk och stödstrukturer för medling i gränsöverskridande tvister om föräldraansvar
  , bistå parterna före eller under det rättsliga förfarandet när det gäller urvalet av lämpliga medlare och anordnandet av medlingen
  .
  Parterna bör få ett finansiellt stöd för att genomföra medlingen som åtminstone motsvarar den utsträckning i vilken de har beviljats eller skulle ha beviljats rättshjälp.
  Sådana insatser bör dock inte otillbörligt förlänga återlämnandeförfarandena enligt 1980 års Haagkonvention
  och bör inte resultera i obligatoriskt deltagande av offer för någon form av våld, inbegripet våld i hemmet, i medlingsförfaranden
  . |
| --- | --- |

(28)

Användningen av medling kan spela en mycket viktig roll för att avsluta konflikter
  i alla ärenden som rör barn,
  särskilt i fall av gränsöverskridande konflikter mellan föräldrar om vårdnaden om barn och rätten till umgänge med barn
  och
  i
  internationella ärenden av bortförande av barn
  . Vidare har, med tanke på att gränsöverskridande vårdnadstvister ökar inom EU, där det inte finns något internationellt regelverk, och som ett resultat av den senaste tidens inflöde av migranter, medling ofta visat sig vara det enda lagliga sättet att hjälpa familjer att nå en vänskaplig och snabb lösning i familjetvister. I syfte att främja medling i sådana fall
  bör de rättsliga och administrativa myndigheterna, vid behov med hjälp av befintliga nätverk och stödstrukturer för medling i gränsöverskridande tvister om föräldraansvar
  , bistå parterna före eller under det rättsliga förfarandet när det gäller urvalet av lämpliga medlare och anordnandet av medlingen
  .
  Parterna bör få ett finansiellt stöd för att genomföra medlingen som åtminstone motsvarar den utsträckning i vilken de har beviljats eller skulle ha beviljats rättshjälp.
  Sådana insatser bör dock inte otillbörligt förlänga återlämnandeförfarandena enligt 1980 års Haagkonvention
  och bör inte resultera i obligatoriskt deltagande av offer för någon form av våld, inbegripet våld i hemmet, i medlingsförfaranden
  .

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 28a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (28a) | För att kunna erbjuda ett effektivt alternativ till domstolsförfaranden i nationella eller internationella familjetvister är det avgörande att medlarna i fråga har genomgått lämplig specialutbildning. Utbildningen bör särskilt omfatta den rättsliga ram som gäller vid gränsöverskridande familjetvister, interkulturell kompetens och metoder för att hantera konfliktfyllda situationer, alltid med hänsyn till barnets bästa. Utbildning för domare, som är en potentiellt central källa för hänvisning till medling, bör också ta upp hur de kan uppmuntra parterna att delta i medling i ett så tidigt skede som möjligt och hur de kan införliva medling i domstolsförfaranden och den fastställda tidsramen för förfaranden om bortföranden av barn enligt Haagkonventionen utan att det orsakar onödiga förseningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28a)

För att kunna erbjuda ett effektivt alternativ till domstolsförfaranden i nationella eller internationella familjetvister är det avgörande att medlarna i fråga har genomgått lämplig specialutbildning. Utbildningen bör särskilt omfatta den rättsliga ram som gäller vid gränsöverskridande familjetvister, interkulturell kompetens och metoder för att hantera konfliktfyllda situationer, alltid med hänsyn till barnets bästa. Utbildning för domare, som är en potentiellt central källa för hänvisning till medling, bör också ta upp hur de kan uppmuntra parterna att delta i medling i ett så tidigt skede som möjligt och hur de kan införliva medling i domstolsförfaranden och den fastställda tidsramen för förfaranden om bortföranden av barn enligt Haagkonventionen utan att det orsakar onödiga förseningar.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (30) | Om domstolen i den medlemsstat dit barnet olovligt har förts eller där det kvarhålls beslutar att vägra att barnet återlämnas enligt 1980 års Haagkonvention bör den i sitt avgörande uttryckligen hänvisa till de relevanta artiklar i 1980 års Haagkonvention på vilka vägran grundas. Ett sådant avgörande får dock ersättas med ett senare avgörande som meddelas i vårdnadsförfaranden efter en grundlig undersökning av vad som utgör barnets bästa av domstolen i den medlemsstat där barnet hade hemvist före det olovliga bortförandet eller kvarhållandet. Om det sistnämnda avgörandet innebär att barnet ska återlämnas, bör återlämnandet verkställas utan att något särskilt förfarande för erkännande och verkställighet behöver anlitas i den medlemsstat där det bortförda barnet befinner sig. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30)

Om domstolen i den medlemsstat dit barnet olovligt har förts eller där det kvarhålls beslutar att vägra att barnet återlämnas enligt 1980 års Haagkonvention bör den i sitt avgörande uttryckligen hänvisa till de relevanta artiklar i 1980 års Haagkonvention på vilka vägran grundas. Ett sådant avgörande får dock ersättas med ett senare avgörande som meddelas i vårdnadsförfaranden efter en grundlig undersökning av vad som utgör barnets bästa av domstolen i den medlemsstat där barnet hade hemvist före det olovliga bortförandet eller kvarhållandet. Om det sistnämnda avgörandet innebär att barnet ska återlämnas, bör återlämnandet verkställas utan att något särskilt förfarande för erkännande och verkställighet behöver anlitas i den medlemsstat där det bortförda barnet befinner sig.

| (30) | Om domstolen i den medlemsstat dit barnet olovligt har förts eller där det kvarhålls beslutar att vägra att barnet återlämnas enligt 1980 års Haagkonvention bör den i sitt avgörande uttryckligen hänvisa till de relevanta artiklar i 1980 års Haagkonvention på vilka vägran grundas
  och ange orsakerna härtill
  . Ett sådant avgörande får dock ersättas med ett senare avgörande som meddelas i vårdnadsförfaranden efter en grundlig undersökning av vad som utgör barnets bästa av domstolen i den medlemsstat där barnet hade hemvist före det olovliga bortförandet eller kvarhållandet. Om det sistnämnda avgörandet innebär att barnet ska återlämnas, bör återlämnandet verkställas utan att något särskilt förfarande för erkännande och verkställighet behöver anlitas i den medlemsstat där det bortförda barnet befinner sig. |
| --- | --- |

(30)

Om domstolen i den medlemsstat dit barnet olovligt har förts eller där det kvarhålls beslutar att vägra att barnet återlämnas enligt 1980 års Haagkonvention bör den i sitt avgörande uttryckligen hänvisa till de relevanta artiklar i 1980 års Haagkonvention på vilka vägran grundas
  och ange orsakerna härtill
  . Ett sådant avgörande får dock ersättas med ett senare avgörande som meddelas i vårdnadsförfaranden efter en grundlig undersökning av vad som utgör barnets bästa av domstolen i den medlemsstat där barnet hade hemvist före det olovliga bortförandet eller kvarhållandet. Om det sistnämnda avgörandet innebär att barnet ska återlämnas, bör återlämnandet verkställas utan att något särskilt förfarande för erkännande och verkställighet behöver anlitas i den medlemsstat där det bortförda barnet befinner sig.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 33

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (33) | Målet att
  de gränsöverskridande tvisterna som gäller barn ska bli mindre tidskrävande och kostsamma
  berättigar avskaffandet av verkställbarhetsförklaringen före verkställighet i verkställighetsmedlemsstaten vad gäller alla avgöranden
  i ärenden
  om föräldraansvar. Medan förordning (EG) nr 2201/2003 endast avskaffade detta krav avseende avgöranden om umgänge och vissa avgöranden med förordnande om återlämnande av ett barn, tillhandahåller denna förordning ett enda förfarande för gränsöverskridande verkställighet av alla avgöranden i ärenden om föräldraansvar. Resultatet är att med förbehåll för förordningens bestämmelser bör ett avgörande som meddelats av en medlemsstats myndigheter betraktas som om det hade meddelats i verkställighetsmedlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(33)

Målet att
  de gränsöverskridande tvisterna som gäller barn ska bli mindre tidskrävande och kostsamma
  berättigar avskaffandet av verkställbarhetsförklaringen före verkställighet i verkställighetsmedlemsstaten vad gäller alla avgöranden
  i ärenden
  om föräldraansvar. Medan förordning (EG) nr 2201/2003 endast avskaffade detta krav avseende avgöranden om umgänge och vissa avgöranden med förordnande om återlämnande av ett barn, tillhandahåller denna förordning ett enda förfarande för gränsöverskridande verkställighet av alla avgöranden i ärenden om föräldraansvar. Resultatet är att med förbehåll för förordningens bestämmelser bör ett avgörande som meddelats av en medlemsstats myndigheter betraktas som om det hade meddelats i verkställighetsmedlemsstaten.

| (33) | Målet att
  underlätta den fria rörligheten för unionsmedborgarna
  berättigar avskaffandet av verkställbarhetsförklaringen före verkställighet i verkställighetsmedlemsstaten vad gäller alla avgöranden om föräldraansvar
  som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde
  .
  Detta kommer framför allt att leda till att gränsöverskridande tvister som gäller barn blir mindre tidskrävande och kostsamma.
  Medan förordning (EG) nr 2201/2003 endast avskaffade detta krav avseende avgöranden om umgänge och vissa avgöranden med förordnande om återlämnande av ett barn, tillhandahåller denna förordning ett enda förfarande för gränsöverskridande verkställighet av alla avgöranden i ärenden om föräldraansvar
  som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde
  . Resultatet är att med förbehåll för förordningens bestämmelser bör ett avgörande som meddelats av en medlemsstats myndigheter betraktas som om det hade meddelats i verkställighetsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(33)

Målet att
  underlätta den fria rörligheten för unionsmedborgarna
  berättigar avskaffandet av verkställbarhetsförklaringen före verkställighet i verkställighetsmedlemsstaten vad gäller alla avgöranden om föräldraansvar
  som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde
  .
  Detta kommer framför allt att leda till att gränsöverskridande tvister som gäller barn blir mindre tidskrävande och kostsamma.
  Medan förordning (EG) nr 2201/2003 endast avskaffade detta krav avseende avgöranden om umgänge och vissa avgöranden med förordnande om återlämnande av ett barn, tillhandahåller denna förordning ett enda förfarande för gränsöverskridande verkställighet av alla avgöranden i ärenden om föräldraansvar
  som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde
  . Resultatet är att med förbehåll för förordningens bestämmelser bör ett avgörande som meddelats av en medlemsstats myndigheter betraktas som om det hade meddelats i verkställighetsmedlemsstaten.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 37a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (37a) | Varje vägran att erkänna ett avgörande enligt denna förordning på grundval av att avgörandet uppenbart skulle strida mot grunderna för rättsordningen i den berörda medlemsstaten bör vara förenlig med artikel 21 i stadgan. |

Kommissionens förslag

Ändring

(37a)

Varje vägran att erkänna ett avgörande enligt denna förordning på grundval av att avgörandet uppenbart skulle strida mot grunderna för rättsordningen i den berörda medlemsstaten bör vara förenlig med artikel 21 i stadgan.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 42

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (42) | I enskilda ärenden om föräldraansvar som omfattas av denna förordning bör centralmyndigheterna samarbeta med varandra genom att ge bistånd till nationella myndigheter samt till de som har ett föräldraansvar. Ett sådant bistånd bör särskilt omfatta att barnet lokaliseras, antingen direkt eller genom andra behöriga myndigheter om detta är nödvändigt för att genomföra en begäran enligt denna förordning och tillhandahålla information som rör barnet och som krävs för förfarandena. |

Kommissionens förslag

Ändring

(42)

I enskilda ärenden om föräldraansvar som omfattas av denna förordning bör centralmyndigheterna samarbeta med varandra genom att ge bistånd till nationella myndigheter samt till de som har ett föräldraansvar. Ett sådant bistånd bör särskilt omfatta att barnet lokaliseras, antingen direkt eller genom andra behöriga myndigheter om detta är nödvändigt för att genomföra en begäran enligt denna förordning och tillhandahålla information som rör barnet och som krävs för förfarandena.

| (42) | I enskilda ärenden om föräldraansvar som omfattas av denna förordning bör centralmyndigheterna samarbeta med varandra genom att ge bistånd till nationella myndigheter samt till de som har ett föräldraansvar. Ett sådant bistånd bör särskilt omfatta att barnet lokaliseras, antingen direkt eller genom andra behöriga myndigheter om detta är nödvändigt för att genomföra en begäran enligt denna förordning och tillhandahålla information som rör barnet och som krävs för förfarandena.
  I fall då behörigheten ligger hos en annan medlemsstat än den där barnet är medborgare bör centralmyndigheterna i den behöriga medlemsstaten utan onödigt dröjsmål underrätta centralmyndigheterna i den medlemsstat där barnet är medborgare. |
| --- | --- |

(42)

I enskilda ärenden om föräldraansvar som omfattas av denna förordning bör centralmyndigheterna samarbeta med varandra genom att ge bistånd till nationella myndigheter samt till de som har ett föräldraansvar. Ett sådant bistånd bör särskilt omfatta att barnet lokaliseras, antingen direkt eller genom andra behöriga myndigheter om detta är nödvändigt för att genomföra en begäran enligt denna förordning och tillhandahålla information som rör barnet och som krävs för förfarandena.
  I fall då behörigheten ligger hos en annan medlemsstat än den där barnet är medborgare bör centralmyndigheterna i den behöriga medlemsstaten utan onödigt dröjsmål underrätta centralmyndigheterna i den medlemsstat där barnet är medborgare.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 44

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (44) | Utan att det påverkar tillämpningen av kraven i den nationella processlagstiftningen bör en anmodande myndighet ha handlingsfrihet att välja fritt mellan de olika kanaler som den har tillgång till för att erhålla nödvändig information, till exempel i fallet med domstolar genom att tillämpa rådets förordning (EG) nr 1206/2001, genom att använda det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område, särskilt de centralmyndigheter som inrättats enligt denna förordning, domare i nätverk och kontaktpunkter eller i fallet med rättsliga och administrativa myndigheter genom att begära information genom en specialiserad icke-statlig organisation på detta område. |

Kommissionens förslag

Ändring

(44)

Utan att det påverkar tillämpningen av kraven i den nationella processlagstiftningen bör en anmodande myndighet ha handlingsfrihet att välja fritt mellan de olika kanaler som den har tillgång till för att erhålla nödvändig information, till exempel i fallet med domstolar genom att tillämpa rådets förordning (EG) nr 1206/2001, genom att använda det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område, särskilt de centralmyndigheter som inrättats enligt denna förordning, domare i nätverk och kontaktpunkter eller i fallet med rättsliga och administrativa myndigheter genom att begära information genom en specialiserad icke-statlig organisation på detta område.

| (44) | Utan att det påverkar tillämpningen av kraven i den nationella processlagstiftningen bör en anmodande myndighet ha handlingsfrihet att välja fritt mellan de olika kanaler som den har tillgång till för att erhålla nödvändig information, till exempel i fallet med domstolar genom att tillämpa rådets förordning (EG) nr 1206/2001, genom att använda det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område, särskilt de centralmyndigheter som inrättats enligt denna förordning, domare i nätverk och kontaktpunkter eller i fallet med rättsliga och administrativa myndigheter genom att begära information genom en specialiserad icke-statlig organisation på detta område.
  Internationellt rättsligt samarbete och kommunikation bör initieras och/eller underlättas av särskilt utsedda nätverks- eller sambandsdomare i varje enskild medlemsstat. Det europeiska rättsliga nätverkets roll bör vara åtskilt från centralmyndigheternas roll. |
| --- | --- |

(44)

Utan att det påverkar tillämpningen av kraven i den nationella processlagstiftningen bör en anmodande myndighet ha handlingsfrihet att välja fritt mellan de olika kanaler som den har tillgång till för att erhålla nödvändig information, till exempel i fallet med domstolar genom att tillämpa rådets förordning (EG) nr 1206/2001, genom att använda det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område, särskilt de centralmyndigheter som inrättats enligt denna förordning, domare i nätverk och kontaktpunkter eller i fallet med rättsliga och administrativa myndigheter genom att begära information genom en specialiserad icke-statlig organisation på detta område.
  Internationellt rättsligt samarbete och kommunikation bör initieras och/eller underlättas av särskilt utsedda nätverks- eller sambandsdomare i varje enskild medlemsstat. Det europeiska rättsliga nätverkets roll bör vara åtskilt från centralmyndigheternas roll.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 46

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (46) | En myndighet i en medlemsstat som överväger ett avgörande om föräldraansvar bör
  ha rätt
  att begära att den information som är relevant för att skydda barnet överförs från myndigheterna i en medlemsstat om barnets bästa kräver det. Beroende på omständigheterna kan detta omfatta information om förfaranden och avgöranden som rör en förälder eller barnets syskon eller om en förälders förmåga att ta hand om ett barn eller att ha umgänge med barnet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(46)

En myndighet i en medlemsstat som överväger ett avgörande om föräldraansvar bör
  ha rätt
  att begära att den information som är relevant för att skydda barnet överförs från myndigheterna i en medlemsstat om barnets bästa kräver det. Beroende på omständigheterna kan detta omfatta information om förfaranden och avgöranden som rör en förälder eller barnets syskon eller om en förälders förmåga att ta hand om ett barn eller att ha umgänge med barnet.

| (46) | En myndighet i en medlemsstat som överväger ett avgörande om föräldraansvar bör
  vara skyldig
  att begära att den information som är relevant för att skydda barnet överförs från myndigheterna i en medlemsstat om barnets bästa kräver det. Beroende på omständigheterna kan detta omfatta information om förfaranden och avgöranden som rör en förälder eller barnets syskon, eller om en förälders
  eller familjs
  förmåga att ta hand om ett barn eller att ha umgänge med barnet.
  En förälders nationalitet, ekonomiska och sociala situation eller kulturella och religiösa bakgrund bör inte anses vara avgörande faktorer i avgörandet om förmågan att ta hand om ett barn. |
| --- | --- |

(46)

En myndighet i en medlemsstat som överväger ett avgörande om föräldraansvar bör
  vara skyldig
  att begära att den information som är relevant för att skydda barnet överförs från myndigheterna i en medlemsstat om barnets bästa kräver det. Beroende på omständigheterna kan detta omfatta information om förfaranden och avgöranden som rör en förälder eller barnets syskon, eller om en förälders
  eller familjs
  förmåga att ta hand om ett barn eller att ha umgänge med barnet.
  En förälders nationalitet, ekonomiska och sociala situation eller kulturella och religiösa bakgrund bör inte anses vara avgörande faktorer i avgörandet om förmågan att ta hand om ett barn.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 46a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (46a) | Kommunikation mellan domare, myndigheter, centralmyndigheter, yrkesutövare som bistår föräldrarna och mellan föräldrarna själva bör på alla sätt främjas, med beaktande bland annat av att ett beslut om att barnet inte bör återlämnas kan kränka dess grundläggande rättigheter lika mycket som ett beslut om att återlämna det. |

Kommissionens förslag

Ändring

(46a)

Kommunikation mellan domare, myndigheter, centralmyndigheter, yrkesutövare som bistår föräldrarna och mellan föräldrarna själva bör på alla sätt främjas, med beaktande bland annat av att ett beslut om att barnet inte bör återlämnas kan kränka dess grundläggande rättigheter lika mycket som ett beslut om att återlämna det.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 48a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (48a) | Om barnets bästa så kräver bör domare kommunicera direkt med centralmyndigheterna eller de behöriga domstolarna i övriga medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Ändring

(48a)

Om barnets bästa så kräver bör domare kommunicera direkt med centralmyndigheterna eller de behöriga domstolarna i övriga medlemsstater.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 49

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (49) | Om en myndighet i en medlemsstat redan har meddelat ett avgörande i ett ärende om föräldraansvar eller överväger ett sådant avgörande och genomförandet ska äga rum i en annan medlemsstat,
  får
  myndigheten begära att myndigheterna i den andra medlemsstaten bistår med att genomföra avgörandet. Detta bör till exempel gälla avgöranden om beviljande av umgänge under övervakning som ska genomföras i en annan medlemsstat än den medlemsstat där den myndighet som fattat beslut om umgänget är belägen eller som omfattar eventuella andra kompletterande åtgärder för de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där avgörandet ska genomföras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(49)

Om en myndighet i en medlemsstat redan har meddelat ett avgörande i ett ärende om föräldraansvar eller överväger ett sådant avgörande och genomförandet ska äga rum i en annan medlemsstat,
  får
  myndigheten begära att myndigheterna i den andra medlemsstaten bistår med att genomföra avgörandet. Detta bör till exempel gälla avgöranden om beviljande av umgänge under övervakning som ska genomföras i en annan medlemsstat än den medlemsstat där den myndighet som fattat beslut om umgänget är belägen eller som omfattar eventuella andra kompletterande åtgärder för de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där avgörandet ska genomföras.

| (49) | Om en myndighet i en medlemsstat redan har meddelat ett avgörande i ett ärende om föräldraansvar eller överväger ett sådant avgörande och genomförandet ska äga rum i en annan medlemsstat,
  bör
  myndigheten begära att myndigheterna i den andra medlemsstaten bistår med att genomföra avgörandet. Detta bör till exempel gälla avgöranden om beviljande av umgänge under övervakning som ska genomföras i en annan medlemsstat än den medlemsstat där den myndighet som fattat beslut om umgänget är belägen eller som omfattar eventuella andra kompletterande åtgärder för de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där avgörandet ska genomföras. |
| --- | --- |

(49)

Om en myndighet i en medlemsstat redan har meddelat ett avgörande i ett ärende om föräldraansvar eller överväger ett sådant avgörande och genomförandet ska äga rum i en annan medlemsstat,
  bör
  myndigheten begära att myndigheterna i den andra medlemsstaten bistår med att genomföra avgörandet. Detta bör till exempel gälla avgöranden om beviljande av umgänge under övervakning som ska genomföras i en annan medlemsstat än den medlemsstat där den myndighet som fattat beslut om umgänget är belägen eller som omfattar eventuella andra kompletterande åtgärder för de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där avgörandet ska genomföras.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 50

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (50) | Om en myndighet i en medlemsstat överväger att placera ett barn i ett familjehem eller på en institution i en annan medlemsstat, bör ett samrådsförfarande med båda berörda medlemsstaters centralmyndigheter genomföras före placeringen. Den myndighet som överväger placeringen bör erhålla samtycke från den behöriga myndigheten i den medlemsstat där barnet bör placeras, innan den beslutar om placeringen. Eftersom placeringar oftast är brådskande åtgärder som krävs för att avlägsna ett barn från en situation som utsätter barnets bästa för risker är tidsfrågan väsentlig för sådana avgöranden. För att påskynda samrådsförfarandet bör denna förordning därför på ett uttömmande sätt fastställa vilka krav som gäller för begäran och en tidsfrist för svar från den medlemsstat där barnet bör placeras. Villkoren för att bevilja eller vägra samtycke regleras dock fortsatt av den anmodade medlemsstatens nationella lagstiftning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(50)

Om en myndighet i en medlemsstat överväger att placera ett barn i ett familjehem eller på en institution i en annan medlemsstat, bör ett samrådsförfarande med båda berörda medlemsstaters centralmyndigheter genomföras före placeringen. Den myndighet som överväger placeringen bör erhålla samtycke från den behöriga myndigheten i den medlemsstat där barnet bör placeras, innan den beslutar om placeringen. Eftersom placeringar oftast är brådskande åtgärder som krävs för att avlägsna ett barn från en situation som utsätter barnets bästa för risker är tidsfrågan väsentlig för sådana avgöranden. För att påskynda samrådsförfarandet bör denna förordning därför på ett uttömmande sätt fastställa vilka krav som gäller för begäran och en tidsfrist för svar från den medlemsstat där barnet bör placeras. Villkoren för att bevilja eller vägra samtycke regleras dock fortsatt av den anmodade medlemsstatens nationella lagstiftning.

| (50) | Om en myndighet i en medlemsstat överväger att placera ett barn
  hos familjemedlemmar,
  i ett familjehem eller på en institution i en annan medlemsstat, bör ett samrådsförfarande med båda berörda medlemsstaters centralmyndigheter genomföras före placeringen. Den myndighet som överväger placeringen bör erhålla samtycke från den behöriga myndigheten i den medlemsstat där barnet bör placeras, innan den beslutar om placeringen. Eftersom placeringar oftast är brådskande åtgärder som krävs för att avlägsna ett barn från en situation som utsätter barnets bästa för risker är tidsfrågan väsentlig för sådana avgöranden. För att påskynda samrådsförfarandet bör denna förordning därför på ett uttömmande sätt fastställa vilka krav som gäller för begäran och en tidsfrist för svar från den medlemsstat där barnet bör placeras. Villkoren för att bevilja eller vägra samtycke regleras dock fortsatt av den anmodade medlemsstatens nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(50)

Om en myndighet i en medlemsstat överväger att placera ett barn
  hos familjemedlemmar,
  i ett familjehem eller på en institution i en annan medlemsstat, bör ett samrådsförfarande med båda berörda medlemsstaters centralmyndigheter genomföras före placeringen. Den myndighet som överväger placeringen bör erhålla samtycke från den behöriga myndigheten i den medlemsstat där barnet bör placeras, innan den beslutar om placeringen. Eftersom placeringar oftast är brådskande åtgärder som krävs för att avlägsna ett barn från en situation som utsätter barnets bästa för risker är tidsfrågan väsentlig för sådana avgöranden. För att påskynda samrådsförfarandet bör denna förordning därför på ett uttömmande sätt fastställa vilka krav som gäller för begäran och en tidsfrist för svar från den medlemsstat där barnet bör placeras. Villkoren för att bevilja eller vägra samtycke regleras dock fortsatt av den anmodade medlemsstatens nationella lagstiftning.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 51

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (51) | Varje långvarig
  placering av ett barn
  utomlands
  bör
  följa
  artikel 24.3 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (rätten att upprätthålla ett personligt förhållande till föräldrarna) och bestämmelserna i FN:s konvention om barnets rättigheter, särskilt artiklarna 8, 9 och 20. När lösningar övervägs bör man särskilt i vederbörlig ordning beakta att det är önskvärt att barnets uppfostran samt etniska, religiösa, kulturella och språkliga bakgrund ges kontinuitet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(51)

Varje långvarig
  placering av ett barn
  utomlands
  bör
  följa
  artikel 24.3 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (rätten att upprätthålla ett personligt förhållande till föräldrarna) och bestämmelserna i FN:s konvention om barnets rättigheter, särskilt artiklarna 8, 9 och 20. När lösningar övervägs bör man särskilt i vederbörlig ordning beakta att det är önskvärt att barnets uppfostran samt etniska, religiösa, kulturella och språkliga bakgrund ges kontinuitet.

| (51) | Statliga myndigheter som överväger
  placering av ett barn bör
  handla i enlighet med
  artikel 24.3 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (rätten att upprätthålla ett personligt förhållande till föräldrarna) och bestämmelserna i FN:s konvention om barnets rättigheter, särskilt artiklarna 8, 9 och 20. När lösningar övervägs bör man särskilt i vederbörlig ordning beakta
  möjligheten att placera syskon i samma familjehem eller på samma institution och
  att det är önskvärt att barnets uppfostran samt etniska, religiösa, kulturella och språkliga bakgrund ges kontinuitet.
  Särskilt i fall av långvarig placering av ett barn utomlands bör de relevanta myndigheterna alltid överväga möjligheten att placera barnet hos släktingar som bor i ett annat land, om barnet har upprättat en relation med dessa familjemedlemmar, efter en individuell bedömning av barnets bästa. Sådana långvariga placeringar bör bli föremål för en periodisk översyn med hänsyn till barnets behov och dess bästa. |
| --- | --- |

(51)

Statliga myndigheter som överväger
  placering av ett barn bör
  handla i enlighet med
  artikel 24.3 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (rätten att upprätthålla ett personligt förhållande till föräldrarna) och bestämmelserna i FN:s konvention om barnets rättigheter, särskilt artiklarna 8, 9 och 20. När lösningar övervägs bör man särskilt i vederbörlig ordning beakta
  möjligheten att placera syskon i samma familjehem eller på samma institution och
  att det är önskvärt att barnets uppfostran samt etniska, religiösa, kulturella och språkliga bakgrund ges kontinuitet.
  Särskilt i fall av långvarig placering av ett barn utomlands bör de relevanta myndigheterna alltid överväga möjligheten att placera barnet hos släktingar som bor i ett annat land, om barnet har upprättat en relation med dessa familjemedlemmar, efter en individuell bedömning av barnets bästa. Sådana långvariga placeringar bör bli föremål för en periodisk översyn med hänsyn till barnets behov och dess bästa.

Ändring 28

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Denna förordning ska, oberoende av typ av rättslig eller administrativ myndighet, tillämpas på civilrättsliga frågor om | 1.   Denna förordning ska, oberoende av typ av rättslig eller administrativ myndighet
  eller annan myndighet som är behörig i frågor som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde
  , tillämpas på civilrättsliga frågor om |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Denna förordning ska, oberoende av typ av rättslig eller administrativ myndighet, tillämpas på civilrättsliga frågor om

1.   Denna förordning ska, oberoende av typ av rättslig eller administrativ myndighet
  eller annan myndighet som är behörig i frågor som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde
  , tillämpas på civilrättsliga frågor om

Ändring 29

Ändring 29

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led ba (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | internationella bortföranden av barn. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

ba)

internationella bortföranden av barn.

internationella bortföranden av barn.

Ändring 30

Ändring 30

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 2 – led d

Artikel 1 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | placering av barnet i familjehem eller på en institution, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

placering av barnet i familjehem eller på en institution,

| d) | placering av barnet
  hos familjemedlemmar,
  i familjehem eller på en
  säker
  institution
  utomlands
  , |
| --- | --- |

d)

placering av barnet
  hos familjemedlemmar,
  i familjehem eller på en
  säker
  institution
  utomlands
  ,

hos familjemedlemmar,

säker

utomlands

Ändring 31

Ändring 31

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 1

Artikel 2 – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | myndighet: varje rättslig eller administrativ myndighet i medlemsstaterna som är behörig i frågor som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

myndighet: varje rättslig eller administrativ myndighet i medlemsstaterna som är behörig i frågor som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde.

| 1. | myndighet: varje rättslig eller administrativ myndighet
  och varje annan myndighet
  i medlemsstaterna som är behörig i frågor som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde. |
| --- | --- |

1.

myndighet: varje rättslig eller administrativ myndighet
  och varje annan myndighet
  i medlemsstaterna som är behörig i frågor som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde.

och varje annan myndighet

Ändring 32

Ändring 32

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 3

Artikel 2 – led 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3. | medlemsstat: alla medlemsstater utom Danmark. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.

medlemsstat: alla medlemsstater utom Danmark.

| 3. | medlemsstat: alla
  Europeiska unionens
  medlemsstater utom Danmark. |
| --- | --- |

3.

medlemsstat: alla
  Europeiska unionens
  medlemsstater utom Danmark.

Europeiska unionens

Ändring 33

Ändring 33

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 4

Artikel 2 – led 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4. | avgörande: varje beslut, förordnande eller dom som har meddelats av en myndighet i en medlemsstat rörande äktenskapsskillnad, hemskillnad, annullering av äktenskap eller föräldraansvar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.

avgörande: varje beslut, förordnande eller dom som har meddelats av en myndighet i en medlemsstat rörande äktenskapsskillnad, hemskillnad, annullering av äktenskap eller föräldraansvar.

| 4. | avgörande: varje beslut, förordnande eller dom som har meddelats av en myndighet i en medlemsstat
  , eller en officiell handling som är verkställbar i en medlemsstat eller ett avtal mellan parterna som är verkställbart i den medlemsstat där det ingåtts
  rörande äktenskapsskillnad, hemskillnad, annullering av äktenskap eller föräldraansvar. |
| --- | --- |

4.

avgörande: varje beslut, förordnande eller dom som har meddelats av en myndighet i en medlemsstat
  , eller en officiell handling som är verkställbar i en medlemsstat eller ett avtal mellan parterna som är verkställbart i den medlemsstat där det ingåtts
  rörande äktenskapsskillnad, hemskillnad, annullering av äktenskap eller föräldraansvar.

, eller en officiell handling som är verkställbar i en medlemsstat eller ett avtal mellan parterna som är verkställbart i den medlemsstat där det ingåtts

Ändring 34

Ändring 34

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 12 – inledningen

Artikel 2 – led 12 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 12. | olovligt
  bortförande
  eller kvarhållande
  : ett bortförande eller ett kvarhållande av ett barn om |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

12.

olovligt
  bortförande
  eller kvarhållande
  : ett bortförande eller ett kvarhållande av ett barn om

olovligt

eller kvarhållande

| 12. | internationellt
  bortförande
  av barn
  : ett bortförande eller ett kvarhållande av ett barn som |
| --- | --- |

12.

internationellt
  bortförande
  av barn
  : ett bortförande eller ett kvarhållande av ett barn som

internationellt

av barn

Ändring 35

Ändring 35

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1

Artikel 7 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Myndigheterna i en medlemsstat ska vara behöriga i ärenden om föräldraansvar för ett barn som har hemvist i den medlemsstaten. Om ett barn lagligen flyttar från en medlemsstat till en annan och förvärvar nytt hemvist där, ska myndigheterna i den medlemsstat där barnet har sitt nya hemvist vara behöriga. | 1.   Myndigheterna i en medlemsstat ska vara behöriga i ärenden om föräldraansvar för ett barn som har hemvist i den medlemsstaten. Om ett barn lagligen flyttar från en medlemsstat till en annan och förvärvar nytt hemvist där, ska myndigheterna i den medlemsstat där barnet har sitt nya hemvist vara behöriga
  , om inte parterna före flytten kommer överens om att behörigheten bör finnas kvar hos myndigheterna i den medlemsstat där barnet hittills har haft hemvist
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Myndigheterna i en medlemsstat ska vara behöriga i ärenden om föräldraansvar för ett barn som har hemvist i den medlemsstaten. Om ett barn lagligen flyttar från en medlemsstat till en annan och förvärvar nytt hemvist där, ska myndigheterna i den medlemsstat där barnet har sitt nya hemvist vara behöriga.

1.   Myndigheterna i en medlemsstat ska vara behöriga i ärenden om föräldraansvar för ett barn som har hemvist i den medlemsstaten. Om ett barn lagligen flyttar från en medlemsstat till en annan och förvärvar nytt hemvist där, ska myndigheterna i den medlemsstat där barnet har sitt nya hemvist vara behöriga
  , om inte parterna före flytten kommer överens om att behörigheten bör finnas kvar hos myndigheterna i den medlemsstat där barnet hittills har haft hemvist
  .

Ändring 36

Ändring 36

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1a (ny)

Artikel 7 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Om ett förfarande om vårdnad och umgänge pågår ska myndigheten i ursprungsmedlemsstaten fortsätta att vara behörig tills förfarandet har avslutats, om inte parterna kommer överens om att förfarandet bör avlutas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Om ett förfarande om vårdnad och umgänge pågår ska myndigheten i ursprungsmedlemsstaten fortsätta att vara behörig tills förfarandet har avslutats, om inte parterna kommer överens om att förfarandet bör avlutas.

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2

Artikel 8 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Punkt 1 ska inte tillämpas om den person med rätt till umgänge som avses i punkt 1 har godtagit att myndigheterna i den medlemsstat där barnet har sitt nya hemvist är behöriga och detta har skett genom att han eller hon har deltagit i förfaranden vid dessa myndigheter utan att bestrida deras behörighet. | 2.   Punkt 1 ska inte tillämpas om den person med rätt till umgänge som avses i punkt 1
  , som av myndigheterna i den medlemsstat där barnet tidigare hade hemvist har informerats om de rättsliga följderna,
  har godtagit att myndigheterna i den medlemsstat där barnet har sitt nya hemvist är behöriga och detta har skett genom att han eller hon
  , trots denna information,
  har deltagit i förfaranden vid dessa myndigheter utan att bestrida deras behörighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Punkt 1 ska inte tillämpas om den person med rätt till umgänge som avses i punkt 1 har godtagit att myndigheterna i den medlemsstat där barnet har sitt nya hemvist är behöriga och detta har skett genom att han eller hon har deltagit i förfaranden vid dessa myndigheter utan att bestrida deras behörighet.

2.   Punkt 1 ska inte tillämpas om den person med rätt till umgänge som avses i punkt 1
  , som av myndigheterna i den medlemsstat där barnet tidigare hade hemvist har informerats om de rättsliga följderna,
  har godtagit att myndigheterna i den medlemsstat där barnet har sitt nya hemvist är behöriga och detta har skett genom att han eller hon
  , trots denna information,
  har deltagit i förfaranden vid dessa myndigheter utan att bestrida deras behörighet.

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – led b – led i

Artikel 9 – led b – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | Ingen begäran om återlämnande har lämnats in till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat dit barnet har bortförts eller där barnet kvarhålls inom ett år efter det att den som har vårdnad om barnet har fått eller borde ha fått kännedom om var barnet befinner sig. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

Ingen begäran om återlämnande har lämnats in till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat dit barnet har bortförts eller där barnet kvarhålls inom ett år efter det att den som har vårdnad om barnet har fått eller borde ha fått kännedom om var barnet befinner sig.

| i) | Ingen
  sådan
  begäran om återlämnande har lämnats in till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat dit barnet har bortförts eller där barnet kvarhålls inom ett år efter det att den som har vårdnad om barnet har fått eller borde ha fått kännedom om var barnet befinner sig
  , och trots att han eller hon har informerats av myndigheterna om den rättsliga skyldigheten att lämna in en begäran om återlämnande
  . |
| --- | --- |

i)

Ingen
  sådan
  begäran om återlämnande har lämnats in till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat dit barnet har bortförts eller där barnet kvarhålls inom ett år efter det att den som har vårdnad om barnet har fått eller borde ha fått kännedom om var barnet befinner sig
  , och trots att han eller hon har informerats av myndigheterna om den rättsliga skyldigheten att lämna in en begäran om återlämnande
  .

sådan

, och trots att han eller hon har informerats av myndigheterna om den rättsliga skyldigheten att lämna in en begäran om återlämnande

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 5 – stycke 1a (nytt)

Artikel 10 – punkt 5 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | De utsedda domarna ska vara praktiserande och erfarna familjerättsdomare, särskilt med erfarenhet av frågor som har en gränsöverskridande dimension i fråga om behörighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De utsedda domarna ska vara praktiserande och erfarna familjerättsdomare, särskilt med erfarenhet av frågor som har en gränsöverskridande dimension i fråga om behörighet.

De utsedda domarna ska vara praktiserande och erfarna familjerättsdomare, särskilt med erfarenhet av frågor som har en gränsöverskridande dimension i fråga om behörighet.

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 12 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Myndigheterna i en medlemsstat där barnet eller egendom som tillhör barnet finns ska i brådskande fall ha behörighet att vidta interimistiska åtgärder, däribland säkerhetsåtgärder, avseende det barnet eller den egendomen. | Myndigheterna i en medlemsstat där barnet eller egendom som tillhör barnet finns ska i brådskande fall ha behörighet att vidta interimistiska åtgärder, däribland säkerhetsåtgärder, avseende det barnet eller den egendomen.
  Sådana åtgärder bör inte onödigt försena förfarandet och de slutliga avgörandena om rätten till vårdnad och rätten till umgänge. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Myndigheterna i en medlemsstat där barnet eller egendom som tillhör barnet finns ska i brådskande fall ha behörighet att vidta interimistiska åtgärder, däribland säkerhetsåtgärder, avseende det barnet eller den egendomen.

Myndigheterna i en medlemsstat där barnet eller egendom som tillhör barnet finns ska i brådskande fall ha behörighet att vidta interimistiska åtgärder, däribland säkerhetsåtgärder, avseende det barnet eller den egendomen.
  Sådana åtgärder bör inte onödigt försena förfarandet och de slutliga avgörandena om rätten till vårdnad och rätten till umgänge.

Sådana åtgärder bör inte onödigt försena förfarandet och de slutliga avgörandena om rätten till vårdnad och rätten till umgänge.

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 12 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om skyddet av barnets bästa så kräver, ska den myndighet som har vidtagit säkerhetsåtgärderna underrätta myndigheten i den medlemsstat som enligt denna förordning är behörig att pröva ärendet i sak, antingen direkt eller genom den centralmyndighet som utsetts i enlighet med artikel 60. | Om skyddet av barnets bästa så kräver, ska den myndighet som har vidtagit säkerhetsåtgärderna underrätta myndigheten i den medlemsstat som enligt denna förordning är behörig att pröva ärendet i sak, antingen direkt eller genom den centralmyndighet som utsetts i enlighet med artikel 60.
  Denna myndighet ska säkerställa att de föräldrar som är involverade i förfarandet behandlas lika och ska säkerställa att de grundligt och utan dröjsmål informeras om alla berörda åtgärder på ett språk som de förstår till fullo. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om skyddet av barnets bästa så kräver, ska den myndighet som har vidtagit säkerhetsåtgärderna underrätta myndigheten i den medlemsstat som enligt denna förordning är behörig att pröva ärendet i sak, antingen direkt eller genom den centralmyndighet som utsetts i enlighet med artikel 60.

Om skyddet av barnets bästa så kräver, ska den myndighet som har vidtagit säkerhetsåtgärderna underrätta myndigheten i den medlemsstat som enligt denna förordning är behörig att pröva ärendet i sak, antingen direkt eller genom den centralmyndighet som utsetts i enlighet med artikel 60.
  Denna myndighet ska säkerställa att de föräldrar som är involverade i förfarandet behandlas lika och ska säkerställa att de grundligt och utan dröjsmål informeras om alla berörda åtgärder på ett språk som de förstår till fullo.

Denna myndighet ska säkerställa att de föräldrar som är involverade i förfarandet behandlas lika och ska säkerställa att de grundligt och utan dröjsmål informeras om alla berörda åtgärder på ett språk som de förstår till fullo.

Ändring 42

Ändring 42

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 2

Artikel 12 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   De åtgärder som vidtas enligt punkt 1 ska upphöra att gälla så snart myndigheten i den medlemsstat som enligt denna förordning är behörig att pröva ärendet i sak har vidtagit de åtgärder den anser lämpliga. | 2.   De åtgärder som vidtas enligt punkt 1 ska upphöra att gälla så snart myndigheten i den medlemsstat som enligt denna förordning är behörig att pröva ärendet i sak har vidtagit de åtgärder den anser lämpliga
  , och från den tidpunkt då denna myndighet meddelar dessa åtgärder till myndigheten i den medlemsstat där de preliminära åtgärderna vidtagits
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   De åtgärder som vidtas enligt punkt 1 ska upphöra att gälla så snart myndigheten i den medlemsstat som enligt denna förordning är behörig att pröva ärendet i sak har vidtagit de åtgärder den anser lämpliga.

2.   De åtgärder som vidtas enligt punkt 1 ska upphöra att gälla så snart myndigheten i den medlemsstat som enligt denna förordning är behörig att pröva ärendet i sak har vidtagit de åtgärder den anser lämpliga
  , och från den tidpunkt då denna myndighet meddelar dessa åtgärder till myndigheten i den medlemsstat där de preliminära åtgärderna vidtagits
  .

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 2a (ny)

Artikel 19 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  I sådana fall som avses i punkterna 1 och 2 ska, på begäran av en myndighet där tvisten anhängiggjorts, varje annan myndighet där ärendet anhängiggörs utan dröjsmål underrätta den anmodande myndigheten om det datum då ärendet anhängiggjorts hos myndigheten i enlighet med artikel 15. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  I sådana fall som avses i punkterna 1 och 2 ska, på begäran av en myndighet där tvisten anhängiggjorts, varje annan myndighet där ärendet anhängiggörs utan dröjsmål underrätta den anmodande myndigheten om det datum då ärendet anhängiggjorts hos myndigheten i enlighet med artikel 15.

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20

Artikel 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 20 | Artikel 20 |
| Barnets rätt att komma till tals | Barnets rätt att komma till tals |
| När medlemsstaternas myndigheter utövar sin behörighet enligt avsnitt 2 i detta kapitel ska de säkerställa att ett barn som är i stånd att bilda egna åsikter ges verklig och faktisk möjlighet att fritt uttrycka dessa under förfarandena. | När medlemsstaternas myndigheter utövar sin behörighet enligt avsnitt 2 i detta kapitel ska de säkerställa att ett barn som är i stånd att bilda egna åsikter ges verklig och faktisk möjlighet att fritt uttrycka dessa under förfarandena,
  i enlighet med relevanta nationella processrättsliga bestämmelser, artikel 24.1 i stadgan, artikel 12 i FN:s konvention om barnets rättigheter och Europarådets rekommendation till sina medlemsstater om deltagande av barn och unga människor under 18 års ålder

   (1a).
  Myndigheterna ska i beslutet dokumentera sina överväganden i detta avseende. |
| | Hörande av ett barn som utövar sin rätt att uttrycka sina åsikter ska genomföras av en domare eller av en särskilt utbildad expert och i enlighet med nationella bestämmelser, utan påtryckningar, särskilt påtryckningar från föräldrarna, i en barnvänlig miljö som är lämplig för barnets ålder när det gäller språk och innehåll, och ska tillhandahålla alla de garantier som gör det möjligt att såväl barnets känslomässiga integritet som barnets bästa skyddas. |
| | Hörande av barnet får inte ske i närvaro av parterna i förfarandet eller deras rättsliga ombud, men ska registreras och läggas till dokumentationen, så att parterna och deras rättsliga ombud kan ha möjlighet att ta del av protokollet från hörandet. |
| Myndigheten ska tillmäta barnets åsikter vederbörlig betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad och ska dokumentera sina överväganden i avgörandet. | Myndigheten ska tillmäta barnets åsikter vederbörlig betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad
  , med beaktande av barnets bästa,
  och ska dokumentera sina överväganden i avgörandet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 20

Artikel 20

Barnets rätt att komma till tals

Barnets rätt att komma till tals

När medlemsstaternas myndigheter utövar sin behörighet enligt avsnitt 2 i detta kapitel ska de säkerställa att ett barn som är i stånd att bilda egna åsikter ges verklig och faktisk möjlighet att fritt uttrycka dessa under förfarandena.

När medlemsstaternas myndigheter utövar sin behörighet enligt avsnitt 2 i detta kapitel ska de säkerställa att ett barn som är i stånd att bilda egna åsikter ges verklig och faktisk möjlighet att fritt uttrycka dessa under förfarandena,
  i enlighet med relevanta nationella processrättsliga bestämmelser, artikel 24.1 i stadgan, artikel 12 i FN:s konvention om barnets rättigheter och Europarådets rekommendation till sina medlemsstater om deltagande av barn och unga människor under 18 års ålder

   (1a).
  Myndigheterna ska i beslutet dokumentera sina överväganden i detta avseende.

i enlighet med relevanta nationella processrättsliga bestämmelser, artikel 24.1 i stadgan, artikel 12 i FN:s konvention om barnets rättigheter och Europarådets rekommendation till sina medlemsstater om deltagande av barn och unga människor under 18 års ålder

1a

Myndigheterna ska i beslutet dokumentera sina överväganden i detta avseende.

Hörande av ett barn som utövar sin rätt att uttrycka sina åsikter ska genomföras av en domare eller av en särskilt utbildad expert och i enlighet med nationella bestämmelser, utan påtryckningar, särskilt påtryckningar från föräldrarna, i en barnvänlig miljö som är lämplig för barnets ålder när det gäller språk och innehåll, och ska tillhandahålla alla de garantier som gör det möjligt att såväl barnets känslomässiga integritet som barnets bästa skyddas.

Hörande av ett barn som utövar sin rätt att uttrycka sina åsikter ska genomföras av en domare eller av en särskilt utbildad expert och i enlighet med nationella bestämmelser, utan påtryckningar, särskilt påtryckningar från föräldrarna, i en barnvänlig miljö som är lämplig för barnets ålder när det gäller språk och innehåll, och ska tillhandahålla alla de garantier som gör det möjligt att såväl barnets känslomässiga integritet som barnets bästa skyddas.

Hörande av barnet får inte ske i närvaro av parterna i förfarandet eller deras rättsliga ombud, men ska registreras och läggas till dokumentationen, så att parterna och deras rättsliga ombud kan ha möjlighet att ta del av protokollet från hörandet.

Hörande av barnet får inte ske i närvaro av parterna i förfarandet eller deras rättsliga ombud, men ska registreras och läggas till dokumentationen, så att parterna och deras rättsliga ombud kan ha möjlighet att ta del av protokollet från hörandet.

Myndigheten ska tillmäta barnets åsikter vederbörlig betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad och ska dokumentera sina överväganden i avgörandet.

Myndigheten ska tillmäta barnets åsikter vederbörlig betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad
  , med beaktande av barnets bästa,
  och ska dokumentera sina överväganden i avgörandet.

, med beaktande av barnets bästa,

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 2

Artikel 23 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Så tidigt som möjligt under förfarandena ska domstolen undersöka huruvida parterna är villiga att delta i medling för att, med hänsyn till barnets bästa, komma överens om en lösning, under förutsättning att detta inte onödigt försenar förfarandena. | 2.   Så tidigt som möjligt under förfarandena ska domstolen undersöka huruvida parterna är villiga att delta i medling för att, med hänsyn till barnets bästa, komma överens om en lösning, under förutsättning att detta inte onödigt försenar förfarandena.
  I sådana fall ska domstolen uppmana parterna att använda sig av medling. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Så tidigt som möjligt under förfarandena ska domstolen undersöka huruvida parterna är villiga att delta i medling för att, med hänsyn till barnets bästa, komma överens om en lösning, under förutsättning att detta inte onödigt försenar förfarandena.

2.   Så tidigt som möjligt under förfarandena ska domstolen undersöka huruvida parterna är villiga att delta i medling för att, med hänsyn till barnets bästa, komma överens om en lösning, under förutsättning att detta inte onödigt försenar förfarandena.
  I sådana fall ska domstolen uppmana parterna att använda sig av medling.

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 3

Artikel 25 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Domstolen får förklara avgörandet om att barnet ska återlämnas interimistiskt verkställbart oberoende av ett överklagande, även om nationell lagstiftning inte föreskriver om sådan interimistisk verkställbarhet. | 3.   Domstolen får
  , med beaktande av barnets bästa,
  förklara avgörandet om att barnet ska återlämnas interimistiskt verkställbart oberoende av ett överklagande, även om nationell lagstiftning inte föreskriver om sådan interimistisk verkställbarhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Domstolen får förklara avgörandet om att barnet ska återlämnas interimistiskt verkställbart oberoende av ett överklagande, även om nationell lagstiftning inte föreskriver om sådan interimistisk verkställbarhet.

3.   Domstolen får
  , med beaktande av barnets bästa,
  förklara avgörandet om att barnet ska återlämnas interimistiskt verkställbart oberoende av ett överklagande, även om nationell lagstiftning inte föreskriver om sådan interimistisk verkställbarhet.

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 5a (ny)

Artikel 25 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  När en rättslig myndighet har beslutat att barnet ska återlämnas ska den meddela detta beslut, och det datum då detta får verkan, till centralmyndigheten i den medlemsstat där barnet hade hemvist före det olovliga bortförandet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  När en rättslig myndighet har beslutat att barnet ska återlämnas ska den meddela detta beslut, och det datum då detta får verkan, till centralmyndigheten i den medlemsstat där barnet hade hemvist före det olovliga bortförandet.

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 32 – punkt 4

Artikel 32 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Om avgörandet inte har verkställts inom sex veckor från den tidpunkt då verkställighetsförfarandena inleddes, ska domstolen i den verkställande medlemsstaten underrätta den begärande centralmyndigheten i ursprungsmedlemsstaten, eller sökanden, om förfarandena inleddes utan bistånd från centralmyndigheten, om detta och om skälen. | 4.   Om avgörandet inte har verkställts inom sex veckor från den tidpunkt då verkställighetsförfarandena inleddes, ska domstolen i den verkställande medlemsstaten
  i vederbörlig ordning
  underrätta den begärande centralmyndigheten i ursprungsmedlemsstaten, eller sökanden, om förfarandena inleddes utan bistånd från centralmyndigheten, om detta och om skälen
  , och den ska ange en uppskattad tid för verkställigheten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Om avgörandet inte har verkställts inom sex veckor från den tidpunkt då verkställighetsförfarandena inleddes, ska domstolen i den verkställande medlemsstaten underrätta den begärande centralmyndigheten i ursprungsmedlemsstaten, eller sökanden, om förfarandena inleddes utan bistånd från centralmyndigheten, om detta och om skälen.

4.   Om avgörandet inte har verkställts inom sex veckor från den tidpunkt då verkställighetsförfarandena inleddes, ska domstolen i den verkställande medlemsstaten
  i vederbörlig ordning
  underrätta den begärande centralmyndigheten i ursprungsmedlemsstaten, eller sökanden, om förfarandena inleddes utan bistånd från centralmyndigheten, om detta och om skälen
  , och den ska ange en uppskattad tid för verkställigheten
  .

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – led a

Artikel 37 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | om ett erkännande uppenbart skulle strida mot grunderna för rättsordningen i den medlemsstat där avgörandet görs gällande (ordre public), eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

om ett erkännande uppenbart skulle strida mot grunderna för rättsordningen i den medlemsstat där avgörandet görs gällande (ordre public), eller

| a) | om ett erkännande uppenbart skulle strida mot grunderna för rättsordningen i den medlemsstat där avgörandet görs gällande (ordre public),
  utan att denna vägran kan leda till en sådan typ av diskriminering som är förbjuden enligt artikel 21 i stadgan,
  eller |
| --- | --- |

a)

om ett erkännande uppenbart skulle strida mot grunderna för rättsordningen i den medlemsstat där avgörandet görs gällande (ordre public),
  utan att denna vägran kan leda till en sådan typ av diskriminering som är förbjuden enligt artikel 21 i stadgan,
  eller

utan att denna vägran kan leda till en sådan typ av diskriminering som är förbjuden enligt artikel 21 i stadgan,

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 38 – punkt 1 – inledningen

Artikel 38 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   På ansökan av en berörd part ska
  erkännandet av
  ett avgörande om föräldraansvar
  vägras | 1.   På ansökan av en berörd part ska ett avgörande om föräldraansvar
  inte erkännas |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   På ansökan av en berörd part ska
  erkännandet av
  ett avgörande om föräldraansvar
  vägras

1.   På ansökan av en berörd part ska ett avgörande om föräldraansvar
  inte erkännas

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 38 – punkt 1 – led b

Artikel 38 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | om avgörandet har meddelats i någons utevaro och den uteblivne inte har delgivits stämningsansökan eller motsvarande handling i tillräckligt god tid och på ett sådant sätt att han eller hon kunnat förbereda sitt svaromål, såvida det inte kan fastställas att den uteblivne otvetydigt har godtagit avgörandet, eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

om avgörandet har meddelats i någons utevaro och den uteblivne inte har delgivits stämningsansökan eller motsvarande handling i tillräckligt god tid och på ett sådant sätt att han eller hon kunnat förbereda sitt svaromål, såvida det inte kan fastställas att den uteblivne otvetydigt har godtagit avgörandet, eller

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 58

Artikel 58

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om sökanden i ursprungsmedlemsstaten helt eller delvis hade rättshjälp eller var befriad från kostnader och avgifter, ska han eller hon vid det förfarande som avses i artiklarna 27.3, 32, 39 och 42 vara berättigad till rättshjälp eller kostnads- och avgiftsbefrielse i största möjliga utsträckning enligt lagen i den verkställande medlemsstaten. | Om sökanden i ursprungsmedlemsstaten helt eller delvis hade rättshjälp
  , fick hjälp med att täcka kostnader för medling
  eller var befriad från kostnader och avgifter, ska han eller hon vid det förfarande som avses i artiklarna 27.3, 32, 39 och 42 vara berättigad till rättshjälp eller kostnads- och avgiftsbefrielse i största möjliga utsträckning enligt lagen i den verkställande medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om sökanden i ursprungsmedlemsstaten helt eller delvis hade rättshjälp eller var befriad från kostnader och avgifter, ska han eller hon vid det förfarande som avses i artiklarna 27.3, 32, 39 och 42 vara berättigad till rättshjälp eller kostnads- och avgiftsbefrielse i största möjliga utsträckning enligt lagen i den verkställande medlemsstaten.

Om sökanden i ursprungsmedlemsstaten helt eller delvis hade rättshjälp
  , fick hjälp med att täcka kostnader för medling
  eller var befriad från kostnader och avgifter, ska han eller hon vid det förfarande som avses i artiklarna 27.3, 32, 39 och 42 vara berättigad till rättshjälp eller kostnads- och avgiftsbefrielse i största möjliga utsträckning enligt lagen i den verkställande medlemsstaten.

, fick hjälp med att täcka kostnader för medling

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 63 – punkt 1 – led a

Artikel 63 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | på begäran av centralmyndigheten i en annan medlemsstat bistå med att ta reda på var ett barn befinner sig, om det kan antas att barnet befinner sig på den anmodade medlemsstatens territorium och det är nödvändigt att fastställa var barnet befinner sig för att kunna
  utföra en begäran enligt
  denna förordning, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

på begäran av centralmyndigheten i en annan medlemsstat bistå med att ta reda på var ett barn befinner sig, om det kan antas att barnet befinner sig på den anmodade medlemsstatens territorium och det är nödvändigt att fastställa var barnet befinner sig för att kunna
  utföra en begäran enligt
  denna förordning,

utföra en begäran enligt

| a) | på begäran av centralmyndigheten i en annan medlemsstat bistå med att ta reda på var ett barn befinner sig, om det kan antas att barnet befinner sig på den anmodade medlemsstatens territorium och det är nödvändigt att fastställa var barnet befinner sig för att kunna
  tillämpa
  denna förordning, |
| --- | --- |

a)

på begäran av centralmyndigheten i en annan medlemsstat bistå med att ta reda på var ett barn befinner sig, om det kan antas att barnet befinner sig på den anmodade medlemsstatens territorium och det är nödvändigt att fastställa var barnet befinner sig för att kunna
  tillämpa
  denna förordning,

tillämpa

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 63 – punkt 1 – led d

Artikel 63 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | underlätta kontakter mellan
  myndigheter
  , i synnerhet när det gäller tillämpning av artiklarna 14, 25.1 a, 26.2 och 26.4 andra stycket, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

underlätta kontakter mellan
  myndigheter
  , i synnerhet när det gäller tillämpning av artiklarna 14, 25.1 a, 26.2 och 26.4 andra stycket,

myndigheter

| d) | underlätta kontakter mellan
  domstolsmyndigheter
  , i synnerhet när det gäller tillämpning av artiklarna 14,
  19,
  25.1 a, 26.2 och 26.4 andra stycket, |
| --- | --- |

d)

underlätta kontakter mellan
  domstolsmyndigheter
  , i synnerhet när det gäller tillämpning av artiklarna 14,
  19,
  25.1 a, 26.2 och 26.4 andra stycket,

domstolsmyndigheter

19,

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 63 – punkt 1 – led ea (nytt)

Artikel 63 – punkt 1 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ea) | informera personerna med föräldraansvar om rättshjälp och rättsligt bistånd, exempelvis stöd från specialiserade tvåspråkiga advokater, för att undvika att personer med föräldraansvar ger sitt samtycke utan att ha förstått vidden av detta samtycke, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ea)

ea)

informera personerna med föräldraansvar om rättshjälp och rättsligt bistånd, exempelvis stöd från specialiserade tvåspråkiga advokater, för att undvika att personer med föräldraansvar ger sitt samtycke utan att ha förstått vidden av detta samtycke,

informera personerna med föräldraansvar om rättshjälp och rättsligt bistånd, exempelvis stöd från specialiserade tvåspråkiga advokater, för att undvika att personer med föräldraansvar ger sitt samtycke utan att ha förstått vidden av detta samtycke,

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 63 – punkt 1 – led g

Artikel 63 – punkt 1 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| g) | säkerställa att om de inleder eller underlättar inledandet av domstolsförfaranden för återlämnande av barn enligt 1980 års Haagkonvention, den akt som utarbetas inför sådana förfaranden är färdigställd inom sex veckor, såvida detta inte på grund av exceptionella omständigheter är omöjligt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

g)

säkerställa att om de inleder eller underlättar inledandet av domstolsförfaranden för återlämnande av barn enligt 1980 års Haagkonvention, den akt som utarbetas inför sådana förfaranden är färdigställd inom sex veckor, såvida detta inte på grund av exceptionella omständigheter är omöjligt.

| g) | säkerställa att om de inleder eller underlättar inledandet av domstolsförfaranden för återlämnande av barn enligt 1980 års Haagkonvention, den akt som utarbetas inför sådana förfaranden är färdigställd
  och överlämnad till domstolen eller en annan behörig myndighet
  inom sex veckor, såvida detta inte på grund av exceptionella omständigheter är omöjligt. |
| --- | --- |

g)

säkerställa att om de inleder eller underlättar inledandet av domstolsförfaranden för återlämnande av barn enligt 1980 års Haagkonvention, den akt som utarbetas inför sådana förfaranden är färdigställd
  och överlämnad till domstolen eller en annan behörig myndighet
  inom sex veckor, såvida detta inte på grund av exceptionella omständigheter är omöjligt.

och överlämnad till domstolen eller en annan behörig myndighet

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – punkt 1 – inledningen

Artikel 64 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Efter en motiverad begäran från centralmyndigheten eller en myndighet i en medlemsstat till vilken barnet har väsentlig anknytning
  får
  centralmyndigheten i den medlemsstat där barnet har hemvist och befinner sig, direkt eller genom myndigheter eller andra organ | 1.   Efter en motiverad begäran från centralmyndigheten eller en myndighet i en medlemsstat till vilken barnet har väsentlig anknytning
  ska
  centralmyndigheten i den medlemsstat där barnet har hemvist och befinner sig, direkt eller genom myndigheter eller andra organ |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Efter en motiverad begäran från centralmyndigheten eller en myndighet i en medlemsstat till vilken barnet har väsentlig anknytning
  får
  centralmyndigheten i den medlemsstat där barnet har hemvist och befinner sig, direkt eller genom myndigheter eller andra organ

1.   Efter en motiverad begäran från centralmyndigheten eller en myndighet i en medlemsstat till vilken barnet har väsentlig anknytning
  ska
  centralmyndigheten i den medlemsstat där barnet har hemvist och befinner sig, direkt eller genom myndigheter eller andra organ

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – punkt 2

Artikel 64 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   När ett avgörande i frågor om föräldraansvar övervägs
  får
  en myndighet i en medlemsstat, om detta krävs med hänsyn till barnets situation, begära att varje myndighet i en annan medlemsstat som förfogar över information som är relevant för skyddet av barnet överlämnar denna information. | 2.   När ett avgörande i frågor om föräldraansvar övervägs
  ska
  en myndighet i en medlemsstat, om detta krävs med hänsyn till barnets situation, begära att varje myndighet i en annan medlemsstat som förfogar över information som är relevant för skyddet av barnet överlämnar denna information. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   När ett avgörande i frågor om föräldraansvar övervägs
  får
  en myndighet i en medlemsstat, om detta krävs med hänsyn till barnets situation, begära att varje myndighet i en annan medlemsstat som förfogar över information som är relevant för skyddet av barnet överlämnar denna information.

2.   När ett avgörande i frågor om föräldraansvar övervägs
  ska
  en myndighet i en medlemsstat, om detta krävs med hänsyn till barnets situation, begära att varje myndighet i en annan medlemsstat som förfogar över information som är relevant för skyddet av barnet överlämnar denna information.

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – punkt 2a (ny)

Artikel 64 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2а.
     
  Vid prövning av frågor i samband med föräldraansvar ska centralmyndigheten i den medlemsstat där barnet har hemvist utan onödigt dröjsmål underrätta centralmyndigheten i den medlemsstat där barnet eller en av barnets föräldrar är medborgare om att ett förfarande pågår. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2а.
     
  Vid prövning av frågor i samband med föräldraansvar ska centralmyndigheten i den medlemsstat där barnet har hemvist utan onödigt dröjsmål underrätta centralmyndigheten i den medlemsstat där barnet eller en av barnets föräldrar är medborgare om att ett förfarande pågår.

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – punkt 3

Artikel 64 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   En myndighet i en medlemsstat
  får
  begära att myndigheterna i en annan medlemsstat bistår med genomförandet av avgöranden i frågor om föräldraansvar som har meddelats med stöd av denna förordning, särskilt i fråga om att säkerställa det faktiska utövandet av umgängesrätt och rätten att upprätthålla regelbundna, direkta kontakter. | 3.   En myndighet i en medlemsstat
  ska
  begära att myndigheterna i en annan medlemsstat bistår med genomförandet av avgöranden i frågor om föräldraansvar som har meddelats med stöd av denna förordning, särskilt i fråga om att säkerställa det faktiska utövandet av umgängesrätt och rätten att upprätthålla regelbundna, direkta kontakter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   En myndighet i en medlemsstat
  får
  begära att myndigheterna i en annan medlemsstat bistår med genomförandet av avgöranden i frågor om föräldraansvar som har meddelats med stöd av denna förordning, särskilt i fråga om att säkerställa det faktiska utövandet av umgängesrätt och rätten att upprätthålla regelbundna, direkta kontakter.

3.   En myndighet i en medlemsstat
  ska
  begära att myndigheterna i en annan medlemsstat bistår med genomförandet av avgöranden i frågor om föräldraansvar som har meddelats med stöd av denna förordning, särskilt i fråga om att säkerställa det faktiska utövandet av umgängesrätt och rätten att upprätthålla regelbundna, direkta kontakter.

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – punkt 5

Artikel 64 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Myndigheterna i en medlemsstat i vilken barnet inte har hemvist ska, på begäran av en
  person
  som är
  bosatt
  i den medlemsstaten och som önskar få eller behålla umgängesrätt med barnet, eller på begäran av en centralmyndighet i en annan medlemsstat, samla in information eller underlag och får uttala sig i frågan om det är lämpligt att
  denna person
  utövar umgängesrätt och på vilka villkor sådan umgängesrätt bör utövas. | 5.   Myndigheterna i en medlemsstat i vilken barnet inte har hemvist ska, på begäran av en
  förälder eller familjemedlemmar
  som är
  bosatta
  i den medlemsstaten och som önskar få eller behålla umgängesrätt med barnet, eller på begäran av en centralmyndighet i en annan medlemsstat, samla in information eller underlag och får uttala sig i frågan om det är lämpligt att
  dessa personer
  utövar umgängesrätt och på vilka villkor sådan umgängesrätt bör utövas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Myndigheterna i en medlemsstat i vilken barnet inte har hemvist ska, på begäran av en
  person
  som är
  bosatt
  i den medlemsstaten och som önskar få eller behålla umgängesrätt med barnet, eller på begäran av en centralmyndighet i en annan medlemsstat, samla in information eller underlag och får uttala sig i frågan om det är lämpligt att
  denna person
  utövar umgängesrätt och på vilka villkor sådan umgängesrätt bör utövas.

5.   Myndigheterna i en medlemsstat i vilken barnet inte har hemvist ska, på begäran av en
  förälder eller familjemedlemmar
  som är
  bosatta
  i den medlemsstaten och som önskar få eller behålla umgängesrätt med barnet, eller på begäran av en centralmyndighet i en annan medlemsstat, samla in information eller underlag och får uttala sig i frågan om det är lämpligt att
  dessa personer
  utövar umgängesrätt och på vilka villkor sådan umgängesrätt bör utövas.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – punkt 5a (ny)

Artikel 64 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  En myndighet i en medlemsstat får begära att centralmyndigheten i en annan medlemsstat ska lämna information om den medlemsstatens nationella lagstiftning avseende frågor som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde och som är relevanta för undersökning av ett fall i enlighet med denna förordning. Myndigheten i den anmodade medlemsstaten ska svara snarast möjligt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  En myndighet i en medlemsstat får begära att centralmyndigheten i en annan medlemsstat ska lämna information om den medlemsstatens nationella lagstiftning avseende frågor som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde och som är relevanta för undersökning av ett fall i enlighet med denna förordning. Myndigheten i den anmodade medlemsstaten ska svara snarast möjligt.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 65 – punkt 1

Artikel 65 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om en myndighet som är behörig i enlighet med denna förordning avser att placera barnet på en institution
  eller i ett familjehem
  i en annan medlemsstat, ska den i förväg inhämta godkännande från behörig myndighet i den andra medlemsstaten. För detta ändamål ska den, genom sin egen medlemsstats centralmyndighet, till centralmyndigheten i den medlemsstat där barnet ska placeras översända en begäran om godkännande som inbegriper en rapport om barnet tillsammans med skälen för den placering eller vård som föreslås. | 1.   Om en myndighet som är behörig i enlighet med denna förordning avser att placera barnet
  hos familjemedlemmar, i familjehem eller
  på en
  säker
  institution i en annan medlemsstat, ska den i förväg inhämta godkännande från behörig myndighet i den andra medlemsstaten. För detta ändamål ska den, genom sin egen medlemsstats centralmyndighet, till centralmyndigheten i den medlemsstat där barnet ska placeras översända en begäran om godkännande som inbegriper en rapport om barnet tillsammans med skälen för den placering eller vård som föreslås.
  Medlemsstaterna ska säkerställa att barnets föräldrar och släktingar, oberoende av var de bor, kan ha regelbundet umgänge, förutom om detta skulle äventyra barnets bästa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Om en myndighet som är behörig i enlighet med denna förordning avser att placera barnet på en institution
  eller i ett familjehem
  i en annan medlemsstat, ska den i förväg inhämta godkännande från behörig myndighet i den andra medlemsstaten. För detta ändamål ska den, genom sin egen medlemsstats centralmyndighet, till centralmyndigheten i den medlemsstat där barnet ska placeras översända en begäran om godkännande som inbegriper en rapport om barnet tillsammans med skälen för den placering eller vård som föreslås.

1.   Om en myndighet som är behörig i enlighet med denna förordning avser att placera barnet
  hos familjemedlemmar, i familjehem eller
  på en
  säker
  institution i en annan medlemsstat, ska den i förväg inhämta godkännande från behörig myndighet i den andra medlemsstaten. För detta ändamål ska den, genom sin egen medlemsstats centralmyndighet, till centralmyndigheten i den medlemsstat där barnet ska placeras översända en begäran om godkännande som inbegriper en rapport om barnet tillsammans med skälen för den placering eller vård som föreslås.
  Medlemsstaterna ska säkerställa att barnets föräldrar och släktingar, oberoende av var de bor, kan ha regelbundet umgänge, förutom om detta skulle äventyra barnets bästa.

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 65 – punkt 4 – stycke 1a (nytt)

Artikel 65 – punkt 4 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Om den behöriga myndigheten har för avsikt att skicka socialarbetare till en annan medlemsstat för att fastställa om en placering där är förenlig med barnets bästa, ska den underrätta den berörda medlemsstaten om detta. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om den behöriga myndigheten har för avsikt att skicka socialarbetare till en annan medlemsstat för att fastställa om en placering där är förenlig med barnets bästa, ska den underrätta den berörda medlemsstaten om detta.

Om den behöriga myndigheten har för avsikt att skicka socialarbetare till en annan medlemsstat för att fastställa om en placering där är förenlig med barnets bästa, ska den underrätta den berörda medlemsstaten om detta.

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 66 – punkt 4

Artikel 66 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Varje centralmyndighet ska bära sina egna kostnader. | 4.   Varje centralmyndighet ska bära sina egna kostnader
  , såvida inte något annan överenskommits mellan den anmodande medlemsstaten och den anmodade medlemsstaten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Varje centralmyndighet ska bära sina egna kostnader.

4.   Varje centralmyndighet ska bära sina egna kostnader
  , såvida inte något annan överenskommits mellan den anmodande medlemsstaten och den anmodade medlemsstaten
  .

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 79 – punkt 1

Artikel 79 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Senast den [
  10
  år efter tillämpningsdatum] ska kommissionen, med stöd av information från medlemsstaterna, för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén lägga fram en rapport om efterhandsutvärderingen av denna förordning. Rapporten ska vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag. | Senast den [
  fem
   år efter tillämpningsdatum] ska kommissionen, med stöd av information från medlemsstaterna, för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén lägga fram en rapport om efterhandsutvärderingen av denna förordning. Rapporten ska vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Senast den [
  10
  år efter tillämpningsdatum] ska kommissionen, med stöd av information från medlemsstaterna, för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén lägga fram en rapport om efterhandsutvärderingen av denna förordning. Rapporten ska vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag.

10

Senast den [
  fem
   år efter tillämpningsdatum] ska kommissionen, med stöd av information från medlemsstaterna, för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén lägga fram en rapport om efterhandsutvärderingen av denna förordning. Rapporten ska vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag.

fem

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 79 – punkt 2 – led aa (nytt)

Artikel 79 – punkt 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | Antal fall och avgöranden i medlingsförfaranden avseende frågor om föräldraansvar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

aa)

aa)

Antal fall och avgöranden i medlingsförfaranden avseende frågor om föräldraansvar.

Antal fall och avgöranden i medlingsförfaranden avseende frågor om föräldraansvar.

---

(1)  EUT C 77, 28.3.2002, s. 1

1

(34)  Rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av den 27 november 2003 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar samt om upphävande av förordning (EG) nr 1347/2000 (EUT L 338, 23.12.2003, s. 1).

34

(35)  Se bilaga V.

35

(34)  Rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av den 27 november 2003 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar samt om upphävande av förordning (EG) nr 1347/2000 (EUT L 338, 23.12.2003, s. 1).

34

(35)  Se bilaga V.

35

(1a)  
  CM/Rec(2012)2 av den 28 mars 2012.

1a

CM/Rec(2012)2 av den 28 mars 2012.

(1a)  
  CM/Rec(2012)2 av den 28 mars 2012.

1a

CM/Rec(2012)2 av den 28 mars 2012.

---