# Euroopa Liidu C 220A/22.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 220A |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik22. juuni 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 220A

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik22. juuni 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | V   Teated |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2023/C 220 A/01 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta – EPSO/AD/402/23 – administraatorid (AD 6) järgmistes valdkondades: 1. mikromajandus/makromajandus, 2. finantsmajandus, 3. tööstusökonoomika | 1 |

Sisukord

Lehekülg

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2023/C 220 A/01

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta – EPSO/AD/402/23 – administraatorid (AD 6) järgmistes valdkondades: 1. mikromajandus/makromajandus, 2. finantsmajandus, 3. tööstusökonoomika

1

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 22.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CA 220/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

CA 220/1

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA

EPSO/AD/402/23 – administraatorid (AD 6) järgmistes valdkondades:

1. mikromajandus/makromajandus

2. finantsmajandus

3. tööstusökonoomika

(2023/C 220 A/01)

Kandideerimisavalduste esitamise lõppkuupäev: 25. juuli 2023 kell 12.00 Brüsseli aja järgi

SISUKORD

| 1. | ÜLDSÄTTED | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | AMETIÜLESANDED | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | OSALEMISTINGIMUSED | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Üldtingimused | 2 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Eritingimused: keeled | 2 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Eritingimused: kvalifikatsioon ja töökogemus | 2 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 4. | KONKURSI KORRALDUS | 4 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Ülevaade konkursi etappidest | 4 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Konkursi keeled | 4 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Konkursi etapid | 5 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 5. | VÕRDSED VÕIMALUSED JA MÕISTLIKUD ABINÕUD | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| I LISA. | Üldeeskirjad | 8 |
| --- | --- | --- |

I LISA.

| II LISA. | Tavapärased ametiülesanded | 15 |
| --- | --- | --- |

II LISA.

| III LISA. | Näited miinimumkvalifikatsiooni kohta | 18 |
| --- | --- | --- |

III LISA.

1.   ÜLDSÄTTED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab kvalifikatsioonil ning testidel ja katsetel põhineva avaliku konkursi eesmärgiga koostada reservnimekirjad, mille alusel Euroopa Liidu (EL) institutsioonid ja asutused saavad võtta avalikku teenistusse tööle administraatoreid (palgaaste AD 6).

Käesolev konkursiteade ja selle lisad, sealhulgas I lisa „Üldeeskirjad“, moodustavad käesoleva konkursi siduva raamistiku.

Reservnimekirjadesse kantavate kandidaatide arv:

| 1. valdkond | Mikromajandus/makromajandus | 300 |
| --- | --- | --- |
| 2. valdkond | Finantsmajandus | 348 |
| 3. valdkond | Tööstusökonoomika | 322 |

1. valdkond

Mikromajandus/makromajandus

300

2. valdkond

Finantsmajandus

348

3. valdkond

Tööstusökonoomika

322

Käesolev konkursiteade hõlmab kolme valdkonda. Kandideerida saab ainult ühes neist. Valik tuleb teha registreerumisel ja seda ei saa pärast kandideerimisavalduse kinnitamist enam muuta.

EPSO püüab võimalikult suurel määral kasutada sooneutraalset ja kaasavat keelt. Kandidaate ei eristata soo järgi.

2.   AMETIÜLESANDED

Teave tavapäraste ametiülesannete kohta, mille täitmist edukatelt kandidaatidelt eeldatakse, on esitatud II lisas.

3.   OSALEMISTINGIMUSED

Kandidaat peab avalduste esitamise tähtpäeval täitma kõik allpool esitatud üld- ja eritingimused.

3.1.   Üldtingimused

Kandidaadil peavad olema

| 1. | ühe ELi liikmesriigi kõik kodanikuõigused, |
| --- | --- |

1.

ühe ELi liikmesriigi kõik kodanikuõigused,

| 2. | täidetud kõik oma riigi sõjaväeteenistust reguleerivate seadustega ettenähtud kohustused, |
| --- | --- |

2.

täidetud kõik oma riigi sõjaväeteenistust reguleerivate seadustega ettenähtud kohustused,

| 3. | töökohustuste täitmiseks vajalikud isikuomadused. |
| --- | --- |

3.

töökohustuste täitmiseks vajalikud isikuomadused.

3.2.   Eritingimused: keeled

Punkti 4.2.1 kohaselt peab kandidaat oskama vähemalt kahte ELi ametlikku keelt (24st).

3.3.   Eritingimused: kvalifikatsioon ja töökogemus

Näited miinimumkvalifikatsiooni kohta on esitatud III lisas.

3.3.1.   
  1. valdkond – mikromajandus/makromajandus

| a) | 1. valdkonnas kandideerimiseks peab kandidaat täitma ühes järgmistest punktidest nimetatud nõuded, s.t tal peab olema






  i) | haridustase, mis vastab vähemalt kolmeaastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom majandusteaduse (sh ökonomeetria, rakendusliku majanduse ja ärikorralduse valdkond), rahanduse, matemaatika, statistika, füüsika või inseneriteaduse erialal, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt nelja-aastane asjakohane erialane töökogemus;
  Selles punktis osutatud haridusnõue loetakse täidetuks juhul, kui kandidaat on omandanud akadeemilise kraadi mõnel muul erialal, kuid on hiljem läbinud ühes käesolevas punktis nimetatud valdkonnas vähemalt ühe akadeemilise aasta pikkuse ülikoolikursuse ja saanud selle kohta diplomi, tingimusel et kõnealuseid õpinguid peetakse samaväärseks vähemalt kolmeaastase ülikooliõppega (st ümberõppekursus või sellega samaväärne); |
| --- | --- | --- |

a)

1. valdkonnas kandideerimiseks peab kandidaat täitma ühes järgmistest punktidest nimetatud nõuded, s.t tal peab olema

i)

haridustase, mis vastab vähemalt kolmeaastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom majandusteaduse (sh ökonomeetria, rakendusliku majanduse ja ärikorralduse valdkond), rahanduse, matemaatika, statistika, füüsika või inseneriteaduse erialal, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt nelja-aastane asjakohane erialane töökogemus;

Selles punktis osutatud haridusnõue loetakse täidetuks juhul, kui kandidaat on omandanud akadeemilise kraadi mõnel muul erialal, kuid on hiljem läbinud ühes käesolevas punktis nimetatud valdkonnas vähemalt ühe akadeemilise aasta pikkuse ülikoolikursuse ja saanud selle kohta diplomi, tingimusel et kõnealuseid õpinguid peetakse samaväärseks vähemalt kolmeaastase ülikooliõppega (st ümberõppekursus või sellega samaväärne);

| ii) | haridustase, mis vastab vähemalt nelja-aastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom ühes punkti 3.3.1 alapunkti a alapunktis i nimetatud valdkonnas, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kolmeaastane asjakohane erialane töökogemus.
  Selles punktis osutatud haridusnõue loetakse täidetuks juhul, kui kandidaadil on ühes punkti 3.3.1 alapunkti a alapunktis i nimetatud valdkonnas teaduskraad (magistrikraad, doktorikraad või samaväärne), olenemata kandidaadi eelnevate õpingute valdkonnast; |
| --- | --- |

ii)

haridustase, mis vastab vähemalt nelja-aastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom ühes punkti 3.3.1 alapunkti a alapunktis i nimetatud valdkonnas, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kolmeaastane asjakohane erialane töökogemus.

Selles punktis osutatud haridusnõue loetakse täidetuks juhul, kui kandidaadil on ühes punkti 3.3.1 alapunkti a alapunktis i nimetatud valdkonnas teaduskraad (magistrikraad, doktorikraad või samaväärne), olenemata kandidaadi eelnevate õpingute valdkonnast;

| b) | punkti 3.3.1 alapunkti a alapunktides i–ii nimetatud erialast töökogemust peetakse asjakohaseks, kui see on omandatud riiklikus või rahvusvahelises haldusasutuses, majandus- või finantsasutuses, ärikonsultatsioonifirmas või -mõttekojas, akadeemilises või muus teadusasutuses ning on otseselt seotud vähemalt kahega käesoleva teate II lisas loetletud 1. valdkonna ametiülesannetest. |
| --- | --- |

b)

punkti 3.3.1 alapunkti a alapunktides i–ii nimetatud erialast töökogemust peetakse asjakohaseks, kui see on omandatud riiklikus või rahvusvahelises haldusasutuses, majandus- või finantsasutuses, ärikonsultatsioonifirmas või -mõttekojas, akadeemilises või muus teadusasutuses ning on otseselt seotud vähemalt kahega käesoleva teate II lisas loetletud 1. valdkonna ametiülesannetest.

3.3.2.   
  2. valdkond – finantsmajandus

| a) | 2. valdkonnas kandideerimiseks peab kandidaat täitma ühes järgmistest punktidest nimetatud nõuded, s.t tal peab olema:






  i) | haridustase, mis vastab vähemalt kolmeaastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom majandusteaduse (sh ökonomeetria, rakendusliku majanduse ja ärikorralduse valdkond), matemaatika, statistika, ettevõtluse, rahanduse, raamatupidamise, finantskorralduse ja/või kindlustusmatemaatika erialal, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt nelja-aastane asjakohane erialane töökogemus; |
| --- | --- | --- |

a)

2. valdkonnas kandideerimiseks peab kandidaat täitma ühes järgmistest punktidest nimetatud nõuded, s.t tal peab olema:

i)

haridustase, mis vastab vähemalt kolmeaastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom majandusteaduse (sh ökonomeetria, rakendusliku majanduse ja ärikorralduse valdkond), matemaatika, statistika, ettevõtluse, rahanduse, raamatupidamise, finantskorralduse ja/või kindlustusmatemaatika erialal, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt nelja-aastane asjakohane erialane töökogemus;

| ii) | haridustase, mis vastab vähemalt nelja-aastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom ühes punkti 3.3.2 alapunkti a alapunktis i nimetatud valdkonnas, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kolmeaastane asjakohane erialane töökogemus; |
| --- | --- |

ii)

haridustase, mis vastab vähemalt nelja-aastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom ühes punkti 3.3.2 alapunkti a alapunktis i nimetatud valdkonnas, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kolmeaastane asjakohane erialane töökogemus;

| iii) | haridustase, mis vastab vähemalt kolmeaastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom muus kui punkti 3.3.2. alapunkti a alapunktis i nimetatud valdkonnas, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kuueaastane asjakohane erialane töökogemus; |
| --- | --- |

iii)

haridustase, mis vastab vähemalt kolmeaastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom muus kui punkti 3.3.2. alapunkti a alapunktis i nimetatud valdkonnas, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kuueaastane asjakohane erialane töökogemus;

| iv) | haridustase, mis vastab vähemalt nelja-aastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom muus kui punkti 3.3.2 alapunkti a alapunktis i nimetatud valdkonnas, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt viieaastane asjakohane erialane töökogemus; |
| --- | --- |

iv)

haridustase, mis vastab vähemalt nelja-aastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom muus kui punkti 3.3.2 alapunkti a alapunktis i nimetatud valdkonnas, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt viieaastane asjakohane erialane töökogemus;

| b) | punkti 3.3.2 alapunkti a alapunktides i–iv nimetatud erialast töökogemust peetakse asjakohaseks, kui see on omandatud vähemalt ühes järgmistest valdkondadest:






  i) | finantsriskide juhtimine ja analüüs, investeeringute või portfelli valitsemine, rahavoogude juhtimine või raamatupidamine; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 3.3.2 alapunkti a alapunktides i–iv nimetatud erialast töökogemust peetakse asjakohaseks, kui see on omandatud vähemalt ühes järgmistest valdkondadest:

i)

finantsriskide juhtimine ja analüüs, investeeringute või portfelli valitsemine, rahavoogude juhtimine või raamatupidamine;

| ii) | investeerimis-, pangandus- või kapitaliturgude toimingud, näiteks varade ja kohustuste juhtimine, finantstoodete/-instrumentide (omakapital, intressimäärad, krediit, välisvaluuta, kaubad jne) loomine, sündikaattehingud, struktureerimine, analüüs või müük või nendega kauplemine; |
| --- | --- |

ii)

investeerimis-, pangandus- või kapitaliturgude toimingud, näiteks varade ja kohustuste juhtimine, finantstoodete/-instrumentide (omakapital, intressimäärad, krediit, välisvaluuta, kaubad jne) loomine, sündikaattehingud, struktureerimine, analüüs või müük või nendega kauplemine;

| iii) | finantsasutuste, finantstaristu ja/või finantsturgude või muude avaliku poliitikaga seotud meetmete (nt kriisilahendusmeetmed, hoiusekindlustus, finantsstabiilsus jne) mikro- või makrotasandi usaldatavusnõuete kohane reguleerimine või järelevalve; |
| --- | --- |

iii)

finantsasutuste, finantstaristu ja/või finantsturgude või muude avaliku poliitikaga seotud meetmete (nt kriisilahendusmeetmed, hoiusekindlustus, finantsstabiilsus jne) mikro- või makrotasandi usaldatavusnõuete kohane reguleerimine või järelevalve;

| iv) | ettevõtterahandus, sealhulgas ühinemised ja omandamised ning kapitalipaigutus; varade kvaliteedi läbivaatamine, ettevõtete finantshindamine, projektide rahastamine; |
| --- | --- |

iv)

ettevõtterahandus, sealhulgas ühinemised ja omandamised ning kapitalipaigutus; varade kvaliteedi läbivaatamine, ettevõtete finantshindamine, projektide rahastamine;

| v) | ettevõtete ja projektide äriplaanide analüüs või turgude ökonomeetriline analüüs; |
| --- | --- |

v)

ettevõtete ja projektide äriplaanide analüüs või turgude ökonomeetriline analüüs;

| vi) | finantsasutuste või finantsturgude toimimise analüüs, sealhulgas mudelipõhised või empiirilised uuringud; |
| --- | --- |

vi)

finantsasutuste või finantsturgude toimimise analüüs, sealhulgas mudelipõhised või empiirilised uuringud;

| vii) | eespool nimetatud tegevustega seotud poliitika väljatöötamine, teadusuuringud või nõustamine. |
| --- | --- |

vii)

eespool nimetatud tegevustega seotud poliitika väljatöötamine, teadusuuringud või nõustamine.

3.3.3.   
  3. valdkond – tööstusökonoomika

| a) | 3. valdkonnas kandideerimiseks peab kandidaat täitma ühes järgmistest punktidest nimetatud nõuded, s.t tal peab olema:






  i) | haridustase, mis vastab vähemalt kolmeaastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom majandusteaduse (ökonomeetria, rakendusliku majandusteaduse ja ärikorralduse valdkond) või statistika erialal, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt nelja-aastane asjakohane erialane töökogemus.
  Selles punktis osutatud haridusnõue loetakse täidetuks juhul, kui kandidaat on omandanud akadeemilise kraadi mõnel muul erialal, kuid on hiljem läbinud majanduse või statistika erialal vähemalt ühe akadeemilise aasta pikkuse ülikoolikursuse ja saanud selle kohta diplomi, tingimusel et kõnealuseid õpinguid peetakse samaväärseks vähemalt kolmeaastase ülikooliõppega (st ümberõppekursus või sellega samaväärne); |
| --- | --- | --- |

a)

3. valdkonnas kandideerimiseks peab kandidaat täitma ühes järgmistest punktidest nimetatud nõuded, s.t tal peab olema:

i)

haridustase, mis vastab vähemalt kolmeaastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom majandusteaduse (ökonomeetria, rakendusliku majandusteaduse ja ärikorralduse valdkond) või statistika erialal, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt nelja-aastane asjakohane erialane töökogemus.

Selles punktis osutatud haridusnõue loetakse täidetuks juhul, kui kandidaat on omandanud akadeemilise kraadi mõnel muul erialal, kuid on hiljem läbinud majanduse või statistika erialal vähemalt ühe akadeemilise aasta pikkuse ülikoolikursuse ja saanud selle kohta diplomi, tingimusel et kõnealuseid õpinguid peetakse samaväärseks vähemalt kolmeaastase ülikooliõppega (st ümberõppekursus või sellega samaväärne);

| ii) | haridustase, mis vastab vähemalt nelja-aastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom ühes punkti 3.3.3 alapunkti a alapunktis i nimetatud valdkonnas, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kolmeaastane asjakohane erialane töökogemus.
  Selles punktis osutatud haridusnõue loetakse täidetuks juhul, kui kandidaadil on ühes punkti 3.3.3 alapunkti a alapunktis i nimetatud valdkonnas teaduskraad (magistrikraad, doktorikraad või samaväärne), olenemata kandidaadi eelnevate õpingute valdkonnast; |
| --- | --- |

ii)

haridustase, mis vastab vähemalt nelja-aastasele lõpetatud ülikooliõppele, mida tõendab diplom ühes punkti 3.3.3 alapunkti a alapunktis i nimetatud valdkonnas, ning selle omandamisele järgnenud vähemalt kolmeaastane asjakohane erialane töökogemus.

Selles punktis osutatud haridusnõue loetakse täidetuks juhul, kui kandidaadil on ühes punkti 3.3.3 alapunkti a alapunktis i nimetatud valdkonnas teaduskraad (magistrikraad, doktorikraad või samaväärne), olenemata kandidaadi eelnevate õpingute valdkonnast;

| b) | punkti 3.3.3 alapunkti a alapunktides i ja ii nimetatud erialast töökogemust peetakse asjakohaseks, kui see on otseselt seotud käesoleva konkursiteate II lisas nimetatud 3. valdkonna ametiülesannetega ning on omandatud vähemalt ühes järgmises valdkonnas:






  i) | tööstuse korraldus, |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 3.3.3 alapunkti a alapunktides i ja ii nimetatud erialast töökogemust peetakse asjakohaseks, kui see on otseselt seotud käesoleva konkursiteate II lisas nimetatud 3. valdkonna ametiülesannetega ning on omandatud vähemalt ühes järgmises valdkonnas:

i)

tööstuse korraldus,

| ii) | mikromajandus, |
| --- | --- |

ii)

mikromajandus,

| iii) | konkurentsipoliitika, |
| --- | --- |

iii)

konkurentsipoliitika,

| iv) | tööstuspoliitika majandusanalüüs, |
| --- | --- |

iv)

tööstuspoliitika majandusanalüüs,

| v) | rahvamajandus ja regulatsioon. |
| --- | --- |

v)

rahvamajandus ja regulatsioon.

4.   KONKURSI KORRALDUS

4.1.   Ülevaade konkursi etappidest

Käesolev konkurss koosneb järgmistest etappidest:

| — | Kandideerimisavalduste esitamine (vt punkt 4.3.1). |
| --- | --- |

—

Kandideerimisavalduste esitamine (vt punkt 4.3.1).

| — | Testid/katsed: mõtlemisoskuse testid, kandidaadi valitud valdkonnaga seotud valikvastustega test („valdkonnapõhine valikvastustega test“) ja juhtumianalüüs (vt punkt 4.3.2). |
| --- | --- |

—

Testid/katsed: mõtlemisoskuse testid, kandidaadi valitud valdkonnaga seotud valikvastustega test („valdkonnapõhine valikvastustega test“) ja juhtumianalüüs (vt punkt 4.3.2).

| — | Osalemistingimuste täitmise kontroll ja reservnimekirjade koostamine (vt punkt 4.3.3). |
| --- | --- |

—

Osalemistingimuste täitmise kontroll ja reservnimekirjade koostamine (vt punkt 4.3.3).

4.2.   Konkursi keeled

4.2.1.   
  Keelenõuded

Konkursil osalevalt kandidaadilt nõutakse vähemalt ühe ELi ametliku keele (24st keelest) väga head oskust (vähemalt C1-tasemel) ning teise ELi ametliku keele rahuldavat oskust (vähemalt B2-tasemel). Üks nendest keeltest peab olema inglise keel.

Eespool osutatud keeleoskuse miinimumtaseme nõue kehtib kõikide kandideerimisavalduses nõutud keeleoskuse osaoskuste (rääkimine, kirjutamine, lugemine ja kuulamine) kohta. Need osaoskused on kooskõlas Euroopa keeleõppe raamdokumendis käsitletud oskustega (1).

Käesoleva konkursi keelenõuetes võetakse peamiselt arvesse Euroopa Komisjoni töötajate ametiülesannete eripära, kuna komisjonil on kavas värvata kõige rohkem konkursi edukalt läbinud kandidaate, eelkõige järgmistesse peadirektoraatidesse: konkurentsi peadirektoraat (DG COMP), eelarve peadirektoraat (DG BUDG), siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat (DG GROW), majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat (DG ECFIN), finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraat (DG FISMA), Teadusuuringute Ühiskeskus (JRC), maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat (DG TAXUD) ja Eurostati peadirektoraat (DG ESTAT). Samu nõudeid kohaldatakse kõigi käesoleva konkursiteatega hõlmatud valdkondade puhul.

Käesoleva konkursiteatega hõlmatud valdkondade töötajad kasutavad inglise keelt, kui nad täidavad II lisas nimetatud ametiülesandeid: makro- ja mikrotasandi majandusanalüüs; turgude, finantsasutuste ja poliitikameetmete järelevalve ja hindamine; prognooside koostamine; poliitika kujundamine; õigusaktide koostamine; suhtlemine ja läbirääkimised eri sidusrühmadega jne. Inglise keelt kasutatakse sisesuhtluses ja koosolekutel, aruannete, ülevaadete ja kõnede koostamisel, väljaannete ettevalmistamisel ning erikoolituskursustel osalemisel. Inglise keelt kasutatakse ka talitustevahelistes konsultatsioonides ja institutsioonidevahelises suhtluses. Seetõttu on inglise keele rahuldav oskus hädavajalik, et kandidaadid oleksid kohe pärast värbamist töövalmis.

Eespool esitatud keelenõuetest lähtuvalt määratakse kindlaks ka keeled, milles testid ja katsed toimuvad (vt punkt 4.2.2).

4.2.2.   
  Kandideerimisavaldus ja testidel/katsetel kasutatavad keeled

Konkursi eri etappides kasutatakse keeli järgmiselt:

| Konkursi etapp | Test/katse | Keel |
| --- | --- | --- |
| Kandideerimisavaldus | — | Ükskõik milline ELi 24 ametlikust keelest |
| Testid/katsed | Mõtlemisoskuse testid | ELi ametlik keel, muu kui inglise keel |
| Valdkonnapõhine valikvastustega test | Inglise keel |
| Juhtumianalüüs | Inglise keel |

Konkursi etapp

Test/katse

Keel

Kandideerimisavaldus

—

Ükskõik milline ELi 24 ametlikust keelest

Testid/katsed

Mõtlemisoskuse testid

ELi ametlik keel, muu kui inglise keel

Valdkonnapõhine valikvastustega test

Inglise keel

Juhtumianalüüs

Inglise keel

Kandidaadid võivad täita kandideerimisvormi ükskõik millises ELi 24 ametlikus keeles. EPSO soovitab kandidaatidel täita kandideerimisavalduse inglise keeles, kuna sel juhul ei pea seda tõlkima. Kui kõik kandideerimisavaldused on inglise keeles ehk keeles, mida kõik valikukomisjoni liikmed oskavad, on osalemistingimuste kontrollimine lihtsam ja kiirem. See võimaldab valikukomisjoni liikmetel hinnata kandideerimisavaldusi sõltumata keeleoskusest. Lisaks hõlbustab see sobivate kandidaatide otsimist värbamisetapis. Kui kandidaat eelistab kasutada mõnda muud keelt, on tal oma avalduse inglise keelde tõlkimiseks võimalik kasutada masintõlkevahendit.

Pärast töölevõtmist peavad edukad kandidaadid olema võimelised töötama ning kasutama nii oma valdkonnapõhiseid teadmisi ja oskusi kui ka üldvõimeid ja -oskusi (eelkõige kirjaliku suhtlemise oskus) inglise keeles. Seetõttu on vajalik, et valikumenetluse põhietapid toimuksid selles keeles.

4.3.   Konkursi etapid

4.3.1.   
  Kandideerimisavaldus

Kandideerimisavalduse esitamiseks peab kandidaadil olema EPSO kasutajakonto. Kui kandidaadil seda veel ei ole, peab ta kasutajakonto looma. Kandidaat võib kõigi EPSO kandideerimisavalduste jaoks luua ainult ühe kasutajakonto.

Kandideerimisavaldus tuleb esitada elektrooniliselt EPSO veebisaidil (2)
  hiljemalt

25. juulil 2023 kella 12.00ks Brüsseli aja järgi.

Kandideerimisavaldust kinnitades kinnitab kandidaat ühtlasi ka seda, et täidab kõik punktis „Osalemistingimused“ nimetatud tingimused. Kui avaldus on kinnitatud, ei saa seda enam muuta. Kandidaat vastutab selle eest, et avaldus oleks tähtajaks täidetud ja kinnitatud.

Kandidaadid peavad oma EPSO kasutajakontole üles laadima kandideerimisavalduses esitatud teavet tõendavate dokumentide skannitud koopiad hiljemalt 28. septembril 2023 kella 12.00ks päeval Brüsseli aja järgi.

4.3.2.   
  Testid ja katsed

Kõik kandidaadid, kes on oma kandideerimisavalduse käesolevas konkursiteates märgitud lõppkuupäevaks kinnitanud, kutsutakse testidele ja katsetele.

Testid ja katsed toimuvad kaugvormis ja on kaugjälgitavad. Kandidaadid peavad testide ja katsete sooritamiseks EPSO juhiseid järgides aja kinni panema. Ajavahemik, mille jooksul on võimalik testideks ja katseteks aega kinni panna ja neid sooritada, on piiratud. Muud vajalikud üksikasjad ja juhised täpsustatakse testidel või katsetel osalemise kutses. Kandidaatidel soovitatakse kindlasti tutvuda üldeeskirjade (käesoleva konkursiteate I lisa) punktidega 5, 6 ja 7.

a)   Mõtlemisoskuse testid

Mõtlemisoskuse testid korraldatakse järgmiselt.

| Test | Keel | Küsimuste arv | Kestus | Punktiskaala | Minimaalne nõutav punktisumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Matemaatiline mõtlemine | ELi ametlik keel, muu kui inglise keel | 10 küsimust | 20 minutit | 0–10 | 6/10 |
| Verbaalne mõtlemine | 20 küsimust | 35 minutit | 0–20 | Verbaalne ja abstraktne mõtlemine koos: 15/30 |
| Abstraktne mõtlemine | 10 küsimust | 10 minutit | 0–10 |

Test

Keel

Küsimuste arv

Kestus

Punktiskaala

Minimaalne nõutav punktisumma

Matemaatiline mõtlemine

ELi ametlik keel, muu kui inglise keel

10 küsimust

20 minutit

0–10

6/10

Verbaalne mõtlemine

20 küsimust

35 minutit

0–20

Verbaalne ja abstraktne mõtlemine koos: 15/30

Abstraktne mõtlemine

10 küsimust

10 minutit

0–10

Mõtlemisoskuse testide edukaks läbimiseks peab kandidaat saama nii matemaatilise mõtlemise testi eest vähemalt 6 punkti 10st kui ka verbaalse ja abstraktse mõtlemise testi eest kokku vähemalt 15 punkti 30st.

Kui kandidaat ei saa mõtlemisoskuse testide eest minimaalset nõutavat punktisummat, siis tema valdkonnapõhise valikvastustega testi tulemusi ei töödelda.

b)   Valdkonnapõhine valikvastustega test

Valdkonnapõhine valikvastustega test on seotud kandidaadi valitud valdkonnaga. See korraldatakse järgmiselt.

| Test | Keel | Küsimuste arv | Kestus | Punktiskaala | Minimaalne nõutav punktisumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valdkonnapõhine valikvastustega test | Inglise keel | 30 | 40 minutit | 0–30 | 15/30 |

Test

Keel

Küsimuste arv

Kestus

Punktiskaala

Minimaalne nõutav punktisumma

Valdkonnapõhine valikvastustega test

Inglise keel

30

40 minutit

0–30

15/30

Kandidaat peab saama minimaalse nõutava punktisumma (15 punkti 30st) ja olema suurima punktisumma saanud kandidaatide hulgas. Minimaalse nõutava punktisumma saanud kandidaadid järjestatakse saadud punktide järgi kahanevas järjekorras. Seda järjestust kasutatakse, et i) teha kindlaks kandidaadid, kelle juhtumianalüüsi hinnatakse (vt punkti 4.3.2 alapunkt c), ja ii) koostada reservnimekirjad vastavalt punktis 4.3.3 sätestatud menetlusele.

c)   Juhtumianalüüs

Juhtumianalüüsi eesmärk on hinnata kandidaadi pädevust kirjaliku suhtlemisoskuse alal. Katse toimub inglise keeles ja seda hinnatakse punktiskaalal 0–10. Kandidaat peab saama vähemalt 5 punkti 10st.

Punkti 4.3.2 alapunktis b nimetatud paremusjärjestuse kahanevas järjekorras hindab valikukomisjon iga valdkonna puhul ainult piiratud arvul kandidaatide (mis on iga valdkonna kohta maksimaalselt 1,5 korda suurem kui reservnimekirja kantavate kandidaatide arv) juhtumianalüüsi. Selle arvu piires hinnatakse ka kõigi nende kandidaatide juhtumianalüüsi, kes on saanud viimasena edasipääsemist võimaldava punktisumma. Ülejäänud kandidaatide juhtumianalüüsi ei hinnata.

4.3.3.   
  Osalemistingimuste täitmise kontroll ja reservnimekirjade koostamine

Osalemistingimuste täitmise kontrolli käigus tehakse kindlaks, kas kandidaat täidab käesoleva konkursiteate punktis 3 („Osalemistingimused“) esitatud tingimused. Valikukomisjon teeb otsuse kandidaadi osalemistingimuste täitmise kohta, võrreldes a) kandideerimisavalduses esitatud teavet ja b) selle teabe tõendamiseks kandidaadi EPSO kasutajakontole üles laaditud dokumente.

Valikukomisjon kontrollib nende kandidaatide osalemistingimuste täitmist, kes on saanud valdkonnapõhisel valikvastustega testil minimaalse nõutava punktisumma ja ühe suurematest punktisummadest ning juhtumianalüüsil minimaalse nõutava punktisumma. Seda tehakse punkti 4.3.2 alapunktis b osutatud paremusjärjestuse kahanevas järjekorras. Valikukomisjon teeb seda senikaua, kui osalemistingimusi täitvate kandidaatide arv jõuab iga valdkonna puhul reservnimekirja kantavate kandidaatide arvuni. Nende kandidaatide nimed kantakse asjaomasesse reservnimekirja. Reservnimekirja kantakse kõik viimasena reservnimekirja pääsemist võimaldava punktisumma saanud kandidaadid.

Ülejäänud kandidaatide osalemistingimuste täitmist ei kontrollita.

Kandidaatide nimed kantakse reservnimekirja tähestikjärjestuses. Reservnimekirjad tehakse kättesaadavaks värbavatele talitustele. Kandidaati teavitatakse (testide ja katsete ja/või osalemistingimuste kontrolli) tulemustest, välja arvatud juhul, kui neid tulemusi ei ole selles konkursiteates märgitud põhjustel töödeldud.

Reservnimekirja kandmine ei anna õigust töökohta saada ega mingeid tagatisi selleks.

5.   VÕRDSED VÕIMALUSED JA MÕISTLIKUD ABINÕUD

EPSO püüab tagada võrdsed võimalused kõigile kandidaatidele.

Kui kandidaadil on puue või terviseprobleem, mis võib testide või katsete sooritamist mõjutada, tuleb see ära märkida kandideerimisavalduses ja järgida mõistlike abinõude taotlemise menetlust, nagu on kirjeldatud EPSO veebisaidil (3). EPSO vaatab taotluse ja asjakohased tõendavad dokumendid läbi ning võib vajaduse korral pakkuda mõistlikke abinõusid.

---

(1)  https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=090000168045bb55

(2)  https://epso.europa.eu/et/job-opportunities/open-for-application

(3)  https://epso.europa.eu/et/node/495

---

I LISA

ÜLDEESKIRJAD

1.   Põhisätted

| 1) | Kui konkursiteates ei ole märgitud teisiti, kehtivad käesolevate üldeeskirjade sätted. |
| --- | --- |

1)

Kui konkursiteates ei ole märgitud teisiti, kehtivad käesolevate üldeeskirjade sätted.

| 2) | Kiireloomulised teated saadetakse kandidaatidele EPSO kasutajakonto kaudu. Selleks et jälgida konkursi kulgu ja tähtaegu mitte mööda lasta, peavad kandidaadid vaatama oma EPSO kasutajakontot vähemalt iga kolme kalendripäeva tagant.
  Kui kandidaadil ei ole võimalik EPSOst tingitud tehnilise probleemi tõttu kasutajakontole ligi pääseda, peab ta sellest EPSO-le veebipõhise kontaktivormi (1) kaudu viivitamata teada andma. |
| --- | --- |

2)

Kiireloomulised teated saadetakse kandidaatidele EPSO kasutajakonto kaudu. Selleks et jälgida konkursi kulgu ja tähtaegu mitte mööda lasta, peavad kandidaadid vaatama oma EPSO kasutajakontot vähemalt iga kolme kalendripäeva tagant.

Kui kandidaadil ei ole võimalik EPSOst tingitud tehnilise probleemi tõttu kasutajakontole ligi pääseda, peab ta sellest EPSO-le veebipõhise kontaktivormi (1) kaudu viivitamata teada andma.

| 3) | Juhul kui konkursi mis tahes etapis saab viimasena edasipääsemist võimaldava punktisumma mitu kandidaati, pääsevad nad kõik konkursi järgmisesse etappi. Kui viimasena reservnimekirja pääsemist võimaldava punktisumma saab mitu kandidaati, kantakse nad kõik reservnimekirja. |
| --- | --- |

3)

Juhul kui konkursi mis tahes etapis saab viimasena edasipääsemist võimaldava punktisumma mitu kandidaati, pääsevad nad kõik konkursi järgmisesse etappi. Kui viimasena reservnimekirja pääsemist võimaldava punktisumma saab mitu kandidaati, kantakse nad kõik reservnimekirja.

| 4) | Pärast läbivaatamistaotluse või kaebuse rahuldamist konkursile tagasi lubatud kandidaat kas a) võetakse konkursile tagasi alates etapist, kus ta sellest välja arvati, või b) kantakse reservnimekirja. |
| --- | --- |

4)

Pärast läbivaatamistaotluse või kaebuse rahuldamist konkursile tagasi lubatud kandidaat kas a) võetakse konkursile tagasi alates etapist, kus ta sellest välja arvati, või b) kantakse reservnimekirja.

| 5) | Kui EPSO võtab kandidaadiga ühendust EPSO kasutajakonto või e-posti kaudu, kasutab ta ühte neist keeltest, mille kohta kandidaat on kandideerimisavalduse lugemisoskuse punktis märkinud, et oskab seda B2- või kõrgemal tasemel (2). |
| --- | --- |

5)

Kui EPSO võtab kandidaadiga ühendust EPSO kasutajakonto või e-posti kaudu, kasutab ta ühte neist keeltest, mille kohta kandidaat on kandideerimisavalduse lugemisoskuse punktis märkinud, et oskab seda B2- või kõrgemal tasemel (2).

| 6) | Kandidaadid võivad EPSOga ühendust võtta EPSO veebisaidil (3) oleva elektroonilise kontaktivormi kaudu. Enne EPSO poole pöördumist palutakse neil tutvuda EPSO veebisaidil oleva korduma kippuvate küsimuste rubriigiga (4). |
| --- | --- |

6)

Kandidaadid võivad EPSOga ühendust võtta EPSO veebisaidil (3) oleva elektroonilise kontaktivormi kaudu. Enne EPSO poole pöördumist palutakse neil tutvuda EPSO veebisaidil oleva korduma kippuvate küsimuste rubriigiga (4).

| 7) | EPSO-l on õigus lõpetada igasugune ebasobilik (korduv, solvav ja/või mitteasjakohane) teabevahetus. |
| --- | --- |

7)

EPSO-l on õigus lõpetada igasugune ebasobilik (korduv, solvav ja/või mitteasjakohane) teabevahetus.

2.   Kvalifikatsioon, töökogemus, tõendavad dokumendid

Õppe- ja tööperioodide algus- ja lõpuaeg tuleb alati esitada vormingus pp/kk/aaaa.

2.1.   Haridusalane kvalifikatsioon

| 1) | Nii ELi liikmesriikides kui ka ELi-välistes riikides välja antud kraadid, diplomid ja/või tunnistused peavad olema tunnustatud mõne ELi liikmesriigi pädeva asutuse poolt. |
| --- | --- |

1)

Nii ELi liikmesriikides kui ka ELi-välistes riikides välja antud kraadid, diplomid ja/või tunnistused peavad olema tunnustatud mõne ELi liikmesriigi pädeva asutuse poolt.

| 2) | Konkursiteates nõutavat kvalifikatsiooni hinnates võetakse arvesse riikide haridussüsteemide erinevusi, eelkõige teaduskraadide, diplomite ja tunnistuste erinevaid nimetusi. |
| --- | --- |

2)

Konkursiteates nõutavat kvalifikatsiooni hinnates võetakse arvesse riikide haridussüsteemide erinevusi, eelkõige teaduskraadide, diplomite ja tunnistuste erinevaid nimetusi.

| 3) | Iga kraadi/diplomi/tunnistuse kohta tuleb kandidaadil märkida selle nimetus, tase, läbitud õppeained, õpingute algus- ja lõppkuupäev ning nende tavapärane/ametlik kestus. |
| --- | --- |

3)

Iga kraadi/diplomi/tunnistuse kohta tuleb kandidaadil märkida selle nimetus, tase, läbitud õppeained, õpingute algus- ja lõppkuupäev ning nende tavapärane/ametlik kestus.

| 4) | Kandideerimisavalduse osas „Haridus“ tuleb märkida ka omandatud keskharidus. |
| --- | --- |

4)

Kandideerimisavalduse osas „Haridus“ tuleb märkida ka omandatud keskharidus.

2.2.   Erialane töökogemus

| 1) | Selleks et erialast töökogemust saaks arvesse võtta, peab see vastama järgmistele üldtingimustele:






  a) | see on omandatud pärast konkursiteates märgitud nõutava minimaalse haridustaseme omandamist; |
| --- | --- | --- |

1)

Selleks et erialast töökogemust saaks arvesse võtta, peab see vastama järgmistele üldtingimustele:

a)

see on omandatud pärast konkursiteates märgitud nõutava minimaalse haridustaseme omandamist;

| b) | tegemist on tegeliku ja tõendatava töötamisega; |
| --- | --- |

b)

tegemist on tegeliku ja tõendatava töötamisega;

| c) | see on tasustatud; |
| --- | --- |

c)

see on tasustatud;

| d) | tegemist on ametialase suhtega, s.t organisatsioonilise struktuuri raames töötamisega või teenuse pakkumisega; |
| --- | --- |

d)

tegemist on ametialase suhtega, s.t organisatsioonilise struktuuri raames töötamisega või teenuse pakkumisega;

| e) | see vastab konkursiteates määratletud asjakohasusega seotud nõuetele. Kui asjakohaseks saab pidada üksnes osasid teatava erialase töökogemuse perioodi jooksul täidetud ülesandeid, kohaldatakse järgmisi eeskirju:






  i) | kui üle 75 % ülesannetest on asjakohased, loetakse asjakohaseks kogu erialase töökogemuse periood; |
| --- | --- | --- |

e)

see vastab konkursiteates määratletud asjakohasusega seotud nõuetele. Kui asjakohaseks saab pidada üksnes osasid teatava erialase töökogemuse perioodi jooksul täidetud ülesandeid, kohaldatakse järgmisi eeskirju:

i)

kui üle 75 % ülesannetest on asjakohased, loetakse asjakohaseks kogu erialase töökogemuse periood;

| ii) | kui 50–75 % ülesannetest on asjakohased, arvestatakse seda erialase töökogemuse perioodi 75 % ulatuses; |
| --- | --- |

ii)

kui 50–75 % ülesannetest on asjakohased, arvestatakse seda erialase töökogemuse perioodi 75 % ulatuses;

| iii) | kui 25–50 % ülesannetest on asjakohased, arvestatakse seda erialase töökogemuse perioodi 50 % ulatuses; |
| --- | --- |

iii)

kui 25–50 % ülesannetest on asjakohased, arvestatakse seda erialase töökogemuse perioodi 50 % ulatuses;

| iv) | kui vähem kui 25 % ülesannetest on asjakohased, ei võeta seda erialase töökogemuse perioodi arvesse. |
| --- | --- |

iv)

kui vähem kui 25 % ülesannetest on asjakohased, ei võeta seda erialase töökogemuse perioodi arvesse.

| 2) | Allpool loetletud erialase töökogemuse arvessevõtmise kaalumisel peetakse silmas ka erieeskirju, sealhulgas teatavaid erandeid punktis 1 osutatud nõuetest:






  a) | vabatahtliku töö puhul tähendab „tasu“ igasugust saadud rahalist hüvitist, sealhulgas kulude hüvitamist ja kindlustuskaitset. Samuti peavad vabatahtliku töö töötundide arv nädalas ja kestus olema võrreldavad tavalise töökohaga; |
| --- | --- | --- |

2)

Allpool loetletud erialase töökogemuse arvessevõtmise kaalumisel peetakse silmas ka erieeskirju, sealhulgas teatavaid erandeid punktis 1 osutatud nõuetest:

a)

vabatahtliku töö puhul tähendab „tasu“ igasugust saadud rahalist hüvitist, sealhulgas kulude hüvitamist ja kindlustuskaitset. Samuti peavad vabatahtliku töö töötundide arv nädalas ja kestus olema võrreldavad tavalise töökohaga;

| b) | praktika puhul tähendab „tasu“ igasugust saadud rahalist hüvitist, sealhulgas kulude hüvitamist ja kindlustuskaitset; õppekavasse kuuluvat kohustuslikku praktikat võib arvesse võtta, kui i) praktika toimub pärast konkursiteates märgitud minimaalse haridustaseme omandamist ja ii) see on tasustatud; |
| --- | --- |

b)

praktika puhul tähendab „tasu“ igasugust saadud rahalist hüvitist, sealhulgas kulude hüvitamist ja kindlustuskaitset; õppekavasse kuuluvat kohustuslikku praktikat võib arvesse võtta, kui i) praktika toimub pärast konkursiteates märgitud minimaalse haridustaseme omandamist ja ii) see on tasustatud;

| c) | kohustuslikku praktikat, mis on kutseliidu liikmeks astumise programmi osa või eeldus, kui eesmärk on omandada kutsealal tegutsemise õigus (nt vastuvõtmine advokatuuri), võib arvesse võtta sõltumata sellest, kas see oli tasustatud või mitte. Kui töö eest tasu ei makstud, võib praktikaperioodi arvesse võtta vaid juhul, kui kandidaat läbis õppekava edukalt ja talle anti kutsealal tegutsemise õigus. Kõigil juhtudel võetakse arvesse ainult praktika minimaalset kohustuslikku kestust; |
| --- | --- |

c)

kohustuslikku praktikat, mis on kutseliidu liikmeks astumise programmi osa või eeldus, kui eesmärk on omandada kutsealal tegutsemise õigus (nt vastuvõtmine advokatuuri), võib arvesse võtta sõltumata sellest, kas see oli tasustatud või mitte. Kui töö eest tasu ei makstud, võib praktikaperioodi arvesse võtta vaid juhul, kui kandidaat läbis õppekava edukalt ja talle anti kutsealal tegutsemise õigus. Kõigil juhtudel võetakse arvesse ainult praktika minimaalset kohustuslikku kestust;

| d) | kohustuslikku ajateenistust, mis on läbitud enne või pärast konkursiteates märgitud minimaalse haridustaseme omandamist, võetakse arvesse ka juhul, kui see ei vasta konkursiteates määratletud asjakohasusega seotud nõuetele, kuid üksnes selle perioodi ulatuses, mis ei ületa asjaomases liikmesriigis ette nähtud ajateenistuse kohustuslikku kestust; |
| --- | --- |

d)

kohustuslikku ajateenistust, mis on läbitud enne või pärast konkursiteates märgitud minimaalse haridustaseme omandamist, võetakse arvesse ka juhul, kui see ei vasta konkursiteates määratletud asjakohasusega seotud nõuetele, kuid üksnes selle perioodi ulatuses, mis ei ületa asjaomases liikmesriigis ette nähtud ajateenistuse kohustuslikku kestust;

| e) | emapuhkust, isapuhkust, lapsendamispuhkust või vanemapuhkust võib arvesse võtta, kui seda on võetud töölepingu raames; |
| --- | --- |

e)

emapuhkust, isapuhkust, lapsendamispuhkust või vanemapuhkust võib arvesse võtta, kui seda on võetud töölepingu raames;

| f) | doktoriõppe puhul võetakse arvesse maksimaalselt kolme aastat, tingimusel et doktorikraad omandati ja sõltumata sellest, kas selle eest maksti tasu või mitte; |
| --- | --- |

f)

doktoriõppe puhul võetakse arvesse maksimaalselt kolme aastat, tingimusel et doktorikraad omandati ja sõltumata sellest, kas selle eest maksti tasu või mitte;

| g) | osaajatöö puhul võetakse arvesse tegelikult töötatud aega, nt kuus kuud kestnud poole kohaga töö läheb arvesse kolme kuuna. |
| --- | --- |

g)

osaajatöö puhul võetakse arvesse tegelikult töötatud aega, nt kuus kuud kestnud poole kohaga töö läheb arvesse kolme kuuna.

2.3.   Tõendavad dokumendid

| 1) | Kandidaat peab oma EPSO kasutajakontole üles laadima kandideerimisavalduses esitatud teavet tõendavate dokumentide skannitud koopiad. Seda tuleb teha konkursiteates kindlaks määratud kuupäevaks või – kui konkursiteates ei ole kuupäeva ette nähtud – EPSO nimetatud kuupäevaks. |
| --- | --- |

1)

Kandidaat peab oma EPSO kasutajakontole üles laadima kandideerimisavalduses esitatud teavet tõendavate dokumentide skannitud koopiad. Seda tuleb teha konkursiteates kindlaks määratud kuupäevaks või – kui konkursiteates ei ole kuupäeva ette nähtud – EPSO nimetatud kuupäevaks.

| 2) | Kui tõendavaid dokumente ettenähtud kuupäevaks ei esitata, võidakse otsustada, et kandidaat ei täida osalemistingimusi või et tema teatavat kvalifikatsiooni või töökogemust ei võeta arvesse. |
| --- | --- |

2)

Kui tõendavaid dokumente ettenähtud kuupäevaks ei esitata, võidakse otsustada, et kandidaat ei täida osalemistingimusi või et tema teatavat kvalifikatsiooni või töökogemust ei võeta arvesse.

| 3) | Kandidaadilt võidakse menetluse mis tahes etapis küsida (tavaliselt e-kirja teel) lisateavet või -dokumente. |
| --- | --- |

3)

Kandidaadilt võidakse menetluse mis tahes etapis küsida (tavaliselt e-kirja teel) lisateavet või -dokumente.

| 4) | Muude dokumentide hulgas tuleb kandidaadil üles laadida koopia isikutunnistusest või passist, mis peab kehtima kandideerimisavalduste esitamise lõppkuupäeval. Nõudmise korral tuleb kandidaadil esitada isikutunnistuse või passi originaal. |
| --- | --- |

4)

Muude dokumentide hulgas tuleb kandidaadil üles laadida koopia isikutunnistusest või passist, mis peab kehtima kandideerimisavalduste esitamise lõppkuupäeval. Nõudmise korral tuleb kandidaadil esitada isikutunnistuse või passi originaal.

| 5) | Haridusalase kvalifikatsiooni tõendamiseks peab kandidaat esitama järgmised dokumendid:






  a) | koopia diplomi(te)st ja/või tunnistus(t)est, mis tõendavad konkursil osalemist võimaldavat haridusalast kvalifikatsiooni (vt konkursiteate punkt „Osalemistingimused“), |
| --- | --- | --- |

5)

Haridusalase kvalifikatsiooni tõendamiseks peab kandidaat esitama järgmised dokumendid:

a)

koopia diplomi(te)st ja/või tunnistus(t)est, mis tõendavad konkursil osalemist võimaldavat haridusalast kvalifikatsiooni (vt konkursiteate punkt „Osalemistingimused“),

| b) | keskharidust tõendav diplom/tunnistus (ka juhul, kui konkursiteates nõutakse keskharidusest kõrgemat minimaalset haridustaset), |
| --- | --- |

b)

keskharidust tõendav diplom/tunnistus (ka juhul, kui konkursiteates nõutakse keskharidusest kõrgemat minimaalset haridustaset),

| c) | ELi-välises riigis välja antud diplomite/tunnistuste puhul ELi liikmesriigi pädeva asutuse antud samaväärsustunnistus. |
| --- | --- |

c)

ELi-välises riigis välja antud diplomite/tunnistuste puhul ELi liikmesriigi pädeva asutuse antud samaväärsustunnistus.

| 6) | Iga erialase tegevuse perioodi kohta tuleb esitada järgmiste dokumentide originaalid või kinnitatud ärakirjad:






  a) | endis(t)e ja/või praegus(t)e tööandja(te) tõendid: tööleping(ud), milles on märgitud töösuhte algus- ja lõppkuupäev, ja/või esimene ja viimane palgatõend. Neis dokumentides peab olema märgitud täidetud ametiülesannete laad, tase ja täpne kirjeldus ning neil peab olema tööandja ametlik päis ja pitser ning vastutava isiku nimi ja allkiri; |
| --- | --- | --- |

6)

Iga erialase tegevuse perioodi kohta tuleb esitada järgmiste dokumentide originaalid või kinnitatud ärakirjad:

a)

endis(t)e ja/või praegus(t)e tööandja(te) tõendid: tööleping(ud), milles on märgitud töösuhte algus- ja lõppkuupäev, ja/või esimene ja viimane palgatõend. Neis dokumentides peab olema märgitud täidetud ametiülesannete laad, tase ja täpne kirjeldus ning neil peab olema tööandja ametlik päis ja pitser ning vastutava isiku nimi ja allkiri;

| b) | mittepalgalise (nt füüsilisest isikust ettevõtjad / vabade elukutsete esindajad) töö puhul: arved või teostatud tööde tellimused või muud asjakohased ametlikud tõendavad dokumendid, milles on kirjas täidetud ülesannete või osutatud teenuste laad ja ajavahemik; |
| --- | --- |

b)

mittepalgalise (nt füüsilisest isikust ettevõtjad / vabade elukutsete esindajad) töö puhul: arved või teostatud tööde tellimused või muud asjakohased ametlikud tõendavad dokumendid, milles on kirjas täidetud ülesannete või osutatud teenuste laad ja ajavahemik;

| c) | vabakutseliste tõlkijate puhul dokumendid, mis tõendavad töötatud perioode ja tõlgitud lehekülgede arvu; |
| --- | --- |

c)

vabakutseliste tõlkijate puhul dokumendid, mis tõendavad töötatud perioode ja tõlgitud lehekülgede arvu;

| d) | vabakutseliste tõlkide puhul dokumendid, mis tõendavad töötatud päevade arvu ja keeli, millest ja millesse on tõlgitud. |
| --- | --- |

d)

vabakutseliste tõlkide puhul dokumendid, mis tõendavad töötatud päevade arvu ja keeli, millest ja millesse on tõlgitud.

3.   Valikukomisjoni roll

| 1) | Konkursi valikukomisjon määrab kindlaks konkursi testide ja katsete raskusastme ja kinnitab nende sisu, hindab, kas kandidaadid täidavad konkreetsed osalemistingimused, võrdleb kandidaatide võimeid ja oskusi ning valib konkursiteates esitatud nõuete alusel välja parimad kandidaadid. |
| --- | --- |

1)

Konkursi valikukomisjon määrab kindlaks konkursi testide ja katsete raskusastme ja kinnitab nende sisu, hindab, kas kandidaadid täidavad konkreetsed osalemistingimused, võrdleb kandidaatide võimeid ja oskusi ning valib konkursiteates esitatud nõuete alusel välja parimad kandidaadid.

| 2) | Valikukomisjoni tegevus on konfidentsiaalne. |
| --- | --- |

2)

Valikukomisjoni tegevus on konfidentsiaalne.

| 3) | Valikukomisjoni tööd toetab EPSO. |
| --- | --- |

3)

Valikukomisjoni tööd toetab EPSO.

4.   Huvide konflikt

| 1) | Valikukomisjoni liikmete nimed avaldatakse EPSO veebisaidil (5). |
| --- | --- |

1)

Valikukomisjoni liikmete nimed avaldatakse EPSO veebisaidil (5).

| 2) | Kandidaadid, valikukomisjoni liikmed ja EPSO töötajad, kes osalevad teatava konkursi korraldamises, on kohustatud teatama mis tahes huvide konfliktist, mis võib tekkida eelkõige perekondliku sideme või otsese töösuhte korral. Olukorrast, mis võib kujutada endast huvide konflikti, tuleb EPSO-le teatada niipea, kui asjaomane isik sellest teada saab. EPSO hindab iga juhtumit eraldi ja võtab asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

2)

Kandidaadid, valikukomisjoni liikmed ja EPSO töötajad, kes osalevad teatava konkursi korraldamises, on kohustatud teatama mis tahes huvide konfliktist, mis võib tekkida eelkõige perekondliku sideme või otsese töösuhte korral. Olukorrast, mis võib kujutada endast huvide konflikti, tuleb EPSO-le teatada niipea, kui asjaomane isik sellest teada saab. EPSO hindab iga juhtumit eraldi ja võtab asjakohaseid meetmeid.

| 3) | Valikukomisjoni sõltumatuse tagamiseks on kandidaatidel ja kõigil valikukomisjoni mittekuuluvatel isikutel rangelt keelatud valikukomisjoni liikmetega ühendust võtta mis tahes küsimuses, mis on seotud konkursi või valikukomisjoni tööga, välja arvatud sõnaselgelt lubatud juhtudel. |
| --- | --- |

3)

Valikukomisjoni sõltumatuse tagamiseks on kandidaatidel ja kõigil valikukomisjoni mittekuuluvatel isikutel rangelt keelatud valikukomisjoni liikmetega ühendust võtta mis tahes küsimuses, mis on seotud konkursi või valikukomisjoni tööga, välja arvatud sõnaselgelt lubatud juhtudel.

| 4) | Kandidaadid, kes soovivad valikukomisjonile oma seisukohti esitada, peavad seda tegema kirjalikult EPSO (6) kaudu. |
| --- | --- |

4)

Kandidaadid, kes soovivad valikukomisjonile oma seisukohti esitada, peavad seda tegema kirjalikult EPSO (6) kaudu.

| 5) | Eespool nimetatud reeglite rikkumise tagajärjel võidakse valikukomisjoni liikme või EPSO töötaja suhtes algatada distsiplinaarmenetlus ja/või kandidaat konkursilt eemaldada (vt punkt 6). |
| --- | --- |

5)

Eespool nimetatud reeglite rikkumise tagajärjel võidakse valikukomisjoni liikme või EPSO töötaja suhtes algatada distsiplinaarmenetlus ja/või kandidaat konkursilt eemaldada (vt punkt 6).

5.   Testid ja katsed

| 1) | Testid ja katsed toimuvad kaugvormis ja on kaugjälgitavad (veebis). Nende sooritamisega seotud IT-nõuded on loetletud EPSO veebisaidil (7). Kandidaatidel soovitatakse tungivalt võimalikult varakult veebisaidiga tutvuda ja teha kindlaks, et nende arvuti seadistus vastab ettenähtud nõuetele. |
| --- | --- |

1)

Testid ja katsed toimuvad kaugvormis ja on kaugjälgitavad (veebis). Nende sooritamisega seotud IT-nõuded on loetletud EPSO veebisaidil (7). Kandidaatidel soovitatakse tungivalt võimalikult varakult veebisaidiga tutvuda ja teha kindlaks, et nende arvuti seadistus vastab ettenähtud nõuetele.

| 2) | Kandidaadid peavad testide ja katsete sooritamiseks EPSO juhiseid järgides aja kinni panema. Ajavahemik, mille jooksul on võimalik testideks ja katseteks aega kinni panna ja neid sooritada, on piiratud. |
| --- | --- |

2)

Kandidaadid peavad testide ja katsete sooritamiseks EPSO juhiseid järgides aja kinni panema. Ajavahemik, mille jooksul on võimalik testideks ja katseteks aega kinni panna ja neid sooritada, on piiratud.

| 3) | Muud vajalikud üksikasjad ja juhised täpsustatakse testidel või katsetel osalemise kutses. |
| --- | --- |

3)

Muud vajalikud üksikasjad ja juhised täpsustatakse testidel või katsetel osalemise kutses.

| 4) | Kui kandidaat ei ole ühe või mitme testi või katse jaoks aega kinni pannud, nendel osalenud või neid lõpuni sooritanud, loetakse tema osalemine konkursil lõppenuks, välja arvatud juhul, kui ta tõendab, et tal ei olnud võimalik seda teha temast sõltumatutel asjaoludel või vääramatu jõu tõttu. Olukorda, kus kandidaat ei ole järginud testide ja katsete sooritamise tingimusi, mis on ette nähtud talle kättesaadavaks tehtud juhistes ja teabes, ei käsitata temast sõltumatute asjaolude või vääramatu jõuna. |
| --- | --- |

4)

Kui kandidaat ei ole ühe või mitme testi või katse jaoks aega kinni pannud, nendel osalenud või neid lõpuni sooritanud, loetakse tema osalemine konkursil lõppenuks, välja arvatud juhul, kui ta tõendab, et tal ei olnud võimalik seda teha temast sõltumatutel asjaoludel või vääramatu jõu tõttu. Olukorda, kus kandidaat ei ole järginud testide ja katsete sooritamise tingimusi, mis on ette nähtud talle kättesaadavaks tehtud juhistes ja teabes, ei käsitata temast sõltumatute asjaolude või vääramatu jõuna.

6.   Konkursilt eemaldamine

| 1) | Kandidaat võidakse konkursi mis tahes etapis konkursilt eemaldada, kui ta:






  a) | on loonud rohkem kui ühe EPSO kasutajakonto; |
| --- | --- | --- |

1)

Kandidaat võidakse konkursi mis tahes etapis konkursilt eemaldada, kui ta:

a)

on loonud rohkem kui ühe EPSO kasutajakonto;

| b) | on esitanud kandideerimisavalduse mitme kanali kaudu, kuigi see on konkursiteatega keelatud; |
| --- | --- |

b)

on esitanud kandideerimisavalduse mitme kanali kaudu, kuigi see on konkursiteatega keelatud;

| c) | on esitanud valeandmeid või esitatud andmed on asjakohaste dokumentidega tõendamata; |
| --- | --- |

c)

on esitanud valeandmeid või esitatud andmed on asjakohaste dokumentidega tõendamata;

| d) | on testides või katsetes sohki teinud, veebiteste salvestanud, püüdnud mõjutada testide või katsete õiglast läbiviimist või muul viisil kahjustanud konkursimenetluse usaldusväärsust; |
| --- | --- |

d)

on testides või katsetes sohki teinud, veebiteste salvestanud, püüdnud mõjutada testide või katsete õiglast läbiviimist või muul viisil kahjustanud konkursimenetluse usaldusväärsust;

| e) | on mõne valikukomisjoni liikmega lubamatul viisil ühendust võtnud või püüdnud seda teha; |
| --- | --- |

e)

on mõne valikukomisjoni liikmega lubamatul viisil ühendust võtnud või püüdnud seda teha;

| f) | ei ole andnud EPSO-le teada võimalikust huvide konfliktist valikukomisjoni liikme või EPSO töötajaga; |
| --- | --- |

f)

ei ole andnud EPSO-le teada võimalikust huvide konfliktist valikukomisjoni liikme või EPSO töötajaga;

| g) | on juhiseid eirates kirjalikud või praktilised testid või katsed allkirjastanud või märgistanud. |
| --- | --- |

g)

on juhiseid eirates kirjalikud või praktilised testid või katsed allkirjastanud või märgistanud.

| 2) | ELi institutsioonidesse tööle kandideerivad isikud peavad näitama üles igakülgset usaldusväärsust vastavalt personalieeskirjade artikli 27 esimesele lõigule ja artikli 28 punktile c. Pettuse või pettusekatse korral võib EPSO otsustada, et kandidaat ei või teatava aja jooksul tulevastel konkurssidel osaleda. |
| --- | --- |

2)

ELi institutsioonidesse tööle kandideerivad isikud peavad näitama üles igakülgset usaldusväärsust vastavalt personalieeskirjade artikli 27 esimesele lõigule ja artikli 28 punktile c. Pettuse või pettusekatse korral võib EPSO otsustada, et kandidaat ei või teatava aja jooksul tulevastel konkurssidel osaleda.

7.   Probleemid ja parandusmeetmed

7.1.   Tehnilised ja korralduslikud probleemid

| 1) | Kui kandidaat puutub valikumenetluse mis tahes etapis kokku oluliste tehniliste või korralduslike probleemidega, peaks ta EPSOt sellest veebipõhise kontaktivormi (8) kaudu teavitama. |
| --- | --- |

1)

Kui kandidaat puutub valikumenetluse mis tahes etapis kokku oluliste tehniliste või korralduslike probleemidega, peaks ta EPSOt sellest veebipõhise kontaktivormi (8) kaudu teavitama.

| 2) | Kandideerimisavaldusega seotud küsimuste puhul tuleb võtta EPSOga ühendust viivitamata, kuid igal juhul enne kandideerimisavalduste esitamise tähtaja möödumist. |
| --- | --- |

2)

Kandideerimisavaldusega seotud küsimuste puhul tuleb võtta EPSOga ühendust viivitamata, kuid igal juhul enne kandideerimisavalduste esitamise tähtaja möödumist.

| 3) | Kui kaugtesti või -katse ajal tekib probleeme, peab kandidaat







  a) | sellest viivitamata järelevaatajatele teada andma või võtma ühendust tehnilise toega (selleks ettenähtud lingi kaudu), et probleem kohe lahendada, ja taotlema kaebuse kirjalikku dokumenteerimist
  ning |
| --- | --- | --- |

3)

Kui kaugtesti või -katse ajal tekib probleeme, peab kandidaat

a)

sellest viivitamata järelevaatajatele teada andma või võtma ühendust tehnilise toega (selleks ettenähtud lingi kaudu), et probleem kohe lahendada, ja taotlema kaebuse kirjalikku dokumenteerimist

| b) | võtma kolme kalendripäeva jooksul alates testi või katse tegemise päevale järgnevast päevast (kaasa arvatud) EPSOga elektroonilise kontaktivormi (9) kaudu ühendust, kirjeldama probleemi lühidalt ja lisama tõendusmaterjali selle kohta, mida on probleemi lahendamiseks püütud teha (nt kasutajatoelt saadud probleemist teatamise number, vestluse üleskirjutus jne). Dokumentaalsed tõendid on vajalikud selleks, et EPSO saaks olukorda uurida.
  EPSO teavitamise kohustus kehtib kõikidel juhtudel, ka juhul, kui järelevaataja või tehniline tugi on kandidaadi kaebusele juba reageerinud.
  Kaebused, mis saadakse kätte pärast käesolevas punktis osutatud tähtaja möödumist või millele ei ole lisatud tõendavaid dokumente selle kohta, et probleemi on üritatud lahendada, lükatakse tagasi. |
| --- | --- |

b)

võtma kolme kalendripäeva jooksul alates testi või katse tegemise päevale järgnevast päevast (kaasa arvatud) EPSOga elektroonilise kontaktivormi (9) kaudu ühendust, kirjeldama probleemi lühidalt ja lisama tõendusmaterjali selle kohta, mida on probleemi lahendamiseks püütud teha (nt kasutajatoelt saadud probleemist teatamise number, vestluse üleskirjutus jne). Dokumentaalsed tõendid on vajalikud selleks, et EPSO saaks olukorda uurida.

EPSO teavitamise kohustus kehtib kõikidel juhtudel, ka juhul, kui järelevaataja või tehniline tugi on kandidaadi kaebusele juba reageerinud.

Kaebused, mis saadakse kätte pärast käesolevas punktis osutatud tähtaja möödumist või millele ei ole lisatud tõendavaid dokumente selle kohta, et probleemi on üritatud lahendada, lükatakse tagasi.

| 4) | Kaebused, mis esitatakse seoses punktides 7.2.2 ja 7.3.1 osutatud kaebustega ja mille aluseks on väidetavad tehnilised ja/või korralduslikud küsimused, millest ei olnud punkti 7.1 kohaselt teatatud, lükatakse tagasi. |
| --- | --- |

4)

Kaebused, mis esitatakse seoses punktides 7.2.2 ja 7.3.1 osutatud kaebustega ja mille aluseks on väidetavad tehnilised ja/või korralduslikud küsimused, millest ei olnud punkti 7.1 kohaselt teatatud, lükatakse tagasi.

7.2.   Ametisisene läbivaatamismenetlus

7.2.1.   Kaebused valikvastustega testide kohta

| 1) | Kandidaat, kes leiab, et tal on põhjendatult alust arvata, et ühes või mitmes valikvastustega testi küsimuses oli viga, mis mõjutas negatiivselt tema võimalusi neile vastata, võib taotleda asjaomaste küsimuste läbivaatamist. |
| --- | --- |

1)

Kandidaat, kes leiab, et tal on põhjendatult alust arvata, et ühes või mitmes valikvastustega testi küsimuses oli viga, mis mõjutas negatiivselt tema võimalusi neile vastata, võib taotleda asjaomaste küsimuste läbivaatamist.

| 2) | Valikukomisjon võib otsustada veaga küsimused tühistada ja jagada algselt nendele küsimustele määratud punktid testi ülejäänud küsimuste vahel. Ümberarvutamine mõjutab ainult neid kandidaate, kellele asjaomased küsimused esitati. Konkursiteate asjaomastes punktides osutatud testide hindamise kord ei muutu. |
| --- | --- |

2)

Valikukomisjon võib otsustada veaga küsimused tühistada ja jagada algselt nendele küsimustele määratud punktid testi ülejäänud küsimuste vahel. Ümberarvutamine mõjutab ainult neid kandidaate, kellele asjaomased küsimused esitati. Konkursiteate asjaomastes punktides osutatud testide hindamise kord ei muutu.

| 3) | Kui kandidaat soovib valikvastustega testi ühe või mitme küsimuse kohta kaebust esitada, peab ta






  a) | võtma kolme kalendripäeva jooksul alates testi või katse tegemise päevale järgnevast päevast (kaasa arvatud) EPSOga elektroonilise kontaktivormi (10) kaudu ühendust; |
| --- | --- | --- |

3)

Kui kandidaat soovib valikvastustega testi ühe või mitme küsimuse kohta kaebust esitada, peab ta

a)

võtma kolme kalendripäeva jooksul alates testi või katse tegemise päevale järgnevast päevast (kaasa arvatud) EPSOga elektroonilise kontaktivormi (10) kaudu ühendust;

| b) | kirjeldama asjaomaseid küsimusi võimalikult täpselt ja |
| --- | --- |

b)

kirjeldama asjaomaseid küsimusi võimalikult täpselt ja

| c) | selgitama, milles väidetav viga seisnes. |
| --- | --- |

c)

selgitama, milles väidetav viga seisnes.

| 4) | Kaebusi, mis esitatakse pärast tähtaja möödumist või milles ei ole selgelt kirjeldatud vaidlusalust küsimust ja väidetavat viga, arvesse ei võeta. Eelkõige ei võeta arvesse kaebusi, mis puudutavad vaid väidetavaid tõlkega seotud probleeme ja milles ei ole esitatud probleemi selget kirjeldust. |
| --- | --- |

4)

Kaebusi, mis esitatakse pärast tähtaja möödumist või milles ei ole selgelt kirjeldatud vaidlusalust küsimust ja väidetavat viga, arvesse ei võeta. Eelkõige ei võeta arvesse kaebusi, mis puudutavad vaid väidetavaid tõlkega seotud probleeme ja milles ei ole esitatud probleemi selget kirjeldust.

| 5) | Kaebused, mis esitatakse seoses punktis 7.3.1 osutatud kaebustega ja mille aluseks on valikvastustega testi küsimustes esinevad väidetavad probleemid, millest ei olnud punkti 7.2.1 kohaselt teatatud, lükatakse tagasi. |
| --- | --- |

5)

Kaebused, mis esitatakse seoses punktis 7.3.1 osutatud kaebustega ja mille aluseks on valikvastustega testi küsimustes esinevad väidetavad probleemid, millest ei olnud punkti 7.2.1 kohaselt teatatud, lükatakse tagasi.

7.2.2.   Läbivaatamistaotlused

| 1) | Kandidaat võib nõuda, et valikukomisjoni mis tahes otsus, millega kinnitatakse tema tulemused või määratakse kindlaks, kas ta pääseb edasi konkursi järgmisesse etappi, või mis mõjutab muul viisil tema õiguslikku staatust, vaadataks läbi. |
| --- | --- |

1)

Kandidaat võib nõuda, et valikukomisjoni mis tahes otsus, millega kinnitatakse tema tulemused või määratakse kindlaks, kas ta pääseb edasi konkursi järgmisesse etappi, või mis mõjutab muul viisil tema õiguslikku staatust, vaadataks läbi.

| 2) | Läbivaatamismenetluse eesmärk on anda valikukomisjonile võimalus muuta vaidlustatavat otsust juhul, kui selleks on põhjust (nt hindamisel tehtud viga). Läbivaatamismenetluse käigus vaatab valikukomisjon oma hinnangu kandidaadi võimetele ja oskustele läbi ning kas kinnitab esialgse otsuse või muudab oma hinnangut. |
| --- | --- |

2)

Läbivaatamismenetluse eesmärk on anda valikukomisjonile võimalus muuta vaidlustatavat otsust juhul, kui selleks on põhjust (nt hindamisel tehtud viga). Läbivaatamismenetluse käigus vaatab valikukomisjon oma hinnangu kandidaadi võimetele ja oskustele läbi ning kas kinnitab esialgse otsuse või muudab oma hinnangut.

| 3) | Valikukomisjon ei vasta õiguslikele argumentidele, olenemata sellest, kas need on vaidlustatud hinnanguga seotud või mitte. Õiguslikud argumendid ja konkursi õigusraamistikuga seotud väited võib esitada halduskaebusena (vt punkt 7.3.1). |
| --- | --- |

3)

Valikukomisjon ei vasta õiguslikele argumentidele, olenemata sellest, kas need on vaidlustatud hinnanguga seotud või mitte. Õiguslikud argumendid ja konkursi õigusraamistikuga seotud väited võib esitada halduskaebusena (vt punkt 7.3.1).

| 4) | Pelgalt asjaolu, et kandidaat ei nõustu hinnanguga, mille valikukomisjon on andnud tema sooritatud testi või katse või kvalifikatsiooni ja/või töökogemuse kohta, ei tähenda, et valikukomisjon on teinud hindamisvea. Valikukomisjonil on kandidaadi soorituse, kvalifikatsiooni ja töökogemuse hindamisel ulatuslik kaalutlusruum. |
| --- | --- |

4)

Pelgalt asjaolu, et kandidaat ei nõustu hinnanguga, mille valikukomisjon on andnud tema sooritatud testi või katse või kvalifikatsiooni ja/või töökogemuse kohta, ei tähenda, et valikukomisjon on teinud hindamisvea. Valikukomisjonil on kandidaadi soorituse, kvalifikatsiooni ja töökogemuse hindamisel ulatuslik kaalutlusruum.

| 5) | Valikvastustega testide tulemuste läbivaatamist ei ole võimalik taotleda. |
| --- | --- |

5)

Valikvastustega testide tulemuste läbivaatamist ei ole võimalik taotleda.

| 6) | Kui kandidaat soovib esitada läbivaatamistaotluse, peab ta






  a) | võtma EPSOga veebivormi kaudu (11) ühendust viie kalendripäeva jooksul pärast vaidlustatava otsuse avaldamist kandidaadi EPSO kasutajakontol ja |
| --- | --- | --- |

6)

Kui kandidaat soovib esitada läbivaatamistaotluse, peab ta

a)

võtma EPSOga veebivormi kaudu (11) ühendust viie kalendripäeva jooksul pärast vaidlustatava otsuse avaldamist kandidaadi EPSO kasutajakontol ja

| b) | märkima selgelt, millist otsust ta soovib vaidlustada ja mis põhjusel. |
| --- | --- |

b)

märkima selgelt, millist otsust ta soovib vaidlustada ja mis põhjusel.

| 7) | Kandidaat saab automaatse kinnituse, et tema taotlus on kätte saadud. Valikukomisjon vaatab läbivaatamistaotluse läbi ja teavitab kandidaati oma otsusest niipea kui võimalik. |
| --- | --- |

7)

Kandidaat saab automaatse kinnituse, et tema taotlus on kätte saadud. Valikukomisjon vaatab läbivaatamistaotluse läbi ja teavitab kandidaati oma otsusest niipea kui võimalik.

| 8) | Pärast punkti 6 alapunktis a osutatud tähtaega kätte saadud läbivaatamistaotlusi vastu ei võeta ja läbi ei vaadata, välja arvatud juhul, kui kandidaat tõendab, et tegemist oli vääramatu jõuga. |
| --- | --- |

8)

Pärast punkti 6 alapunktis a osutatud tähtaega kätte saadud läbivaatamistaotlusi vastu ei võeta ja läbi ei vaadata, välja arvatud juhul, kui kandidaat tõendab, et tegemist oli vääramatu jõuga.

7.3.   Muud läbivaatamismenetlused

7.3.1.   Personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 kohased halduskaebused

| 1) | Kandidaat võib meetme (otsuse või selle puudumise) kohta esitada halduskaebuse,






  a) | kui ta leiab, et konkursimenetluse reegleid on rikutud, ja |
| --- | --- | --- |

1)

Kandidaat võib meetme (otsuse või selle puudumise) kohta esitada halduskaebuse,

a)

kui ta leiab, et konkursimenetluse reegleid on rikutud, ja

| b) | kui vaidlustatud meede kahjustab asjaomast kandidaati, st mõjutab otseselt ja vahetult tema õiguslikku staatust kandidaadina (sellega kinnitatakse kandidaadi tulemused või määratakse kindlaks, kas ta pääseb edasi konkursi järgmisesse etappi, või mõjutab see muul viisil kandidaadi õiguslikku staatust). |
| --- | --- |

b)

kui vaidlustatud meede kahjustab asjaomast kandidaati, st mõjutab otseselt ja vahetult tema õiguslikku staatust kandidaadina (sellega kinnitatakse kandidaadi tulemused või määratakse kindlaks, kas ta pääseb edasi konkursi järgmisesse etappi, või mõjutab see muul viisil kandidaadi õiguslikku staatust).

| 2) | Kaebuse otsuse puudumise kohta saab esitada juhul, kui otsus tuleb teha personalieeskirjades sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

2)

Kaebuse otsuse puudumise kohta saab esitada juhul, kui otsus tuleb teha personalieeskirjades sätestatud tähtaja jooksul.

| 3) | Kandidaat, kes on esitanud läbivaatamistaotluse (vt punkt 7.2.2), peab ootama ära sellele saabuva vastuse, enne kui ta teeb otsuse, kas esitada halduskaebus või mitte. Sellisel juhul hakatakse halduskaebuse esitamise tähtaega arvestama kuupäevast, kui tehakse teatavaks valikukomisjoni otsus läbivaatamistaotluse kohta. |
| --- | --- |

3)

Kandidaat, kes on esitanud läbivaatamistaotluse (vt punkt 7.2.2), peab ootama ära sellele saabuva vastuse, enne kui ta teeb otsuse, kas esitada halduskaebus või mitte. Sellisel juhul hakatakse halduskaebuse esitamise tähtaega arvestama kuupäevast, kui tehakse teatavaks valikukomisjoni otsus läbivaatamistaotluse kohta.

| 4) | Halduskaebused vaatab läbi EPSO direktor, kes tegutseb personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 kohaselt ametisse nimetava ametiisikuna. |
| --- | --- |

4)

Halduskaebused vaatab läbi EPSO direktor, kes tegutseb personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 kohaselt ametisse nimetava ametiisikuna.

| 5) | Halduskaebusega seotud menetluse eesmärk on kontrollida, kas konkursi õiguslikku raamistikku on järgitud. Kandidaatide tähelepanu juhitakse sellele, et EPSO direktor ei saa valikukomisjoni hinnangupõhist otsust tühistada ja tal puuduvad õiguslikud volitused valikukomisjoni otsuse sisu muutmiseks. Kui EPSO direktor tuvastab menetlusvea või ilmselge hindamisvea, saadetakse juhtum valikukomisjonile uuesti hindamiseks tagasi. |
| --- | --- |

5)

Halduskaebusega seotud menetluse eesmärk on kontrollida, kas konkursi õiguslikku raamistikku on järgitud. Kandidaatide tähelepanu juhitakse sellele, et EPSO direktor ei saa valikukomisjoni hinnangupõhist otsust tühistada ja tal puuduvad õiguslikud volitused valikukomisjoni otsuse sisu muutmiseks. Kui EPSO direktor tuvastab menetlusvea või ilmselge hindamisvea, saadetakse juhtum valikukomisjonile uuesti hindamiseks tagasi.

| 6) | Halduskaebuse esitamiseks peab kandidaat






  a) | võtma EPSOga veebivormi (12) kaudu ühendust personalieeskirjade artikli 90 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul, st kolme kuu jooksul alates i) päevast, kui vaidlustatav otsus teatavaks tehti, või ii) päevast, kui selline otsus oleks tulnud teha,
  ning |
| --- | --- | --- |

6)

Halduskaebuse esitamiseks peab kandidaat

a)

võtma EPSOga veebivormi (12) kaudu ühendust personalieeskirjade artikli 90 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul, st kolme kuu jooksul alates i) päevast, kui vaidlustatav otsus teatavaks tehti, või ii) päevast, kui selline otsus oleks tulnud teha,

| b) | märkima selgelt, millist otsust või millise otsuse puudumist ta soovib vaidlustada ja mis põhjusel. |
| --- | --- |

b)

märkima selgelt, millist otsust või millise otsuse puudumist ta soovib vaidlustada ja mis põhjusel.

| 7) | Pärast personalieeskirjade artikli 90 lõikes 2 sätestatud tähtaega saabunud halduskaebusi vastu ei võeta. |
| --- | --- |

7)

Pärast personalieeskirjade artikli 90 lõikes 2 sätestatud tähtaega saabunud halduskaebusi vastu ei võeta.

7.3.2.   Kaebused kohtule

| 1) | Kandidaadil on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 270 ning personalieeskirjade artikli 91 alusel õigus esitada kaebus Euroopa Liidu Üldkohtule. |
| --- | --- |

1)

Kandidaadil on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 270 ning personalieeskirjade artikli 91 alusel õigus esitada kaebus Euroopa Liidu Üldkohtule.

| 2) | Euroopa Liidu Üldkohtule saab esitada kaebuse otsuste kohta, mille on teinud EPSO (ja mitte valikukomisjon), üksnes juhul, kui kandidaat on nõuetekohaselt esitanud personalieeskirjade artikli 90 lõikes 2 ette nähtud halduskaebuse (vt punkt 7.3.1). |
| --- | --- |

2)

Euroopa Liidu Üldkohtule saab esitada kaebuse otsuste kohta, mille on teinud EPSO (ja mitte valikukomisjon), üksnes juhul, kui kandidaat on nõuetekohaselt esitanud personalieeskirjade artikli 90 lõikes 2 ette nähtud halduskaebuse (vt punkt 7.3.1).

| 3) | Kogu kohtule kaebuse esitamisega seotud teave on kättesaadav Euroopa Liidu Üldkohtu veebisaidil (13). |
| --- | --- |

3)

Kogu kohtule kaebuse esitamisega seotud teave on kättesaadav Euroopa Liidu Üldkohtu veebisaidil (13).

7.3.3.   Kaebused Euroopa Ombudsmanile

| 1) | Euroopa Ombudsmanile võivad haldusomavoli juhtumite kohta esitada kaebuse kõik ELi kodanikud ja elanikud. |
| --- | --- |

1)

Euroopa Ombudsmanile võivad haldusomavoli juhtumite kohta esitada kaebuse kõik ELi kodanikud ja elanikud.

| 2) | Enne ombudsmanile kaebuse esitamist peavad kandidaadid kasutama ära kõik EPSO pakutavad ametisisesed õiguskaitsevahendid (vt punktid 7.1 ja 7.2). |
| --- | --- |

2)

Enne ombudsmanile kaebuse esitamist peavad kandidaadid kasutama ära kõik EPSO pakutavad ametisisesed õiguskaitsevahendid (vt punktid 7.1 ja 7.2).

| 3) | Ombudsmanile kaebuse esitamine ei pikenda tähtaegu, mis on ette nähtud käesolevates eeskirjades osutatud taotluste, kaebuste või kohtule kaebuste esitamiseks. |
| --- | --- |

3)

Ombudsmanile kaebuse esitamine ei pikenda tähtaegu, mis on ette nähtud käesolevates eeskirjades osutatud taotluste, kaebuste või kohtule kaebuste esitamiseks.

| 4) | Kogu ombudsmanile kaebuse esitamisega seotud teave on kättesaadav ombudsmani veebisaidil (14). |
| --- | --- |

4)

Kogu ombudsmanile kaebuse esitamisega seotud teave on kättesaadav ombudsmani veebisaidil (14).

I LISA lõpp. Tagasi põhiteksti juurde saamiseks klõpsake siia.

---

(1)  https://epso.europa.eu/et/contact-us

(2)  https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=090000168045bb55

(3)  https://epso.europa.eu/et/contact-us

(4)  https://epso.europa.eu/et/epso-faqs-by-category

(5)  https://epso.europa.eu/et

(6)  https://epso.europa.eu/et/contact-us

(7)  https://epso.europa.eu/en/it-requirements-passing-epsos-remotely-proctored-tests

(8)  https://epso.europa.eu/et/help/faq/complaints

(9)  https://epso.europa.eu/et/help/faq/complaints

(10)  https://epso.europa.eu/et/help/faq/complaints

(11)  https://epso.europa.eu/et/help/faq/complaints

(12)  https://epso.europa.eu/et/help/faq/complaints

(13)  https://curia.europa.eu/jcms/

(14)  https://www.ombudsman.europa.eu/et/home

---

II LISA

TAVAPÄRASED AMETIÜLESANDED

1. valdkond – mikromajandus/makromajandus

| 1. | Liikmesriikide, euroala, Euroopa Liidu või oluliste partnerriikide (sh USA, Hiina ja ELi naaberriigid) majanduslike, makromajanduslike ja eelarvesuundumuste jälgimine ja nende kohta aru andmine. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriikide, euroala, Euroopa Liidu või oluliste partnerriikide (sh USA, Hiina ja ELi naaberriigid) majanduslike, makromajanduslike ja eelarvesuundumuste jälgimine ja nende kohta aru andmine.

| 2. | Majandus- ja eelarveprognooside ettevalmistamine. |
| --- | --- |

2.

Majandus- ja eelarveprognooside ettevalmistamine.

| 3. | Makromajanduslike / makrorahanduslike näitajate, finantsstabiilsuse ja tasakaalustamatuse analüüs või tasakaalustamatuse vähendamiseks võetavate poliitikameetmete väljatöötamine, rakendamine ja/või hindamine. |
| --- | --- |

3.

Makromajanduslike / makrorahanduslike näitajate, finantsstabiilsuse ja tasakaalustamatuse analüüs või tasakaalustamatuse vähendamiseks võetavate poliitikameetmete väljatöötamine, rakendamine ja/või hindamine.

| 4. | Osalemine majanduspoliitika kujundamises ja hindamises, sealhulgas järgmistes valdkondades: eelarve- ja rahapoliitika, makromajanduspoliitika, energeetika, tööhõive, haridus ja muud struktuuripoliitikad, mille eesmärk on edendada investeeringuid ja majanduskasvu, riigi rahandust, konkurentsi, tööstuspoliitikat, finantsasutusi ja -turge. |
| --- | --- |

4.

Osalemine majanduspoliitika kujundamises ja hindamises, sealhulgas järgmistes valdkondades: eelarve- ja rahapoliitika, makromajanduspoliitika, energeetika, tööhõive, haridus ja muud struktuuripoliitikad, mille eesmärk on edendada investeeringuid ja majanduskasvu, riigi rahandust, konkurentsi, tööstuspoliitikat, finantsasutusi ja -turge.

| 5. | Makromajanduslike mudelite (nt stohhalistilis-dünaamilised tasakaalumudelid (DSGE mudelid)) ja muude mikro- ja makromajanduslike vahendite väljatöötamine, kasutamine ja hindamine majanduse arengusuundade ja poliitika tulemuslikkuse analüüsimiseks. Empiiriliste mikro- ja makroökonomeetriliste analüüside ja/või mudelsimulatsioonide tegemine, et toetada majanduspoliitika kujundamist ja hindamist, sealhulgas sellistes valdkondades nagu makromajanduslik stabiliseerimine, riigi rahandus, struktuurireformid (nt tooteturud, tööturud, maksu- ja hüvitissüsteemid, pensionid, tervishoid, pikaajaline hooldus), finantsasutused ja -turud, toll, kaubandus, konkurents, tööstuspoliitika, tehnoloogia ja innovatsioon. |
| --- | --- |

5.

Makromajanduslike mudelite (nt stohhalistilis-dünaamilised tasakaalumudelid (DSGE mudelid)) ja muude mikro- ja makromajanduslike vahendite väljatöötamine, kasutamine ja hindamine majanduse arengusuundade ja poliitika tulemuslikkuse analüüsimiseks. Empiiriliste mikro- ja makroökonomeetriliste analüüside ja/või mudelsimulatsioonide tegemine, et toetada majanduspoliitika kujundamist ja hindamist, sealhulgas sellistes valdkondades nagu makromajanduslik stabiliseerimine, riigi rahandus, struktuurireformid (nt tooteturud, tööturud, maksu- ja hüvitissüsteemid, pensionid, tervishoid, pikaajaline hooldus), finantsasutused ja -turud, toll, kaubandus, konkurents, tööstuspoliitika, tehnoloogia ja innovatsioon.

| 6. | ELi eelarve ja selle programmide majandusmõju ja -tulemuste analüüsimine. |
| --- | --- |

6.

ELi eelarve ja selle programmide majandusmõju ja -tulemuste analüüsimine.

| 7. | Mikro- või makromajandusliku analüüsi rakendamine õigusloome- ja poliitikaalases töös eri sektorites. |
| --- | --- |

7.

Mikro- või makromajandusliku analüüsi rakendamine õigusloome- ja poliitikaalases töös eri sektorites.

| 8. | Analüüside ja tõenduspõhise poliitikakujundamise tagamine, et edendada tootlikkust, investeeringuid, kaasavat majanduskasvu, valmistumist rohe- ja digipöördeks ning vastupanuvõimet suurte majandusšokkide korral; kliimamuutuste ja energiapoliitika majandusliku ja eelarvemõju uurimine. |
| --- | --- |

8.

Analüüside ja tõenduspõhise poliitikakujundamise tagamine, et edendada tootlikkust, investeeringuid, kaasavat majanduskasvu, valmistumist rohe- ja digipöördeks ning vastupanuvõimet suurte majandusšokkide korral; kliimamuutuste ja energiapoliitika majandusliku ja eelarvemõju uurimine.

| 9. | Koostöö rahvusvaheliste majandus- ja finantsasutuste, avaliku sektori asutuste ja muude sidusrühmadega, samuti neile aruandmine ja nendega läbirääkimiste pidamine majandusjärelevalve rakendamisel ja majanduspoliitiliste meetmete kujundamisel ja hindamisel. |
| --- | --- |

9.

Koostöö rahvusvaheliste majandus- ja finantsasutuste, avaliku sektori asutuste ja muude sidusrühmadega, samuti neile aruandmine ja nendega läbirääkimiste pidamine majandusjärelevalve rakendamisel ja majanduspoliitiliste meetmete kujundamisel ja hindamisel.

2. valdkond – finantsmajandus

| 1. | Liikmesriikide, euroala ja Euroopa Liidu finantsturgude või turusegmentide toimimise järelevalve tagamine ja analüüs, sealhulgas võimalike turutõrgete ja ebakorrektsete hindade olemasolu kindlakstegemine. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriikide, euroala ja Euroopa Liidu finantsturgude või turusegmentide toimimise järelevalve tagamine ja analüüs, sealhulgas võimalike turutõrgete ja ebakorrektsete hindade olemasolu kindlakstegemine.

| 2. | Liikmesriikide (sealhulgas majandusliku kohandamisprogrammiga liikmesriikide) finantsasutuste ja turgude elujõulisuse, toimivuse ja jätkusuutlikkuse analüüsimine ja hindamine. See hõlmab omavahendite ja finantsasutuste konkreetsete usaldatavusnõuete analüüsi, (varem omandatud) varade kvaliteedi läbivaatamist ja äriplaani hindamist. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriikide (sealhulgas majandusliku kohandamisprogrammiga liikmesriikide) finantsasutuste ja turgude elujõulisuse, toimivuse ja jätkusuutlikkuse analüüsimine ja hindamine. See hõlmab omavahendite ja finantsasutuste konkreetsete usaldatavusnõuete analüüsi, (varem omandatud) varade kvaliteedi läbivaatamist ja äriplaani hindamist.

| 3. | Majandus- ja rahaliidu süvendamise, finantsturgude, finantsasutuste ja finantstaristu reguleerimisega seotud tegevuspõhimõtete kujundamist ja hindamist edendav analüüs. |
| --- | --- |

3.

Majandus- ja rahaliidu süvendamise, finantsturgude, finantsasutuste ja finantstaristu reguleerimisega seotud tegevuspõhimõtete kujundamist ja hindamist edendav analüüs.

| 4. | Finantsasutusi ja -teenuseid käsitlevate õigusaktide väljatöötamine pangandusliidu ja kapitaliturgude liidu väljakujundamise kontekstis. See hõlmab õigusloomeprotsessi käigus tehtavat õiguskontrolli. |
| --- | --- |

4.

Finantsasutusi ja -teenuseid käsitlevate õigusaktide väljatöötamine pangandusliidu ja kapitaliturgude liidu väljakujundamise kontekstis. See hõlmab õigusloomeprotsessi käigus tehtavat õiguskontrolli.

| 5. | Varade ja kohustuste juhtimisega seotud finantsriskide hindamise ja järelevalve meetodite ja vahendite, sealhulgas stsenaariumianalüüside ja stressitestide väljatöötamine ja rakendamine. See hõlmab tingimuslike kohustuste jätkusuutlikkuse tagamiseks mõeldud ELi vahendite kavandamise, arendamise, rakendamise, haldamise ja hooldamise toetamist, keskendudes prognoosimisele, stressitestimisele, analüüsile ja aruandlusele. |
| --- | --- |

5.

Varade ja kohustuste juhtimisega seotud finantsriskide hindamise ja järelevalve meetodite ja vahendite, sealhulgas stsenaariumianalüüside ja stressitestide väljatöötamine ja rakendamine. See hõlmab tingimuslike kohustuste jätkusuutlikkuse tagamiseks mõeldud ELi vahendite kavandamise, arendamise, rakendamise, haldamise ja hooldamise toetamist, keskendudes prognoosimisele, stressitestimisele, analüüsile ja aruandlusele.

| 6. | ELi poliitikat toetavate finants-, rahaliste ja üldiste majandusandmete mõistmiseks ja/või töötlemiseks ja tõlgendamiseks vajalike meetodite, matemaatiliste valemite, vahendite ja korra väljatöötamine ja kohaldamine. Selle hulka kuuluvad andmed finantsinstrumentide kohta, mis võivad hõlmata täiustatud kvantitatiivsete meetodite kasutamist nende instrumentide hindamiseks ning finantsinstrumentide võrdlemiseks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. |
| --- | --- |

6.

ELi poliitikat toetavate finants-, rahaliste ja üldiste majandusandmete mõistmiseks ja/või töötlemiseks ja tõlgendamiseks vajalike meetodite, matemaatiliste valemite, vahendite ja korra väljatöötamine ja kohaldamine. Selle hulka kuuluvad andmed finantsinstrumentide kohta, mis võivad hõlmata täiustatud kvantitatiivsete meetodite kasutamist nende instrumentide hindamiseks ning finantsinstrumentide võrdlemiseks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega.

| 7. | Meetodite ja vahendite väljatöötamine ja kohaldamine finantsvarade portfelli valitsemiseks sellistes valdkondades nagu varade strateegiline ja taktikaline jaotus, investeerimisstrateegiate rakendamine, järelevalve ja tasakaalustamine. |
| --- | --- |

7.

Meetodite ja vahendite väljatöötamine ja kohaldamine finantsvarade portfelli valitsemiseks sellistes valdkondades nagu varade strateegiline ja taktikaline jaotus, investeerimisstrateegiate rakendamine, järelevalve ja tasakaalustamine.

| 8. | ELi rahastamisstrateegia kavandamine ja rakendamine. Kõigi ELi nimel koostöös investeerimispankade ja institutsionaalsete investoritega sõlmitud laenutehingute (sh ELi pikaajalised võlakirjad, ELi lühiajalised võlakirjad ja taasterahastu „NextGenerationEU“ rohelised võlakirjad) ettevalmistamine, rakendamine ja juhtimine. |
| --- | --- |

8.

ELi rahastamisstrateegia kavandamine ja rakendamine. Kõigi ELi nimel koostöös investeerimispankade ja institutsionaalsete investoritega sõlmitud laenutehingute (sh ELi pikaajalised võlakirjad, ELi lühiajalised võlakirjad ja taasterahastu „NextGenerationEU“ rohelised võlakirjad) ettevalmistamine, rakendamine ja juhtimine.

| 9. | Nii projektide kui ka ettevõtete krediidianalüüsi ja finantsaruannete analüüsi tegemine. Varade ja äriühingute (ja osaluste) hindamine, sealhulgas viivisvarade või probleemsete varade hindamine. |
| --- | --- |

9.

Nii projektide kui ka ettevõtete krediidianalüüsi ja finantsaruannete analüüsi tegemine. Varade ja äriühingute (ja osaluste) hindamine, sealhulgas viivisvarade või probleemsete varade hindamine.

| 10. | Finantsinstrumentide, eelarveliste tagatiste või eriotstarbeliste vahendite (nt võla- ja kapitaliinstrumendid, tagatisskeemid või riskijagamisvahendid) kavandamine, nende üle läbirääkimiste pidamine ja nende rakendamine ELi poliitika elluviimise toetamiseks, sealhulgas välispoliitika valdkonnas ning rohe- ja digipöörde edendamiseks. Selliste meetmete (sh partnerinstitutsioonide poolse) rakendamise jälgimine ja hindamine ning vajaduse korral asjakohaste poliitikameetmete kujundamine. |
| --- | --- |

10.

Finantsinstrumentide, eelarveliste tagatiste või eriotstarbeliste vahendite (nt võla- ja kapitaliinstrumendid, tagatisskeemid või riskijagamisvahendid) kavandamine, nende üle läbirääkimiste pidamine ja nende rakendamine ELi poliitika elluviimise toetamiseks, sealhulgas välispoliitika valdkonnas ning rohe- ja digipöörde edendamiseks. Selliste meetmete (sh partnerinstitutsioonide poolse) rakendamise jälgimine ja hindamine ning vajaduse korral asjakohaste poliitikameetmete kujundamine.

| 11. | Koostöö rahvusvaheliste majandus- ja finantsasutuste, avaliku sektori asutuste ja muude sidusrühmadega finantsturgude majandusjärelevalve rakendamisel, sealhulgas järelevalve majanduslike kohandamisprogrammide raames ja rahastamisvahendite rakendamine. |
| --- | --- |

11.

Koostöö rahvusvaheliste majandus- ja finantsasutuste, avaliku sektori asutuste ja muude sidusrühmadega finantsturgude majandusjärelevalve rakendamisel, sealhulgas järelevalve majanduslike kohandamisprogrammide raames ja rahastamisvahendite rakendamine.

| 12. | Riigiabi järjepidevuse tagamine ELi eelarvega seotud rahastamisvahendites. |
| --- | --- |

12.

Riigiabi järjepidevuse tagamine ELi eelarvega seotud rahastamisvahendites.

| 13. | Ökonomeetrilise modelleerimise sujuv väljaarendamine ja rakendamine. Selle tagamine, et mudelid on koostatud vastavalt kõrgeimatele standarditele, kasutades ühtseid tehnikaid, mida saab kohaldada ka teiste projektide suhtes, ning sellisel moel, et anda vastuseid olulistele poliitilistele küsimustele. |
| --- | --- |

13.

Ökonomeetrilise modelleerimise sujuv väljaarendamine ja rakendamine. Selle tagamine, et mudelid on koostatud vastavalt kõrgeimatele standarditele, kasutades ühtseid tehnikaid, mida saab kohaldada ka teiste projektide suhtes, ning sellisel moel, et anda vastuseid olulistele poliitilistele küsimustele.

| 14. | Nii sise- kui ka väliskasutuseks mõeldud analüütiliste, poliitiliste ja õigusalaste dokumentide, sh ELi institutsioonide poolt vastu võetavate otsuste koostamine. |
| --- | --- |

14.

Nii sise- kui ka väliskasutuseks mõeldud analüütiliste, poliitiliste ja õigusalaste dokumentide, sh ELi institutsioonide poolt vastu võetavate otsuste koostamine.

| 15. | Rahavoogudega seotud igapäevaste toimingute (sh maksed, likviidsuse juhtimine, back-office, aruandlus jne) täitmise eest vastutavate meeskondade koordineerimine. Rahavoogude juhtimise süsteemide – sh likviidsuse juhtimine, pangaarhitektuur, makseviiside kindlaksmääramine ja/või rahavoogudega seotud uuenduslikud lahendused – väljatöötamine ja rakendamine. Rahavoogudega seotud riskijuhtimise põhimõtete ja uute rahavooahelate kavandamine ja rakendamine. |
| --- | --- |

15.

Rahavoogudega seotud igapäevaste toimingute (sh maksed, likviidsuse juhtimine, back-office, aruandlus jne) täitmise eest vastutavate meeskondade koordineerimine. Rahavoogude juhtimise süsteemide – sh likviidsuse juhtimine, pangaarhitektuur, makseviiside kindlaksmääramine ja/või rahavoogudega seotud uuenduslikud lahendused – väljatöötamine ja rakendamine. Rahavoogudega seotud riskijuhtimise põhimõtete ja uute rahavooahelate kavandamine ja rakendamine.

| 16. | Raamatupidamise iga-aastase sulgemise ja finantsaruannete ettevalmistamisega seotud töö kavandamine, korraldamine, jälgimine ja elluviimine. Raamatupidamise jälgimine ja tegutsemine kontaktpunktina, pakkudes tuge ja eksperdiabi raamatupidamisega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

16.

Raamatupidamise iga-aastase sulgemise ja finantsaruannete ettevalmistamisega seotud töö kavandamine, korraldamine, jälgimine ja elluviimine. Raamatupidamise jälgimine ja tegutsemine kontaktpunktina, pakkudes tuge ja eksperdiabi raamatupidamisega seotud küsimustes.

| 17. | Sisekontrolli tõhusust ja tulemuslikkust käsitlev nõustamine, parimate tavade kindlakstegemine, soovituste koostamine ning suuniste ja juhiste andmine riskide juhtimise, nende hindamise ja olulisemaid riskinäitajaid käsitlevate hüpoteeside kohta. |
| --- | --- |

17.

Sisekontrolli tõhusust ja tulemuslikkust käsitlev nõustamine, parimate tavade kindlakstegemine, soovituste koostamine ning suuniste ja juhiste andmine riskide juhtimise, nende hindamise ja olulisemaid riskinäitajaid käsitlevate hüpoteeside kohta.

| 18. | Rahvusvaheliste finantsasutuste (nt Euroopa Investeerimispank, Euroopa Investeerimisfond ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank) finantstegevuse ja -poliitika analüüsimine ja hindamine seoses nende mõjuga ELi poliitikale. ELi esindajate seisukohtade väljatöötamine otsuseid tegevates organites. |
| --- | --- |

18.

Rahvusvaheliste finantsasutuste (nt Euroopa Investeerimispank, Euroopa Investeerimisfond ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank) finantstegevuse ja -poliitika analüüsimine ja hindamine seoses nende mõjuga ELi poliitikale. ELi esindajate seisukohtade väljatöötamine otsuseid tegevates organites.

3. valdkond – tööstusökonoomika

| 1. | Ettevõtete stiimulite ja konkurentsi vastasmõju analüüsimine, näiteks seoses turuvõimu kasutamise ja selle mõjuga eri sektorites (sh energeetika, transport, pangandus, digiturud, tootmine, tervishoid jne). |
| --- | --- |

1.

Ettevõtete stiimulite ja konkurentsi vastasmõju analüüsimine, näiteks seoses turuvõimu kasutamise ja selle mõjuga eri sektorites (sh energeetika, transport, pangandus, digiturud, tootmine, tervishoid jne).

| 2. | Konkurentsijuhtumite (ühinemine, konkurentsipiirangud ja riigiabi) majandusanalüüs. |
| --- | --- |

2.

Konkurentsijuhtumite (ühinemine, konkurentsipiirangud ja riigiabi) majandusanalüüs.

| 3. | Majandusanalüüs tööstuspoliitika ja ELi ühtse turu kontekstis. See hõlmab innovatsioonitulemuste, tehnoloogia kasutuselevõtu ja levitamise, tööstusökosüsteemide ja sektorite majandusanalüüsi. |
| --- | --- |

3.

Majandusanalüüs tööstuspoliitika ja ELi ühtse turu kontekstis. See hõlmab innovatsioonitulemuste, tehnoloogia kasutuselevõtu ja levitamise, tööstusökosüsteemide ja sektorite majandusanalüüsi.

| 4. | Majandusanalüüs tarneahelate, strateegiliste sõltuvuste ning kaupade ja teenuste voogude integreerimise kohta ELi ühtsel turul. |
| --- | --- |

4.

Majandusanalüüs tarneahelate, strateegiliste sõltuvuste ning kaupade ja teenuste voogude integreerimise kohta ELi ühtsel turul.

| 5. | Tööstusökonoomikas, ühtse turu küsimustes, konkurentsipoliitikas ja tööstuspoliitikas kohaldatavate empiiriliste ja ökonomeetriliste analüüside ja/või modelleerimissimulatsioonide tegemine ja rakendamine. |
| --- | --- |

5.

Tööstusökonoomikas, ühtse turu küsimustes, konkurentsipoliitikas ja tööstuspoliitikas kohaldatavate empiiriliste ja ökonomeetriliste analüüside ja/või modelleerimissimulatsioonide tegemine ja rakendamine.

| 6. | Majandusanalüüsi rakendamine õigusloome- ja poliitikaalases töös eri sektorites ning konkurentsi, regulatsiooni ja riikliku sekkumise koostoime hindamine. |
| --- | --- |

6.

Majandusanalüüsi rakendamine õigusloome- ja poliitikaalases töös eri sektorites ning konkurentsi, regulatsiooni ja riikliku sekkumise koostoime hindamine.

| 7. | Avaliku poliitika ja täitemeetmete majanduslik hindamine. |
| --- | --- |

7.

Avaliku poliitika ja täitemeetmete majanduslik hindamine.

| 8. | Turu-uuringud. |
| --- | --- |

8.

Turu-uuringud.

| 9. | ELi institutsioonide poolt vastu võetavate otsuste ettevalmistamine, osalemine seadusandliku tööga seotud mõjuhindamistes ning aruannete, juhtumipõhiste teadete ja teabelehtede koostamine. |
| --- | --- |

9.

ELi institutsioonide poolt vastu võetavate otsuste ettevalmistamine, osalemine seadusandliku tööga seotud mõjuhindamistes ning aruannete, juhtumipõhiste teadete ja teabelehtede koostamine.

II LISA lõpp. Tagasi põhiteksti juurde saamiseks klõpsake siia.

---

III LISA

NÄITED MIINIMUMKVALIFIKATSIOONI KOHTA

(näited miinimumkvalifikatsiooni kohta, mida liikmesriikides ja Ühendkuningriigis eri palgaastmete puhul tavaliselt nõutakse)

Käesolevate näidete hõlpsasti loetavas vormingus vaatamiseks klõpsake siia.

| RIIK | AST-SC 1 – AST-SC 6
  AST 1 – AST 7 | AST 3 – AST 11 | AD 5 – AD 16 |
| --- | --- | --- | --- |
| Keskharidus (mis võimaldab omandada keskharidusjärgset haridust) | Keskharidusjärgne haridus (keskeriharidus või vähemalt kaheaastase normaalõppeajaga ülikoolikursus) | Ülikoolitaseme haridus (vähemalt 3aastase normaalõppeajaga) | Ülikoolitaseme haridus (4aastase või pikema normaalõppeajaga) |
| Belgique — België — Belgien | Certificat de l’enseignement secondaire supérieur (CESS)/Diploma secundair onderwijs
  Diplôme d’aptitude à accéder à l’enseignement supérieur (DAES)/Getuigschrift van hoger secundair onderwijs
  Diplôme d’enseignement professionnel/Getuigschrift van het beroepssecundair onderwijs | Candidature/Kandidaat
  Graduat/Gegradueerde
  Bachelor/Professioneel gerichte Bachelor | Bachelor académique (180 crédits)
  Academisch gerichte Bachelor (180 ECTS) | Licence/Licentiaat
  Master
  Diplôme d’études approfondies (DEA)
  Diplôme d’études spécialisées (DES)
  Diplôme d’études supérieures spécialisées (DESS)
  Gediplomeerde in de Voortgezette Studies (GVS)
  Gediplomeerde in de Gespecialiseerde Studies (GGS)
  Gediplomeerde in de Aanvullende Studies (GAS)
  Agrégation/Aggregaat
  Ingénieur industriel/Industrieel ingenieur
  Doctorat/Doctoraal diploma |
| България | Диплома за завършено средно образование | Специалист по ... | | Диплома за висше образование
  Бакалавър
  Магистър |
| Česko | Vysvědčení o maturitní zkoušce | Vysvědčení o absolutoriu (Absolutorium) + diplomovaný specialista (DiS.) | Diplom o ukončení bakalářského studia (Bakalář) | Diplom o ukončení vysokoškolského studia
  Magistr
  Doktor |
| Danmark | Bevis for:
  Studentereksamen
  Højere Forberedelseseksamen (HF)
  Højere Handelseksamen (HHX)
  Højere Afgangseksamen (HA)
  Bac pro: Bevis for Højere Teknisk Eksamen (HTX) | Videregående uddannelser
  = Bevis for = Eksamensbevis som (erhvervsakademiuddannelse AK) | Bachelorgrad (BA eller BS)
  Professionsbachelorgrad
  Diplomingeniør | Kandidatgrad/Candidatus
  Master/Magistergrad (mag.art)
  Licenciatgrad
  ph.d.-grad |
| Deutschland | Abitur/Zeugnis der allgemeinen Hochschulreife
  Fachabitur/Zeugnis der Fachhochschulreife | | Fachhochschulabschluss
  Bachelor | Hochschulabschluss/Fachhochschulabschluss/Master
  Magister Artium/Magistra Artium
  Staatsexamen/Diplom
  Erstes Juristisches Staatsexamen
  Doktorgrad |
| Eesti | Gümnaasiumi lõputunnistus + riigieksamitunnistus
  Lõputunnistus kutsekeskhariduse omandamise kohta | Tunnistus keskhariduse baasil kutsekeskhariduse omandamise kohta | Bakalaureusekraad (min 120 ainepunkti)
  Bakalaureusekraad (< 160 ainepunkti) | Rakenduskõrghariduse diplom
  Bakalaureusekraad (160 ainepunkti)
  Magistrikraad
  Arstikraad
  Hambaarstikraad
  Loomaarstikraad
  Filosoofiadoktor
  Doktorikraad (120–160 ainepunkti) |
| Éire/Ireland | Ardteistiméireacht, Grád D3, I 5 ábhar/Leaving Certificate Grade D3 in 5 subjects
  Gairmchlár na hArdteistiméireachta (GCAT)/Leaving Certificate Vocational Programme (LCVP) | Teastas Náisiúnta/National Certificate
  Gnáthchéim bhaitsiléara/Ordinary bachelor degree
  Dioplóma náisiúnta (ND, Dip.)/National diploma (ND, Dip.)
  Ardteastas (120 ECTS)/Higher Certificate (120 ECTS) | Céim onóracha bhaitsiléara (3 bliana/180 ECTS) (BA, B.Sc, B.Eng)/Honours bachelor degree (3 years/180 ECTS) (BA, B.Sc, B.Eng) | Céim onóracha bhaitsiléara (4 bliana/240 ECTS)/Honours bachelor degree (4 years/240 ECTS)
  Céim ollscoile/University degree
  Céim mháistir (60-120 ECTS)/Master’s degree (60-120 ECTS)
  Dochtúireacht/Doctorate |
| Ελλάδα | Απολυτήριο Γενικού Λυκείου Απολυτήριο Κλασικού Λυκείου
  Απολυτήριο Τεχνικού Επαγγελματικού Λυκείου
  Απολυτήριο Ενιαίου Πολυκλαδικού Λυκείου
  Απολυτήριο Ενιαίου Λυκείου
  Απολυτήριο Τεχνολογικού Επαγγελματικού Εκπαιδευτηρίου | Δίπλωμα επαγγελματικής κατάρτισης (IΕΚ) | | Πτυχίο ΑΕI (πανεπιστημίου, πολυτεχνείου, ΤΕI)
  Μεταπτυχιακό Δίπλωμα Ειδίκευσης (2ος κύκλος)
  Διδακτορικό Δίπλωμα (3ος κύκλος) |
| España | Bachillerato + Curso de Orientación Universitaria (COU)
  Bachillerato
  BUP
  Diploma de Técnico especialista | FP grado superior (Técnico superior) | Diplomado/Ingeniero técnico | Licenciatura
  Máster
  Ingeniero
  Título de Doctor |
| France | Baccalauréat
  Diplôme d’accès aux études universitaires (DAEU)
  Brevet de technicien | Diplôme d’études universitaires générales (DEUG)
  Brevet de technicien supérieur (BTS)
  Diplôme universitaire de technologie (DUT)
  Diplôme d’études universitaires scientifiques et techniques (DEUST) | Licence | Maîtrise
  Maîtrise des sciences et techniques (MST), maîtrise des sciences de gestion (MSG), diplôme d’études supérieures techniques (DEST), diplôme de recherche technologique (DRT), diplôme d’études supérieures spécialisées (DESS), diplôme d’études approfondies (DEA), master 1, master 2 professionnel, master 2 recherche
  Diplôme des grandes écoles
  Diplôme d’ingénieur
  Doctorat |
| Hrvatska | Svjedodžba o državnoj maturi
  Svjedodžba o završnom ispitu | Stručni pristupnik/pristupnica | Baccalaureus/Baccalaurea (sveučilišni prvostupnik/prvostupnica) | Baccalaureus/Baccalaurea (sveučilišni prvostupnik/prvostupnica)
  Stručni specijalist
  Magistar struke
  Magistar inženjer/magistrica inženjerka (mag. ing)
  Doktor struke
  Doktor umjetnosti |
| Italia | Diploma di maturità (vecchio ordinamento)
  Perito ragioniere
  Diploma di superamento dell’esame di Stato conclusivo dei corsi di studio di istruzione secondaria superiore | Diploma universitario (DU)
  Certificato di specializzazione tecnica superiore
  Attestato di competenza (4 semestri) | Diploma di laurea — L (breve) | Diploma di laurea (DL)
  Laurea specialistica (LS)
  Master di I livello
  Dottorato di ricerca (DR) |
| Κύπρος | Απολυτήριο | Δίπλωμα = Programmes offered by Public/Private Schools of Higher Education (for the latter accreditation is compulsory)
  Higher Diploma | | Πανεπιστημιακό Πτυχίο/Bachelor
  Master
  Doctorat |
| Latvija | Atestāts par vispārējo vidējo izglītību
  Diploms par profesionālo vidējo izglītību | Diploms par pirmā līmeņa profesionālo augstāko izglītību | Bakalaura diploms (min. 120 kredītpunktu) | Bakalaura diploms (160 kredītpunktu)
  Profesionālā bakalaura diploms
  Maģistra diploms
  Profesionālā maģistra diploms
  Doktora grāds |
| Lietuva | Brandos atestatas | Aukštojo mokslo diplomas
  Aukštesniojo mokslo diplomas | Profesinio bakalauro diplomas
  Aukštojo mokslo diplomas | Aukštojo mokslo diplomas
  Bakalauro diplomas
  Magistro diplomas
  Daktaro diplomas
  Meno licenciato diplomas |
| Luxembourg | Diplôme de fin d’études secondaires et techniques | BTS
  Brevet de maîtrise
  Brevet de technicien supérieur
  Diplôme de premier cycle universitaire (DPCU)
  Diplôme universitaire de technologie (DUT) | Bachelor
  Diplôme d’ingénieur technicien | Master
  Diplôme d’ingénieur industriel
  DESS en droit européen |
| Magyarország | Gimnáziumi érettségi bizonyítvány
  Szakközépiskolai érettségi-képesítő bizonyítvány | Felsőfokú szakképesítést igazoló bizonyítvány (Higher Vocational Programme) | Főiskolai oklevél
  Alapfokozat (Bachelor degree 180 credits) | Egyetemi oklevél
  Alapfokozat (Bachelor degree 240 credits)
  Mesterfokozat (Master degree) (Osztatlan mesterképzés)
  Doktori fokozat |
| Malta | Advanced Matriculation or GCE Advanced level in 3 subjects (2 of them grade C or higher)
  Matriculation certificate (2 subjects at Advanced level and 4 at Intermediate level including Systems of Knowledge with overall grade A-C) + Passes in the Secondary Education Certificate examination at Grade 5
  2 A Levels (passes A-C) + a number of subjects at Ordinary level, or equivalent | MCAST diplomas/certificates
  Higher National Diploma | Bachelor’s degree | Bachelor’s degree
  Master of Arts
  Doctorate |
| Nederland | Diploma VWO
  Diploma staatsexamen (2 diploma’s)
  Diploma staatsexamen voorbereidend wetenschappelijk onderwijs (Diploma staatsexamen VWO)
  Diploma staatsexamen hoger algemeen voortgezet onderwijs (Diploma staatsexamen HAVO) | Kandidaatsexamen
  Associate degree (AD) | Bachelor (WO)
  HBO bachelor degree
  Baccalaureus of «Ingenieur» | HBO/WO Master’s degree
  Doctoraal examen/Doctoraat |
| Österreich | Matura/Reifeprüfung
  Reife- und Diplomprüfung
  Berufsreifeprüfung | Kollegdiplom/Akademiediplom | Fachhochschuldiplom/Bakkalaureus/Bakkalaurea | Universitätsdiplom
  Fachhochschuldiplom
  Magister/Magistra
  Master
  Diplomprüfung, Diplom-Ingenieur
  Magisterprüfungszeugnis Rigorosenzeugnis
  Doktortitel |
| Polska | Świadectwo dojrzałości
  Świadectwo ukończenia liceum ogólnokształcącego | Dyplom ukończenia kolegium nauczycielskiego
  Świadectwo ukończenia szkoły policealnej | Licencjat/Inżynier | Magister/Magister inżynier
  Dyplom doktora |
| Portugal | Diploma de Ensino Secundário
  Certificado de Habilitações do Ensino Secundário | | Bacharel Licenciado | Licenciado
  Mestre
  Doutorado |
| România | Diplomă de bacalaureat | Diplomă de absolvire (colegiu universitar)
  Învățământ preuniversitar | Diplomă de licenţă | Diplomă de licenţă
  Diplomă de inginer
  Diplomă de urbanist
  Diplomă de master
  Certificat de atestare (studii academice postuniversitare)
  Diplomă de doctor |
| Slovenija | Maturitetno spričevalo (spričevalo o poklicni maturi) (spričevalo o zaključnem izpitu) | Diploma višje strokovne šole | Diploma o pridobljeni visoki strokovni izobrazbi | Univerzitetna diploma
  Magisterij
  Specializacija
  Doktorat |
| Slovensko | Vysvedčenie o maturitnej skúške | Absolventský diplom | Diplom o ukončení bakalárskeho štúdia (Bakalár) | Diplom o ukončení vysokoškolského štúdia
  Bakalár (Bc.)
  Magister
  Magister/Inžinier
  ArtD. |
| Suomi/Finland | Ylioppilastutkinto tai peruskoulu + kolmen vuoden ammatillinen koulutus – Studentexamen eller grundskola + treårig yrkesinriktad utbildning
  Todistus yhdistelmäopinnoista (Betyg över kombinationsstudier) | Ammatillinen opistoasteen tutkinto – Yrkesexamen på institutnivå | Kandidaatin tutkinto – Kandidatexamen/Ammattikorkeakoulututkinto – Yrkeshögskoleexamen (min. 120 opintoviikkoa – studieveckor) | Maisterin tutkinto – Magisterexamen/Ammattikorkeakoulututkinto – Yrkeshögskoleexamen (min. 160 opintoviikkoa – studieveckor)
  Tohtorin tutkinto (Doktorsexamen) joko 4 vuotta tai 2 vuotta lisensiaatin tutkinnon jälkeen – antingen 4 år eller 2 år efter licentiatexamen
  Lisensiaatti/Licentiat |
| Sverige | Slutbetyg från gymnasieskolan (3-årig gymnasial utbildning) | Högskoleexamen (80 poäng)
  Högskoleexamen, 2 år, 120 högskolepoäng
  Yrkeshögskoleexamen/Kvalificerad yrkeshögskoleexamen, 1–3 år | Kandidatexamen (akademisk examen omfattande minst 120 poäng, varav 60 poäng fördjupade studier i ett ämne + uppsats motsvarande 10 poäng)
  Meriter på grundnivå: Kandidatexamen, 3 år, 180 högskolepoäng (Bachelor) | Magisterexamen (akademisk examen omfattande minst 160 poäng, varav 80 poäng fördjupade studier i ett ämne + uppsats motsvarande 20 poäng eller två uppsatser motsvarande 10 poäng vardera)






  — | Licentiatexamen |

RIIK

AST-SC 1 – AST-SC 6

AST 1 – AST 7

AST 3 – AST 11

AD 5 – AD 16

Keskharidus (mis võimaldab omandada keskharidusjärgset haridust)

Keskharidusjärgne haridus (keskeriharidus või vähemalt kaheaastase normaalõppeajaga ülikoolikursus)

Ülikoolitaseme haridus (vähemalt 3aastase normaalõppeajaga)

Ülikoolitaseme haridus (4aastase või pikema normaalõppeajaga)

Belgique — België — Belgien

Certificat de l’enseignement secondaire supérieur (CESS)/Diploma secundair onderwijs

Diplôme d’aptitude à accéder à l’enseignement supérieur (DAES)/Getuigschrift van hoger secundair onderwijs

Diplôme d’enseignement professionnel/Getuigschrift van het beroepssecundair onderwijs

Candidature/Kandidaat

Graduat/Gegradueerde

Bachelor/Professioneel gerichte Bachelor

Bachelor académique (180 crédits)

Academisch gerichte Bachelor (180 ECTS)

Licence/Licentiaat

Master

Diplôme d’études approfondies (DEA)

Diplôme d’études spécialisées (DES)

Diplôme d’études supérieures spécialisées (DESS)

Gediplomeerde in de Voortgezette Studies (GVS)

Gediplomeerde in de Gespecialiseerde Studies (GGS)

Gediplomeerde in de Aanvullende Studies (GAS)

Agrégation/Aggregaat

Ingénieur industriel/Industrieel ingenieur

Doctorat/Doctoraal diploma

България

Диплома за завършено средно образование

Специалист по ...

Диплома за висше образование

Бакалавър

Магистър

Česko

Vysvědčení o maturitní zkoušce

Vysvědčení o absolutoriu (Absolutorium) + diplomovaný specialista (DiS.)

Diplom o ukončení bakalářského studia (Bakalář)

Diplom o ukončení vysokoškolského studia

Magistr

Doktor

Danmark

Bevis for:

Studentereksamen

Højere Forberedelseseksamen (HF)

Højere Handelseksamen (HHX)

Højere Afgangseksamen (HA)

Bac pro: Bevis for Højere Teknisk Eksamen (HTX)

Videregående uddannelser

= Bevis for = Eksamensbevis som (erhvervsakademiuddannelse AK)

Bachelorgrad (BA eller BS)

Professionsbachelorgrad

Diplomingeniør

Kandidatgrad/Candidatus

Master/Magistergrad (mag.art)

Licenciatgrad

ph.d.-grad

Deutschland

Abitur/Zeugnis der allgemeinen Hochschulreife

Fachabitur/Zeugnis der Fachhochschulreife

Fachhochschulabschluss

Bachelor

Hochschulabschluss/Fachhochschulabschluss/Master

Magister Artium/Magistra Artium

Staatsexamen/Diplom

Erstes Juristisches Staatsexamen

Doktorgrad

Eesti

Gümnaasiumi lõputunnistus + riigieksamitunnistus

Lõputunnistus kutsekeskhariduse omandamise kohta

Tunnistus keskhariduse baasil kutsekeskhariduse omandamise kohta

Bakalaureusekraad (min 120 ainepunkti)

Bakalaureusekraad (< 160 ainepunkti)

Rakenduskõrghariduse diplom

Bakalaureusekraad (160 ainepunkti)

Magistrikraad

Arstikraad

Hambaarstikraad

Loomaarstikraad

Filosoofiadoktor

Doktorikraad (120–160 ainepunkti)

Éire/Ireland

Ardteistiméireacht, Grád D3, I 5 ábhar/Leaving Certificate Grade D3 in 5 subjects

Gairmchlár na hArdteistiméireachta (GCAT)/Leaving Certificate Vocational Programme (LCVP)

Teastas Náisiúnta/National Certificate

Gnáthchéim bhaitsiléara/Ordinary bachelor degree

Dioplóma náisiúnta (ND, Dip.)/National diploma (ND, Dip.)

Ardteastas (120 ECTS)/Higher Certificate (120 ECTS)

Céim onóracha bhaitsiléara (3 bliana/180 ECTS) (BA, B.Sc, B.Eng)/Honours bachelor degree (3 years/180 ECTS) (BA, B.Sc, B.Eng)

Céim onóracha bhaitsiléara (4 bliana/240 ECTS)/Honours bachelor degree (4 years/240 ECTS)

Céim ollscoile/University degree

Céim mháistir (60-120 ECTS)/Master’s degree (60-120 ECTS)

Dochtúireacht/Doctorate

Ελλάδα

Απολυτήριο Γενικού Λυκείου Απολυτήριο Κλασικού Λυκείου

Απολυτήριο Τεχνικού Επαγγελματικού Λυκείου

Απολυτήριο Ενιαίου Πολυκλαδικού Λυκείου

Απολυτήριο Ενιαίου Λυκείου

Απολυτήριο Τεχνολογικού Επαγγελματικού Εκπαιδευτηρίου

Δίπλωμα επαγγελματικής κατάρτισης (IΕΚ)

Πτυχίο ΑΕI (πανεπιστημίου, πολυτεχνείου, ΤΕI)

Μεταπτυχιακό Δίπλωμα Ειδίκευσης (2ος κύκλος)

Διδακτορικό Δίπλωμα (3ος κύκλος)

España

Bachillerato + Curso de Orientación Universitaria (COU)

Bachillerato

BUP

Diploma de Técnico especialista

FP grado superior (Técnico superior)

Diplomado/Ingeniero técnico

Licenciatura

Máster

Ingeniero

Título de Doctor

France

Baccalauréat

Diplôme d’accès aux études universitaires (DAEU)

Brevet de technicien

Diplôme d’études universitaires générales (DEUG)

Brevet de technicien supérieur (BTS)

Diplôme universitaire de technologie (DUT)

Diplôme d’études universitaires scientifiques et techniques (DEUST)

Licence

Maîtrise

Maîtrise des sciences et techniques (MST), maîtrise des sciences de gestion (MSG), diplôme d’études supérieures techniques (DEST), diplôme de recherche technologique (DRT), diplôme d’études supérieures spécialisées (DESS), diplôme d’études approfondies (DEA), master 1, master 2 professionnel, master 2 recherche

Diplôme des grandes écoles

Diplôme d’ingénieur

Doctorat

Hrvatska

Svjedodžba o državnoj maturi

Svjedodžba o završnom ispitu

Stručni pristupnik/pristupnica

Baccalaureus/Baccalaurea (sveučilišni prvostupnik/prvostupnica)

Baccalaureus/Baccalaurea (sveučilišni prvostupnik/prvostupnica)

Stručni specijalist

Magistar struke

Magistar inženjer/magistrica inženjerka (mag. ing)

Doktor struke

Doktor umjetnosti

Italia

Diploma di maturità (vecchio ordinamento)

Perito ragioniere

Diploma di superamento dell’esame di Stato conclusivo dei corsi di studio di istruzione secondaria superiore

Diploma universitario (DU)

Certificato di specializzazione tecnica superiore

Attestato di competenza (4 semestri)

Diploma di laurea — L (breve)

Diploma di laurea (DL)

Laurea specialistica (LS)

Master di I livello

Dottorato di ricerca (DR)

Κύπρος

Απολυτήριο

Δίπλωμα = Programmes offered by Public/Private Schools of Higher Education (for the latter accreditation is compulsory)

Higher Diploma

Πανεπιστημιακό Πτυχίο/Bachelor

Master

Doctorat

Latvija

Atestāts par vispārējo vidējo izglītību

Diploms par profesionālo vidējo izglītību

Diploms par pirmā līmeņa profesionālo augstāko izglītību

Bakalaura diploms (min. 120 kredītpunktu)

Bakalaura diploms (160 kredītpunktu)

Profesionālā bakalaura diploms

Maģistra diploms

Profesionālā maģistra diploms

Doktora grāds

Lietuva

Brandos atestatas

Aukštojo mokslo diplomas

Aukštesniojo mokslo diplomas

Profesinio bakalauro diplomas

Aukštojo mokslo diplomas

Aukštojo mokslo diplomas

Bakalauro diplomas

Magistro diplomas

Daktaro diplomas

Meno licenciato diplomas

Luxembourg

Diplôme de fin d’études secondaires et techniques

BTS

Brevet de maîtrise

Brevet de technicien supérieur

Diplôme de premier cycle universitaire (DPCU)

Diplôme universitaire de technologie (DUT)

Bachelor

Diplôme d’ingénieur technicien

Master

Diplôme d’ingénieur industriel

DESS en droit européen

Magyarország

Gimnáziumi érettségi bizonyítvány

Szakközépiskolai érettségi-képesítő bizonyítvány

Felsőfokú szakképesítést igazoló bizonyítvány (Higher Vocational Programme)

Főiskolai oklevél

Alapfokozat (Bachelor degree 180 credits)

Egyetemi oklevél

Alapfokozat (Bachelor degree 240 credits)

Mesterfokozat (Master degree) (Osztatlan mesterképzés)

Doktori fokozat

Malta

Advanced Matriculation or GCE Advanced level in 3 subjects (2 of them grade C or higher)

Matriculation certificate (2 subjects at Advanced level and 4 at Intermediate level including Systems of Knowledge with overall grade A-C) + Passes in the Secondary Education Certificate examination at Grade 5

2 A Levels (passes A-C) + a number of subjects at Ordinary level, or equivalent

MCAST diplomas/certificates

Higher National Diploma

Bachelor’s degree

Bachelor’s degree

Master of Arts

Doctorate

Nederland

Diploma VWO

Diploma staatsexamen (2 diploma’s)

Diploma staatsexamen voorbereidend wetenschappelijk onderwijs (Diploma staatsexamen VWO)

Diploma staatsexamen hoger algemeen voortgezet onderwijs (Diploma staatsexamen HAVO)

Kandidaatsexamen

Associate degree (AD)

Bachelor (WO)

HBO bachelor degree

Baccalaureus of «Ingenieur»

HBO/WO Master’s degree

Doctoraal examen/Doctoraat

Österreich

Matura/Reifeprüfung

Reife- und Diplomprüfung

Berufsreifeprüfung

Kollegdiplom/Akademiediplom

Fachhochschuldiplom/Bakkalaureus/Bakkalaurea

Universitätsdiplom

Fachhochschuldiplom

Magister/Magistra

Master

Diplomprüfung, Diplom-Ingenieur

Magisterprüfungszeugnis Rigorosenzeugnis

Doktortitel

Polska

Świadectwo dojrzałości

Świadectwo ukończenia liceum ogólnokształcącego

Dyplom ukończenia kolegium nauczycielskiego

Świadectwo ukończenia szkoły policealnej

Licencjat/Inżynier

Magister/Magister inżynier

Dyplom doktora

Portugal

Diploma de Ensino Secundário

Certificado de Habilitações do Ensino Secundário

Bacharel Licenciado

Licenciado

Mestre

Doutorado

România

Diplomă de bacalaureat

Diplomă de absolvire (colegiu universitar)

Învățământ preuniversitar

Diplomă de licenţă

Diplomă de licenţă

Diplomă de inginer

Diplomă de urbanist

Diplomă de master

Certificat de atestare (studii academice postuniversitare)

Diplomă de doctor

Slovenija

Maturitetno spričevalo (spričevalo o poklicni maturi) (spričevalo o zaključnem izpitu)

Diploma višje strokovne šole

Diploma o pridobljeni visoki strokovni izobrazbi

Univerzitetna diploma

Magisterij

Specializacija

Doktorat

Slovensko

Vysvedčenie o maturitnej skúške

Absolventský diplom

Diplom o ukončení bakalárskeho štúdia (Bakalár)

Diplom o ukončení vysokoškolského štúdia

Bakalár (Bc.)

Magister

Magister/Inžinier

ArtD.

Suomi/Finland

Ylioppilastutkinto tai peruskoulu + kolmen vuoden ammatillinen koulutus – Studentexamen eller grundskola + treårig yrkesinriktad utbildning

Todistus yhdistelmäopinnoista (Betyg över kombinationsstudier)

Ammatillinen opistoasteen tutkinto – Yrkesexamen på institutnivå

Kandidaatin tutkinto – Kandidatexamen/Ammattikorkeakoulututkinto – Yrkeshögskoleexamen (min. 120 opintoviikkoa – studieveckor)

Maisterin tutkinto – Magisterexamen/Ammattikorkeakoulututkinto – Yrkeshögskoleexamen (min. 160 opintoviikkoa – studieveckor)

Tohtorin tutkinto (Doktorsexamen) joko 4 vuotta tai 2 vuotta lisensiaatin tutkinnon jälkeen – antingen 4 år eller 2 år efter licentiatexamen

Lisensiaatti/Licentiat

Sverige

Slutbetyg från gymnasieskolan (3-årig gymnasial utbildning)

Högskoleexamen (80 poäng)

Högskoleexamen, 2 år, 120 högskolepoäng

Yrkeshögskoleexamen/Kvalificerad yrkeshögskoleexamen, 1–3 år

Kandidatexamen (akademisk examen omfattande minst 120 poäng, varav 60 poäng fördjupade studier i ett ämne + uppsats motsvarande 10 poäng)

Meriter på grundnivå: Kandidatexamen, 3 år, 180 högskolepoäng (Bachelor)

Magisterexamen (akademisk examen omfattande minst 160 poäng, varav 80 poäng fördjupade studier i ett ämne + uppsats motsvarande 20 poäng eller två uppsatser motsvarande 10 poäng vardera)

—

Licentiatexamen

| — | Doktorsexamen |
| --- | --- |

—

Doktorsexamen

Meriter på avancerad nivå:

| — | Magisterexamen, 1 år, 60 högskolepoäng |
| --- | --- |

—

Magisterexamen, 1 år, 60 högskolepoäng

| — | Masterexamen, 2 år, 120 högskolepoäng |
| --- | --- |

—

Masterexamen, 2 år, 120 högskolepoäng

Meriter på forskarnivå:

| — | Licentiatexamen, 2 år, 120 högskolepoäng |
| --- | --- |

—

Licentiatexamen, 2 år, 120 högskolepoäng

| — | Doktorsexamen, 4 år, 240 högskolepoäng |
| --- | --- |

—

Doktorsexamen, 4 år, 240 högskolepoäng

United Kingdom

General Certificate of Education Advanced level — 2 passes or equivalent (grades A to E)

BTEC National Diploma

General National Vocational Qualification (GNVQ), advanced level

Advanced Vocational Certificate of Education, A level (VCE A level)

Higher National Diploma/Certificate (BTEC)/SCOTVEC

Diploma of Higher Education (DipHE)

National Vocational Qualifications (NVQ)

Scottish Vocational Qualifications (SVQ) level 4

(Honours) Bachelor degree

NB: Master’s degree in Scotland

Honours Bachelor degree

Master’s degree (MA, MB, MEng, MPhil, MSc)

Doctorate

NOTE:

UK diplomas awarded in 2020 (until 31 December 2020) are accepted without an equivalence. UK diplomas awarded as from 1 January 2021 must be accompanied by an equivalence issued by a competent authority of an EU Member State.

III LISA lõpp. Tagasi põhiteksti juurde saamiseks klõpsake siia.

---