# Uradni list C 449/2018

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 449 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6113. december 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 449

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6113. december 2018

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2018/C 449/01 | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o gospodarski razsežnosti športa ter njegovih družbenih in gospodarskih koristih | 1 |
| 2018/C 449/02 | Sklepi Sveta o vzajemnem priznavanju v kazenskih zadevah – Spodbujanje vzajemnega priznavanja s krepitvijo medsebojnega zaupanja | 6 |
| | Evropska komisija |
| 2018/C 449/03 | Menjalni tečaji eura | 10 |
| 2018/C 449/04 | Izvedbeni sklep Komisije z dne 6. decembra 2018 o objavi zahtevka za registracijo imena iz člena 49 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije – Странджански манов мед (Strandzhanski manov med)/Maнов мед от Странджа (Manov med ot Strandzha) (ZOP) | 11 |
| 2018/C 449/05 | Izvedbeni sklep Komisije z dne 6. decembra 2018 o objavi zahtevka za registracijo imena iz člena 49 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unijePaška sol (ZOP) | 17 |
| 2018/C 449/06 | Izvedbeni sklep Komisije z dne 6. decembra 2018 o objavi vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije (Graves supérieures (ZOP)) | 22 |
| 2018/C 449/07 | Izvedbeni sklep Komisije z dne 6. decembra 2018 o objavi zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz člena 53 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije za ime Liquirizia di Calabria (ZOP) | 28 |
| | INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorni organ Efte |
| 2018/C 449/08 | Obvestilo Nadzornega organa Efte o obrestnih merah za vračilo državne pomoči in referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah za države Efte, ki veljajo od 1. decembra 2018(Objavljeno v skladu s pravili o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj, ki so določena v delu VII Smernic Nadzornega organa o državni pomoči in členu 10 Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004) | 35 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2018/C 449/01

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o gospodarski razsežnosti športa ter njegovih družbenih in gospodarskih koristih

1

2018/C 449/02

Sklepi Sveta o vzajemnem priznavanju v kazenskih zadevah – Spodbujanje vzajemnega priznavanja s krepitvijo medsebojnega zaupanja

6

Evropska komisija

2018/C 449/03

Menjalni tečaji eura

10

2018/C 449/04

Izvedbeni sklep Komisije z dne 6. decembra 2018 o objavi zahtevka za registracijo imena iz člena 49 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije – Странджански манов мед (Strandzhanski manov med)/Maнов мед от Странджа (Manov med ot Strandzha) (ZOP)

Uradnem listu Evropske unije

11

2018/C 449/05

Izvedbeni sklep Komisije z dne 6. decembra 2018 o objavi zahtevka za registracijo imena iz člena 49 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unijePaška sol (ZOP)

Uradnem listu Evropske unije

17

2018/C 449/06

Izvedbeni sklep Komisije z dne 6. decembra 2018 o objavi vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije (Graves supérieures (ZOP))

Uradnem listu Evropske unije

22

2018/C 449/07

Izvedbeni sklep Komisije z dne 6. decembra 2018 o objavi zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz člena 53 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije za ime Liquirizia di Calabria (ZOP)

Uradnem listu Evropske unije

28

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

2018/C 449/08

Obvestilo Nadzornega organa Efte o obrestnih merah za vračilo državne pomoči in referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah za države Efte, ki veljajo od 1. decembra 2018(Objavljeno v skladu s pravili o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj, ki so določena v delu VII Smernic Nadzornega organa o državni pomoči in členu 10 Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004)

(Objavljeno v skladu s pravili o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj, ki so določena v delu VII Smernic Nadzornega organa o državni pomoči in členu 10 Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004)

35

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2018/C 449/09 | Obvestilo o veljavni protidampinški dajatvi na uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Ljudske republike Kitajske: sprememba imena družbe, za katero velja stopnja protidampinške dajatve za sodelujoče nevzorčene družbe | 36 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2018/C 449/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9206 – Equistone Partners Europe/Courir) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 37 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2018/C 449/09

Obvestilo o veljavni protidampinški dajatvi na uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Ljudske republike Kitajske: sprememba imena družbe, za katero velja stopnja protidampinške dajatve za sodelujoče nevzorčene družbe

36

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2018/C 449/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9206 – Equistone Partners Europe/Courir) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

37

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 13.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/1

---

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o gospodarski razsežnosti športa ter njegovih družbenih in gospodarskih koristih

(2018/C 449/01)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA –

OB OPOZARJANJU NA NASLEDNJE:

| 1. | Z delovnimi načrti EU za šport (2011–2014 (1), 2014–2017 (2) in 2017–2020 (3)), ki so jih sprejeli Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, je bil poudarjen pomen gospodarske razsežnosti športa, saj so ti načrti obravnavali zlasti trajnostno financiranje športa, tradicijo najpomembnejših športnih dogodkov, gospodarske koristi športa in inovacije. |
| --- | --- |

1.

| 2. | V Sklepih Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 27. novembra 2012 o krepitvi na dokazih temelječe osnove za oblikovanje športne politike (4) se priznava pomemben prispevek športa k evropskemu gospodarstvu kot gonilni sili rasti in zaposlovanja ter njegov prispevek k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 in poudarja pomen primerljivih, s športom povezanih podatkov in njihove uporabe pri oblikovanju politik, da bi se povečala kakovost športnih politik. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V Sklepih Sveta o vlogi prostovoljnih dejavnosti v športu pri spodbujanju aktivnega državljanstva (5) je poudarjeno, da ima športni sektor skupaj s prostovoljnimi dejavnostmi v športu merljivo ter precejšnjo gospodarsko in družbeno vrednost za nacionalna gospodarstva, saj nudi možnosti za spodbujanje rasti in zaposlenosti v vsej Evropski uniji. |
| --- | --- |

3.

| 4. | V Sklepih Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 27. novembra 2012 o spodbujanju zdravju koristnih telesnih dejavnosti (6) je poudarjeno, da so EU in njene države članice zelo zaskrbljene zaradi sedanjih visokih stopenj telesne nedejavnosti, tako z zdravstvenega in socialnega vidika kot z vidika gospodarstva. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sklepi Sveta o prispevku športa h gospodarstvu EU ter zlasti k reševanju problema brezposelnosti mladih in socialnemu vključevanju (7) poudarjajo pomen športnega sektorja za gospodarstvo in mlade, ki bi pridobili uporabne spretnosti v okviru plačane zaposlitve in prostovoljnih dejavnosti. |
| --- | --- |

5.

| 6. | V Sklepih Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o športu kot gonilu za inovacije in gospodarsko rast (8) je bil preučen potencial, ki ga ima šport v smislu rasti in zaposlovanja ter kot gonilna sila inovacij. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Namen sklepov Sveta o spodbujanju motoričnih spretnosti otrok ter telesnih in športnih dejavnosti za otroke (9) je spodbujati telesno vzgojo v šolah, vključno z motoričnimi spretnostmi v zgodnjem otroštvu, zaradi sprememb vsakodnevnih navad otrok, pri katerih so bolj kot telesna dejavnost pogoste sedeče dejavnosti. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sklepi Sveta kot prispevek k preprečevanju naraščanja prekomerne teže in debelosti pri otrocih (10) potrjujejo, da je zdravje vrednota, priložnost in naložba za gospodarski in družbeni razvoj vsake države in da je debelost pri otrocih pomemben kazalnik za debelost pri odraslih, z znanimi zdravstvenimi in gospodarskimi posledicami, |
| --- | --- |

8.

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| 9. | Šport se priznava kot gospodarsko gonilo rasti v smislu učinkov na dodano vrednost, bruto domači proizvod in kupno moč (11). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Šport je medsektorski pojav in njegov učinek bistveno presega prihodke športnega sektorja. Predstavlja zlasti pomemben vidik javnega zdravja, regionalnega razvoja in turizma, pa tudi integracije, izobraževanja in socialnih vezi. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Prizadevanja glede merljivosti učinka športa na gospodarstvo na ravni EU segajo v leto 2006, ko je bila gospodarska razsežnost športa prvič obravnavana v okviru EU (12). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Devet držav članic EU (13) danes vodi celovite nacionalne športne satelitske račune, nadaljnjih pet držav (14) pa vodi sklop s športom povezanih podatkov, ki omogočajo visoko stopnjo natančnosti pri rezultatih. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Glede na nedavno študijo (15) šport predstavlja 2,12 % BDP EU, s športom povezana zaposlenost pa predstavlja 5,67 milijona delovnih mest (2,72 % delovne sile EU). Rezultati kažejo tudi, da je bil šport tudi med gospodarsko krizo zelo odporen sektor, ki je ustvarjal rast in delovna mesta (16). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Čeprav je gospodarska razsežnost športa – glede na nacionalne račune – dobro zastopana prek športnih satelitskih računov in drugih sistemov za izračun, je prispevek športa h gospodarstvu še vedno podcenjen, saj obstajajo številni drugi, tako imenovani družbeni in gospodarski učinki (npr. zdravstveno-gospodarski učinki, zavzetost prostovoljcev, prispevek inovacij k rasti in prispevek športa k regionalnemu razvoju), ki še niso zastopani, vendar vplivajo na BDP in zaposlovanje. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Gospodarski stroški bolezni, povezanih s telesno nedejavnostjo (17), se ne odražajo v nacionalnih računih (18), čeprav so te posledice za gospodarstvo znatne (19), prav tako pa jih ni mogoče meriti brez ustreznih metod. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Prostovoljno delo ima velike koristi za izobraževanje in pomembno prispeva h gospodarski razsežnosti športa (20), kar pa se ne odraža v nacionalnih računih. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Razsežnost inovacij, povezana s športom (21), še ni bila ustrezno obravnavana v smislu BDP in zaposlovanja, saj ni na voljo dovolj podatkov. Zato je pomembno pridobiti zanesljive empirične rezultate v zvezi z učinkom inovacij, povezanih s športom, na izvozno dinamiko in gospodarsko rast. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Prispevek športa k regionalnemu razvoju še vedno ni dovolj prepoznaven, manjka pa tudi ozaveščenosti o mnogoterih načinih, na katere bi lahko šport in telesno dejavnost učinkovito uporabili za doseganje cilja kohezije na ravni EU, zlasti da bi prispevali k doseganjem ciljev strategije Evropa 2020. Nedavni podatki (22) kažejo, da so s športom povezani projekti prispevali k lokalnemu gospodarstvu, zaposlovanju in socialni koheziji, in poudarjajo, da so mnoge regije v Evropi vključile šport v svoje strategije pametne specializacije, |
| --- | --- |

18.

OB PRIZNAVANJU NASLEDNJEGA:

| 19. | Da bi lahko prikazali, kakšen je prispevek športa v gospodarstvu kot celoti, bi bilo treba upoštevati dodatne vidike, med drugim merjenje zdravstveno-gospodarskih učinkov telesne dejavnosti, priznanje dodatnih koristi prostovoljnega dela, prispevek inovacij k okrepitvi potenciala rasti in analizo vpliva športnih projektov na regionalni razvoj. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Merjenje družbenih in gospodarskih učinkov športa zahteva dodatne metode in pristope (23). Da se zagotovijo na dokazih temelječi rezultati na nacionalni in evropski ravni, morajo biti na voljo primerljivi podatki in ugotovitve. Vsi zbrani podatki o teh zadevah bi morali biti razčlenjeni po spolu. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Šport in telesna dejavnost prispevata k odzivanju na današnje izzive na lokalni in regionalni ravni, zlasti z razvijanjem rešitev na področju mehke mobilnosti, pospeševanjem oživljanja urbanih območij s pametno športno infrastrukturo ali izboljšanjem socialne kohezije med različnimi skupnostmi – |
| --- | --- |

21.

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

| 22. | razmislijo o razvoju športnih satelitskih računov ali drugih primerljivih sistemov za izračun pri merjenju vpliva športa na gospodarstvo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podprejo in promovirajo zamisel o razširitvi predstavitve gospodarske razsežnosti športa, in sicer z družbenimi in gospodarskimi vidiki, predvsem prostovoljstvom, zdravstveno-gospodarskimi vidiki in inovacijami, na evropski in nacionalni ravni ter z okrepitvijo medsektorskega sodelovanja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | upoštevajo vrednost prostovoljnega dela za nacionalno gospodarstvo in vključijo to področje v statistiko; |
| --- | --- |

24.

| 25. | na podlagi zanesljivih podatkov širijo ozaveščenost o potencialu prispevka športa k rasti in zaposlovanju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | razmislijo o nadaljnjem sodelovanju med državami članicami in s Komisijo za oblikovanje primerljivih opredelitev, metod in standardov v zvezi z družbenimi in gospodarskimi razsežnostmi športnega sektorja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | po potrebi spodbujajo izmenjavo na nacionalni ravni glede vključitve strategij pametne specializacije, kot so grozdi na področju športa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | preučijo vključitev športa in telesne dejavnosti kot horizontalne prednostne naloge v druga področja politike, kot so zdravje, izobraževanje, promet, urbanistično načrtovanje, socialna in turistična politika, v katerih je bil prispevek športa že večkrat dokazan; |
| --- | --- |

28.

POZIVAJO KOMISIJO, NAJ:

| 29. | spodbuja in podpira ukrepe, kot so izmenjava ustreznih podatkov in specifičnega znanja o metodah, zbiranje dokazov in združevanje statističnih podatkov o športu ter tehnična podpora, ki so namenjeni izboljšanju in poenostavitvi prizadevanj držav članic, da bi merile gospodarsko razsežnost športa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | začne postopek ocenjevanja uporabe sistemov za izračun, s katerimi se merijo družbeni in gospodarski vidiki športa, vključno s pregledom obstoječih raziskav in zbiranjem primerov najboljših praks; |
| --- | --- |

30.

| 31. | v okviru skupine strokovnjakov in s pomočjo Eurostata podpira razvoj orodij za dopolnitev ali posodobitev že obstoječih podatkov o gospodarski razsežnosti športa, vključno z družbenimi in gospodarskimi vidiki; |
| --- | --- |

31.

| 32. | širi ozaveščenost o potencialu športa kot vira inovacij; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podpre izmenjavo in dodatno okrepi sodelovanje, tako znotraj Komisije kot tudi z drugimi institucijami EU, glede vloge športa v sodobnih gospodarstvih in družbi, zlasti z vidika njegovega prispevka k regionalnemu razvoju; |
| --- | --- |

33.

POZIVAJO ŠPORTNO GIBANJE, NAJ:

| 34. | podpre zbiranje podatkov o prispevku prostovoljnega dela v športu in pri telesni dejavnosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | razmisli o spodbudi za izvedbo primerljive ekonomske analize gospodarskega učinka prostovoljnega dela in telesne dejavnosti ter telesne nedejavnosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | spodbuja izmenjavo najboljših praks s strokovnjaki glede metod za merjenje družbenih in gospodarskih učinkov. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  UL C 162, 1.6.2011, str. 1.

(2)  UL C 183, 14.6.2014, str. 12.

(3)  UL C 189, 15.6.2017, str. 5.

(4)  UL C 393, 19.12.2012, str. 20.

(5)  UL C 372, 20.12.2011, str. 24.

(6)  UL C 393, 19.12.2012, str. 22.

(7)  UL C 32, 4.2.2014, str. 2.

(8)  UL C 436, 5.12.2014, str. 2.

(9)  UL C 417, 15.12.2015, str. 46.

(10)  UL C 205, 29.6.2017, str. 46.

(11)  Study on the economic impact of sport through Sport Satellite Accounts (študija o ekonomskem učinku športa prek športnih satelitskih računov), 2018.

(12)  Strokovna skupina za športno statistiko (2011–2014), opredelitev športa iz Vilne.

(13)  Avstrija, Belgija, Ciper, Nemčija, Litva, Nizozemska, Poljska, Portugalska in Združeno kraljestvo.

(14)  Bolgarija, Francija, Luksemburg, Slovaška in Španija.

(15)  Study on the economic impact of sport through Sport Satellite Accounts (študija o ekonomskem učinku športa prek športnih satelitskih računov), 2018.

(16)  Potrjeno tudi v: http://www.oecd.org/mcm/C-MIN(2013)1-ENG.pdf.

(17)  Neposredni stroški v sistemu zdravstvenega varstva, izgube produktivnosti, umrljivost in invalidnost, ki so posledica bolezni, povezanih s telesno nedejavnostjo, kot so sladkorna bolezen tipa II, depresija, težave s hrbtom ali bolezni srca in ožilja.

(18)  Računi in tehnike za merjenje gospodarske dejavnosti posameznih držav.

(19)  Kot potrjujeta študija ISCA/CEBR „The Economic Cost of Physical Inactivity in Europe“ (Stroški telesne nedejavnosti za gospodarstvo v Evropi): http://inactivity-time-bomb.nowwemove.com/ in študija SZO „Physical activity and health: evidence for action“ (Telesna dejavnost in zdravje: dokazi za ukrepanje): http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/87545/E89490.pdf?ua=1.

(20)  Študija o prostovoljstvu v Evropski uniji, 2010.

(21)  Zajema proces prenosa ideje ali izuma v blago ali storitev, ki ustvarja vrednost ali za katero bodo potrošniki plačali.

(22)  Study on the contribution of sport to regional development through the structural funds (študija o prispevku športa k regionalnemu razvoju prek strukturnih skladov), 2016.

(23)  V akcijskem načrtu iz Kazana, ki ga je 15. julija 2017 sprejel Unesco, je v ukrepu 2 določeno, da je treba razviti skupne kazalnike za merjenje prispevka telesne vzgoje, telesne dejavnosti in športa k doseganju prednostnih ciljev trajnostnega razvoja.

---

PRILOGA

1.

V beli knjigi Komisije o športu (1) je bil poseben poudarek namenjen gospodarski razsežnosti športa, pri čemer je bila poudarjena potreba po primerljivih informacijah iz celotne EU za razvoj politik, ki temeljijo na dokazih.

2.

Sporočilo Komisije o športu (2) priznava pomen športnih satelitskih računov za ustrezno oblikovanje politike in poudarja vrednost športa kot orodja za regionalni razvoj.

---

(1)  Dok. 11811/07 – COM(2007) 391 final, 12.7.2007.

1

(2)  Dok. 5597/11 – COM(2011) 12 final, 21.1.2011.

2

---

| 13.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/6

---

Sklepi Sveta

o vzajemnem priznavanju v kazenskih zadevah

„Spodbujanje vzajemnega priznavanja s krepitvijo medsebojnega zaupanja“

(2018/C 449/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob opozarjanju, da v skladu s členom 82(1) PDEU pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah v Uniji temelji na načelu vzajemnega priznavanja sodb in sodnih odločb,

ob upoštevanju, da to načelo v praksi pomeni, da pristojni organ v eni državi članici pošlje sodbo ali sodno odločbo pristojnemu organu v drugi državi članici, ki nato izvrši takšno odločbo, kot da bi šlo za njegovo (ob upoštevanju pravil, ki se uporabljajo),

ob potrjevanju, da načelo vzajemnega priznavanja temelji na medsebojnem zaupanju, razvitem na podlagi skupnih vrednot držav članic glede spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in človekovih pravic, tako da je lahko vsak organ prepričanj, da drugi organi uporabljajo enakovredne standarde varstva pravic v svojih kazenskopravnih sistemih,

ob poudarjanju, da je pravica do poštenega sojenja, del česar je med drugim tudi zahteva po neodvisnosti pravosodja, ključnega pomena za učinkovito varstvo temeljnih pravic, saj zagotavlja varstvo vseh pravic posameznikov, ki izhajajo iz prava EU in nacionalnega prava, ter varovanje skupnih vrednot držav članic, kot je določeno v členu 2 PEU, zlasti pravno državo,

ob ugotavljanju, da na medsebojno zaupanje lahko slabo vplivajo številni vidiki, predvsem praktični ali politični, ter da si je zato treba nenehno prizadevati za njegovo spodbujanje in krepitev,

ob upoštevanju, da se taka vprašanja med drugim nanašajo na razlike pri izvajanju in uporabi prava Unije, pravno državo in še posebej občutljiva področja v zvezi s temeljnimi pravicami, kot so razmere med pridržanjem in trajanje pripora v predkazenskem postopku,

ob opozarjanju, da so ministri na neformalnem sestanku 12. in 13. julija 2018 razpravljali o najnovejšem razvoju dogodkov, ki za načelo vzajemnega priznavanja predstavljajo izziv, pa tudi o zadevni sodni praksi Sodišča EU (SEU),

ob hkratnem opozarjanju, da so delegacije na seji odbora CATS 18. septembra 2018 razpravljale o dokumentu, v katerem je predsedstvo predstavilo težave in ovire, ki se pojavljajo v zvezi z uporabo instrumentov vzajemnega priznavanja, in predlogih za morebitne ukrepe (dokument 11956/18),

ob opozarjanju, da so na seji Sveta (pravosodje in notranje zadeve) 11. oktobra 2018 ministri predstavili prispevke o najboljših praksah in ukrepih za okrepitev vzajemnega priznavanja in medsebojnega zaupanja, ter o praktičnih in pravnih ukrepih, sprejetih v odziv na nedavni razvoj dogodkov, zlasti v sodni praksi SEU in sodni praksi Evropskega sodišča za človekove pravice (dokument 12492/18) –

SPREJEL NASLEDNJE SKLEPE:

| 1. | Države članice morajo upoštevati, da je učinkovitost in uspešnost instrumentov EU za vzajemno priznavanje, zlasti tistih, ki imajo pravno obliko okvirnih sklepov ali direktiv, v veliki meri odvisna od ustrezne nacionalne zakonodaje, ki se oblikuje in sprejme v skladu z navedenimi instrumenti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Države članice naj se zavedajo, kako pomembno je, da se direktiva o procesnih pravicah (1) začne izvajati pravočasno in pravilno, da bi zagotovili pravico do poštenega sojenja. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Države članice bi morale še naprej zagotavljati neodvisnost in nepristranskost sodišč in sodnikov, saj je to del bistva temeljne pravice do poštenega sojenja, kot jo zagotavlja drugi odstavek člena 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Države članice opozarjamo, da je v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije mogoče zavrnitev izvršitve sodne odločbe ali sodbe, ki je bila izdana na podlagi instrumenta vzajemnega priznavanja, upravičiti samo v izjemnih okoliščinah in ob upoštevanju, da v skladu z načelom primarnosti prava EU države članice ne morejo zahtevati, da bi druga država članica zagotavljala nacionalno raven varstva temeljnih pravic, ki je višja od ravni določene s pravom Unije. Posledično bi bilo treba vsak primer neizvršitve na podlagi kršitve temeljnih pravic uporabljati omejevalno in v skladu s pristopom, ki ga je razvilo SEU v svoji sodni praksi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Države članice naj uvedejo zakonodajo, ki omogoča, da kadar je primerno, uporabijo alternativne ukrepe namesto pridržanja, da bi zmanjšale zasedenost v objektih za pridržanje, s čimer se spodbuja cilj socialne rehabilitacije in tudi dejstvo, da na medsebojno zaupanje pogosto slabo vplivajo slabe razmere v objektih za pridržanje in problem prenatrpanosti zaporov. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Države članice in Komisija naj spodbujajo stalno usposabljanje sodnikov, tožilcev in drugih pravosodnih delavcev, tudi na področju temeljnih pravic v kazenskih postopkih, saj to lahko izboljša uporabo instrumentov EU, ki temeljijo na vzajemnem priznavanju, krepijo naj medsebojno zaupanje na evropskem pravosodnem območju z organizacijo seminarjev in izmenjav v pravosodju, ter poskrbijo za zadostno financiranje dejavnosti usposabljanja na tem področju na nacionalni in evropski ravni, zlasti tistih, ki jih organizira Evropska mreža institucij za izobraževanje v pravosodju (EJTN). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Države članice naj imenujejo strokovnjake – ki so lahko nacionalne kontaktne točke Evropske pravosodne mreže (EJN) – v svoji pristojnosti kot specialiste na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, tako da bodi lahko zagotavljali pomoč drugim pravosodnim delavcem pri uporabi vseh ustreznih instrumentov EU, vključno s tistimi, ki temeljijo na načelu vzajemnega priznavanja. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Države članice naj, če je mogoče s finančno podporo EU, spodbujajo izmenjave med pravosodnimi delavci iz različnih držav članic ter druge stike med takimi pravosodnimi delavci, saj to lahko okrepi medsebojno zaupanje in spodbudi učinkovito uporabo načela vzajemnega priznavanja. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Države članice naj izmenjujejo najboljše prakse za okrepitev vzajemnega priznavanja in medsebojnega zaupanja, tudi v COPEN ali CATS. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Države članice naj pripravijo (nezavezujoče) smernice glede uporabe instrumentov EU za vzajemno priznavanje, da bi tako pomagale pravosodnim delavcem razumeti, kako naj se razlaga in uporablja nacionalna zakonodaja, s katero se izvajajo instrumenti EU. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Države članice naj spodbujajo pravosodne delavce, da v celoti izkoristijo možnosti EJN in Eurojusta, v skladu z njunima pristojnostma, za pomoč pravosodnim delavcem pri pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Države članice naj zlasti spodbujajo pravosodne delavce k uporabi praktičnih orodij za pravosodno sodelovanje in (elektronskih) potrdil in certifikatov instrumentov vzajemnega priznavanja, ki so na voljo na spletni strani EJN, saj bi to lahko olajšalo uporabo navedenih instrumentov. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Države članice naj spodbujajo pravosodne delavce, ki delujejo kot izvršilni organi v postopkih vzajemnega priznavanja, da začnejo dialog in neposredno posvetovanje z organi izdajatelji v drugih državah članicah, kadar koli je to primerno, zlasti pred odločanjem, da ne bodo priznali ali izvršili sodne odločbe ali sodbe, ki je poslana v okviru takih postopkov. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Države članice naj zagotovijo, da imajo kontaktne točke EJN zmogljivosti, da lahko poleg svojih rednih dolžnosti in nalog opravljajo tudi naloge, ki jih imajo kot kontaktne točke EJN, kot je poudarjeno v končnem poročilu šestega kroga medsebojnih ocenjevanj (priporočilo št. 7), tako da lahko EJN še naprej učinkovito izvaja svoje naloge, tudi na področju vzajemnega priznavanja. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Države članice, ki so predložile izjave (pridržke) v zvezi z instrumentom vzajemnega priznavanja, naj preverijo, ali se ta izjava lahko umakne, da bi spodbudili enotno uporabo zadevnega instrumenta. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Države članice naj spodbujajo aktivno udeležbo pristojnih predstavnikov na konferenci o prenatrpanosti zaporov, ki jo bo s podporo Evropske komisije organiziral Svet Evrope 24. in 25. aprila 2019, ter na konferenci o sedanjih izzivih evropskega kazenskega sistema, ki bo potekala v okviru romunskega predsedovanja Svetu Evropske unije. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Države članice in Komisija naj prednostno vzpostavijo digitalni sistem izmenjave E-dokazi kot varen način pošiljanja evropskega preiskovalnega naloga in zaprosil in odgovorov v okviru medsebojne pravne pomoči. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Komisija naj po potrebi uporabi svoje pristojnosti, da zagotovi, da se instrumenti EU o pravosodnem sodelovanju v kazenskih zadevah in na področju procesnih pravic izvajajo pravočasno in ustrezno. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Komisija naj zagotovi praktične smernice o zadnji sodni praksi SEU, zlasti o sodni praksi v zadevi Aranyosi, pa tudi o tem, kje je mogoče najti ustrezne vire za pravosodne delavce, ki vsebujejo objektivne, zanesljive in ustrezno posodobljene informacije o zavodih za prestajanje kazni in razmerah v zaporih v državah članicah. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Svet poziva države članice, naj preučijo možnost prevoda informativnega gradiva Sveta Evrope o pogojih pridržanja in obravnavanja zapornikov v svoje uradne jezike in te prevode dale Svetu Evrope za objavo na njegovem spletnem mestu. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Komisija naj v posvetovanju z državami članicami še naprej razvija in redno posodablja svoj priročnik o evropskem nalogu za prijetje, tudi ob upoštevanju nedavne sodne prakse SEU in najboljših praks za njeno pravilno uporabo, in oblikuje priročnike o drugih instrumentih vzajemnega priznavanja, ki se v celoti izvajajo v državah članicah, npr. okvirnih sklepih o zapornih kaznih (2) in spremljevalnih ukrepih (3), v prihodnosti pa tudi o direktivi o evropskem preiskovalnem nalogu (4) in uredbi o zamrznitvi in zaplembi premoženja (5), ter tako spodbuja pravilno izvajanje in uporaba navedenih instrumentov. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Komisija naj pošlje uradna obvestila držav članic o instrumentih vzajemnega priznavanja EU in drugih instrumentih, relevantnih za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, v vsaj enem splošno razumljivem jeziku EU mreži EJN, tako da jih ta lahko objavi na svoji spletni strani. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Komisija naj še naprej organizira srečanja s strokovnjaki in pravosodnimi delavci, da bi razpravljali o vprašanjih v zvezi z vzajemnim priznavanjem, poveča pogostost in intenzivnost tovrstnih srečanj, ter, če je to koristno, da rezultate teh srečanj na voljo pravosodnim delavcem. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Komisija naj spodbuja optimalno rabo sredstev v okviru finančnih programov EU, če so na voljo, da se okrepi in spodbuja pravosodno sodelovanje med državami članicami, tudi z namenom modernizacije objektov za pridržanje v državah članicah in podpore državam članicam pri obravnavi problema neustreznih pogojev pridržanja, saj to lahko škodljivo vpliva na uporabo instrumentov vzajemnega priznavanja. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Komisija, Svet in Evropski parlament naj pripravijo instrumente vzajemnega priznavanja, vključno z obrazci in potrdili, na jasnejši, natančnejši in uporabniku bolj prijazen način, in naj si pri tej pripravi prizadevajo za večjo usklajenost, da bi pravosodnim delavcem olajšali uporabo teh instrumentov. Kjer je to primerno, bi bilo treba v ta namen zaprositi za podporo Eurojusta in EJN. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Eurojust naj nadaljuje svoje operativno in strateško delo v zvezi s projekti za instrumente za vzajemno priznavanje, da bi olajšal uporabo teh instrumentov. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Eurojust in EJN naj še naprej igrata dejavno vlogo pri odpravljanju ovir in pri ugotavljanju najboljših praks na področju vzajemnega priznavanja ter na srečanjih s pravosodnimi delavci pozornost še naprej redno namenjata instrumentom vzajemnega priznavanja. |
| --- | --- |

27.

| 28. | EJN naj še naprej izboljšuje svoje spletišče s praktičnimi informacijami o, med drugim, instrumentih vzajemnega priznavanja, saj se je to izkazalo za zelo koristno orodje za pravosodne delavce. |
| --- | --- |

28.

| 29. | EJTN naj še naprej organizira izobraževanja o pravu Unije, tudi o pomenu Listine Evropske unije o temeljnih pravicah za delovanje instrumentov vzajemnega priznavanja v kazenskih zadevah, ter izmenjave med pravosodnimi delavci. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Svet naj določi praktično delovanje nekaterih instrumentov vzajemnega priznavanja kot temo devetega kroga medsebojnega ocenjevanja. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Predsedstvo naj še naprej namenja primerno pozornost, tudi na politični ravni, vprašanju vzajemnega priznavanja in medsebojnega zaupanja, zlasti z zagotavljanjem redne izmenjave mnenj o tem vprašanju, da bi spodbudilo uporabo instrumentov, ki temeljijo na načelu vzajemnega priznavanja. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  Direktive 2010/64/EU, 2012/13/EU, 2013/48/EU, (EU) 2016/343, (EU) 2016/800 in (EU) 2016/1919 za države članice, za katere so zavezujoče.

(2)  Okvirni sklep 2008/909/PNZ.

(3)  Okvirni sklep 2008/947/PNZ.

(4)  Direktiva 2014/41/EU.

(5)  Uredba (EU) 2018/1805.

---

Evropska komisija

| 13.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/10

---

Menjalni tečaji eura (1)

12. decembra 2018

(2018/C 449/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1346 |
| JPY | japonski jen | 128,67 |
| DKK | danska krona | 7,4641 |
| GBP | funt šterling | 0,90135 |
| SEK | švedska krona | 10,3595 |
| CHF | švicarski frank | 1,1286 |
| ISK | islandska krona | 140,00 |
| NOK | norveška krona | 9,7265 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,866 |
| HUF | madžarski forint | 323,43 |
| PLN | poljski zlot | 4,2986 |
| RON | romunski leu | 4,6571 |
| TRY | turška lira | 6,0893 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5732 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5170 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,8693 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6573 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5577 |
| KRW | južnokorejski won | 1 280,62 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,1475 |
| CNY | kitajski juan | 7,8155 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3895 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 562,32 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7538 |
| PHP | filipinski peso | 59,714 |
| RUB | ruski rubelj | 75,2467 |
| THB | tajski bat | 37,192 |
| BRL | brazilski real | 4,3881 |
| MXN | mehiški peso | 22,7639 |
| INR | indijska rupija | 81,6900 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1346

JPY

japonski jen

128,67

DKK

danska krona

7,4641

GBP

funt šterling

0,90135

SEK

švedska krona

10,3595

CHF

švicarski frank

1,1286

ISK

islandska krona

140,00

NOK

norveška krona

9,7265

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,866

HUF

madžarski forint

323,43

PLN

poljski zlot

4,2986

RON

romunski leu

4,6571

TRY

turška lira

6,0893

AUD

avstralski dolar

1,5732

CAD

kanadski dolar

1,5170

HKD

hongkonški dolar

8,8693

NZD

novozelandski dolar

1,6573

SGD

singapurski dolar

1,5577

KRW

južnokorejski won

1 280,62

ZAR

južnoafriški rand

16,1475

CNY

kitajski juan

7,8155

HRK

hrvaška kuna

7,3895

IDR

indonezijska rupija

16 562,32

MYR

malezijski ringit

4,7538

PHP

filipinski peso

59,714

RUB

ruski rubelj

75,2467

THB

tajski bat

37,192

BRL

brazilski real

4,3881

MXN

mehiški peso

22,7639

INR

indijska rupija

81,6900

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 13.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/11

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 6. decembra 2018

o objavi zahtevka za registracijo imena iz člena 49 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije

„Странджански манов мед“ (Strandzhanski manov med)/„Maнов мед от Странджа“ (Manov med ot Strandzha) (ZOP)

(2018/C 449/04)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 50(2)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Bolgarija je v skladu s členom 49(4) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisiji poslala zahtevek za zaščito imena „Странджански манов мед“ (Strandzhanski manov med)/„Maнов мед от Странджа“ (Manov med ot Strandzha). |
| --- | --- |

(1)

Bolgarija je v skladu s členom 49(4) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisiji poslala zahtevek za zaščito imena „Странджански манов мед“ (Strandzhanski manov med)/„Maнов мед от Странджа“ (Manov med ot Strandzha).

| (2) | V skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 1151/2012 je Komisija zahtevek preučila in sklenila, da izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 1151/2012 je Komisija zahtevek preučila in sklenila, da izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe.

| (3) | Da se omogoči vložitev ugovora v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo enotni dokument in sklic na objavo specifikacije proizvoda iz člena 50(2)(a) navedene uredbe za ime „Странджански манов мед“ (Strandzhanski manov med)/„Maнов мед от Странджа“ (Manov med ot Strandzha) treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da se omogoči vložitev ugovora v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo enotni dokument in sklic na objavo specifikacije proizvoda iz člena 50(2)(a) navedene uredbe za ime „Странджански манов мед“ (Strandzhanski manov med)/„Maнов мед от Странджа“ (Manov med ot Strandzha) treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije –

SKLENILA:

Edini člen

Enotni dokument in sklic na objavo specifikacije proizvoda iz člena 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 za ime „Странджански манов мед“ (Strandzhanski manov med)/„Maнов мед от Странджа“ (Manov med ot Strandzha) (ZOP) sta v Prilogi k temu sklepu.

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 je objava tega sklepa podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper registracijo imena iz prvega odstavka tega člena v treh mesecih od dneva njegove objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 6. decembra 2018

Za Komisijo

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

PRILOGA

ENOTNI DOKUMENT

„СТРАНДЖАНСКИ МАНОВ МЕД“ (STRANDŽANSKI MANOV MED)/„MAНОВ МЕД ОТ СТРАНДЖА“ (MANOV MED OT STRANDŽA)

Št. EU: PDO-BG-02306 – 12.4.2017

ZOP ( X ) ZGO ( )

1.   Ime

„Странджански манов мед“ (Strandžanski manov med)/„Maнов мед от Странджа“ (Manov med ot Strandža)

2.   Država članica ali tretja država

Bolgarija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   
  Vrsta proizvoda

Skupina 1.4 drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itn.)

3.2   
  Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Strandžanski manov med“ je med, ki ga medonosne čebele proizvedejo iz izločkov živih delov rastlin in izločkov žuželk, ki sesajo rastlinske sokove; čebele te izločke zberejo, združijo s posebnimi lastnimi snovmi, shranijo, dehidrirajo in do zrelosti odložijo v celicah satja znotraj geografskega območja iz točke 4. Proizvod „strandžanski manov med“ je narejen iz mane, ki jo izločajo nekatere žuželke, in soka hrastovih želodov, ki ju naberejo čebele.

Organoleptične lastnosti:

Videz: neprosojen, rahlo opalescenten, brez sledov zaroda ali druge mehanske celuloze in brez znakov fermentacije.

Barva: rjave ali temno rjave do črne barve z zelenkastim odtenkom. Po kristalizaciji se lahko barva spremeni v svetlo rjavo ali sivo.

Konsistenca: gosta, tekoča, polkristalizirana ali kristalizirana masa.

Okus: sladek, z rahlo kislim priokusom in grenkimi odtenki.

Vonj: praženo sadje in karamel.

Zahteve glede sestave medu:

Fizikalno-kemijske lastnosti:

| Vsebnost fruktoze in glukoze | najmanj 45 g/100 g |
| --- | --- |
| Vsebnost saharoze | največ 5 g/100 g |
| Vsebnost vlage | največ 19 % |
| Vsebnost v vodi netopnih snovi | največ 0,1 g/100 g |
| Električna prevodnost | presegati mora 0,95 mS/cm |
| Proste kisline | največ 50 miliekvivalentov kisline na 1 000 g |
| Diastazna aktivnost | diastazno število več kot 12 (lestvica po Schade-ju) po pridobitvi |
| Vsebnost hidroksimetilfurfurala (HMF) | največ 10 mg/kg po pridobitvi medu |

Vsebnost fruktoze in glukoze

najmanj 45 g/100 g

Vsebnost saharoze

največ 5 g/100 g

Vsebnost vlage

največ 19 %

Vsebnost v vodi netopnih snovi

največ 0,1 g/100 g

Električna prevodnost

presegati mora 0,95 mS/cm

Proste kisline

največ 50 miliekvivalentov kisline na 1 000 g

Diastazna aktivnost

diastazno število več kot 12 (lestvica po Schade-ju) po pridobitvi

Vsebnost hidroksimetilfurfurala (HMF)

največ 10 mg/kg po pridobitvi medu

„Strandžanski manov med“ se od cvetličnega medu razlikuje predvsem po svoji visoki električni prevodnosti zaradi višje vsebnosti mikrohranil: kalij (1 568–1 676 mg/kg), magnezij (149–169 mg/kg), litij (0,11–0,33 mg/kg) in mangan (34–51 mg/kg) ter antioksidantov: vsebnost fenola (56–165 mg/kg). Zanj so značilne visoke ravni melezitoze (4–11 %) in erloze. Značilna je tudi prisotnost kvercitola in kestoze. „Strandžanski manov med“ vsebuje elemente mane (HDE), tj. glivične spore, konidije, hife itd., ki so rezultat posebnega postopka proizvodnje in točenja.

Lastnosti cvetnega prahu

„Strandžanski manov med“ je manin med z vsebnostjo cvetnega prahu različnega botaničnega porekla. V pogorju Strandža najdemo različne rastlinske vrste: Trifolium (bela detelja), Vicia (navadna grašica), Lotus (Lotus corniculatus), Tilia (lipa), Echium (družina Boraginaceae), Rubus, Matricaria (družina Asteraceae), Daucus (Umbelliferae), Potentilla (Rosaceae), Paliurus, Dorycnium (družina Fabaceae), Brassicaceae, Clematis (Clematitis vitalba), Cistus (kaduljelistni brškin, brškin vrste Cistus incanus), Plantago in Chenopodiaceae.

Na lastnosti cvetnega prahu „strandžanski manov med“ vplivajo posebne rastline v regiji Strandža, ki jih v preostalih delih Bolgarije ni. To so: Ophrys reinholdii, Verbascum bugulifolium, Teucrium lamiifolium, brškin vrste Cistus laurifolius, Hypericum androsaemum, Stachys thracica in Epimedium pubigerum. Nanje vplivajo tudi relikti terciarnega rastlinstva, tj. vrste, ki so bile v regiji Strandža razširjene v terciarnem obdobju, na primer Cicer montbretii, Erica arborea, nešplja, resje, kaduljelistni brškin, Hypericum calycinum in drugi.

Sedem od teh jih na evropskem območju najdemo samo v regiji Strandža in na Kavkazu: Ilex colchica, Daphne pontica, vakcinij vrste Vaccinium arctostaphylos, Rhododendron ponticum, hrast vrste Quercus hartwissiana, Veronica turrilliana in Quercus polycarpa.

3.3   
  Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

V času točenja medu hranjenje čebel ni dovoljeno. Čebele se lahko hrani spomladi in potem, ko se med pred zimo iztoči v količinah, ki so potrebne za zagotovitev rezerv in preživetja čebelje družine pozimi. Čebelje družine se lahko hrani s sladkorjem, sladkornimi pogačami in sladkornimi sirupi. Čebele se lahko hrani tudi z medom iz njihove lastne proizvodnje. Proizvajalci morajo zagotoviti, da zimske rezerve ne postanejo del presežka medu („strandžanski manov med“).

3.4   
  Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

„Strandžanski manov med“ se pridobiva v čebelnjakih (večinoma stacionarnih) v hrastovih gozdovih masiva Strandža, ki se morajo nahajati na opredeljenem geografskem območju. „Strandžanski manov med“ se pridobiva junija, julija in avgusta. Čebelje družine morajo biti vse leto na opredeljenem geografskem območju.

„Strandžanski manov med“ se proizvaja na naslednji način:

| 1) | prevoz zapečatenih satnikov na kraj proizvodnje; |
| --- | --- |

1)

prevoz zapečatenih satnikov na kraj proizvodnje;

| 2) | odkrivanje in centrifugiranje medenega satja; |
| --- | --- |

2)

odkrivanje in centrifugiranje medenega satja;

| 3) | filtriranje in točenje v skladiščne posode; |
| --- | --- |

3)

filtriranje in točenje v skladiščne posode;

| 4) | prevoz pripravljenih posod z medom v skladišče. |
| --- | --- |

4)

prevoz pripravljenih posod z medom v skladišče.

Vse faze proizvodnje morajo potekati na opredeljenem geografskem območju zaradi zaščite kakovosti in popolne sledljivosti proizvoda.

3.5   
  Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Da bi zagotovili kakovost in popolno sledljivost proizvoda, se med pakira na geografskem območju, opredeljenem v točki 4, njegova teža pa ne sme presegati 1 500 gr.

Da bi zagotovili kakovost in zlasti ohranili organoleptične, fizikalne in kemijske lastnosti medu „strandžanski manov med“, se pakiranje in označevanje proizvoda izvajata na opredeljenem geografskem območju, saj bi se med prevozom na novo lokacijo zaradi višjih temperatur lahko spremenila kakovost proizvoda. Vse postopke je treba izvajati na geografskem območju, da ne pride do mešanja z drugimi vrstami medu, ki niso zajete v to zaščiteno označbo porekla, in do vpijanja tujih vonjev. „Strandžanski manov med“ se ne sme prevažati z geografskega območja z namenom pakiranja; proizvod je higroskopičen in je zato njegova zaščita pred vlago bistvenega pomena, saj vlaga poslabša organoleptične, fizikalne in kemijske lastnosti proizvoda.

Prodaja proizvoda „strandžanski manov med“ v nezapakirani obliki je prepovedana.

3.6   
  Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

„Strandžanski manov med“ se proizvaja v naslednjih občinah: Sozopol, Primorsko, Tsarevo, Malko Tarnovo in Sredets.

5.   Povezava z geografskim območjem

5.1   
  Posebnosti geografskega območja

Geografsko območje zajema masiv Strandža. Zanj je značilno vlažno celinsko ali oceansko podnebje. Temperature so blage, spomladi in poleti so pogoste meglice do poznega jutra, vlažnost zraka je visoka. V takšnih pogojih je raztapljanje izločenih snovi, ki jih žuželke nabirajo na listju, lažje. Kapljice drevesnega soka v rahlih meglicah ostanejo na listih, medtem ko bi v gostejših meglicah postale večje in padle z drevesa. Kombinacija podnebnih dejavnikov, kot so morska vlaga v bližini gor (vendar brez močnega deževja) ter sorazmerno toplo podnebje brez skrajnih temperatur skupaj z bližino morja in hrastovimi gozdovi, nudi odlične pogoje za proizvajalce mane, kot so listne uši (Lachnus roboris, L. pallipes, Monelliopsis caryae, Tuberculatus (Tuberculloides) querceus in T. annulatus), hrastov semenar (Curculio Glandium) in kostanjev zavijač (Cydia Splendana).

Poseben geografski položaj v gorskem masivu in bližina treh velikih vodnih območij (Črno, Egejsko in Marmorsko morje) ter z njim povezani podnebni dejavniki, kot so sorazmerno visoka vlažnost zraka in blage temperature, ter paleontološka preteklost (odsotnost ledu v kvartarju) ustvarjajo pogoje, v katerih nastajajo za celino edinstvene kombinacije florističnih elementov. Zaokroženi gorski grebeni, globoke globeli in rečne doline olajšujejo potovanje vlažnih zračnih tokov z morja v notranjost regije Strandža. Rastline, ki so bile v obdobju terciarja pred več milijoni leti razširjene po vsej Evropi, so se tu ohranile vse do danes.

Rastlinstvo v regiji Strandža se razlikuje od evropske sestave rastlinstva in je zelo podobno pontskemu rastlinstvu s Kavkaza in iz Male Azije, s številnimi terciarnimi relikti in endemičnimi vrstami, ki jih je mogoče zaznati na podlagi analize cvetnega prahu. V regiji Strandža najdemo številna zaščitena območja, naravne rezervate in naravne habitate, ki medonosnim čebelam in čebelarstvu nudijo ugodno okolje. Strandža je vključena v eno od petih prednostnih ohranitvenih območij za varstvo okolja v EU in je del vseevropskega ekološkega omrežja Natura 2000. V regiji prevladujejo hrastovi in bukovi gozdovi z največjim deležem hrastovega gozda, ki ga sestavljajo Quercus petraea (hrast graden, 47,8 %) in Q. frainetto (italijanski/madžarski hrast, 41,8 %), ki omogočajo preživetje proizvajalcem mane, kot so listne uši in rilčkarji.

Zaradi revnih tal (rjava izprana gozdna tla in rumena podzolasta tla) ter odsotnosti industrijskih dejavnosti je omejeno gojenje kmetijskih rastlin, ki bi s svojim cvetenjem lahko negativno vplivale na kakovost medu.

5.2   
  Človeški dejavniki

Čebelarstvo je že od nekdaj razširjena dejavnost v regiji Strandža. Prebivalci se tradicionalno preživljajo s čebelarstvom, kar je razvidno iz pletenih panjev in štorov iz 19. stoletja, ki so se ohranili do danes. Da bi zagotovili izključno proizvodnjo mane, čebelarji sledijo naslednjim korakom:

Faza I

Čebele nabirajo mano, najpogosteje v listopadnih hrastovih gozdovih, in jo predelajo v dozoreli med: „strandžanski manov med“. V času glavne paše se na plodišče položijo mediščne naklade in/ali plodiščne naklade, s čimer se omogoči ločevanje presežka medu.

Faza II

Ko med v satju dovolj dozori, se satje odstrani iz panjev in prenese na kraj, kjer se izvaja centrifugiranje.

Po centrifugiranju se med filtrira, homogenizira in čisti v posodah za med vsaj 24 ur.

Faza III

Med se hrani v posodah za skladiščenje živil. Dekantiranje, pakiranje in označevanje se izvajajo v čistih in primernih prostorih. Kristalizirani med se utekočini s segrevanjem na temperaturi največ 42 °C, ki je temperatura medu v panju v času točenja. Diastazna aktivnost se pri tej temperaturi ohranja.

5.3   
  Posebnosti proizvoda

„Strandžanski manov med“ je edinstven predvsem zaradi svojih fizikalnih/kemijskih lastnosti, cvetnega prahu in organoleptičnih lastnosti.

Ena od posebnih lastnosti proizvoda „strandžanski manov med“ je njegova posebno visoka električna prevodnost v primerjavi z drugimi vrstami maninega medu, ki mora presegati 0,95 mS/cm.

Za ta med je značilna visoka diastazna aktivnost (zaradi bogate encimske sestave, ki je rezultat sekundarne predelave listnih uši in rilčkarjev) in nizka vsebnost hidroksimetilfurfurala (HMF).

Te lastnosti omogočajo obsežni hrastovi gozdovi (ki pokrivajo več kot 70 % regije), ki skupaj z blagimi temperaturami in visoko vlažnostjo zraka ustvarjajo pogoje za ohranjanje velike listnate površine in s tem ugodno okolje za listne uši in rilčkarje. Čebele naberejo njihove izločke in izločke živih delov rastlin ter jih pretvorijo v med.

„Strandžanski manov med“ se s svojim spektrom cvetnega prahu, vključno s cvetnim prahom rastlin, ki jih najdemo samo v regiji Strandža (glej točko 3.2), razlikuje od medu, proizvedenega drugje, kar je samo po sebi neposredno posledica povezave med proizvodom „strandžanski manov med“ in masivom Strandža. Na podlagi raziskav spektra cvetnega prahu so bili določeni geografski označevalci – endemične vrste in relikti terciarnih vrst, ki s svojo prisotnostjo ali pogostostjo prisotnosti v spektru cvetnega prahu določajo njegove geografske meje v regiji Strandža.

Zelo pomembno je, da so čebelnjaki na opredeljenem geografskem območju prisotni vse leto, kar pomeni, da so stacionarni.

„Strandžanski manov med“ ima precej temnejšo barvo, posebno aromo ter nekoliko bolj kiselkast in grenek okus kot med na osnovi medičine.

5.4   
  Vzročna povezava med geografskim okoljem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

„Strandžanski manov med“ je proizvod, ki je tesno povezan z regijo svojega izvora, in izhaja iz ravnovesja med populacijami listnih uši in rilčkarjev, ki proizvajajo mano, prisotnostjo velikih hrastovih in bukovih skupin dreves in značilnim blagim podnebjem ter njihove biološke soodvisnosti. Lokalna gozdna vegetacija zagotavlja hrano za proizvajalce mane, posebno in blago podnebje v regiji Strandža (dovolj vlage v zraku, zmerne temperature, meglice spomladi in poleti) pa ugodno vpliva na izločanje mane in njeno nabiranje s strani čebel. V regiji Strandža je v juniju, juliju in avgustu glavna krma za čebele hrastova mana. V obdobju nabiranja mane v Strandži ne cveti nobena druga zelo medonosna vrsta, npr. skupine akacijevih ali lipovih dreves, zaradi česar bi se cvetlični med mešal z maninim medom. Sestava mane, ki čebelam omogoča preživetje, vpliva na večjo vsebnost mikrohranil in antioksidantov v tem medu v primerjavi s cvetličnim medom. Intenzivnost barve ter rahla kislost in grenkost okusa sta posledica mikroflore v mani in obdobja, v katerem je mana nabrana.

Ker je Strandža zaščiteno naravno območje, na njem ni intenzivnega kmetovanja, kar prispeva k čistosti proizvoda. Fitogeografija regije Strandža je edinstvena v Evropi. Cvetni prah rastlin, ki so značilne za Strandžo ali jih najdemo le v tej regiji, odlikuje spekter cvetnega prahu proizvoda „strandžanski manov med“. Endemične pontske vrste, ki jih najdemo le vzdolž južne obale Črnega morja med Strandžo, Pontskim gorovjem in Kavkazom, vključujejo vrste Rhododendron ponticum, Daphne pontica in Ilex colchica, ki prispevajo k lastnostim cvetnega prahu proizvoda „strandžanski manov med“. To edinstveno rastlinstvo vpliva tudi na organoleptične lastnosti in aromo medu ter krepi naravno povezavo med okoljem in proizvodom.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

http://www.mzh.government.bg/bg/politiki-i-programi/politiki-i-strategii/politiki-po-agrohranitelnata-veriga/zashiteni-naimenovaniya/zayavlenie-za-znp-strandzhanski-manov-medmanov-med-ot-strandzha/

---

| 13.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/17

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 6. decembra 2018

o objavi zahtevka za registracijo imena iz člena 49 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije

„Paška sol“ (ZOP)

(2018/C 449/05)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 50(2)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Hrvaška je Komisiji poslala zahtevek za zaščito imena „Paška sol“ v skladu s členom 49(4) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Hrvaška je Komisiji poslala zahtevek za zaščito imena „Paška sol“ v skladu s členom 49(4) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| (2) | V skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 1151/2012 je Komisija zahtevek preučila in sklenila, da izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 1151/2012 je Komisija zahtevek preučila in sklenila, da izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe.

| (3) | Da se omogoči vložitev ugovorov v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo enotni dokument in sklic na objavo specifikacije proizvoda iz člena 50(2)(a) navedene uredbe za ime „Paška sol“ treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da se omogoči vložitev ugovorov v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo enotni dokument in sklic na objavo specifikacije proizvoda iz člena 50(2)(a) navedene uredbe za ime „Paška sol“ treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije –

SKLENILA:

Edini člen

Enotni dokument in sklic na objavo specifikacije proizvoda iz člena 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 za ime „Paška sol“ (ZOP) sta v Prilogi k temu sklepu.

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 je objava tega sklepa podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper registracijo imena iz prvega odstavka tega člena v treh mesecih od datuma objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 6. decembra 2018

Za Komisijo

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

PRILOGA

ENOTNI DOKUMENT

„PAŠKA SOL“

EU št.: PDO-HR-02178 - 15.9.2016

ZOP ( X ) ZGO ( )

1.   Ime

„Paška sol“

2.   Država članica ali tretja država

Hrvaška

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.8 Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itn.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke

Zaščita imena „Paška sol“ zajema dva proizvoda: drobno morsko sol in solni cvet.

Drobna morska sol „Paška sol“ je nemleta morska sol, proizvedena iz morske vode Paškega zaliva s stalnim dovajanjem vode v sistem izparilnih bazenov vse do kristalizacije v solinah na otoku Pag. Ima obliko majhnih pravilnih kristalov kockaste strukture, ki so bele barve in vsebujejo minerale in elemente v sledeh. Večina kristalov je velikosti do 1 mm, tako da > 98 % vseh kristalov lahko prehaja skozi sito z velikostjo odprtin 1,3 mm. Ima izdaten slan okus brez grenkobe.

Sestava:

| vsebnost natrijevega klorida v skupni suhi snovi (%) | > 98,0 |
| --- | --- |
| vsebnost vode (%) | < 0,40 |
| magnezij (%) | 0,02 –0,20 |
| kalcij (%) | 0,01 –0,10 |
| kalij (%) | > 0,02 |
| arzen (mg/kg) | < 0,25 |
| kadmij (mg/kg) | < 0,25 |
| svinec (mg/kg) | < 0,20 |
| živo srebro (mg/kg) | < 0,10 |
| Zrnavost | Ostanek na situ s premerom 1,3 mm je < 2 %. |

vsebnost natrijevega klorida v skupni suhi snovi (%)

> 98,0

vsebnost vode (%)

< 0,40

magnezij (%)

0,02 –0,20

kalcij (%)

0,01 –0,10

kalij (%)

> 0,02

arzen (mg/kg)

< 0,25

kadmij (mg/kg)

< 0,25

svinec (mg/kg)

< 0,20

živo srebro (mg/kg)

< 0,10

Zrnavost

Ostanek na situ s premerom 1,3 mm je < 2 %.

Solni cvet „Paška sol“ je proizvod, ki nastane na začetni stopnji proizvodnje drobne morske soli, tj. med zgoščevanjem morske vode. Ima blago sladkast okus. Tekstura je hrustljava in zelo krhka. Barva je od bele do bledo rumene, kar je posledica višje vsebnosti mineralov. Ima značilen okus, je manj slana kot kuhinjska sol in vsebuje več naravnih mineralov (magnezij, kalcij, kalij, jod). Zrnavost solnega cveta „Paška sol“ je bolj groba kot pri drobni morski soli „Paška sol“; njegovi kristali imajo obliko luskic in se zlahka drobijo, ko jih pomanemo med prsti.

Sestava:

| vsebnost natrijevega klorida v skupni suhi snovi (%) | > 97,0 |
| --- | --- |
| vsebnost vode (%) | < 2,00 |
| magnezij (%) | > 0,07 |
| kalcij (%) | 0,02 -0,20 |
| kalij (%) | > 0,05 |
| arzen (mg/kg) | < 0,25 |
| kadmij (mg/kg) | < 0,25 |
| svinec (mg/kg) | < 0,30 |
| živo srebro (mg/kg) | < 0,10 |

vsebnost natrijevega klorida v skupni suhi snovi (%)

> 97,0

vsebnost vode (%)

< 2,00

magnezij (%)

> 0,07

kalcij (%)

0,02 -0,20

kalij (%)

> 0,05

arzen (mg/kg)

< 0,25

kadmij (mg/kg)

< 0,25

svinec (mg/kg)

< 0,30

živo srebro (mg/kg)

< 0,10

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vsi postopki pri proizvodnji soli „Paška sol“, od uporabe bazena do obdelave (proizvodnja zgoščene morske vode, kristalizacija, sušenje in presejanje), morajo potekati znotraj opredeljenega geografskega območja.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

„Paška sol“ se proizvaja v paških solinah Solana Pag v Paškem zalivu, ki je z vseh strani obdan s kopnim otoka Pag. Paški zaliv je povezan z morjem Velebitskega preliva preko Paških vrat. Paške soline so oddaljene 3 km od mesta Pag in upravno pripadajo Zadrski županiji.

5.   Povezava z geografskim območjem

Posebnosti geografskega območja

Posebne značilnosti soli „Paška sol“ izhajajo iz podnebnih razmer na opredeljenem geografskem območju in izolirane lege paških solin, ki ležijo daleč stran od težke industrije ali kmetijske dejavnosti.

Celotno območje otoka Paga je posebno, predvsem zato, ker gre za otok, soline pa ležijo v izjemnem delu Paškega zaliva, ki je z vseh strani obdan z otočno kopnino. Poleg tega je odvoz proizvedene soli precej preprost, ker je Pag z mostom povezan s kopnim.

Na opredeljenem geografskem območju prevladuje blago sredozemsko podnebje z malo padavinami in več kot 2 500 sončnimi urami na leto. Blago sredozemsko podnebje prinaša suha in vroča poletja ter blage in vlažne zime.

Idealna zemljepisna lega otoka Pag in njegovih solin v bližini gorovja Velebit omogoča stalno in hitro izmenjavo zraka zaradi naravnih tokov maestrala (severozahodnika, ki piha podnevi) in burina (severovzhodnika, ki piha zgodaj zvečer in ponoči). Maestral je svež veter, ki ga spremljajo stabilne vremenske razmere, ki blažijo neznosno poletno vročino, medtem ko je burin počasen nočni veter, ki piha s kopnega na morje.

Celotno obsežno območje, na katerem ležijo paške soline, in veliki plitvi rokav Paškega zaliva, ki jih obdaja, sta prekrita z neprepustno ilovico, ki je posebej ugodna za proizvodnjo soli „Paška sol“.

Posebnost soli „Paška sol“ izhaja tudi iz človeških dejavnikov. Posebne tehnike in znanje vodarjev (kot jim pravijo paški domačini) pri vzdrževanju solnih bazenov in pridobivanja slanice se prenašajo iz roda v rod. Po zaslugi dolgoletnih izkušenj vodarji vedo, kako določiti najboljši trenutek za nabiranje solnega cveta, ne da bi porušili ravnotežje na površini zgoščene morske vode oziroma slanice, in preprečiti nastajanje valov, ki lomijo kristalizirano skorjo na površini bazena oziroma kristale solnega cveta. Tako se prepreči, da solni cvet pade na dno in propade.

Posebnosti proizvoda

Drobna morska sol „Paška sol“ kristalizira pod nadzorovanimi pogoji v vakuumskih izparilnikih in se ne melje; njene posebne lastnosti so posledica načina proizvodnje, ki omogoča, da ohrani vse minerale in elemente v sledeh, ki so prisotni v visokokakovostni morski vodi. Drobna morska sol „Paška sol“ je popolnoma bela, s kristali pravilne kockaste oblike in zrnavosti 1,3 mm. Ni mleta v nasprotju z morsko soljo, proizvedeno na tradicionalni način (s kristalizacijo v bazenih), ki jo je treba zmleti, zaradi česar ima neenakomerna zrna, vsebuje razne nečistoče in je rumenkaste barve.

Solni cvet „Paška sol“ sestavljajo zelo majhni kristali, ki so naravno bele do bledo rumene barve in nastajajo z naravno kristalizacijo na morski površini v solnih bazenih, kadar so idealne razmere (zelo sončno in toplo vreme brez vetra in padavin). Samo tanka zgornja plast luskinastih kristalov se nabira oziroma posnema (izključno ročno), pri čemer se uporablja tradicionalno orodje – mrežo, narejeno iz lesenega ročaja, na katerem je okvir lopatice, obložen z mrežo iz nerjavne kovine z zelo drobnimi luknjicami. Vsega skupaj se solni cvet nabira samo nekaj ur, in sicer zgodaj zjutraj ali pozno zvečer, nato pa se suši na soncu. Solni cvet „Paška sol“ je krhek v primerjavi z drobno morsko soljo „Paška sol“, zlahka se drobi, ko se pomane med prsti, in sestoji iz bolj grobih zrn. Ima višje vsebnosti naravnega joda, kalcija, magnezija in kalija.

V primerjavi z drugimi preiskanimi morskimi solmi je vsebnost težkih kovin v soli „Paška sol“ stokrat nižja od dovoljene, medtem ko je vsebnost mineralov višja kot pri drugih soleh, proizvedenih v postaji za vakuumsko izparivanje (Znanstvena raziskava, Institut Ruđer Bošković, Zavod za raziskovanje mora in okolja, 2011, „Kvaliteta mora u Paškom zaljevu“ (Kakovost morja v Paškem zalivu)).

Prve pisne sledi o proizvodnji soli „Paška sol“ sežejo daleč nazaj v preteklost. Avtorja Koludrović in Franić navajata, da je bila „Paška sol“ omenjena že v 9. stoletju: „S soljo, ki je nujno potrebna za prehrano ljudi in živali, so začeli zgodaj trgovati, zato se ‚Paška sol‘ pojavlja že v podatkih najstarejših notarskih listin o kupovanju in prodaji“. (Koludrović A., Franić M., Sol i morske solane (Sol in morske soline), 1954, Zagreb). Usmiani, avtor knjige o proizvodnji in trgovini paških solin med letoma 1797 in 1813, je zapisal: „V Benetkah se je že od nekdaj uporabljala ‚Paška sol‘, ker je bila bela in čista, ter so ji pripisovali velik pomen v celotnem trgovinskem in finančnem potencialu regije, zlasti samega Paga“ (Usmiani A., Paška solana – proizvodnja i trgovina od 1797. do 1813. godine, 1984). Ime „Paška sol“ se je vedno uporabljalo, kar dokazujejo razne zgodovinske listine, in se še vedno uporablja v trgovskem in vsakdanjem jeziku (npr. na računu paških solin).

Vzročna povezava med proizvodom in geografskim območjem

Značilnosti, ki ustvarjajo mikropodnebje geografskega območja otoka Pag, ugodna lega solin, posebni način pridobivanja drobne morske soli in solnega cveta soli ter večstoletna tradicija proizvodnje soli vplivajo na kakovost končnega proizvoda „Paška sol“.

Soline oziroma bazeni ležijo v naravnem plitkem morskem rokavu na otoku Pag, v katerem so morski tokovi šibki. Dno rokava je prekrito z nepropustno ilovico, kar v povezavi s stalnima vetrovoma (maestralom in burinom), ki pihajo v spomladanskih in poletnih mesecih, ustvarja ugodne razmere za hitro izparevanje morske vode in koncentriranje soli.

Morska voda Paškega zaliva je izjemno čista in prefiltrirana, saj je njegovo dno bogato s školjkami, ki so naravni čistilci morja. Zato ima morska voda zelo nizke vrednosti težkih kovin, ki so precej pod povprečjem Sredozemskega morja in precej nižje od koncentracij kakovostnega standarda za vodno okolje (znanstvena raziskava, Institut Ruđer Bošković, 2011, „Kvaliteta mora u Paškom zaljevu“).

Posebnost načina proizvodnje soli „Paška sol“ je v tem, da zgoščena morska voda pred nadzorovanim postopkom kristalizacije v vakuumskih izparjevalnikih odleži nekaj časa v zbiralnih bazenih. Tako zgoščena morska voda ne vsebuje nobenih nečistoč organskega in anorganskega izvora, ki jih ustvarjajo morski mikroorganizmi ali prenašajo veter in ptice, ker se te posedajo na dno bazenov. Posledica tega posebnega proizvodnega postopka je, da se z nadzorovano kristalizacijo soli pridobivajo čisti kristali brez tujih primesi organskega in anorganskega izvora, pravilne kockaste strukture (kristali niso lomljeni), bele barve in izdatnega slanega okusa brez grenkobe.

Posebno kakovost te soli dodatno podpira dejstvo, da sta morska voda Paškega zaliva, iz katere se proizvaja „Paška sol“, in njeno morsko okolje zelo kakovostna zaradi zelo nizkih vrednosti težkih kovin; o tem je bila opravljana znanstvena raziskava. Inštitut za oceanografijo in ribištvo je namreč odkril, da so vrednosti težkih kovin v morski vodi Paškega zaliva znatno nižje od povprečnih vrednosti težkih kovin v Sredozemskem morju. Posledično ima „Paška sol“ tudi znatno nižjo vsebnost težkih kovin in višjo vsebnost mineralov kot druge soli (znanstvena raziskava, Inštitut za oceanografijo in ribištvo, 2009, Kakvoća morske vode u Paškom zaljevu (Kakovost morske vode v Paškem zalivu)).

Poleg tega tudi človeški dejavniki zagotavljajo visoko kakovost končnega proizvoda, ker tradicija proizvodnje drobne morske soli in solnega cveta „Paška sol“ temelji na znanju in spretnostih ter dolgoletnih izkušnjah pri vzdrževanju solnih polj in pridobivanja slanice za končni proizvod „Paška sol“.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

http://www.mps.hr/datastore/filestore/82/Izmijenjena-Specifikacija-proizvoda-Paska-sol.pdf

---

| 13.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/22

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 6. decembra 2018

o objavi vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije

(Graves supérieures (ZOP))

(2018/C 449/06)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 97(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Francija je v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 vložila vlogo za spremembo specifikacije proizvoda za ime „Graves supérieures“. |
| --- | --- |

(1)

Francija je v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 vložila vlogo za spremembo specifikacije proizvoda za ime „Graves supérieures“.

| (2) | Komisija je vlogo preučila in ugotovila, da so pogoji iz členov 93 do 96, člena 97(1) ter členov 100, 101 in 102 Uredbe (EU) št. 1308/2013 izpolnjeni. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je vlogo preučila in ugotovila, da so pogoji iz členov 93 do 96, člena 97(1) ter členov 100, 101 in 102 Uredbe (EU) št. 1308/2013 izpolnjeni.

| (3) | Da se omogoči predložitev ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013, bi bilo vlogo za spremembo specifikacije proizvoda za ime „Graves supérieures“ treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da se omogoči predložitev ugovora v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013, bi bilo vlogo za spremembo specifikacije proizvoda za ime „Graves supérieures“ treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije –

SKLENILA:

Edini člen

Vloga za spremembo specifikacije proizvoda za ime „Graves supérieures“ (ZOP) v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 je v Prilogi k temu sklepu.

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 je objava tega sklepa podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper spremembo specifikacije proizvoda iz prvega odstavka tega člena v dveh mesecih od dneva njegove objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 6. decembra 2018

Za Komisijo

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

---

PRILOGA

„GRAVES SUPÉRIEURES“

PDO-FR-A1014-AM02

Datum vloge: 7. marec 2016

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

1.   Predpisi, ki se uporabijo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – Sprememba, ki ni manjša

2.   Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1   
  Geografsko območje

Prvi oddelek točke IV poglavja 1 specifikacije proizvoda se spremeni:

| — | za besedo „Virelade“ se vstavi naslednje besedilo: „in na delu ozemlja občine Coimières, ki ustreza delu A (Herrères) prvega načrta (pregledanega leta 1934) zemljiškega katastra, certificiranega kot skladnega z digitaliziranimi katastrskimi načrti (Plan Minute de Conservation) z dne 5. novembra 2010“. Cilj te spremembe je v geografsko območje vključiti del ozemlja občine Coimères, na katerem se uporabljajo iste vinogradniške, gojitvene in zasaditvene prakse, saj je to območje s krajinskega, topografskega, hidrološkega, geološkega in pedološkega vidika zelo podobno območju sosednjih vinogradov z označbo Graves supérieures. Ta del občine Coimères je geografsko neposredno povezan z geografskim območjem ZOP „Graves supérieures“.
  Prvotna zahteva za vključitev občine Coimères sega v leto 1938 takoj po nacionalnem priznanju označbe, ko je na ta izpust opozoril eden od takratnih vinogradnikov. Sledilo je več pozitivnih odločitev pristojnih nacionalnih organov za vključitev te občine na geografsko območje označbe, ki pa niso bile nikoli zabeležene v uradna besedila. Z vključitvijo te občine se po dolgem času torej zgolj popravlja nenameren izpust; |
| --- | --- |

—

za besedo „Virelade“ se vstavi naslednje besedilo: „in na delu ozemlja občine Coimières, ki ustreza delu A (Herrères) prvega načrta (pregledanega leta 1934) zemljiškega katastra, certificiranega kot skladnega z digitaliziranimi katastrskimi načrti (Plan Minute de Conservation) z dne 5. novembra 2010“. Cilj te spremembe je v geografsko območje vključiti del ozemlja občine Coimères, na katerem se uporabljajo iste vinogradniške, gojitvene in zasaditvene prakse, saj je to območje s krajinskega, topografskega, hidrološkega, geološkega in pedološkega vidika zelo podobno območju sosednjih vinogradov z označbo Graves supérieures. Ta del občine Coimères je geografsko neposredno povezan z geografskim območjem ZOP „Graves supérieures“.

Prvotna zahteva za vključitev občine Coimères sega v leto 1938 takoj po nacionalnem priznanju označbe, ko je na ta izpust opozoril eden od takratnih vinogradnikov. Sledilo je več pozitivnih odločitev pristojnih nacionalnih organov za vključitev te občine na geografsko območje označbe, ki pa niso bile nikoli zabeležene v uradna besedila. Z vključitvijo te občine se po dolgem času torej zgolj popravlja nenameren izpust;

| — | imeni „Martignas-sur-Jalle“ in „Saint-Jean-d’Illac“ se črtata. Namen te spremembe je iz geografskega območja izključiti občini Martignas-sur-Jalle in Saint-Jean-d’Illac, ki nista več vinorodni ter nimata vinogradov ali parcel, ki bi mejile na zaščiteno označbo porekla.
  Spremeni se torej točka 6 enotnega dokumenta. |
| --- | --- |

—

imeni „Martignas-sur-Jalle“ in „Saint-Jean-d’Illac“ se črtata. Namen te spremembe je iz geografskega območja izključiti občini Martignas-sur-Jalle in Saint-Jean-d’Illac, ki nista več vinorodni ter nimata vinogradov ali parcel, ki bi mejile na zaščiteno označbo porekla.

Spremeni se torej točka 6 enotnega dokumenta.

2.2   
  Razmejeno območje parcel

V drugem oddelku točke IV poglavja I specifikacije proizvoda se za besedilom „z dne 10. februarja 2011“ vstavi naslednje besedilo: „in njegovega stalnega odbora 4. septembra 2013 po pooblastilu nacionalnega odbora“. Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne kontrolirane označbe porekla.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

2.3   
  Volumenski delež skupnega alkohola

Odstavek (e) prvega oddelka točke IX poglavja I specifikacije proizvoda se spremeni:

„Pri vinih s kontrolirano označbo porekla „Graves supérieures“ po obogatitvi z dosladkanjem ali s prečiščenim zgoščenim moštom volumenski delež skupnega alkohola ne sme presegati 15 %. Obogatitev z delnim zgoščevanjem mošta, namenjenega za proizvodnjo vina, se odobri, če se tako obogatena količina omeji na največ 10 %. To omogoča povečanje volumenskega deleža skupnega alkohola na 19 vol. %.“

Te določbe so v skladu s točko 1 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, ki določa, da „zgornja meja skupnega deleža alkohola za vina z zaščiteno označbo porekla, ki so pridelana brez obogatitve ali obogatena le s postopki delnega zgoščevanja, naštetimi v točki 1 oddelka B dela I Priloge VIII, lahko presega 15 vol. %, kolikor to dopušča specifikacija proizvoda v tehnični dokumentaciji zadevne zaščitene označbe porekla“.

Možnost povečanja volumenskega deleža skupnega alkohola na 19 vol. % za obogatena vina je bila z Uredbo (EU) 2017/2393 uvedena v Uredbi (EU) št. 1308/2013. Namen te spremembe je uskladiti specifikacijo proizvoda, saj lahko vina iz prezrelega grozdja „Graves supérieures“ dosežejo velik delež alkohola, zakonodaja pa določa, da je treba to možnost vključiti v specifikacijo proizvoda.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

2.4   
  Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

V tretjem odstavku točke X(1)(a) poglavja I iste specifikacije se številka „43“ nadomesti s številko „42“. Ta sprememba se nanaša na popravek števila občin na geografskem območju, in sicer sta se črtali navedeni občini (Martignas-sur-Jalle in Saint-Jean-d’Illac), dodal pa se je del ozemlja občine Coimères.

Spremeni se torej točka „Povezava z geografskim območjem“ enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Ime

Graves supérieures

2.   Vrsta geografske označbe

Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Opis vina

Mirna bela vina z nepovretim sladkorjem, pridobljena iz grozdja, ki se trga prezrelo in ročno z zamikom po sortah, strukturno oprta na sorti sémillon B, ki daje polna, bogata vina zlate barve z aromo kandiranega sadja. Morebitno zvrščanje s sortama sauvignon B in muscadelle B prinaša svežino.

Najmanjši volumenski delež naravnega alkohola je 13,5 %.

Vsebnost fermentirnega sladkorja (G + F) je višja ali enaka 34 g/l.

Druga analitska merila so v skladu z evropskimi predpisi.

Splošne analitične lastnosti

| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| --- | --- |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja skupna vsebnost kisline | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 25 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja skupna vsebnost kisline

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

25

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

Enološki postopki

(a)   
  Osnovni enološki postopki

Osnovni enološki postopki

Gostota in razdalja

Gostota in razdalja

Postopek gojenja

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 000 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami ne sme biti večja od dveh metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa mora biti manjši od 0,80 metra.

Predpisi o rezi vinske trte

Predpisi o rezi vinske trte

Postopek gojenja

Rez vinske trte se izvede najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenz).

Trsi se obrezujejo z naslednjima vrstama rezi z največ dvanajstimi očmi na trs:

| — | kratko (rezniki) ali dolgo (šparoni); |
| --- | --- |

—

kratko (rezniki) ali dolgo (šparoni);

| — | kratko (dva kordona) ali pahljačasto (štirje kraki). |
| --- | --- |

—

kratko (dva kordona) ali pahljačasto (štirje kraki).

Trgatev

Trgatev

Omejitve pri obdelavi

Vina nastanejo iz grozdja, ki se trga prezrelo (prisotnost plemenite plesni in/ali sušenje na trti) in ročno z zamikom po sortah.

Obogatitev

Obogatitev

Posebni enološki postopek

Obogatitev je dovoljena v skladu s pravili iz specifikacije proizvoda.

(b)   
  Največji donosi

Največji donosi

48 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno območje

Razmejeno območje

Trgatev ter proizvodnja, obdelava in donegovanje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Gironde: Arbanats, Ayguemortes-les-Graves, Beautiran, Bègles, La Brède, Budos, Cabanac-Villagrains, Cadaujac, Canéjan, Castres-Gironde, Cérons, Cestas, Eysines, Gradignan, Guillos, Le Haillan, Illats, Isle-Saint-Georges, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Martillac, Mazères, Mérignac, Pessac, Podensac, Portets, Pujols-sur-Ciron, Roaillan, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Selve, Saucats, Talence, Toulenne, Villenave-d’Ornon, Virelade in na delu ozemlja občine Coimières, ki ustreza delu A (Herrères) prvega načrta (pregledanega leta 1934) zemljiškega katastra, certificiranega kot skladnega z digitaliziranimi katastrskimi načrti (Plan Minute de Conservation) z dne 5. novembra 2010.

7.   Glavne sorte vinske trte

Glavne sorte vinske trte

| | Muscadelle B |
| --- | --- |

Muscadelle B

| | Sauvignon B |
| --- | --- |

Sauvignon B

| | Sauvignon gris G |
| --- | --- |

Sauvignon gris G

| | Semillon B |
| --- | --- |

Semillon B

8.   Opis povezave

Opis povezave

Geografsko območje zaščitene označbe porekla „Graves supérieures“ zajema pas, širok približno deset kilometrov, na levem bregu Garone od severa Bordeauxa do jugovzhoda Langona.

Kot v francoščini pove ime označbe, tla ozemlja „Graves supérieures“ sestavljajo prodniki, kamenčki, večji in manjši gramoz, pesek, pomešan z ilovico in glino, ki mestoma ležijo na apnenčasti podlagi, večinoma pa na čistem pesku, aliosu (peščenjaku, bogatem z železom) ali glini. To ozemlje obsega 42 občin departmaja Gironde.

Geološka zgodovina tal na tem območju je dolga in zapletena ter tesno povezana z nastankom Garone, spremembami njene struge in zaporednimi poledenitvami v kvartarju. Skozi ta obdobja so pirenejski ledeniki erodirali svoje doline in pripravili kamenite zaloge, ki so jih reke pozneje naplavile do bordojske regije. Te zaporedne naplavine so vidne samo še v obliki gramoznih nanosov vseh velikosti in vrst.

Tla, ki so se izoblikovala od takrat, so bogata z gramozom in prodniki ter zato zelo prepustna. To niso edina tla, značilna za vino „Graves supérieures“, vendar so temelj in podoba njegove odličnosti. Nagib tal z odtekanjem vode omogoča odlično sušenje površja. K tej drenaži pripomore tudi hidrografsko omrežje številnih manjših pritokov Garone. Tla torej omogočajo natančno oskrbovanje vinske trte z vodo.

Za to vinogradniško območje je značilno posebno, ugodno podnebje, saj je na zahodu pred slabim vremenom zaščiteno z borovim gozdom, ki ima pomembno vlogo pri termoregulaciji, zaradi bližine Garone je z naravnim prezračevanjem zaščiteno pred preveliko vročino in vlažnostjo, zmerni oceanski vpliv pa preprečuje spomladansko pozebo. Vinogradniška pokrajina na tem območju je torej umeščena med reko in borovce s položnimi pobočji ter svetlimi in gladkimi kamenčki, ki odsevajo svetlobo na grozdje.

Vinogradniški postopki, ki so še vedno v uporabi, izvirajo ravno s tega območja z najboljšimi rdečimi in belimi vini v bordojski regiji. Sorte vinske trte, ki se gojijo v oceanskem podnebju, je bilo od 17. in 18. stoletja treba opirati s koli, nato pa so se razširili špalirji in natančno obrezovanje v vzgojne oblike, ki so zagotovile ustrezne količine grozdja za trgatev ter zadostne površine za fotosintezo listja in optimalno zrelost grozdja.

V skladu s praksami razmejeno območje za trgatev zajema parcele, za katere je značilno naravno izsuševanje zaradi kakovosti drenaže ali lege na gričih ali pobočjih. V to območje niso vključene geografske ali topografske lege, na katerih se zaradi oddaljenosti od Garone (slabša termoregulacija) ali obdanosti z gozdom (ki blokira pretok hladnih zračnih mas) pojavlja spomladanska pozeba.

Natančna razmejitev parcel omogoči optimalni razvoj lokalnih sort vinske trte, ki so bile v preteklosti izbrane zaradi obstojnosti in primernosti za staranje, saj se iz njih proizvedena vina prevažajo na dolgih razdaljah.

Vina s kontrolirano označbo porekla „Graves supérieures“ so izključno bela vina z nepovretim sladkorjem, strukturno oprta na sorti sémillon B, grozdje, ki se trga prezrelo in ročno z zamikom po sortah, pa daje polna, bogata vina zlate barve z aromo kandiranega sadja. Podnebne razmere geografskega območja označbe so zlasti ugodne za tovrstno trgatev. Sorti sauvignon B in muscadelle B, ki se trgata na isti način, vinom pri zvrščanju prinašata svežino. Ta svežina je tudi odraz peščenih tal ali glinaste matične podlage, na kateri so zasajene parcele označbe, ki dajejo tem vinom z nepovretim sladkorjem dobro uravnoteženost, finost ter cvetne in sadne note. Vina se lahko nekaj let starajo ali pa se uživajo mlada.

Minimalna gostota zasaditve je večja, da se zagotovi zadostna in optimalna količina grozdja ob trgatvi brez preobremenitve trsov ter s tem zrelost grozdnih jagod.

Zaradi bližine bordojskega pristanišča, v katerem se je skozi čas razvila živahna mednarodna trgovina s temi vini, in edinstvenih geoloških razmer tal je kontrolirana označba porekla „Graves supérieures“ postala prepoznavna po vsem svetu.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Bistveni dodatni pogoji

Območje v neposredni bližini

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na opredeljenem območju.

Opis pogoja:

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo vina, obdelavo in donegovanje, zajema ozemlje naslednjih občin departmaja Gironde: Barsac, Beguey, Bieujac, Bommes, Cadillac, Castets en Dorthe, Fargues, Langoiran, Loupiac, Le Pian sur Garonne, Preignac, Rions, Saint-Loubert, Saint-Maixant, Saint-Pierre-d’Aurillac, Sainte-Croix-du-Mont in Sauternes.

Večja geografska enota

Večja geografska enota

Pravni okvir:

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem.

Opis pogoja:

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota „Vin de Graves“.

Velikost črk za navedbo večje geografske enoto niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

10.   Povezava na specifikacijo proizvoda

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d7275bf9-c6c4-43be-8478-caaef27859df

---

| 13.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/28

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 6. decembra 2018

o objavi zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz člena 53 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije za ime „Liquirizia di Calabria“ (ZOP)

(2018/C 449/07)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 50(2)(a) v povezavi s členom 53(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Italija je skladu s členom 49(4) Uredbe (EU) št. 1151/2012 vložila zahtevek za odobritev spremembe specifikacije proizvoda „Liquirizia di Calabria“ (ZOP), ki ni manjša. |
| --- | --- |

(1)

Italija je skladu s členom 49(4) Uredbe (EU) št. 1151/2012 vložila zahtevek za odobritev spremembe specifikacije proizvoda „Liquirizia di Calabria“ (ZOP), ki ni manjša.

| (2) | Komisija je v skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 1151/2012 navedeni zahtevek proučila in ugotovila, da izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 1151/2012 navedeni zahtevek proučila in ugotovila, da izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe.

| (3) | Da se omogoči vložitev ugovorov v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo zahtevek za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz prvega pododstavka člena 10(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 668/2014 (2), vključno s spremenjenim enotnim dokumentom in sklicem na objavo zadevne specifikacije proizvoda, za registrirano ime „Liquirizia di Calabria“ (ZOP) treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da se omogoči vložitev ugovorov v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo zahtevek za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz prvega pododstavka člena 10(1) Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 668/2014 (2), vključno s spremenjenim enotnim dokumentom in sklicem na objavo zadevne specifikacije proizvoda, za registrirano ime „Liquirizia di Calabria“ (ZOP) treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije –

SKLENILA:

Edini člen

Zahtevek za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, iz prvega pododstavka člena 10(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 668/2014, vključno s spremenjenim enotnim dokumentom in sklicem na objavo zadevne specifikacije proizvoda, za registrirano ime „Liquirizia di Calabria“ (ZOP) je v Prilogi k temu sklepu.

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 je objava tega sklepa podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper spremembo iz prvega odstavka tega člena v treh mesecih od dneva njegove objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 6. decembra 2018

Za Komisijo

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

2

---

PRILOGA

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„Liquirizia di Calabria“

EU št.: PDO-IT-00644-AM02 – 10.5.2018

ZOP ( X ) ZGO ( )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

| Consorzio di tutela della Liquirizia di Calabria DOP |
| --- |
| Corso Luigi Fera, 79 |
| 87100 Cosenza |
| ITALIJA |
| liquiriziadicalabria.dop@pecimpresa.it |

Consorzio di tutela della Liquirizia di Calabria DOP

Corso Luigi Fera, 79

87100 Cosenza

ITALIJA

liquiriziadicalabria.dop@pecimpresa.it

Consorzio di tutela della Liquirizia di Calabria DOP je pooblaščen za vložitev zahtevka za spremembo v skladu s členom 13(1) odloka ministrstva za kmetijske, živilske in gozdarske politike (Decreto del Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali) št. 12511 z dne 14. oktobra 2013.

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| — | ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Opis proizvoda |
| — | ☐ | Geografsko območje |
| — | ☐ | Dokazilo o poreklu |
| — | ☒ | Metoda proizvodnje |
| — | ☐ | Povezava |
| — | ☐ | Označevanje |
| — | ☒ | Drugo: [nadzorni organ; posodobitve predpisov] |

—

☐

Ime proizvoda

—

☒

Opis proizvoda

—

☐

Geografsko območje

—

☐

Dokazilo o poreklu

—

☒

Metoda proizvodnje

—

☐

Povezava

—

☐

Označevanje

—

☒

Drugo: [nadzorni organ; posodobitve predpisov]

4.   Vrsta sprememb

| — | ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |

—

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

—

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Opis proizvoda

Člen 2 specifikacije proizvoda – točka 3.2 enotnega dokumenta

| — | Pri vrsti „sveža korenina“ se naslednji vrednosti:






  „— | vsebnost vlage med 48 in 52 % |
| --- | --- | --- |

—

Pri vrsti „sveža korenina“ se naslednji vrednosti:

„—

vsebnost vlage med 48 in 52 %

| — | vsebnost glicirizinske kisline med 0,60 in 1,40 %“ |
| --- | --- |

—

vsebnost glicirizinske kisline med 0,60 in 1,40 %“

spremenita tako:

| „— | vsebnost vlage ≤ 52 % |
| --- | --- |

„—

vsebnost vlage ≤ 52 %

| — | vsebnost glicirizinske kisline med ≤ 1,40 %“. |
| --- | --- |

—

vsebnost glicirizinske kisline med ≤ 1,40 %“.

S spremembo bi se v področje uporabe sladkega korena z ZOP „Liquirizia di Calabria“ za vrsto „sveža korenina“ vključile vrednosti vlage in glicirizinske kisline, nižje od že določene najmanjše mejne vrednosti.

Sprememba vrednosti vlage pri vrsti „sveža korenina“ je povezana z izjemno spremenljivimi podnebnimi razmerami, ki posledično prav tako vplivajo na vlago v korenini sladkega korena ob pobiranju, zato se je zdelo primerno, da se najnižja vrednost vlage črta in ohrani najvišja vrednost dovoljene vlage.

S spremembo vsebnosti glicirizinske kisline se bodo v področje uporabe svežih korenin sladkega korena z ZOP „Liquirizia di Calabria“ vključile tudi vsebnosti te kisline, nižje od 0,60 %. S to spremembo se upošteva posebnost tega proizvoda, ki se na trgu odlikuje po vrednostih, ki so nižje od vrednosti korenin, gojenih v drugih regijah.

| — | Pri vrsti „posušena korenina“ se naslednji vrednosti:






  „— | vsebnost vlage med 6 in 12 % |
| --- | --- | --- |

—

Pri vrsti „posušena korenina“ se naslednji vrednosti:

„—

vsebnost vlage med 6 in 12 %

| — | vsebnost glicirizinske kisline med 1,2 in 2,4 %“ |
| --- | --- |

—

vsebnost glicirizinske kisline med 1,2 in 2,4 %“

spremenita tako:

| „— | vlaga: ≤ 12 % |
| --- | --- |

„—

vlaga: ≤ 12 %

| — | vsebnost glicirizinske kisline: ≤ 5 % na suho snov“. |
| --- | --- |

—

vsebnost glicirizinske kisline: ≤ 5 % na suho snov“.

S spremembo bi se v področje uporabe sladkega korena z ZOP „Liquirizia di Calabria“ za vrsto „posušena korenina“ vključile vrednosti vlage, nižje od že določene najmanjše mejne vrednosti, ter ponovno določila vsebnost glicirizinske kisline s črtanjem razpona vrednosti in uvedbo ene same najvišje dovoljene vrednosti, katere merska enota se nanaša na suho snov.

Zahteva za spremembo parametra, povezanega z vlago, je utemeljena z dejstvom, da so ravni vrednosti posušene korenine sladkega korena tesno povezane z okoljskimi razmerami, postopkom ter načini pakiranja in shranjevanja. Zaradi tega omejitev v zvezi z najnižjo vrednostjo vlage neupravičeno omejuje sistem proizvodnje sladkega korena „Liquirizia di Calabria“.

Zahteva za spremembo parametra, povezanega z glicirizinsko kislino, je potrebna zaradi zagotovitve skladnosti s podatki, navedenimi za „svežo korenino“. Dejansko so raziskave pokazale, da vrednost glicirizinske kisline za posušeno korenino, navedena v veljavni specifikaciji, ni usklajena z vrednostmi, določenimi za svežo korenino. Pojavila se je torej napaka, ki jo je treba popraviti, da bi bili podatki, navedeni v specifikaciji, pravilni.

Uvedba ene same najvišje dovoljene vrednosti glede glicirizinske kisline in njeno povečanje nista vplivala na informacije iz enotnega dokumenta, povezane s posebnostjo proizvoda, ki so omogočile registracijo označbe porekla sladkega korena „Liquirizia di Calabria“. V vsakem primeru se z najvišjo vsebnostjo glicirizinske kisline v korenini kot taki, iz katere potem izhaja posušena korenina, še naprej upošteva veljavna vrednost, tj. 1,40 %, ki se ne spremeni.

| — | Pri vrsti „posušena korenina“ se naslednja vrednost:






  „— | vsebnost glicirizinske kisline med 3 in 6 %“ |
| --- | --- | --- |

—

Pri vrsti „posušena korenina“ se naslednja vrednost:

„—

vsebnost glicirizinske kisline med 3 in 6 %“

spremeni tako:

| „— | vsebnost glicirizinske kisline: ≤ 6 % na suho snov“. |
| --- | --- |

„—

vsebnost glicirizinske kisline: ≤ 6 % na suho snov“.

S spremembo se ne pojasnjuje le, da se vsebnost glicirizinske kisline nanaša na suho snov, temveč se upoštevajo rezultati nedavne študije, opravljene v okviru projekta, ki sta ga financirala ministrstvo za raziskave in univerza s skladi iz programa Programma Operativo Nazionale Ricerca e Competitività 2007–2013 (PON R&C 2007–2013), pri katerem so se upoštevali podatki zadnjih 17 let. Iz študije izhaja, da se je v zadnjih 17 let postopoma zmanjšala koncentracija (delež) glicirizinske kisline, ki jo vsebujejo izvlečki korenine sladkega korena, proizvedene v Kalabriji.

Zato se zdi primerno, da se najmanjša vrednost glicirizinske kisline, določena v specifikaciji, črta. S spremembo se potrjuje tudi posebnost geografskega območja gojenja, zaradi katere se sladki koren z ZOP „Liquirizia di Calabria“ od korenin, ki jih gojijo na drugih območjih, razlikuje po precej nižji vsebnosti glicirizinske kisline.

Metoda proizvodnje

Člen 5 specifikacije proizvoda

Naslednji stavek:

„Ta dejavnost se izvaja v odprtih, zračnih in sončnih prostorih, ali v zaprtih, vendar zelo zračnih prostorih ali v ventilacijskih pečicah, pri čemer je treba paziti, da proizvod ni izpostavljen temperaturam, višjim od 50 °C, saj bi se tako spremenile njegove značilnosti.“

se spremeni tako:

„Ta dejavnost se lahko izvaja v odprtih, zračnih in sončnih prostorih, v zaprtih, vendar zelo zračnih prostorih, v ventilacijskih pečicah ali posebnih sušilnikih, pri čemer je treba paziti, da proizvod ni izpostavljen temperaturam, višjim od 60 °C, saj bi se tako spremenile njegove značilnosti.“

Za sušenje je bila uvedena možnost uporabe (solarnih) sušilnikov nove generacije, da bi se specifikacija proizvoda prilagodila novim tehnologijam, sprejetim na področju živil.

Spremembe tega člena vključujejo dodatno podrobnost glede mejne temperature sušenja korenine sladkega korena pred trženjem, da se zagotovi kakovost proizvodov in zaščiti fitosanitarni vidik.

Glede te zadnje točke je treba opozoriti, da korenine sladkega korena, posušene in shranjene v skladiščih in včasih prodajalnah, napada hrošč Anobium punctatum, imenovan tudi „svedrarček“.

Anobium punctatum

O sladkem korenu „Liquirizia di Calabria“ so bile opravljene posebne študije, ki so imele dvojni cilj, in sicer nadzorovati razvoj aktivnih snovi pri 30, 40, 50 in 60 °C za zagotovitev kakovosti proizvoda ter določiti mejno temperaturo in najdaljši čas izpostavljenosti, ki omogočata inaktivacijo navedenega škodljivega organizma.

Rezultati raziskav so pokazali, da sušenje korenin sladkega korena pri temperaturah, ki ne presegajo 60 °C, ne povzroči posebnih sprememb v njihovi sestavi, ki bi lahko škodile kakovosti proizvoda. Študija je pokazala, da so škodljivi organizmi proti toploti najbolj odporni v fazi ličink, vendar da že zelo kratka (petminutna) izpostavljenost temperaturam, višjim od 52 °C, povzroči več kot 100-odstotno smrtnost ličink, s čimer se je mogoče izogniti razvoju hrošča v serijah, danih na trg, ker bi bile ličinke ponovno dejavne.

Drugo

Drugo

Nadzorni organ

Nadzorni organ

V člen 7 specifikacije so bili vstavljeni ime, naslov in podatki o nadzornem organu, odgovornem za preverjanje specifikacije proizvoda.

Posodobitve predpisov

Posodobitve predpisov

Posodobljeno je bilo sklicevanje na Uredbo (ES) št. 510/2006 in nadomeščeno s sklicevanjem na Uredbo (EU) št. 1151/2012.

ENOTNI DOKUMENT

„LIQUIRIZIA DI CALABRIA“

„LIQUIRIZIA DI CALABRIA“

EU št.: PDO-IT-00644-AM02 – 10.5.2018

EU št.: PDO-IT-00644-AM02 – 10.5.2018

ZOP ( X ) ZGO ( )

ZOP ( X ) ZGO ( )

1.   Ime

Ime

„Liquirizia di Calabria“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   
  Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.8 Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itn.)

Skupina 2.3 Kruh, fino pecivo, slaščice, keksi in drugi pekovski izdelki

3.2   
  Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Zaščitena označba porekla „Liquirizia di Calabria“ se uporablja izključno za sveži ali posušeni golostebelni sladki koren in njegov izvleček. Pridobljen mora biti iz gojenih ali samoniklih rastlin Glychirrhiza glabra (družina metuljnic) sorte typica, po kalabrijsko „Cordara“.

Glychirrhiza glabra

typica

Ob dajanju na trg ima proizvod z zaščiteno označbo porekla „Liquirizia di Calabria“ naslednje značilnosti:

sveža korenina:

sveža korenina:

| — | svetlorumena barva, |
| --- | --- |

—

svetlorumena barva,

| — | sladek, aromatičen, izrazit in dolgotrajen okus, |
| --- | --- |

—

sladek, aromatičen, izrazit in dolgotrajen okus,

| — | vsebnost vlage ≤ 52 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost vlage ≤ 52 %,

| — | vsebnost glicirizinske kisline ≤ 1,40 %; |
| --- | --- |

—

vsebnost glicirizinske kisline ≤ 1,40 %;

posušena korenina:

posušena korenina:

| — | od svetlorumene do rumenorjave barve, |
| --- | --- |

—

od svetlorumene do rumenorjave barve,

| — | sladek, saden in nekoliko oster okus, |
| --- | --- |

—

sladek, saden in nekoliko oster okus,

| — | vsebnost vlage: ≤ 12 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost vlage: ≤ 12 %,

| — | vsebnost glicirizinske kisline: ≤ 5 % na suho snov; |
| --- | --- |

—

vsebnost glicirizinske kisline: ≤ 5 % na suho snov;

izvleček korenine:

izvleček korenine:

| — | od kostanjeve barve žgane gline do črne, |
| --- | --- |

—

od kostanjeve barve žgane gline do črne,

| — | sladko grenek, aromatičen, izrazit in dolgotrajen okus, |
| --- | --- |

—

sladko grenek, aromatičen, izrazit in dolgotrajen okus,

| — | vsebnost vlage med 9 in 15 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost vlage med 9 in 15 %,

| — | vsebnost glicirizinske kisline: ≤ 6 % na suho snov. |
| --- | --- |

—

vsebnost glicirizinske kisline: ≤ 6 % na suho snov.

3.3   
  Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   
  Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse pridelovalne faze, od gojenja do pobiranja pridelka, ter dehidracija in predelava morajo potekati na območju, opredeljenem v točki 4.

3.5   
  Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Sladki koren z ZOP „Liquirizia di Calabria“ se prodaja v kartonski, stekleni, kovinski, keramični in polipropilenski embalaži ali embalaži iz polietilena visoke gostote (HDPE) in vseh materialih, dovoljenih z veljavno zakonodajo o embalaži za živilske proizvode. Dovoljena masa embalaže je od 5 g do 25 kg. V vseh primerih mora biti embalaža zapečatena tako, da se pri odprtju pečat pretrga.

3.6   
  Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na etiketi morajo biti logotip označbe, serijska številka, ki jo dodeli nadzorni organ, in datum pakiranja proizvoda v posameznem pakiranju. Logotip proizvoda z ZOP „Liquirizia di Calabria“ sestavlja stilizirana podoba romba z enako dolgimi stranicami in pravimi koti. Natisnjen celotni logotip mora v višino in širino meriti najmanj 0,5 cm. Logotip označbe se lahko natisne v vseh barvah.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje pridelave sladkega korena „Liquirizia di Calabria“ vključuje celotno ozemlje občin, podrobno naštetih v specifikaciji, v katerih je do nadmorske višine 650 metrov ugotovljena prisotnost golostebelnega sladkega korena Glycyrrhiza glabra sorte typica, po kalabrijsko „Cordara“, kot samonikle ali gojene rastline. Na severu območje omejuje masiv Pollino, ki se proti severovzhodu polagoma spušča proti ozemlju občine Rocca Imperiale, ki označuje mejo z deželo Bazilikata. Območje obsega dolino reke Crati, in sicer ozemlje na obeh bregovih reke, ki teče od juga proti severu in se na severovzhodu izliva v Jonsko morje, pri čemer prečka ravnino Sibari. Na tirenskem pobočju zadevno območje od severa proti jugu sestavljajo ozemlja med občinama Falconara Albanese in Nicotera. Na jonskem pobočju od severa proti jugu vključuje območja ravnine Sibari, obsežne ravnine v pokrajini Crotone, do skrajnega konca Kalabrije.

Glycyrrhiza glabra

typica

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Zgodovinsko območje pridelave sladkega korena je obsegalo obalni del Kalabrije, predvsem ozemlje občin Villapiana, Cerchiara di Calabria, Cassano Ionio-Sibari, Corigliano Calabro in Rossano, ki ležijo na ravnini Sibari, in sicer zaradi naravnih nahajališč silicijevih prsti, ki so zelo skeletne in pH nevtralne. Tudi z vidika podnebnih razmer ravnina Sibari, na kateri je še danes skoncentrirana večina pridelave sladkega korena, ugodno vpliva na razširjenost te rastline, in sicer zaradi bližine vzpetin in odsotnosti vetrov, ki jih zaustavi naravna pregrada masivov Pollino in Sila. Rastline sladkega korena uspevajo na samoniklih rastiščih in v gojenih nasadih vzdolž obal ter se s priobalnih ravnin tirenskega (Lamezia Terme, Falerna, Nocera Tirenese itd.) in jonskega pobočja (Crotone, Isola Capo Rizzuto, Chiaravalle, Badolato, Roccella Ionica itd.) širijo do hribovitih območij v notranjosti, pri čemer si po dolinah najpomembnejših kalabrijskih rek utirajo pot do masivov v notranjosti, ki so zaradi svoje posebne izoblikovanosti deležni dobrodejnih učinkov morja. Sladki koren tako z enakimi značilnostmi najdemo tudi več kilometrov od obale.

Značilno sredozemsko podnebje z dolgimi, vročimi in suhimi poletji ter milimi zimami ugodno vpliva na enakomerno razširjenost sladkega korena Glychyrrhiza glabra sorte typica (t. i. Cordara) po vsem zadevnem območju.

Glychyrrhiza glabra

typica

Sladki koren z ZOP „Liquirizia di Calabria“ se od sort s podobnimi kemijsko-fizikalnimi značilnostimi jasno razlikuje zaradi vsebnosti sekundarnih metabolitov, med katerimi je aktivna učinkovina, ki določa prodajne in farmacevtske značilnosti proizvoda, tj. glicirizin. Kalabrijski sladki koren dosega tak prodajni uspeh ravno zaradi manjše povprečne vsebnosti saponina, kot je bila ugotovljena pri drugih vrstah in sortah. Izsledki nedavnih študij so še potrdili razliko med kalabrijskim sladkim korenom in sladkim korenom iz sosednjih pokrajin, kar zadeva vsebnost glicirizinske kisline, ki je precej nižja kot pri koreninah, pridelanih v drugih pokrajinah, pa tudi manjšo vsebnost sladkorjev. Neka druga študija o deležu eteričnih olj je pokazala jasno razliko v sestavi kalabrijskega sladkega korena v primerjavi s sladkim korenom drugega italijanskega ali tujega porekla. Nazadnje je primerjava z izvlečki sladkega korena iz drugih držav razkrila posebno sestavo kalabrijskega sladkega korena glede fenolnih spojin s kvalitativnega in tudi kvantitativnega vidika.

Vsebuje namreč zelo malo likviritigenina in izolikviritigenina, v nasprotju z visokim deležem učinkovine likohalkon A, ki je v drugih vzorcih sploh ni ali pa se pojavlja v kombinaciji z učinkovino likohalkon B.

Kalabrija ima zaradi svoje konfiguracije in orografije edinstvene značilnosti v primerjavi z drugimi italijanskimi deželami. Ker leži na skrajnem koncu italijanskega škornja, se šteje za dolg in ozek polotok, ki ga na približno 800 kilometrih obale obdaja morje. Po nekaterih vidikih jo je mogoče primerjati z deželo Apulijo, vendar se po drugih od nje popolnoma razlikuje.

Visoke gorske verige Apeninov, ki so popolnoma edinstven element v panorami italijanskih dežel, namreč Kalabrijo po dolžini delijo na dva dela. Za Kalabrijo so zaradi njene konfiguracije in orografije značilne edinstvene ter zelo posebne biološke, pedološke in podnebne razmere v primerjavi s preostalim polotokom, kar zadeva povprečne temperature, temperaturno razliko, vlažnost, padavinski režim, vetrovne razmere ter količino in intenzivnost sončnega obsevanja, torej tudi temperaturo tal, kar je bilo obširno potrjeno s številnimi znanstvenimi študijami.

Zaradi tega posebnega okolja je bila ta rastlinska vrsta skozi stoletja pod močnim prilagoditvenim in selektivnim pritiskom, kar je vplivalo na njene lastnosti v smislu sestave, hranilnosti in arom, na podlagi katerih se je izoblikoval poseben kemotip „Liquirizia di Calabria“.

Ta posebna vrsta sladkega korena je kot prepoznavni znak Kalabrije dobro poznana že vse od 17. stoletja, kot je razvidno iz številnih dokumentov, med katerimi je znameniti „Tratato di terapeutica e farmacologia“ („Razprava o terapevtiki in farmakologiji“), zv. I (1903), v katerem je navedeno, da „[...] izhaja iz vrste Glycyrrhiza Glabra (Leguminosae Papilionaceae), ki je značilna za jugozahodno Evropo. Ponekod je zdravilna korenina poznana kot kalabrijski sladki koren (‚Liquirizia di Calabria‘), da se loči od ruskega sladkega korena, ki je svetlejše barve in se pridobiva iz vrste Glycyrrhiza glandulifera ali Echinata, ki raste v jugovzhodni Evropi“. Poleg tega je v 14. izdaji znamenite enciklopedije Encyclopaedia Britannica iz leta 1928 navedeno, da je „The preparation of the juice is a widely extended industry along the Mediterranean coast, but the quality best appreciated in Great Britain is Made in Calabria [...]“ („Dejavnost pridobivanja soka je močno razširjena vzdolž sredozemske obale, vendar je v Veliki Britaniji najbolj cenjen sok iz Kalabrije [...]“). Mnenje iz te enciklopedije je potrjeno v poročilu ministrstva za zunanje zadeve Združenih držav Amerike z naslovom „The Licorice Plant“ iz leta 1985.

Glycyrrhiza Glabra

Leguminosae Papilionaceae

Glycyrrhiza glandulifera

Echinata

Encyclopaedia Britannica

„Liquirizia di Calabria“ označuje celovit „proizvod“, rezultat medsebojnega vpliva narave in človekovega dela, ki se je prenašal skozi stoletja in dejansko uteleša tradicijo dežele Kalabrije, kot je razvidno iz različnih del, na primer slike Saint-Nona s konca 18. stoletja, dela Vincenza Padule z naslovom „Stato delle persone in Calabria – I concari“ (1864), dokumenta združenja SVIMEZ (združenja za razvoj industrije v južni Italiji) z naslovom „Piante officinali in Calabria: presupposti e prospettive“ iz leta 1951, dela Augusta Placanice z naslovom „Pece e liquirizia nei casali cosentini del Settecento: forma d’industrie e forze di lavoro“ (1980), dela Gennara Matacene „I ‚Conci‘ e la produzione del succo di liquerizia in Calabria“ (1986), dela Vittoria Marzija et al. z naslovom „La dolce industria. Conci e liquirizia in provincia di Cosenza dal XVIII al XX secolo“ (1991) ter številnih drugih objav, ki so se vrstile v letih 1700–2000. V Kalabriji je bilo v drugi polovici 18. stoletja gojenje sladkega korena razširjeno vzdolž celotne jonske obale, zlasti na severni meji z Bazilikato in na obsežni ravnini Sibari, in sicer vse do mest Crotone in Reggio Calabria, kjer je bogato uspeval. Sicer so ga obilno pridelovali tudi v dolini reke Crati, ki iz mesta Cosenza teče do ravnine Sibari, in na obsežnih območjih tirenskega pobočja.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

Prečiščeno besedilo specifikacije proizvoda je na voljo na spletnem mestu: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijske, živilske in gozdarske politike (www.politicheagricole.it), kjer izberete razdelke „Qualità“ (v zgornjem desnem kotu zaslona), nato „Prodotti DOP, IGP e STG“ (ob robu na levi strani zaslona) in nazadnje „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

| 13.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/35

---

Obvestilo Nadzornega organa Efte o obrestnih merah za vračilo državne pomoči in referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah za države Efte, ki veljajo od 1. decembra 2018

(Objavljeno v skladu s pravili o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj, ki so določena v delu VII Smernic Nadzornega organa o državni pomoči in členu 10 Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004 (1)
  )

(2018/C 449/08)

Izhodiščne obrestne mere so izračunane v skladu s poglavjem o metodi določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj Smernic Nadzornega organa o državni pomoči, kakor so bile spremenjene z Odločbo Nadzornega organa št. 788/08/COL z dne 17. decembra 2008. Za pridobitev veljavne referenčne obrestne mere je treba v skladu s smernicami o državni pomoči ustrezne mere prišteti izhodiščni obrestni meri.

Izhodiščne obrestne mere so bile določene, kot sledi:

| | Islandija | Lihtenštajn | Norveška |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.7.2017–31.8.2017 | 6,18 | -0,50 | 1,08 |
| 1.9.2017–30.11.2017 | 5,20 | -0,50 | 1,08 |
| 1.12.2017–31.12.2017 | 5,20 | -0,50 | 0,89 |
| 1.1.2018–30.4.2018 | 4,84 | -0,52 | 0,88 |
| 1.5.2018–30.11.2018 | 4,84 | -0,52 | 1,04 |
| 1.12.2018–31.12.2018 | 4,84 | -0,52 | 1,20 |

Islandija

Lihtenštajn

Norveška

1.7.2017–31.8.2017

6,18

-0,50

1,08

1.9.2017–30.11.2017

5,20

-0,50

1,08

1.12.2017–31.12.2017

5,20

-0,50

0,89

1.1.2018–30.4.2018

4,84

-0,52

0,88

1.5.2018–30.11.2018

4,84

-0,52

1,04

1.12.2018–31.12.2018

4,84

-0,52

1,20

---

(1)  UL L 139, 25.5.2006, str. 37, in Dopolnilo EGP št. 26, 25.5.2006, str. 1.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 13.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/36

---

Obvestilo o veljavni protidampinški dajatvi na uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Ljudske republike Kitajske: sprememba imena družbe, za katero velja stopnja protidampinške dajatve za sodelujoče nevzorčene družbe

(2018/C 449/09)

Za uvoz keramičnih ploščic s poreklom iz Ljudske republike Kitajske velja dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/2179 (1).

Družba Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd z dodatno oznako TARIC B221, za katero velja stopnja protidampinške dajatve za sodelujoče nevzorčene družbe v višini 30,6 %, je Komisijo obvestila, da je spremenila svoje ime, kot je navedeno spodaj.

Družba je Komisijo zaprosila za potrditev, da sprememba imena ne vpliva na upravičenost družbe do individualne stopnje dajatve, ki se je zanjo uporabljala pod njenim prejšnjim imenom.

Komisija je proučila predložene informacije in ugotovila, da sprememba imena v ničemer ne vpliva na ugotovitve iz Izvedbene uredbe (EU) 2017/2179.

Zato bi bilo treba sklicevanje v Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/2179 na:

| Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd | B221 |
| --- | --- |

Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd

B221

razumeti kot sklicevanje na:

| Tianjin Honghui Creative Technology Co., Ltd | B221 |
| --- | --- |

Tianjin Honghui Creative Technology Co., Ltd

B221

Dodatna oznaka TARIC B221, ki je bila prej dodeljena družbi Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd, se uporablja za družbo Tianjin Honghui Creative Technology Co., Ltd.

---

(1)  UL L 307, 23.11.2017, str. 25.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 13.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 449/37 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 449/37

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9206 – Equistone Partners Europe/Courir)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2018/C 449/10)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Equistone Partners Europe S.A.S („EPE SAS“, Francija), |
| --- | --- |

—

Equistone Partners Europe S.A.S („EPE SAS“, Francija),

| — | Courir France S.A.S („Courir“, Francija). |
| --- | --- |

—

Courir France S.A.S („Courir“, Francija).

Podjetje EPE SAS pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Courir.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | Podjetje EPE SAS je investicijsko podjetje, ustanovljeno v obliki poenostavljene delniške družbe z naložbami v podjetja z vrednostjo med 50 in 500 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

Podjetje EPE SAS je investicijsko podjetje, ustanovljeno v obliki poenostavljene delniške družbe z naložbami v podjetja z vrednostjo med 50 in 500 milijonov EUR,

| — | Podjetje Courir je dejavno na področju maloprodaje obutve in v manjšem obsegu športnih oblačil ter dodatkov v specializiranih prodajalnah. |
| --- | --- |

—

Podjetje Courir je dejavno na področju maloprodaje obutve in v manjšem obsegu športnih oblačil ter dodatkov v specializiranih prodajalnah.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9206 – Equistone Partners Europe/Courir

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

| E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštni naslov: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---