# Az Európai Unió C 415/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 415 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. november 15. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 415

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. november 15.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése |
| | 35. ülésszak, Brüsszel (Belgium), 2018. június 18–20. |
| 2018/C 415/01 | Állásfoglalás az AKCS–EU-kapcsolatokról a Cotonoui Megállapodást követő időszakban: hangsúlyos parlamenti dimenzió | 1 |
| 2018/C 415/02 | Állásfoglalás a növényegészségügyi termékek, magok és más, a mezőgazdasági termeléshez felhasznált alapanyagok jogellenes kereskedelmének gazdasági hatásáról az AKCS-országokban | 6 |
| 2018/C 415/03 | Állásfoglalás az urbanizáció társadalmi és környezeti hatásairól, különös tekintettel az ipari és háztartási hulladék megfelelő kezelésére az AKCS-országokban | 11 |
| 2018/C 415/04 | Állásfoglalás a nemzetközi terrorizmus felszámolását célzó új intézkedések bevezetésének sürgető voltáról | 18 |
| 2018/C 415/05 | Állásfoglalás a dél-szudáni humanitárius válsághelyzetről | 22 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése

35. ülésszak, Brüsszel (Belgium), 2018. június 18–20.

35. ülésszak, Brüsszel (Belgium), 2018. június 18–20.

2018/C 415/01

Állásfoglalás az AKCS–EU-kapcsolatokról a Cotonoui Megállapodást követő időszakban: hangsúlyos parlamenti dimenzió

1

2018/C 415/02

Állásfoglalás a növényegészségügyi termékek, magok és más, a mezőgazdasági termeléshez felhasznált alapanyagok jogellenes kereskedelmének gazdasági hatásáról az AKCS-országokban

6

2018/C 415/03

Állásfoglalás az urbanizáció társadalmi és környezeti hatásairól, különös tekintettel az ipari és háztartási hulladék megfelelő kezelésére az AKCS-országokban

11

2018/C 415/04

Állásfoglalás a nemzetközi terrorizmus felszámolását célzó új intézkedések bevezetésének sürgető voltáról

18

2018/C 415/05

Állásfoglalás a dél-szudáni humanitárius válsághelyzetről

22

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése |
| | 35. ülésszak, Brüsszel (Belgium), 2018. június 18–20. |
| 2018/C 415/06 | A Bizottság válaszai írásbeli választ igénylő kérdésekre | 26 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése

35. ülésszak, Brüsszel (Belgium), 2018. június 18–20.

35. ülésszak, Brüsszel (Belgium), 2018. június 18–20.

2018/C 415/06

A Bizottság válaszai írásbeli választ igénylő kérdésekre

26

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése

35. ülésszak, Brüsszel (Belgium), 2018. június 18–20.

| 15.11.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 415/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 415/1

---

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

az AKCS–EU-kapcsolatokról a Cotonoui Megállapodást követő időszakban: hangsúlyos parlamenti dimenzió

(2018/C 415/01)

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2018. június 18–20-án Brüsszelben (Belgium) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2018. június 18–20-án Brüsszelben (Belgium) ülésezve,

| — | tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a Cotonoui Megállapodás) (2) és annak 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a Cotonoui Megállapodás) (2) és annak 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára (3),

| — | tekintettel az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportját létrehozó 1975. évi Georgetowni Megállapodásra, valamint annak 1992. évi felülvizsgálatára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportját létrehozó 1975. évi Georgetowni Megállapodásra, valamint annak 1992. évi felülvizsgálatára (4),

| — | tekintettel az afrikai és európai állam- és kormányfők által a 2007. december 9-i lisszaboni csúcstalálkozón elfogadott EU–Afrika közös stratégiára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az afrikai és európai állam- és kormányfők által a 2007. december 9-i lisszaboni csúcstalálkozón elfogadott EU–Afrika közös stratégiára (5),

| — | tekintettel az AKCS-országok állam- és kormányfőinek 2011. december 13. és 14. között Malabóban megrendezett 7. csúcstalálkozójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-országok állam- és kormányfőinek 2011. december 13. és 14. között Malabóban megrendezett 7. csúcstalálkozójára,

| — | tekintettel a „Negyven év partnerség: az AKCS-országokban a kereskedelemre és fejlődésre gyakorolt hatás értékelése, valamint az AKCS-országok és az Európai Unió közötti tartós kapcsolatok kilátásai” című, 2015. december 9-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Negyven év partnerség: az AKCS-országokban a kereskedelemre és fejlődésre gyakorolt hatás értékelése, valamint az AKCS-országok és az Európai Unió közötti tartós kapcsolatok kilátásai” című, 2015. december 9-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az AKCS–EU kapcsolatokról szóló állásfoglalásaira, és különösen a közös parlamenti közgyűlés munkájáról szóló, 2015. február 11-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU kapcsolatokról szóló állásfoglalásaira, és különösen a közös parlamenti közgyűlés munkájáról szóló, 2015. február 11-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a Cotonou utáni időszak AKCS–EU kapcsolatainak parlamenti dimenziójáról szóló, 2016. december 21-i nyilatkozatára (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonou utáni időszak AKCS–EU kapcsolatainak parlamenti dimenziójáról szóló, 2016. december 21-i nyilatkozatára (8),

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek az AKCS–EU kapcsolatok jövőjéről szóló, 2015. december 9-i közös nyilatkozatára (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek az AKCS–EU kapcsolatok jövőjéről szóló, 2015. december 9-i közös nyilatkozatára (9),

| — | tekintettel az AKCS Miniszterek Tanácsának 103. és 105. ülésére, amelyekre 2016. április 26–27-én Dakarban, illetve 2017. május 3-án és 4-én Brüsszelben került sor, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS Miniszterek Tanácsának 103. és 105. ülésére, amelyekre 2016. április 26–27-én Dakarban, illetve 2017. május 3-án és 4-én Brüsszelben került sor,

| — | tekintettel az AKCS–EU kapcsolatok 2020 utáni jövőjéről szóló, 2016. október 4-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU kapcsolatok 2020 utáni jövőjéről szóló, 2016. október 4-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a fejlesztési politikáról szóló, 2017. június 7-én Brüsszelben elfogadott európai konszenzusra (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési politikáról szóló, 2017. június 7-én Brüsszelben elfogadott európai konszenzusra (11),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió, másrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja közötti partnerségi megállapodással kapcsolatos tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2017. december 12-i európai bizottsági ajánlásra (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió, másrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja közötti partnerségi megállapodással kapcsolatos tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra irányuló, 2017. december 12-i európai bizottsági ajánlásra (12),

| — | tekintettel az Európai Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Megújított partnerség az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokkal” című, 2016. november 22-i közös közleményére (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Megújított partnerség az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokkal” című, 2016. november 22-i közös közleményére (13),

| — | tekintettel az Európai Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az Európai Unió és az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok közötti 2020 utáni új partnerség felé” című, 2015. október 6-i közös konzultációs dokumentumára (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az Európai Unió és az afrikai, karibi és csendes-óceáni országok közötti 2020 utáni új partnerség felé” című, 2015. október 6-i közös konzultációs dokumentumára (14),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság által 2016. május 12-én elfogadott, az EU és az AKCS-csoport országai közti kapcsolatok jövőjéről szóló véleményre (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság által 2016. május 12-én elfogadott, az EU és az AKCS-csoport országai közti kapcsolatok jövőjéről szóló véleményre (15),

| — | tekintettel ENSZ fenntartható fejlődésről szóló csúcstalálkozójára, valamint az ENSZ Közgyűlés által 2015. szeptember 25-én elfogadott „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című záródokumentumra (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel ENSZ fenntartható fejlődésről szóló csúcstalálkozójára, valamint az ENSZ Közgyűlés által 2015. szeptember 25-én elfogadott „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című záródokumentumra (16),

| — | tekintettel az Afrikai Unió által 2015 áprilisában elfogadott, a 2063-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendre (17), valamint tekintettel a CARICOM külügyi és közösségi kapcsolatokért felelős tanácsának (COFCOR) 2017. május 18–19. között Bridgetownban (Barbados) tartott 20. találkozójáról szóló közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió által 2015 áprilisában elfogadott, a 2063-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendre (17), valamint tekintettel a CARICOM külügyi és közösségi kapcsolatokért felelős tanácsának (COFCOR) 2017. május 18–19. között Bridgetownban (Barbados) tartott 20. találkozójáról szóló közleményre,

| — | tekintettel az AKCS Miniszterek Tanácsa 2018. május 29-én megrendezett 107. ülésének, valamint az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa 2018. június 1-jén Loméban (Togo) megrendezett 43. ülésének eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS Miniszterek Tanácsa 2018. május 29-én megrendezett 107. ülésének, valamint az AKCS–EU Miniszterek Tanácsa 2018. június 1-jén Loméban (Togo) megrendezett 43. ülésének eredményeire,

| — | tekintettel az AKCS-csoport állam- és kormányfőinek nyolcadik csúcstalálkozóján elfogadott, az AKCS-csoport jövőbeli kilátásairól szóló waigani közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-csoport állam- és kormányfőinek nyolcadik csúcstalálkozóján elfogadott, az AKCS-csoport jövőbeli kilátásairól szóló waigani közleményre,

| — | tekintettel a Politikai Bizottság jelentésére (ACP-EU/102.400/fin.), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Politikai Bizottság jelentésére (ACP-EU/102.400/fin.),

| A. | mivel a Cotonoui Partnerségi Megállapodás sikeresen megteremtette az EU és az AKCS-csoport közötti, jogilag kölcsönösen kötelező erejű partnerséget; |
| --- | --- |

A.

mivel a Cotonoui Partnerségi Megállapodás sikeresen megteremtette az EU és az AKCS-csoport közötti, jogilag kölcsönösen kötelező erejű partnerséget;

| B. | mivel a partnerségi megállapodásban foglaltak szerint a Közös Parlamenti Közgyűlésnek az a szerepe, hogy lehetővé tegye az EU és az AKCS-államok népei közötti nagyobb megértést, felkeltse a közvélemény figyelmét a kérdések széles köre iránt, a párbeszéd és konzultáció révén előmozdítsa a demokratikus folyamatokat, biztosítsa a partnerségi megállapodás következetes nyomon követését, valamint megerősítse az AKCS-országok nemzeti parlamentjeinek hatáskörét; |
| --- | --- |

B.

mivel a partnerségi megállapodásban foglaltak szerint a Közös Parlamenti Közgyűlésnek az a szerepe, hogy lehetővé tegye az EU és az AKCS-államok népei közötti nagyobb megértést, felkeltse a közvélemény figyelmét a kérdések széles köre iránt, a párbeszéd és konzultáció révén előmozdítsa a demokratikus folyamatokat, biztosítsa a partnerségi megállapodás következetes nyomon követését, valamint megerősítse az AKCS-országok nemzeti parlamentjeinek hatáskörét;

| C. | mivel a Közös Parlamenti Közgyűlés érdeme a határokon átnyúló parlamenti vita átfogó keretének létrehozása, és hiányosságai ellenére ez nagy érték az egyre inkább összekapcsolódó és kölcsönösen egymástól függő világban; |
| --- | --- |

C.

mivel a Közös Parlamenti Közgyűlés érdeme a határokon átnyúló parlamenti vita átfogó keretének létrehozása, és hiányosságai ellenére ez nagy érték az egyre inkább összekapcsolódó és kölcsönösen egymástól függő világban;

| D. | mivel az AKCS–EU kapcsolatokról szóló jövőbeli tárgyalásoknak alkalmat kell kínálniuk egy jövőkép kialakítására, és arra, hogy e kapcsolat politikai dimenziót öltsön; |
| --- | --- |

D.

mivel az AKCS–EU kapcsolatokról szóló jövőbeli tárgyalásoknak alkalmat kell kínálniuk egy jövőkép kialakítására, és arra, hogy e kapcsolat politikai dimenziót öltsön;

| E. | mivel az AKCS-csoport alapjainak kiszélesítése és megszilárdítása érdekében felül kell vizsgálni az 1975. június 7-i Georgetowni Megállapodást azzal a céllal, hogy választ adhassunk a XXI. század kihívásaira és geopolitikai zavargásaira, valamint előmozdíthassuk a multilateralizmust; |
| --- | --- |

E.

mivel az AKCS-csoport alapjainak kiszélesítése és megszilárdítása érdekében felül kell vizsgálni az 1975. június 7-i Georgetowni Megállapodást azzal a céllal, hogy választ adhassunk a XXI. század kihívásaira és geopolitikai zavargásaira, valamint előmozdíthassuk a multilateralizmust;

| F. | mivel a partnerségi megállapodás „harmadik pillér” megközelítése vegyes eredményeket hozott, egyrészről vitathatatlan sikereket ért el a fejlesztés területén, valamint egyértelműen hozzájárult a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez, másrészről azonban a politikai együttműködés tekintetében továbbra is jócskán van mit javítani; |
| --- | --- |

F.

mivel a partnerségi megállapodás „harmadik pillér” megközelítése vegyes eredményeket hozott, egyrészről vitathatatlan sikereket ért el a fejlesztés területén, valamint egyértelműen hozzájárult a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez, másrészről azonban a politikai együttműködés tekintetében továbbra is jócskán van mit javítani;

| G. | mivel a jövőbeni megállapodásnak a partnerség erősítésének és az integráció előmozdításának irányába kell hatnia; |
| --- | --- |

G.

mivel a jövőbeni megállapodásnak a partnerség erősítésének és az integráció előmozdításának irányába kell hatnia;

| H. | mivel mind az EU, mind az AKCS-csoport alapvető politikai és gazdasági változásokon esett át a megállapodás ratifikálása óta, különösképpen megnövekedtek az AKCS-csoporton belüli különbségek; |
| --- | --- |

H.

mivel mind az EU, mind az AKCS-csoport alapvető politikai és gazdasági változásokon esett át a megállapodás ratifikálása óta, különösképpen megnövekedtek az AKCS-csoporton belüli különbségek;

| I. | mivel az EU és az AKCS-csoport közötti Cotonou utáni megállapodásnak összhangban kell lennie a szélesebb körű uniós és AKCS-stratégiákkal, mint például az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó globális stratégiával, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel és a 2063-ig tartó időszakra vonatkozó menetrenddel; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU és az AKCS-csoport közötti Cotonou utáni megállapodásnak összhangban kell lennie a szélesebb körű uniós és AKCS-stratégiákkal, mint például az Európai Unió kül- és biztonságpolitikájára vonatkozó globális stratégiával, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel és a 2063-ig tartó időszakra vonatkozó menetrenddel;

| J. | mivel az új partnerség finanszírozásának, így az Európai Fejlesztési Alap uniós költségvetésbe történő esetleges beépítésének kérdését is prioritásként kell kezelni és megvitatni, kitérve az Európai Fejlesztési Alap uniós költségvetésbe történő bevonásának kérdésére is; |
| --- | --- |

J.

mivel az új partnerség finanszírozásának, így az Európai Fejlesztési Alap uniós költségvetésbe történő esetleges beépítésének kérdését is prioritásként kell kezelni és megvitatni, kitérve az Európai Fejlesztési Alap uniós költségvetésbe történő bevonásának kérdésére is;

| K. | mivel az EU és az AKCS-csoport közötti parlamenti dimenzió megerősítésének és a döntéshozatalban játszott irányító szerepe előmozdításának az új AKCS–EU partnerség kulcselemeként kell megjelennie; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU és az AKCS-csoport közötti parlamenti dimenzió megerősítésének és a döntéshozatalban játszott irányító szerepe előmozdításának az új AKCS–EU partnerség kulcselemeként kell megjelennie;

| L. | mivel a Közös Parlamenti Közgyűlés üléseinek gyakorisága és változatossága lehetővé teszi az Európai Parlament és az AKCS-tagok közötti folyamatos párbeszédet, ily módon megszilárdítva annak legitimitását és megerősítve a parlamenti diplomáciát, és mivel a Közös Parlamenti Közgyűlésre több politikai fórumon is a parlamenti diplomácia példájaként tekintettek; |
| --- | --- |

L.

mivel a Közös Parlamenti Közgyűlés üléseinek gyakorisága és változatossága lehetővé teszi az Európai Parlament és az AKCS-tagok közötti folyamatos párbeszédet, ily módon megszilárdítva annak legitimitását és megerősítve a parlamenti diplomáciát, és mivel a Közös Parlamenti Közgyűlésre több politikai fórumon is a parlamenti diplomácia példájaként tekintettek;

| M. | mivel a Közös Parlamenti Közgyűlés tényfeltáró és közös választási megfigyelő misszióit időnként politikailag hasznosnak tekintették, mivel az egyenlőségnek köszönhetően elősegítik a partnerek közötti őszinte, hatékony és közvetlen párbeszédet olyan kérdésekről is, mint a demokrácia, a jogállamiság, a jó kormányzás és az emberi jogok; |
| --- | --- |

M.

mivel a Közös Parlamenti Közgyűlés tényfeltáró és közös választási megfigyelő misszióit időnként politikailag hasznosnak tekintették, mivel az egyenlőségnek köszönhetően elősegítik a partnerek közötti őszinte, hatékony és közvetlen párbeszédet olyan kérdésekről is, mint a demokrácia, a jogállamiság, a jó kormányzás és az emberi jogok;

| N. | mivel a Közös Parlamenti Közgyűlésnek a közérdeket kell szem előtt tartania, és mivel a partnerség parlamenti testületeként nem válhat az államok közötti vagy földrajzi területek közötti összecsapások fórumává, hanem a konstruktív, átlátható, elszámoltatható és hatékony együttműködés fórumaként kell szolgálnia, annál is inkább, mivel az államok és a földrajzi területek sok kihívás kezelését illetően már nem jelentik minden esetben a megfelelő szintet, ennélfogva javítani kell a Közös Parlamenti Közgyűlés által hozott határozatok végrehajtásának hatékonyságát; |
| --- | --- |

N.

mivel a Közös Parlamenti Közgyűlésnek a közérdeket kell szem előtt tartania, és mivel a partnerség parlamenti testületeként nem válhat az államok közötti vagy földrajzi területek közötti összecsapások fórumává, hanem a konstruktív, átlátható, elszámoltatható és hatékony együttműködés fórumaként kell szolgálnia, annál is inkább, mivel az államok és a földrajzi területek sok kihívás kezelését illetően már nem jelentik minden esetben a megfelelő szintet, ennélfogva javítani kell a Közös Parlamenti Közgyűlés által hozott határozatok végrehajtásának hatékonyságát;

| O. | mivel a Közös Parlamenti Közgyűlés brüsszeli ülésein szemmel látható bizonyos európai parlamenti képviselők jelenlétének és igyekezetének hiánya, aminek következtében csorbát szenvedett a Közös Parlamenti Közgyűlés által végzett munka folyamatossága, sőt megkérdőjeleződött annak helytállósága, ami rendkívül káros következményekkel járhat; |
| --- | --- |

O.

mivel a Közös Parlamenti Közgyűlés brüsszeli ülésein szemmel látható bizonyos európai parlamenti képviselők jelenlétének és igyekezetének hiánya, aminek következtében csorbát szenvedett a Közös Parlamenti Közgyűlés által végzett munka folyamatossága, sőt megkérdőjeleződött annak helytállósága, ami rendkívül káros következményekkel járhat;

| P. | mivel a Közös Parlamenti Közgyűlésen belül a nemek arányát tekintve jelentős egyensúlyhiány tapasztalható és egyértelműen kevés a fiatalabb korosztályba tartozó képviselő; |
| --- | --- |

P.

mivel a Közös Parlamenti Közgyűlésen belül a nemek arányát tekintve jelentős egyensúlyhiány tapasztalható és egyértelműen kevés a fiatalabb korosztályba tartozó képviselő;

| Q. | mivel az EP Főtitkárságához képest az AKCS titkársága hiányt szenved emberi és pénzügyi erőforrásokban és mivel az AKCS-tagok felpanaszolták a támogatás érezhető hiányát, valamint kérték, hogy az anyagok előállítása során kapjanak célzottabb segítséget; |
| --- | --- |

Q.

mivel az EP Főtitkárságához képest az AKCS titkársága hiányt szenved emberi és pénzügyi erőforrásokban és mivel az AKCS-tagok felpanaszolták a támogatás érezhető hiányát, valamint kérték, hogy az anyagok előállítása során kapjanak célzottabb segítséget;

| 1. | egy átfogó, jogilag kötelező erejű AKCS–EU keretet szorgalmaz annak érdekében, hogy a jövőbeli partnerség a korábbi eredményekre, az ENSZ 2030. évi programjára, valamint a méltányos és tisztességes kereskedelemre vonatkozó kötelező erejű iránymutatásokra alapozhasson, ugyanakkor biztosítva a jelentős javulást az AKCS-országokban a fenntartható gazdasági fejlődés további előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a három régióra – Afrikára, a karibi térségre és a csendes-óceáni szigetekre – kiterjedő jövőbeli partnerség „súlypontját” továbbra is a jelenlegi AKCS-keretnek kell képeznie, ugyanakkor a javasolt kötelező erejű regionális megállapodások révén meg kell erősíteni mindegyikük szerepét és figyelembe kell venni az egyre eltérőbb sajátosságaikat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ismételten hangsúlyozza a jövőbeli megállapodás parlamenti dimenziója megerősítésének fontosságát, hogy a jövőbeli átfogó Közös Parlamenti Közgyűlés számára valódi konzultációs hatáskört biztosítsanak; kéri jogi és operatív önállóságának garantálását; kéri, hogy a Közgyűlést szorosan vonják be a megállapodás végrehajtásába, és rendszeresen konzultáljanak vele a partnerség szempontjából fontos valamennyi kérdésről; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a Cotonoui Megállapodás politikai dimenziójának megerősítése mindenképpen a jövőbeli új partnerség létrehozásának előfeltétele, többek között fokozott parlamenti ellenőrzés formájában is, amelyhez a parlamenti tevékenységek megfelelő véghezviteléhez szükséges kellő finanszírozás társul; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a megújított AKCS–EU partnerség középpontjában a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendnek, a fenntartható fejlesztési céloknak, a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzusnak és a 2063-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendnek kell állnia, a Közös Parlamenti Közgyűlés tevékenységének pedig ezek végrehajtására kell összpontosítania; úgy véli, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlésnek rendszeresen naprakész jelentéseket kell készítenie a fenntartható fejlesztési célok elérése terén elért haladásról, valamint kilátásba helyezi a bevált gyakorlatok megosztására szolgáló mechanizmus létrehozását; |
| --- | --- |

5.

| 6. | elismeri a regionális szervezetek és a szubregionális integráció AKCS-csoporton belül megnövekedett jelentőségét, és véleménye szerint ennek a Cotonou utáni partnerség felépítésében is tükröződnie kell; ezzel összefüggésben felhívja a Közös Parlamenti Közgyűlést, hogy gyakrabban hívjon össze regionális találkozókat a régióspecifikus kérdések megvitatására, a regionális és szubregionális intézményekkel folytatott párbeszéd megerősítésére, valamint az egyes regionális blokkok jellemzőinek és érzékeny pontjainak fokozottabb figyelembevételére; hangsúlyozza azonban a szubregionális, regionális és globális stratégiák közötti koherencia és kiegészítő jelleg szükségességét; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kéri, hogy a regionális megállapodások szintjén évente minden régióban legalább egyszer találkozzanak az EU és az AKCS képviselői, és e találkozókat a nők és a fiatalok számára megrendezett fórum egészítse ki; |
| --- | --- |

7.

| 8. | véleménye szerint a Közös Parlamenti Közgyűlést teljes mértékben be kell vonni a 2020 utáni megerősített AKCS–EU politikai partnerségről folytatott tárgyalásokba, és a Közös Parlamenti Közgyűlés alapvető szerepét és előjogait újra meg kell határozni hatékonyságának maximalizálása, valamint jogi és operatív önállóságának garantálása végett; |
| --- | --- |

8.

| 9. | emlékeztet arra, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlést az eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólít a parlamenti diplomácia megszilárdítására, különösen a Közös Parlamenti Közgyűlés tényfeltáró és választási megfigyelő missziói, valamint a biztonsági ügyekkel foglalkozó közös megfigyelő missziói révén, mivel ezek a demokratikus kapacitások kiépítésének kulcsfontosságú eszközei, továbbá ösztönzi a Közös Parlamenti Közgyűlést, hogy nemzetközi színtéren a közös fellépés megkönnyítése és az AKCS–EU koalíciók hatékony kialakítása érdekében keretein belül biztosítson nagyobb teret a párbeszédnek és a tárgyalásnak; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kéri, hogy a jövőbeli megállapodásról az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokat tömörítő egységes szövetség tárgyaljon, amely egyetlen vállalkozásban képviselteti magát; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy a parlamenti dimenziót erősíteni lehetne azáltal, hogy az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés európai tagjainak kabinetjében gyakornokokat fogadnának; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megerősíti, hogy elkötelezett a szubszidiaritás elve mellett, amely arra ösztönöz, hogy a döntések meghozatala a polgárokhoz a lehető legközelebbi szinten és a legalkalmasabb – nemzeti, regionális, kontinentális vagy AKCS – illetékességi szinten történjen; hangsúlyozza, hogy számos területen minden szinten felelősséget kell vállalni: leginkább globális szinten azért, hogy valóban egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak, leginkább helyi szinten pedig azért, hogy a célkitűzések a gyakorlatban megvalósíthatók legyenek; |
| --- | --- |

13.

| 14. | az EU és az AKCS-csoport, illetve az egyes tagjaik közötti kommunikáció és a szinkronizáció javítását javasolja, különösen gondoskodva arról, hogy mindkét partner munkáját egy külön titkárság megfelelően támogassa; hangsúlyozza, hogy a külön titkárságok használatára gyakorlati okokból van szükség, nem pedig azt tükrözendő, hogy az EU és az AKCS-csoport adminisztratív elkülönítést igénylő, alapvetően eltérő érdekeket képvisel; a titkárságok és a parlamenti képviselők között mindazonáltal szoros és őszinte együttműködést szorgalmaz; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kéri tehát, hogy az új megállapodás írja elő, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés évente kétszer plenáris ülést tartson, az üléseket felváltva az Európai Unióban és az egyik AKCS-államban tartva, így a Közgyűlés független lenne a Tanács összehívásától; |
| --- | --- |

15.

| 16. | a Közös Parlamenti Közgyűlés átláthatóságának és nyilvános ismertségének növelését célzó reformokat ösztönöz annak biztosítása érdekében, hogy elszámoltatható legyen az egyes tagállamok polgárai felé; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meggyőződése, hogy a partnerség folyamatos jellegének és stabilitásának biztosítása, valamint rendszeres jelentéstétel és szakértői értékelések lehetővé tétele érdekében rendszeres AKCS–EU szintű találkozókra van szükség; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sürgeti valamennyi AKCS–EU tagállamot, hogy törekedjenek a nemek közötti egyensúly elérésére a Közös Parlamenti Közgyűlésbe delegáltak között, és ösztönzi, hogy minél több 40 év alatti delegált személy kerüljön közéjük; sürgeti a küldöttségeket, hogy biztosítsák az ellenzéki pártok megfelelő képviseletét az érdemi pártközi parlamenti párbeszéd előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kéri az európai parlamenti képviselőket, hogy vegyenek részt és tevékenyen közreműködjenek a Közös Parlamenti Közgyűlés valamennyi tevékenységében; a Közös Parlamenti Közgyűlés valamennyi ülésén és szavazásán való részvételük biztosítása érdekében szigorú szabályok elfogadását szorgalmazza; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a Közös Parlamenti Közgyűlés tagállamait, hogy az Közös Parlamenti Közgyűlés általános kapacitásának javítása érdekében garantálják az AKCS Parlamenti Közgyűlése és a társtitkárság kiegyensúlyozott és kiszámítható finanszírozását; |
| --- | --- |

20.

| 21. | a nem állami szereplők – köztük a társadalmi szervezetek és a helyi és a regionális magánszektor – AKCS–EU döntéshozatalon belüli aktívabb részvételét szorgalmazza; ragaszkodik ahhoz, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés új struktúrája a regionális és AKCS–EU szintű társadalmi szervezetek hivatalos részvételét is magában foglalja; hangsúlyozza, hogy ezeket a szereplőket a többszereplős megközelítésnek megfelelően valamennyi AKCS–EU döntésbe és tevékenységbe be kell vonni; ezzel összefüggésben emlékeztet arra, hogy biztosítani kell, hogy az érintett szervezetek berkeiben tiszteletben tartsák az átláthatóság és a demokrácia elveit; szorgalmazza, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés keretében rendezzenek rendszeres, konkrétan a nőkre és a fiatalokra összpontosító rendezvényeket is; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy az Európai Parlamenten belül működő Elnökök Értekezlete jogosult a Közös Parlamenti Közgyűlés üléseire induló európai parlamenti küldöttségek utazását ellenezni, ami – még ha költségvetési korlátok vagy biztonsági megfontolások indokolják is – hátráltathatja a Közös Parlamenti Közgyűlés jogi és operatív önállóságát; felszólít a Közös Parlamenti Közgyűlés jogi autonómiájának biztosítására és valamennyi hivatalos tevékenysége esetében a döntéshozatali eljárás felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja mindazon uniós tagállamokat, amelyek az EU Tanácsának elnökségét rotációs alapon betöltik, hogy a jelenlegi Cotonoui Partnerségi Megállapodás időszakához képest fokozottabban vegyenek részt a Közös Parlamenti Közgyűlés ülésének előkészítésében, megszervezésében és vendégül látásában, valamint hangsúlyozza, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés üléseinek megtartása az EU Tanácsának elnökségét rotációs alapon betöltő uniós tagállamban hozzáadott értékkel bír; |
| --- | --- |

23.

| 24. | utasítja társelnökeit, hogy ezt az állásfoglalást továbbítsák az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Afrikai Uniónak, az AKCS-államok regionális szervezeteinek és az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2018. június 20-án Brüsszelben (Belgium) elfogadott állásfoglalás.

(2)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

(3)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

(4)  http://www.epg.acp.int/fileadmin/user_upload/Georgetown_1992.pdf

(5)  http://www.africa-eu-partnership.org/sites/default/files/documents/eas2007_joint_strategy_en.pdf

(6)  HL C 179., 2016.5.18., 29. o.

(7)  HL C 310., 2016.8.25., 19. o.

(8)  HL C 170., 2017.5.30., 36. o.

(9)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2015_acp2/pdf/1081264en.pdf

(10)  HL C 314., 2017.9.21., 38. o.

(11)  9459/2017. számú tanácsi dokumentum

(12)  COM(2017) 763 final.

(13)  JOIN(2016) 52 final.

(14)  JOIN(2015) 0033.

(15)  http://www.eesc.europa.eu/our-work/opinions-information-reports/opinions/future-eus-relations-acp-group-countries-green-paper

(16)  Az ENSZ Közgyűlésének A/RES/70/1. sz. határozata.

(17)  http://www.un.org/en/africa/osaa/pdf/au/agenda2063.pdf

---

| 15.11.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 415/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 415/6

---

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

a növényegészségügyi termékek, magok és más, a mezőgazdasági termeléshez felhasznált alapanyagok jogellenes kereskedelmének gazdasági hatásáról az AKCS-országokban

(2018/C 415/02)

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2018. június 18–20-án Brüsszelben (Belgium) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2018. június 18–20-án Brüsszelben (Belgium) ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt, majd 2005-ben és 2010-ben módosított (2) partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a Cotonoui Megállapodás) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt, majd 2005-ben és 2010-ben módosított (2) partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a Cotonoui Megállapodás) (3),

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló csúcstalálkozójára, valamint a ENSZ Közgyűlés által 2015. szeptember 25-én elfogadott „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című záródokumentumra, és különösen az abban meghatározott fenntartható fejlesztési célok közül a 2. célra, nevezetesen az éhség felszámolására, az élelmezésbiztonság és a jobb táplálkozás elérésére, valamint a fenntartható mezőgazdaság előmozdítására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló csúcstalálkozójára, valamint a ENSZ Közgyűlés által 2015. szeptember 25-én elfogadott „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című záródokumentumra, és különösen az abban meghatározott fenntartható fejlesztési célok közül a 2. célra, nevezetesen az éhség felszámolására, az élelmezésbiztonság és a jobb táplálkozás elérésére, valamint a fenntartható mezőgazdaság előmozdítására (4),

| — | tekintettel az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó által „Agroökológia és az élelmiszerhez való jog” címmel készített, 2011. március 8-i A/HRC/16/49. sz. jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó által „Agroökológia és az élelmiszerhez való jog” címmel készített, 2011. március 8-i A/HRC/16/49. sz. jelentésre,

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek „A családi gazdálkodás és a kisléptékű mezőgazdasági termelés kihívásai az AKCS-országokban” című, 2016. december 21-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek „A családi gazdálkodás és a kisléptékű mezőgazdasági termelés kihívásai az AKCS-országokban” című, 2016. december 21-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az alacsony kockázatú biológiai peszticidekről szóló, 2017. február 15-i európai parlamenti állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az alacsony kockázatú biológiai peszticidekről szóló, 2017. február 15-i európai parlamenti állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság „Új európai konszenzus a fejlesztési politikáról – A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk” című, 2017. június 30-i közös nyilatkozatának (6) (56) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság „Új európai konszenzus a fejlesztési politikáról – A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk” című, 2017. június 30-i közös nyilatkozatának (6) (56) bekezdésére,

| — | tekintettel a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről szóló, 2016. október 26-i (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről szóló, 2016. október 26-i (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (8) és a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvre (8) és a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),

| — | tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (10),

| — | tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (11),

| — | tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) és az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) és az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (12),

| — | tekintettel az AKCS Miniszterek Tanácsa 2017. december 5–6-án megrendezett 106. ülésén elfogadott határozatokra (13), állásfoglalásokra és nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS Miniszterek Tanácsa 2017. december 5–6-án megrendezett 106. ülésén elfogadott határozatokra (13), állásfoglalásokra és nyilatkozatokra,

| — | tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményére, az ENSZ Közgyűlésének 2015. szeptember 25-i 70/1. sz. határozatára és a fenntartható fejlődéssel foglakozó csúcstalálkozó „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című záródokumentumára, különösen a 2. fenntartható fejlesztési célra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményére, az ENSZ Közgyűlésének 2015. szeptember 25-i 70/1. sz. határozatára és a fenntartható fejlődéssel foglakozó csúcstalálkozó „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című záródokumentumára, különösen a 2. fenntartható fejlesztési célra,

| — | tekintettel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) által a növényekre ártalmas szervezetek behurcolásának és elterjedésének megelőzése céljából 1952-ben elfogadott Nemzetközi Növényvédelmi Egyezményre (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) által a növényekre ártalmas szervezetek behurcolásának és elterjedésének megelőzése céljából 1952-ben elfogadott Nemzetközi Növényvédelmi Egyezményre (14),

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) mezőgazdasági munkavédelemről szóló egyezményeire, különösen a vegyi anyagok munkában történő használatánál fennálló biztonságról szóló 170. sz. egyezményére (15) és a mezőgazdaság munkavédelméről szóló 184. sz. egyezményre (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) mezőgazdasági munkavédelemről szóló egyezményeire, különösen a vegyi anyagok munkában történő használatánál fennálló biztonságról szóló 170. sz. egyezményére (15) és a mezőgazdaság munkavédelméről szóló 184. sz. egyezményre (16),

| — | tekintettel az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó 2017. január 24-i A/HRC/34/48. sz. jelentésére (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó 2017. január 24-i A/HRC/34/48. sz. jelentésére (17),

| — | tekintettel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) és Egészségügyi Világszervezete által 2016 márciusában, Rómában elfogadott „Nemzetközi növényvédelmi magatartási kódex. A fokozottan veszélyes növényvédő szerekre vonatkozó iránymutatások” című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) és Egészségügyi Világszervezete által 2016 márciusában, Rómában elfogadott „Nemzetközi növényvédelmi magatartási kódex. A fokozottan veszélyes növényvédő szerekre vonatkozó iránymutatások” című dokumentumra,

| — | tekintettel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) által 1995-ben elfogadott, az állat- és növényegészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló megállapodásra (SPS-megállapodás) (18) és a növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok kezelésére vonatkozó nemzetközi magatartási kódexre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) által 1995-ben elfogadott, az állat- és növényegészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló megállapodásra (SPS-megállapodás) (18) és a növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok kezelésére vonatkozó nemzetközi magatartási kódexre,

| — | tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 2013. december 3–6-án Balin megrendezett 9. miniszteri konferenciáján elfogadott, a biztonsági élelmiszerkészlet-tartalékolásról szóló nyilatkozatra (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 2013. december 3–6-án Balin megrendezett 9. miniszteri konferenciáján elfogadott, a biztonsági élelmiszerkészlet-tartalékolásról szóló nyilatkozatra (19),

| — | tekintettel a mezőgazdasági ismeretekről, tudományról és fejlesztési technológiáról szóló nemzetközi felmérés (IAASTD) „Mezőgazdaság válaszút előtt” című 2009. évi jelentésére (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági ismeretekről, tudományról és fejlesztési technológiáról szóló nemzetközi felmérés (IAASTD) „Mezőgazdaság válaszút előtt” című 2009. évi jelentésére (20),

| — | tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által létrehozott, a növényvédő szerek jogellenes kereskedelmével foglalkozó hálózatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által létrehozott, a növényvédő szerek jogellenes kereskedelmével foglalkozó hálózatra,

| — | tekintettel a Gazdaságfejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság jelentésére (ACP-EU/xxxxxx), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdaságfejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság jelentésére (ACP-EU/xxxxxx),

| A. | mivel az AKCS-országokban a mezőgazdaság kulcsfontosságú szerepet játszik a fenntartható fejlődésben, a szegénység csökkentésében és az éhezés felszámolásában; |
| --- | --- |

A.

mivel az AKCS-országokban a mezőgazdaság kulcsfontosságú szerepet játszik a fenntartható fejlődésben, a szegénység csökkentésében és az éhezés felszámolásában;

| B. | mivel az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó által az „Agroökológia és az élelemhez való jog” című 2011. évi jelentésében tett ajánlások szerint az agroökológia 10 éven belül egész régiók élelmiszer-termelését képes megkétszerezni, ugyanakkor mérsékli az éghajlatváltozást és a biológiai sokféleség csökkenését, valamint enyhíti a vidéki szegénységet; |
| --- | --- |

B.

mivel az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó által az „Agroökológia és az élelemhez való jog” című 2011. évi jelentésében tett ajánlások szerint az agroökológia 10 éven belül egész régiók élelmiszer-termelését képes megkétszerezni, ugyanakkor mérsékli az éghajlatváltozást és a biológiai sokféleség csökkenését, valamint enyhíti a vidéki szegénységet;

| C. | mivel az intenzív mezőgazdaság fejlesztése függ a – többnyire a mezőgazdaságban használt vegyi anyagok gyártói és a gyógyszeripar ellenőrzése alatt álló – tudományos kutatástól és a vegyi anyagok, többek között a növényegészségügyi termékek és növényvédő szerek, magok és a mezőgazdasági termeléshez felhasznált egyéb alapanyagok használatától; |
| --- | --- |

C.

mivel az intenzív mezőgazdaság fejlesztése függ a – többnyire a mezőgazdaságban használt vegyi anyagok gyártói és a gyógyszeripar ellenőrzése alatt álló – tudományos kutatástól és a vegyi anyagok, többek között a növényegészségügyi termékek és növényvédő szerek, magok és a mezőgazdasági termeléshez felhasznált egyéb alapanyagok használatától;

| D. | mivel a nemzetközi közösség számos jogalkotási eszközt vezetett be, nemzetközi szinten konszenzust teremtve a növényegészségügyi termékekkel, növényvédő szerekkel, magokkal és más alapanyagokkal kapcsolatban, amire a kereskedelem, az élelmiszer-biztonság és az emberi egészség érdekében van szükség; mivel azonban világszerte egyre több, élelmiszerekben előforduló tiltott terméket, különösen tiltott növényvédő szereket használnak, ami rendkívül kifinomult bűnszövetkezetekre és szervezett bűnözésre utal; |
| --- | --- |

D.

mivel a nemzetközi közösség számos jogalkotási eszközt vezetett be, nemzetközi szinten konszenzust teremtve a növényegészségügyi termékekkel, növényvédő szerekkel, magokkal és más alapanyagokkal kapcsolatban, amire a kereskedelem, az élelmiszer-biztonság és az emberi egészség érdekében van szükség; mivel azonban világszerte egyre több, élelmiszerekben előforduló tiltott terméket, különösen tiltott növényvédő szereket használnak, ami rendkívül kifinomult bűnszövetkezetekre és szervezett bűnözésre utal;

| E. | mivel a FAO és a WHO becslései szerint a fejlődő országokban évente értékesített növényvédő szerek több mint 30 %-a nem felel meg a nemzetközi előírásoknak, és gyakran helytelenül címkézik őket vagy nem látják el őket azonosítóval; |
| --- | --- |

E.

mivel a FAO és a WHO becslései szerint a fejlődő országokban évente értékesített növényvédő szerek több mint 30 %-a nem felel meg a nemzetközi előírásoknak, és gyakran helytelenül címkézik őket vagy nem látják el őket azonosítóval;

| F. | mivel a tiltott termékek széles köre van kereskedelmi forgalomban, ideértve a helyi hatóságok által jóvá nem hagyott anyagokat és a hamisítványokat, a lejárt vagy a hamis csomagolással vagy címkével ellátott hamisított termékeket; |
| --- | --- |

F.

mivel a tiltott termékek széles köre van kereskedelmi forgalomban, ideértve a helyi hatóságok által jóvá nem hagyott anyagokat és a hamisítványokat, a lejárt vagy a hamis csomagolással vagy címkével ellátott hamisított termékeket;

| G. | mivel a növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok ellenőrizetlen használata káros hatással jár a környezetre, az emberi egészségre és az érintett országok gazdaságára nézve; |
| --- | --- |

G.

mivel a növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok ellenőrizetlen használata káros hatással jár a környezetre, az emberi egészségre és az érintett országok gazdaságára nézve;

| H. | mivel a legnyilvánvalóbb kockázatok az emberi egészséghez kapcsolódnak, ideértve különösen a felső légúti, a bőr-, a tüdő- és az emésztőrendszeri betegségeket, valamint a rákot, a legfőbb áldozatok pedig fiatalok és a nők, akik közül a legtöbben az olyan élelmiszer-termelő ágazatokban dolgoznak, ahol növényegészségügyi termékeket, növényvédő szereket, magokat és más alapanyagokat használnak; |
| --- | --- |

H.

mivel a legnyilvánvalóbb kockázatok az emberi egészséghez kapcsolódnak, ideértve különösen a felső légúti, a bőr-, a tüdő- és az emésztőrendszeri betegségeket, valamint a rákot, a legfőbb áldozatok pedig fiatalok és a nők, akik közül a legtöbben az olyan élelmiszer-termelő ágazatokban dolgoznak, ahol növényegészségügyi termékeket, növényvédő szereket, magokat és más alapanyagokat használnak;

| I. | mivel az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó jelentése szerint a növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok évente mintegy 200 000 ember halálát okozzák akut mérgezések miatt, az esetek 99 %-a pedig a fejlődő országokban fordul elő; |
| --- | --- |

I.

mivel az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó jelentése szerint a növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok évente mintegy 200 000 ember halálát okozzák akut mérgezések miatt, az esetek 99 %-a pedig a fejlődő országokban fordul elő;

| J. | mivel a nemzetközi előírásoknak meg nem felelő növényvédő szerek használata a mezőgazdasági termékekbe vetett bizalmat, következésképpen az export további fejlesztési lehetőségeit is aláássa; |
| --- | --- |

J.

mivel a nemzetközi előírásoknak meg nem felelő növényvédő szerek használata a mezőgazdasági termékekbe vetett bizalmat, következésképpen az export további fejlesztési lehetőségeit is aláássa;

| K. | mivel a mezőgazdaságban használt megengedett vegyi anyagok, köztük a növényvédő szerek biztonsági kihívást és egészségügyi szempontból veszélyt jelentenek a termékek egész életciklusa során, a legkomolyabb káros következmények pedig a tárolás, a szállítás és a forgalmazás, a használat és az ártalmatlanítás során léphetnek fel; mivel az AKCS-országok kormányai jelentős akadályokba ütköznek a növényegészségügyi termékekre, a növényvédő szerekre, a magokra és más alapanyagokra vonatkozó hatékony szabályozási keret kialakítása során, ideértve az adatok hiányát, az elégtelen költségvetést és emberi erőforrásokat, valamint a jogszabályok nem megfelelő végrehajtását, ami az említett termékek nagy volumenű kereskedelméhez vezet; |
| --- | --- |

K.

mivel a mezőgazdaságban használt megengedett vegyi anyagok, köztük a növényvédő szerek biztonsági kihívást és egészségügyi szempontból veszélyt jelentenek a termékek egész életciklusa során, a legkomolyabb káros következmények pedig a tárolás, a szállítás és a forgalmazás, a használat és az ártalmatlanítás során léphetnek fel; mivel az AKCS-országok kormányai jelentős akadályokba ütköznek a növényegészségügyi termékekre, a növényvédő szerekre, a magokra és más alapanyagokra vonatkozó hatékony szabályozási keret kialakítása során, ideértve az adatok hiányát, az elégtelen költségvetést és emberi erőforrásokat, valamint a jogszabályok nem megfelelő végrehajtását, ami az említett termékek nagy volumenű kereskedelméhez vezet;

| L. | mivel a tiltott kereskedelem csökkenti a lehetséges adóbevételeket, gátolja a pénzforgalom ellenőrzését és gyengíti a közintézményekbe vetett bizalmat, ennélfogva hozzájárul a külföldi tőkéhez való nem optimális hozzáférés és a belföldi eszközökbe irányuló befektetésekhez kapcsolódó magasabb kockázati prémiumok kialakulásához, valamint a gazdasági fejlődés lelassulásához; |
| --- | --- |

L.

mivel a tiltott kereskedelem csökkenti a lehetséges adóbevételeket, gátolja a pénzforgalom ellenőrzését és gyengíti a közintézményekbe vetett bizalmat, ennélfogva hozzájárul a külföldi tőkéhez való nem optimális hozzáférés és a belföldi eszközökbe irányuló befektetésekhez kapcsolódó magasabb kockázati prémiumok kialakulásához, valamint a gazdasági fejlődés lelassulásához;

| M. | mivel a legtöbb AKCS-ország nem rendelkezik a növényegészségügyi termékekre, növényvédő szerekre, magokra és más alapanyagokra irányadó jogszabályokkal, és amelyek mégis, azok nem dolgoztak ki megfelelő és szigorú szabályokat az ilyen termékek kereskedelmétől való elrettentés céljából; |
| --- | --- |

M.

mivel a legtöbb AKCS-ország nem rendelkezik a növényegészségügyi termékekre, növényvédő szerekre, magokra és más alapanyagokra irányadó jogszabályokkal, és amelyek mégis, azok nem dolgoztak ki megfelelő és szigorú szabályokat az ilyen termékek kereskedelmétől való elrettentés céljából;

| N. | mivel növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok felhasználói közül sokan nem rendelkeznek az ahhoz szükséges szintű képzettséggel vagy végzettséggel, hogy megértsék e termékek műszaki jellemzőit, és ily módon nincsenek tisztában azok egészségre, gazdaságra és környezetre gyakorolt káros hatásaival; |
| --- | --- |

N.

mivel növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok felhasználói közül sokan nem rendelkeznek az ahhoz szükséges szintű képzettséggel vagy végzettséggel, hogy megértsék e termékek műszaki jellemzőit, és ily módon nincsenek tisztában azok egészségre, gazdaságra és környezetre gyakorolt káros hatásaival;

| O. | mivel a mezőgazdasági piacok globális liberalizációja, a nem engedélyezett növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok alacsony ára, a felhasználók körében a képzettség és a tudás hiánya és az AKCS-országokban az elégtelen jogi szabályozás és felügyelet bizonyos fokig magyarázattal szolgál e jogellenes termékek AKCS-országok piacain való elterjedésére; |
| --- | --- |

O.

mivel a mezőgazdasági piacok globális liberalizációja, a nem engedélyezett növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok alacsony ára, a felhasználók körében a képzettség és a tudás hiánya és az AKCS-országokban az elégtelen jogi szabályozás és felügyelet bizonyos fokig magyarázattal szolgál e jogellenes termékek AKCS-országok piacain való elterjedésére;

| 1. | úgy véli, hogy elengedhetetlen egyértelmű stratégiát kidolgozni a növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok jogellenes kereskedelmének leküzdése és az élelmiszer-biztonság előmozdítása érdekében, támogatva az adott éghajlati vagy földrajzi viszonyoknak megfelelő helyi magok kifejlesztéséhez és az ökológiai növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok termeléséhez vezető technológiai megoldásokat; hozzáteszi, hogy e stratégiának a környezetet tisztelő, valamint a szociális és szolidaritáson alapuló gazdaság fejlődését segítő agroökológia és családi gazdálkodás támogatásán kell alapulnia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend és az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás szellemének végrehajtása érdekében többek között az európai beruházási terv és az Európai Fenntartható Fejlődési Alap mezőgazdasági beruházási keretén keresztül teljesítsék a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus keretében tett, az agroökológia támogatására irányuló kötelezettségvállalásukat, valamint gondoskodjanak arról, hogy e kötelezettségvállalás a következő többéves pénzügyi keretben is tükröződjön; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy a növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok által a mezőgazdaság fejlesztése tekintetében kínált lehetőségek kiaknázása érdekében az AKCS-országoknak:






  a) | meg kell ismerkedniük a növényegészségügyi termékekre, növényvédő szerekre, magokra és más alapanyagokra vonatkozó nemzetközi és nemzeti szabályozási keretrendszerekkel; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

meg kell ismerkedniük a növényegészségügyi termékekre, növényvédő szerekre, magokra és más alapanyagokra vonatkozó nemzetközi és nemzeti szabályozási keretrendszerekkel;

| b) | kezelniük kell számos olyan strukturális kihívást, amelyek akadályozzák e termékek jogszerű és hatékony népszerűsítését; |
| --- | --- |

b)

kezelniük kell számos olyan strukturális kihívást, amelyek akadályozzák e termékek jogszerű és hatékony népszerűsítését;

| c) | a növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok jogellenes kereskedelmének megelőzése és végleges felszámolása, valamint a gazdaságaikra gyakorolt hatásainak kezelése érdekében azonosítaniuk kell a növényegészségügyi termékekhez, növényvédő szerekhez, magokhoz és más alapanyagokhoz kapcsolódó kockázatokat; |
| --- | --- |

c)

a növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok jogellenes kereskedelmének megelőzése és végleges felszámolása, valamint a gazdaságaikra gyakorolt hatásainak kezelése érdekében azonosítaniuk kell a növényegészségügyi termékekhez, növényvédő szerekhez, magokhoz és más alapanyagokhoz kapcsolódó kockázatokat;

| d) | be kell tiltaniuk a füstölést és szigorú szabályokat kell bevezetniük a víz és a biológiai sokféleség védelme érdekében; |
| --- | --- |

d)

be kell tiltaniuk a füstölést és szigorú szabályokat kell bevezetniük a víz és a biológiai sokféleség védelme érdekében;

| e) | szigorú szabályokat kell bevezetniük a növényegészségügyi termékeknek, növényvédő szereknek, magoknak és más alapanyagoknak kitett munkavállalók egészségének védelme érdekében – különös figyelmet fordítva a nőkre –, valamint azzal a céllal, hogy képzést nyújtsanak az egészségügyben dolgozók számára a növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok egészségügyi hatásairól; |
| --- | --- |

e)

szigorú szabályokat kell bevezetniük a növényegészségügyi termékeknek, növényvédő szereknek, magoknak és más alapanyagoknak kitett munkavállalók egészségének védelme érdekében – különös figyelmet fordítva a nőkre –, valamint azzal a céllal, hogy képzést nyújtsanak az egészségügyben dolgozók számára a növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok egészségügyi hatásairól;

| 4. | kéri, hogy mozdítsák elő a szerves trágya használatát, valamint vezessenek be olyan mezőgazdasági gyakorlatokat, amelyek észszerű mennyiségben használnak megengedett növényegészségügyi termékeket, növényvédő szereket, magokat és más alapanyagokat; arra kéri ugyanakkor az AKCS-országokat, hogy gondolják át az olyan anyagok használatát, amelyek jogszerűek ugyan, de károsnak bizonyultak a környezetre, a biológiai sokféleségre és az emberi egészségre nézve; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy egyesíteni kell az üzleti szférától független, állami tudományos és technológiai szakértői erőforrásokat, hogy segítségükkel azonosítani lehessen a növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok tiltott kereskedelmében érintett szereplőket, bűnszervezetek és szervezett bűnözői hálózatokat, valamint konkrét intézkedéseket lehessen hozni a tiltott növényvédő szerek behozatalának, értékesítésének és használatának megelőzése és leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza a növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok nem megfelelő használata által előidézett külső hatások kormányzati ellenőrzésének szükségességét; |
| --- | --- |

6.

| 7. | szorgalmazza az összes olyan növényegészségügyi termék, növényvédő szer, mag és más alapanyag betiltását, amely káros a méhekre és más beporzókra nézve; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza a növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok forgalomba hozatalának engedélyezéséhez kapcsolódó kritériumok átfogó felülvizsgálatának szükségességét, biztosítva, hogy az eljárás az ipartól független adatokon és tudományos eredményeken alapuljon, valamint minden körülmények között elsősorban az elővigyázatosság elve érvényesüljön; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy intézkedéseket kell elfogadni a vállalatokon és közigazgatási szerveken belül az adatoknak a forgalombahozatali engedély megszerzése céljából történő eltitkolásáért vagy manipulálásáért felelős személyek megbüntetése érdekében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | a tiltott kereskedelem és az élelmiszerbiztonság hiányának kezelésére szolgáló észszerű intézkedést szorgalmaz, egyrészről technikai és pénzügyi segítségnyújtás formájában, másrészről az uniós tagállamok arra irányuló szigorú fellépése révén, hogy felvegyék a küzdelmet a hamisított növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok kivitelével vagy területükön való áthaladásával; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megismétli, hogy sürgősen szükség van a mezőgazdasági termelők, kisüzemi termelők és kereskedők tudatosságának növelésére és képzésére, hogy felfogják a tiltott növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok által jelentett problémákat és veszélyeket, valamint hatástalanságukat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kiemeli a növényegészségügyi termékekre, növényvédő szerekre, magokra és más alapanyagokra vonatkozó információk terjesztésének fontosságát, ami lehetővé teszi a termelők, a felhasználók és a fogyasztók számára a körültekintő biztonsági gyakorlatok elfogadását; úgy véli, hogy éppen ezért a tudatosságnövelő intézkedés nem korlátozódhat kizárólag az érintett szakemberekre, hanem annak mindenkire ki kell terjednie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy az AKCS-kormányoknak intézkedéseket kell hozniuk a jogi szabályozás előmozdítása és megerősítése céljából, mégpedig konkrét támadást indítva annak érdekében, hogy büntetőjogi szankciókat vessenek ki az elkövetőkre, határaikon belül és kívül egyaránt ellenőrizni tudják a tiltott növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok forgalmát, valamint a helyi éghajlati viszonyoknak ellenállóbb helyi növényi kultúrák megőrzésére alkalmas nemzeti szintű laboratóriumokat és magtárakat hozhassanak létre; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sürgeti az érintett termékeket gyártó és értékesítő vállalatokat, hogy e termékeket az AKCS-országok mezőgazdasági termelői számára megfelelő mennyiségi kiszerelésben, koncentrációban és csomagolásban szállítsák, hogy megkönnyítsék a használatukat, csökkentsék a költségeiket és minimalizálják az expozíciós kockázatokat, többek között a belélegzés és a lenyelés veszélyét; azt ajánlja, hogy e célok elérése érdekében hatékony hulladékkezelési eljárásokat alakítsanak ki; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy valóban elrettentő büntetőjogi szankciókat kell bevezetni a hamisított vagy hamis termékek, illetve a hatályos jogszabályoknak meg nem felelő termékek forgalmazását és értékesítését illetően; |
| --- | --- |

15.

| 16. | erőteljesebb nemzetközi együttműködést szorgalmaz azzal a céllal, hogy meghatározzák a hamisított vagy tiltott termékek termelése, kivitele vagy behozatala, illetve a szellemi tulajdonnal kapcsolatos szabályok be nem tartása esetében szigorúbb szankciók kivetését célzó intézkedéseket; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kéri az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat, hogy fokozzák vámügyekben történő kölcsönös adminisztratív segítségnyújtást annak érdekében, hogy a lehető legegyértelműbben azonosítsák a hamisított vagy hamis növényegészségügyi termékek, növényvédő szerek, magok és más alapanyagok szállítási útvonalait és tárolási helyeit, valamint hozzanak közös intézkedéseket azok felszámolására, nevezetesen kövessék nyomon a szállítmányokat és hozzanak létre közös nyomozócsoportokat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | támogatja a regionális megközelítés annak érdekében történő megerősítését, hogy hatékonyabban lépjenek fel a hamisítással szemben, mivel az elengedhetetlen a regionális laboratóriumok AKCS-országokon belüli létrehozásához, a regionális vámügyi együttműködés fokozásához és a növényegészségügyi termékekre, növényvédő szerekre, magokra és más alapanyagokra vonatkozó információk egyazon régión belüli AKCS-országok közötti cseréjét szolgáló hálózatok javításához; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy a regionális együttműködés, különösen, ha az a típusjóváhagyások kölcsönös elismerésére is kiterjed, lehetővé teszi a biztonságos és stabil szabad mozgás biztosítását, ami létfontosságú a regionális és kontinentális piac működéséhez; |
| --- | --- |

19.

| 20. | javasolja, hogy a AKCS–EU együttműködés kertében hozzanak létre egy közös alapot az állami kutatások számára, ezáltal garantálva az ipartól való függetlenséget és az agronómia területét lefedő különféle ágazatok fejlődését, ideértve a mezőgazdasági közép- és felsőfokú oktatást is; ezt az alapot arra használnák, hogy megerősítsék az AKCS-országok arra irányuló kapacitását, hogy létrehozzák a növényegészségügyi termékekhez, növényvédő szerekhez, magokhoz és más alapanyagokhoz kapcsolódó nemzeti jóváhagyási és tanúsítási eljárásokat, valamint a mezőgazdasági termelők számára a biogazdálkodással termesztett növényekkel kapcsolatban tájékoztatást és képzési terveket biztosítsanak; |
| --- | --- |

20.

| 21. | szorgalmazza egyrészről egy kötelező, hatékony és szigorú állami minőségellenőrzési rendszer bevezetését és a rossz minőségű állományok WHO és a FAO előírásaival összhangban történő megsemmisítését, másrészről a növényegészségügyi termékekre, növényvédő szerekre, magokra és más alapanyagokra vonatkozó nyomonkövethetőségi mechanizmus annak érdekében történő bevezetését, hogy meghatározhassák e termékek összetételét és származását, illetve azonosíthassák őket; |
| --- | --- |

21.

| 22. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, a regionális és nemzeti parlamenteknek, az AKCS-országokhoz kapcsolódó regionális szervezeteknek, az Európai Beruházási Banknak és a Világbanknak. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2018. december 20-án Brüsszelben (Belgium) elfogadott állásfoglalás.

(2)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

(3)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

(4)  Az ENSZ Közgyűlésének A/RES/70/1. sz. határozata.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0042.

(6)  HL C 210., 2017.6.30., 1. o.

(7)  HL L 317., 2016.11.23., 4. o.

(8)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o.

(9)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o.

(10)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(11)  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

(12)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/hu/TXT/PDF/?uri=CELEX:02006R1907-20140410&from=hu

(13)  12/CVI/18. sz. határozat a nem tarifális akadályokról

(14)  https://www.ippc.int/en/history-of-the-ippc/

(15)  http://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C170

(16)  http://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C184

(17)  http://www.cms.int/sites/default/files/document/UN-Human%20Rights%20Council_AHRC3448_Adversive%20effects%20of%20pesticides.pdf

(18)  https://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/spsagr_e.htm

(19)  https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/desci38_e.htm

(20)  http://www.fao.org/fileadmin/templates/est/Investment/Agriculture_at_a_Crossroads_Global_Report_IAASTD.pdf

---

| 15.11.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 415/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 415/11

---

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

az urbanizáció társadalmi és környezeti hatásairól, különös tekintettel az ipari és háztartási hulladék megfelelő kezelésére az AKCS-országokban

(2018/C 415/03)

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2018. június 18–20-án Brüsszelben (Belgium) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2018. június 18–20-án Brüsszelben (Belgium) ülésezve,

| — | tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a Cotonoui Megállapodás) és a megállapodás későbbi, 2005-ben és 2010-ben elfogadott felülvizsgált változataira (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a Cotonoui Megállapodás) és a megállapodás későbbi, 2005-ben és 2010-ben elfogadott felülvizsgált változataira (2),

| — | tekintettel a „Kék gazdaság: lehetőségek és kihívások az AKCS-államok számára” című, 2017. december 20-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kék gazdaság: lehetőségek és kihívások az AKCS-államok számára” című, 2017. december 20-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az AKCS-államok és -régiók, többek között a csendes-óceáni térség környezetvédelmi programjának titkársága (Tisztább Csendes-óceán 2025-re (2016)), Ruanda (2015), Dél-Afrika (2009), Nigéria (2007), Jamaica (2002), Uganda (1999), Gambia (1994) és Barbados (1985) által életbe léptetett hulladékgazdálkodási politikákra, stratégiákra, jogi aktusokra és rendeletekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-államok és -régiók, többek között a csendes-óceáni térség környezetvédelmi programjának titkársága (Tisztább Csendes-óceán 2025-re (2016)), Ruanda (2015), Dél-Afrika (2009), Nigéria (2007), Jamaica (2002), Uganda (1999), Gambia (1994) és Barbados (1985) által életbe léptetett hulladékgazdálkodási politikákra, stratégiákra, jogi aktusokra és rendeletekre,

| — | tekintettel a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv III. mellékletének felváltásáról szóló, 2014. december 18-i 1357/2014/EU bizottsági rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv III. mellékletének felváltásáról szóló, 2014. december 18-i 1357/2014/EU bizottsági rendeletre (3),

| — | tekintettel a hulladékjegyzékről szóló 2000/532/EK határozatnak a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban történő módosításáról szóló, 2014. december 18-i 2014/955/EK bizottsági határozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hulladékjegyzékről szóló 2000/532/EK határozatnak a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban történő módosításáról szóló, 2014. december 18-i 2014/955/EK bizottsági határozatra (4),

| — | tekintettel „Az európai uniós hulladékügyi szabályozás végrehajtása a környezeti szempontból fenntartható növekedés szolgálatában” című, 2011. november 29-i bizottsági jelentésre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai uniós hulladékügyi szabályozás végrehajtása a környezeti szempontból fenntartható növekedés szolgálatában” című, 2011. november 29-i bizottsági jelentésre (5),

| — | tekintettel a környezetben található műanyaghulladékokról szóló, 2011. április 1-jei bizottsági jelentésre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezetben található műanyaghulladékokról szóló, 2011. április 1-jei bizottsági jelentésre (6),

| — | tekintettel a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 98/2008/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 98/2008/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7),

| — | tekintettel a hulladékszállításról szóló, 2006. június 14-i 1013/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hulladékszállításról szóló, 2006. június 14-i 1013/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8),

| — | tekintettel a hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok fogadására alkalmas kikötői létesítményekről szóló, 2000. november 27-i 2000/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok fogadására alkalmas kikötői létesítményekről szóló, 2000. november 27-i 2000/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),

| — | tekintettel a hulladékjegyzéknek a hulladékokról szóló 75/442/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének a) pontja értelmében történő meghatározásáról szóló 94/3/EK határozat, valamint a veszélyes hulladékok jegyzékének a veszélyes hulladékokról szóló 91/689/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (4) bekezdése értelmében történő meghatározásáról szóló 94/904/EK tanácsi határozat felváltásáról szóló, 2000. május 3-i 2000/532/EK bizottsági határozatra (az értesítés a C(2000) 1147. számú dokumentummal történt) (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hulladékjegyzéknek a hulladékokról szóló 75/442/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének a) pontja értelmében történő meghatározásáról szóló 94/3/EK határozat, valamint a veszélyes hulladékok jegyzékének a veszélyes hulladékokról szóló 91/689/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (4) bekezdése értelmében történő meghatározásáról szóló 94/904/EK tanácsi határozat felváltásáról szóló, 2000. május 3-i 2000/532/EK bizottsági határozatra (az értesítés a C(2000) 1147. számú dokumentummal történt) (10),

| — | tekintettel a hulladéklerakókról szóló, 1999. április 26-i 1999/31/EK tanácsi irányelvre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hulladéklerakókról szóló, 1999. április 26-i 1999/31/EK tanácsi irányelvre (11),

| — | tekintettel a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló, 2001. május 22-i Stockholmi Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló, 2001. május 22-i Stockholmi Egyezményre,

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló, 1998. szeptember 10-i Rotterdami Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló, 1998. szeptember 10-i Rotterdami Egyezményre,

| — | tekintettel a veszélyes hulladékok Afrikába való importjának tilalmáról, valamint Afrikán belüli kezelésének és országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről szóló, 1991. január 30-i Bamakói Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a veszélyes hulladékok Afrikába való importjának tilalmáról, valamint Afrikán belüli kezelésének és országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről szóló, 1991. január 30-i Bamakói Egyezményre,

| — | tekintettel a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról szóló, 1989. március 22-i Bázeli Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának ellenőrzéséről és ártalmatlanításáról szóló, 1989. március 22-i Bázeli Egyezményre,

| — | tekintettel a 108 kormány és az Európai Bizottság által elfogadott, a tengeri környezet szárazföldi tevékenységekkel szembeni védelméről szóló globális cselekvési programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 108 kormány és az Európai Bizottság által elfogadott, a tengeri környezet szárazföldi tevékenységekkel szembeni védelméről szóló globális cselekvési programra,

| — | tekintettel a városi szegénység mérséklésére választ jelentő fenntartható urbanizációról szóló második AKCS–EU–ENSZ-HABITAT háromoldalú konferencia következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a városi szegénység mérséklésére választ jelentő fenntartható urbanizációról szóló második AKCS–EU–ENSZ-HABITAT háromoldalú konferencia következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Települések Programja (UN-HABITAT) keretében 2014. február 14-én elfogadott, urbanizációs kihívásokról, hulladékgazdálkodásról és fejlesztésről szóló feljegyzésre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Települések Programja (UN-HABITAT) keretében 2014. február 14-én elfogadott, urbanizációs kihívásokról, hulladékgazdálkodásról és fejlesztésről szóló feljegyzésre (12),

| A. | mivel a kormányok és a nemzetközi közösség gyakran figyelmen kívül hagyják a szennyezést és annak emberi egészségre, környezetre és a bolygóra gyakorolt káros hatásait, legyen szó akár közvetlen hatásokról (például a levegőszennyezés emberi egészségre gyakorolt hatásairól és a növényvédőszer-használat környezetre és biológiai sokféleségre gyakorolt hatásairól), akár közvetett hatásokról (például a növénytermesztésre szolgáló talaj szennyezéséről és az emberi egészségre gyakorolt dominóhatásokról); |
| --- | --- |

A.

mivel a kormányok és a nemzetközi közösség gyakran figyelmen kívül hagyják a szennyezést és annak emberi egészségre, környezetre és a bolygóra gyakorolt káros hatásait, legyen szó akár közvetlen hatásokról (például a levegőszennyezés emberi egészségre gyakorolt hatásairól és a növényvédőszer-használat környezetre és biológiai sokféleségre gyakorolt hatásairól), akár közvetett hatásokról (például a növénytermesztésre szolgáló talaj szennyezéséről és az emberi egészségre gyakorolt dominóhatásokról);

| B. | mivel jelenleg a világban a szennyezés a betegségek és halálozások legfőbb környezeti oka, és 2015-ben mintegy kilenc millió ember korai halálát okozta; |
| --- | --- |

B.

mivel jelenleg a világban a szennyezés a betegségek és halálozások legfőbb környezeti oka, és 2015-ben mintegy kilenc millió ember korai halálát okozta;

| C. | mivel a szennyezéssel összefüggő összes haláleset 92 %-a az alacsony és közepes jövedelemszintű országokban figyelhető meg, és az adatok rendkívül riasztóak; |
| --- | --- |

C.

mivel a szennyezéssel összefüggő összes haláleset 92 %-a az alacsony és közepes jövedelemszintű országokban figyelhető meg, és az adatok rendkívül riasztóak;

| D. | mivel az ENSZ rámutatott arra, hogy a városi térségben élők száma 2014-re elérte a világ népességének 54 %-át és 2050-re várhatón eléri a 66 %-ot; |
| --- | --- |

D.

mivel az ENSZ rámutatott arra, hogy a városi térségben élők száma 2014-re elérte a világ népességének 54 %-át és 2050-re várhatón eléri a 66 %-ot;

| E. | mivel az afrikai városi népesség az előrejelzések szerint 2050-re 54 %-kal fog nőni; |
| --- | --- |

E.

mivel az afrikai városi népesség az előrejelzések szerint 2050-re 54 %-kal fog nőni;

| F. | mivel a városi népesség növekedése számos kihívást vet fel, azonban a jólét növelésére és a fejlődésre, valamint az AKCS-országok globális hálózatokba való bekapcsolódására is lehetőséget teremt, ily módon növelve annak esélyét, hogy megoldást találjanak a kihívásokra; |
| --- | --- |

F.

mivel a városi népesség növekedése számos kihívást vet fel, azonban a jólét növelésére és a fejlődésre, valamint az AKCS-országok globális hálózatokba való bekapcsolódására is lehetőséget teremt, ily módon növelve annak esélyét, hogy megoldást találjanak a kihívásokra;

| G. | mivel a Szubszaharai-Afrika városi népességének 62 %-a leromlott állapotú, legtöbbször környezeti szempontból sérülékeny területeken elhelyezkedő külvárosokban él, az alapvető szolgáltatásokhoz, például vízhez, közegészségügyi ellátáshoz, energiához, közlekedéshez és hulladékgazdálkodási rendszerekhez való hozzáférés nélkül; mivel a népesség ezen része ezért rendkívüli mértékben ki van téve a szennyező forrásoknak és azok környezeti és egészségügyi következményeinek; |
| --- | --- |

G.

mivel a Szubszaharai-Afrika városi népességének 62 %-a leromlott állapotú, legtöbbször környezeti szempontból sérülékeny területeken elhelyezkedő külvárosokban él, az alapvető szolgáltatásokhoz, például vízhez, közegészségügyi ellátáshoz, energiához, közlekedéshez és hulladékgazdálkodási rendszerekhez való hozzáférés nélkül; mivel a népesség ezen része ezért rendkívüli mértékben ki van téve a szennyező forrásoknak és azok környezeti és egészségügyi következményeinek;

| H. | mivel a hulladéktermelés csökkentésére irányuló stratégiáknak prioritást kell élvezniük, míg a hulladék újrahasznosítása és feldolgozása csak tartalékmegoldásként jöhet szóba; |
| --- | --- |

H.

mivel a hulladéktermelés csökkentésére irányuló stratégiáknak prioritást kell élvezniük, míg a hulladék újrahasznosítása és feldolgozása csak tartalékmegoldásként jöhet szóba;

| I. | mivel a nem megfelelő hulladékgyűjtési szolgáltatások és újrahasznosítási rendszerek, a veszélyes szeméttelepek és a környezeti károk – illetve az ebből fakadó egészségügyi kockázatok – milliók életére vannak hatással az AKCS-államokban; |
| --- | --- |

I.

mivel a nem megfelelő hulladékgyűjtési szolgáltatások és újrahasznosítási rendszerek, a veszélyes szeméttelepek és a környezeti károk – illetve az ebből fakadó egészségügyi kockázatok – milliók életére vannak hatással az AKCS-államokban;

| J. | mivel az elégtelen hulladékgazdálkodás lelassítja az AKCS-államok és különösen a nyomornegyedek gazdasági és társadalmi fejlődését; |
| --- | --- |

J.

mivel az elégtelen hulladékgazdálkodás lelassítja az AKCS-államok és különösen a nyomornegyedek gazdasági és társadalmi fejlődését;

| K. | mivel az ipari és háztartási hulladék kezelésével kapcsolatos kapacitáshiány súlyos káros következményekkel jár az AKCS-országok biológiai sokféleségére, sajátos ökoszisztémáira és az ezen ökoszisztémáktól függő állat- és növényvilágra nézve; |
| --- | --- |

K.

mivel az ipari és háztartási hulladék kezelésével kapcsolatos kapacitáshiány súlyos káros következményekkel jár az AKCS-országok biológiai sokféleségére, sajátos ökoszisztémáira és az ezen ökoszisztémáktól függő állat- és növényvilágra nézve;

| L. | mivel néhány AKCS-államban a megfelelő technológia hiánya miatt a fertőző egészségügyi hulladék és a mérgező ipari hulladék a hulladékgazdálkodást végzőket a kockázatok széles körének teszi ki; |
| --- | --- |

L.

mivel néhány AKCS-államban a megfelelő technológia hiánya miatt a fertőző egészségügyi hulladék és a mérgező ipari hulladék a hulladékgazdálkodást végzőket a kockázatok széles körének teszi ki;

| M. | mivel a hatékony és fenntartható hulladékgazdálkodási rendszerek hiánya melletti elégtelen hulladékgazdálkodási gyakorlatok örökös problémák okát jelentik – különösen a vidéki térségekben –, ideértve a nem hatékony hulladékszállítást, a hulladék lakosság általi nem megfelelő szétválogatását és az ellenőrizetlen nyitott hulladékégetést; |
| --- | --- |

M.

mivel a hatékony és fenntartható hulladékgazdálkodási rendszerek hiánya melletti elégtelen hulladékgazdálkodási gyakorlatok örökös problémák okát jelentik – különösen a vidéki térségekben –, ideértve a nem hatékony hulladékszállítást, a hulladék lakosság általi nem megfelelő szétválogatását és az ellenőrizetlen nyitott hulladékégetést;

| N. | mivel a csendes-óceáni szigetek számára különös problémát jelent a kezeletlen hulladékok, különösen a műanyag hulladékok kezelése; |
| --- | --- |

N.

mivel a csendes-óceáni szigetek számára különös problémát jelent a kezeletlen hulladékok, különösen a műanyag hulladékok kezelése;

| O. | mivel a hulladékok víztestekben vagy ellenőrizetlen hulladéklerakó telepeken való elterjedt lerakása tovább súlyosbítja az AKCS-államokban általánosan alacsony szintű közegészségügyhöz kapcsolódó problémákat; |
| --- | --- |

O.

mivel a hulladékok víztestekben vagy ellenőrizetlen hulladéklerakó telepeken való elterjedt lerakása tovább súlyosbítja az AKCS-államokban általánosan alacsony szintű közegészségügyhöz kapcsolódó problémákat;

| P. | mivel az AKCS-államokban a hulladékgazdálkodási politikák és jogszabályok, valamint a tényleges hulladékgazdálkodási gyakorlatok közötti szakadék tovább mélyül a folyamatos kapacitáshiány vagy a különböző hulladékáramokhoz kapcsolódó hulladékgazdálkodási létesítmények hiánya miatt; |
| --- | --- |

P.

mivel az AKCS-államokban a hulladékgazdálkodási politikák és jogszabályok, valamint a tényleges hulladékgazdálkodási gyakorlatok közötti szakadék tovább mélyül a folyamatos kapacitáshiány vagy a különböző hulladékáramokhoz kapcsolódó hulladékgazdálkodási létesítmények hiánya miatt;

| Q. | mivel az elektromos és elektronikus berendezések globális fogyasztása egyre nagyobb méreteket ölt; mivel az elektromos és elektronikus berendezések teljes életciklusának kezelése a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fejlesztési menetrend központi elemét jelenti; |
| --- | --- |

Q.

mivel az elektromos és elektronikus berendezések globális fogyasztása egyre nagyobb méreteket ölt; mivel az elektromos és elektronikus berendezések teljes életciklusának kezelése a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fejlesztési menetrend központi elemét jelenti;

| R. | mivel az európai uniós tagállamokban számos városnak kellett a múltban megküzdenie a növekvő hulladéktermelés és az elégtelen hulladékgazdálkodás jelentette kihívásokkal, de megtalálták a módját, hogyan birkózzanak meg ezzel, mégpedig a tájékoztató kampányok, valamint a jobb és hatékonyabban végrehajtott jogszabályok révén; |
| --- | --- |

R.

mivel az európai uniós tagállamokban számos városnak kellett a múltban megküzdenie a növekvő hulladéktermelés és az elégtelen hulladékgazdálkodás jelentette kihívásokkal, de megtalálták a módját, hogyan birkózzanak meg ezzel, mégpedig a tájékoztató kampányok, valamint a jobb és hatékonyabban végrehajtott jogszabályok révén;

| S. | mivel az országok, köztük esetenként az európai uniós tagállamok is, az 1970-es évek óta exportálták veszélyes és mérgező hulladékaikat az AKCS-államokba; mivel az ilyen hulladékokat exportáló országok felelősségét ugyanolyan fontosnak kell tekinteni, mint az azokat importáló országokét; |
| --- | --- |

S.

mivel az országok, köztük esetenként az európai uniós tagállamok is, az 1970-es évek óta exportálták veszélyes és mérgező hulladékaikat az AKCS-államokba; mivel az ilyen hulladékokat exportáló országok felelősségét ugyanolyan fontosnak kell tekinteni, mint az azokat importáló országokét;

| T. | mivel a városi területek olyan típusú hulladékokat termelnek, amelyek gyakran súlyos következményekkel járnak az emberi egészségre és a környezeti fenntarthatóságra nézve; |
| --- | --- |

T.

mivel a városi területek olyan típusú hulladékokat termelnek, amelyek gyakran súlyos következményekkel járnak az emberi egészségre és a környezeti fenntarthatóságra nézve;

| U. | mivel – ahogy azt a kék gazdaságról szóló, 2017. december 20-i állásfoglalásban már megállapították – fokozni kell a hulladékgazdálkodás terén tett erőfeszítéseket, különösen a tengeri környezet védelméről szóló globális cselekvési programban foglalt ajánlások végrehajtását annak érdekében, hogy megőrizzék a kék gazdaság által kínált lehetőségeket, mivel a tengeri szennyezést főként szárazföldi tényezők okozzák, például a műanyag hulladékok felhalmozódása; |
| --- | --- |

U.

mivel – ahogy azt a kék gazdaságról szóló, 2017. december 20-i állásfoglalásban már megállapították – fokozni kell a hulladékgazdálkodás terén tett erőfeszítéseket, különösen a tengeri környezet védelméről szóló globális cselekvési programban foglalt ajánlások végrehajtását annak érdekében, hogy megőrizzék a kék gazdaság által kínált lehetőségeket, mivel a tengeri szennyezést főként szárazföldi tényezők okozzák, például a műanyag hulladékok felhalmozódása;

| V. | mivel a kék gazdaságnak az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2017. december 20-i állásfoglalásában meghatározott céljai közé tartozik a környezet AKCS-államok és különféle területeken működő magánszektorbeli érdekelt felek közötti közös fellépések révén történő megóvása, ideértve a megfelelő és fenntartható hulladékgazdálkodást is; |
| --- | --- |

V.

mivel a kék gazdaságnak az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2017. december 20-i állásfoglalásában meghatározott céljai közé tartozik a környezet AKCS-államok és különféle területeken működő magánszektorbeli érdekelt felek közötti közös fellépések révén történő megóvása, ideértve a megfelelő és fenntartható hulladékgazdálkodást is;

| W. | mivel az AKCS-államokat rendkívül gyakran sújtó természeti katasztrófák, például a földrengések és a – csak az éghajlatváltozás hatásait tekintve is valószínűleg egyre erősebbé váló – hurrikánok nagy mennyiségű hulladék keletkezését eredményezhetik, ami a lakosság számára példátlan mértékű egészségügyi kockázatokkal járhat; |
| --- | --- |

W.

mivel az AKCS-államokat rendkívül gyakran sújtó természeti katasztrófák, például a földrengések és a – csak az éghajlatváltozás hatásait tekintve is valószínűleg egyre erősebbé váló – hurrikánok nagy mennyiségű hulladék keletkezését eredményezhetik, ami a lakosság számára példátlan mértékű egészségügyi kockázatokkal járhat;

| X. | mivel az urbanizáció és az elégtelen hulladékgazdálkodás ugyancsak hozzájárul óceánjaink szennyezéséhez, következésképpen kihat a tengeri erőforrásokra támaszkodó helyi tevékenységekre (halászat, idegenforgalom); |
| --- | --- |

X.

mivel az urbanizáció és az elégtelen hulladékgazdálkodás ugyancsak hozzájárul óceánjaink szennyezéséhez, következésképpen kihat a tengeri erőforrásokra támaszkodó helyi tevékenységekre (halászat, idegenforgalom);

| Y. | mivel az infokommunikációs technológiák rohamosan terjedő használata és a technológia, különösen a számítógépek és mobiltelefon nagy forgási sebessége növekvő elektronikus hulladékáram termelését eredményezi, különös tekintettel a ritka és veszélyes fémekre, amelyek esetében a fenntartható hulladékgazdálkodási kapacitás még nem áll rendelkezésre, és amelyek a települési hulladékokkal együtt halmozódnak fel a hulladéklerakókban; |
| --- | --- |

Y.

mivel az infokommunikációs technológiák rohamosan terjedő használata és a technológia, különösen a számítógépek és mobiltelefon nagy forgási sebessége növekvő elektronikus hulladékáram termelését eredményezi, különös tekintettel a ritka és veszélyes fémekre, amelyek esetében a fenntartható hulladékgazdálkodási kapacitás még nem áll rendelkezésre, és amelyek a települési hulladékokkal együtt halmozódnak fel a hulladéklerakókban;

| Z. | mivel a helyzet javítására irányuló erőfeszítések nem voltak elegendőek ahhoz, hogy megbirkózzanak a gyors népességnövekedéssel és az urbanizációval; mivel az egy főre jutó hulladéktermelés a gazdaság növekedésével együtt nő; |
| --- | --- |

Z.

mivel a helyzet javítására irányuló erőfeszítések nem voltak elegendőek ahhoz, hogy megbirkózzanak a gyors népességnövekedéssel és az urbanizációval; mivel az egy főre jutó hulladéktermelés a gazdaság növekedésével együtt nő;

| AA. | mivel ahogy azt az óceánokról szóló 2017. júniusi ENSZ-konferencián is megállapították, a műanyaghasználat a part menti területeket és a szigeteket sújtó egyik legsürgetőbb probléma; |
| --- | --- |

AA.

mivel ahogy azt az óceánokról szóló 2017. júniusi ENSZ-konferencián is megállapították, a műanyaghasználat a part menti területeket és a szigeteket sújtó egyik legsürgetőbb probléma;

| BB. | mivel végső soron az állami hatóságok felelnek a megfelelő hulladékkezelési szolgáltatások biztosításáért, és a legtöbb AKCS-államban a hulladék ártalmatlanításának elsődleges módja a „megrendelésre történő elszállítás” rendszere, amelynek igazgatása települési szinten történik; |
| --- | --- |

BB.

mivel végső soron az állami hatóságok felelnek a megfelelő hulladékkezelési szolgáltatások biztosításáért, és a legtöbb AKCS-államban a hulladék ártalmatlanításának elsődleges módja a „megrendelésre történő elszállítás” rendszere, amelynek igazgatása települési szinten történik;

| CC. | mivel sok AKCS-államban a hulladékgazdálkodási rendszereket a szelektív hulladékgyűjtési alternatívákkal kapcsolatos korlátozott szakismeret és a vegyes hulladékgyűjtéshez kapcsolódó magas költségtényező korlátozza, ezáltal korlátozva az alternatív újrahasználati, újrafeldolgozási és átalakítási módszerek alkalmazását; |
| --- | --- |

CC.

mivel sok AKCS-államban a hulladékgazdálkodási rendszereket a szelektív hulladékgyűjtési alternatívákkal kapcsolatos korlátozott szakismeret és a vegyes hulladékgyűjtéshez kapcsolódó magas költségtényező korlátozza, ezáltal korlátozva az alternatív újrahasználati, újrafeldolgozási és átalakítási módszerek alkalmazását;

| DD. | mivel az AKCS-államok legtöbb településén a jelenlegi helyi szabályozás a hulladékgazdálkodás felelősségét a településekre hárítja, amelyek nem rendelkeznek a szükséges eszközökkel ahhoz, hogy megbirkózzanak a hulladékok gyűjtésével és ártalmatlanításával járó feladatokkal, így az említett helyi szabályozás jelenleg akadályt jelent a magánszektor számára, hogy beruházzon a hulladékgazdálkodásba; |
| --- | --- |

DD.

mivel az AKCS-államok legtöbb településén a jelenlegi helyi szabályozás a hulladékgazdálkodás felelősségét a településekre hárítja, amelyek nem rendelkeznek a szükséges eszközökkel ahhoz, hogy megbirkózzanak a hulladékok gyűjtésével és ártalmatlanításával járó feladatokkal, így az említett helyi szabályozás jelenleg akadályt jelent a magánszektor számára, hogy beruházzon a hulladékgazdálkodásba;

| EE. | mivel a nem hivatalos hulladékgazdálkodási munkát végző helyi civil társadalom tagjait munkájuk szabályozására és hivatalosság tételére kell ösztönözni, hogy teljes körűen és hivatalosan is részt vehessenek az említett gazdasági tevékenységben; |
| --- | --- |

EE.

mivel a nem hivatalos hulladékgazdálkodási munkát végző helyi civil társadalom tagjait munkájuk szabályozására és hivatalosság tételére kell ösztönözni, hogy teljes körűen és hivatalosan is részt vehessenek az említett gazdasági tevékenységben;

| FF. | mivel bizonyos esetekben a magánszektorbeli gazdasági szereplők megjelenése javulást eredményezett a szilárd hulladék gyűjtését illetően; mivel azonban az elegendő erőforrással rendelkező állami hatóságoknak minden joguk megvan ahhoz, hogy elsődlegesen ők vállalják a felelősséget a hulladékgyűjtésért; |
| --- | --- |

FF.

mivel bizonyos esetekben a magánszektorbeli gazdasági szereplők megjelenése javulást eredményezett a szilárd hulladék gyűjtését illetően; mivel azonban az elegendő erőforrással rendelkező állami hatóságoknak minden joguk megvan ahhoz, hogy elsődlegesen ők vállalják a felelősséget a hulladékgyűjtésért;

| GG. | mivel az újrahasznosítási erőfeszítések javíthatják a városi környezetet, ezzel egyidejűleg bevételi lehetőségeket teremthetnek és javíthatják az emberek megélhetését is; |
| --- | --- |

GG.

mivel az újrahasznosítási erőfeszítések javíthatják a városi környezetet, ezzel egyidejűleg bevételi lehetőségeket teremthetnek és javíthatják az emberek megélhetését is;

| HH. | mivel a nemzeti és helyi szintű átfogó hulladékgazdálkodási gyakorlatok csökkentik az emberi egészségre gyakorolt káros hatásokat és elősegítik, hogy az egészségügyi szolgáltatások megbirkózzanak e problémák költségeivel; |
| --- | --- |

HH.

mivel a nemzeti és helyi szintű átfogó hulladékgazdálkodási gyakorlatok csökkentik az emberi egészségre gyakorolt káros hatásokat és elősegítik, hogy az egészségügyi szolgáltatások megbirkózzanak e problémák költségeivel;

| II. | mivel a hulladékról szóló rendeletek és egyezmények végrehajtását és érvényesítését nagy mértékben akadályozza a jó kormányzás és az átláthatóság hiánya, valamint bizonyos esetekben a korrupció elterjedtsége; |
| --- | --- |

II.

mivel a hulladékról szóló rendeletek és egyezmények végrehajtását és érvényesítését nagy mértékben akadályozza a jó kormányzás és az átláthatóság hiánya, valamint bizonyos esetekben a korrupció elterjedtsége;

| 1. | arra kéri az EU-t és a nemzetközi közösséget, hogy megfelelő finanszírozás és nyomon követés, az alacsony és közepes jövedelmű országokban a nemzeti kapacitás kiépítése, valamint segítségnyújtás – többek között technikai és adminisztratív szakértelem biztosítása – révén aktívan támogassa a nemzeti hulladékgazdálkodási stratégiák kidolgozását és a körforgásos gazdaság létrehozását, különösen annak érdekében, hogy mindenki számára hozzáférést biztosítsanak az alapvető hulladékgazdálkodási szolgáltatásokhoz, véget vessenek az ellenőrizetlen hulladéklerakásnak és -égetésnek, ellenőrzés alá vonják a veszélyes hulladékokat és a hulladékképződés megelőzésére (csökkentés, újrafelhasználás, újrafeldolgozás) összpontosítsanak; kéri a nemzeti hatóságokat, hogy az Európai Unió segítségével dolgozzanak ki megfelelő stratégiákat azzal a céllal, hogy szakképzés révén munkahelyeket teremtsenek; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy a hulladékgazdálkodás jogi szabályozása a maximális hatást érje el, elengedhetetlen olyan gondolkodásmódot kialakítani, amely kiemelt prioritásként kezeli a hulladékképződés elkerülését, a hulladék csökkentését és a hulladékgyűjtést; javasolja, hogy ennek érdekében felvilágosító és tájékoztató kampányokat indítsanak az iskolában és általában a gyermekek körében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy az Egészségügyi Világszervezet szerint évente több mint 12,6 millió haláleset tudható be az egészségtelen környezetnek, és ez az adat a következő években az egekbe fog szökni az afrikai népesség növekedése miatt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy végső soron az állami hatóságok felelnek a megfelelő hulladékgazdálkodási szolgáltatások biztosításáért; kéri az AKCS-államokat, hogy a városfejlesztési politikák végrehajtása, valamint a városfejlesztési stratégiai tervek és a környezetvédelmi cselekvési tervek helyi hatóságokkal szoros partnerségben történő kidolgozása érdekében szükség esetén hozzanak létre egy városfejlesztési és környezetvédelmi minisztériumot; hangsúlyozza, hogy a hulladékgazdálkodási politikákról az erőforrás-gazdálkodási politikákra való áttérés az összes kormányzati szint között szoros együttműködést kíván meg, valamint az informális szektor aktív támogatását teszi szükségessé; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kitart amellett, hogy helyi szinten úgy érhető el a legkézzelfoghatóbb eredmény, ha a helyi szabályozáshoz a polgárok bevonásával a helyi feltételekhez igazított hulladékgyűjtési és -elkerülési rendszerek társulnak; emlékeztet arra, hogy a nemzeti kormányoknak segítséget kell nyújtaniuk e gyakran alulfinanszírozott és a szükséges eszközökkel nem rendelkező helyi területek számára, hogy elláthassák feladataikat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kéri az EU-t, hogy dolgozzon ki szabályokat saját vállalataira nézve, hogy valódi partnerek lehessenek a környezetgazdálkodás terén, valamint felelősen és a fenntarthatóságot szem előtt tartva ruházzanak be az AKCS-államokban, figyelembe véve beruházásaik hulladékkeletkezéssel kapcsolatos hatásait, valamint a keletkezett hulladék újrafelhasználási és újrafeldolgozási lehetőségeit; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy támaszkodni kell a meglévő kisvállalkozói újrahasznosítási rendszerekre, felszámolva azonban a veszélyes munkamódszereket; hangsúlyozza, hogy a vállalatoknak ki kellene dolgozniuk egy, az általuk termelt hulladék kezelésének módjára irányuló ütemtervet azzal a céllal, hogy beruházási projektjeik hulladékgazdálkodási stratégiát is tartalmazzanak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiemeli, hogy a gyors termékinnováció, a miniatürizálás és a termékek gyors lecserélése – különösen az információs és kommunikációs technológiai (IKT) termékek és a fogyasztói berendezések esetében – az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak növekedését gerjeszti; riasztónak tartja, hogy az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak nem megfelelő és jogellenes kereskedelme igen elterjedt a legtöbb fejlődő országban, függetlenül attól, hogy léteznek-e az elektromos és elektronikus berendezések hulladékaira vonatkozó nemzeti jogszabályok vagy sem; összehangoltabb megközelítést szorgalmaz az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak megelőzésében, gyűjtésében és kezelésében rejlő teljes potenciál világszintű kezelése érdekében; kéri az EU-t és az AKCS-országokat, hogy szorosabban működjenek együtt a magánszektorral annak érdekében, hogy foglalkozzanak az elektromos és elektronikus berendezésekkel kapcsolatos üzleti felelősség kérdésével, különösen az említett berendezések életciklusának korai szakaszában, azaz a nyersanyagok beszerzése, a tervezés és a gyártás során, valamint e berendezések javítása, újrafelhasználása és átalakítása tekintetében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékeztet arra, hogy az össze nem gyűjtött hulladék komoly közegészségügyi problémákat vet fel a fejlődő országokban, különösen a hulladékgyűjtési szolgáltatásokkal nem rendelkező háztartásokban élő gyermekek esetében, ráadásul az eldugult csatornák tovább súlyosbítják az árvizeket és a fertőző betegségek terjedését; riasztónak tartja a nyitott hulladéklerakók és -égetők egészségügyi és környezeti hatásait (súlyos talajszennyezés, az édesvíz, a talajvíz és a tenger szennyezése, a helyi levegő szennyezése és éghajlatváltozás); kiemeli, hogy az UNEP „Globális Hulladékgazdálkodási Kilátások (2015)” kiadványa szerint a fejlődő országokban a tétlenség ára (egészségügyi ellátásban, termelékenységkiesésben, áradások okozta károkban, tisztítási költségekben stb. kifejezve) a megfelelő hulladékgazdálkodás egy főre jutó pénzügyi költségének 5–10-szeresét teszi ki; sürgeti a Bizottságot, hogy ennek fényében biztosítson megfelelő ösztönzőket a környezetvédelmi szempontból helyes hulladékgazdálkodási áramokba irányuló, AKCS-államokon belüli közberuházások tekintetében; hangsúlyozza, hogy a magánszektor szerepvállalását elősegítő ösztönzőknek elő kell mozdítaniuk a fenntarthatóságot, a jogok teljes körű biztosítása melletti munkahelyteremtést és a jólét megteremtését, ami garantálni fogja a fenntartható fejlődést; úgy véli, hogy beruházásösztönzők közé tartozhatnak a hozzájárulások csökkentése, az adómentességek, a különösen a fiatalok foglalkoztatását és a személyzet képzését ösztönző eszközök, valamint a bevált gyakorlatok megosztása; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kéri a Bizottságot, hogy az AKCS-államokkal együttműködésben indítson tájékoztató kampányokat a hulladék szétválogatásáról és a műanyag zacskók felelős használatáról, többek között iskolai oktatási programokon keresztül; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet arra, hogy a nemzeti hulladékgazdálkodási stratégiák kidolgozása során figyelembe kell venni a helyi biológiai sokféleséget és ökoszisztémákat, amelyek jelentős ökológiai, kulturális és esztétikai értékkel bírnak, valamint amelyektől az AKCS-országok aránytalanul nagy mértékben függnek az élelmiszer, a víz, az egészségügy és az idegenforgalom tekintetében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aggodalommal állapítja meg, hogy az UNEP és az Interpol szerint a veszélyes hulladékok jogellenes kereskedelme a környezeti bűnözés öt fő okainak egyike; sürgeti azokat az AKCS-államokat, amelyek esetében a Bázeli (13), a Bamakói (14), a Stockholmi (15) és a Rotterdami (16) Egyezmény aláírása még várat magára, hogy azt tegyék meg, valamint sürgeti valamennyi AKCS-államot, hogy kezdeményezzen olyan hatékony jogszabályokat, amelyek tiltanák a veszélyes hulladékok behozatalát és kivitelét, büntetnék azok válogatás nélküli lerakását, valamint büntetendővé tennék a tiltott hulladékkereskedelmet; kéri az EU-t és a tagállamokat, hogy növeljék a kormányzati és igazságszolgáltatási szektor reformjára elkülönített hivatalos fejlesztési támogatás részarányát a környezeti bűnözés leküzdése és megakadályozása érdekében, különösen a legkevésbé fejlett országokban; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sürgeti azokat az AKCS-államokat, amelyek még nem tették meg, hogy területükön tiltsák be hivatalosan a biológiailag le nem bomló, a környezetet súlyosan károsító műanyag zacskók behozatalát, gyártását és értékesítését; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kéri az AKCS-államokat, az Európai Uniót és a nemzetközi közösséget, hogy fokozzák a tengeri környezet védelméről szóló globális cselekvési program végrehajtására irányuló intézkedéseket, hogy megőrizzék a kék gazdaságban rejlő lehetőségeket, valamint ezáltal fokozatosan csökkentsék a part menti AKCS-országok megélhetését fenyegető veszélyeket, különösen a kis szigetállamok esetében, amelyek túlélése nagymértékben ettől az ágazattól függ, valamint ezen országok fenntarthatósága érdekében támogassák a nemzeti társadalmi-gazdasági fejlesztési terveket; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy az elkövetők elrettentése érdekében olyan szankciókra van szükség, amelyek valóban visszatartó erejűek és alkalmazhatók; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kéri az AKCS-államokat, hogy dolgozzanak ki olyan integrált hulladékgazdálkodási stratégiákat, amelyek lehetővé tennék a rendszeres felülvizsgálatok elvégzését és a megfelelő hulladékgazdálkodási rendszerek nyomon követését; felhívja az EU-t és a többi megfelelő nemzetközi szervezetet, hogy eseti alapon határozzanak meg mérhető országspecifikus kritériumokat, amelyek eszközként szolgálnának az AKCS-államok számára hulladékgazdálkodási rendszereik fejlesztéséhez; ajánlja, hogy a hulladékártalmatlanításról tegyenek közzé éves jelentéseket, hogy az elért eredmények fényében értékelni lehessen a meglévő támogatási és segítségnyújtási intézkedéseket; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kéri az AKCS-államokat, hogy finanszírozási eszközeiket és erőforrásaikat felhasználva indítsanak kísérleti projekteket, különösen a hulladékgazdálkodási kiválóság terén, és ennek során próbáljanak létrehozni olyan modelleket, amelyek más területeken is használhatók; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kéri az AKCS-államokat, hogy fektessenek be az újrafeldolgozással és higiéniával kapcsolatos oktatásba, valamint a biztonságos és környezeti szempontból fenntartható hulladékgazdálkodásban dolgozó helyi alkalmazottak képzésébe; a fenntartható környezetvédelmi és hulladékkezelési megközelítés szükségességével kapcsolatos tudatosság növelése céljából szorgalmazza, hogy ne csupán a munkavállalókat tájékoztassák, hanem az iskolás gyerekektől kezdve a lakosság egészét; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ismét kiemeli a mindennapi és egyszerű hulladékkezelési intézkedések fontosságát; kéri az AKCS-államokat, hogy fektessenek be az egyszerű, hosszú élettartamú települési infrastruktúrákba, hogy a közösségek és a szomszédos területek javítani tudják hulladékgazdálkodásukat és hasznosítani tudják az e rendszerekből származó melléktermékeket; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felkéri az EU-t, hogy a hulladékgazdálkodás és a körforgásos gazdaság tekintetében kínáljon az AKCS-államok részére technikai, pénzügyi, logisztikai és adminisztratív segítségnyújtást és szakértelmet annak érdekében, hogy előmozdítsa a bevált gyakorlatok és a szakismeret megosztását, valamint a technológiák, a technikai anyagok és műszaki berendezések átadását, többek között a műanyagokkal, valamint a radioaktív, biológiai, vegyi és biogyógyászati hulladékokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

19.

| 20. | emlékeztet azokra a kedvező hatásokra, amelyekkel az európai uniós és az AKCS-városok közötti partnerségek járhatnak a bevált gyakorlatok megosztását illetőn, és felkéri a polgármestereket és helyi önkormányzatokat, hogy aktívan törekedjenek új partnerségek létrehozására, a meglévő partnerségeket pedig erősítsék meg; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felkéri a környezetvédelmi és erőforrás-hatékonysági fellépésekben részt vevő társadalmi szervezeteket az EU-ban és az AKCS-országokban egyaránt, hogy hozzanak létre partnerségeket, dolgozzanak ki közös programokat és osszák meg egymással ismereteiket; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kéri az EU-t, hogy biztosítson technológia szakértelmet az AKCS-államok részére a hulladékok újrafeldolgozása terén, különösen a műanyagokat és az alumíniumot illetően; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kéri az EU-t, hogy egy hatékony és eredményes beavatkozási stratégia bevezetése céljából az AKCS-államokkal együttműködésben készítse el azoknak a helyszíneknek és földrajzi területeknek a listáját, ahol a hulladékgazdálkodás érzékenyebb kérdésnek tűnik; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kéri az AKCS-államokat, hogy haladéktalanul hozzanak létre regionális vészhelyzet-reagálási rendszereket annak érdekében, hogy biztosítsák a megfelelő hulladékgazdálkodást és humanitárius válsághelyzetekben, például konfliktus vagy természeti katasztrófák esetén hozzáférést biztosítsanak a közegészségügyi létesítményekhez, hogy az érintett államok gyorsan visszatérhessenek a normális kerékvágásba; |
| --- | --- |

24.

| 25. | emlékeztet arra, hogy a hulladékgazdálkodás a jó kormányzástól függ, és hangsúlyozza, hogy a hulladék- és erőforrás-gazdálkodás javításának az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló stratégia részét kell képeznie; felkéri az AKCS-államokat, hogy a hulladék csökkentésére, újrafelhasználására és újrafeldolgozására vonatkozó megközelítés javítása érdekében hozzanak létre együttműködési platformokat az érdekelt felek és a társadalmi szervezetek bevonásával; ezenfelül az AKCS és az európai uniós tagállamok között hasonló platformok létrehozását szorgalmazza; |
| --- | --- |

25.

| 26. | emlékeztet arra, hogy a hulladékból való energiatermelésre irányuló környezetbarát megközelítések segíthetnek megoldani mind a hulladékkal kapcsolatos problémákat, mind pedig az energiaszegénység kérdését; felkéri az AKCS-államokat és az EU-t, hogy e téren szorosabban működjenek együtt és az energiatermelő létesítmények táplálására dolgozzanak ki hatékony hulladékgyűjtési programokat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a hulladék energetikai hasznosítását; emlékeztet arra, hogy a hulladéklerakók jelentik az egyik fő metánforrást, amely az üvegházhatást erőteljesen befolyásoló gáz; emlékeztet arra, hogy a biogáz-létesítmények az energiaszükségletek kiegészítése érdekében biogáz előállítása céljából szerves hulladékot kezelnek, és eközben csökkentik az egészségre káros gázok légkörbe jutását; ezért azt ajánlja, hogy különösen az ilyen technológiáknak a leromlott állapotú külvárosi területeken való használatra történő alkalmassá tételét tegyék lehetővé és finanszírozzák; |
| --- | --- |

27.

| 28. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, az AKCS-államok és az uniós tagállamok regionális és nemzeti parlamentjeinek, valamint az AKCS-országokhoz kapcsolódó regionális szervezeteknek. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2018. június 20-án Brüsszelben (Belgium) elfogadott állásfoglalás.

(2)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

(3)  HL L 365., 2014.12.19., 89. o.

(4)  HL L 370., 2014.12.30., 44. o.

(5)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/study.pdf

(6)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/plastics.pdf

(7)  HL L 312., 2008.11.22., 3. o.

(8)  HL L 190., 2006.7.12., 1. o.

(9)  HL L 332., 2000.12.28., 81. o.

(10)  HL L 226., 2000.9.6., 3. o.

(11)  HL L 182., 1999.7.16., 1. o.

(12)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2014_mauritius/pdf/un_habitat_presentation_en.pdf

(13)  http://www.basel.int/Portals/4/Basel%20Convention/docs/text/BaselConventionText-e.pdf

(14)  https://au.int/sites/default/files/treaties/7774-treaty-0015_-_bamako_convention_on_hazardous_wastes_e.pdf

(15)  http://www.pops.int/Portals/0/download.aspx?d=UNEP-POPS-TREATY-NOTIF-CN681-2015.En.pdf

(16)  http://www.pic.int/Portals/5/download.aspx?d=UNEP-FAO-RC-CONVTEXT-2015.English.pdf

---

| 15.11.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 415/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 415/18

---

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

a nemzetközi terrorizmus felszámolását célzó új intézkedések bevezetésének sürgető voltáról

(2018/C 415/04)

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2018. június 18–20-án Brüsszelben (Belgium) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2018. június 18–20-án Brüsszelben (Belgium) ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a 2000. évi Cotonoui Megállapodásra, valamint annak 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000. évi Cotonoui Megállapodásra, valamint annak 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára,

| — | tekintettel az Európai Unió és az Afrikai Unió között 2017. november 30-án Abidjanban (Elefántcsontpart) tartott ötödik csúcstalálkozó közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Afrikai Unió között 2017. november 30-án Abidjanban (Elefántcsontpart) tartott ötödik csúcstalálkozó közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, a dzsihádisták bevételforrásainak elvágásáról és a terrorizmus finanszírozása elleni fellépésről szóló, 2018. március 1-jei európai parlamenti ajánlásról (2017/2203(INI)), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz, a Bizottsághoz és a Bizottság alelnökéhez/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselőjéhez intézett, a dzsihádisták bevételforrásainak elvágásáról és a terrorizmus finanszírozása elleni fellépésről szóló, 2018. március 1-jei európai parlamenti ajánlásról (2017/2203(INI)),

| — | tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a terrorizmus elleni küzdelemről, a 2002/475/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról, valamint a 2005/671/IB tanácsi határozat módosításáról szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/541 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a Tanács által 2005-ben elfogadott, terrorizmus elleni uniós stratégiáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2005-ben elfogadott, terrorizmus elleni uniós stratégiáról,

| — | tekintettel a radikalizálódás és a terroristatoborzás elleni küzdelemre irányuló, a Bel- és Igazságügyi Tanács 2014. május 19-i ülésén elfogadott és a Tanács 2014. június 5–6-i ülésén jóváhagyott felülvizsgált uniós stratégiára (9956/14. sz. dokumentum), |
| --- | --- |

—

tekintettel a radikalizálódás és a terroristatoborzás elleni küzdelemre irányuló, a Bel- és Igazságügyi Tanács 2014. május 19-i ülésén elfogadott és a Tanács 2014. június 5–6-i ülésén jóváhagyott felülvizsgált uniós stratégiára (9956/14. sz. dokumentum),

| — | tekintettel az Afrikai Uniónak az Afrikai Egységszervezet és az Afrikai Unió által 1999 júliusában elfogadott, a terrorizmus megelőzéséről és leküzdéséről szóló egyezményt és az ahhoz kapcsolódóan 2004 júliusában elfogadott kiegészítő jegyzőkönyvet felölelő terrorizmus elleni keretére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Uniónak az Afrikai Egységszervezet és az Afrikai Unió által 1999 júliusában elfogadott, a terrorizmus megelőzéséről és leküzdéséről szóló egyezményt és az ahhoz kapcsolódóan 2004 júliusában elfogadott kiegészítő jegyzőkönyvet felölelő terrorizmus elleni keretére,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2396. sz. (2017), 2395. sz. (2017) és 2178. sz. (2014) határozatára, valamint a terrorizmus elleni küzdelemről szóló egyéb határozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2396. sz. (2017), 2395. sz. (2017) és 2178. sz. (2014) határozatára, valamint a terrorizmus elleni küzdelemről szóló egyéb határozatokra,

| — | tekintettel az ENSZ 2006. évi terrorizmus elleni globális stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2006. évi terrorizmus elleni globális stratégiájára,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2016-ban elfogadott, az ENSZ terrorizmus elleni globális stratégiájának ötödik felülvizsgálatáról szóló 70/291. sz. határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2016-ban elfogadott, az ENSZ terrorizmus elleni globális stratégiájának ötödik felülvizsgálatáról szóló 70/291. sz. határozatra,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2017 június 15-én elfogadott, az ENSZ Terrorizmusellenes Hivatalának létrehozásáról szóló 71/291. sz. határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2017 június 15-én elfogadott, az ENSZ Terrorizmusellenes Hivatalának létrehozásáról szóló 71/291. sz. határozatra,

| — | tekintettel az ENSZ Terrorizmus Elleni Bizottsága által kidolgozott, a terrorizmusellenes kommunikációt szolgáló átfogó nemzetközi keretről szóló, 2017. április 28-i javaslatra (S/2017/375), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Terrorizmus Elleni Bizottsága által kidolgozott, a terrorizmusellenes kommunikációt szolgáló átfogó nemzetközi keretről szóló, 2017. április 28-i javaslatra (S/2017/375),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre,

| — | tekintettel az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló egyezményére (14445/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló egyezményére (14445/2017),

| — | tekintettel az 1981 júniusában elfogadott, az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1981 júniusában elfogadott, az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3. és 6. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés ide vonatkozó cikkeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3. és 6. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés ide vonatkozó cikkeire,

| — | tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ban elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára;

| A. | mivel az elmúlt években számos afrikai és európai országban került sor sok életet követelő terrorcselekményekre, és ezért közös kihívást jelent mind az európai uniós, mind pedig az AKCS-országok számára; mivel minden terrorcselekmény az indokaitól függetlenül bűncselekménynek minősül és megbocsáthatatlan; |
| --- | --- |

A.

mivel az elmúlt években számos afrikai és európai országban került sor sok életet követelő terrorcselekményekre, és ezért közös kihívást jelent mind az európai uniós, mind pedig az AKCS-országok számára; mivel minden terrorcselekmény az indokaitól függetlenül bűncselekménynek minősül és megbocsáthatatlan;

| B. | mivel az európai társadalmakat és az AKCS-országok társadalmait érintő terrorfenyegetettség főként a belföldi gyökerű terroristák irányából érkezik, nem pedig külföldi személyektől; mivel nem állapítható meg kapcsolat a terrorizmus és a migráció között; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai társadalmakat és az AKCS-országok társadalmait érintő terrorfenyegetettség főként a belföldi gyökerű terroristák irányából érkezik, nem pedig külföldi személyektől; mivel nem állapítható meg kapcsolat a terrorizmus és a migráció között;

| C. | mivel az összes terrorista támadás 90 %-a olyan országokban történt, ahol erőszakos konfliktusok dúlnak, amit a fegyverekhez való széles körű hozzáférés tovább súlyosbít; |
| --- | --- |

C.

mivel az összes terrorista támadás 90 %-a olyan országokban történt, ahol erőszakos konfliktusok dúlnak, amit a fegyverekhez való széles körű hozzáférés tovább súlyosbít;

| D. | mivel 2017-ben csak Afrikában megközelítőleg 1 800 terrorista támadás történt, amelyek felét az Al-Shabab terrorista csoport követte el; mivel a jelentős iraki és szíriai veszteségeit követően az ISIS az afrikai kontinensen keres új csatateret; mivel az Al-Qaida egyre jobban kiépíti hálózatait Nyugat- és Közép-Afrikában, különösen Nigerben, Burkina Fasoban és Nigériában; mivel a dzsihádista terroristák áldozatai túlnyomórészt muzulmánok; |
| --- | --- |

D.

mivel 2017-ben csak Afrikában megközelítőleg 1 800 terrorista támadás történt, amelyek felét az Al-Shabab terrorista csoport követte el; mivel a jelentős iraki és szíriai veszteségeit követően az ISIS az afrikai kontinensen keres új csatateret; mivel az Al-Qaida egyre jobban kiépíti hálózatait Nyugat- és Közép-Afrikában, különösen Nigerben, Burkina Fasoban és Nigériában; mivel a dzsihádista terroristák áldozatai túlnyomórészt muzulmánok;

| E. | mivel a Száhel-övezetben működő terrorista szervezetek a régión belüli országok ingatag helyzetét, valamint a határok hosszúságát és foghíjasságát használják ki, ami megkönnyíti a líbiai fegyverarzenálhoz való hozzáférést; mivel a régióban nem állítható vissza a béke a líbiai állami, társadalmi rend és általános stabilitás helyreállítása nélkül; |
| --- | --- |

E.

mivel a Száhel-övezetben működő terrorista szervezetek a régión belüli országok ingatag helyzetét, valamint a határok hosszúságát és foghíjasságát használják ki, ami megkönnyíti a líbiai fegyverarzenálhoz való hozzáférést; mivel a régióban nem állítható vissza a béke a líbiai állami, társadalmi rend és általános stabilitás helyreállítása nélkül;

| F. | mivel a nők és a gyermekek voltak a leginkább kitéve a terrorizmus veszélyének, és a gyermekeknek aránytalanul sok szenvedést kellett elviselniük; mivel megszámlálhatatlan az olyan esetek száma, amikor szexuális erőszakra, a gyermekek elrablására és besorozására, valamint a gyermekek és nők radikalizálására került sor; |
| --- | --- |

F.

mivel a nők és a gyermekek voltak a leginkább kitéve a terrorizmus veszélyének, és a gyermekeknek aránytalanul sok szenvedést kellett elviselniük; mivel megszámlálhatatlan az olyan esetek száma, amikor szexuális erőszakra, a gyermekek elrablására és besorozására, valamint a gyermekek és nők radikalizálására került sor;

| G. | mivel a tőke fokozódó mobilitása, az új pénzügyi fejlemények, például a kriptovaluták és a közösségi finanszírozás, az adó- és vámjogi kiskapuk és az átvilágítási követelmények világkereskedelmen belüli hiánya lehetővé tette a terrorista hálózatok számára a vagyonfelhalmozást és a létfenntartást; |
| --- | --- |

G.

mivel a tőke fokozódó mobilitása, az új pénzügyi fejlemények, például a kriptovaluták és a közösségi finanszírozás, az adó- és vámjogi kiskapuk és az átvilágítási követelmények világkereskedelmen belüli hiánya lehetővé tette a terrorista hálózatok számára a vagyonfelhalmozást és a létfenntartást;

| H. | mivel az éghajlatváltozás hozzájárul a víz- és élelmiszer-hiány és más erőforrások hiányának növekedéséhez, ami földterületek miatti konfliktusokat idéz elő, súlyosbítja a szegénységet és táptalajjal szolgál a terrorizmus számára; |
| --- | --- |

H.

mivel az éghajlatváltozás hozzájárul a víz- és élelmiszer-hiány és más erőforrások hiányának növekedéséhez, ami földterületek miatti konfliktusokat idéz elő, súlyosbítja a szegénységet és táptalajjal szolgál a terrorizmus számára;

| I. | mivel kialakult a „külföldi harcosok” jelensége; mivel külföldi állampolgárok ezrei utaztak el azért, hogy terrorista csoportokhoz és konfliktusokhoz csatlakozzanak; mivel az ISIS elkerülhetetlen területi összeomlásából kiindulva valószínű, hogy sokan megkísérelnek majd visszatérni hazájukba; mivel ez komoly biztonsági kockázatot jelent az érintett országok számára; |
| --- | --- |

I.

mivel kialakult a „külföldi harcosok” jelensége; mivel külföldi állampolgárok ezrei utaztak el azért, hogy terrorista csoportokhoz és konfliktusokhoz csatlakozzanak; mivel az ISIS elkerülhetetlen területi összeomlásából kiindulva valószínű, hogy sokan megkísérelnek majd visszatérni hazájukba; mivel ez komoly biztonsági kockázatot jelent az érintett országok számára;

| J. | mivel egyre több bizonyíték van a terroristák és a fegyver-, kőolaj-, természeti erőforrások, dohány, alkohol, kábítószerek, veszélyeztetett fajok és kulturális javak terén folytatott tiltott kereskedelemben és emberkereskedelemben érintett szervezett bűnözői hálózatok közötti átfedésekre; mivel e hálózatok nagyban hozzájárultak a terroristák finanszírozásához; |
| --- | --- |

J.

mivel egyre több bizonyíték van a terroristák és a fegyver-, kőolaj-, természeti erőforrások, dohány, alkohol, kábítószerek, veszélyeztetett fajok és kulturális javak terén folytatott tiltott kereskedelemben és emberkereskedelemben érintett szervezett bűnözői hálózatok közötti átfedésekre; mivel e hálózatok nagyban hozzájárultak a terroristák finanszírozásához;

| K. | mivel az interneten keresztül, illetve a sötét web, a közösségi média és az infokommunikációs technológiák használata révén a terrorista szervezetek utat találtak propagandájuk terjesztéséhez, finanszírozás szerzéséhez és ahhoz, hogy fizikai bázis nélkül is valóban világméretű hálózatokká váljanak; |
| --- | --- |

K.

mivel az interneten keresztül, illetve a sötét web, a közösségi média és az infokommunikációs technológiák használata révén a terrorista szervezetek utat találtak propagandájuk terjesztéséhez, finanszírozás szerzéséhez és ahhoz, hogy fizikai bázis nélkül is valóban világméretű hálózatokká váljanak;

| L. | mivel az érintett régiókban a békefenntartó missziók egyre gyakrabban közreműködtek terroristaellenes fellépésekben, többek között a polgárok védelmében és a lehetséges fenyegetések elhárításában; mivel tartottak attól, hogy a fokozódó katonai segítségnyújtás esetleg a fejlesztési segélyekkel kapcsolatos erőfeszítések rovására megy; |
| --- | --- |

L.

mivel az érintett régiókban a békefenntartó missziók egyre gyakrabban közreműködtek terroristaellenes fellépésekben, többek között a polgárok védelmében és a lehetséges fenyegetések elhárításában; mivel tartottak attól, hogy a fokozódó katonai segítségnyújtás esetleg a fejlesztési segélyekkel kapcsolatos erőfeszítések rovására megy;

| M. | mivel a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség nem győzhető le egyedül katonai vagy rendőri erők által; mivel a terrorizmus elleni erőfeszítések csak akkor lehetnek hatékonyak, ha azok egy átfogóbb, a válságkezelést- és megelőzést, a közvetítést és a politikai párbeszédet, valamint a kapacitásépítési, intézményfejlesztési és fejlesztési erőfeszítéseket is felölelő megközelítés részét képezik; |
| --- | --- |

M.

mivel a terrorizmus és az erőszakos szélsőségesség nem győzhető le egyedül katonai vagy rendőri erők által; mivel a terrorizmus elleni erőfeszítések csak akkor lehetnek hatékonyak, ha azok egy átfogóbb, a válságkezelést- és megelőzést, a közvetítést és a politikai párbeszédet, valamint a kapacitásépítési, intézményfejlesztési és fejlesztési erőfeszítéseket is felölelő megközelítés részét képezik;

| N. | mivel a terrorizmus leküzdését célzó megelőzési stratégiáknak a terrorizmus és a radikalizálódás alapvető okainak kezelésére kell összpontosítaniuk, ideértve a rossz kormányzást, a korrupciót, a jogállamiság hiányát, a büntetlenséget, valamint a társadalmi-gazdasági tényezőket, köztük a szegénységet, az élelmiszer-ellátás bizonytalanságát, a súlyos társadalmi és gazdasági egyenlőtlenséget, az oktatáshoz való hozzáférés hiányát, a munkanélküliséget, a faji vagy etnikai alapon történő megkülönböztetést és a társadalmi kirekesztést; |
| --- | --- |

N.

mivel a terrorizmus leküzdését célzó megelőzési stratégiáknak a terrorizmus és a radikalizálódás alapvető okainak kezelésére kell összpontosítaniuk, ideértve a rossz kormányzást, a korrupciót, a jogállamiság hiányát, a büntetlenséget, valamint a társadalmi-gazdasági tényezőket, köztük a szegénységet, az élelmiszer-ellátás bizonytalanságát, a súlyos társadalmi és gazdasági egyenlőtlenséget, az oktatáshoz való hozzáférés hiányát, a munkanélküliséget, a faji vagy etnikai alapon történő megkülönböztetést és a társadalmi kirekesztést;

| O. | mivel a fejlesztési együttműködés kulcsszerepet játszik a terrorista vezetők által fel- és kihasznált feltételek alakításában; |
| --- | --- |

O.

mivel a fejlesztési együttműködés kulcsszerepet játszik a terrorista vezetők által fel- és kihasznált feltételek alakításában;

| P. | mivel az alapvető jogok tiszteletben tartása, valamint a megtorló intézkedések, a megelőzés és a rehabilitáció közötti megfelelő egyensúly biztosítása a sikeres terrorizmus elleni politikák elengedhetetlen elemét jelentik; |
| --- | --- |

P.

mivel az alapvető jogok tiszteletben tartása, valamint a megtorló intézkedések, a megelőzés és a rehabilitáció közötti megfelelő egyensúly biztosítása a sikeres terrorizmus elleni politikák elengedhetetlen elemét jelentik;

| 1. | súlyosan elítéli az összes terrorcselekményt és azok elkövetőit; részvétét fejezi ki a terrorcselekmények valamennyi áldozatának; hangsúlyozza, hogy a terrorizmus áldozatairól való gondoskodás a kormányok alapvető feladatai közé tartozik; megismétli, hogy a terrorcselekmények, illetve a terrorcselekmények és terrorista hálózatok támogatása és finanszírozása társadalmi, gazdasági, vallási vagy politikai indítéktól függetlenül semmivel sem indokolhatók; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rendkívül fontosnak tartja, hogy az EU és az AKCS-országok olyan átfogó stratégiát hajtsanak végre, amely hatékony és független igazságszolgáltatás, megfelelő büntető-igazságszolgáltatási, oktatási, gazdasági és társadalmi befogadási, bűnüldözési és határellenőrzési politikák, emellett pedig a biztonsági, védelmi, kereskedelmi, gazdaságfejlesztési és humanitárius politikák közötti összhang biztosítása révén kezeli a terrorizmus alapvető okait; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet arra, hogy szoros kapcsolat van a fejlődés és a biztonság között; emlékeztet arra, hogy sürgősen csökkenteni kell a gazdasági egyenlőtlenségeket, valamint az államokat olyan helyzetbe kell hozni, hogy eleget tudjanak tenni közfeladataiknak, különös tekintettel az oktatáshoz, a foglalkoztatáshoz, az igazságszolgáltatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés biztosítására, ezáltal a partnerországok fiataljai számára pozitív kilátásokat biztosítva jövőjük szempontjából; |
| --- | --- |

3.

| 4. | külön felhívja a figyelmet a terrorizmus és instabilitás által leginkább érintett országokban a jó kormányzással, az államépítéssel, a büntetlenséggel és az emberi jogokkal kapcsolatban megfigyelhető kihívásokra; minden partnert arra ösztönöz, hogy működjön együtt a konfliktusok számára táptalajként szolgáló instabilitás alapvető okainak kezelése érdekében, valamint dolgozzon ki átfogó stratégiát a kormányzás, a jogállamiság, valamint az állami és regionális intézmények elszámoltathatóságának javítása céljából; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet arra, hogy az egyének terroristahálózatok általi radikalizálása és toborzása globális jelenség; kéri az EU-t és az AKCS-országokat, hogy fokozzák a radikalizálódás elleni küzdelemmel kapcsolatos erőfeszítéseiket és az alapvető okok kezelésére összpontosítsanak, többek között olyan oktatási és társadalmi integrációs programok révén, amelyek elősegítik az etnikai és vallási kisebbségek és a társadalom peremére szorult közösségek önrendelkezését; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kijelenti, hogy a vallási szélsőségesség kicsavart narratívát hoz létre, amely az elidegenedett személyeket a terrorizmus irányába hajtja; kiemeli, hogy a kölcsönös megértés és tisztelet fokozása szempontjából különösen a fiatalok körében fontos az erőteljes ellentétes kommunikáció kialakítása, valamint az AKCS-országokon és európai uniós tagállamokon belüli vallásközi párbeszéd előmozdítását célzó intézkedések kidolgozása; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy a nőket, a fiatalokat, a civil társadalmat és a helyi közösségeket aktívan be kell vonni a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos erőfeszítésekbe, különösen a radikalizálódás felszámolásába és megelőzésébe; kiemeli a vallási vezetők radikalizálódás megakadályozásában játszott pozitív szerepét, ahogy az Kamerunban és Mauritániában is tapasztalható; kéri az EU-t és az AKCS-országokat, hogy folytassák e kezdeményezéseket és az ezzel kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztását; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ismételten hangsúlyozza, hogy a büntető igazságszolgáltatási rendszerek célja az egyének annak érdekében történő rehabilitációja, hogy ne jelentsenek kockázatot a társadalom számára, amikor visszatérnek; ezért rehabilitációs és reintegrációs stratégiákat szorgalmaz; |
| --- | --- |

8.

| 9. | komoly aggodalmának adott hangot a börtönökön belüli radikalizálódás jelensége miatt, és kéri az EU-t és az AKCS-országokat, hogy foglalkozzanak ezzel a problémával, különösképpen a büntetés-végrehajtási rendszerek jobb finanszírozása, a börtönök túlzsúfoltságának kerülése és az igazgatási rendszerek javítása révén, hogy ilyen módon azonosítani lehessen a radikalizált fogvatartottakat, nyomon lehessen követni és meg lehessen akadályozni a radikalizálódási folyamatokat, szakirányú képzéseket lehessen nyújtani a börtönszemélyzet részére, valamint oktatási programokat lehessen bevezetni a radikalizálódás megakadályozásának és a radikalizálódás veszélyének kitett korábbi elkövetők jobb társadalmi rehabilitációjának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kitart amellett, hogy az (EU) 2017/541 irányelvvel és az európai parlamenti ajánlásokkal összhangban meg kell akadályozni, le kell küzdeni és üldözni kell a terrorizmus finanszírozását; úgy véli, hogy a pénzügyi műveletek fokozott ellenőrzése és nyomon követése, valamint a szorosabb együttműködés és a bűnüldözéssel kapcsolatos információk cseréje segítene a terrorizmushoz kapcsolódó tevékenységeket elzárni a finanszírozástól, valamint felderíteni a terroristahálózatokat és a terrorizmust támogató struktúrákat; hangsúlyozza, hogy a pénzmosás, a tiltott kereskedelem, az adócsalás és más pénzügyi bűncselekmények jelentik a terrorizmus finanszírozásának fő forrását, ezért azok nyomon követésének és az azok elleni küzdelemnek elsőbbséget kell élveznie; méltányolja az EU és az AKCS-országok arra irányuló kezdeményezéseit, hogy megfékezzék a fegyverek, kábítószerek és kulturális javak stb. terén folytatott tiltott kereskedelmet, amelyek nyereségéből gyakran a terrorizmust finanszírozzák; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kéri az EU-t és az AKCS-országokat, hogy fokozzák a nemzetközi szervezett bűnözés elleni küzdelmet, beleértve a migránsok csempészetében, valamint az ember-, kábítószer- és fegyverkereskedelemben részt vevő bűnszövetkezeteket is; úgy véli, hogy tovább kell erősíteni az együttműködést az információcsere, valamint a tiltott fegyverek nyomon követhetősége és megsemmisítése terén; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kéri az EU-t és az AKCS-országokat, hogy fokozott együttműködést folytassanak az infokommunikációs technológiák terroristák általi használatának kezelése, és különösen a közösségi médián folytatott propaganda és toborzás leküzdése érdekében; ösztönzi a kormányokat, hogy vonják be a magánszektort; méltányolja az ipar által irányított, terrorizmus elleni globális internetes fórumot; kéri a Bizottságot, hogy aktualizálja a 2013. évi kiberbiztonsági stratégiát és vizsgálja felül a kiberbűnözéssel kapcsolatos hatályos jogszabályokat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza a terrorizmus elleni küzdelem terén folytatott regionális és régióközi együttműködés fontosságát, és határozottan támogatja a végrehajtott regionális kezdeményezéseket, többek között az Afrikai Unió terrorizmusellenes keretrendszerét; üdvözli továbbá a Száhel G5-országok által betöltött politikai vezető szerepet, és kéri az EU-t, hogy különösen a finanszírozás és a kapacitásépítés tekintetében erősítse meg az EU és a Száhel G5-országok közötti partnerséget minden olyan területen, ahol a G5-országok egységesíteni kívánják politikáikat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | az EU és az AKCS között, illetve regionális szinten fokozott együttműködést szorgalmaz, ideértve az információk és bevált gyakorlatok jobb megosztását, amelynek célja, hogy megakadályozzák a büntetlenséget és előmozdítsák a jogállamiságot, valamint a rendőri és igazságszolgáltatási kapacitások bővítését; kéri az EU-t és a tagállamait, valamint az AKCS-országokat, hogy a határon átnyúló terrorista tevékenységek elleni küzdelem érdekében komolyabban fektessenek be az információk és bevált gyakorlatok határellenőrző szervek közötti jobb megosztását szolgáló kapacitás kiépítésbe; kéri a nemzetközi közösséget, hogy támogassa a Líbia, Niger, Szudán és Csád által a 2018. április 3-án Niamey-ban megrendezett ülésükön elfogadott határozaton alapuló, a közös határaik ellenőrzésére irányuló kezdeményezést; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy a nemzetközi közösség és a regionális partnerek tevékenységeinek a terrorizmus által leginkább érintett régiókon, különösen a Száhel-övezeten, a Csád-tó térségén és az Afrika szarva térségén belüli állami hatóságok támogatására és helyreállítására kell összpontosítaniuk; meggyőződése, hogy az EU-nak közvetítő szerepet kell betöltenie és közre kell működnie a konfliktusok békés rendezésében; arra kéri az Afrikai Uniót, az Európai Uniót és az Egyesült Nemzetek Szervezetét, hogy egyesítsék erőfeszítéseiket és teremtsék meg a nemzetközi koordinációt annak érdekében, hogy segítsenek Líbiában véget vetni a folyamatosan kaotikus helyzetnek, ugyanakkor működjenek együtt más kulcsszereplőkkel, például az Arab Ligával, az USA-val és a Maghreb-országokkal; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kéri az EU-t és az AKCS-országokat, hogy teljes körűen működjenek együtt az ENSZ-szel és a terrorizmus elleni küzdelemben érintett regionális szervezetekkel; kéri az EU-t és az AKCS-országokat, hogy írják alá és ratifikálják az ENSZ terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos 19 egyezményét; üdvözli a terrorizmusellenes ügynökségek 2018 júniusában megrendezett első ENSZ-csúcstalálkozóját, amelyet az ENSZ főtitkára a januári AU–ENSZ csúcstalálkozón jelentett be; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy az AKCS- és az európai uniós országoknak a terrorizmusellenes stratégiájukat – csakúgy, mint az összes többi bűncselekmény esetében – a jogállamiságra és az alapvető jogok tiszteletben tartására kell alapozniuk; kitart amellett, hogy szükség van a terrorizmus elleni politikák demokratikus és bírósági felügyeletére és azok hatékonyságának és arányosságának rendszeres értékelésére; |
| --- | --- |

17.

| 18. | emlékeztet arra, hogy a kínzást minden körülmények között be kell tiltani, ahogy az a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni ENSZ-egyezményben is szerepel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a terrorizmusellenes programok nem akadályozhatják a humanitárius szereplőket a segítségnyújtásban; rámutat, hogy a rászoruló lakossághoz való eljutás érdekében a humanitárius segítségnyújtásnak nem csak semlegesnek kell lennie, de ilyennek is kell tűnnie; |
| --- | --- |

19.

| 20. | utasítja társelnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, az AKCS Tanácsának, az Afrikai Uniónak és az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2018. június 20-án Brüsszelben (Belgium) elfogadott állásfoglalás.

(2)  HL L 88., 2017.3.31., 6. o.

---

| 15.11.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 415/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 415/22

---

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

a dél-szudáni humanitárius válsághelyzetről

(2018/C 415/05)

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | 2018. június 18–20-án Brüsszelben (Belgium) ülésezve, |
| --- | --- |

—

2018. június 18–20-án Brüsszelben (Belgium) ülésezve,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa Dél-Szudánnal foglalkozó szakértői bizottságának 2018. április 12-i végleges jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa Dél-Szudánnal foglalkozó szakértői bizottságának 2018. április 12-i végleges jelentésére,

| — | tekintettel a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD) Miniszterek Tanácsának 61. rendkívüli ülésén elfogadott, a dél-szudáni helyzetről szóló, 2018. március 26-i közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD) Miniszterek Tanácsának 61. rendkívüli ülésén elfogadott, a dél-szudáni helyzetről szóló, 2018. március 26-i közleményre,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának Dél-Szudánról szóló 2406. sz. határozatára (2018), valamint a Dél-Szudánról szóló korábbi határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának Dél-Szudánról szóló 2406. sz. határozatára (2018), valamint a Dél-Szudánról szóló korábbi határozataira,

| — | tekintettel a trojka (az Egyesült Államok, az Egyesült Királyság és Norvégia), valamint az Európai Unió által a dél-szudáni biztonsági helyzettel kapcsolatban tett 2017. május 8-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a trojka (az Egyesült Államok, az Egyesült Királyság és Norvégia), valamint az Európai Unió által a dél-szudáni biztonsági helyzettel kapcsolatban tett 2017. május 8-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsának Dél-Szudánról szóló, 2018. április 16-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsának Dél-Szudánról szóló, 2018. április 16-i következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének Dél-Szudánról szóló, 2017. március 23-i és 2017. december 14-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének Dél-Szudánról szóló, 2017. március 23-i és 2017. december 14-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Afrikai Unió, az IGAD és az ENSZ által 2017. január 29-én Dél-Szudánról kiadott közös sajtóközleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió, az IGAD és az ENSZ által 2017. január 29-én Dél-Szudánról kiadott közös sajtóközleményre,

| — | tekintettel a Dél-Szudánról szóló európai parlamenti állásfoglalásra (2017/2683(RSP)), valamint a Dél-Szudánról szóló korábbi európai parlamenti állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Dél-Szudánról szóló európai parlamenti állásfoglalásra (2017/2683(RSP)), valamint a Dél-Szudánról szóló korábbi európai parlamenti állásfoglalásokra,

| — | tekintettel az összetűzések beszüntetéséről, a civilek védelméről és a humanitárius hozzáférésről szóló megállapodás (CoHA) 2017. december 21-i aláírására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az összetűzések beszüntetéséről, a civilek védelméről és a humanitárius hozzáférésről szóló megállapodás (CoHA) 2017. december 21-i aláírására,

| — | tekintettel a dél-szudáni köztársasági konfliktus rendezéséről szóló, 2015. augusztus 17-i IGAD-megállapodásra (ARCSS), |
| --- | --- |

—

tekintettel a dél-szudáni köztársasági konfliktus rendezéséről szóló, 2015. augusztus 17-i IGAD-megállapodásra (ARCSS),

| — | tekintettel az élelmiszerválságokról szóló 2018. évi globális jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszerválságokról szóló 2018. évi globális jelentésre,

| — | tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára,

| — | tekintettel a hagyományos fegyverek nemzetközi kereskedelmét szabályozó Fegyverkereskedelmi Szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hagyományos fegyverek nemzetközi kereskedelmét szabályozó Fegyverkereskedelmi Szerződésre,

| A. | mivel 2013 decembere óta Dél-Szudánban polgárháború dúl a Salva Kiir elnökhöz hű hadsereg és a Riek Machar, korábbi alelnök által vezetett lázadók között; |
| --- | --- |

A.

mivel 2013 decembere óta Dél-Szudánban polgárháború dúl a Salva Kiir elnökhöz hű hadsereg és a Riek Machar, korábbi alelnök által vezetett lázadók között;

| B. | mivel a konfliktusban érintett minden fél folytatja a háborút, megsértve ezzel a 2015 augusztusában aláírt, a dél-szudáni köztársasági konfliktus rendezéséről szóló megállapodást (ARCSS), mivel továbbra is teljes mértékben figyelmen kívül hagyják a nemzetközi emberi jogokat és humanitárius jogot, valamint továbbra is elszámoltatlanul maradnak a konfliktus során elkövetett, sőt a háborús bűncselekményekhez kapcsolódó erőszakos cselekmények és visszaélések, és mivel a konfliktus nyíltan egyre inkább etnikai háborúvá növi ki magát; |
| --- | --- |

B.

mivel a konfliktusban érintett minden fél folytatja a háborút, megsértve ezzel a 2015 augusztusában aláírt, a dél-szudáni köztársasági konfliktus rendezéséről szóló megállapodást (ARCSS), mivel továbbra is teljes mértékben figyelmen kívül hagyják a nemzetközi emberi jogokat és humanitárius jogot, valamint továbbra is elszámoltatlanul maradnak a konfliktus során elkövetett, sőt a háborús bűncselekményekhez kapcsolódó erőszakos cselekmények és visszaélések, és mivel a konfliktus nyíltan egyre inkább etnikai háborúvá növi ki magát;

| C. | mivel a 2015-ös békemegállapodás felélesztésére irányuló kísérletek eredményeképpen 2017 decemberében az IGAD közvetítésével létrejött az összetűzések beszüntetéséről, a civilek védelméről és a humanitárius hozzáférésről szóló megállapodás (CoHA), de mivel mindegyik fél megsértette a tűzszünetet; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2015-ös békemegállapodás felélesztésére irányuló kísérletek eredményeképpen 2017 decemberében az IGAD közvetítésével létrejött az összetűzések beszüntetéséről, a civilek védelméről és a humanitárius hozzáférésről szóló megállapodás (CoHA), de mivel mindegyik fél megsértette a tűzszünetet;

| D. | mivel az ENSZ szerint 2018-ban 7 millió dél-szudáninak lesz szüksége humanitárius segítségnyújtásra; mivel 2017 eleje óta állandósultak az éhínségre vonatkozó figyelmeztetések: 2,4 millióan az éhezés határán állnak, több mint 260 000 gyermek súlyosan alultáplált és az élelmiszer-ellátás bizonytalanságával szembesülők száma 2018-ban elérte a 7,1 milliót; |
| --- | --- |

D.

mivel az ENSZ szerint 2018-ban 7 millió dél-szudáninak lesz szüksége humanitárius segítségnyújtásra; mivel 2017 eleje óta állandósultak az éhínségre vonatkozó figyelmeztetések: 2,4 millióan az éhezés határán állnak, több mint 260 000 gyermek súlyosan alultáplált és az élelmiszer-ellátás bizonytalanságával szembesülők száma 2018-ban elérte a 7,1 milliót;

| E. | mivel az egyre bizonytalanabbá váló élelmiszer-ellátás elsődleges okát a folytatódó konfliktusok és a lakóhelyek elhagyása jelenti, ami hozzájárult a növénytermesztés csökkenéséhez; mivel a vélemények szerint az éhínség teljes egészében az embereknek tudható be és a háborús taktikák eredménye, ahogy arra az ENSZ egyik jelentése is rávilágított; |
| --- | --- |

E.

mivel az egyre bizonytalanabbá váló élelmiszer-ellátás elsődleges okát a folytatódó konfliktusok és a lakóhelyek elhagyása jelenti, ami hozzájárult a növénytermesztés csökkenéséhez; mivel a vélemények szerint az éhínség teljes egészében az embereknek tudható be és a háborús taktikák eredménye, ahogy arra az ENSZ egyik jelentése is rávilágított;

| F. | mivel a konfliktusok miatt mára több mint 2,4 millió dél-szudáni menekült él a környező országokban és további 2 millióan az országon belül menekültek máshova, akiknek a becslések szerint 85 %-a gyermek és nő; |
| --- | --- |

F.

mivel a konfliktusok miatt mára több mint 2,4 millió dél-szudáni menekült él a környező országokban és további 2 millióan az országon belül menekültek máshova, akiknek a becslések szerint 85 %-a gyermek és nő;

| G. | mivel az ENSZ dél-szudáni missziója (UNMISS) jelenleg több mint 14 000 főből álló katonai, rendőri, biztonsági és civil személyzettel rendelkezik; mivel 2018 februárjától kezdődően az UNMISS 204 247 belső menekült védelmét biztosítja védelmi létesítményekben; |
| --- | --- |

G.

mivel az ENSZ dél-szudáni missziója (UNMISS) jelenleg több mint 14 000 főből álló katonai, rendőri, biztonsági és civil személyzettel rendelkezik; mivel 2018 februárjától kezdődően az UNMISS 204 247 belső menekült védelmét biztosítja védelmi létesítményekben;

| H. | mivel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala szerint a konfliktus miatt a dél-szudáni egészségügyi létesítményeknek csak 22 %-a működik; mivel a kolera, a malária és más betegségek sok ember halálát okozták a mélyszegénységből és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés hiányából fakadóan; |
| --- | --- |

H.

mivel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala szerint a konfliktus miatt a dél-szudáni egészségügyi létesítményeknek csak 22 %-a működik; mivel a kolera, a malária és más betegségek sok ember halálát okozták a mélyszegénységből és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés hiányából fakadóan;

| I. | mivel a konfliktusban érintett minden fél kísérletet tett arra, hogy megzavarja a humanitárius segélyek szétosztását, valamint, hogy adókat és díjakat szedjen a humanitárius partnerektől, gátolva ezzel a működésüket és tovább szítva a háborút; mivel 2013 óta a humanitárius szervezetek legalább 101 munkatársát ölték meg; |
| --- | --- |

I.

mivel a konfliktusban érintett minden fél kísérletet tett arra, hogy megzavarja a humanitárius segélyek szétosztását, valamint, hogy adókat és díjakat szedjen a humanitárius partnerektől, gátolva ezzel a működésüket és tovább szítva a háborút; mivel 2013 óta a humanitárius szervezetek legalább 101 munkatársát ölték meg;

| J. | mivel az említett nehézségek ellenére 2017-ben a humanitárius segítségnyújtási műveletek – főként az ENSZ dél-szudáni missziója jelenlétének köszönhetően – mintegy 5,4 millió emberhez jutottak el a megcélzott 6,2 millió emberhez képest, akikről úgy gondolták, hogy segítségre lehet szükségük; |
| --- | --- |

J.

mivel az említett nehézségek ellenére 2017-ben a humanitárius segítségnyújtási műveletek – főként az ENSZ dél-szudáni missziója jelenlétének köszönhetően – mintegy 5,4 millió emberhez jutottak el a megcélzott 6,2 millió emberhez képest, akikről úgy gondolták, hogy segítségre lehet szükségük;

| K. | mivel a konfliktus leginkább a nőket és a gyermekeket érintette; mivel a nemi és szexuális erőszakot minden oldalon háborús fegyverként használták; mivel a gyermekek 70 %-a nem jár iskolába; mivel egyre növekszik a fegyveres csoportok által elkövetett gyermekrablások száma; mivel a becsült adatok szerint a fegyveres erők és csoportok 19 000 gyermeket – főként fiúkat – toboroztak katonának vagy használtak katonaként az országban; |
| --- | --- |

K.

mivel a konfliktus leginkább a nőket és a gyermekeket érintette; mivel a nemi és szexuális erőszakot minden oldalon háborús fegyverként használták; mivel a gyermekek 70 %-a nem jár iskolába; mivel egyre növekszik a fegyveres csoportok által elkövetett gyermekrablások száma; mivel a becsült adatok szerint a fegyveres erők és csoportok 19 000 gyermeket – főként fiúkat – toboroztak katonának vagy használtak katonaként az országban;

| L. | mivel Dél-Szudánban a nők képviseletének krónikus hiánya figyelhető meg, továbbá a nők semmilyen szerepet nem játszanak a béketárgyalásokban; |
| --- | --- |

L.

mivel Dél-Szudánban a nők képviseletének krónikus hiánya figyelhető meg, továbbá a nők semmilyen szerepet nem játszanak a béketárgyalásokban;

| M. | mivel a Dél-Szudánnak nyújtott humanitárius támogatás több mint 43 %-át az EU és tagállamai által biztosított hozzájárulások teszik ki; mivel a Bizottság 2017-ben 248 millió EUR-t mozgósított a Dél-Szudánon és a szomszédos országokon belüli menekültválság kezelésére; |
| --- | --- |

M.

mivel a Dél-Szudánnak nyújtott humanitárius támogatás több mint 43 %-át az EU és tagállamai által biztosított hozzájárulások teszik ki; mivel a Bizottság 2017-ben 248 millió EUR-t mozgósított a Dél-Szudánon és a szomszédos országokon belüli menekültválság kezelésére;

| N. | mivel az EFA által finanszírozott Afrikai Békekeret jelenti az Afrikai Unió és az Afrikai Regionális Gazdasági Közösségek béketeremtési és biztonsági erőfeszítéseinek támogatásához biztosított fő finanszírozási forrást; |
| --- | --- |

N.

mivel az EFA által finanszírozott Afrikai Békekeret jelenti az Afrikai Unió és az Afrikai Regionális Gazdasági Közösségek béketeremtési és biztonsági erőfeszítéseinek támogatásához biztosított fő finanszírozási forrást;

| O. | mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa nem vezetett be fegyverembargót; mivel az EU 2011-ben vezetett be ilyen embargót; mivel az uniós tagállamokon és harmadik országokon belüli közvetítők, köztük állami tulajdonban lévő vállalatok helikoptereket, gépfegyvereket, aknavetőket és más fegyvereket szállítottak a konfliktusban érintett különböző frakciók számára, megsértve ezzel az EU embargóját és a Fegyverkereskedelmi Szerződést, elnyújtva a háborút és fokozva annak pusztító hatását; |
| --- | --- |

O.

mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa nem vezetett be fegyverembargót; mivel az EU 2011-ben vezetett be ilyen embargót; mivel az uniós tagállamokon és harmadik országokon belüli közvetítők, köztük állami tulajdonban lévő vállalatok helikoptereket, gépfegyvereket, aknavetőket és más fegyvereket szállítottak a konfliktusban érintett különböző frakciók számára, megsértve ezzel az EU embargóját és a Fegyverkereskedelmi Szerződést, elnyújtva a háborút és fokozva annak pusztító hatását;

| P. | mivel Dél-Szudán nem ratifikálta a felülvizsgált Cotonoui Megállapodást; |
| --- | --- |

P.

mivel Dél-Szudán nem ratifikálta a felülvizsgált Cotonoui Megállapodást;

| 1. | mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Dél-Szudánban folytatódnak a konfliktusok és romlik a humanitárius helyzet; kéri az összes felet, hogy haladéktalanul szüntessék be az összetűzéseket, tegyenek eleget a dél-szudáni köztársasági konfliktus rendezéséről szóló megállapodásban és az összetűzések beszüntetéséről, a civilek védelméről és a humanitárius hozzáférésről szóló megállapodásban foglalt kötelezettségeiknek, valamint folytassák a nemzeti megbékélésről kezdett párbeszédet; kitart amellett, hogy a konfliktus katonai úton nem oldható meg; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kitart amellett, hogy a nemzeti párbeszéd folyamatának – ahhoz, hogy érdemi és befogadó legyen – semlegesnek kell lennie, és abba be kell vonni az ellenzéki csoportokat, a nők képviselőit és az országon kívül élő dél-szudáni polgárokat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy az AU-nak – az EU és tagállamai támogatásával – tevékeny szerepet kell vállalnia a tartós béke elérését célzó politikai megoldásra irányuló közvetítésben Dél-Szudánban, többek között több erőforrást bocsátva az AU Dél-Szudánba delegált megbízottja rendelkezésére; sürgeti az EU-t és a tagállamait, hogy fokozzák a nem katonai humanitárius segítségnyújtást, fő prioritásként kezelve, hogy az ENSZ-fellépésekkel és a fenntartható fejlesztési célokkal összhangban választ adjanak az ENSZ támogatási felhívására és véget vessenek a bizonytalan élelmiszer-ellátásnak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli a Dél-Szudánt érintő vegyes bíróság létrehozása terén a közelmúltban elért előrehaladást, és emlékeztet arra, hogy ez a 2016-os békemegállapodás alapvető elemét jelenti és elengedhetetlen ahhoz, hogy a háborús bűnösöket bíróság elé állítsák; kéri az AU-t, hogy az ENSZ és az EU segítségével fejezze be annak létrehozását, kiemelten kezelve nyomozói részlegének mihamarabbi létrehozását; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elítéli a konfliktusban érintett összes fél által elkövetett emberi jogi jogsértéseket, ideértve a gyilkosságokat és a kínzást, a nemi erőszakot és más szexuális erőszakot, valamint a gyermekrablásokat, az iskolák elleni támadásokat, a gyermekek katonának való besorozását és bántalmazását; hangsúlyozza, hogy a gyermekek konfliktusban érintett felek általi toborzása, valamint a nemi erőszak háborús fegyverként való alkalmazása háborús bűncselekménynek minősül és a nemzetközi jog értelmében büntetendő; |
| --- | --- |

5.

| 6. | elismeri a szomszédos országoknak a humanitárius folyosók biztosításához való hozzájárulását; sürgeti, hogy a nemzetközi humanitárius joggal összhangban továbbra is biztosítsák a szabad, biztonságos és akadálytalan hozzáférést az összes területhez, ami elengedhetetlen annak megakadályozásához, hogy 2018-ban ismét éhínség legyen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | elítéli a humanitárius személyzet és létesítmények ellen irányuló valamennyi támadást, és arra kéri a dél-szudáni konfliktusban érintett összes felet, hogy a humanitárius segítségnyújtás lehetővé tételéhez biztonságos környezetet biztosítsanak; erőteljes közös fellépéseket szorgalmaz az összes támogató, az ENSZ ügynökségei és a nem kormányzati szervezetek részéről annak érdekében, hogy módszeresebben és határozottabban reagálhassanak; |
| --- | --- |

7.

| 8. | annak biztosítására kéri a hatóságokat, hogy a lakóhelyük elhagyására kényszerült személyek visszatérése vagy áthelyezése biztonságos és méltóságteljes módon történjen; célzott szankciók alkalmazását szorgalmazza minden olyan kulcsfontosságú – kormányzati vagy ellenzéki – politikai és katonai szereplővel szemben, aki megsérti az emberi jogokat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli az IGAD 61. Miniszterek Tanácsának 2018. március 26-án hozott határozatát, hogy célzott szankciókat alkalmaznak az összetűzések beszüntetéséről, a civilek védelméről és a humanitárius hozzáférésről szóló megállapodást megsértő személyekkel szemben, és e határozat végrehajtására ösztönzi az AU-t; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mélységesen sajnálja, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Dél-Szudánra vonatkozó fegyverszállítási embargó létrehozására irányuló minden kísérlete kudarcba fulladt; arra kéri a Biztonsági Tanács valamennyi tagját, hogy támogasson egy ilyen tilalmat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kéri az EU-t, hogy továbbra is alkalmazza a Dél-Szudánnal szemben önhatalmúlag bevezetett fegyverembargót; helyteleníti a fegyverek és technológiák dél-szudáni háborús feleknek való – az EU vagy az uniós partnerek területén keresztül lebonyolított – közvetítését vagy továbbítását; nyomatékosan kéri a tagállamokat, hogy vizsgáljanak ki minden ilyen vádat, a felelősökre pedig rójanak ki megfelelő büntetést; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsának arra irányuló határozatát, hogy megerősítse az UNMISS megbízatását, valamint növelje az UNMISS és azon belül is a regionális rendőrség rendelkezésére bocsátott személyzet maximális létszámát és a rendelkezésre álló erőforrásokat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kéri az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és az európai uniós tagállamokat, hogy a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP), illetve a közös biztonság- és védelempolitika (KBVP) keretén és az IGAD+ csoporton belül fokozzák erőfeszítéseiket annak érdekében, hogy előmozdítsák a konfliktus rendezését, ideértve az UNMISS kapacitásának megerősítését is; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mélységesen elítéli a konfliktust tápláló nagyfokú korrupciót és tiltott pénzügyi mozgásokat; kéri a szudáni hatóságokat, hogy hozzanak intézkedéseket a nagyobb fokú pénzügyi elszámoltathatóság és átláthatóság érdekében, különösen a kőolajágazatban, tartsák be a nemzetközi pénzügyi szabványokat, valamint felelős módon működjenek együtt a regionális és nemzetközi pénzügyi ágazatokkal, ösztönzi továbbá Dél-Szudánt, hogy csatlakozzon a Kelet- és Dél-Afrikai Pénzmosás Elleni Csoporthoz; |
| --- | --- |

14.

| 15. | utasítja társelnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, az ENSZ főtitkárának és a Közgyűlés elnökének, az Afrikai Uniónak, az AKCS–EU Tanácsnak és Dél-Szudán kormányának. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2018. június 20-án Brüsszelben (Belgium) elfogadott állásfoglalás.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése

35. ülésszak, Brüsszel (Belgium), 2018. június 18–20.

| 15.11.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 415/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 415/26

---

A Bizottság válaszai írásbeli választ igénylő kérdésekre

(2018/C 415/06)

1–11. kérdés

2/COM 1. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Michela Giuffrida

Tárgy: AKCS–EU-kapcsolatok

Partnerségünk szilárd és alapvető fontosságú mind az AKCS-országok, mind az uniós országok növekedése szempontjából, de szeretném ismételten hangsúlyozni, hogy kapcsolatunk elsősorban a gazdasági vonatkozásokat érinti. Az olyan érzékeny kérdések, mint az emberi jogok tiszteletben tartása, a jogállamiság, a demokrácia, a migrációs áramlások kezelése, a fenntartható növekedés és a szegénység csökkentése, gyakran kevésbé fontosnak számítanak, mint a gazdasági témák.

Fontolóra veszi-e ezért a Bizottság, hogy szükség van-e olyan szélesebb körű megállapodásra, amely nemcsak a gazdasági növekedést veszi tekintetbe, hanem a fent említett vonatkozásoknak is nagyobb jelentőséget tulajdonít, és azokat elvi alapon feltételül szabja?

VÁLASZ a 2/COM 1. KÉRDÉSRE

A tervek szerint az új megállapodás az EU és a 79 AKCS-ország közötti kapcsolatok több szempontjára kiterjedő átfogó megállapodás lesz, amelynek gazdasági dimenziója e szempontok egyike csupán.

Az emberi jogokkal, az alapvető szabadságokkal, a demokráciával, a jogállamisággal és a jó kormányzással kapcsolatos kérdések, valamint a migráció és a mobilitás továbbra is központi helyet foglalnak el a partnerség keretében, amint azt az EU tárgyalási mandátuma is mutatja, amelyben stratégiai prioritásként szerepelnek.

Véleményünk szerint a jövőbeni megállapodásnak tartalmaznia kell olyan rendelkezéseket is, amelyek révén a felek megerősítik elkötelezettségüket az egyetemes és oszthatatlan emberi jogok és alapvető szabadságok előmozdítása, védelme és érvényesítése, valamint a demokrácia, a jó kormányzás, a jogállamiság, valamint a megkülönböztetésmentesség, az egyenlőség és a szolidaritás elveinek előmozdítása mellett. A felek továbbá kötelezettséget vállalnak arra, hogy a migrációt és a mobilitást lehetőségekké alakítják át, és az e területen felmerülő kihívásokat közösen kezelik majd.

3/COM 2. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Sabine Lösing

Tárgy: A gazdasági partnerségi megállapodások jövőbeni felépítése és végrehajtása

A gazdasági partnerségi megállapodások az EU és az AKCS-államok közötti Cotonoui Megállapodás egyik központi vonatkozását képezik. A gazdasági partnerségi megállapodások feltételei azonban inkább uniós érdekeket szolgálnak, sőt, gyakran károsak a partnerországok gazdaságára. A fenntartható fejlődés ösztönzése érdekében alapvető fontosságú, hogy a kereskedelem tisztességes feltételei elősegítsék a helyi ellátási láncok kialakulását, hozzáadott értéket teremtve az AKCS-országokban. Történelmi tény, hogy mindáig egyetlen ország sem alapozta fejlődését a kereskedelem liberalizációjára az EU által kért formában.

A Bizottság szándékában áll-e, hogy felülvizsgálja a gazdasági partnerségi megállapodások kialakítására és végrehajtására vonatkozó keretet annak érdekében, hogy tisztességes kereskedelmi feltételeket garantáljon az AKCS-országok számára?

VÁLASZ a 3/COM 2. KÉRDÉSRE

A Cotonoui Megállapodás átfogó célkitűzésként határozza meg a szegénység felszámolását és a fenntartható fejlődést, valamint a demokrácia legfőbb elemei, az emberi jogok és a jogállamiság érvényre juttatását. A cotonoui keret fejlesztési együttműködést, többek között kereskedelemösztönző támogatást is biztosít. A Bizottság javasolta, hogy továbbra is ezek az elemek alkossák a gazdasági partnerségi megállapodások keretét.

A Bizottság egyetért a az AKCS-országokban és -régiókban a kínálati kapacitás és az értékteremtés előmozdítására irányuló célokkal. A gazdasági partnerségi megállapodások hozzájárulnak ehhez azáltal, hogy kereskedelmi és beruházási lehetőségeket, rugalmas származási szabályokat és célzott fejlesztési támogatást hívnak életre. A kereskedelmi megállapodások azonban legfeljebb megfelelő ösztönzőket teremthetnek, de önmagukban nem generálnak gazdasági tevékenységet. Ezért – a fejlesztési politikáról szóló új európai konszenzus és az aktualizált uniós kereskedelemsegélyezési stratégia értelmében – a fenntartható beruházásokra és a munkahelyteremtésre vonatkozó átfogó megközelítések kialakítása országos és regionális szinten történik.

E célkitűzések teljesítésének áttekintése érdekében a Bizottság nyomon követi a gazdasági partnerségi megállapodások végrehajtását. Hasonlóképpen a gazdasági partnerségi megállapodások rendszeres felülvizsgálatára is léteznek rendelkezések, megvizsgálva végrehajtásukat. E rendelkezéseket partnerországainkkal közösen, valamint az érdekelt felek bevonásával hajtjuk végre.

7/COM 3. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Jo Leinen

Tárgy: Kína „Egy övezet, egy út” kezdeményezéséről és az EU–AKCS-kapcsolatokról

Most, hogy Kína „Egy övezet, egy út” kezdeményezésének („Belt és Road Initiative” = BRI) formája és céljai világosabbá válnak, az Európai Bizottság válaszként „az EU és Ázsia összekapcsolását célzó stratégiát” dolgoz ki.

Mivel a BRI egyértelműen afrikai országokra is irányul, és ezért hatással lesz az AKCS-EU kapcsolatokra is, a Bizottság tervez-e hasonló stratégiát Afrikára vonatkozóan? Ha igen, akkor melyek e stratégia célkitűzései?

Ha nem, akkor milyen intézkedésekre kerül majd sor annak érdekében, hogy a BRI által az érintett országokra gyakorolt hatásokat enyhítsék, vagy adott esetben kiaknázzák?

VÁLASZ a 7/COM 3. KÉRDÉSRE

Az EU globális stratégiája (1) elismerte Ázsia növekvő gazdasági súlyát, és felszólított a Nyugat felé irányuló kínai összekapcsolási törekvésekkel kapcsolatos koherens megközelítés kialakítására.

Az EU már megkezdte a munkát az Európa és Ázsia összekapcsolására vonatkozó európai uniós stratégia kidolgozásán. Az első lépés egy közös közlemény volt, amelyet tanácsi következtetéseknek kell majd követniük.

A stratégia felvázolja a régióval kialakítandó összeköttetéssel és partnerséggel kapcsolatos európai elképzeléseket, a szabályozástól a politikai párbeszédig és a technikai segítségnyújtástól a pénzügyi támogatásig a közlekedés, a villamosenergia-hálózatok, a digitális kapcsolatok és az emberek közötti kapcsolatok területén. A stratégia törekvése a fenntartható összeköttetés, segítve az országokat a fenntartható fejlesztési célok és a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek elérésében.

Az említett célok elérése érdekében pénzügyi mechanizmusok kerülnek majd bevezetésre, amelyek ötvözik a politikai párbeszédet az állami pénzügyi ösztönzőkkel és a magántőke-mozgósítással.

Földrajzilag a közös közlemény Európára és Ázsiára összpontosít majd, de a következmények az egész világot érintik: a jobb gazdaságirányítás és a fenntarthatóbb helyi szintű befektetések globálisan pozitív hatást fejtenek majd ki.

A kínai „Egy övezet, egy út” kezdeményezéshez (BRI) Afrikában komoly reményeket fűznek, egyfajta ugródeszkának tekintik az Afrikai Unió „2063 menetrendjével” összhangban álló, a kontinens fejlődésének előmozdítására irányuló számos jelentős infrastrukturális projekt számára.

A Kína afrikai szerepvállalásával kapcsolatos átlátható keret és információk hiányában továbbra is kihívást jelent a BRI Afrikában gyakorolt hatásának értékelése, valamint Kínának a kialakított koordinációs mechanizmusokba való bevonása. Az összekapcsoltságra vonatkozó együttműködési megközelítések megerősítése érdekében az EU a partnerkapcsolatok fokozására törekszik különböző szereplőkkel, és új eszközök bevezetését tervezi (többek között az adósságkockázatok kezelése és a beruházási projektek hatásvizsgálatai tekintetében).

Az EU ugyanakkor építő jellegű kétoldalú együttműködést folytat Kínával a fejlesztési kérdésekről szóló párbeszéd tervezett kialakítása kapcsán, és újraindította az Afrikáról folytatott párbeszédet. Ez részletes információcserét tesz lehetővé a fejlesztésre és Afrikára vonatkozó különböző megközelítésekkel kapcsolatban.

1/COM 4. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Thierry Cornillet

Tárgy: Az uniós finanszírozással kapcsolatos tájékoztatás javításának szükségessége és a helyi szereplők számára a projektjeikkel kapcsolatos kérelmek benyújtása tekintetében nyújtandó képzés biztosítása

A Bizottság által a külső finanszírozási eszközök félidős felülvizsgálata keretében készített munkadokumentumok azt mutatják, hogy az előirányzott finanszírozás nagy részét még nem folyósították. Bár némi egyszerűsítésre sor került, az eljárások továbbra is nehézkesek. Ez a helyzet az EU hitelességének csökkenéséhez vezethet: partnereink olykor úgy vélik, hogy szándékosan nem folyósítjuk az egyébként elkülönített finanszírozást.

Tervezi-e a Bizottság, hogy a következő többéves pénzügyi keretben a pályázatok összeállítására vonatkozó kommunikációs és képzési programot javasol a helyi érdekelt felek számára? Ez növelné esélyeiket, hogy megfeleljenek a vonatkozó kritériumoknak, és ezáltal projektjeik elfogadásra kerüljenek.

VÁLASZ AZ 1/COM 4. KÉRDÉSRE

A külső finanszírozási eszközök félidős értékeléséről szóló bizottsági jelentés úgy véli, hogy a költségvetés végrehajtása hatékony. Különösen hatékony az Európai Fejlesztési Alap költségvetésének megvalósítása (amint azt az erről szóló bizottsági szolgálati munkadokumentum megállapítja): az előirányzott költségvetés 50 %-ára kötelezettségvállalás történt, 31 %-ára szerződést kötöttek szerződéses és 13 %-át (2017. júniusi adatok szerint) már ki is fizették, valamint figyelembe véve, hogy a 11. EFA csak 2016 vége felé érte el teljes működőképességét.

A fejlesztési együttműködési eszköz (DCI) civil társadalmi szervezetekre vonatkozó tematikus programja keretében az uniós küldöttségek gyakran szerveznek tájékoztató előadásokat a helyi szereplők számára a számukra elérhető pályázati felhívásokról, azok célkitűzéseiről és a pályázatok benyújtására vonatkozó követelményekről.

Ezt testre szabott képzések egészítik ki. Az EU a 2018/2020-as időszakban tovább kívánja folytatni ezeket az erőfeszítéseket.

Ezen túlmenően 2018. április 16. óta a DEVCO Akadémia (2) ingyenes hozzáférést biztosít a nemzetközi együttműködéssel és fejlesztéssel kapcsolatos online képzéshez, beleértve a pénzügyi és szerződéses irányításra vonatkozó tanfolyamokat is.

A következő többéves pénzügyi keretet illetően a Bizottság köszönettel tudomásul veszi a megfogalmazott ajánlásokat, el fog azokon gondolkozni, és javaslatot tesz majd a partnerországokban a helyi szereplők tájékoztatását, tájékoztatását és a képzési tevékenységeket célzó tájékoztatási és képzési tevékenységek leghatékonyabb módjaira.

4/COM 5. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Nathalie Griesbeck

Tárgy: A stabilitás megteremtése a Száhel-övezetben

A Száhel-övezetről 2018. február 23-án Brüsszelben tartott magas szintű konferencián 414 millió EUR-t különítettek el a G5-ök száhel-övezeti közös erőinek támogatására. A G5-ök száhel-övezeti közös erőinek feladata a stabilitás megteremtése a Száhel-övezetben, felszámolva a terrorizmust és a szervezett bűnözést.

Miként biztosítható, hogy ez a pénzügyi támogatás ne csak a régió biztonságához, hanem a Száhel-övezet fenntartható fejlődéséhez is hozzájáruljon, tekintettel arra, hogy ez a régió jelenleg az erőszakos szélsőséges ideológiák melegágya?

VÁLASZ A 4/COM 5. KÉRDÉSRE

Az EU kötelezettségvállalása a Száhel-övezetben már most is jelentős, és a figyelem mindenekelőtt az instabil és a határokon átnyúló területekre irányul. A Száhel-övezet G5 országainak nyújtott teljes uniós fejlesztési támogatás eléri a 3,8 milliárd eurót (a 2014–2020 közötti időszakban), beleértve 1,7 milliárd euró összegű költségvetés-támogatást is. Az EU és tagállamai együtt mintegy 8 milliárd euró összegű fejlesztési támogatást nyújtanak a régiónak.

A Száhel-övezet biztonsági helyzete tovább romlik, amint azt a közelmúltban (március 2-án) Ouagadougou központjában elkövetett nagyszabású terrortámadás, valamint a Burkina Faso, Mali és Niger hármas határvidékén a védelmi és biztonsági erők ellen, illetve a Barkhane művelet és a MINUSSMA (az ENSZ szomáliai többoldalú integrált stabilizációs missziója) ellen indított folyamatos támadások mutatják. Mali középső és északi részén, valamint Burkina Faso északi részén az állami jelenlét jelentős kiterjedésű területeken továbbra is hiányzik. A helyi lakosság az alapvető szociális szolgáltatásokhoz sem fér hozzá. Az instabilitás gyökerei – a gyenge politikai, pénzügyi és biztonsági irányítás – továbbra is e tendenciát táplálják.

Az elmúlt évek során az EU a kihívások kezeléséhez nyújtandó segítség érdekében átfogó megközelítést, és ezt követően integrált megközelítést dolgozott ki, amely ötvözi egymással a biztonsági és fejlesztési szempontokat. A Száhel-övezetre vonatkozó stratégia és annak regionális cselekvési terve keretében a Száhel-övezet a diplomácia, a fejlesztés, a stabilizáció, a humanitárius segítségnyújtás és a biztonságpolitika teljes eszköztárát és intézkedésrendszerét felhasználó integrált uniós szakpolitikák és stratégiák kidolgozásának igazi próbaköve lett.

Az EU rendkívül elégedett a Száhel-övezetről 2018. február 23-án Brüsszelben tartott konferencia eredményeivel. A G5-ök száhel-övezeti közös hadereje számára biztosított 414 millió euró összegű kötelezettségvállalással a konferencia mérföldkövet jelentett a Száhel-övezet támogatását célzó integrált erőfeszítéseink mozgósítása tekintetében. Az EU 100 millió eurót nyújtott az afrikai békefenntartási mechanizmus keretében a Száhel-övezet közös haderejének támogatására.

A térség hosszú távú stabilizációjának és fenntartható fejlődésének biztosítása érdekében az EU célkitűzése a biztonsági intézkedések folyamatos kiegészítése fejlesztési erőfeszítésekkel, a jogállamisághoz való visszatérés és az alapvető szociális szolgáltatások biztosítása érdekében, különösen az instabil területeken.

9/COM 6. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Alpha Ousmane (Burkina Faso)

Tárgy: Az Európai Fejlesztési Alap jövője

Az AKCS-országokkal jelenleg három országspecifikus egyetértési megállapodás áll előkészítés alatt. De mi lesz az Európai Fejlesztési Alap (EFA) jövője?

Az Európai Unió megközelítése három aggályt vet fel:

| 1. | Hol lesznek a regionális indikatív programok központjai, és miként fogják e programokat lebonyolítani? |
| --- | --- |

1.

Hol lesznek a regionális indikatív programok központjai, és miként fogják e programokat lebonyolítani?

| 2. | Lesz-e olyan regionális indikatív program, amelyet az Afrikai Unió bonyolít le valamennyi ország javára, vagy pedig minden régió saját regionális indikatív programot folytat majd le? |
| --- | --- |

2.

Lesz-e olyan regionális indikatív program, amelyet az Afrikai Unió bonyolít le valamennyi ország javára, vagy pedig minden régió saját regionális indikatív programot folytat majd le?

| 3. | Hogyan kezelik a helyzetet a Maghreb-országokban, amelyek – bár az Európai Unióval külön megállapodást kötöttek – nem rendelkeznek regionális indikatív programokkal? |
| --- | --- |

3.

Hogyan kezelik a helyzetet a Maghreb-országokban, amelyek – bár az Európai Unióval külön megállapodást kötöttek – nem rendelkeznek regionális indikatív programokkal?

VÁLASZ A 9/COM 6. KÉRDÉSRE

A Bizottság a közelmúltban elfogadta a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretre vonatkozó javaslatát, és június 14-én a külső fellépésekre vonatkozó ágazati javaslatait is közzéteszi.

Az Európai Bizottság a külső fellépések, többek között a fejlesztési együttműködés tekintetében jelentős egyszerűsítést irányoz elő a koherencia és az eredményesség fokozása érdekében, érintetlenül hagyva ugyanakkor az EU és partnerei közötti együttműködés legjellemzőbb vonásait: kiszámíthatóságát, szakpolitikai irányultságát és finanszírozási szintjét.

A kohézió fejlesztésére irányuló általános törekvés jegyében született az a javaslat, hogy az Európai Fejlesztési Alapot az uniós költségvetés keretébe tartozó átfogó szomszédsági, fejlesztési és együttműködési eszközbe kell integrálni, és fő elemeit e széles körű eszköz keretében kell előmozdítani.

A javasolt átfogó eszköznek domináns földrajzi összetevői lennének, a világ egyes régiói szerinti lebontásban.

Megoldják-e már a programozási szakaszban a regionális intézkedések, illetve a jelenleg regionális indikatív programok néven ismert fellépések finanszírozását?

A regionális integráció és a partnerországok közötti együttműködés különböző szintű támogatása – a küszöbön álló viták eredményei és a jövőbeli döntések sérelme nélkül – továbbra is folytatható. A jövőbeli rendeletben előirányzott részelemeken belül regionális programokat lehetne kialakítani, szükség esetén biztosítva egyúttal a kontinentális koherenciát Afrika számára.

Az átfogó eszköz keretében a Maghreb-országok a „Szomszédság” összetevő hatálya alá tartoznának. A regionális programozás kérdése ez esetben is elsősorban programozási kérdés, amelyet később kell meghatározni.

10/COM 7. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Marlene Mizzi

Tárgy: A fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célok

A fenntartható fejlesztési célokat 193 ország fogadta el, amelyek mindegyike kötelezettséget vállalt arra, hogy 169 célkitűzéshez kapcsolódó 17 célt megvalósít.

Miként szándékozik a Bizottság beruházni a fenntartható fejlesztési célok uniós szintű és partnerországainkban megvalósításába?

Különösen fontos ez azért, mert e célok túlmutatnak a gazdaságpolitikai törekvéseken, ugyanis érintik a társadalmi egyenlőtlenséget, a környezetbarátabb gazdaság szükségességét és valamennyi nemzedék számára biztonságosabb környezetet megteremtését.

VÁLASZ A 10/COM 7. KÉRDÉSRE

Az Európai Bizottság a végrehajtás tekintetében kétlépcsős megközelítést választott: i) a fenntartható fejlesztési célok érvényre juttatása az európai politikai keretben és a Bizottság prioritásai; ii) a hosszabb távú jövőképünk kialakítása, valamint az ágazati politikák 2020 utáni helyzetének középpontba állítása. Az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak nyomon követéséről szóló, „A fenntartható Európa megteremtése 2030-ig” című vitaanyag, amely egyúttal az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodással is foglalkozik, várhatóan 2018 második felére készül majd el. E dokumentum az Európa jövőjéről folytatott vita részét képezi majd, amelyet támogatni fog a fenntartható fejlesztési célok eléréséig még megteendő úttal foglalkozó elemzés, valamint fenntartható fejlesztési célok elérése tekintetében az EU által már elért eredmények áttekintése. A fenntartható fejlesztési célok végrehajtásával kapcsolatos bevált gyakorlatok nyomon követésére és cseréjére szolgáló, több érdekelt felet tömörítő platformot hoztak létre, és a résztvevők szerepvállalását és hozzájárulásait mellékletként csatolják.

Ami a fenntartható fejlesztési célok fejlesztési együttműködés révén történő végrehajtását illeti, az EU és tagállamai 2017 júniusában elfogadták a fejlesztési politikáról szóló új európai konszenzust. Ez új közös keretet biztosít a fejlesztési politikának az uniós intézmények és a tagállamok számára, továbbra is a szegénység felszámolására összpontosítva, ugyanakkor elismerve a fejlesztési politikák és a humanitárius segítségnyújtás, a környezetvédelem, az éghajlatváltozás, a migrációs és biztonsági politikák közötti kapcsolatot is. Az erőfeszítések célja az egyenlőtlenségek kezelése annak érdekében, hogy senki ne maradjon hátra. Az európai konszenzus már tájékoztatást adott az AKCS-országokkal kialakítandó megújított partnerségre vonatkozó tárgyalási irányelvek tekintetében a Tanácshoz intézendő javaslatokról.

A politikai kötelezettségvállalásokat a beruházásoknak kell követniük. E tekintetben a fenntartható fejlesztési célok határozzák meg a következő többéves pénzügyi keretről és a jövőbeli eszközökről szóló uniós gondolkodást. A Bizottság számos kezdeményezés révén már most is hajt végre beruházásokat a partnerországokban a fenntartható fejlesztési célok elérése érdekében. Tavaly indult el a nők és lányok elleni erőszak valamennyi formájának megszüntetésére irányuló EU–ENSZ „Reflektorfény”-kezdeményezés, amelyhez az EU közel 500 millió euróval járult hozzá. Az EU külső beruházási terve várhatóan több mint 44 milliárd eurónyi beruházást fog mozgósítani a partnerországokban 2020-ig Afrikában és az EU szomszédságában, az Európai Bizottság 4,1 milliárd eurós hozzájárulásával. Ezen túlmenően a Bizottság 30 millió euróval fog hozzájárulni az ENSZ új közös alapjához a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend keretében.

Előretekintve, az Európai Bizottság elkötelezett amellett, hogy megerősítse a partnerországokkal folytatott szakpolitikai párbeszédet a fenntartható fejlesztési célok alapján, és támogassa partnerországait a 2030-ig tartó menetrend nemzeti szintű megvalósításában, többek között a nemzeti fejlesztési terveknek a fenntartható fejlesztési célokkal való összehangolása révén.

6/COM 8. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Catherine Bearder

Tárgy: Vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme és az AKCS–EU kapcsolatok

A Bizottság két évvel ezelőtt elfogadta a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni cselekvési tervet, amelynek 3.2. célkitűzése a származási, a tranzit- és a felvevő országok bevonásával megerősített globális partnerségre szólít fel.

A Bizottság melyik AKCS-országokat tartja kiemelt országoknak a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelmével kapcsolatos fokozott párbeszéd és technikai együttműködés kialakítása céljából?

Milyen lépéseket tettek annak érdekében, hogy a témát a regionális szervezetekkel – mint például az AU, a SADC és az EAC – tartott magas szintű találkozókon is felvessék?

Milyen előrelépés történt a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni intézkedések kereskedelmi eszközökkel történő kikényszerítése tekintetében? Szó van-e ilyen rendelkezésekről a jelenlegi és a jövőbeni AKCS–EU szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalásokon?

VÁLASZ A 6/COM 8. KÉRDÉSRE

A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni 2016. évi cselekvési terv végrehajtásának részeként az EU és tagállamai jelentős forrásokat fektetnek be a származási, a tranzit- és a felvevő országok közötti partnerségek megerősítésére irányuló fellépésekbe. Például 2016-ban és 2017-ben az uniós külső fejlesztési együttműködés keretében mintegy 340 millió eurót kötöttek le, ami közvetlenül hozzájárul a cselekvési terv célkitűzéseinek megvalósításához.

Mivel a vadon élő állatok és növények illegális kereskedelme különböző termékek (elefántcsont, rózsafa, tobzoskafélék, teknősök, madarak stb.) révén valamennyi AKCS-országban jelen van, minden ország külön támogatásban részesült e bűnözés elleni küzdelemben, de a prioritások a fő ellátási régiókra összpontosítottak: Madagaszkár, Közép-Afrika, Kelet-Afrika, Nyugat-Afrika és Dél-Afrika.

A vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme ellen folytatott programok közé tartozik a vadon élő állatokkal és növényekkel kapcsolatos bűnözés elleni küzdelemre szakosodott nemzetközi szervezetek, például az International Consortium on Combating Wildlife Crime (ICCC) támogatása. A helyi közösségek szerepének előmozdítása a vadon élő állatok és növények védelmében szintén prioritás volt az EU és tagállamai számára. A programok ezért több partnert érintenek globális, regionális, nemzeti és helyi szinten, és a tevékenységek teljes spektrumát felölelik: a védett területek fenntartható kezelését, a helyi közösségek megélhetésének javítását gazdasági tevékenységek, valamint ökoszisztéma-szolgáltatások nyújtása révén (víz, energia, zöld munkahelyek, vadhús stb.), a bűnszövetkezetek felszámolását.

Az EU nagyon aktív szerepet vállalt az AKCS-országokkal ápolt kapcsolatok terén a regionális szereplőkkel, például az Afrikai Unióval, a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségével, a Dél-afrikai Fejlesztési Közösséggel és a Közép-Afrikai Államok Gazdasági Közösségével folytatott találkozókon, de olyan fórumokon is, mint például a Kongói Erdészeti Partnerség. Emellett a környezettel és a vadvilággal kapcsolatos regionális programozás magában foglalja az érintett regionális hatóságokkal való partnerségeket és azok bevonását is.

A környezetvédelmi biztosítékok és fenntarthatóság a kereskedelmi és gazdasági partnerségi megállapodásokról az EU részvételével folytatott tárgyalások szerves részét képezik. Az EU például egyre nagyobb hangsúlyt fektet a veszélyeztetett fajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény betartására.

5/COM 9. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Hölvenyi György

Tárgy: A vallási közösségek szerepe a konfliktuskezelésben az AKCS-országokban

A vallási közösségek megkerülhetetlen potenciállal rendelkeznek a konfliktuskezelés terén a válság sújtotta AKCS-országokban. A vallási közösségek és intézmények szükségszerűen érdekelt felek, nem kizárólag spirituálisan, hanem vezető szerepük és legitimitásuk miatt a társadalmi stabilitás jelentős biztosítékaiként is, amint azt közelmúltbeli példák, például a Kongói Püspöki Konferencia által a Kongói Demokratikus Köztársaság politikai átmenetéről folytatott tárgyalások során játszott szerep is mutatják.

Hogyan biztosítja a Bizottság a vallási közösségek részvételét az uniós konfliktuskezelési erőfeszítésekben? Hogyan ítéli meg azok ajánlásait a külső fellépések végrehajtása során? A vallási szervezetek szerepet fognak-e kapni az EU–AKCS együttműködési struktúrákban és a hosszú távú politikai párbeszédben?

VÁLASZ AZ 5/COM 9. KÉRDÉSRE

A vallási közösségek és a tágabb értelemben vett vallás fontos szerepet játszhat a konfliktusok megelőzésében, kezelésében és megoldásában. Gyakran egyedülálló szellemi, erkölcsi, társadalmi és néha politikai eszközökkel tudnak hozzájárulni a békefolyamathoz.

Az EKSZ és az Európai Bizottság szolgálatai ezért gyakran bevonják azokat a konfliktusok megelőzésébe, kezelésébe és megoldásába.

Az AKCS-országokban a Bizottság számos különböző közvetítő szervezettel, szereplővel és érdekelt féllel tart fenn kapcsolatot, és vallási szervezetekkel is együttműködik, többek között a vallási és hagyományos béketeremtők hálózatával, a King Abdullah Bin Abdulaziz International Centre for Interreligious and Intercultural Dialogue (KAICIID) szervezettel, valamint az Iszlám Együttműködés Szervezetével is. Például a Közép-afrikai Köztársaságban a Sant'Egidio közösséggel is kapcsolatban állunk.

Egyes esetekben, például a Kongói Demokratikus Köztársaságban a Kongói Püspöki Konferencia jelentős szerepet játszott a megállapodás elérésében, míg más esetekben túlbecsülik a vallási vezetők szerepét túlmutathat, sőt akár eszközként is használhatják őket.

Az Európai Bizottság a helyzettől és a helyi körülményektől függően támogathatja a vallási közösségek részvételét a párbeszédekben és a konzultációk során. Technikai támogatást is nyújthat a békefolyamatokban részt vevő vallási szereplők számára.

A vallási dimenziót azonban a szóban forgó kérdések és szereplők alapos elemzésével kell értékelni. Az EU-nak gondoskodnia kell arról, hogy a vallás szerepének értékelése kiterjedjen az apró nüanszokra is, és hogy felismerje a konfliktusok különféle mozgatórugói és az azok alakulása közötti összetett kapcsolatot. Amint azt a vallás és a meggyőződés szabadságának ügyével foglalkozó különleges ENSZ-előadó 2015. évi jelentése hangsúlyozza, rendkívül fontos megértenünk a vallás politikai célú kihasználásának emberi mozgatórugóit.

Konkrétan a „Kultúrák közötti párbeszéd és kultúra” program (Fejlesztési Együttműködési Eszköz) révén a kiválasztott AKCS-országokban erősödni fog a kulturális pluralizmus és a kultúrák közötti megértés, többek között a vallás vagy a meggyőződés kapcsán is. Öt projektet választottak ki, összesen 10 millió EUR értékben, amelyek végrehajtása 2018 elején meg is kezdődött.

Elsőbbséget kaptak az instabil helyzetű vagy a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek vagy az irreguláris migránsok jelentős beáramlása által érintett országokban végrehajtott intézkedések: a kiválasztott projekteket Beninben, Burkina Fasóban, Burundiban, Kamerunban, Elefántcsontparton, Kongói Demokratikus Köztársaságban, Egyiptomban, Kenyában, Maliban, Nigerben, Nigériában, Ruandában, Szenegálban, Szenegálban, Tanzániában, Togóban, Ugandában és Zimbabwéban hajtják végre; illetve Szíriában, Irakban és Libanonban.

A projektek a vallási vezetők befolyására támaszkodnak a kulturális sokszínűség és a férfiak és nők egyenlő méltósága tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében a vallások és kultúrák közötti párbeszéd és együttműködés révén. Ezért a vallási vezetők és közösségek a kapacitásépítési fellépések célcsoportjai közé tartoznak.

Emellett a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) keretében folyamatban lévő pályázati felhívás célja „a különböző vallású vagy vallástalan személyek kölcsönös megértésének és tiszteletének előmozdítása, hozzájárulva a sokféleséget elfogadó és a lehetséges konfliktusok békés kezelésére képes befogadó közösségek és társadalmak kialakulásához”. Az AKCS-országokat célzó civil társadalmi fellépések támogatásra jogosultak. A projekteket 2018 folyamán fogják kiválasztani (indikatív összeg 5 millió EUR).

8/COM 10. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Laura Agea

Tárgy: A KAP jövőbeli reformja és hatása az AKCS-országokra

Több tanulmány megerősíti az EU közös agrárpolitikájának (KAP) az AKCS-országokban gyakorolt közvetlen hatását. Sajnos a hatás nem mindig pozitív. Az EU kulcsfontosságú szerepet játszik a nemzetközi mezőgazdasági piac és a globális élelmezésbiztonság terén, hiszen az AKCS-országokból származó mezőgazdasági termékek legfontosabb importőre. Fő kihívásunk a KAP jövőbeli reformjának összehangolása az EU fenntartható fejlődésre vonatkozó globális menetrendjében (fenntartható fejlődési célok, Párizsi Megállapodás stb.) vállalt kötelezettségekkel.

Milyen eszközöket terveznek a jövőbeli KAP architektúrájában a fejlődő országokra gyakorolt pozitív hatás javítása, valamint a fenntartható fejlődésre és az élelmezésbiztonságra vonatkozó kötelezettségvállalásaink jobb tiszteletben tartása érdekében?

VÁLASZ A 8/COM 10. KÉRDÉSRE

A fejlesztéspolitikáról szóló 2017. júniusi új európai konszenzus megerősítette a politikák fejlesztési célú koherenciájának fontosságát a fenntartható fejlődési célok megvalósítása érdekében.

A mezőgazdaság szervesen kapcsolódik olyan kérdésekhez, mint a munkahelyteremtés, az élelmezés, a levegő, az éghajlatváltozás, a víz, a talaj és a biológiai sokféleség, és így jelentős szerepet játszik az Agenda 2030-ban. A fenntartható fejlődési célok eléréséhez vezető hosszú út épp csak elkezdődött, és a mezőgazdasági ágazatnak lehetősége van arra, hogy a megoldás részét képezze.

Az elmúlt 25 év során a közös agrárpolitika (KAP) egymást követő reformjai fokozatosan növelték a KAP piacorientáltságát (3), miközben javították környezetvédelmi és éghajlati teljesítményét (4). Ezek a reformok hangsúlyozták a KAP fő célkitűzéseit, amelyek a fenntartható élelmiszer-termelés, a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az éghajlat-politika, valamint az Európai Unión belüli kiegyensúlyozott területi fejlődés biztosítását célozzák.

A KAP jelenlegi felülvizsgálata az EU nemzetközi kötelezettségvállalásaihoz való jobb hozzájárulást is célul tűzi ki. „Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője” című 2017. novemberi bizottsági közlemény (5) meghatározta a politikai irányvonalakat, beleértve a KAP nemzetközi dimenziójával kapcsolatosakat is. Ezeket tovább részletezi a 2020 utáni közös agrárpolitikáról szóló, a Bizottság által nemrégiben elfogadott jogalkotási javaslat.

Az EU egyértelműen elkötelezte magát amellett, hogy segítséget nyújt a fejlődő országoknak mezőgazdasági ágazataiknak a világ kereskedelmi rendszerébe való integrálásában és a globális gazdaság előnyeinek kiaknázásában (6). Tudatában van annak, hogy ez csak akkor történhet meg, ha a partnerországok vezető szerepet vállalnak. Az EU jelenleg több mint 60 partnerországgal dolgozik a fenntartható mezőgazdaság és élelmezésbiztonság területén (7). Afrikában a hangsúly a szakpolitikai támogatáson, a vidéki térségekben a felelősségteljes beruházások előmozdításán és az agrár-élelmiszeripari ágazat támogatásán van, végső soron abban segítve az afrikai országokat, hogy kihasználják a mezőgazdasági ágazatban rejlő lehetőségeket, és eleget tegyenek polgáraik igényeinek.

Áprilisban a Bizottság létrehozott egy uniós és afrikai szakértőkből álló munkacsoportot az EU és az Afrikai Unió közötti, az élelmiszerek és a gazdálkodás terén folytatott partnerség megerősítését, valamint az afrikai mezőgazdaság, az agrárvállalkozások és az agráripar területén megvalósuló munkahelyteremtő gazdasági fejlődés terén az EU által betöltött szerep erősítését célzó tanácsadás és javaslattétel érdekében.

11/COM 11. KÉRDÉS

A kérdés feltevője: Neena Gill

Tárgy: A Kongói Demokratikus Köztársaság számára nyújtandó humanitárius segély

A Kongói Demokratikus Köztársaságnak nyújtott humanitárius segítségnyújtás 2017-ben az elmúlt évtized legalacsonyabb szintjén volt.

Az elmúlt évben az EU által az országnak nyújtott humanitárius segély összege 4 millió euróval alacsonyabb volt, mint 2016-ban.

2017 októberében az ENSZ hivatalosan aktiválta a 3. szintű vészhelyzetet a Kongói Demokratikus Köztársaságban, melynek földrajzi fókusza a Kasaï, Tanganyika és Dél-Kivu régiókban van.

| 1. | Mekkora a jelenlegi globális finanszírozási hiány a Kongói Demokratikus Köztársaság humanitárius helyzete tekintetében? |
| --- | --- |

1.

Mekkora a jelenlegi globális finanszírozási hiány a Kongói Demokratikus Köztársaság humanitárius helyzete tekintetében?

| 2. | Hozott-e a Bizottság intézkedéseket a Kongói Demokratikus Köztársaságnak nyújtott humanitárius segítségnyújtás fokozására 2017 októbere óta? |
| --- | --- |

2.

Hozott-e a Bizottság intézkedéseket a Kongói Demokratikus Köztársaságnak nyújtott humanitárius segítségnyújtás fokozására 2017 októbere óta?

VÁLASZ A 11/COM 11. KÉRDÉSRE

Tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaság romló humanitárius helyzetére, az országról szóló legelső nemzetközi humanitárius konferenciát 2018. április 13-án Genfben tartották. A konferencia házigazdája az ENSZ, az EU és Hollandia volt. 101 küldöttség vett részt, köztük 22 uniós tagállam. Ennek eredményeként 2018-ban 528,1 millió USD összegű felajánlást és bejelentést tettek a Kongói Demokratikus Köztársaságnak nyújtandó humanitárius segítségre. Az Európai Bizottság 77,1 millió EUR összegű támogatást jelentett be a Kongói Demokratikus Köztársaság számára 2018-ban, az uniós tagállamok pedig további 246 millió USD-t jelentettek be, így az uniós vállalás a teljes összeg kétharmadát teszi ki.

A Kongói Demokratikus Köztársaság 2018. évi humanitárius segítségnyújtási terve 1,68 milliárd USD-t igényel, és az ENSZ szerint 13,1 millió ember szorul segítségre.

Az ENSZ 2017. október 20-án hat hónapra aktiválta a 3. szintű veszélyhelyzeti reagálást – a lehető legmagasabb szintet –, melynek földrajzi fókusza Dél-Kivu, Tanganyika és Kasais tartományok. A 3. szintű vészhelyzet 2018. április 20-án megszűnt, mivel az ENSZ szerint a humanitárius támogatás növelése érdekében a nemzetközi kapacitások hatékony mobilizálásához szükséges referenciaértékek nagyrészt teljesültek.

Az Európai Bizottság 1994 óta támogat humanitárius fellépéseket a Kongói Demokratikus Köztársaságban, és továbbra is így tesz. Alapvető humanitárius igények kielégítését támogatja, így az élelmezést, a táplálkozást, az egészségügyi szolgáltatásokat, a védelmet, a menedéket, a vízszolgáltatást, a higiéniát, a vészhelyzeti oktatást, de a humanitárius segítségnyújtás logisztikáját és összehangolását is. Ezt 2018-ban ki fogják egészíteni az Európai Bizottság rendelkezésére álló más eszközökből finanszírozott közvetítési, a békéltetési és ellenállóképesség-javítási tevékenységek is, amellett, hogy amúgy is jelentős fejlesztési támogatást nyújt a Kongói Demokratikus Köztársaság számára.

---

(1)  https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/pages/files/eugs_review_web_13.pdf

(2)  https://webgate.ec.europa.eu/devco-academy/

(3)  Ezt a termelést és kereskedelmet torzító hatásokkal járó intézkedések minimálisra csökkentésével sikerült elérni. Jelenleg az EU által nyújtott támogatás több mint 90 %-a már nem kapcsolódik az előállított mennyiséghez vagy termékhez, és ezért nem gyakorol torzító hatást a kereskedelemre. A piaci intézkedések csak a válsághelyzeti biztonsági háló szintjére korlátozódnak, és 2015 decembere óta megszűnnek az export-visszatérítések.

(4)  A fenntartható élelmiszer-termelést célzó KAP-eszközök kötelező (kölcsönös megfeleltetés, környezetbarátabbá tétel) és önkéntes intézkedéseket (a vidékfejlesztési politika keretében) egyaránt magukban foglalnak. Az uniós mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás ezért tükrözi a fenntartható mezőgazdaságot garantáló intézkedésekkel kapcsolatos erőfeszítéseiket és azok végrehajtását.

(5)  Egyértelmű utalást tartalmazza arra vonatkozóan, hogy a jövőbeli KAP-nak nagyobb szerepet kell játszania a vallettai csúcstalálkozó eredményeinek végrehajtásában, a migráció kiváltó okainak kezelése érdekében. Például a tudás és az innováció hasznosítása, az együttműködés elmélyítése a mezőgazdasági kutatás és innováció terén, képzési és csereprojektek lehetőségének feltárása, valamint stratégiai szakpolitikai együttműködés és a párbeszéd fokozása a mezőgazdasággal és vidékfejlesztéssel kapcsolatos kérdésekről.

(6)  Az EU vám- és kvótamentes hozzáférést biztosít valamennyi legkevésbé fejlett országnak, és a gazdasági partnerségi megállapodások (EPA) lehetővé teszik a partnerországok számára, hogy megvédjék érzékeny mezőgazdasági termékeiket a liberalizációból, akár teljes mértékben kizárva azokat, akár azáltal, hogy lehetővé tesznek a behozatal hirtelen növekedésének megakadályozására felhasználható szigorú biztosítékokat.

(7)  8,5 milliárd EUR összegű uniós fejlesztési támogatás áll rendelkezésre e célra a 2014–2020 közötti időszakban

---