# Az Európai Unió C 456/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 456 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. december 18. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 456

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. december 18.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Tanács |
| 2018/C 456/01 | Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről: A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia | 1 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

2018/C 456/01

Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről: A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia

1

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 456/02 | Összefonódás bejelentésének visszavonása (Ügyszám: M.9094 – Amcor/Bemis) (
  1
  ) | 23 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2018/C 456/02

Összefonódás bejelentésének visszavonása (Ügyszám: M.9094 – Amcor/Bemis) (
  1
  )

1

23

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2018/C 456/03 | Értesítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP tanácsi határozatban és az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó bizonyos személyek és szervezetek részére | 24 |
| 2018/C 456/04 | Értesítés az egyiptomi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/172/KKBP tanácsi határozatban és az egyiptomi helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 270/2011/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére | 25 |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 456/05 | Euroátváltási árfolyamok | 26 |
| 2018/C 456/06 | A Bizottság közleménye a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatásban meghatározott, a legfeljebb 700000 fős éves utasforgalommal rendelkező repülőtereknek nyújtott működési támogatásra vonatkozó egyedi szabályozás meghosszabbításáról | 27 |
| | Számvevőszék |
| 2018/C 456/07 | 34/2018. sz. különjelentés: Az uniós intézmények irodahelyiségei: Vannak példák a megfelelő irányítási gyakorlatra, de a különböző hiányosságokra is | 29 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2018/C 456/03

Értesítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP tanácsi határozatban és az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó bizonyos személyek és szervezetek részére

24

2018/C 456/04

Értesítés az egyiptomi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/172/KKBP tanácsi határozatban és az egyiptomi helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 270/2011/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére

25

Európai Bizottság

2018/C 456/05

Euroátváltási árfolyamok

26

2018/C 456/06

A Bizottság közleménye a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatásban meghatározott, a legfeljebb 700000 fős éves utasforgalommal rendelkező repülőtereknek nyújtott működési támogatásra vonatkozó egyedi szabályozás meghosszabbításáról

27

Számvevőszék

2018/C 456/07

34/2018. sz. különjelentés: Az uniós intézmények irodahelyiségei: Vannak példák a megfelelő irányítási gyakorlatra, de a különböző hiányosságokra is

29

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

| 18.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 456/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 456/1

---

Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről:

A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia

(2018/C 456/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

NYUGTÁZVA az uniós ifjúságpolitika terén 2019-ig folytatott együttműködést, nevezetesen hogy az EU 2002 óta célzott ifjúságpolitikai együttműködést folytat az aktív részvétel és a lehetőségekhez való egyenlő hozzáférés elve alapján (1), a fiatalokat célzó egyéb szakpolitikákkal, például az oktatásra, a képzésre és a foglalkoztatásra irányulókkal szinergiában. Az együttműködésnek köszönhetően a tagállamokban szakpolitikai és jogalkotási változások mentek végbe, és az ifjúsági szervezetek kapacitásai is erősödtek,

EMLÉKEZTETVE arra, hogy ezen állásfoglalás célja egy olyan uniós ifjúsági stratégia kidolgozása, amely képes kezelni azokat a kihívásokat, amelyekkel az európai fiatalok szembenézni kényszerülnek, és amely ezekre közös és koherens uniós választ tud adni, továbbá amely kiegészíti a tagállamok e területet érintő erőfeszítéseit és kezdeményezéseit, és az ilyen jellegű célokat uniós szinten könnyebben el lehet érni, mint a tagállamok által egyedül. A Tanács ezért az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően kezdeményezéseket fogadhat el az ilyen célok elérése érdekében. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az állásfoglalás nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,

MEGÁLLAPÍTJÁK, hogy

1.   A fiataloknak sajátos szerepük van a társadalomban, és sajátos kihívásokkal néznek szembe

A fiatalok szívesen kezükbe veszik a saját életük irányítását, örömmel működnek együtt másokkal, illetve támogatnak más embereket. Az életük irányítását illetően több tipikus átmenetet élnek meg magánéletükkel és a környezetükkel kapcsolatban: az oktatásból átlépnek a munka világába, elköltöznek otthonról, kapcsolataik lesznek, esetleg családot alapítanak. Sok fiatal bizonytalan a jövőjét illetően, hiszen egyelőre nem tudni, hogy milyen hatása lesz a globalizációnak és az éghajlatváltozásnak, a technológiai változásoknak, a demográfiai és társadalmi-gazdasági tendenciáknak, a populizmusnak, a megkülönböztetésnek, a társadalmi kirekesztésnek és az álhírterjesztésnek a foglalkoztatásra, a készségekre vagy demokráciáink működésére.

Különleges figyelmet kell szentelni azon fiatalokra, akiket a megkülönböztetés lehetséges forrásai, azaz etnikai származásuk, nemük, szexuális irányultságuk, fogyatékosságuk, vallásuk, meggyőződésük vagy politikai nézőpontjuk miatt a marginalizálódás veszélye fenyeget.

A társadalmi-gazdasági kirekesztés és a demokráciából való kirekesztés szorosan összefonódnak (2). A hátrányos helyzettel küzdő fiatalok általánosságban kevésbé aktív polgárok, és kevésbé bíznak meg az intézményekben. Európa nem engedheti meg magának az eltékozolt tehetségeket, a társadalmi kirekesztést és a társadalmi szerepvállalás iránti közömbösséget a fiatalok körében. A fiataloknak nemcsak a saját életüket kellene a kezükbe venniük, hanem a társadalom pozitív változásaihoz is hozzá kellene járulniuk. Ahhoz, hogy a fiatalok teljes mértékben ki tudják használni az uniós tevékenységek előnyeit, azokat úgy kell kidolgozni, hogy tükrözzék a fiatalok elképzeléseit, kreativitását és tehetségét, és megfeleljenek az igényeiknek. Viszonzásul a fiatalok is segítik az uniós ambíciók megvalósulását: az ifjúságról szóló uniós jelentés (3) szerint a fiatalok jelenlegi generációja a valaha volt legképzettebb nemzedék és különösen jártas az információs és kommunikációs technológiák, valamint a közösségi média használatában.

2.   Szükség van uniós ifjúsági stratégiára a 2019 és 2027 közötti időszakra

Az elmúlt években az ifjúságpolitika terén folytatott együttműködés tapasztalataira és döntéseire (4) építve, a 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia célja kezelni mindazokat a kihívásokat, amelyekkel az európai fiatalok jelenleg megküzdeni kényszerülnek, illetve amelyekkel a jövőben fognak szembesülni. Az uniós ifjúsági stratégia az ifjúságpolitika terén az érintett felek között folytatott együttműködés céljainak, elveinek, prioritásainak, fő területeinek és intézkedéseinek ad keretet, miközben megfelelően figyelembe veszi az érintettek hatásköreit és a szubszidiaritás elvét.

Érintett felek egyebek mellet az uniós tagállamok, a releváns uniós intézmények és más nemzetközi szervezetek, például az Európa Tanács, a helyi és regionális hatóságok, az ifjúsági tanácsok, az ifjúsági szervezetek, a fiatalokkal dolgozó szervezetek, az ifjúságsegítők, az ifjúságkutatók és a civil társadalmi szereplők, valamint az Erasmus+, az Európai Szolidaritási Testület és az ezeket felváltó programok struktúrái.

A fiatalok bevonásával és szerepvállalásuk növelésével az ifjúságpolitika sikeresen hozzá tud járulni egy olyan kontinens megvalósulásához, amelyben a fiatalok élhetnek a lehetőségeikkel és magukénak érezhetik az európai értékeket.

3.   Az európai ifjúsági célok jövőképet adnak Európának

A strukturált párbeszéd „Fiatalok Európában: hogyan tovább?” elnevezésű hatodik ciklusának során a döntéshozók, a fiatalok és a kutatók a teljes Unióra kiterjedő konzultációban közösen gyűjtöttek össze a fiatalok számára releváns témákat, és azokat 11 csoportba sorolták. E részvételen alapuló folyamatban Európa minden szegletéből vettek részt fiatalok, és a többi résztvevővel közösen kidolgozták a 11 európai ifjúsági célt. Ezek az európai fiatalok nézőpontjait tükrözik, és a strukturált párbeszédben aktívan részt vevő fiatalok jövőképét képezik le.

A 11 cél bizonyítékul szolgál arra, hogy sok fiatal európai szívesen vesz részt annak az iránynak a kijelölésében, amerre az ifjúságpolitikát érintő európai együttműködésnek haladnia kell. Az uniós ifjúsági stratégiának hozzá kell járulnia ahhoz, hogy a fiatalok által felvázolt jövőkép valóra válhasson, és ennek érdekében uniós szintű szakpolitikai eszközöket kell mozgósítania, valamint minden érintettet nemzeti, regionális és helyi szintű tevékenységekre kell sarkallnia.

A résztvevők gondolatainak lenyomatát jelentő európai ifjúsági célok – teljes terjedelmükben – a 3. mellékletben találhatóak, hogy – a szubszidiaritás elvének, a nemzeti hatásköröknek és az egyesülés szabadságának maradéktalan tiszteletben tartása mellett – inspirációul szolgáljanak és irányt mutassanak az Uniónak, a tagállamoknak és az ott működő érintett feleknek és hatóságoknak.

ÜDVÖZLIK

a Bizottság 2018. május 22-i, „A fiatalok bevonása, összekapcsolása és felelősségvállalásának ösztönzése: az EU új ifjúsági stratégiája” című közleményét. (5)

ENNEK MEGFELELŐEN MEGÁLLAPODNAK a következőkről:

1.   Általános célkitűzések

Az ifjúságpolitika terén folytatott uniós együttműködésnek a lehető legjobban ki kell aknáznia az ifjúságpolitikában rejlő potenciált. Ez az együttműködés – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 165. cikkével összhangban – ösztönzi a fiatalok Európa demokratikus életében való részvételét. Ezenkívül segíti a fiatalok társadalmi és állampolgári szerepvállalását, és célja biztosítani, hogy minden fiatal rendelkezzen a megfelelő forrásokkal a társadalom életében való részvételhez.

A stratégia következő évekre szóló célkitűzései a következők:

| — | lehetővé tenni a fiatalok számára, hogy saját maguk irányítsák az életüket, támogatni személyes fejlődésüket és autonómiára való törekvéseiket, reziliensebbé tenni őket és felvértezni mindazon életkészségekkel, amelyekkel változó világunkban boldogulni tudnak, |
| --- | --- |

—

lehetővé tenni a fiatalok számára, hogy saját maguk irányítsák az életüket, támogatni személyes fejlődésüket és autonómiára való törekvéseiket, reziliensebbé tenni őket és felvértezni mindazon életkészségekkel, amelyekkel változó világunkban boldogulni tudnak,

| — | bátorítani a fiatalokat, hogy legyenek aktív állampolgárok, az európai értékek és az európai identitás által inspirált szolidaritás és pozitív változások előmozdítói, és felvértezni őket az ehhez szükséges eszközökkel, |
| --- | --- |

—

bátorítani a fiatalokat, hogy legyenek aktív állampolgárok, az európai értékek és az európai identitás által inspirált szolidaritás és pozitív változások előmozdítói, és felvértezni őket az ehhez szükséges eszközökkel,

| — | javítani a szakpolitikai döntéseket, hogy azok kedvezőbb hatással legyenek a fiatalokra minden területen, nevezetesen a foglalkoztatás, az oktatás, az egészségügy és a társadalmi befogadás területén, |
| --- | --- |

—

javítani a szakpolitikai döntéseket, hogy azok kedvezőbb hatással legyenek a fiatalokra minden területen, nevezetesen a foglalkoztatás, az oktatás, az egészségügy és a társadalmi befogadás területén,

| — | hozzájárulni a fiatalokat sújtó szegénység és a megkülönböztetés valamennyi formájának a felszámolásához, valamint előmozdítani a fiatalok társadalmi befogadását. |
| --- | --- |

—

hozzájárulni a fiatalokat sújtó szegénység és a megkülönböztetés valamennyi formájának a felszámolásához, valamint előmozdítani a fiatalok társadalmi befogadását.

2.   Vezérelvek

Az európai ifjúságpolitikának és az EU 2019 és 2027 közötti időszakra szóló ifjúsági stratégiája keretében megvalósuló minden tevékenységnek mélyen a nemzetközi emberi jogi rendszerbe kell ágyazódnia. A fiatalokat érintő szakpolitikákban és tevékenységekben a következő elveknek kell érvényt szerezni:

| A. | egyenlőség és megkülönböztetésmentesség: a megkülönböztetés minden formája elleni küzdelem és a nemek közötti egyenlőség hirdetése, felismerve azt, hogy a fiatalok a megkülönböztetés számos fajtájának ki lehetnek téve, többek között az életkor alapján történő megkülönböztetésnek, valamint tiszteletben tartva az egyebek mellett az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. és 23. cikkében elismert elveket; |
| --- | --- |

A.

egyenlőség és megkülönböztetésmentesség: a megkülönböztetés minden formája elleni küzdelem és a nemek közötti egyenlőség hirdetése, felismerve azt, hogy a fiatalok a megkülönböztetés számos fajtájának ki lehetnek téve, többek között az életkor alapján történő megkülönböztetésnek, valamint tiszteletben tartva az egyebek mellett az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. és 23. cikkében elismert elveket;

| B. | befogadás: tudomásul véve, hogy a fiatalok nem alkotnak homogén csoportot, ezért az igényeik, a hátterük, az élethelyzetük és az érdeklődési körük is különbözik, az EU ifjúsági stratégiájának olyan tevékenységeket és szakpolitikákat kell előmozdítania, amelyek minden fiatalra kiterjednek, különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkezőkre és/vagy azokra, akik véleménye esetleg nem talál meghallgatásra; |
| --- | --- |

B.

befogadás: tudomásul véve, hogy a fiatalok nem alkotnak homogén csoportot, ezért az igényeik, a hátterük, az élethelyzetük és az érdeklődési körük is különbözik, az EU ifjúsági stratégiájának olyan tevékenységeket és szakpolitikákat kell előmozdítania, amelyek minden fiatalra kiterjednek, különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkezőkre és/vagy azokra, akik véleménye esetleg nem talál meghallgatásra;

| C. | részvétel: megállapítva, hogy a fiatalok erőforrást jelentenek a társadalom számára, az őket érintő szakpolitikáknak és tevékenységeknek biztosítani kell a fiatalok jogát arra, hogy – saját maguk vagy az ifjúsági szervezetek által képviselve – érdemben részt vehessenek az őket érintő szakpolitikák kidolgozásában, végrehajtásában és nyomon követésében. Ezzel összefüggésben a szakpolitikákat úgy kell felépíteni, hogy tükrözzék a demokratikus és polgári részvételt érintő, a digitális kommunikáció által életre hívott változásokat; |
| --- | --- |

C.

részvétel: megállapítva, hogy a fiatalok erőforrást jelentenek a társadalom számára, az őket érintő szakpolitikáknak és tevékenységeknek biztosítani kell a fiatalok jogát arra, hogy – saját maguk vagy az ifjúsági szervezetek által képviselve – érdemben részt vehessenek az őket érintő szakpolitikák kidolgozásában, végrehajtásában és nyomon követésében. Ezzel összefüggésben a szakpolitikákat úgy kell felépíteni, hogy tükrözzék a demokratikus és polgári részvételt érintő, a digitális kommunikáció által életre hívott változásokat;

| D. | globális, európai, nemzeti, regionális és helyi dimenzió: ahhoz, hogy az uniós ifjúságpolitika fenntartható hatást gyakorolhasson a fiatalokra, a végrehajtásakor tekintetbe kell venni a regionális és helyi szinttel való összeköttetéseket, a tevékenységeket pedig úgy kell megvalósítani, hogy azok helyi szinten támogassák az ifjúságpolitikát. Ugyanakkor, valahányszor globális kérdések kerülnek terítékre, meg kell hallgatni a fiatalok véleményét; |
| --- | --- |

D.

globális, európai, nemzeti, regionális és helyi dimenzió: ahhoz, hogy az uniós ifjúságpolitika fenntartható hatást gyakorolhasson a fiatalokra, a végrehajtásakor tekintetbe kell venni a regionális és helyi szinttel való összeköttetéseket, a tevékenységeket pedig úgy kell megvalósítani, hogy azok helyi szinten támogassák az ifjúságpolitikát. Ugyanakkor, valahányszor globális kérdések kerülnek terítékre, meg kell hallgatni a fiatalok véleményét;

| E. | kettős megközelítés: A fiatalok életének javítását célzó szakpolitikák sohasem szorítkozhatnak csak az ifjúsági területre. Ezért a 2010 és 2018 közötti időszakra szóló korábbi együttműködési keretben jóváhagyott kettős megközelítés továbbra is elengedhetetlenül fontos, mivel célja, hogy a fiatalok számára releváns kérdéseket kétféleképpen kezelje: egyrészt a kezdeményezéseknek több szakpolitikában történő érvényesítése, másrészt a kimondottan az ifjúsági területre irányuló kezdeményezések révén. |
| --- | --- |

E.

kettős megközelítés: A fiatalok életének javítását célzó szakpolitikák sohasem szorítkozhatnak csak az ifjúsági területre. Ezért a 2010 és 2018 közötti időszakra szóló korábbi együttműködési keretben jóváhagyott kettős megközelítés továbbra is elengedhetetlenül fontos, mivel célja, hogy a fiatalok számára releváns kérdéseket kétféleképpen kezelje: egyrészt a kezdeményezéseknek több szakpolitikában történő érvényesítése, másrészt a kimondottan az ifjúsági területre irányuló kezdeményezések révén.

MEGÁLLAPODNAK TOVÁBBÁ a következőkben:

1.   Az ágazatokon belüli és azok közötti hatékony, célzott és közös megvalósításra törekvés

A fiatalok életét számos szakpolitikai területben gyökerező, különböző szinteken végrehajtott szakpolitika alakítja. Ezért csak úgy lehet biztosítani, hogy a tervezett szakpolitikákban vagy programokban megjelenjenek a fiatalok különleges igényei vagy a rájuk gyakorolt hatások, ha az ifjúsággal kapcsolatos kérdéseket a különböző szakpolitikai területeken prioritásként érvényesítjük. A példamutatás érdekében szilárd alapként továbbra is ágazatokon átívelő uniós szintű megközelítést kell alkalmazni. Az ifjúsági kérdések általános érvényesítése továbbá csak akkor lehet hatékony, ha a fiataloknak beleszólást enged minden őket érintő esetleges szakpolitikai területen folyó munkába.

Az ágazatok közötti együttműködést a döntéshozatal minden szintjén meg kell erősíteni a szinergiákra, a tevékenységek komplementaritására és a fiatalok nagyobb mértékű bevonására való törekvéssel.

2.   Az ifjúsági ágazat legfontosabb területeinek kezelése: Bevonni. Összekapcsolni. Felhatalmazni.

a)   Bevonni

A demokrácia és általában a társadalom működéséhez elengedhetetlen, hogy a fiatalok számára lehetőséget adjunk arra, hogy nemcsak a saját mindennapi életükben, de a demokratikus életben is felelősséget vállaljanak. A fiatalok részvételére való összpontosítás különösen fontos, mivel minden ma hozott döntés a fiatalok jelenlegi generációjára lesz a leghosszabb ideig hatással. Mi több, a fiatal korosztály kevésbé van képviselve a politikai testületekben, és kevesebb lehetősége van hatást gyakorolni a döntéshozatali folyamatokra és azokban részt venni, mint a más korosztályokba tartozóknak. Az uniós ifjúsági stratégia célja, hogy a fiatalok érdemben részt vehessenek az állampolgári, gazdasági, társadalmi, kulturális és politikai ügyekben.

Ezért az uniós ifjúságpolitikai együttműködés fontos sarokköveként kell tekinteni a fiatalok szerepvállalásának erősítésére. Ez azt is jelenti, hogy a fiataloknak bele kell tudni szólniuk az őket érintő szakpolitikák – így például az uniós ifjúsági stratégia és a nemzeti ifjúsági stratégiák – kidolgozásába, végrehajtásába és értékelésébe. A lehető legnagyobb mértékű inkluzivitás és a várható kihívásokhoz történő alkalmazkodás érdekében létfontosságú a részvétel új és alternatív formáinak feltárása.

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL:

| — | mozdítsák elő és ösztönözzék, hogy a fiatalok inkluzív módon részt vehessenek a társadalmi életben és a demokratikus folyamatokban, |
| --- | --- |

—

mozdítsák elő és ösztönözzék, hogy a fiatalok inkluzív módon részt vehessenek a társadalmi életben és a demokratikus folyamatokban,

| — | aktívan vonják be a fiatalokat, az ifjúsági szervezeteket és az ifjúsági munkában tevékeny egyéb szervezeteket a fiatalok életét érintő szakpolitikák helyi, regionális, nemzeti és európai szintű kidolgozásába, végrehajtásába és értékelésébe, |
| --- | --- |

—

aktívan vonják be a fiatalokat, az ifjúsági szervezeteket és az ifjúsági munkában tevékeny egyéb szervezeteket a fiatalok életét érintő szakpolitikák helyi, regionális, nemzeti és európai szintű kidolgozásába, végrehajtásába és értékelésébe,

| — | támogassák az ifjúság képviseleti szerveinek létrehozását helyi, regionális és nemzeti szinten, nyugtázva a fiatalok részvételi és önszerveződési jogát, valamint támogassák a képviseleti ifjúsági struktúrák elismerését és bevonásukat a helyi, regionális, nemzeti és európai hatóságok munkájába, |
| --- | --- |

—

támogassák az ifjúság képviseleti szerveinek létrehozását helyi, regionális és nemzeti szinten, nyugtázva a fiatalok részvételi és önszerveződési jogát, valamint támogassák a képviseleti ifjúsági struktúrák elismerését és bevonásukat a helyi, regionális, nemzeti és európai hatóságok munkájába,

| — | támogassák és népszerűsítsék az uniós ifjúsági párbeszédet (6), hogy a fiatalok különböző véleményei tükrözve lehessenek a döntéshozatali folyamatokban minden szinten, és az állampolgársággal kapcsolatos oktatási és tanulási stratégiák segítségével mozdítsák elő az állampolgári kompetenciák fejlesztését, |
| --- | --- |

—

támogassák és népszerűsítsék az uniós ifjúsági párbeszédet (6), hogy a fiatalok különböző véleményei tükrözve lehessenek a döntéshozatali folyamatokban minden szinten, és az állampolgársággal kapcsolatos oktatási és tanulási stratégiák segítségével mozdítsák elő az állampolgári kompetenciák fejlesztését,

| — | tegyék érdekessé a részvételre irányuló tevékenységeket és segítsenek a fiataloknak felkészülni a társadalmi részvételre, és ezáltal teremtsenek lehetőséget a „részvétel megtanulására” és támogassák e tanulást, |
| --- | --- |

—

tegyék érdekessé a részvételre irányuló tevékenységeket és segítsenek a fiataloknak felkészülni a társadalmi részvételre, és ezáltal teremtsenek lehetőséget a „részvétel megtanulására” és támogassák e tanulást,

| — | tárják fel és ösztönözzék a demokratikus részvétel innovatív és alternatív formáinak – például az e-demokráciával kapcsolatos eszközöknek – a használatát, és könnyítsék meg ezek igénybevételét a fiatalok demokratikus életben való részvételének támogatása érdekében, és inkluzív módon vonják be a fiatalokat, de legyenek figyelemmel arra is, hogy néhány fiatal számára az internet és a digitális technológiák nem elérhetőek, vagy nem rendelkeznek a használatukhoz szükséges készségekkel. |
| --- | --- |

—

tárják fel és ösztönözzék a demokratikus részvétel innovatív és alternatív formáinak – például az e-demokráciával kapcsolatos eszközöknek – a használatát, és könnyítsék meg ezek igénybevételét a fiatalok demokratikus életben való részvételének támogatása érdekében, és inkluzív módon vonják be a fiatalokat, de legyenek figyelemmel arra is, hogy néhány fiatal számára az internet és a digitális technológiák nem elérhetőek, vagy nem rendelkeznek a használatukhoz szükséges készségekkel.

b)   Összekapcsolni

Az európai fiatalok egyre több szálon kapcsolódnak egymáshoz. A szolidaritás és az Európai Unió jövőbeli fejlődése szempontjából kulcsfontosságúak az összeköttetések, a kapcsolatok és a tapasztalatok cseréje. Az összekapcsolódást legjobban a mobilitás különböző formáival lehet előmozdítani.

Ezért minden fiatal számára biztosítani kell a lehetőséget, hogy európai kontextusban csereprogramokban, együttműködési programokban, valamint kulturális és társadalmi tevékenységekben vegyen részt. Ezáltal a fiatalok megerősíthetik személyes, társas és állampolgári kompetenciáikat, kifejleszthetik magukban a kritikai gondolkodás képességét, fejleszthetik kreativitásukat, növelhetik a foglalkoztathatóságukat és aktív európai polgárokká válhatnak. Az Erasmus+, az Európai Szolidaritási Testület és az ezeket felváltó programok keretén belüli ifjúsági csereprogramok és projektek lehetőséget nyújtanak az interkulturális tanulásra és a szerepvállalásra – főleg a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok számára.

Az uniós ifjúságpolitikai együttműködésnek biztosítani kell a fiatalok számára ezeket a lehetőségeket. Ezen együttműködésnek ki kell használnia az Erasmus+, az Európai Szolidaritási Testület és az ezeket felváltó programok jelentette előnyöket arra, hogy növelje a fiatalokkal és az elvárásaikkal kapcsolatos ismereteket és megerősítse a szakpolitikai együttműködést és a közösségépítést.

Az uniós ifjúsági stratégiának ösztönöznie kell az uniós fiatalok, valamint a tagjelölt országok, a keleti partnerség országai, a nyugat-balkáni partnerek (7) és más olyan harmadik országok fiataljai közötti kapcsolatokat, amelyekkel az EU társulási vagy adott esetben együttműködési megállapodást kötött, mégpedig az EU segítségével, a vonatkozó uniós finanszírozási programokon keresztül.

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL:

| — | számolják fel a jelenlegi akadályokat és támogató intézkedéseket valósítsanak meg, amelyek során különleges figyelmet fordítanak a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokra, és ezáltal biztosítsanak lehetőséget minden fiatalnak és ifjúságsegítőnek, hogy részt vehessenek határokon átnyúló mobilitási lehetőségekben, többek között hogy önkéntes munkát végezzenek a civil társadalmi ágazatban; |
| --- | --- |

—

számolják fel a jelenlegi akadályokat és támogató intézkedéseket valósítsanak meg, amelyek során különleges figyelmet fordítanak a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokra, és ezáltal biztosítsanak lehetőséget minden fiatalnak és ifjúságsegítőnek, hogy részt vehessenek határokon átnyúló mobilitási lehetőségekben, többek között hogy önkéntes munkát végezzenek a civil társadalmi ágazatban;

| — | ösztönözzék a fiatalok részvételét a szolidaritási tevékenységekben, és ennek érdekében mozdítsák elő a vonatkozó támogatási rendszereket, és keressenek szinergiákat az uniós finanszírozási eszközök, valamint a nemzeti, regionális és helyi rendszerek között, és igyekezzenek kiegészíteni ezeket; |
| --- | --- |

—

ösztönözzék a fiatalok részvételét a szolidaritási tevékenységekben, és ennek érdekében mozdítsák elő a vonatkozó támogatási rendszereket, és keressenek szinergiákat az uniós finanszírozási eszközök, valamint a nemzeti, regionális és helyi rendszerek között, és igyekezzenek kiegészíteni ezeket;

| — | aktívan vonják be a fiatalokat és az ifjúsági szervezeteket a releváns uniós támogatási programok kidolgozásába, végrehajtásába és értékelésébe; |
| --- | --- |

—

aktívan vonják be a fiatalokat és az ifjúsági szervezeteket a releváns uniós támogatási programok kidolgozásába, végrehajtásába és értékelésébe;

| — | osszák meg a bevált gyakorlati módszereket a nem formális és informális tanulás – többek között a szolidaritási és önkéntes tevékenységek – során szerzett készségek és kompetenciák érvényesítésének és elismerésének hatékony rendszereivel kapcsolatban és dolgozzanak tovább ezeken a rendszereken, mégpedig a nem formális és informális tanulás érvényesítéséről szóló 2012-es tanácsi ajánlás végrehajtásának folytatásával; |
| --- | --- |

—

osszák meg a bevált gyakorlati módszereket a nem formális és informális tanulás – többek között a szolidaritási és önkéntes tevékenységek – során szerzett készségek és kompetenciák érvényesítésének és elismerésének hatékony rendszereivel kapcsolatban és dolgozzanak tovább ezeken a rendszereken, mégpedig a nem formális és informális tanulás érvényesítéséről szóló 2012-es tanácsi ajánlás végrehajtásának folytatásával;

c)   Felhatalmazni

A fiatalok felhatalmazása azt jelenti, hogy arra bátorítjuk őket, hogy vegyék a kezükbe saját életük irányítását. Ehhez olyan erőforrásokra, eszközökre és környezetre van szükség, amelyek készek kellőképpen figyelembe venni a fiatalok nézőpontjait. Ma a fiatalok Európa-szerte számos különböző kihívással kényszerülnek szembenézni: például a szociális jogaik érvényesítésének nehézségeivel, társadalmi kirekesztéssel és megkülönböztetéssel, valamint az álhírterjesztésből és a propagandából adódó fenyegetésekkel.

E kihívások kezeléséhez és ezzel a fiatalok valódi szerepvállalásának lehetővé tételéhez arra van szükség, hogy közösen dolgozzunk azokon a szakpolitikákon, amelyek a fiatalok különleges helyzetével foglalkoznak és ezzel javítják az európai fiatalok életét.

Ebben az összefüggésben az ifjúsági munka valamennyi típusa katalizátorszerepet játszhat a szerepvállalás növelésében: az ifjúsági munka egyedülálló segítséget nyújt a fiataloknak a felnőtté válásban (8), mivel olyan biztonságos környezetet teremt számukra, amelyben önbizalmat szerezhetnek és nem formális úton tanulhatnak. Az ifjúsági munka ismeretes arról, hogy a fiatalokat olyan kulcsfontosságú személyes, szakmai és vállalkozói kompetenciákkal és készségekkel képes felvértezni, mint a csapatmunka, a vezetői szerep, az interkulturális kompetenciák, a projektmenedzsment, a problémamegoldás és a kritikai gondolkodás. Egyes esetekben az ifjúsági munka jelenti a hidat az oktatás, a képzés vagy a munka világa felé, és így megakadályozza a kirekesztést.

Ahhoz, hogy ezeket az előnyöket kihasználjuk, és ezáltal javítsuk a foglalkoztathatóságot, nagy szükség van arra, hogy elismerésre kerüljön az ifjúsági munkán keresztüli nem formális és informális tanulás, különösen azok esetében, akik alacsony szintű formális képesítéssel rendelkeznek. Az elismerés színvonalas eszközök szisztematikusabb használatával javítható.

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL:

| — | dolgozzanak ki és hajtsanak végre az európai ifjúsági munkára vonatkozó menetrendet, amely az ifjúsági munkával kapcsolatos minőségi, innovációs és elismerési szempontokat tartalmazza. Fontos összesíteni az ifjúság képviseleti szerveinek, az ifjúsági szervezeteknek, az ifjúságsegítőknek és a kutatóknak a szakismereteit, hiszen így lehet kibontakoztatni teljes mértékben az ezekben rejlő potenciált. Ösztönözni kell a szinergiákat az Európa Tanács által ezen a területen végzett munkával; |
| --- | --- |

—

dolgozzanak ki és hajtsanak végre az európai ifjúsági munkára vonatkozó menetrendet, amely az ifjúsági munkával kapcsolatos minőségi, innovációs és elismerési szempontokat tartalmazza. Fontos összesíteni az ifjúság képviseleti szerveinek, az ifjúsági szervezeteknek, az ifjúságsegítőknek és a kutatóknak a szakismereteit, hiszen így lehet kibontakoztatni teljes mértékben az ezekben rejlő potenciált. Ösztönözni kell a szinergiákat az Európa Tanács által ezen a területen végzett munkával;

| — | támogassák az ifjúsági munka színvonalas fejlesztését helyi, regionális, nemzeti és európai szinten, ideértve többek között a területet érintő szakpolitikák kidolgozását, az ifjúságsegítők képzését, a jogi keretek létrehozását és elegendő erőforrás rendelkezésre bocsátását; |
| --- | --- |

—

támogassák az ifjúsági munka színvonalas fejlesztését helyi, regionális, nemzeti és európai szinten, ideértve többek között a területet érintő szakpolitikák kidolgozását, az ifjúságsegítők képzését, a jogi keretek létrehozását és elegendő erőforrás rendelkezésre bocsátását;

| — | támogassák az ifjúsági munkához kapcsolódó tevékenységeket minden – többek között helyi – szinten, és ismerjék el az ifjúsági szervezetek szerepét, amelyek képesek biztosítani a kompetenciák fejlesztését és a társadalmi befogadást az ifjúsági munka és a nem formális oktatás kereteiben végzett tevékenységekkel, ugyanakkor tartsák tiszteletben az e területen végzett nemzeti, regionális és helyi tevékenységeket; |
| --- | --- |

—

támogassák az ifjúsági munkához kapcsolódó tevékenységeket minden – többek között helyi – szinten, és ismerjék el az ifjúsági szervezetek szerepét, amelyek képesek biztosítani a kompetenciák fejlesztését és a társadalmi befogadást az ifjúsági munka és a nem formális oktatás kereteiben végzett tevékenységekkel, ugyanakkor tartsák tiszteletben az e területen végzett nemzeti, regionális és helyi tevékenységeket;

| — | amikor és ahol lehetséges, hozzanak létre és fejlesszenek tovább olyan könnyen elérhető kapcsolattartó pontokat a fiatalok számára, amelyek szolgáltatások széles körét nyújtják és/vagy tájékoztatást adnak, így többek között pénzügyi útmutatást, az életpályára, az egészségre és a kapcsolatokra, valamint az oktatási, kulturális és foglalkoztatási lehetőségekre irányuló iránymutatást és támogatást biztosítanak. |
| --- | --- |

—

amikor és ahol lehetséges, hozzanak létre és fejlesszenek tovább olyan könnyen elérhető kapcsolattartó pontokat a fiatalok számára, amelyek szolgáltatások széles körét nyújtják és/vagy tájékoztatást adnak, így többek között pénzügyi útmutatást, az életpályára, az egészségre és a kapcsolatokra, valamint az oktatási, kulturális és foglalkoztatási lehetőségekre irányuló iránymutatást és támogatást biztosítanak.

ENNEK ALAPJÁN FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL:

3.   működjenek együtt a vonatkozó eszközök és irányítás területén

Ahhoz, hogy az uniós ifjúsági stratégiát az EU teljes területén, minden tagállamban hatékonyan végre lehessen hajtani, kézzelfogható eszközökre van szükség. Az uniós ifjúsági stratégia célkitűzéseinek megvalósítása a következő – adott esetben helyi, regionális, nemzeti, európai és globális szintű – intézkedések alkalmazásával történik:

| a) | Kutatási eredményeken alapuló ifjúságpolitikai döntéshozatal és tudásépítés: Az uniós ifjúságpolitikának kutatási eredményeken kell alapulnia, és a fiatalok valós igényeiből és helyzetéből kell kiindulnia. Ehhez folyamatos kutatásra és ismeretfejlesztésre van szükség, és folyamatosan kapcsolatban kell állni a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel. A fiatalokra vonatkozó, különböző szempontok szerint lebontott adatok gyűjtése különösen fontos ahhoz, hogy jobban megérthessük a fiatalok egyes csoportjainak, főként a kevesebb lehetőséggel rendelkezőknek az igényeit. A kutatási eredményekre alapuló szakpolitikai döntéseket a „Youth Wiki” eszköz és az ifjúságkutatással foglalkozó hálózatok támogatásával, nemzetközi szervezetekkel, például az Európa Tanáccsal, az OECD-vel és más szervekkel – többek között ifjúsági szervezetekkel – együttműködve kell meghozni. |
| --- | --- |

a)

Kutatási eredményeken alapuló ifjúságpolitikai döntéshozatal és tudásépítés: Az uniós ifjúságpolitikának kutatási eredményeken kell alapulnia, és a fiatalok valós igényeiből és helyzetéből kell kiindulnia. Ehhez folyamatos kutatásra és ismeretfejlesztésre van szükség, és folyamatosan kapcsolatban kell állni a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel. A fiatalokra vonatkozó, különböző szempontok szerint lebontott adatok gyűjtése különösen fontos ahhoz, hogy jobban megérthessük a fiatalok egyes csoportjainak, főként a kevesebb lehetőséggel rendelkezőknek az igényeit. A kutatási eredményekre alapuló szakpolitikai döntéseket a „Youth Wiki” eszköz és az ifjúságkutatással foglalkozó hálózatok támogatásával, nemzetközi szervezetekkel, például az Európa Tanáccsal, az OECD-vel és más szervekkel – többek között ifjúsági szervezetekkel – együttműködve kell meghozni.

| b) | Egymástól való tanulás és az eredmények terjesztése: A tagállamoknak, az Európai Bizottságnak és az érintett feleknek egymástól kellene tanulniuk, és ezt eszközként kellene használni az ifjúságpolitika előmozdítására mind az alapvető, mind pedig az ágazatokon átívelő területeket illetően. Az uniós ifjúsági stratégia átfogó prioritásait követve és a hároméves munkatervek keretében a szakértői csoportok továbbra is kidolgoznak majd szakpolitikai iránymutatást és gyakorlati eszközöket, valamint megosztják a bevált gyakorlati tapasztalataikat; ez a stratégia új eszközökkel – például partneri felülvizsgálattal, partneri tanácsadással, magas szintű fórumokkal, elemzésekkel és tanulmányokkal – szolgál majd az egymástól való tanuláshoz. Ez az eszköz meglévő hálózatokra fog épülni, és a fiatalokra vonatkozó jó minőségű információkat, a tájékoztatást és az eredmények terjesztését illetően szisztematikusabb megközelítést fog követni. |
| --- | --- |

b)

Egymástól való tanulás és az eredmények terjesztése: A tagállamoknak, az Európai Bizottságnak és az érintett feleknek egymástól kellene tanulniuk, és ezt eszközként kellene használni az ifjúságpolitika előmozdítására mind az alapvető, mind pedig az ágazatokon átívelő területeket illetően. Az uniós ifjúsági stratégia átfogó prioritásait követve és a hároméves munkatervek keretében a szakértői csoportok továbbra is kidolgoznak majd szakpolitikai iránymutatást és gyakorlati eszközöket, valamint megosztják a bevált gyakorlati tapasztalataikat; ez a stratégia új eszközökkel – például partneri felülvizsgálattal, partneri tanácsadással, magas szintű fórumokkal, elemzésekkel és tanulmányokkal – szolgál majd az egymástól való tanuláshoz. Ez az eszköz meglévő hálózatokra fog épülni, és a fiatalokra vonatkozó jó minőségű információkat, a tájékoztatást és az eredmények terjesztését illetően szisztematikusabb megközelítést fog követni.

| c) | Participatív kormányzás: Ahhoz, hogy elismerhessük, hogy a fiatalok a szakértői saját életüknek, elengedhetetlen biztosítani, hogy a fiatalok és az őket képviselő szervezetek részt vegyenek az uniós ifjúsági stratégia végrehajtásának különböző szakaszaiban. A részvételnek köszönhetően a fiatalok és a problémáik jobban láthatóvá válnak, ugyanakkor a fiatalok is jobban megismerik az ifjúságpolitikai döntéshozókat. A részvétel célja az is, hogy nagyobb legyen az ifjúságpolitikák legitimációja és elfogadottsága. Az EU ifjúsági stratégiájával foglalkozó platform célja lesz, hogy megkönnyítse a participatív kormányzást és a stratégia végrehajtásának koordinációját annak érdekében, hogy jó alapot építsen a rendszeres társadalmi párbeszédhez, hogy nagyobb szerepet biztosítson az érintett feleknek a stratégia végrehajtásának koordinációjában, és hogy lehetőségeket nyújtson a tevékenységekkel és az eredményekkel kapcsolatos információcserére. Felkérjük a Bizottságot, hogy szervezzen olyan célzott üléseket, amelyeken egy asztalhoz ülteti adott esetben az uniós intézményeknek, a tagállamoknak, az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület nemzeti irodáinak és az ifjúsági szervezeteknek a képviselőit, továbbá más érintett feleket, valamint a helyi és regionális hatóságokat. |
| --- | --- |

c)

Participatív kormányzás: Ahhoz, hogy elismerhessük, hogy a fiatalok a szakértői saját életüknek, elengedhetetlen biztosítani, hogy a fiatalok és az őket képviselő szervezetek részt vegyenek az uniós ifjúsági stratégia végrehajtásának különböző szakaszaiban. A részvételnek köszönhetően a fiatalok és a problémáik jobban láthatóvá válnak, ugyanakkor a fiatalok is jobban megismerik az ifjúságpolitikai döntéshozókat. A részvétel célja az is, hogy nagyobb legyen az ifjúságpolitikák legitimációja és elfogadottsága. Az EU ifjúsági stratégiájával foglalkozó platform célja lesz, hogy megkönnyítse a participatív kormányzást és a stratégia végrehajtásának koordinációját annak érdekében, hogy jó alapot építsen a rendszeres társadalmi párbeszédhez, hogy nagyobb szerepet biztosítson az érintett feleknek a stratégia végrehajtásának koordinációjában, és hogy lehetőségeket nyújtson a tevékenységekkel és az eredményekkel kapcsolatos információcserére. Felkérjük a Bizottságot, hogy szervezzen olyan célzott üléseket, amelyeken egy asztalhoz ülteti adott esetben az uniós intézményeknek, a tagállamoknak, az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület nemzeti irodáinak és az ifjúsági szervezeteknek a képviselőit, továbbá más érintett feleket, valamint a helyi és regionális hatóságokat.

| d) | Az uniós programok és pénzeszközök mozgósítása: A stratégia az uniós programok és pénzeszközök – például az Erasmus+, az Európai Szolidaritási Testület, az európai strukturális és beruházási alapok, a Horizont 2020 és azon belül a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések, a Kreatív Európa és az ezeket felváltó programok – hatékony használatát fogja ösztönözni. Felkérjük a tagállamokat, hogy térképezzék fel az uniós, nemzeti, regionális és helyi szintű finanszírozási források közötti szinergiák lehetőségeit. |
| --- | --- |

d)

Az uniós programok és pénzeszközök mozgósítása: A stratégia az uniós programok és pénzeszközök – például az Erasmus+, az Európai Szolidaritási Testület, az európai strukturális és beruházási alapok, a Horizont 2020 és azon belül a Marie Skłodowska-Curie-cselekvések, a Kreatív Európa és az ezeket felváltó programok – hatékony használatát fogja ösztönözni. Felkérjük a tagállamokat, hogy térképezzék fel az uniós, nemzeti, regionális és helyi szintű finanszírozási források közötti szinergiák lehetőségeit.

| e) | Az uniós finanszírozás nyomon követése: A fiatalokra irányuló uniós tevékenységek átláthatóságának az ifjúsággal kapcsolatos uniós finanszírozások, például adott esetben a meglévő mechanizmusok nyomon követését is magában kell foglalnia. |
| --- | --- |

e)

Az uniós finanszírozás nyomon követése: A fiatalokra irányuló uniós tevékenységek átláthatóságának az ifjúsággal kapcsolatos uniós finanszírozások, például adott esetben a meglévő mechanizmusok nyomon követését is magában kell foglalnia.

| f) | Az uniós ifjúsági stratégia kommunikációja: Az ifjúsággal kapcsolatos döntéshozatalban részt vevő különböző érintett felekre tekintettel az uniós ifjúsági stratégia céljáról és tartalmáról átfogó módon és fiatalos nyelvhasználattal kell kommunikálni. Az uniós ifjúsági stratégia és az európai ifjúsági célok irányt mutathatnak az ifjúságpolitika alakításában szorosan részt vevők, valamint az e területen kívül tevékenykedők számára ahhoz, hogy az uniós ifjúságpolitikáról és az európai ifjúsági munkáról új és pozitív üzeneteket fogalmazzanak meg. |
| --- | --- |

f)

Az uniós ifjúsági stratégia kommunikációja: Az ifjúsággal kapcsolatos döntéshozatalban részt vevő különböző érintett felekre tekintettel az uniós ifjúsági stratégia céljáról és tartalmáról átfogó módon és fiatalos nyelvhasználattal kell kommunikálni. Az uniós ifjúsági stratégia és az európai ifjúsági célok irányt mutathatnak az ifjúságpolitika alakításában szorosan részt vevők, valamint az e területen kívül tevékenykedők számára ahhoz, hogy az uniós ifjúságpolitikáról és az európai ifjúsági munkáról új és pozitív üzeneteket fogalmazzanak meg.

| g) | Jövőbeli nemzeti tevékenységek tervezője (9): A jövőbeli nemzeti tevékenységek tervezője azt hivatott lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy önkéntes alapon megosszák az uniós ifjúsági stratégiával összhangban álló prioritásaikat. Célja, hogy növelje az ifjúságpolitikák regionális, nemzeti és uniós szintű végrehajtásának átláthatóságát. Ez várhatóan az egyes tagállamok egyedi igényei alapján segít meghatározni a megfelelő partnereket az egymástól való tanulást célzó tevékenységekhez. A további adminisztratív terhek elkerülése érdekében a jövőbeli nemzeti tevékenységek tervezőjének a meglévő nemzeti ifjúságpolitikai keretekre/a nemzeti ifjúsági stratégiákra kell épülniük. |
| --- | --- |

g)

Jövőbeli nemzeti tevékenységek tervezője (9): A jövőbeli nemzeti tevékenységek tervezője azt hivatott lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy önkéntes alapon megosszák az uniós ifjúsági stratégiával összhangban álló prioritásaikat. Célja, hogy növelje az ifjúságpolitikák regionális, nemzeti és uniós szintű végrehajtásának átláthatóságát. Ez várhatóan az egyes tagállamok egyedi igényei alapján segít meghatározni a megfelelő partnereket az egymástól való tanulást célzó tevékenységekhez. A további adminisztratív terhek elkerülése érdekében a jövőbeli nemzeti tevékenységek tervezőjének a meglévő nemzeti ifjúságpolitikai keretekre/a nemzeti ifjúsági stratégiákra kell épülniük.

| h) | Uniós ifjúsági párbeszéd (10): A fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel folytatott strukturált párbeszéd eredményeire építve új uniós ifjúsági párbeszéd jön létre a szükséges eszközökkel, annak érdekében, hogy több döntéshozó és – főként mellőzött és/vagy kevesebb lehetőséggel rendelkező – fiatal vehessen részt a döntéshozatali folyamatokban és az uniós ifjúsági stratégia végrehajtásában, valamint hogy fokozódjon a szerepvállalásuk és politikai részvételük uniós és általában társadalmi ügyekben. Emellett elő kell segíteni a rendszeresebb véleménycseréket az uniós ifjúsági párbeszéd nemzeti munkacsoportjai és az Európai Bizottság között. |
| --- | --- |

h)

Uniós ifjúsági párbeszéd (10): A fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel folytatott strukturált párbeszéd eredményeire építve új uniós ifjúsági párbeszéd jön létre a szükséges eszközökkel, annak érdekében, hogy több döntéshozó és – főként mellőzött és/vagy kevesebb lehetőséggel rendelkező – fiatal vehessen részt a döntéshozatali folyamatokban és az uniós ifjúsági stratégia végrehajtásában, valamint hogy fokozódjon a szerepvállalásuk és politikai részvételük uniós és általában társadalmi ügyekben. Emellett elő kell segíteni a rendszeresebb véleménycseréket az uniós ifjúsági párbeszéd nemzeti munkacsoportjai és az Európai Bizottság között.

| i) | Uniós ifjúságügyi koordinátor: A Tanács üdvözli azt a kezdeményezést, hogy az Európai Bizottságon belül kinevezzenek egy uniós ifjúságügyi koordinátort, akinek feladata az ágazatközi együttműködés fokozása, valamint az Európai Bizottság szolgálatai között az ifjúságot érintő ügyekkel kapcsolatos ismeretek növelése és az ilyen témájú véleménycserék lebonyolítása lesz. Az uniós ifjúságügyi koordinátornak szorosan együtt kell dolgoznia a különböző érintett felekkel, hogy biztosítva legyen a fiatalokra irányuló kommunikáció koherenciája. |
| --- | --- |

i)

Uniós ifjúságügyi koordinátor: A Tanács üdvözli azt a kezdeményezést, hogy az Európai Bizottságon belül kinevezzenek egy uniós ifjúságügyi koordinátort, akinek feladata az ágazatközi együttműködés fokozása, valamint az Európai Bizottság szolgálatai között az ifjúságot érintő ügyekkel kapcsolatos ismeretek növelése és az ilyen témájú véleménycserék lebonyolítása lesz. Az uniós ifjúságügyi koordinátornak szorosan együtt kell dolgoznia a különböző érintett felekkel, hogy biztosítva legyen a fiatalokra irányuló kommunikáció koherenciája.

| j) | Tájékoztatás és támogatás a fiataloknak: Ha minden szinten színvonalas ifjúsági információs szolgáltatások és platformok – többek között az Európai Ifjúsági Portál – állnak rendelkezésre, és ha ezt európai szintű szervezetek támogatják, akkor elő lehet mozdítani, hogy a fiatalok azonos mértékben férhessenek hozzá a jogaikkal, lehetőségeikkel, az ifjúsági szolgáltatásokkal és a fiatalokat célzó uniós programokkal kapcsolatos, magas színvonalú információkhoz. |
| --- | --- |

j)

Tájékoztatás és támogatás a fiataloknak: Ha minden szinten színvonalas ifjúsági információs szolgáltatások és platformok – többek között az Európai Ifjúsági Portál – állnak rendelkezésre, és ha ezt európai szintű szervezetek támogatják, akkor elő lehet mozdítani, hogy a fiatalok azonos mértékben férhessenek hozzá a jogaikkal, lehetőségeikkel, az ifjúsági szolgáltatásokkal és a fiatalokat célzó uniós programokkal kapcsolatos, magas színvonalú információkhoz.

| k) | Uniós ifjúsági munkatervek: Az uniós ifjúsági stratégia hároméves munkaciklusokat fog követni, tehát egy munkaciklus két elnökségi trió munkáját fogja lefedni. A vonatkozó munkaciklusok prioritásait és tevékenységeit az uniós ifjúsági munkatervek fogják tartalmazni. A Tanács ezeket a munkaterveket – először a 2019 és 2021 közötti időszakra szólót – a Bizottsággal együtt fogja kidolgozni (11). E terveknek az e stratégiában szereplő irányadó elvekre és prioritásokra kell támaszkodniuk, és foglalkozniuk kell a többi tanácsi konfiguráció és azok előkészítő szervei által tárgyalt, az adott szakpolitikai területet érintő ifjúságügyi kérdésekkel is. |
| --- | --- |

k)

Uniós ifjúsági munkatervek: Az uniós ifjúsági stratégia hároméves munkaciklusokat fog követni, tehát egy munkaciklus két elnökségi trió munkáját fogja lefedni. A vonatkozó munkaciklusok prioritásait és tevékenységeit az uniós ifjúsági munkatervek fogják tartalmazni. A Tanács ezeket a munkaterveket – először a 2019 és 2021 közötti időszakra szólót – a Bizottsággal együtt fogja kidolgozni (11). E terveknek az e stratégiában szereplő irányadó elvekre és prioritásokra kell támaszkodniuk, és foglalkozniuk kell a többi tanácsi konfiguráció és azok előkészítő szervei által tárgyalt, az adott szakpolitikai területet érintő ifjúságügyi kérdésekkel is.

| l) | Nyomon követés, jelentéstétel, értékelés: A szakpolitikai koordináció folyamatának felülvizsgálatához és megkönnyítéséhez rendszeres időközönként meg kell vizsgálni az elért eredményeket. A tagállamok közötti kölcsönös tanulás megkönnyítése érdekében meg kell találni a bevált gyakorlati módszereket és azokat a feltételeket, amelyek mellett ezeket máshol is fel lehet használni. A Bizottság háromévente beszámol majd az uniós ifjúsági stratégia végrehajtásáról, többek között a tagállamok és a „Youth Wiki” eszköz által biztosított információk alapján. A „Youth Wiki” eszköz továbbra is tájékoztatást ad a nemzeti ifjúságpolitikák alakulásáról. Uniós szinten az uniós ifjúsági stratégiával foglalkozó platformon keresztül az ifjúsági szervezetek és más érintett felek szorosan részt vesznek majd a nyomonkövetési folyamatban. Az EU ifjúsági mutatóinak összesítő tábláját fel lehet használni a tagállamokban élő fiatalok általános helyzetének nyomon követéséhez. Felkérjük a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy az uniós ifjúsági stratégia elfogadását követő első évben vizsgálják felül a mutatók összesítő tábláját. A bevált gyakorlati módszerek összehasonlítását és a stratégia végrehajtásának nyomon követését célzó eszközként a tagállamok és az érintett ágazatok igényeire szabott kvantitatív és kvalitatív mutatókat és referenciaértékeket lehet kidolgozni. Az uniós finanszírozású kutatási programok szakpolitikai felülvizsgálatát 2019-től kezdve kell elvégezni, és azokból kiszűrni az ifjúságpolitikai terület számára releváns megállapításokat. |
| --- | --- |

l)

Nyomon követés, jelentéstétel, értékelés: A szakpolitikai koordináció folyamatának felülvizsgálatához és megkönnyítéséhez rendszeres időközönként meg kell vizsgálni az elért eredményeket. A tagállamok közötti kölcsönös tanulás megkönnyítése érdekében meg kell találni a bevált gyakorlati módszereket és azokat a feltételeket, amelyek mellett ezeket máshol is fel lehet használni. A Bizottság háromévente beszámol majd az uniós ifjúsági stratégia végrehajtásáról, többek között a tagállamok és a „Youth Wiki” eszköz által biztosított információk alapján. A „Youth Wiki” eszköz továbbra is tájékoztatást ad a nemzeti ifjúságpolitikák alakulásáról. Uniós szinten az uniós ifjúsági stratégiával foglalkozó platformon keresztül az ifjúsági szervezetek és más érintett felek szorosan részt vesznek majd a nyomonkövetési folyamatban. Az EU ifjúsági mutatóinak összesítő tábláját fel lehet használni a tagállamokban élő fiatalok általános helyzetének nyomon követéséhez. Felkérjük a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy az uniós ifjúsági stratégia elfogadását követő első évben vizsgálják felül a mutatók összesítő tábláját. A bevált gyakorlati módszerek összehasonlítását és a stratégia végrehajtásának nyomon követését célzó eszközként a tagállamok és az érintett ágazatok igényeire szabott kvantitatív és kvalitatív mutatókat és referenciaértékeket lehet kidolgozni. Az uniós finanszírozású kutatási programok szakpolitikai felülvizsgálatát 2019-től kezdve kell elvégezni, és azokból kiszűrni az ifjúságpolitikai terület számára releváns megállapításokat.

| m) | Félidős felülvizsgálat: A Tanács a Bizottság által 2023. december 31-ig benyújtandó értékelő jelentés alapján elvégzi az uniós ifjúsági stratégia félidős felülvizsgálatát. 2024-ben szükség szerint felülvizsgálja ezt az állásfoglalást, és az esetleges új fejleményekhez és igényekhez igazítja azt. |
| --- | --- |

m)

Félidős felülvizsgálat: A Tanács a Bizottság által 2023. december 31-ig benyújtandó értékelő jelentés alapján elvégzi az uniós ifjúsági stratégia félidős felülvizsgálatát. 2024-ben szükség szerint felülvizsgálja ezt az állásfoglalást, és az esetleges új fejleményekhez és igényekhez igazítja azt.

---

(1)  A Tanács állásfoglalása az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018);

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről (2002. június 27.).

(2)  Eurofound – a NEET-fiatalokról szóló rész: https://www.eurofound.europa.eu/topic/NEETs

(3)  9264/18 ADD 2 – SWD(2018) 169 final, 1–7. rész.

(4)  A Bizottság közleménye az európai ifjúságba való befektetésről (COM(2016)940), a Tanács következtetései az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés 2018 utáni stratégiai kilátásairól (2017. május).

(5)  9264/18 + ADD 1–ADD 8 – COM(2018) 269 final.

(6)  További információk az uniós ifjúsági párbeszédről szóló 1. mellékletben találhatók.

(7)  https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/policy/eu-and-western-balkans_en

(8)  Az ifjúsági munkának, valamint a nem formális és informális tanulásnak a fiatalokat érintő kihívások kezeléséhez, különösen a tanulásból a munka világába való átmenethez való hozzájárulásával foglalkozó szakértői csoport. http://ec.europa.eu/assets/eac/youth/library/reports/contribution-youth-work-summary_en.pdf

(9)  További információk a jövőbeli nemzeti tevékenységek tervezőjéről szóló 2. mellékletben találhatók.

(10)  További információk az uniós ifjúsági párbeszédről szóló 1. mellékletben találhatók.

(11)  További információk a 2019–2021-es uniós ifjúsági munkatervről szóló 4. mellékletben találhatók.

---

I. MELLÉKLET

Uniós ifjúsági párbeszéd

1.   Bevezetés

Az „uniós ifjúsági párbeszéd” a fiatalokkal és az ifjúsági szervezetekkel folytatott párbeszéd, amelyben szakpolitikai és egyéb döntéshozók, szakértők, kutatók, továbbá adott esetben a civil társadalom más érintett szereplői vesznek részt. Fórumként szolgál az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés prioritásaira, megvalósítására és nyomon követésére irányuló folyamatos közös gondolkodáshoz és konzultációhoz (1).

Az uniós ifjúsági párbeszéd az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018) szóló állásfoglalással létrehozott strukturált párbeszéd folyamatából alakult ki, majd a következő években a folyamatos ellenőrzés és értékelés eredményeinek figyelembevételével fejlődött tovább (2).

A Tanács a strukturált párbeszéd jövőbeli alakulásáról szóló, 2017. májusban elfogadott állásfoglalásában felkérte a tagállamokat és a Bizottságot, hogy „az ifjúságpolitika területén 2018 után folytatandó európai együttműködés előkészítéseként vizsgálják felül a strukturált párbeszéd folyamatát és célkitűzéseit, és vizsgálják meg, hogy milyen innovatív és hatékony módszerekkel mozdítható elő a különböző hátterű fiatalokkal, az ifjúsági szervezetekkel, az ifjúságkutatókkal és a politikai döntéshozókkal – köztük az egyéb releváns ágazatok érdekelt feleivel – folytatandó konstruktív és érdemi párbeszéd és kapcsolattartás” (3).

2.   Az uniós ifjúsági párbeszéd céljai

Az uniós ifjúsági párbeszédnek hozzá kell járulnia az átfogó célok eléréséhez, és meg kell felelnie az uniós ifjúsági stratégiának a fenti állásfoglalásban körvonalazott vezérelveinek.

Az uniós ifjúsági párbeszéd konkrét céljai az alábbiak:

| a) | az EUMSZ 165. cikkével összhangban ösztönözni a fiatalokat, hogy vegyenek részt Európa demokratikus életében; |
| --- | --- |

a)

az EUMSZ 165. cikkével összhangban ösztönözni a fiatalokat, hogy vegyenek részt Európa demokratikus életében;

| b) | előmozdítani a fiatal nők és férfiak egyenlő részvételét; |
| --- | --- |

b)

előmozdítani a fiatal nők és férfiak egyenlő részvételét;

| c) | figyelembe venni a különböző véleményeket, és minden fiatal számára biztosítani a lehetőséget, hogy hozzájáruljon a szakpolitika alakításához; |
| --- | --- |

c)

figyelembe venni a különböző véleményeket, és minden fiatal számára biztosítani a lehetőséget, hogy hozzájáruljon a szakpolitika alakításához;

| d) | kedvező változásokat előidézni az ifjúságpolitikában helyi, regionális, nemzeti és európai szinten; |
| --- | --- |

d)

kedvező változásokat előidézni az ifjúságpolitikában helyi, regionális, nemzeti és európai szinten;

| e) | erősíteni a fiatalok állampolgári kompetenciáit, valamint a társadalomhoz és az Európai Unióhoz való tartozás érzését. |
| --- | --- |

e)

erősíteni a fiatalok állampolgári kompetenciáit, valamint a társadalomhoz és az Európai Unióhoz való tartozás érzését.

3.   Az uniós ifjúsági párbeszéd végrehajtása

Az uniós ifjúsági párbeszédet lehetőleg 18 hónapos munkaciklusokban kell végrehajtani, és minden ciklusnak egy olyan tematikus prioritással kellene foglalkoznia, amely szorosan kapcsolódik az uniós ifjúsági stratégia prioritásaihoz és adott esetben az európai ifjúsági célokhoz.

Minden ciklusban építeni kell az előző ciklus tanulságaira. A folyamatos nyomon követés elengedhetetlen a minőségi eredmények és általában a teljes folyamat hatásainak figyelemmel kíséréséhez. Arészt vevő partnereknek a folyamat minden szakaszában a megfelelő szinten le kell folytatniuk a minőségi és/vagy mennyiségi eredmények mérésére szolgáló eljárásokat.

A fenti célok figyelembevételével az ifjúsági párbeszédnek a részvétel különböző szintjeire irányuló megközelítést kell lehetővé tennie:

| a) | a helyitől az európai szintig nyújtott tájékoztatás a részvételi lehetőségekről és az átfogó témáról; |
| --- | --- |

a)

a helyitől az európai szintig nyújtott tájékoztatás a részvételi lehetőségekről és az átfogó témáról;

| b) | konzultáció, online és offline elérési módszerekkel, és tényeken alapuló kutatási eredmények; |
| --- | --- |

b)

konzultáció, online és offline elérési módszerekkel, és tényeken alapuló kutatási eredmények;

| c) | a döntéshozók és a fiatalok közötti közvetlen párbeszéd, a strukturált párbeszéd keretében eddig kialakított módszertani megközelítések legjobb gyakorlataira és az e tekintetben végzett folyamatos innovációra építve; |
| --- | --- |

c)

a döntéshozók és a fiatalok közötti közvetlen párbeszéd, a strukturált párbeszéd keretében eddig kialakított módszertani megközelítések legjobb gyakorlataira és az e tekintetben végzett folyamatos innovációra építve;

| d) | a folyamat irányítása során létrehozott nemzeti és európai szintű folyamatos partnerség, beleértve adott esetben a ciklus témájában érintett ágazatokkal kialakított partnerségeket. |
| --- | --- |

d)

a folyamat irányítása során létrehozott nemzeti és európai szintű folyamatos partnerség, beleértve adott esetben a ciklus témájában érintett ágazatokkal kialakított partnerségeket.

4.   Az uniós ifjúsági párbeszéd irányítása

Az uniós ifjúsági párbeszéd irányításakor jobban kell építeni a múltbeli tapasztalatokra, egyúttal világosabb és egyszerűbb folyamatra kell törekedni.

Az uniós ifjúsági párbeszéd végrehajtását és irányítását segíteni tudják a különböző szinteken létrehozott különféle partnerségek, például az ifjúsági tanácsokkal, az ifjúsági szervezetekkel és az ifjúságpolitika más érdekeltjeivel, továbbá más ágazatbeli partnerekkel kialakított partnerségek.

A tagállamokat ösztönözzük, hogy az uniós ifjúsági párbeszéd végrehajtásának minden szakaszában tegyék lehetővé a fiatalok részvételét, például olyan módon, hogy a nemzeti munkacsoportban adjanak vezető szerepet a nemzeti ifjúsági tanácsnak.

---

(1)  11865/18, Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az „Erasmus” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról és az 1288/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről.

(2)  9264/18 ADD 1, A Bizottság szolgálatainak munkadokumentuma a nyitott koordinációs módszer ifjúságpolitikai alkalmazásának eredményeiről (2010–2018), amely „A fiatalok bevonása, összekapcsolása és felelősségvállalásának ösztönzése: az EU új ifjúsági stratégiája” c. bizottsági közleményt kíséri.

(3)  9632/17, A Tanács állásfoglalása az ifjúságpolitika területén 2018 után folytatandó európai együttműködéssel kapcsolatos szakpolitikákkal összefüggésben a strukturált párbeszédről és a fiatalokkal folytatott párbeszéd jövőbeli alakulásáról.

---

2. MELLÉKLET

A jövőbeli nemzeti tevékenységek tervezője

Az ifjúságpolitika regionális, nemzeti és uniós szintű végrehajtásának fokozottabb átláthatósága érdekében a jövőbeli nemzeti tevékenységek tervezői azt hivatottak lehetővé tenni, hogy a tagállamok önkéntes alapon megosszák az uniós ifjúsági stratégiával összhangban álló prioritásaikat.

A tagállamok ifjúságpolitikái az uniós ifjúsági stratégia végrehajtásának legfontosabb eszközei közé tartoznak. E politikákat gyakran nemzeti ifjúsági stratégiák vagy ennek megfelelő ifjúságpolitikai tervezési dokumentumok tartalmazzák. A nemzeti ifjúsági stratégiák tartalma más tagállamok számára is rendkívül érdekes lehet, mivel lehetővé teszi a szinergiák kialakítását és az egymástól való tanulást, valamint az ifjúságpolitika kidolgozása során segítséget nyújthat a tagállamoknak a különböző érdekek és konkrét igények felméréséhez és csoportosításához.

Az ifjúságpolitika terén a jövőbeli nemzeti prioritások összegyűjtésének céljai a következők:

| — | olyan tudásalap létrehozása, amely az ifjúságpolitikai döntéshozatal terén elősegíti a potenciális két- vagy többoldalú projekteket és tevékenységeket, |
| --- | --- |

—

olyan tudásalap létrehozása, amely az ifjúságpolitikai döntéshozatal terén elősegíti a potenciális két- vagy többoldalú projekteket és tevékenységeket,

| — | annak lehetővé tétele, hogy a tagállamok stratégiai kapcsolatot alakítsanak ki más tagállamokkal a nemzeti igények és a jövőbeli stratégiák tekintetében, |
| --- | --- |

—

annak lehetővé tétele, hogy a tagállamok stratégiai kapcsolatot alakítsanak ki más tagállamokkal a nemzeti igények és a jövőbeli stratégiák tekintetében,

| — | a tagállamok közötti kölcsönös tanulás területeinek feltárása, |
| --- | --- |

—

a tagállamok közötti kölcsönös tanulás területeinek feltárása,

| — | európai szerep biztosítása a nemzeti és regionális tevékenységeknek. |
| --- | --- |

—

európai szerep biztosítása a nemzeti és regionális tevékenységeknek.

A jövőbeli nemzeti tevékenységek tervezőiben a tagállamok:

| — | megnevezhetik a felelős szereplőket, |
| --- | --- |

—

megnevezhetik a felelős szereplőket,

| — | körvonalazhatják, hogy az európai prioritásokat hogyan ültetik át nemzeti keretek közé, és konkrét tevékenységekhez is köthetik őket, |
| --- | --- |

—

körvonalazhatják, hogy az európai prioritásokat hogyan ültetik át nemzeti keretek közé, és konkrét tevékenységekhez is köthetik őket,

| — | meghatározhatják, hogy a tervekben szereplő tevékenységek hogyan kapcsolódnak a nemzeti és uniós ifjúsági finanszírozási programokhoz, például az Erasmus+, az Európai Szolidaritási Testület és az ifjúsági garancia programjához, valamint a 2021–2027-es többéves pénzügyi keretben ezeket felváltó programokhoz. |
| --- | --- |

—

meghatározhatják, hogy a tervekben szereplő tevékenységek hogyan kapcsolódnak a nemzeti és uniós ifjúsági finanszírozási programokhoz, például az Erasmus+, az Európai Szolidaritási Testület és az ifjúsági garancia programjához, valamint a 2021–2027-es többéves pénzügyi keretben ezeket felváltó programokhoz.

A jövőbeli nemzeti tevékenységek tervezőinek kidolgozásakor ideális esetben azt az elvet kell követni, hogy a fiatalok részt vegyenek a döntéshozatalban. Ösztönözni lehetne az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület nemzeti irodáinak bevonását a folyamatba, valamint a különböző ágazatközi szereplőkkel folytatott együttműködést.

A kölcsönös tanulásban és a szinergiákban rejlő lehetőségek maximális kihasználása érdekében a jövőbeli nemzeti tevékenységek tervezőit nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

---

3. MELLÉKLET

Európai ifjúsági célok

Az európai ifjúsági célok (1) a fiatalokkal, a döntéshozókkal, a kutatókkal és más érdekeltekkel folytatott strukturált párbeszéd „Fiatalok Európában: hogyan tovább?” című, hatodik ciklusának eredményeként születtek. A ciklus célja minél több fiatal meghallgatása és a 2019–2027-es uniós ifjúsági stratégia kialakításához történő közös hozzájárulás volt.

Az európai ifjúsági célok olyan Európát vetítenek előre, amelyben a fiatalok teljes mértékben kibontakoztathatják a képességeiket. Megjelölik a fiatalok életét befolyásoló, több ágazatot érintő területeket, és felhívják a figyelmet a megoldandó problémákra.

A strukturált párbeszéd hatodik ciklusának első szakaszában a résztvevők a kreatív gondolkodásra és a ciklus témájának közös meghatározására összpontosítottak. A fiatalok és a döntéshozók kiválasztották az ifjúságpolitika területét érintő döntéshozatal témáit, amelyek a bevont kutatók számára az egész Európára kiterjedő konzultáció megtervezésének alapjául szolgáltak. A konzultáció következő szakaszába egész Európából származó és különböző hátterű fiatalokat vontak be fókuszcsoportok, felmérések és más módszerek segítségével. A fiatalok képviselői és a döntéshozók e konzultáció eredményeire építve együttesen megfogalmazták az alább felsorolt tizenegy európai ifjúsági célt, amelyeket az EU Ifjúsági Tanácsának következő ülésén folytatott irányadó vitában a miniszterek széles körben üdvözöltek. A ciklus utolsó szakaszában a résztvevők a konkrét tevékenységek megtervezésére és az európai ifjúsági célok megvalósításának módjaira összpontosítottak.

Felkérjük a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy saját hatáskörükön belül merítsenek ötleteket többek között az európai ifjúsági célokból, és amikor lehetséges, építsék be ezeket az elképzeléseket az érintett szakpolitikákba és napirendekbe.

Az európai ifjúsági célokat a szubszidiaritás figyelembevételével, a tagállami és az uniós jogszabályokkal összhangban és a nemzeti körülményekre is tekintettel kell kezelni. Az európai ifjúsági célok jogilag nem kötelező erejű célok.

| | #1 A FIATALOK ÖSSZEKAPCSOLÁSA AZ EU-VAL



  Háttér: Egyre több fiatal bizalmatlan az EU-val szemben, nehezen érti elveit, értékeit és működését. A fiatalok körében növekvő euroszkepticizmus egyik okaként is az uniós folyamatokban észlelhető demokratikus deficitet jelölték meg. |
| --- | --- |

Image

# 1 A FIATALOK ÖSSZEKAPCSOLÁSA AZ EU-VAL

Háttér: Egyre több fiatal bizalmatlan az EU-val szemben, nehezen érti elveit, értékeit és működését. A fiatalok körében növekvő euroszkepticizmus egyik okaként is az uniós folyamatokban észlelhető demokratikus deficitet jelölték meg.

Célkitűzés: A fiatalokban erősíteni az európai projekthez tartozás érzését, és hidat építeni az EU és a fiatalok közé a bizalom visszanyerése és a részvétel fokozása érdekében.

Célok

| — | A fiatalok érdemi bevonásának és a párbeszédnek a garantálása az uniós döntéshozatal valamennyi szakaszában, a meglévő részvételi mechanizmusok javítása és újak kialakítása révén. |
| --- | --- |

—

A fiatalok érdemi bevonásának és a párbeszédnek a garantálása az uniós döntéshozatal valamennyi szakaszában, a meglévő részvételi mechanizmusok javítása és újak kialakítása révén.

| — | Egyenlő hozzáférés biztosítása a minőségi, pártatlan és ifjúságbarát információkhoz az EU működésével, az uniós szerepvállalás módjával, valamint az Unió által kínált lehetőségekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

—

Egyenlő hozzáférés biztosítása a minőségi, pártatlan és ifjúságbarát információkhoz az EU működésével, az uniós szerepvállalás módjával, valamint az Unió által kínált lehetőségekkel kapcsolatban.

| — | Formális és nem formális oktatási keretek között az Európáról és az EU-ról szóló oktatás bevezetése és erősítése. |
| --- | --- |

—

Formális és nem formális oktatási keretek között az Európáról és az EU-ról szóló oktatás bevezetése és erősítése.

| — | Minden tagállam számára méltányos képviselet biztosítása az EU politikai és igazgatási szerveiben, az egyenlő jogokon alapuló állampolgárság elvével összhangban. |
| --- | --- |

—

Minden tagállam számára méltányos képviselet biztosítása az EU politikai és igazgatási szerveiben, az egyenlő jogokon alapuló állampolgárság elvével összhangban.

| — | Az uniós ifjúsági programok költségvetésének növelése és hatásuk erősítése. |
| --- | --- |

—

Az uniós ifjúsági programok költségvetésének növelése és hatásuk erősítése.

| — | A fiatalok bizalmának megszerzése az EU projektje iránt, a demokratikus deficit problémájának, valamint az átláthatóság és a láthatóság hiányának megszüntetése révén. |
| --- | --- |

—

A fiatalok bizalmának megszerzése az EU projektje iránt, a demokratikus deficit problémájának, valamint az átláthatóság és a láthatóság hiányának megszüntetése révén.

| — | Az uniós szakpolitikák ifjúságbarát jellegének, következményeinek és hatásainak intézményi szintű értékelése. |
| --- | --- |

—

Az uniós szakpolitikák ifjúságbarát jellegének, következményeinek és hatásainak intézményi szintű értékelése.

| | #2 A NEMEK KÖZÖTTI EGYENLŐSÉG
   (2)



  Háttér: A nemeken alapuló hátrányos megkülönböztetés még mindig sok fiatalt érint, különös tekintettel a fiatal nőkre. Az esélyegyenlőségnek és a jogokhoz való egyenlő hozzáférésnek bármilyen nemű fiatalt meg kell illetnie, ideértve a nem bináris és az LGBTIQ+
   (3)
  fiatalokat. is. |
| --- | --- |

Image

# 2 A NEMEK KÖZÖTTI EGYENLŐSÉG
   (2)

Háttér: A nemeken alapuló hátrányos megkülönböztetés még mindig sok fiatalt érint, különös tekintettel a fiatal nőkre. Az esélyegyenlőségnek és a jogokhoz való egyenlő hozzáférésnek bármilyen nemű fiatalt meg kell illetnie, ideértve a nem bináris és az LGBTIQ+
   (3)
  fiatalokat. is.

Célkitűzés: A nemek közötti egyenlőség és a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő megközelítés biztosítása a fiatalok életének minden területén.

Célok

| — | A hátrányos megkülönböztetés felszámolása és azonos jogok biztosítása minden nem részére a kulturális, politikai és társadalmi-gazdasági életben. |
| --- | --- |

—

A hátrányos megkülönböztetés felszámolása és azonos jogok biztosítása minden nem részére a kulturális, politikai és társadalmi-gazdasági életben.

| — | A nemi alapú egyenlőtlenség és hátrányos megkülönböztetés létezésének általános tudatosítása, különösen a médiában. |
| --- | --- |

—

A nemi alapú egyenlőtlenség és hátrányos megkülönböztetés létezésének általános tudatosítása, különösen a médiában.

| — | A nemi alapú erőszak felszámolása, hatékonyan fellépve annak minden formája ellen. |
| --- | --- |

—

A nemi alapú erőszak felszámolása, hatékonyan fellépve annak minden formája ellen.

| — | A nemek sztereotipikus szerepeinek megszüntetése és a különböző nemi identitások elfogadása az oktatási rendszerben, a családi életben, a munkahelyeken és az élet egyéb területein. |
| --- | --- |

—

A nemek sztereotipikus szerepeinek megszüntetése és a különböző nemi identitások elfogadása az oktatási rendszerben, a családi életben, a munkahelyeken és az élet egyéb területein.

| — | A nemi alapú strukturális hátrányos megkülönböztetés megszüntetése a munkaerőpiacon, egyenlő jogok, hozzáférés és lehetőségek biztosítása. |
| --- | --- |

—

A nemi alapú strukturális hátrányos megkülönböztetés megszüntetése a munkaerőpiacon, egyenlő jogok, hozzáférés és lehetőségek biztosítása.

| — | Azonos munkáért azonos fizetés biztosítása, és a gondozási munka felelősségének egyenlő megosztása. |
| --- | --- |

—

Azonos munkáért azonos fizetés biztosítása, és a gondozási munka felelősségének egyenlő megosztása.

| — | Azonos lehetőségek biztosítása a formális és nem formális oktatásban való részvételhez, továbbá annak biztosítása, hogy az oktatási rendszerek kialakításakor a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő megközelítéseket alkalmazzanak. |
| --- | --- |

—

Azonos lehetőségek biztosítása a formális és nem formális oktatásban való részvételhez, továbbá annak biztosítása, hogy az oktatási rendszerek kialakításakor a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő megközelítéseket alkalmazzanak.

| | #3 BEFOGADÓ TÁRSADALMAK



  Háttér: Az európai fiatalok egyharmadát fenyegeti a szegénység és a társadalmi kirekesztődés kockázata. Sokan nem tudnak élni a szociális jogaikkal. Sokan továbbra is halmozottan hátrányos megkülönböztetéssel és előítéletekkel néznek szembe vagy gyűlölet-bűncselekményeket szenvednek el. Az új migrációs jelenségek számos társadalmi és befogadási problémát idéztek elő. Ezért mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy minden európai fiatal érvényesíteni tudja a jogait, beleértve a leginkább marginalizált és kirekesztett fiatalokat is. |
| --- | --- |

Image

# 3 BEFOGADÓ TÁRSADALMAK

Háttér: Az európai fiatalok egyharmadát fenyegeti a szegénység és a társadalmi kirekesztődés kockázata. Sokan nem tudnak élni a szociális jogaikkal. Sokan továbbra is halmozottan hátrányos megkülönböztetéssel és előítéletekkel néznek szembe vagy gyűlölet-bűncselekményeket szenvednek el. Az új migrációs jelenségek számos társadalmi és befogadási problémát idéztek elő. Ezért mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy minden európai fiatal érvényesíteni tudja a jogait, beleértve a leginkább marginalizált és kirekesztett fiatalokat is.

Célkitűzés: Annak lehetővé tétele és biztosítása, hogy minden fiatalt befogadjon a társadalom.

Célok

| — | Jogvédelem és a nemzetközi jogi eszközök igénybevétele a hátrányos megkülönböztetés minden formája és a gyűlöletbeszéd elleni küzdelem céljából, elismerve, hogy a fiataloknak a hátrányos megkülönböztetés sokféle formáját kell elszenvedniük. |
| --- | --- |

—

Jogvédelem és a nemzetközi jogi eszközök igénybevétele a hátrányos megkülönböztetés minden formája és a gyűlöletbeszéd elleni küzdelem céljából, elismerve, hogy a fiataloknak a hátrányos megkülönböztetés sokféle formáját kell elszenvedniük.

| — | Annak biztosítása, hogy a marginalizált fiatalokhoz jobban eljussanak az információk és így értesüljenek a rendelkezésükre álló helyekről, lehetőségekről és tapasztalatokról. |
| --- | --- |

—

Annak biztosítása, hogy a marginalizált fiatalokhoz jobban eljussanak az információk és így értesüljenek a rendelkezésükre álló helyekről, lehetőségekről és tapasztalatokról.

| — | Annak biztosítása, hogy minden marginalizált fiatal azonos módon hozzáférjen a formális és nem formális tanulási környezetekhez, a befogadás minden dimenziójára kiterjedően. |
| --- | --- |

—

Annak biztosítása, hogy minden marginalizált fiatal azonos módon hozzáférjen a formális és nem formális tanulási környezetekhez, a befogadás minden dimenziójára kiterjedően.

| — | A pedagógusok kapacitásainak megerősítése, hogy képesek legyenek a marginalizált fiatalokkal foglalkozni. |
| --- | --- |

—

A pedagógusok kapacitásainak megerősítése, hogy képesek legyenek a marginalizált fiatalokkal foglalkozni.

| — | Több tér, lehetőség, erőforrás és program biztosítása a párbeszéd és a társadalmi kohézió előmozdítása, valamint a hátrányos megkülönböztetés és a szegregáció elleni küzdelem érdekében. |
| --- | --- |

—

Több tér, lehetőség, erőforrás és program biztosítása a párbeszéd és a társadalmi kohézió előmozdítása, valamint a hátrányos megkülönböztetés és a szegregáció elleni küzdelem érdekében.

| — | A szociális támogatás megerősítése a létminimumhoz, a tisztességes munkafeltételekhez és a minőségi egészségügyi ellátáshoz való egyetemes hozzáféréshez fűződő jog érvényesítése révén, valamint konkrét intézkedések a marginalizált fiatalokat illetően. |
| --- | --- |

—

A szociális támogatás megerősítése a létminimumhoz, a tisztességes munkafeltételekhez és a minőségi egészségügyi ellátáshoz való egyetemes hozzáféréshez fűződő jog érvényesítése révén, valamint konkrét intézkedések a marginalizált fiatalokat illetően.

| — | Annak biztosítása, hogy a marginalizált fiatalok minden döntéshozatali folyamatban részt vegyenek, és kulcsszereplői legyenek különösen a saját jogaikat, jóllétüket és érdekeiket érintő eljárásoknak. |
| --- | --- |

—

Annak biztosítása, hogy a marginalizált fiatalok minden döntéshozatali folyamatban részt vegyenek, és kulcsszereplői legyenek különösen a saját jogaikat, jóllétüket és érdekeiket érintő eljárásoknak.

| | #4 TÁJÉKOZTATÁS ÉS KONSTRUKTÍV PÁRBESZÉD



  Háttér: A fiatalok számára problémát jelent az információk pontosságának és megbízhatóságának ellenőrzése. Megfelelőbb felkészítésre van szükségük a médiában való eligazodáshoz és a konstruktív párbeszédben való részvételhez. |
| --- | --- |

Image

# 4 TÁJÉKOZTATÁS ÉS KONSTRUKTÍV PÁRBESZÉD

Háttér: A fiatalok számára problémát jelent az információk pontosságának és megbízhatóságának ellenőrzése. Megfelelőbb felkészítésre van szükségük a médiában való eligazodáshoz és a konstruktív párbeszédben való részvételhez.

Célkitűzés: Annak biztosítása, hogy a fiatalok jobban hozzáférjenek a megbízható információkhoz, és annak elősegítése, hogy képesek legyenek az információk kritikus értékelésére és hozzájáruljanak a részvételen alapuló és konstruktív párbeszédhez.

Célok

| — | A fiatalok felkészítése arra, hogy kritikusan és felelősségteljesen használják fel, illetve állítsák elő az információkat. |
| --- | --- |

—

A fiatalok felkészítése arra, hogy kritikusan és felelősségteljesen használják fel, illetve állítsák elő az információkat.

| — | A fiatalok megtanítása arra, hogy felismerjék és jelentsék az ismétlődően félrevezető híreket, és ellenőrizzék a felhasznált hírforrások pontosságát. |
| --- | --- |

—

A fiatalok megtanítása arra, hogy felismerjék és jelentsék az ismétlődően félrevezető híreket, és ellenőrizzék a felhasznált hírforrások pontosságát.

| — | A fiatalok felkészítése arra, hogy felismerjék és jelentsék az online és offline gyűlöletbeszédet és hátrányos megkülönböztetést. |
| --- | --- |

—

A fiatalok felkészítése arra, hogy felismerjék és jelentsék az online és offline gyűlöletbeszédet és hátrányos megkülönböztetést.

| — | Annak biztosítása, hogy a fiatalok képesek legyenek részt venni a tiszteletteljes, toleráns és erőszakmentes online és offline párbeszédben. |
| --- | --- |

—

Annak biztosítása, hogy a fiatalok képesek legyenek részt venni a tiszteletteljes, toleráns és erőszakmentes online és offline párbeszédben.

| — | Könnyű hozzáférés biztosítása az érthető, ifjúságbarát, az etikai kódexeknek és a minőségi normáknak megfelelő információkhoz. |
| --- | --- |

—

Könnyű hozzáférés biztosítása az érthető, ifjúságbarát, az etikai kódexeknek és a minőségi normáknak megfelelő információkhoz.

| — | Annak biztosítása, hogy a szülők, gondozók, valamint a fiatalok oktatásával és képzésével foglalkozók rendelkezzenek média- és digitális jártassággal, továbbá megbízható információforrásnak számítsanak a fiatalok számára. |
| --- | --- |

—

Annak biztosítása, hogy a szülők, gondozók, valamint a fiatalok oktatásával és képzésével foglalkozók rendelkezzenek média- és digitális jártassággal, továbbá megbízható információforrásnak számítsanak a fiatalok számára.

| | #5 MENTÁLIS EGÉSZSÉG ÉS JÓLLÉT



  Háttér: Jelentős és egyre növekvő számú fiatal számol be arról egész Európában, hogy társai körében mentális egészségügyi problémák, például súlyos stressz, aggodalom, depresszió és más mentális betegségek fordulnak elő. A fiatalok a manapság rájuk háruló óriási társadalmi nyomásra panaszkodnak, és a fiatalkori mentális betegségekkel kapcsolatos jobb ellátást tartanak szükségesnek. |
| --- | --- |

Image

# 5 MENTÁLIS EGÉSZSÉG ÉS JÓLLÉT

Háttér: Jelentős és egyre növekvő számú fiatal számol be arról egész Európában, hogy társai körében mentális egészségügyi problémák, például súlyos stressz, aggodalom, depresszió és más mentális betegségek fordulnak elő. A fiatalok a manapság rájuk háruló óriási társadalmi nyomásra panaszkodnak, és a fiatalkori mentális betegségekkel kapcsolatos jobb ellátást tartanak szükségesnek.

Célkitűzés: A mentális jóllét javítása és a mentális betegségek miatti megbélyegzés megszüntetése, ezáltal minden fiatal társadalmi befogadásának előmozdítása.

Célok

| — | Az öntudatosság fejlesztésére és a kevésbé versenyző gondolkodásmódra ösztönzés az egyéni készségek és erősségek értékelésére buzdítás révén. |
| --- | --- |

—

Az öntudatosság fejlesztésére és a kevésbé versenyző gondolkodásmódra ösztönzés az egyéni készségek és erősségek értékelésére buzdítás révén.

| — | A mentális betegségben szenvedő emberek munkavállalási és tanulási jogának védelme a betegség fennállása alatt és utána is, hogy ezáltal képesek legyenek saját ambícióikat követni. |
| --- | --- |

—

A mentális betegségben szenvedő emberek munkavállalási és tanulási jogának védelme a betegség fennállása alatt és utána is, hogy ezáltal képesek legyenek saját ambícióikat követni.

| — | Inkluzív interszekcionális megközelítés kidolgozása a mentális betegségben szenvedők ellátásával kapcsolatban, különös tekintettel a marginalizált csoportokra. |
| --- | --- |

—

Inkluzív interszekcionális megközelítés kidolgozása a mentális betegségben szenvedők ellátásával kapcsolatban, különös tekintettel a marginalizált csoportokra.

| — | A fiatalokkal foglalkozó szakemberek, valamint a családtagok és barátok kiképzése a mentális betegségekkel kapcsolatos minőségi elsősegélynyújtásra. |
| --- | --- |

—

A fiatalokkal foglalkozó szakemberek, valamint a családtagok és barátok kiképzése a mentális betegségekkel kapcsolatos minőségi elsősegélynyújtásra.

| — | Inkluzív, tiszteletteljes és megfelelően finanszírozott kezelés nyújtása a mentális betegségekkel kapcsolatos minőségi ellátás keretében minden egészségügyi intézményben. |
| --- | --- |

—

Inkluzív, tiszteletteljes és megfelelően finanszírozott kezelés nyújtása a mentális betegségekkel kapcsolatos minőségi ellátás keretében minden egészségügyi intézményben.

| — | Megelőző intézkedések alkalmazása, amelyek biztosítják, hogy a fiatalok rendelkezzenek a fokozottabb mentális jólléthez szükséges tudással és készségekkel. |
| --- | --- |

—

Megelőző intézkedések alkalmazása, amelyek biztosítják, hogy a fiatalok rendelkezzenek a fokozottabb mentális jólléthez szükséges tudással és készségekkel.

| — | Felvilágosító programok segítségével küzdelem a mentális betegségek miatti megbélyegzés ellen. |
| --- | --- |

—

Felvilágosító programok segítségével küzdelem a mentális betegségek miatti megbélyegzés ellen.

| | #6 A VIDÉKI FIATALOK LEHETŐSÉGEINEK NÖVELÉSE



  Háttér: Annak ellenére, hogy az EU-ban széles körű elkötelezettség mutatkozik a vidékfejlesztés mellett, továbbá hogy 2015-ben az EU lakosságának közel egyharmada vidéki területeken élt, változatlanul jelentősek a különbségek a városi és a vidéki élet között
   (4)
  . Ezért fontos, hogy egyenlő feltételeket biztosítsunk a városi és a vidéki környezetben élő fiatalok számára. |
| --- | --- |

Image

# 6 A VIDÉKI FIATALOK LEHETŐSÉGEINEK NÖVELÉSE

Háttér: Annak ellenére, hogy az EU-ban széles körű elkötelezettség mutatkozik a vidékfejlesztés mellett, továbbá hogy 2015-ben az EU lakosságának közel egyharmada vidéki területeken élt, változatlanul jelentősek a különbségek a városi és a vidéki élet között
   (4)
  . Ezért fontos, hogy egyenlő feltételeket biztosítsunk a városi és a vidéki környezetben élő fiatalok számára.

Célkitűzés: Olyan feltételek teremtése, amelyek lehetővé teszik, hogy a vidéki területeken élő fiatalok kibontakoztassák a képességeiket.

Célok

| — | Megfelelő infrastruktúra létesítése vidéken annak érdekében, hogy a fiatalok számára ugyanolyan közszolgáltatásokat, hálózati összeköttetést/adatkapcsolatokat, továbbá lakhatási lehetőséget biztosítsanak. |
| --- | --- |

—

Megfelelő infrastruktúra létesítése vidéken annak érdekében, hogy a fiatalok számára ugyanolyan közszolgáltatásokat, hálózati összeköttetést/adatkapcsolatokat, továbbá lakhatási lehetőséget biztosítsanak.

| — | Annak biztosítása, hogy a vidéki területeken fenntartható, minőségi és a fiatalok számára elérhető munkahelyek jöjjenek létre. |
| --- | --- |

—

Annak biztosítása, hogy a vidéki területeken fenntartható, minőségi és a fiatalok számára elérhető munkahelyek jöjjenek létre.

| — | A különböző tevékenységek decentralizálásának biztosítása a fiatalok révén, érdekében és közreműködésével, befogadásuk támogatása és a helyi közösségek érdekeinek képviselete céljából. |
| --- | --- |

—

A különböző tevékenységek decentralizálásának biztosítása a fiatalok révén, érdekében és közreműködésével, befogadásuk támogatása és a helyi közösségek érdekeinek képviselete céljából.

| — | Annak biztosítása, hogy a vidéki fiatalok aktívan részt vegyenek a döntéshozatali folyamatokban. |
| --- | --- |

—

Annak biztosítása, hogy a vidéki fiatalok aktívan részt vegyenek a döntéshozatali folyamatokban.

| — | Azonos lehetőség biztosítása a minőségi oktatásban való részvételre a vidéki fiatalok számára. |
| --- | --- |

—

Azonos lehetőség biztosítása a minőségi oktatásban való részvételre a vidéki fiatalok számára.

| — | Kedvező kép kialakítása a vidéki területekről. |
| --- | --- |

—

Kedvező kép kialakítása a vidéki területekről.

| — | A vidéki hagyományok védelmének biztosítása. |
| --- | --- |

—

A vidéki hagyományok védelmének biztosítása.

| | #7 MINŐSÉGI FOGLALKOZTATÁS MINDENKINEK



  Háttér: A fiataloknak szembe kell nézniük a nagyarányú\ifjúsági munkanélküliséggel, a bizonytalan és kizsákmányoló munkafeltételekkel, valamint a munkaerőpiacon és a munkahelyeken létező hátrányos megkülönböztetéssel. Az információ és a jövőbeli foglakoztatáshoz szükséges készségek hiánya megakadályozza a fiatalok teljes mértékű munkapiaci integrációját. Intézkedni kell tehát annak érdekében, hogy mindenki számára biztosítsuk a minőségi foglalkoztatást. |
| --- | --- |

Image

# 7 MINŐSÉGI FOGLALKOZTATÁS MINDENKINEK

Háttér: A fiataloknak szembe kell nézniük a nagyarányú\ifjúsági munkanélküliséggel, a bizonytalan és kizsákmányoló munkafeltételekkel, valamint a munkaerőpiacon és a munkahelyeken létező hátrányos megkülönböztetéssel. Az információ és a jövőbeli foglakoztatáshoz szükséges készségek hiánya megakadályozza a fiatalok teljes mértékű munkapiaci integrációját. Intézkedni kell tehát annak érdekében, hogy mindenki számára biztosítsuk a minőségi foglalkoztatást.

Célkitűzés: Hozzáférhető munkaerőpiac garantálása, ahol minden fiatalnak lehetősége van minőségi munkahelyet találni.

Célok

| — | Minőségi munkahelyek létrehozása, amelyek minden fiatal számára garantálják a tisztességes munkafeltételeket, a munkavállalói jogokat, valamint a létminimumhoz való jogot. |
| --- | --- |

—

Minőségi munkahelyek létrehozása, amelyek minden fiatal számára garantálják a tisztességes munkafeltételeket, a munkavállalói jogokat, valamint a létminimumhoz való jogot.

| — | A szociális védelem és az egészségügyi ellátás garantálása minden fiatal munkavállaló számára. |
| --- | --- |

—

A szociális védelem és az egészségügyi ellátás garantálása minden fiatal munkavállaló számára.

| — | Tisztességes bánásmód és esélyegyenlőség biztosítása minden fiatalnak a munkaerőpiaci hátrányos megkülönböztetés megszüntetése érdekében. |
| --- | --- |

—

Tisztességes bánásmód és esélyegyenlőség biztosítása minden fiatalnak a munkaerőpiaci hátrányos megkülönböztetés megszüntetése érdekében.

| — | Esélyegyenlőség biztosítása minden fiatalnak ahhoz, hogy megszerezze a szükséges készségeket és gyakorlati tapasztalatokat az oktatásból a munka világába való zökkenőmentes átmenethez. |
| --- | --- |

—

Esélyegyenlőség biztosítása minden fiatalnak ahhoz, hogy megszerezze a szükséges készségeket és gyakorlati tapasztalatokat az oktatásból a munka világába való zökkenőmentes átmenethez.

| — | A szakmai gyakorlat, a tanulószerződéses gyakorlati képzés és a munkaalapú tanulás egyéb formái, valamint az önkéntes munka és a nem formális oktatás keretében szerzett kompetenciák elismerése és validálása. |
| --- | --- |

—

A szakmai gyakorlat, a tanulószerződéses gyakorlati képzés és a munkaalapú tanulás egyéb formái, valamint az önkéntes munka és a nem formális oktatás keretében szerzett kompetenciák elismerése és validálása.

| — | Annak biztosítása, hogy a fiatalok és az ifjúsági szervezetek egyenlő partnerként részt vehessenek a foglalkoztatási szakpolitikák minden szinten történő kidolgozásában, végrehajtásában, figyelemmel kísérésében és értékelésében. |
| --- | --- |

—

Annak biztosítása, hogy a fiatalok és az ifjúsági szervezetek egyenlő partnerként részt vehessenek a foglalkoztatási szakpolitikák minden szinten történő kidolgozásában, végrehajtásában, figyelemmel kísérésében és értékelésében.

| — | Egyenlő hozzáférés biztosítása a minőségi információhoz és a megfelelő támogatási mechanizmusokhoz annak érdekében, hogy a fiatalokat felkészítsék a munkaerőpiac változásaira és a munka jövőjére. |
| --- | --- |

—

Egyenlő hozzáférés biztosítása a minőségi információhoz és a megfelelő támogatási mechanizmusokhoz annak érdekében, hogy a fiatalokat felkészítsék a munkaerőpiac változásaira és a munka jövőjére.

| | #8 MINŐSÉGI TANULÁS



  Háttér: Az oktatás változatlanul kulcsfontosságú az aktív polgári szerepvállalás, a befogadó társadalom és a foglalkoztathatóság szempontjából. Ezért az oktatás terén a 21. századra kell kitekintenünk, jobban összpontosítva az átvihető készségekre, a diákközpontú tanulásra és a nem formális oktatásra annak érdekében, hogy a minőségi tanuláshoz való ténylegesen egyenlő és egyetemes hozzáférést tegyünk lehetővé. |
| --- | --- |

Image

# 8 MINŐSÉGI TANULÁS

Háttér: Az oktatás változatlanul kulcsfontosságú az aktív polgári szerepvállalás, a befogadó társadalom és a foglalkoztathatóság szempontjából. Ezért az oktatás terén a 21. századra kell kitekintenünk, jobban összpontosítva az átvihető készségekre, a diákközpontú tanulásra és a nem formális oktatásra annak érdekében, hogy a minőségi tanuláshoz való ténylegesen egyenlő és egyetemes hozzáférést tegyünk lehetővé.

Célkitűzés: A különböző tanulási formák integrálása és továbbfejlesztése, felkészítve a fiatalokat a 21. században szüntelenül változó élet kihívásaira.

Célok

| — | A minőségi oktatáshoz és az egész életen át tartó tanuláshoz való egyetemes és egyenlő hozzáférés garantálása. |
| --- | --- |

—

A minőségi oktatáshoz és az egész életen át tartó tanuláshoz való egyetemes és egyenlő hozzáférés garantálása.

| — | Annak biztosítása, hogy minden fiatal minden szinten megfelelően finanszírozott, elismert és validált nem formális oktatásban részesülhessen. |
| --- | --- |

—

Annak biztosítása, hogy minden fiatal minden szinten megfelelően finanszírozott, elismert és validált nem formális oktatásban részesülhessen.

| — | A nyitott gondolkodásmód előmozdítása, valamint az interperszonális és interkulturális készségek fejlesztésének támogatása. |
| --- | --- |

—

A nyitott gondolkodásmód előmozdítása, valamint az interperszonális és interkulturális készségek fejlesztésének támogatása.

| — | Az oktatási folyamat minden szakaszában személyre szabottabb, részvételen és együttműködésen alapuló, tanulóközpontú módszerek kidolgozása és bevezetése. |
| --- | --- |

—

Az oktatási folyamat minden szakaszában személyre szabottabb, részvételen és együttműködésen alapuló, tanulóközpontú módszerek kidolgozása és bevezetése.

| — | Annak biztosítása, hogy az oktatás során minden fiatal megszerezze az élethez szükséges készségeket, például megtanulja a pénzzel való gazdálkodást, és egészségügyi ismereteket, ezen belül a szexuális és a reprodukciós egészséggel kapcsolatos ismereteket is szerezzen. |
| --- | --- |

—

Annak biztosítása, hogy az oktatás során minden fiatal megszerezze az élethez szükséges készségeket, például megtanulja a pénzzel való gazdálkodást, és egészségügyi ismereteket, ezen belül a szexuális és a reprodukciós egészséggel kapcsolatos ismereteket is szerezzen.

| — | Olyan módszerek bevezetése a formális és nem formális oktatási keretekbe, amelyek segítségével a tanulók fejleszthetik egyéni készségeiket, ideértve a kritikus és elemző gondolkodást, a kreativitást és a tanulást. |
| --- | --- |

—

Olyan módszerek bevezetése a formális és nem formális oktatási keretekbe, amelyek segítségével a tanulók fejleszthetik egyéni készségeiket, ideértve a kritikus és elemző gondolkodást, a kreativitást és a tanulást.

| — | Annak biztosítása, hogy a fiatalok állampolgári ismereteket is tanuljanak, és ezáltal – a közösségben szerzett tapasztalatokkal kiegészítve – biztos tudást szerezzenek a politikai rendszerekről, a demokráciáról és az emberi jogokról annak érdekében, hogy így előmozdítsuk aktív civil szerepvállalásukat. |
| --- | --- |

—

Annak biztosítása, hogy a fiatalok állampolgári ismereteket is tanuljanak, és ezáltal – a közösségben szerzett tapasztalatokkal kiegészítve – biztos tudást szerezzenek a politikai rendszerekről, a demokráciáról és az emberi jogokról annak érdekében, hogy így előmozdítsuk aktív civil szerepvállalásukat.

| | #9 MEGFELELŐ TÉR ÉS RÉSZVÉTELI LEHETŐSÉG BIZTOSÍTÁSA MINDENKINEK



  Háttér: A fiatalok alulreprezentáltak az őket érintő döntéshozatali folyamatokban, bár szerepvállalásuk alapvetően fontos a demokrácia szempontjából. Személyes, kulturális és politikai fejlődésük elősegítése érdekében szükségük van arra, hogy közösségükben fizikai helyet kapjanak. |
| --- | --- |

Image

# 9 MEGFELELŐ TÉR ÉS RÉSZVÉTELI LEHETŐSÉG BIZTOSÍTÁSA MINDENKINEK

Háttér: A fiatalok alulreprezentáltak az őket érintő döntéshozatali folyamatokban, bár szerepvállalásuk alapvetően fontos a demokrácia szempontjából. Személyes, kulturális és politikai fejlődésük elősegítése érdekében szükségük van arra, hogy közösségükben fizikai helyet kapjanak.

Célkitűzés: A fiatalok demokratikus részvételének és autonómiájának erősítése, valamint kifejezetten a fiataloknak szánt terek biztosítása a társadalmi élet minden területén.

Célok

| — | Annak biztosítása, hogy a fiatalok – ifjúságbarát és hozzáférhető mechanizmusok és struktúrák révén – megfelelően befolyásolhassák a társadalmi élet minden területét és a döntéshozatali folyamatok minden szakaszát, a napirend meghatározásától a végrehajtásig, ellenőrzésig és értékelésig, ezáltal garantálva, hogy a szakpolitikák megfeleljenek a fiatalok igényeinek. |
| --- | --- |

—

Annak biztosítása, hogy a fiatalok – ifjúságbarát és hozzáférhető mechanizmusok és struktúrák révén – megfelelően befolyásolhassák a társadalmi élet minden területét és a döntéshozatali folyamatok minden szakaszát, a napirend meghatározásától a végrehajtásig, ellenőrzésig és értékelésig, ezáltal garantálva, hogy a szakpolitikák megfeleljenek a fiatalok igényeinek.

| — | Valamennyi különböző háttérrel rendelkező fiatal számára a mindennapos döntésekhez való azonos hozzáférés biztosítása. |
| --- | --- |

—

Valamennyi különböző háttérrel rendelkező fiatal számára a mindennapos döntésekhez való azonos hozzáférés biztosítása.

| — | A fiatalok részvételének fokozása és így az egyenlő részvétel biztosítása a választási eljárásokban, valamint a választott testületekben és más döntéshozatali szervekben a társadalom minden szintjén. |
| --- | --- |

—

A fiatalok részvételének fokozása és így az egyenlő részvétel biztosítása a választási eljárásokban, valamint a választott testületekben és más döntéshozatali szervekben a társadalom minden szintjén.

| — | Ifjúsági tereknek nevezett, a fiatalok által vezetett fizikai létesítmények és infrastruktúrák biztosítása, amelyek autonómok, mindenki számára nyitottak, biztonságosak és hozzáférhetők, szakmai segítséget kínálnak a fejlődéshez és alkalmat nyújtanak a fiatalok szerepvállalására. |
| --- | --- |

—

Ifjúsági tereknek nevezett, a fiatalok által vezetett fizikai létesítmények és infrastruktúrák biztosítása, amelyek autonómok, mindenki számára nyitottak, biztonságosak és hozzáférhetők, szakmai segítséget kínálnak a fejlődéshez és alkalmat nyújtanak a fiatalok szerepvállalására.

| — | Annak biztosítása, hogy minden fiatal rendelkezésére álljanak olyan biztonságos virtuális ifjúsági terek, amelyek hozzáférést engednek az információkhoz és a szolgáltatásokhoz, valamint alkalmat nyújtanak a fiatalok szerepvállalására. |
| --- | --- |

—

Annak biztosítása, hogy minden fiatal rendelkezésére álljanak olyan biztonságos virtuális ifjúsági terek, amelyek hozzáférést engednek az információkhoz és a szolgáltatásokhoz, valamint alkalmat nyújtanak a fiatalok szerepvállalására.

| — | Az ifjúsági szervezeteknek, valamint a befogadásban, a részvételben és a nem formális oktatásban betöltött szerepüknek a megerősítése e szervezetek fenntartható finanszírozásával, általános elismerésével és a minőségi ifjúsági munka továbbfejlesztésével. |
| --- | --- |

—

Az ifjúsági szervezeteknek, valamint a befogadásban, a részvételben és a nem formális oktatásban betöltött szerepüknek a megerősítése e szervezetek fenntartható finanszírozásával, általános elismerésével és a minőségi ifjúsági munka továbbfejlesztésével.

| — | Az ifjúsági részvétel lehetővé tétele ifjúságbarát, releváns és átfogó tájékoztatással, amelyet részben a fiatalok, illetve a fiatalok közreműködésével dolgoztak ki. |
| --- | --- |

—

Az ifjúsági részvétel lehetővé tétele ifjúságbarát, releváns és átfogó tájékoztatással, amelyet részben a fiatalok, illetve a fiatalok közreműködésével dolgoztak ki.

| | #10 FENNTARTHATÓ ZÖLD EURÓPA



  Háttér: Környezetünk nem tud lépést tartani a jelenlegi fogyasztásunkkal. A társadalomnak tennie kell valamit az éghajlatváltozás és a fokozódó környezeti veszélyek ellen. Egy problémát azonban nem lehet úgy megoldani, hogy nem vagyunk hajlandók tudomásul venni a létezését. Ezért mindenkinek, a fiataloknak is felelősséget kell vállalnia a cselekedeteiért és a jövő generációk életére kiható következményekért. A fenntarthatóvá válás nem választás, hanem kötelesség. |
| --- | --- |

Image

# 10 FENNTARTHATÓ ZÖLD EURÓPA

Háttér: Környezetünk nem tud lépést tartani a jelenlegi fogyasztásunkkal. A társadalomnak tennie kell valamit az éghajlatváltozás és a fokozódó környezeti veszélyek ellen. Egy problémát azonban nem lehet úgy megoldani, hogy nem vagyunk hajlandók tudomásul venni a létezését. Ezért mindenkinek, a fiataloknak is felelősséget kell vállalnia a cselekedeteiért és a jövő generációk életére kiható következményekért. A fenntarthatóvá válás nem választás, hanem kötelesség.

Célkitűzés: Olyan társadalom megteremtése, amelyben a fiatalok környezettudatosan élnek, és mindennapi életük során tisztában vannak döntéseik következményeivel.

Célok

| — | Annak elérése, hogy mindenki, a fiatalokat is beleértve, tudatában legyen cselekedeteinek a környezetre gyakorolt hatásával. |
| --- | --- |

—

Annak elérése, hogy mindenki, a fiatalokat is beleértve, tudatában legyen cselekedeteinek a környezetre gyakorolt hatásával.

| — | Az egész társadalom és főként a fiatalok képessé tétele arra, hogy a környezeti és a fenntartható fejlődés érdekében szükséges változások előmozdítói legyenek. |
| --- | --- |

—

Az egész társadalom és főként a fiatalok képessé tétele arra, hogy a környezeti és a fenntartható fejlődés érdekében szükséges változások előmozdítói legyenek.

| — | Minden szakpolitikai és az életet érintő döntés környezeti hatásának figyelembevétele, egyúttal annak biztosítása, hogy a fiatalokat minden szinten bevonják a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos szakpolitikai döntéshozatalba. |
| --- | --- |

—

Minden szakpolitikai és az életet érintő döntés környezeti hatásának figyelembevétele, egyúttal annak biztosítása, hogy a fiatalokat minden szinten bevonják a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos szakpolitikai döntéshozatalba.

| — | A nemzetközi együttműködés erősítése a környezeti szempontból káros termelés és fogyasztás megszüntetése érdekében. |
| --- | --- |

—

A nemzetközi együttműködés erősítése a környezeti szempontból káros termelés és fogyasztás megszüntetése érdekében.

| — | Több és jobb lehetőség biztosítása a fiataloknak arra, hogy önkéntesként részt vegyenek a környezeti ágazat tevékenységében. |
| --- | --- |

—

Több és jobb lehetőség biztosítása a fiataloknak arra, hogy önkéntesként részt vegyenek a környezeti ágazat tevékenységében.

| — | Mindenki számára, különösen a fiataloknak hozzáférés biztosítása a környezetbarát infrastruktúrához, amely fenntarthatóbb életstílust tesz lehetővé. |
| --- | --- |

—

Mindenki számára, különösen a fiataloknak hozzáférés biztosítása a környezetbarát infrastruktúrához, amely fenntarthatóbb életstílust tesz lehetővé.

| — | A kutatás és az innováció kiterjesztése a környezetbarát megoldásokra és technológiákra. |
| --- | --- |

—

A kutatás és az innováció kiterjesztése a környezetbarát megoldásokra és technológiákra.

| | #11 IFJÚSÁGI SZERVEZETEK ÉS EURÓPAI PROGRAMOK



  Háttér: Az ifjúsági szervezetek és az európai ifjúsági programok fiatalok millióit tömörítik, hogy segítsék aktív polgári szerepvállalásukat és fejlesszék az élethez szükséges készségeiket. Az ifjúsági szervezetek és az európai ifjúsági programok azonban továbbra is alulfinanszírozottak, emellett nincsenek elismerve és nem elérhetők. |
| --- | --- |

Image

# 11 IFJÚSÁGI SZERVEZETEK ÉS EURÓPAI PROGRAMOK

Háttér: Az ifjúsági szervezetek és az európai ifjúsági programok fiatalok millióit tömörítik, hogy segítsék aktív polgári szerepvállalásukat és fejlesszék az élethez szükséges készségeiket. Az ifjúsági szervezetek és az európai ifjúsági programok azonban továbbra is alulfinanszírozottak, emellett nincsenek elismerve és nem elérhetők.

Célkitűzés: Minden fiatal számára egyenlő hozzáférés biztosítása az ifjúsági szervezetekhez és az európai ifjúsági programokhoz, ezáltal európai értékeken és identitáson alapuló társadalom építése.

Célok

| — | Az ifjúsági szervezetek és az európai ifjúsági programok láthatóságának biztosítása és rájuk vonatkozó minőségi információ nyújtása minden fiatal számára. |
| --- | --- |

—

Az ifjúsági szervezetek és az európai ifjúsági programok láthatóságának biztosítása és rájuk vonatkozó minőségi információ nyújtása minden fiatal számára.

| — | Az uniós programokból elegendő forrás biztosítása az ifjúsági szervezetek számára a projektek kidolgozásához, továbbá strukturális támogatás elérhetővé tétele számukra a feladataik végrehajtásához és munkájuk segítéséhez. |
| --- | --- |

—

Az uniós programokból elegendő forrás biztosítása az ifjúsági szervezetek számára a projektek kidolgozásához, továbbá strukturális támogatás elérhetővé tétele számukra a feladataik végrehajtásához és munkájuk segítéséhez.

| — | Az ifjúsági szervezetek és az európai ifjúsági programok szorosabb összekapcsolása az oktatási rendszerekkel, továbbá az élethez szükséges készségekre és az aktív polgári szerepvállalásra nevelésben betöltött szerepük elismerése. |
| --- | --- |

—

Az ifjúsági szervezetek és az európai ifjúsági programok szorosabb összekapcsolása az oktatási rendszerekkel, továbbá az élethez szükséges készségekre és az aktív polgári szerepvállalásra nevelésben betöltött szerepük elismerése.

| — | Az európai ifjúsági programok elérhetőségének javítása, ifjúságbarát igazgatási eljárások biztosítása, valamint támogatás és minőségi információ nyújtása minden résztvevőnek és jelentkezőnek. |
| --- | --- |

—

Az európai ifjúsági programok elérhetőségének javítása, ifjúságbarát igazgatási eljárások biztosítása, valamint támogatás és minőségi információ nyújtása minden résztvevőnek és jelentkezőnek.

| — | A marginalizált fiatalok felkeresése és támogatása abban, hogy aktívan részt vegyenek az ifjúsági szervezetekben, ifjúsági csoportokban és uniós ifjúsági programokban. |
| --- | --- |

—

A marginalizált fiatalok felkeresése és támogatása abban, hogy aktívan részt vegyenek az ifjúsági szervezetekben, ifjúsági csoportokban és uniós ifjúsági programokban.

| — | Az ifjúsági szervezetek és ifjúsági csoportok rendelkezésére álló források növelése, a vissza nem térítendő támogatások és kezdeményezések körének kiszélesítése. |
| --- | --- |

—

Az ifjúsági szervezetek és ifjúsági csoportok rendelkezésére álló források növelése, a vissza nem térítendő támogatások és kezdeményezések körének kiszélesítése.

| — | A fiatalok részvételének biztosítása az európai ifjúsági programok irányítási folyamataiban. |
| --- | --- |

—

A fiatalok részvételének biztosítása az európai ifjúsági programok irányítási folyamataiban.

---

(1)  www.youthgoals.eu

Az ifjúsági célok ikonjait Mireille van Bremen tervezte, amelyek a tervezési kézikönyvvel együtt letölthetők.

(2)  A szubszidiaritás kellő figyelembevételével, „a nemek közötti egyenlőséget” a tagállami és az uniós jogszabályokkal összhangban és a nemzeti körülményekre is tekintettel kell értelmezni.

(3)  Az „LGBTIQ+” rövidítés a nem heteroszexuális és/vagy nem bináris személyazonosságokat jelenti, a betűk a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű, interszexuális és queer szavak kezdőbetűi, a + azt jelzi, hogy a felsorolás nem teljeskörű.

(4)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Statistics_on_rural_areas_in_the_EU

---

4. MELLÉKLET

Az EU 2019–2021-es ifjúsági stratégiájára vonatkozó munkaterv

| Dátum | Munkamódszer/eszköz | Indikatív cél és eredmény | Kapcsolódó ifjúsági célok | Kezdeményező |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Általános eredmények |
| Évente egyszer | Az EU ifjúsági stratégiájával foglalkozó platform | Évente legalább egyszer (az érdekelt felek időközi találkozói mellett).
  A platform keretében készített jelentést széles körben terjeszteni kell. | — | A fiatalok összekapcsolása az EU-val |

Dátum

Munkamódszer/eszköz

Indikatív cél és eredmény

Kapcsolódó ifjúsági célok

Kezdeményező

Általános eredmények

Évente egyszer

Az EU ifjúsági stratégiájával foglalkozó platform

Évente legalább egyszer (az érdekelt felek időközi találkozói mellett).

A platform keretében készített jelentést széles körben terjeszteni kell.

—

A fiatalok összekapcsolása az EU-val

| — | Befogadó társadalmak |
| --- | --- |

—

Befogadó társadalmak

| — | Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd |
| --- | --- |

—

Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd

BIZ

RO, FI, HR elnökségi trió

Átfogó témakör: „Teremtsünk lehetőségeket a fiatalok számára!”

2019 közepe

A mutatókkal foglalkozó szakértői csoport

Az ifjúsági stratégia végrehajtásának nyomon követését segítő szakpolitikai mutatók

| — | Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd |
| --- | --- |

—

Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd

BIZ

2019

A határokon átnyúló szolidaritással foglalkozó szakértői csoport

A fiatal önkéntesek európai mobilitásáról szóló tanácsi ajánlás felülvizsgálata során figyelembe veendő szakpolitikai ajánlások

| — | A fiatalok összekapcsolása az EU-val |
| --- | --- |

—

A fiatalok összekapcsolása az EU-val

| — | Ifjúsági szervezetek és európai programok |
| --- | --- |

—

Ifjúsági szervezetek és európai programok

DE, (BIZ)

2019 (első félév)

Tanácsi következtetések a fiataloknak a jövőbeli munkaerőpiaci kihívásokhoz való alkalmazkodóképességének fokozásáról

| — | Minőségi foglalkoztatás mindenkinek |
| --- | --- |

—

Minőségi foglalkoztatás mindenkinek

| — | Minőségi tanulás |
| --- | --- |

—

Minőségi tanulás

RO

2019 (első félév)

Konferencia/Szeminárium a fiatalok minőségi foglalkoztatáshoz való egyenlő hozzáféréséről

A fiatalokkal együtt megfogalmazott szakpolitikai ajánlások a munkaerőpiacra való belépés megkönnyítéséről

| — | Minőségi foglalkoztatás mindenkinek |
| --- | --- |

—

Minőségi foglalkoztatás mindenkinek

| — | Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd |
| --- | --- |

—

Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd

RO

2019 (első félév)

„Uniós ifjúsági küldött” kísérleti program

Kísérleti program, melynek keretében a soros elnökséget betöltő tagállam ifjúsági képviselői részt vehetnek az ifjúságpolitika területén végzett elnökségi tevékenységek végrehajtásában, illetve népszerűsítésében mind nemzeti, mind európai szinten.

| — | Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd |
| --- | --- |

—

Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd

| — | Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek |
| --- | --- |

—

Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek

RO

2019 (második félév)

Tanácsi következtetések az ifjúságsegítők oktatásáról és képzéséről

A Tanács általi elfogadás

Az ifjúsági munka színvonalának javítása az ifjúságsegítők oktatása és képzése révén

| — | Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek |
| --- | --- |

—

Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek

| — | Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd |
| --- | --- |

—

Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd

| — | Minőségi tanulás |
| --- | --- |

—

Minőségi tanulás

FI

2019 (második félév)

Tanácsi következtetések a digitális ifjúsági munkáról

A Tanács általi elfogadás

A digitális ifjúsági munka közös értelmezésének és stratégiai fejlesztésének elősegítése

| — | Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek |
| --- | --- |

—

Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek

| — | Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd |
| --- | --- |

—

Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd

| — | Befogadó társadalmak |
| --- | --- |

—

Befogadó társadalmak

FI

2020

Online tanfolyam kidolgozása az ifjúsági munka témájában

Online tanfolyam az ifjúsági munka témájában;

A „Kézikönyv az ifjúsági munka javításához – útmutató a minőségi fejlesztéshez (2017)” című kiadvány további terjesztése

A digitális ifjúsági munka fejlesztéséről szóló, szakértői csoport által készített 2018. évi jelentésnek a további terjesztése

| — | Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek |
| --- | --- |

—

Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek

| — | Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd |
| --- | --- |

—

Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd

BIZ

2020

Társaktól tanulás az ifjúsági munka területén alkalmazott ágazatközi megközelítésekről

A bevált gyakorlatok példáinak gyűjteménye

BIZ

2020

Tanulmány azzal a céllal, hogy ifjúságpolitikai eszköztárra tegyen javaslatokat, a helyi szintig leérve

Gyakorlati eszköztár kidolgozása a regionális és helyi szinten működő szakpolitikai döntéshozók számára a fiatalok szükségleteinek kezeléséről, külön figyelmet fordítva az ágazatközi partnerségekre

| — | Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek |
| --- | --- |

—

Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek

BIZ

2020

Szakértői csoport az ifjúságpolitikák jogokon alapuló megközelítéséről.

Az ifjúságpolitika jogokon alapuló megközelítésének előmozdítására vonatkozó szakpolitikai ajánlások

| — | Minőségi foglalkoztatás mindenkinek |
| --- | --- |

—

Minőségi foglalkoztatás mindenkinek

| — | Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek |
| --- | --- |

—

Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek

PT

2020

Társaktól tanulás

Esetleg közös projekt a Régiók Bizottságával.

Többszintű kormányzás és részvétel

A többszintű kormányzás erősítése a fiatalok politikai és egyéb döntéshozatali folyamatokban való – helyi, regionális, nemzeti és európai szinten történő – részvételének előmozdítása keretében

| — | Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek |
| --- | --- |

—

Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek

PT

2020 (első félév)

(esetleg) Tanácsi következtetések a vidéki térségekben végzett ifjúsági munkáról és a nemzedékek közötti szolidaritás előmozdításáról

| — | A vidéki fiatalok lehetőségeinek növelése |
| --- | --- |

—

A vidéki fiatalok lehetőségeinek növelése

| — | Befogadó társadalmak |
| --- | --- |

—

Befogadó társadalmak

HR

2020 (első félév)

(esetleg) Tanácsi következtetések a következő témáról: az ifjúsági munka előmozdítása az ifjúsági ágazat iránti figyelemnek tájékoztatási tevékenységek és az erőforrások növelése révén történő felhívása révén

| — | Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek |
| --- | --- |

—

Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek

HR

2020 (első félév)

(esetleg) főigazgatósági ülés témája: a szociális vállalkozás előmozdítása a fiatalok körében

| — | Minőségi foglalkoztatás mindenkinek |
| --- | --- |

—

Minőségi foglalkoztatás mindenkinek

| — | Befogadó társadalmak |
| --- | --- |

—

Befogadó társadalmak

HR

DE, PT, SI elnökségi trió

2020 (második félév)

A fiatal önkéntesek európai mobilitásáról szóló 2008-as tanácsi ajánlás naprakésszé tétele

A Tanács általi elfogadás

Az európai ifjúsági programokban rejlő potenciál növelése a fiatalok elérése és a közösségépítés segítése révén.

| — | Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek |
| --- | --- |

—

Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek

| — | A fiatalok összekapcsolása az EU-val |
| --- | --- |

—

A fiatalok összekapcsolása az EU-val

| — | Ifjúsági szervezetek és európai programok |
| --- | --- |

—

Ifjúsági szervezetek és európai programok

DE, (BIZ)

2020 (második félév)

Tanácsi állásfoglalás: „Az ifjúsági munkára vonatkozó program” (a terminust hozzá kell igazítani az EU végleges ifjúsági stratégiájának szóhasználatához)

A Tanács általi elfogadás

Az európai ifjúsági munka területére vonatkozó intézkedések és állásfoglalások összefoglalása/összevonása/konszolidálása és szinergiák meghatározása az Európa Tanáccsal való együttműködés során

| — | Ifjúsági szervezetek és európai programok |
| --- | --- |

—

Ifjúsági szervezetek és európai programok

| — | Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek |
| --- | --- |

—

Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek

DE

2020. december

Az ifjúsági munkával foglalkozó harmadik európai konferencia

Az ifjúsági munkára vonatkozó európai program és az ifjúsági munkára vonatkozó Európa tanácsi ajánlás végrehajtási folyamatának elindítása.

| — | Ifjúsági szervezetek és európai programok |
| --- | --- |

—

Ifjúsági szervezetek és európai programok

| — | Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek |
| --- | --- |

—

Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek

DE

2020 (második félév)

Tanácsi következtetések az ifjúságról és a demokráciáról

A Tanács általi elfogadás

| — | A fiatalok összekapcsolása az EU-val |
| --- | --- |

—

A fiatalok összekapcsolása az EU-val

| — | Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek |
| --- | --- |

—

Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek

DE

2020 (második félév)

(esetleg) A Főigazgatóságnak és a nemzeti ügynökségek vezetőinek együttes ülése az Erasmus+, a „Cselekvő ifjúság”/az Európai Szolidaritási Testület témájában

Vita arról, hogy a 2021-ben kezdődő új uniós ifjúsági programok hogyan járulnak hozzá az uniós ifjúságpolitika politikai céljainak eléréséhez.

| — | Ifjúsági szervezetek és európai programok |
| --- | --- |

—

Ifjúsági szervezetek és európai programok

DE

2020 vagy 2021

(esetleg) Társaktól tanulás a digitális ifjúsági munka témájában

| — | Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek |
| --- | --- |

—

Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek

| — | Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd |
| --- | --- |

—

Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd

FI

2020–2021

Társaktól tanulás a nemzeti szintű szolidaritási tevékenységek témájában

Társaktól tanulás a bevált gyakorlatokkal kapcsolatos tevékenységek témájában

| — | A fiatalok összekapcsolása az EU-val |
| --- | --- |

—

A fiatalok összekapcsolása az EU-val

| — | Ifjúsági szervezetek és európai programok |
| --- | --- |

—

Ifjúsági szervezetek és európai programok

BIZ

2021. május

Nemzetközi szeminárium

Nem formális és informális oktatás mint a fiatalokkal való munka eszközei a fenntartható fejlesztési célok megvalósítása terén.

(esetleg) Elnökségi következtetések

| — | Fenntartható zöld Európa |
| --- | --- |

—

Fenntartható zöld Európa

| — | Minőségi tanulás |
| --- | --- |

—

Minőségi tanulás

PT

2021 (első félév)

(esetleg) Tanácsi következtetések az ifjúságpolitikák jogokon alapuló megközelítésének biztosításáról

A Tanács általi elfogadás

(figyelemmel a fiatalok jogérvényesítésének az önállóságuk és civil társadalmi szerepvállalásuk növelését célzó előmozdításáról szóló, 2014. december 12-i tanácsi következtetésekre)

| — | Minőségi foglalkoztatás mindenkinek |
| --- | --- |

—

Minőségi foglalkoztatás mindenkinek

| — | Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek |
| --- | --- |

—

Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek

PT

2021 (első félév)

(esetleg) Tanácsi következtetések a többszintű kormányzásnak a fiatalok politikai és egyéb döntéshozatali folyamatokban való – helyi, regionális, nemzeti és európai szinten történő – részvételének előmozdítása keretében való erősítéséről

A Tanács általi elfogadás

A fiatalok Európa demokratikus életében való részvétele új és hatékony formáinak ösztönzéséről szóló tanácsi állásfoglalás 10. évfordulójára

| — | Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek |
| --- | --- |

—

Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek

| — | A fiatalok összekapcsolása az EU-val |
| --- | --- |

—

A fiatalok összekapcsolása az EU-val

PT

2021

Társaktól tanulás az ifjúsági munka finanszírozásának innovatív módjairól

A bevált gyakorlatok példáinak gyűjteménye

| — | Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek |
| --- | --- |

—

Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek

BIZ

2021 (második félév)

A Tanács és a Bizottság együttes jelentése az EU ifjúsági stratégiájának végrehajtásáról

Jelentés az ifjúsági stratégia 2019 és 2021 közötti végrehajtása során elért eredményekről, a hároméves munkatervet is ideértve

SI, (BIZ)

2021 (második félév)

2022–2024-es munkaterv

SI

2021 (második félév)

Uniós ifjúsági párbeszéd, Tanácsi következtetések

SI

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 18.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 456/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 456/23

---

Összefonódás bejelentésének visszavonása

(Ügyszám: M.9094 – Amcor/Bemis)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2018/C 456/02)

(A Tanács 139/2004/EK rendelete)

2018. november 15-én az Bizottság bejelentést kapott az Amcor és Bemis által tervezett összefonódásról. 2018. december 12-én a bejelentő felek tájékoztatták a Bizottságot, hogy visszavonják bejelentésüket.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 18.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 456/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 456/24

---

Értesítés az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP tanácsi határozatban és az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó bizonyos személyek és szervezetek részére

(2018/C 456/03)

Az Európai Unió Tanácsa az alábbi információt hozza az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP tanácsi határozat (1) mellékletében és az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU tanácsi rendelet (2) I. mellékletében szereplő következő személyek és szervezetek tudomására: Aleksandr Viktorovich VITKO (19. bejegyzés), Dmitry Olegovich ROGOZIN (22. bejegyzés), Valery Kirillovich MEDVEDEV (31. bejegyzés), Oleg Yevgenyvich BELAVENTSEV (35. bejegyzés), Oleg Genrikhovich SAVELYEV (36. bejegyzés), Denys Volodymyrovych PUSHYLIN (46. bejegyzés), Igor Nikolaevich BEZLER (55. bejegyzés), Ekaterina Yurievna GUBAREVA (83. bejegyzés), Oksana TCHIGRINA (89. bejegyzés), Sergey Vadimovich ABISOV (91. bejegyzés), Vladimir Petrovich KONONOV (97. bejegyzés), Andrei Nikolaevich RODKIN (102. bejegyzés), Aleksandr Akimovich KARAMAN (103. bejegyzés), Sergey Yurievich KOZYAKOV (120. bejegyzés), Larisa Leonidovna AIRAPETYAN (122. bejegyzés), Yevgeniy Eduardovich MIKHAYLOV (129. bejegyzés), Vladyslav Mykolayovych DEYNEGO (132. bejegyzés), Alexandr Vasilievich SHUBIN (138. bejegyzés), Aleksandr Yurievich TIMOFEEV (142. bejegyzés) és Andrei Valeryevich KARTAPOLOV (149. bejegyzés), valamint a „Donetsk Republic” (a 24-es sorszám alatt szereplő szervezet), a „Peace to Luhansk Region” (a 25-ös sorszám alatt szereplő szervezet), a „Free Donbass” (a 26-os sorszám alatt szereplő szervezet) és a „Luhansk Economic Union” (a 28-as sorszám alatt szereplő szervezet).

A Tanács mérlegeli, hogy új indokolásokkal fenntartsa a fent említett személyekkel és szervezetekkel szembeni korlátozó intézkedéseket. Tájékoztatjuk az érintett személyeket és szervezeteket, hogy 2018. december 28. előtt, az alábbi címen kérhetik meg a Tanácstól a jegyzékbe vételükkel kapcsolatos módosított indokolások tervezetét:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Az érintett személyek és szervezetek a Tanácsnál bármikor kérvényezhetik a jegyzékbe vételükről és az ott tartásukról szóló határozat felülvizsgálatát. A kérvényt az igazoló dokumentumokkal együtt a fent megadott címre kell küldeni. Ezeket a kérvényeket a kézhezvételükkor bíráljuk el. E tekintetben felhívjuk az érintett személyek és szervezetek figyelmét arra, hogy a Tanács rendszeresen felülvizsgálja a jegyzéket. A kérvényeket 2019. január 14-ig be kell nyújtani ahhoz, hogy azok a soron következő felülvizsgálat alkalmával elbírálásra kerüljenek.

---

(1)  HL L 78., 2014.3.17., 16. o.

(2)  HL L 78., 2014.3.17., 6. o.

---

| 18.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 456/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 456/25

---

Értesítés az egyiptomi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/172/KKBP tanácsi határozatban és az egyiptomi helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 270/2011/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére

(2018/C 456/04)

Az alábbi információt hozzuk Mohamed Zohir Mohamed Wahed Garrana és Habib Ibrahim Habib Eladli tudomására, akik az egyiptomi helyzet tekintetében egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/172/KKBP tanácsi határozat (1) mellékletében és az egyiptomi helyzet tekintetében egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 270/2011/EU tanácsi rendelet (2) I. mellékletében szerepelnek.

A Tanács mérlegeli, hogy fenntartsa a fent említett személyekkel szembeni korlátozó intézkedéseket. Tájékoztatjuk az említett személyeket, hogy annak érdekében, hogy hozzájussanak a jegyzékbe vételükkel kapcsolatban a Tanács ügyirataiban lévő adatokhoz, 2018. december 28. előtt kérelmet nyújthatnak be a Tanácshoz a következő címre:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail-cím: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail-cím: sanctions@consilium.europa.eu

Ezzel összefüggésben felhívjuk az érintett személy figyelmét arra, hogy a Tanács rendszeres időközönként felülvizsgálja a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek a 2011/172/KKBP határozatban és a 270/2011/EU rendeletben foglalt jegyzékét.

---

(1)  HL L 76., 2011.3.22., 63. o.

(2)  HL L 76., 2011.3.22., 4. o.

---

Európai Bizottság

| 18.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 456/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 456/26

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2018. december 17.

(2018/C 456/05)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1341 |
| JPY | Japán yen | 128,44 |
| DKK | Dán korona | 7,4659 |
| GBP | Angol font | 0,89890 |
| SEK | Svéd korona | 10,2725 |
| CHF | Svájci frank | 1,1254 |
| ISK | Izlandi korona | 139,20 |
| NOK | Norvég korona | 9,7838 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,801 |
| HUF | Magyar forint | 323,32 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2835 |
| RON | Román lej | 4,6550 |
| TRY | Török líra | 6,0958 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5801 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5189 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,8624 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6668 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5588 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 282,21 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,2812 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,8222 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4028 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 529,51 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7292 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 60,123 |
| RUB | Orosz rubel | 75,5249 |
| THB | Thaiföldi baht | 37,198 |
| BRL | Brazil real | 4,4355 |
| MXN | Mexikói peso | 22,8295 |
| INR | Indiai rúpia | 81,2130 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1341

JPY

Japán yen

128,44

DKK

Dán korona

7,4659

GBP

Angol font

0,89890

SEK

Svéd korona

10,2725

CHF

Svájci frank

1,1254

ISK

Izlandi korona

139,20

NOK

Norvég korona

9,7838

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,801

HUF

Magyar forint

323,32

PLN

Lengyel zloty

4,2835

RON

Román lej

4,6550

TRY

Török líra

6,0958

AUD

Ausztrál dollár

1,5801

CAD

Kanadai dollár

1,5189

HKD

Hongkongi dollár

8,8624

NZD

Új-zélandi dollár

1,6668

SGD

Szingapúri dollár

1,5588

KRW

Dél-Koreai won

1 282,21

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,2812

CNY

Kínai renminbi

7,8222

HRK

Horvát kuna

7,4028

IDR

Indonéz rúpia

16 529,51

MYR

Maláj ringgit

4,7292

PHP

Fülöp-szigeteki peso

60,123

RUB

Orosz rubel

75,5249

THB

Thaiföldi baht

37,198

BRL

Brazil real

4,4355

MXN

Mexikói peso

22,8295

INR

Indiai rúpia

81,2130

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 18.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 456/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 456/27

---

A Bizottság közleménye a repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatásban meghatározott, a legfeljebb 700 000 fős éves utasforgalommal rendelkező repülőtereknek nyújtott működési támogatásra vonatkozó egyedi szabályozás meghosszabbításáról

(2018/C 456/06)

1.

A repülőtereknek és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatásról szóló iránymutatás (1) (a továbbiakban: az iránymutatás) meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a repülőterek és a légitársaságok közfinanszírozása az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülhet, és amennyiben állami támogatásnak minősül, milyen feltételek mellett minősíthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal.

2.

A működési támogatás elvileg rendkívül torzító támogatási forma és csak kivételes körülmények között engedélyezhető. A Bizottság úgy véli, hogy a repülőtereknek és légitársaságoknak szokásos körülmények között saját maguknak kell viselniük a saját működésük költségeit. Mindazonáltal annak érdekében, hogy a légi közlekedési ágazat alkalmazkodni tudjon az olyan új piaci helyzetekhez, mint a repülőterek között a légitársaságok odavonzása érdekében kialakult fokozott verseny, a repülőtereknek nyújtott működési támogatás egyes kategóriái bizonyos feltételek mellett továbbra is indokoltak lehetnek.

3.

Ebben az összefüggésben az iránymutatás 2014. április 4-től számított 10 éves átmeneti időszakot irányoz elő, amelynek során a legfeljebb évi 3 millió éves utasforgalmat bonyolító repülőterek működési támogatásban részesülhetnek. 2024-ben, az átmeneti időszak végére minden repülőtérnek el kell érnie a száz százalékos működésiköltség-fedezeti arányt, és ezt követően a repülőterek számára nyújtott működési támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a belső piaccal, az általános állami támogatási szabályoknak – mint például az általános gazdasági érdekű szolgáltatások finanszírozására vonatkozó szabályoknak – megfelelően nyújtott működési támogatás kivételével (2).

4.

Az iránymutatás elismeri, hogy az évi legfeljebb 700 000 utasforgalommal rendelkező repülőterek egyre nehezebben tudják elérni a teljes költségfedezetet a 10 éves átmeneti időszak alatt. Ezért a szóban forgó repülőterek számára egyedi szabályozást írnak elő egy ötéves kezdeti időszakra, amely 2019. április 3-ig tart.

5.

Az említett egyedi szabályok alkalmazásában a támogatási összeget elvileg előzetesen, rögzített átalányösszegként kell megállapítani a várható működésfinanszírozási hiány fedezése céljából (amelyet az előzetes üzleti terv alapján határoznak meg) (3). Mindenesetre az átmeneti időszak egésze alatt a megengedhető maximális támogatás összege az eredeti működésfinanszírozási hiány 80 %-ára korlátozódik ötéves időtartamra (4).

6.

Az iránymutatás megállapítja, hogy a Bizottság újra fogja értékelni a folyamatos különleges bánásmódot és a teljes működésiköltség-fedezettség jövőbeli kilátásait a repülőterek e kategóriája tekintetében, különös tekintettel a piaci feltételek és a jövedelmezőségi kilátások négy év utáni változásaira. Az iránymutatás nem tartalmaz konkrét szabályokat az e kategóriába tartozó repülőterek 2019. április 3. utáni működési támogatására vonatkozóan.

7.

Az iránymutatás 175. pontjában a Bizottság kijelenti, hogy 2020. április 4-ig elvégzi az iránymutatás általános értékelését, beleértve a repülőtereknek nyújtott működési támogatásra vonatkozó szabályokat is.

8.

Mivel a kisebb repülőterekre vonatkozó egyedi szabályok felülvizsgálata és a működési támogatás fennmaradó szabályai lehetővé teszik majd a piaci helyzet átfogóbb értékelését, helyénvaló végrehajtani ezen egyedi szabályozás újraértékelését az iránymutatás átfogó értékelésének keretében, amelyet 2020. április 4-ig kell elvégezni. Ez lehetővé teszi majd a Bizottság számára azt is, hogy értékelje az iránymutatás egészének megfelelőségét és szükség esetén következetes változtatásokat javasoljon a repülőterek valamennyi kategóriája és valamennyi támogatási típus tekintetében.

9.

Az évi 700 000 utasforgalmat bonyolító repülőterekre vonatkozó egyedi szabályozás értékelésének elhalasztása következtében meg kell hosszabbítani a meglévő szabályok alkalmazását, amely az ilyen típusú támogatás kezelése tekintetében biztosítani fogja a folytonosságot és a jogbiztonságot. Ennélfogva az iránymutatás 130. pontjában meghatározott egyedi szabályozás 2024. április 3-ig meghosszabbításra kerül, és a kisebb repülőterekre vonatkozó szabályok alkalmazására vonatkozó átmeneti időszakot összhangba hozza az évi 700 000 főnél nagyobb utasforgalommal rendelkező repülőterekre alkalmazandó szabályokkal.

10.

Így e közleménynek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele napjától számítva az átmeneti időszak kezdetétől számított tíz évig a legfeljebb 700 000 fős éves utasforgalommal rendelkező repülőterek számára engedélyezett maximális támogatási összeg a kezdeti működésfinanszírozási hiány 80 %-a lesz. Például, ha egy kis repülőtér éves átlagos működésfinanszírozási hiánya a 2009-től 2013-ig terjedő időszakban 1 millió EUR, akkor a repülőtérnek előzetesen, rögzített átalányösszegként 10 év alatt adható működési támogatás maximális összege 8 millió EUR (80 % x 1 millió x 10) lenne.

---

(1)  HL C 99., 2014.4.4., 3. o.

1

(2)  Lásd a Bizottság 2012/21/EU határozatát (2011. december 20.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról (HL L 7., 2012.1.11., 3. o.). A közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásról szóló európai uniós keretszabályra vonatkozó bizottsági közlemény (2011) (HL C 8., 2012.1.11., 15. o.).

2

(3)  Lásd az iránymutatás 121. pontját.

3

(4)  Lásd az iránymutatás 130. pontját.

4

---

Számvevőszék

| 18.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 456/29 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 456/29

---

34/2018. sz. különjelentés:

Az uniós intézmények irodahelyiségei: Vannak példák a megfelelő irányítási gyakorlatra, de a különböző hiányosságokra is

(2018/C 456/07)

Az Európai Számvevőszék tudatja, hogy megjelent „Az uniós intézmények irodahelyiségei: Vannak példák a megfelelő irányítási gyakorlatra, de a különböző hiányosságokra is” című 34/2018. sz. különjelentése.

A jelentés elolvasható vagy letölthető a Számvevőszék weboldalán: http://eca.europa.eu

---