# Europos Sąjungos C 463/2018

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 463 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 61 metai2018m. gruodžio 21d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 463

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

61 metai2018m. gruodžio 21d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2017–2018 m. SESIJA2018 m. vasario 5–8 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 254, 2018 7 19 .PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2017–2018 m. SESIJA2018 m. vasario 5–8 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 254, 2018 7 19 .PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti

OL C 254, 2018 7 19

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2018 m. vasario 6 d., antradienis |
| 2018/C 463/01 | 2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Centrinio Banko 2016 m. metinės ataskaitos (2017/2124(INI)) | 2 |
| 2018/C 463/02 | 2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl spartesnio švarios energetikos inovacijų kūrimo ir diegimo (2017/2084(INI)) | 10 |
| | 2018 m. vasario 7 d., trečiadienis |
| 2018/C 463/03 | 2018 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mažumų ES valstybėse narėse apsaugos ir nediskriminavimo (2017/2937(RSP)) | 21 |
| 2018/C 463/04 | 2018 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visiško moterų lyties organų žalojimo netoleravimo (2017/2936(RSP)) | 26 |
| | 2018 m. vasario 8 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 463/05 | 2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Rusijos: Oyubo Titievo ir žmogaus teisių gynimo organizacijos Memorial atvejis (2018/2560(RSP)) | 31 |
| 2018/C 463/06 | 2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mirties bausmės vykdymo Egipte (2018/2561(RSP)) | 35 |
| 2018/C 463/07 | 2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaikų vergijos Haityje (2018/2562(RSP)) | 40 |
| 2018/C 463/08 | 2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos metinės ataskaitos (2017/2071(INI)) | 44 |
| 2018/C 463/09 | 2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl dabartinės žmogaus teisių padėties Turkijoje (2018/2527(RSP)) | 56 |
| 2018/C 463/10 | 2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Venesueloje (2018/2559(RSP)) | 61 |
| 2018/C 463/11 | 2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūros Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA) padėties (2018/2553(RSP)) | 65 |
| 2018/C 463/12 | 2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl laiko keitimo tvarkos (2017/2968(RSP)) | 67 |
| | NUOMONĖS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2018 m. vasario 8 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 463/13 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti Komisijos reglamento, kuriuo dėl 9-ojo tarptautinio finansinės atskaitomybės standarto iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1126/2008, priimantis tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, projektui (D054380/02 – 2017/3018(RPS)) | 68 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2018 m. vasario 6 d., antradienis

2018/C 463/01

2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Centrinio Banko 2016 m. metinės ataskaitos (2017/2124(INI))

2

2018/C 463/02

2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl spartesnio švarios energetikos inovacijų kūrimo ir diegimo (2017/2084(INI))

10

2018 m. vasario 7 d., trečiadienis

2018/C 463/03

2018 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mažumų ES valstybėse narėse apsaugos ir nediskriminavimo (2017/2937(RSP))

21

2018/C 463/04

2018 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visiško moterų lyties organų žalojimo netoleravimo (2017/2936(RSP))

26

2018 m. vasario 8 d., ketvirtadienis

2018/C 463/05

2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Rusijos: Oyubo Titievo ir žmogaus teisių gynimo organizacijos Memorial atvejis (2018/2560(RSP))

31

2018/C 463/06

2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mirties bausmės vykdymo Egipte (2018/2561(RSP))

35

2018/C 463/07

2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaikų vergijos Haityje (2018/2562(RSP))

40

2018/C 463/08

2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos metinės ataskaitos (2017/2071(INI))

44

2018/C 463/09

2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl dabartinės žmogaus teisių padėties Turkijoje (2018/2527(RSP))

56

2018/C 463/10

2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Venesueloje (2018/2559(RSP))

61

2018/C 463/11

2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūros Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA) padėties (2018/2553(RSP))

65

2018/C 463/12

2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl laiko keitimo tvarkos (2017/2968(RSP))

67

NUOMONĖS

Europos Parlamentas

2018 m. vasario 8 d., ketvirtadienis

2018/C 463/13

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti Komisijos reglamento, kuriuo dėl 9-ojo tarptautinio finansinės atskaitomybės standarto iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1126/2008, priimantis tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, projektui (D054380/02 – 2017/3018(RPS))

68

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2018 m. vasario 6 d., antradienis |
| 2018/C 463/14 | 2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Steeve’o Briois’o (Steeve Briois) imunitetą (2017/2221(IMM)) | 70 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2018 m. vasario 6 d., antradienis

2018/C 463/14

2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Steeve’o Briois’o (Steeve Briois) imunitetą (2017/2221(IMM))

70

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2018 m. vasario 6 d., antradienis |
| 2018/C 463/15 | 2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Brazilijos Federacinės Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo galiojimo pratęsimo projekto (11040/2017 – C8-0320/2017 – 2017/0139(NLE)) | 72 |
| 2018/C 463/16 | 2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Specialiojo komiteto Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros klausimais sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (2018/2534(RSO)) | 73 |
| 2018/C 463/17 | P8_TA(2018)0023Geografinis blokavimas ir kitų formų diskriminavimas dėl klientų pilietybės, gyvenamosios arba įsisteigimo vietos ***I2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl geografinio blokavimo ir kitokių formų diskriminavimo dėl klientų pilietybės, gyvenamosios arba įsisteigimo vietos problemos sprendimo būdų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2009/22/EB (COM(2016)0289 – C8-0192/2016 – 2016/0152(COD))P8_TC1-COD(2016)0152Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl nepagrįsto geografinio blokavimo ir kitų formų diskriminavimo dėl klientų pilietybės, gyvenamosios vietos arba įsisteigimo vietos vidaus rinkoje problemos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 2006/2004 ir (ES) 2017/2394 ir Direktyva 2009/22/EB | 76 |
| 2018/C 463/18 | P8_TA(2018)0024Ekonomiškai efektyvus išmetamų teršalų kiekio mažinimas ir investicijos į mažo anglies dioksido kiekio technologijas ***I2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB siekiant ekonomiškai efektyviai dar labiau sumažinti išmetamų teršalų kiekį ir paskatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas (COM(2015)0337 – C8-0190/2015 – 2015/0148(COD))P8_TC1-COD(2015)0148Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB siekiant ekonomiškai efektyviai dar labiau sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir paskatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas ir Sprendimas (ES) 2015/1814 | 79 |
| | 2018 m. vasario 7 d., trečiadienis |
| 2018/C 463/19 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2017 m. gruodžio 20 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo dėl taikymo datų iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2017/2358 ir Deleguotasis reglamentas (ES) 2017/2359 (C(2017)08681 – 2017/3032(DEA)) | 82 |
| 2018/C 463/20 | 2018 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento sudėties (2017/2054(INL) – 2017/0900(NLE)) | 83 |
| 2018/C 463/21 | 2018 m. vasario 7 d. Europos Parlamento sprendimas dėl pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių peržiūros (2017/2233(ACI)) | 89 |
| 2018/C 463/22 | 2018 m. vasario 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi transporto priemonių registracijos duomenimis Portugalijoje pradžios projekto (13308/2017 – C8-0419/2017 – 2017/0821(CNS)) | 93 |
| | 2018 m. vasario 8 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 463/23 | P8_TA(2018)0037Išorės veiksmų garantijų fondas ***I2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009, įsteigiantis Išorės veiksmų garantijų fondą (COM(2016)0582 – C8-0374/2016 – 2016/0274(COD))P8_TC1-COD(2016)0274Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. vasario 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009, įsteigiantis Išorės veiksmų garantijų fondą | 94 |
| 2018/C 463/24 | P8_TA(2018)0038Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti ***I2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 466/2014/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti (COM(2016)0583 – C8-0376/2016 – 2016/0275(COD))P8_TC1-COD(2016)0275Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. vasario 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2018/..., kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 466/2014/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti | 95 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2018 m. vasario 6 d., antradienis

2018/C 463/15

2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Brazilijos Federacinės Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo galiojimo pratęsimo projekto (11040/2017 – C8-0320/2017 – 2017/0139(NLE))

72

2018/C 463/16

2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Specialiojo komiteto Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros klausimais sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (2018/2534(RSO))

73

2018/C 463/17

P8_TA(2018)0023Geografinis blokavimas ir kitų formų diskriminavimas dėl klientų pilietybės, gyvenamosios arba įsisteigimo vietos ***I2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl geografinio blokavimo ir kitokių formų diskriminavimo dėl klientų pilietybės, gyvenamosios arba įsisteigimo vietos problemos sprendimo būdų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2009/22/EB (COM(2016)0289 – C8-0192/2016 – 2016/0152(COD))P8_TC1-COD(2016)0152Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl nepagrįsto geografinio blokavimo ir kitų formų diskriminavimo dėl klientų pilietybės, gyvenamosios vietos arba įsisteigimo vietos vidaus rinkoje problemos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 2006/2004 ir (ES) 2017/2394 ir Direktyva 2009/22/EB

76

2018/C 463/18

P8_TA(2018)0024Ekonomiškai efektyvus išmetamų teršalų kiekio mažinimas ir investicijos į mažo anglies dioksido kiekio technologijas ***I2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB siekiant ekonomiškai efektyviai dar labiau sumažinti išmetamų teršalų kiekį ir paskatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas (COM(2015)0337 – C8-0190/2015 – 2015/0148(COD))P8_TC1-COD(2015)0148Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB siekiant ekonomiškai efektyviai dar labiau sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir paskatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas ir Sprendimas (ES) 2015/1814

79

2018 m. vasario 7 d., trečiadienis

2018/C 463/19

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2017 m. gruodžio 20 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo dėl taikymo datų iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2017/2358 ir Deleguotasis reglamentas (ES) 2017/2359 (C(2017)08681 – 2017/3032(DEA))

82

2018/C 463/20

2018 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento sudėties (2017/2054(INL) – 2017/0900(NLE))

83

2018/C 463/21

2018 m. vasario 7 d. Europos Parlamento sprendimas dėl pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių peržiūros (2017/2233(ACI))

89

2018/C 463/22

2018 m. vasario 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi transporto priemonių registracijos duomenimis Portugalijoje pradžios projekto (13308/2017 – C8-0419/2017 – 2017/0821(CNS))

93

2018 m. vasario 8 d., ketvirtadienis

2018/C 463/23

P8_TA(2018)0037Išorės veiksmų garantijų fondas ***I2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009, įsteigiantis Išorės veiksmų garantijų fondą (COM(2016)0582 – C8-0374/2016 – 2016/0274(COD))P8_TC1-COD(2016)0274Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. vasario 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009, įsteigiantis Išorės veiksmų garantijų fondą

94

2018/C 463/24

P8_TA(2018)0038Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti ***I2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 466/2014/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti (COM(2016)0583 – C8-0376/2016 – 2016/0275(COD))P8_TC1-COD(2016)0275Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. vasario 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2018/..., kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 466/2014/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti

95

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

21.12.2018

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2017–2018 m. SESIJA

2018 m. vasario 5–8 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti

  OL C 254, 2018 7 19
  .

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2018 m. vasario 6 d., antradienis

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/2

---

P8_TA(2018)0025

Europos Centrinio Banko 2016 m. metinė ataskaita

2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Centrinio Banko 2016 m. metinės ataskaitos (2017/2124(INI))

(2018/C 463/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Centrinio Banko 2016 m. metinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Centrinio Banko 2016 m. metinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 284 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 284 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto, ypač į jo 3 ir 15 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto, ypač į jo 3 ir 15 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 3 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 3 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais ataskaitą (M. Monti ataskaitą), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais ataskaitą (M. Monti ataskaitą),

| — | atsižvelgdamas į makroekonominio disbalanso procedūrą (MDP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į makroekonominio disbalanso procedūrą (MDP),

| — | atsižvelgdamas į straipsnį „MFI lending rates: pass-through in the time of non-standard monetary policy“ (liet. „Pinigų finansų įstaigų palūkanų normos: poveikio perdavimas nestandartinės pinigų politikos laikais“) leidinyje „ECB Economic Bulletin“ (Nr. 1/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į straipsnį „MFI lending rates: pass-through in the time of non-standard monetary policy“ (liet. „Pinigų finansų įstaigų palūkanų normos: poveikio perdavimas nestandartinės pinigų politikos laikais“) leidinyje „ECB Economic Bulletin“ (Nr. 1/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pranešimą dėl Europos pramonės ir pinigų politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pranešimą dėl Europos pramonės ir pinigų politikos,

| — | atsižvelgdamas į „Transparency International“ ataskaitą „Two sides of the same coin? Independence and accountability of the European Central Bank“ (liet. „Dvi to paties medalio pusės? Europos Centrinio Banko nepriklausomumas ir atskaitingumas“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į „Transparency International“ ataskaitą „Two sides of the same coin? Independence and accountability of the European Central Bank“ (liet. „Dvi to paties medalio pusės? Europos Centrinio Banko nepriklausomumas ir atskaitingumas“),

| — | atsižvelgdamas į ECB puslapį „Apie viską paprasčiau“ tema „Kas yra pinigai?“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ECB puslapį „Apie viską paprasčiau“ tema „Kas yra pinigai?“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 19 d. paskelbtą ECB skubios paramos likvidumui padidinti (angl. ELA) susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 19 d. paskelbtą ECB skubios paramos likvidumui padidinti (angl. ELA) susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 22 d. Komisijos rekomendaciją 2010/191/ES dėl eurų banknotų ir monetų, kaip teisėtos mokėjimo priemonės, taikymo srities ir poveikio (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 22 d. Komisijos rekomendaciją 2010/191/ES dėl eurų banknotų ir monetų, kaip teisėtos mokėjimo priemonės, taikymo srities ir poveikio (1),

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo 11 straipsnį (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo 11 straipsnį (2),

| — | atsižvelgdamas į SESV 128 straipsnio 1 dalį dėl eurų kaip teisėtos mokėjimo priemonės pobūdžio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 128 straipsnio 1 dalį dėl eurų kaip teisėtos mokėjimo priemonės pobūdžio,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 6 d. ECB pirmininko kalbą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 6 d. ECB pirmininko kalbą,

| — | atsižvelgdamas į SESV 127 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 127 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į SESV 127 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 127 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgiant į ECB grįžtamąją informaciją apie Europos Parlamento nuomonę, pateiktą jo rezoliucijoje dėl ECB 2015 m. metinės ataskaitos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į ECB grįžtamąją informaciją apie Europos Parlamento nuomonę, pateiktą jo rezoliucijoje dėl ECB 2015 m. metinės ataskaitos (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0383/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0383/2017),

| A. | kadangi 2016 m. kovo 9 ir 10 d. posėdyje ECB valdančioji taryba patvirtino šias tolesnės priemonės siekiant pirminio tikslo – užtikrinti kainų stabilumą – ir su antraeiliu tikslu – remti ekonomiką įgyvendinant pinigų politiką: 1) sumažino savo pagrindines palūkanų normas ir nustatė žemesnę indėlių galimybės normą (-0,4 %), 2) padidino kas mėnesį vykdomą pirkimą pagal turto pirkimo programą (TPP, angl. APP) iki 80 mlrd. EUR; 3) į turto pirkimo programą įtraukė naują bendrovių sektoriaus pirkimo programą (BSPP, angl. CSPP), kad būtų galima pirkti euro zonoje įsteigtų nebankinių bendrovių eurais išleistas investicinio reitingo obligacijas ir 4) paskelbė naują tikslinių ilgesnės trukmės refinansavimo operacijų (TITRO, angl. TLTRO), kurių išpirkimo terminas yra keturi metai, seriją; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2016 m. kovo 9 ir 10 d. posėdyje ECB valdančioji taryba patvirtino šias tolesnės priemonės siekiant pirminio tikslo – užtikrinti kainų stabilumą – ir su antraeiliu tikslu – remti ekonomiką įgyvendinant pinigų politiką: 1) sumažino savo pagrindines palūkanų normas ir nustatė žemesnę indėlių galimybės normą (-0,4 %), 2) padidino kas mėnesį vykdomą pirkimą pagal turto pirkimo programą (TPP, angl. APP) iki 80 mlrd. EUR; 3) į turto pirkimo programą įtraukė naują bendrovių sektoriaus pirkimo programą (BSPP, angl. CSPP), kad būtų galima pirkti euro zonoje įsteigtų nebankinių bendrovių eurais išleistas investicinio reitingo obligacijas ir 4) paskelbė naują tikslinių ilgesnės trukmės refinansavimo operacijų (TITRO, angl. TLTRO), kurių išpirkimo terminas yra keturi metai, seriją;

| B. | kadangi savo 2016 m. gruodžio 7 ir 8 d. posėdyje ECB valdančioji taryba nusprendė pratęsti turto pirkimo programos galiojimo laikotarpį 2017 m. balandžio mėn. iki 2017 m. gruodžio mėn., arba prireikus ilgiau, tačiau bet kuriuo atveju iki tol, kol, Valdančiosios tarybos vertinimu, infliacijos tendencija tvariai pakis ir atitiks Valdančiosios tarybos vidutinės trukmės laikotarpio tikslą), sulėtinus jos vykdymo tempą nuo 80 mlrd. EUR iki 60 mlrd. EUR per mėnesį; |
| --- | --- |

B.

kadangi savo 2016 m. gruodžio 7 ir 8 d. posėdyje ECB valdančioji taryba nusprendė pratęsti turto pirkimo programos galiojimo laikotarpį 2017 m. balandžio mėn. iki 2017 m. gruodžio mėn., arba prireikus ilgiau, tačiau bet kuriuo atveju iki tol, kol, Valdančiosios tarybos vertinimu, infliacijos tendencija tvariai pakis ir atitiks Valdančiosios tarybos vidutinės trukmės laikotarpio tikslą), sulėtinus jos vykdymo tempą nuo 80 mlrd. EUR iki 60 mlrd. EUR per mėnesį;

| C. | kadangi Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nariai ne kartą pabrėžė, kaip svarbu įgyvendinti našumo didinimo reformas euro zonoje, taip pat ekonomikos augimą skatinančią fiskalinę politiką, laikantis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nariai ne kartą pabrėžė, kaip svarbu įgyvendinti našumo didinimo reformas euro zonoje, taip pat ekonomikos augimą skatinančią fiskalinę politiką, laikantis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| D. | kadangi, atsižvelgiant į Eurosistemos 2017 m. rugsėjo mėn. makroekonomines prognozes, tikimasi, kad metinė infliacija euro zonoje, apskaičiuota remiantis suderintu vartotojų kainų indeksu (SVKI, angl. HICP), pasieks 1,5 % 2017 m., 1,2 % 2018 m. ir 1,5 % 2019 m.; |
| --- | --- |

D.

kadangi, atsižvelgiant į Eurosistemos 2017 m. rugsėjo mėn. makroekonomines prognozes, tikimasi, kad metinė infliacija euro zonoje, apskaičiuota remiantis suderintu vartotojų kainų indeksu (SVKI, angl. HICP), pasieks 1,5 % 2017 m., 1,2 % 2018 m. ir 1,5 % 2019 m.;

| E. | kadangi pirminis Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) tikslas yra palaikyti kainų stabilumą, kurį nustato ECB valdančioji taryba kaip kasmetinį euro zonos SVKI padidėjimą, kuris nesiekia 2 proc., bet artimas šiai ribai vidutinės trukmės laikotarpiu; kadangi ECB prognozės buvo gerokai mažesnės už nustatytą vidutinio laikotarpio infliacijos tikslą kiekvienais iš ketverių metų nuo 2013 m., o šiuo metu ECB prognozuoja, kad infliacija nepasieks šio tikslinio lygio iki 2020 m.; |
| --- | --- |

E.

kadangi pirminis Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) tikslas yra palaikyti kainų stabilumą, kurį nustato ECB valdančioji taryba kaip kasmetinį euro zonos SVKI padidėjimą, kuris nesiekia 2 proc., bet artimas šiai ribai vidutinės trukmės laikotarpiu; kadangi ECB prognozės buvo gerokai mažesnės už nustatytą vidutinio laikotarpio infliacijos tikslą kiekvienais iš ketverių metų nuo 2013 m., o šiuo metu ECB prognozuoja, kad infliacija nepasieks šio tikslinio lygio iki 2020 m.;

| F. | kadangi ECB mano, kad silpną infliacijos dinamiką, be kita ko, lemia lėtas darbo užmokesčio augimas ir žemos energijos kainos; |
| --- | --- |

F.

kadangi ECB mano, kad silpną infliacijos dinamiką, be kita ko, lemia lėtas darbo užmokesčio augimas ir žemos energijos kainos;

| G. | kadangi pagal SESV 127 straipsnio 5 dalį reikalaujama, kad Europos centrinių bankų sistema (ECBS) padėtų išlaikyti finansinį stabilumą; |
| --- | --- |

G.

kadangi pagal SESV 127 straipsnio 5 dalį reikalaujama, kad Europos centrinių bankų sistema (ECBS) padėtų išlaikyti finansinį stabilumą;

| H. | kadangi 2016 m. ECB grynasis pelnas sudarė 1,19 mlrd. EUR, palyginti su 1,08 mlrd. EUR 2015 m.; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2016 m. ECB grynasis pelnas sudarė 1,19 mlrd. EUR, palyginti su 1,08 mlrd. EUR 2015 m.;

| I. | kadangi didesnės grynosios pajamos iš palūkanų, gautų iš pinigų politikos tikslais laikomų vertybinių popierių, įskaitant TPP ir JAV dolerių portfelius, įneša didžiausią įnašą į grynąjį pelną; |
| --- | --- |

I.

kadangi didesnės grynosios pajamos iš palūkanų, gautų iš pinigų politikos tikslais laikomų vertybinių popierių, įskaitant TPP ir JAV dolerių portfelius, įneša didžiausią įnašą į grynąjį pelną;

| J. | kadangi augimas ir nedarbo lygis geografiniu požiūriu vis dar labai nevienodai paskirstytas, tai nulemia pavojingą ekonomikos trapumą ir kelia pavojų darniam vystymuisi; |
| --- | --- |

J.

kadangi augimas ir nedarbo lygis geografiniu požiūriu vis dar labai nevienodai paskirstytas, tai nulemia pavojingą ekonomikos trapumą ir kelia pavojų darniam vystymuisi;

| K. | kadangi SESV 123 straipsnyje ir Protokolo dėl Europos centrinių bankų sistemos bei Europos Centrinio Banko statuto 21 straipsnyje draudžiamas vyriausybių finansavimas pinigų politikos priemonėmis; |
| --- | --- |

K.

kadangi SESV 123 straipsnyje ir Protokolo dėl Europos centrinių bankų sistemos bei Europos Centrinio Banko statuto 21 straipsnyje draudžiamas vyriausybių finansavimas pinigų politikos priemonėmis;

| L. | kadangi vis daugiau „FinTech“ įmonės turi didelį potencialą didinti finansinę įtrauktį euro zonoje, taip pat didėja poreikis taikyti tiek mikrolygio, tiek makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą ir stebėseną; |
| --- | --- |

L.

kadangi vis daugiau „FinTech“ įmonės turi didelį potencialą didinti finansinę įtrauktį euro zonoje, taip pat didėja poreikis taikyti tiek mikrolygio, tiek makrolygio rizikos ribojimo priežiūrą ir stebėseną;

Apžvalga

| 1. | pabrėžia, kad pagal ECB statuto 7 straipsnį nei nacionalinis centrinis bankas (NCB), nei bet kuris jų sprendimus priimančių organų narys negali siekti gauti ar priimti jokių Sąjungos institucijų ar įstaigų, valstybių narių vyriausybių ar bet kurio kito subjekto nurodymų; todėl pabrėžia, kad svarbu užtikrinti Europos centrinio banko kaip euro zonos pinigų institucijos savarankišką vaidmenį, kaip nustatyta Sutartyje; vis dėlto pabrėžia, kad reikia užtikrinti didesnę atskaitomybę ir skaidrumą, proporcingai jo savarankiškumo lygiui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į federalinį ECB pobūdį, nes valstybėms narėms nenumatyta galimybė vetuoti sprendimus, o nacionalinės vyriausybės taip pat neturi galimybės įsikišti, taigi ECB gali imtis ryžtingų veiksmų įvairiais klausimais, pvz., prisidėti siekiant įveikti krizę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į ECB 2012–2016 m. laikotarpiu vykdytos skatinamosios pinigų politikos, įskaitant mažas palūkanų normas ir turto pirkimo programą, indėlį į ciklinį ekonomikos atsigavimą ir darbo vietų kūrimą, taip pat užkertant kelią defliacijai, išlaikant palankias finansavimo sąlygas įmonėms ir namų ūkiams ir išsaugotą finansinį stabilumą bei tinkamą mokėjimo sistemų veikimą; vis dėlto yra susirūpinęs dėl netradicinių pinigų politikos priemonių pasekmių santaupas turintiems asmenims ir pensijų sistemos ir draudimo sistemos finansinei pusiausvyrai, taip pat dėl nekilnojamojo turto burbulų, kurie turėtų būti atidžiai stebimi ECB ir mažinami; |
| --- | --- |

3.

| 4. | yra susirūpinęs dėl to, kad euro zonos bankai nepasinaudojo palankia aplinka, kurią sukūrė ECB, siekdami stiprinti savo kapitalo bazes, o, kaip matyti iš Tarptautinių atsiskaitymų banko duomenų, dažniau mokėdavo didelius dividendus, kartais viršijančius nepaskirstytųjų pajamų lygį; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toliau nerimauja dėl vis dar didelio antrinės rinkos neturinčio turto ir turtu užtikrintų vertybinių popierių, kurie kaip užstatas pasiūlyti Eurosistemai vykdant refinansavimo operacijas, kiekio; pakartoja prašymą ECB pateikti informaciją, kuria remdamiesi centriniai bankai priėmė tokius vertybinius popierius, ir atskleisti tokio turto vertinimo metodus; pabrėžia, kad toks atskleidimas būtų naudingas ECB suteiktų priežiūros funkcijų parlamentinei kontrolei atlikti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad euro zonoje, nepaisant prekybos disbalanso mažėjimo, vėl didėja TARGET 2 disbalansas, o tai parodo tebesitęsiantį kapitalo nutekėjimą iš euro zonos periferijos; |
| --- | --- |

6.

Kainų stabilumas

| 7. | primena, kad, remiantis Eurostato duomenimis, 2016 m. vidutinė infliacija euro zonoje buvo tik 0,2 %, o infliacija išskaičiavus energijos kainas sudarė 0,9 %; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad, kaip nurodyta 2016 m. ECB metinėje ataskaitoje, 2016 m. ir toliau nebuvo pastebėtas grynosios infliacijos padidėjimas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad tikimasi, jog infliacija euro zonoje bent iki 2020 metų nesieks 2 proc., nepaisant ECB vykdomos labai palankios skatinamosios pinigų politikos, o tai reiškia, kad euro zonos ekonomika veikia ne pilnu pajėgumu, nors dėl pastarojo meto euro kurso kilimo, be kitų veiksnių, yra sunkiau užtikrinti kainų stabilumą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad, paties ECB vertinimu, be jo politikos priemonių paketo infliacija būtų vidutiniškai beveik 0,5 % mažesnė nei šiuo metu 2016–2019 m. laikotarpiui prognozuojamas lygis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sutinka su ECB, kad valstybių narių lygmeniu reikalingas subalansuotas darnių ir ekonomikos augimui palankių nacionalinės fiskalinės politikos priemonių derinys visapusiškai laikantis Stabilumo ir augimo pakto, įskaitant jo lankstumą, taip pat socialiniu požiūriu subalansuotos ir plataus užmojo našumą didinančios reformos, kad dabartinis ciklinis atsigavimas pereitų į ilgalaikio, tvaraus ir stabilaus struktūrinio ekonominio vystymosi scenarijų ilguoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad, atsižvelgiant į esamus pinigų politikos perdavimo kanalų trūkumus, ECB turi užtikrinti, kad būtų pasiektas kainų stabilumas, kurį ECB valdytojų tarybą apibrėžia kaip infliacijos lygį, kuris priartėja prie 2 proc., bet jų nesiekia; mano, kad ECB vis gi turėtų atidžiai įvertinti savo politikos naudą ir šalutinį poveikį, visų pirma kalbant apie planuojamus veiksmus, siekiant kovoti su defliacija ateityje; mano, kad siekiant kurti tikrumą ir pasitikėjimą finansų rinkomis, ECB visų pirma turėtų aiškiai ir glaustai informuoti apie savo pinigų politikos priemones; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad besitęsianti krizė parodė poreikį įvairinti teorines žinias, kuriomis grindžiama centrinių bankų politikos sistema; prašo ECB savo kitoje metinėje ataskaitoje išnagrinėti krizės poveikį jos teorinio pagrindo kitimui; |
| --- | --- |

12.

Ekonomikos augimas ir užimtumas

| 13. | primena, kad vadovaujantis ECB statuto 2 straipsniu ir SESV 127 straipsniu bei išsamesnėmis nuostatomis, išdėstytomis SESV 282 straipsnyje, ECB privalo, nepažeisdamas pagrindinio kainų stabilumo tikslo, remti „Sąjungos bendrąsias ekonominės politikos kryptis“, siekiant padėti siekti Sąjungos tikslų, kaip nustatyta ES sutarties 3 straipsnyje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, kad BVP augimas euro zonoje buvo stabilus, bet nedidelis, tačiau teigiamas, palyginti su ankstesniais metais, ir nuosekliai didėjo, 2015 m. sudarė 2 proc., o 2016 m. – 1,8 proc.; atkreipia dėmesį į tai, kad 2017 m. Komisijos rudens ekonomikos prognozėje numatoma, kad BVP augimas 2017 m. pasieks 2,2 proc., o 2018 m. – nei 2,3 proc.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad, remiantis 2016 m. ECB metine ataskaita, investicijos padidėjo šiek tiek lėčiau nei ankstesniais metais; pabrėžia, kad ECB pastangos pinigų politikos srityje kol kas neturėjo apčiuopiamo poveikio investicijų sektoriui ES ekonomikoje; atkreipia dėmesį į tai, kad tokio poveikio stoka daro neigiamą poveikį, ypač periferiniuose Sąjungos regionuose; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad, anot Tarptautinio valiutos fondo 2017 m. balandžio mėn. leidinio „World Economic Outlook“ (liet. „Pasaulio ekonomikos perspektyvos“), 2016 m. euro zonoje gamybos apimties atotrūkis sudarė 1,2 proc. potencialaus BVP ir tikimasi, kad šis atotrūkis išliks iki 2019 m., o tai rodo, kad euro zonos BVP bus mažesnis, nei jo galimybės prognozavimo laikotarpiu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad, anot ECB, pinigų politika buvo pagrindinis ciklinio ekonomikos atsigavimo euro zonoje veiksnys, kurios augimas daugiausia buvo ir bus lemiamas, be kitų veiksnių, vidaus paklausos, paremtos palankių finansavimo sąlygų ir reformų, kuriomis buvo pagerintos darbo rinkos, didinamas našumas ir stiprinamas konkurencingumas kai kuriose valstybėse narėse, nors naftos kainų kritimas taip pat buvo naudingas, pridėjęs 1,7 proc. prie augimo 2016–2019 m. laikotarpiu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad, kaip pažymėjo ECB pirmininkas, pinigų politikos nepakanka siekiant išlaikyti ekonomikos atsigavimą, ji taip pat negali padėti spręsti struktūrinių Europos ekonomikos problemų, nebent ją papildytų kruopščiai parengtos, socialiniu požiūriu sąžiningos ir palankios ilgalaikį augimą ir konkurencingumą skatinančios politikos priemonės valstybių narių lygmeniu, kartu su patikima fiskalinė politika ir laikantis Stabilumo ir augimo pakto; be to, sutinka su ECB, kad būtina stiprinti ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) institucinę struktūrą siekiant remti pirmiau minėtas reformas, ir tam, kad euro zona būtų atsparesnė makroekonominiams sukrėtimams; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apgailestauja, kad nepaisant to, kad nedarbo lygis sumažėjo nuo 10,5 proc. 2015 m. gruodžio mėn. iki 9,6 proc. 2016 m. gruodžio mėn., daugelis euro zonos šalių vis dar kenčia dėl aukšto nedarbo lygio ir bendra paklausa euro zonoje tebėra prasta, taip pat atsižvelgiant į tai, kad nuolatinė nelygybė ES gali būti žalinga tinkamai ir įtraukiam ekonomikos vystymuisi; todėl ragina įgyvendinti politikos priemones, kuriomis būtų siekiama didinti našumą, daugiausia dėmesio skiriant gebėjimams, kurie leistų sudaryti dar palankesnes sąlygas kurti kokybiškas darbo vietas, taip pat darbo užmokesčio didėjimui; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkreipia dėmesį į ECB metinėje ataskaitoje pateikiamą ECB politikos pasekmių turto paskirstymui analizę; ragina ECB toliau nagrinėti jo vykdomos pinigų politikos poveikį turto paskirstymui, be kita ko, pajamų nelygybei, ir atsižvelgti į tų tyrimų rezultatus rengiant pinigų politiką; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti visišką pinigų politikos veiksmingumą, einamosios sąskaitos disbalansą reikia ištaisyti tinkamomis fiskalinės ir ekonominės politikos priemonėmis bei našumą didinančiomis reformomis; |
| --- | --- |

21.

Kredito pasiūla ir bankų priežiūra

| 22. | atkreipia dėmesį į tai, kad nors M1 pinigų masė 2016 m. išaugo 8,8 % , M3 toliau auga tik 5 % per metus, o tai rodo, kad pinigų politikos perdavimas nėra visiškai veiksmingas, o pinigų srityje vyksta anomalūs reiškiniai, taip pat trūksta tinkamų kredito pasiūlos; todėl pabrėžia kapitalo rinkų sąjunga (KRS) svarbą, nes ji galėtų pasiūlyti ekonomikos alternatyvias finansavimo priemones bankų sistemai sunkiais laikais; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pripažįsta, kad pinigų politika šiek tiek sumažino kredito kainą ir padėjo pagerinti galimybes gauti finansavimą įmonėms ir namų ūkiams euro zonoje, ypač tam tikrose valstybėse narėse, kaip pažymėta 2016 m. ECB metinėje ataskaitoje kurioje teigiama, kad skolinimosi sąnaudos euro zonos namų ūkiams toliau skiriasi įvairiose šalyse; todėl mano, kad šios politikos poveikis yra ribotas dėl menkos kreditų paklausos, neišspręstų struktūrinių problemų kai kurių valstybių narių bankų sistemose ir nepakankamo finansų įstaigų tarpusavio pasitikėjimo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina toliau gerinti MVĮ galimybes gauti kreditą, tokiu būdų stiprinant įtrauktį į ekonominį vystymąsi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | teigiamai vertina tai, kad nuo 2015 m. labai mažų paskolų palūkanų normos toliau krito sparčiau nei didelių paskolų, o tai dar labiau sumažino labai mažų ir didelių paskolų palūkanų normų skirtumą; be to, pažymi, kad labai mažų ir didelių paskolų palūkanų normų skirtumas dabar yra panašus visose euro zonos šalyse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį į tai, kad ilgą laiką beveik be pokyčių išliekanti palūkanų normų struktūra galėtų turėti įtakos bankų sistemos stabilumui ir pelningumui; tačiau pritaria ECB vertinimui, kad banko pelningumas galiausiai priklauso nuo jo verslo modelio, taip pat nuo jo struktūros ir balanso, nepriklausomai nuo žemų palūkanų normų; taip pat pažymi, kad ES bankų sektoriui būdinga įvairovė, kurią, be kita ko, lemia nacionalinės ypatybės, o tai savo ruožtu padeda užtikrinti finansų sistemos stabilumą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pripažįsta, kad, nors dabartinė žemų palūkanų normų politika turi laikiną teigiamą poveikį neveiksnių paskolų (NP, angl. NPL) lygiui, reikėtų struktūriniu būdu veiksmingai spręsti problemą dėl didelės rizikos, kurią kelia neveiksnios paskolos; atkreipia dėmesį į ECB ir BPM pastangas euro zonos bankų priežiūros ir pagalbos jiems srityje siekiant sumažinti neveiksnių paskolų poveikį jiems, ypač 2017 m. kovo mėn. ECB pateiktas gaires bankams dėl neveiksnių paskolų tvarkymo ir į jo veiksmus dėl atskirų bankų, taip pat veiksmų planą, kuriam 2017 m. liepos 11 d. pritarė ECOFIN taryba, nepažeisdama Parlamento įgaliojimų, susijusių su 1-ojo lygio teisės aktais; atkreipia dėmesį į tai, kad tinkamai įgyvendinant Tarybos veiksmų planą reikalingos bendros bankų, priežiūros institucijų, reguliavimo institucijų ir nacionalinės valdžios institucijų pastangos; ragina atlikti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, kuris pasižymi didele aprėptimi, metodikos tinkamumu ir patvarumu; rekomenduoja atidžiai stebėti pokyčius nekilnojamojo turto rinkose; mano, kad bet kokios papildomos priemonės turėtų užtikrinti, kad būtų visapusiškai paisoma Europos Parlamento prerogatyvų; |
| --- | --- |

27.

Bendrovių sektoriaus pirkimo programa (BSPP)

| 28. | palankiai vertina patobulinimus, kuriuos padarė ECB, atskleisdamas Eurosistemos pagal ECB bendrovių sektoriaus pirkimo programą turimų vertybinių popierių sąrašą, tačiau pažymi, kad ši programa tiesiogiai naudinga visų pirma stambioms korporacijoms; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina ECB ir toliau užtikrinti visišką skaidrumą nurodant pirkimų pagal BSPP apimtis pagal kiekvieną įmonę praėjus pagrįstam laikotarpiui; ragina ECB paskelbti visus BSPP duomenis vienoje vartotojams patogioje lentelėje, kuri gali sudaryti sąlygas geresniam programos viešam atskaitingumui; pabrėžia, kad bet kokiu atveju visiškas skaidrumas turėtų būti užtikrintas po programos vykdymo pabaigos; be to, ragina ECB paviešinti kriterijus, taikomus norint nustatyti bendrovių obligacijų, skirtų pirkimams pagal BSPP, atitiktį reikalavimams, siekiant išvengti galimų konkurencijos iškraipymų rinkoje; pabrėžia, kad obligacijų atitiktis vertinama atsižvelgiant į rizikos valdymo kriterijus, o ne į jas išleidusių bendrovių dydį; |
| --- | --- |

29.

Papildomi iššūkiai

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad ECB kaip ES institucijai yra taikomas Paryžiaus susitarimas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pritaria tam, kad gerai veikianti, diversifikuota ir integruota kapitalo rinka galėtų paremti bendros pinigų politikos perdavimą; mano, kad kapitalo rinkų sąjunga (KRS) turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį didinant kapitalo fondą Europos Sąjungoje; ragina palaipsniui, laiku ir visapusiškai sukurti ir įgyvendinti kapitalo rinkų sąjungą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi teigiamą ECB nuomonę dėl Europos indėlių garantijų sistemos (EIGS, angl. EDIS) kaip trečiojo bankų sąjungos ramsčio, sukūrimo; pabrėžia, koks svarbus vaidmuo tenka indėlių draudimui stiprinant pasitikėjimą ir užtikrinant vienodą indėlių saugumą bankų sąjungoje; pabrėžia, kad Europos indėlių garantijų sistema galėtų padėti dar labiau sustiprinti ir užtikrinti finansinį stabilumą; pripažįsta, kad reikia derinti rizikos pasidalijimą ir rizikos mažinimą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkreipia dėmesį į Komisijos svarstymus dėl Europos saugaus turto sukūrimo euro zonos bankų sąjungos tikslais; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkreipia dėmesį į 2017 m. birželio 23 d. ECB valdančiosios tarybos priimtą sprendimą dėl rekomendacijos dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas ECBS ir ECB statuto 22 straipsnis, siekiant suteikti teisinį pagrindą, kad Eurosistema galėtų atlikti savo vaidmenį kaip emisijos centrinis bankas siūlomoje priežiūros sistemos reformoje, skirtoje pagrindinėms sandorio šalims (PSŠ), tokiu būdu suteikiant ECB kompetenciją reglamentuoti tarpuskaitos sistemų veiklą, įskaitant pagrindines sandorio šalis, su tikslu veiksmingai kovoti su rizika, kurią šios sistemos kelia sklandžiam mokėjimo sistemų veikimui ir bendros pinigų politikos įgyvendinimui; šiuo metu vertina šią rekomendaciją ir laukia diskusijų dėl šio pasiūlymo; |
| --- | --- |

34.

Fiziniai pinigai ir skaitmeninės valiutos

| 35. | sutinka su ECB fizinių pinigų kaip teisėtos atsiskaitymo priemonės svarbos, atsižvelgiant į tai, kad euras yra vienintelė teisėta mokėjimo priemonė euro zonoje, ir primena visoms euro zonos valstybėms narėms, kad eurų banknotai ir monetos turėtų būti norma atliekant mažmeninius sandorius, nepažeidžiant minėtos valstybės narės teisė nustatyti viršutines mokėjimo grynaisiais ribas siekiant kovoti su pinigų plovimu, mokesčių slėpimu ir terorizmo finansavimu ir organizuotu nusikalstamumu; siūlo Eurosistemai išleisti proginius Karolio Didžiojo (pr. Charlemagne) banknotus, kurie taip pat būtų teisėta atsiskaitymo priemonė; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkreipia dėmesį į vykstančias diskusijas dėl „centrinių bankų skaitmeninės valiutos“ ar „skaitmeninių bazinių pinigų“, kurie būtų prieinami daugeliui sandorio šalių, įskaitant namų ūkius; ragina Komisiją ir ECB apsvarstyti tokias sistemas siekiant suteikti visuomenei daugiau galimybių naudotis mokėjimo sistemomis, kartu su fiziniais pinigais, taip pat galimus sunkumus, susijusius su ECB pinigų leidimo monopoline teise; pabrėžia, kad pažanga virtualiųjų valiutų srityje negali lemti mažmeninių mokėjimų grynaisiais pinigais apribojimų arba visiškai panaikinti atsiskaitymus grynaisiais; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia kibernetinio saugumo svarbą finansų sektoriui; palankiai vertina ECB atliktą darbą šioje srityje, įskaitant bandomojo modelio, skirto pranešimams apie kibernetinius incidentus, diegimą 2016 m. vasario mėn. ir bendradarbiavimą G 7 formatu; |
| --- | --- |

37.

Atskaitomybė ir skaidrumas

| 38. | prašo ECB toliau numatyti reikiamą paramą Graikijai ir bet kuriai kitai valstybei narei, atliekant finansinės pagalbos programos vykdymo priežiūrą; mano, kad tokia parama galėtų apimti, nedarant poveikio jo nepriklausomam statusui, Graikijos valstybės obligacijų įtraukimą į VSPP, remiantis tinkamumo kriterijais, taikomais visoms valstybėms narėms, ir Graikijos juridinių subjektų, kurių veiklą reglamentuoja viešoji ir privatinė teisė, įtraukimą į POPP3 pagal tuos pačius tinkamumo kriterijus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina ECB kartu su Europos priežiūros institucijomis (EPI) įvertinti visas Jungtinės Karalystės pasitraukimo iš ES pasekmes ir pasirengti bankų ir jų veiklos persikėlimui į euro zoną; mano, kad itin svarbu stiprinti ne euro zonoje atliekamos tarpuskaitos eurais priežiūrą siekiant išvengti priežiūros spragų ir finansinio stabilumo problemų; komitetų lygmeniu pradeda diskusijas dėl 2017 m. birželio mėn. Komisijos pasiūlymo, kuriuo iš dalies keičiamos ERIR nuostatos dėl pagrindinių sandorio šalių priežiūros, kad būtų pasiektas priežiūros stiprinimas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkreipia dėmesį į tai, kad Aukšto lygio grupė nuosavų išteklių klausimais nustatė, kad ECB senjoražo pajamos galėtų tapti vienu iš naujų nuosavų išteklių šaltiniu, kuris papildytų ES biudžetą; pabrėžia, kad norint paversti tokį pelną ES nuosavais ištekliais reikėtų keisti ECBS ir ECB statutą, jį taip pat reikėtų pritaikyti prie ypatingos euro zonai nepriklausančių valstybių narių padėties; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mano, kad ECB nepriklausomumas, taigi ir jo atskaitomybės laipsnis turi būti proporcingi jo svarbai; pabrėžia, kad ECB pareigos ir užduotys turi būti skaidrios plačiosios visuomenės atžvilgiu, taip pat reikia didesnės ECB atskaitomybės Parlamentui; pabrėžia, kad reikia pateikti preliminariai atrinktų kandidatų sąrašus, kad Parlamentas galėtų atlikti savo institucinį vaidmenį skiriant valdybos pirmininką, pirmininko pavaduotoją ir kitus ECB vykdomosios valdybos narius; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pažymi, kad dialogas pinigų politikos klausimais yra svarbi priemonė siekiant užtikrinti pinigų politikos sprendimų skaidrumą Parlamento akyse, taigi ir plačiosios visuomenės atžvilgiu; palankiai vertina tai, kad reguliariai vyksta dialogas dalyvaujant ECB pirmininkui ir kitiems Vykdomosios valdybos nariams kalbant apie dialogą pinigų politikos klausimais ir kitus formatus; mano, kad dialogas pinigų politikos klausimais galėtų būti toliau stiprinamas, jį taip pat būtų galima atnaujinti siekiant jį labiau sufokusuoti, kad keitimasis nuomonėmis su ECB pirmininku ir kitais Vykdomosios valdybos nariais per dialogą pinigų politikos klausimais vyktų interaktyviai tikslingai, atsižvelgiant į 2014 m. kovo mėn. Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto užsakytas ekspertų rekomendacijas ir atsiliepimus; taip pat ragina ECB pareigūnai ir toliau taikyti sveikintiną praktiką pateikti atsakymus raštu, kai po keitimosi nuomonėmis lieka neišspręstų klausimų; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina ECB 2016 m. priimtą sprendimą savo metinėje ataskaitoje skelbti jo pateiktą grįžtamąją informaciją apie Parlamento pateiktus duomenis ir ragina ECB toliau dėti pastangas siekiant užtikrinti skaidrumą, kad būtų geriau paaiškintos jo vykdomos pinigų politikos priemonės; primena savo prašymą ECB įtraukti skyrių arba pridėti kaip priedą prie savo metinės ataskaitos, kuriame pateikiamos išsamios pastabos apie ankstesnių metų Parlamento ataskaitą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | prašo ECB užtikrinti savo vidaus audito komiteto narių nepriklausomumą; primygtinai ragina ECB, siekiant užkirsti kelią interesų konfliktams, paskelbti ECB valdančiosios tarybos narių metines finansinių interesų deklaracijas; ragina ECB užtikrinti, kad etikos komitetui nevadovautų buvęs ECB valdančiosios tarybos pirmininkas arba kiti ankstesni nariai ar asmenys, kurių atžvilgiu galimi interesų konfliktai; ragina ECB valdančiąją tarybą laikytis ES tarnybos nuostatų ir elgesio kodekso nuostatų, taip pat reikalauti, kad kadenciją baigusiems nariams pasibaigus jų įgaliojimams būtų taikomas dvejų metų laikotarpis, per kurį jie negali eiti jokių pareigų; pabrėžia, kad ECB vykdomosios valdybos nariai tuo pačiu metu iš principo neturėtų eiti kitų pareigų kaip forumų ar kitų organizacijų, kuriose dalyvauja ECB prižiūrimų bankų vadovai, nariai, nebent tokia narystė dera su priimtina pasaulinio masto praktika, o ECB dalyvauja kartu su kitais centriniais bankais, tokiais kaip Jungtinių Valstijų Federalinio rezervo bankas arba Japonijos bankas; mano, kad šiais atvejais ECB turėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant išvengti galimo nesuderinamumo su savo priežiūros vaidmeniu ir neturėtų dalyvauti diskusijose apie konkrečius bankus, kuriems ECB vykdo priežiūrą; atkreipia dėmesį į Europos ombudsmeno 2018 m. sausio 15 d. rekomendaciją dėl Europos Centrinio Banko pirmininko ir sprendimus priimančių šio banko organų narių dalyvavimo tarptautinės organizacijos „Group of Thirty“ veikloje; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina ECB priimti aiškią ir visuomenei prieinamą informavimo apie pažeidimus politiką; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl dabartinės ECB laikinųjų darbuotojų įdarbinimo politikos, pagal kurią taip pat naudojamasi pakartotinėmis terminuotosiomis darbo sutartimis, gali atsirasti nestabilumas darbo aplinkoje ir sumažėti profesinė sanglauda ECB viduje; yra susirūpinęs dėl tariamų kronizmo atvejų ir didelio nepasitenkinimo lygio ECB darbuotojų gretose; pažymi ir palankiai vertina ECB iniciatyvas siekiant spręsti šiuos klausimus, be kita ko, pasitelkiant sustiprintą dialogą su darbuotojų atstovais, ir ragina jį toliau dėti šias pastangas; ragina ECB užtikrinti vienodą požiūrį ir lygias galimybes visiems savo darbuotojams, taip pat užtikrinti deramas darbo sąlygas institucijos viduje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palankiai vertina ECB pastangas, kuriomis siekiama didinti aiškumą ir skaidrumą, kiek tai susiję su skubios paramos likvidumui padidinti (angl. ELA) teikimu ir jos kainų nustatymu, atsižvelgiant į 2017 m. gegužės mėn. sudarytą susitarimą dėl skubios paramos likvidumui padidinti; atkreipia dėmesį į tai, kad būtų galima dar labiau patikslinti centrinio banko lėšų teikimą euro zonoje esančioms įstaigoms; |
| --- | --- |

47.

| 48. | teigiamai vertina ECB taikomą praktiką viešai skelbti savo bendrai taikomus sprendimus, reglamentus, rekomendacijas ir nuomones, tokiu būdu sumažėjo atvejų, kai netaikomi informacijos atskleidimo reikalavimai; prašo ECB didinti skaidrumo visuomenės atžvilgiu, be kita ko, per viešas konsultacijas, kai skelbimas nelabai sutrikdytų rinkų veikimą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad nereikėtų painioti ECB priežiūros vaidmens ir pinigų politikos vaidmens, ir dėl to jam vykdant savo pagrindines funkcijas neturėtų kilti jokio interesų konflikto; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir ECB. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  OL L 83, 2010 3 30, p. 70.

(2)  OL L 139, 1998 5 11, p. 1.

(3)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/20170410_feedback_on_the_input_provided_by_the_european_parliament.en.pdf?384c7fc03ceda115fe0e9aa7cf378e07

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/10

---

P8_TA(2018)0026

Spartesnis švarios energetikos inovacijų kūrimas ir diegimas

2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl spartesnio švarios energetikos inovacijų kūrimo ir diegimo (2017/2084(INI))

(2018/C 463/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 30 d. Komisijos komunikatą „Spartesnis švarios energetikos inovacijų kūrimas ir diegimas“ (COM(2016)0763), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 30 d. Komisijos komunikatą „Spartesnis švarios energetikos inovacijų kūrimas ir diegimas“ (COM(2016)0763),

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų Bendrosios klimato kaitos konvenciją, kurį Europos Sąjunga ratifikavo 2016 m. spalio 4 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų Bendrosios klimato kaitos konvenciją, kurį Europos Sąjunga ratifikavo 2016 m. spalio 4 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 15 d. Komisijos komunikatą „Siekis parengti integruotą strateginį energetikos technologijų (SET) planą: Europos energetikos sistemos pertvarkos spartinimas“ (C(2015)6317), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 15 d. Komisijos komunikatą „Siekis parengti integruotą strateginį energetikos technologijų (SET) planą: Europos energetikos sistemos pertvarkos spartinimas“ (C(2015)6317),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 25 d. Komisijos komunikatą „Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategija“ (COM(2015)0080) ir į savo 2015 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl Europos energetikos sąjungos kūrimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 25 d. Komisijos komunikatą „Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategija“ (COM(2015)0080) ir į savo 2015 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl Europos energetikos sąjungos kūrimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 15 d. Komisijos komunikatą „Energetikos veiksmų planas iki 2050 m.“ (COM(2011)0885) ir į 2013 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Energetikos veiksmų planas iki 2050 m. – energija ateičiai“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 15 d. Komisijos komunikatą „Energetikos veiksmų planas iki 2050 m.“ (COM(2011)0885) ir į 2013 m. kovo 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Energetikos veiksmų planas iki 2050 m. – energija ateičiai“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 30 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl energetikos sąjungos valdymo (COM(2016)0759), o ypač į jame minimą energetikos sąjungos „mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo“ aspektą, konkrečiai į 22 straipsnį „Integruotų ataskaitų dėl mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo teikimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 30 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl energetikos sąjungos valdymo (COM(2016)0759), o ypač į jame minimą energetikos sąjungos „mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo“ aspektą, konkrečiai į 22 straipsnį „Integruotų ataskaitų dėl mokslinių tyrimų, inovacijų ir konkurencingumo teikimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) (3),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 18 d. Komisijos komunikatą „Inovacijų stiprinimas Europos regionuose: atsparus, integracinis ir tvarus teritorinio lygmens ekonomikos augimas“ (COM(2017)0376), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 18 d. Komisijos komunikatą „Inovacijų stiprinimas Europos regionuose: atsparus, integracinis ir tvarus teritorinio lygmens ekonomikos augimas“ (COM(2017)0376),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Europos ateities lyderiai: pradedančiųjų ir veiklą plečiančių įmonių iniciatyva“ (COM(2016)0733), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Europos ateities lyderiai: pradedančiųjų ir veiklą plečiančių įmonių iniciatyva“ (COM(2016)0733),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones (A8-0005/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones (A8-0005/2018),

| A. | kadangi moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos yra aiškus ES energetikos sąjungos aspektas, o moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos energetikos srityje yra stipri Sąjungos lyderystės pramonės srityje, pasaulinio konkurencingumo, tvaraus ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir bendro valstybių narių ir Sąjungos energetinio saugumo mažinant priklausomybę nuo importuojamos energijos ir skatinant veiksmingą ir tvarų visų energijos išteklių naudojimą varomoji jėga; |
| --- | --- |

A.

kadangi moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos yra aiškus ES energetikos sąjungos aspektas, o moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos energetikos srityje yra stipri Sąjungos lyderystės pramonės srityje, pasaulinio konkurencingumo, tvaraus ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir bendro valstybių narių ir Sąjungos energetinio saugumo mažinant priklausomybę nuo importuojamos energijos ir skatinant veiksmingą ir tvarų visų energijos išteklių naudojimą varomoji jėga;

| B. | kadangi ES pirmauja pasaulyje plėtojant vertingas mažataršias energetikos inovacijas, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą, atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir naujai atsirandančias švarias technologijas, kurios užtikrina ES tvirtą pagrindą tolesniam šuoliui švarios energijos mokslinių tyrimų ir inovacijų, įskaitant baterijų e. judumui ir energijos kaupimui kūrimą, srityje; kadangi plataus užmojo klimato ir energetikos politika, visų pirma įgyvendinama vadovaujantis 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją ir Energetikos veiksmų planą iki 2050 m., buvo pagrindinė šią lyderystę užtikrinusi varomoji jėga; kadangi šiomis aplinkybėmis Paryžiaus susitarimu gerokai padidinti pasauliniai ir pasirašiusiųjų šalių konkrečių įsipareigojimų dėl klimato kaitos švelninimo užmojai; kadangi ES, įgyvendindama savo politiką ir priemones, turi toliau vadovautis plačiais užmojais, kad paskleistų tinkamus signalus dėl investicijų ir neprarastų pasaulinės rinkos lyderės pozicijos švarios energijos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES pirmauja pasaulyje plėtojant vertingas mažataršias energetikos inovacijas, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą, atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir naujai atsirandančias švarias technologijas, kurios užtikrina ES tvirtą pagrindą tolesniam šuoliui švarios energijos mokslinių tyrimų ir inovacijų, įskaitant baterijų e. judumui ir energijos kaupimui kūrimą, srityje; kadangi plataus užmojo klimato ir energetikos politika, visų pirma įgyvendinama vadovaujantis 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją ir Energetikos veiksmų planą iki 2050 m., buvo pagrindinė šią lyderystę užtikrinusi varomoji jėga; kadangi šiomis aplinkybėmis Paryžiaus susitarimu gerokai padidinti pasauliniai ir pasirašiusiųjų šalių konkrečių įsipareigojimų dėl klimato kaitos švelninimo užmojai; kadangi ES, įgyvendindama savo politiką ir priemones, turi toliau vadovautis plačiais užmojais, kad paskleistų tinkamus signalus dėl investicijų ir neprarastų pasaulinės rinkos lyderės pozicijos švarios energijos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse;

| C. | kadangi pažanga energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos ištekliais grindžiamų inovacijų, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityse yra labai svarbi ES konkurencingumui ateityje, įskaitant Europos pramonę; kadangi ES atsinaujinančiosios energijos išteklių srityje ims pirmauti pasaulyje tik diegdama ekonomiškas inovacijas ir šiame ypatingame sektoriuje aktyviau vykdydama mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą; kadangi principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ įgyvendinimas turi būti grindžiamas tvirta Europos lygmens inovacijų politika, visų pirma susijusia su sisteminiu integravimu; |
| --- | --- |

C.

kadangi pažanga energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos ištekliais grindžiamų inovacijų, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityse yra labai svarbi ES konkurencingumui ateityje, įskaitant Europos pramonę; kadangi ES atsinaujinančiosios energijos išteklių srityje ims pirmauti pasaulyje tik diegdama ekonomiškas inovacijas ir šiame ypatingame sektoriuje aktyviau vykdydama mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą; kadangi principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ įgyvendinimas turi būti grindžiamas tvirta Europos lygmens inovacijų politika, visų pirma susijusia su sisteminiu integravimu;

| D. | kadangi gerai veikianti ir konkurencinga energijos vidaus rinka, turinti tinkamą reguliavimo sistemą ir infrastruktūrą, būtina tolesniam mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų skatinimui ir kuo didesniam naujų švarių technologijų įsisavinimui rinkoje visuose ES regionuose, nes užtikrina masto ekonomiją bei reguliavimo ir investicinį tikrumą, tuo sudarydama galimybes Sąjungai išnaudoti visą technologiškai neutralių energetikos inovacijų, skatinančių veiksmingumą, mažataršių ir tvarių energijos išteklių naudojimą ir decentralizuotą energijos gamybą, kaupimo ir transporto sprendimus bei technologijas, potencialą; |
| --- | --- |

D.

kadangi gerai veikianti ir konkurencinga energijos vidaus rinka, turinti tinkamą reguliavimo sistemą ir infrastruktūrą, būtina tolesniam mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų skatinimui ir kuo didesniam naujų švarių technologijų įsisavinimui rinkoje visuose ES regionuose, nes užtikrina masto ekonomiją bei reguliavimo ir investicinį tikrumą, tuo sudarydama galimybes Sąjungai išnaudoti visą technologiškai neutralių energetikos inovacijų, skatinančių veiksmingumą, mažataršių ir tvarių energijos išteklių naudojimą ir decentralizuotą energijos gamybą, kaupimo ir transporto sprendimus bei technologijas, potencialą;

| E. | kadangi inovacijos į švarią energetiką taip pat turėtų padėti užtikrinti prieinamą energijos tiekimą ES vartotojams, padedant jiems naudotis mažesniais energijos tarifais, labiau kontroliuoti savo energijos suvartojimą ir gamybą bei naudoti mažiau energijos vartojančius produktus ir paslaugas; |
| --- | --- |

E.

kadangi inovacijos į švarią energetiką taip pat turėtų padėti užtikrinti prieinamą energijos tiekimą ES vartotojams, padedant jiems naudotis mažesniais energijos tarifais, labiau kontroliuoti savo energijos suvartojimą ir gamybą bei naudoti mažiau energijos vartojančius produktus ir paslaugas;

| F. | kadangi ES ir jos valstybių narių energetikos politika ir finansavimo priemonės, įskaitant atitinkamas viešąsias investicijas, turėtų būti kuriamos taip, kad būtų visapusiškai išnaudotos galimybės paspartinti techninius pokyčius, ir pirmiausia turėtų būti orientuojamos į laipsnišką perėjimą prie švarių itin veiksmingų mažataršių sistemų; kadangi dėl rinkos, technologijų ar mokslinio pagrindo neapibrėžtumo dažnai nepakanka privačiojo sektoriaus lėšų arba nėra galimybės jomis pasinaudoti; kadangi ES turi paskleisti patikimus ir nuoseklius signalus ir sukurti paskatas, kad investuotojams būtų užtikrintas tikrumas ir paskatintos privačiojo sektoriaus investicijos į švarios energijos inovacijas, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei jų diegimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES ir jos valstybių narių energetikos politika ir finansavimo priemonės, įskaitant atitinkamas viešąsias investicijas, turėtų būti kuriamos taip, kad būtų visapusiškai išnaudotos galimybės paspartinti techninius pokyčius, ir pirmiausia turėtų būti orientuojamos į laipsnišką perėjimą prie švarių itin veiksmingų mažataršių sistemų; kadangi dėl rinkos, technologijų ar mokslinio pagrindo neapibrėžtumo dažnai nepakanka privačiojo sektoriaus lėšų arba nėra galimybės jomis pasinaudoti; kadangi ES turi paskleisti patikimus ir nuoseklius signalus ir sukurti paskatas, kad investuotojams būtų užtikrintas tikrumas ir paskatintos privačiojo sektoriaus investicijos į švarios energijos inovacijas, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei jų diegimą;

| G. | kadangi inovacijas pirmiausia skatina inovatoriai ir rinkos paklausa; kadangi Komisija visų pirma turėtų sutelkti pastangas į tai, kad būtų sukurta inovatoriams palanki sistema, pradedant paprastesnėmis galimybėmis naudotis mokslinių tyrimų finansavimu ir baigiant žinių pavertimu komerciniu požiūriu perspektyviais produktais; kadangi šiuo atžvilgiu gali būti naudingas mokslininkų ir atitinkamų pramonės partnerių bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

G.

kadangi inovacijas pirmiausia skatina inovatoriai ir rinkos paklausa; kadangi Komisija visų pirma turėtų sutelkti pastangas į tai, kad būtų sukurta inovatoriams palanki sistema, pradedant paprastesnėmis galimybėmis naudotis mokslinių tyrimų finansavimu ir baigiant žinių pavertimu komerciniu požiūriu perspektyviais produktais; kadangi šiuo atžvilgiu gali būti naudingas mokslininkų ir atitinkamų pramonės partnerių bendradarbiavimas;

| H. | kadangi energetikos srities subsidijos daro poveikį rinkos kainoms – dėl jų negalima matyti tikrų energijos iš įvairių šaltinių kainų ir tokiu būdu patiriamas neigiamas poveikis mokslinių tyrimų ir investicijų į švarios energijos inovacijas ir galimo jų diegimo sąlygoms; kadangi, nors subsidijų reikėtų palaipsniui atsisakyti, jų naudojimą tuo tarpu reikėtų apriboti ir taikyti laikinas priemones, kuriomis būtų siekiama užtikrinti vienodas veiklos sąlygas ir konkurencingą rinką, kurios sudarytų palankias galimybes diegti švarias technologijas, visų pirma energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityse; |
| --- | --- |

H.

kadangi energetikos srities subsidijos daro poveikį rinkos kainoms – dėl jų negalima matyti tikrų energijos iš įvairių šaltinių kainų ir tokiu būdu patiriamas neigiamas poveikis mokslinių tyrimų ir investicijų į švarios energijos inovacijas ir galimo jų diegimo sąlygoms; kadangi, nors subsidijų reikėtų palaipsniui atsisakyti, jų naudojimą tuo tarpu reikėtų apriboti ir taikyti laikinas priemones, kuriomis būtų siekiama užtikrinti vienodas veiklos sąlygas ir konkurencingą rinką, kurios sudarytų palankias galimybes diegti švarias technologijas, visų pirma energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityse;

| I. | kadangi, ieškant konkrečių ES lygmens politinių priemonių ir paskatų, kuriais būtų skatinamos švarūs mažataršiai efektyvaus energijos vartojimo sprendimai ir technologijos, įskaitant tvarią žaliavų ir metalų gavybą, reikėtų remtis energijos šaltinių, paskirstymo tinklų ir technologijų išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio gyvavimo ciklo analize; kadangi reikėtų dėmesį skirti toms švarios energijos inovacijoms, kurios turi tiesioginę reikšmę piliečiams ir gaminantiems vartotojams, nes jie turėtų galimybę dalyvauti energetikos pertvarkoje ir tokia galimybė būtų jiems prieinamesnė; |
| --- | --- |

I.

kadangi, ieškant konkrečių ES lygmens politinių priemonių ir paskatų, kuriais būtų skatinamos švarūs mažataršiai efektyvaus energijos vartojimo sprendimai ir technologijos, įskaitant tvarią žaliavų ir metalų gavybą, reikėtų remtis energijos šaltinių, paskirstymo tinklų ir technologijų išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio gyvavimo ciklo analize; kadangi reikėtų dėmesį skirti toms švarios energijos inovacijoms, kurios turi tiesioginę reikšmę piliečiams ir gaminantiems vartotojams, nes jie turėtų galimybę dalyvauti energetikos pertvarkoje ir tokia galimybė būtų jiems prieinamesnė;

| J. | kadangi, atsižvelgiant į Sąjungos įsipareigojimus energetikos sąjungoje ir pagal Paryžiaus susitarimą, su energetika susiję moksliniai tyrimai ir inovacijos buvo pripažinti prioritetine sritimi 7-ojoje bendrojoje programoje ir programoje „Horizontas 2020“ ir turėtų būti toliau pripažinti prioritetine sritimi 9-ojoje bendrojoje programoje, kad būtų veiksmingiau panaudojamas viešasis ir privatus mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) finansavimas ir padėta sumažinti perspektyviausių investicijų į švarios energijos inovacijas, ypač energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiuosius energijos išteklius, riziką; |
| --- | --- |

J.

kadangi, atsižvelgiant į Sąjungos įsipareigojimus energetikos sąjungoje ir pagal Paryžiaus susitarimą, su energetika susiję moksliniai tyrimai ir inovacijos buvo pripažinti prioritetine sritimi 7-ojoje bendrojoje programoje ir programoje „Horizontas 2020“ ir turėtų būti toliau pripažinti prioritetine sritimi 9-ojoje bendrojoje programoje, kad būtų veiksmingiau panaudojamas viešasis ir privatus mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) finansavimas ir padėta sumažinti perspektyviausių investicijų į švarios energijos inovacijas, ypač energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiuosius energijos išteklius, riziką;

| K. | kadangi transporto sektoriuje suvartojamos energijos kiekis sudaro trečdalį viso ES suvartojamo energijos kiekio, šis sektorius atveria didžiulį potencialą didinti energijos vartojimo efektyvumą ir mažinti išmetamo anglies dioksido kiekį, todėl turėtų atlikti esminį vaidmenį pereinant prie naujų sprendimų energetikos srityje ir prie mažai anglies dioksido vartojančios visuomenės; |
| --- | --- |

K.

kadangi transporto sektoriuje suvartojamos energijos kiekis sudaro trečdalį viso ES suvartojamo energijos kiekio, šis sektorius atveria didžiulį potencialą didinti energijos vartojimo efektyvumą ir mažinti išmetamo anglies dioksido kiekį, todėl turėtų atlikti esminį vaidmenį pereinant prie naujų sprendimų energetikos srityje ir prie mažai anglies dioksido vartojančios visuomenės;

| 1. | teigiamai vertina Komisijos komunikatą, kuriuo nustatomas pagrindas spartesniam švarios energetikos inovacijų kūrimui ir diegimui; pabrėžia, kad būtina parengti energetikos srities inovacijų reglamentavimo ir finansavimo sistemą, kuri būtų suderinta su ES energetikos veiksmų planu iki 2050 m. ir jos įsipareigojimais pagal Paryžiaus susitarimą ir kuri skatintų veiksmingą ir tvarų visų energijos išteklių naudojimą, tokiu būdu užtikrintų energijos taupymą ir visokeriopą naudą, be kita ko, tokiose srityse kaip sveikata, sauga ir oro bei vandens kokybė, ir tuo tarpu užtikrintų Sąjungos pramonės konkurencingumą, energijos tiekimo saugumą ir ES sutartyje nustatytų įsipareigojimų laikymąsi, taip pat visapusišką atsaką į aplinkos apsaugos problemas; pripažįsta, kad spartesnio ES švarios energetikos inovacijų kūrimo ir diegimo sistema yra neatsiejama platesnio teisėkūros pasiūlymų rinkinio „Švari energija visiems europiečiams“ dalis ir todėl turėtų sustiprinti įvairius jo elementus, Sąjungos įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą ir apskritai energetikos sąjungos teisės aktus ir principus, visų pirma apibrėžtus 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijoje ir Energetikos veiksmų plane iki 2050 m., laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 191 ir 194 straipsnių nuostatų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripažįsta, kad sėkmingas energetikos inovacijų diegimas yra įvairialypis iššūkis, kuris apima pasiūlos ir paklausos valdymo vertės grandinę, žmogiškąjį kapitalą, rinkos dinamiką, reguliavimą, inovacijas ir pramonės politikos klausimus; pabrėžia, kad šiam iššūkiui įveikti reikia, kad įsitrauktų piliečiai – vartotojai ir gaminantys vartotojai, taip pat plati suinteresuotųjų subjektų ekosistema, įskaitant akademinę bendruomenę, mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijas, MVĮ, veiklą pradedančiąsias įmones, energetikos ir statybų bendroves, mobilumo paslaugų teikėjus, paslaugų teikėjus, įrangos gamintojus, IT ir telekomunikacijų bendroves, finansų įstaigas, Sąjungos, nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų valdžios institucijas, NVO, pedagogus ir nuomonių formuotojus; atkreipia dėmesį į naujų verslo modelių, naudojančių novatoriškas skaitmenines technologijas, vertę, inter alia, siekiant optimizuoti švarios energijos gamybą vietoje savo reikmėms, jos kaupimą, keitimąsi ja ir vartojimą savo reikmėms bei padidinti galimybes naudotis atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais, be kita ko, energijos nepriteklių patiriantiems namų ūkiams; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad ekonomiškai efektyviai energetikos pertvarkai, per kurią pereinama prie ekologiškų, į vartotojus orientuotų, labiau suskaitmenintų ir decentralizuotų sistemų, kuriose veiktų aktyvūs gaminantys vartotojai ir gaminančių vartotojų bendruomenės, reikia mokslinių tyrimų ir inovacijų taikymo visuose energetikos sistemos sektoriuose, įskaitant su konkrečiomis technologijomis nesusietus sisteminius sprendimus, be kita ko, skirtus veiksmingai ir decentralizuotai energijos gamybai užtikrinti; pripažįsta, kad šis perėjimas skatina naujus organizacinius modelius, ypač energijos gamybos, perdavimo, skirstymo ir kaupimo, elektromobilumo, verslo ir poreikių valdymo srityse, taip pat paslaugų teikimo srityje; pripažįsta, kad reikia bendrų standartų, kad būtų galima plėtoti sąveikią ir suskaitmenintą energetikos sistemą; atkreipia dėmesį į tvarių didelio masto bandomųjų projektų, įskaitant susijusius su bendruomenėmis, vaidmenį, kurį jie gali atlikti diegiant sistemines energetikos inovacijas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad energijos vartojimo efektyvumas turėtų būti horizontalus kompleksinis ES mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos prioritetas, kuris būtų taikomas ne tik su energija susijusiems projektams ir kuris sistemingai skatintų kurti efektyviau energiją naudojančius procesus, paslaugas ir prekes, visoje energijos grandinėje, įskaitant energijos gamybą, perdavimą, paskirstymą ir galutinį naudojimą, įgyvendinant principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripažįsta, kad svarbu toliau liberalizuoti Europos energetikos rinkas, visų pirma šalinant kliūtis laisvam kainų formavimui ir laipsniškai panaikinant energijos subsidijas, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos toliau kurti inovacijas ir diegti naujas technologijas, kurias naudojant būtų tvariau naudojama energija ir užtikrinamas patikimesnis didėjantis atsinaujinančiųjų išteklių energijos tiekimas, ir būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir sukurta konkurencinga rinka, gebanti pasiūlyti geresnių galimybių energijos vartotojams, gaminantiems vartotojams, bendruomenėms ir įmonėms; |
| --- | --- |

5.

ES veiksmų nuoseklumas

| 6. | pažymi, kad moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos energetikos srityje labai priklauso nuo stabilios rinkos ir reguliavimo sistemos nuspėjamumo ir tikrumo, kuriems užtikrinti reikia ilgalaikės plataus užmojo ir įgyvendintinos politinės vizijos, įskaitant su energetika ir klimatu susijusius tikslus ir įsipareigojimus, nuolatinių tikslingų paskatų ir ilgalaikio nuosavo kapitalo, kad būtų galima sukurti vienodas sąlygas tarp technologijų siekiant sudaryti palankesnes sąlygas inovacijoms, energijos tiekimo palengvinimui, patekimo į rinką kliūčių sumažinimui ir sąlygų švarios energijos inovacijoms pasiekti įdiegimui rinkoje reikalingą kritinę masę užtikrinimui; teigiamai vertina ir skatina orientavimąsi į svarbias technologijas, kas patvirtinama strateginiame energetikos technologijų (SET) plane ir Komisijos komunikate; primena SESV 194 straipsnio nuostatas ir pažymi, kad jos turi būti įtrauktos į politikos ir finansines priemones, kuriomis remiamos švarios energetikos inovacijos; vis dėlto pabrėžia, kad reikia didesnį prioritetą teikti kompleksinėms tarpsektorinėms sisteminėms inovacijoms energetikos srityje ir švietimo bei verslumo skatinimui, nes inovacijas skatina ne vien technologijos; pabrėžia, kad, norint sugebėti integruoti įvairius jau esamus ar dar kuriamus sprendimus, visų pirma susijusius su energijos vartojimo efektyvumu ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimu, reikia laikytis sisteminio požiūrio; ragina naudoti Europos technologijų ir inovacijų platformas, siekiant padėti nustatyti, kurioms būsimoms švarios energijos inovacijoms reikia tikslinės paramos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją, valstybes nares ir, prireikus, regionų valdžios institucijas nustatyti ES, nacionalinių ir regioninių mokslinių tyrimų ir energetikos inovacijų programų koordinavimo mechanizmus, kad būtų skatinama sąveika ir vengiama pasikartojimo, ir tokiu būdu užtikrinti efektyviausią turimų išteklių ir infrastruktūros, įskaitant valstybėse narėse esamus energijos šaltinius, naudojimą, siekiant užtikrinti, kad naujos technologijos ir inovacijos kuo labiau įsitvirtintų rinkoje, ir visoje ES skatinti naujus verslo modelius; mano, kad siekiant šio tikslo būtų naudinga įtraukti reikiamą informaciją į integruotus nacionalinius energetikos ir klimato planus; todėl pabrėžia, kad svarbu skatinti geriausią praktiką ir keitimąsi informacija, taip pat supaprastinti dalyvavimo energetikos inovacijų programose taisykles visoms organizacijoms, įmonėms, universitetams ir institutams tiek iš ES, tiek ir iš trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teigiamai vertina Komisijos įsipareigojimą toliau finansuoti fundamentaliuosius mokslinius tyrimus per programą „Horizontas 2020“ ir Europos mokslinių tyrimų tarybą; pabrėžia, kad reikia toliau didinti bendrai atliekamų mokslinių tyrimų finansavimą pagal programoje „Horizontas 2020“ nustatytus visuomenės uždavinius energetikos srityje, taip pat racionalizuoti energetikos inovacijas kitose visuomenės uždavinių srityse; atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą stiprinti rinkas kuriančias inovacijas, kartu su pradedančiųjų ir veiklą plečiančių įmonių iniciatyva taip pat įsteigti Europos inovacijų tarybą, taip padedant skatinti pažangiausių inovacijų, kurios galėtų sudominti ir kurti naujas rinkas, proveržį; mano, kad rinkos finansavimo priemonės (pvz., paskolų ir nuosavo kapitalo) sukūrimas neturėtų pakenkti dotacijų finansavimui, kuris ne pelno siekiantiems ir viešiesiems subjektams, pvz., akademinei bendruomenei, universitetams ir pilietinei visuomenei, suteikia galimybę dalyvauti didelės vertės tarptautiniuose Europos projektuose; |
| --- | --- |

8.

| 9. | yra susirūpinęs dėl esamų finansinių priemonių didelio skaičiaus ir jų sudėtingumo ir pabrėžia, jog reikia labiau derinti atitinkamus fondus, įskaitant struktūrinius fondus, kurie skirti švarios energijos projektams, o dabartinės finansavimo priemonės ES ir valstybių narių lygmeniu turėtų būti visapusiškesnės; ragina Komisiją nurodyti, kaip vertės grandinėje bus paskirstomi įvairūs fondai ir finansavimo priemonės, ir mano, kad reikėtų įvertinti galimybę sutelkti įvairias priemones, stengiantis nepakenkti jų papildomumui; be to, mano, kad kai kurioms valstybėms narėms trūksta pajėgumų plėtoti su energija susijusių inovacijų paramos veiksmus, visų pirma naudojant nacionalines paramos schemas, todėl ragina Komisiją toliau stiprinti šiuos pajėgumus užtikrinant nuoseklią ir supaprastintą ES finansavimo sistemą švarios energijos inovacijų srityje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją atlikti su energetika susijusių finansinių priemonių ir fondų veiklos rezultatų vertinimą ir imtis greito atsako siekiant patobulinti priemones, jei nustatomos konkrečios kliūtys ar nenuoseklumas ar būti užtikrinti pagerėjimą, ir pritaikyti minėtąsias priemones ir fondus prie naujų ES energijos tikslų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją pasiūlyti į Sąjungos pramonės politiką įtraukti kryptingą, ilgalaikį ir technologiškai neutralų matmenį, grindžiamą dideliu energijos vartojimo efektyvumu, tolesniu rinkos liberalizavimu ir didesniu skaidrumu siekiant padėti užtikrinti, kad nebūtų investuojama į turtą, kuris nuvertės; pabrėžia, kad šis matmuo turėtų būti Sąjungos pramonės politikos strategijos ir veiksmų plano dalis; atkreipia dėmesį į inovatyvių procesų ir technologijų vaidmenį daug energijos naudojančioms pramonės šakoms gerinant teršalų išmetimo mažinimo rodiklius; ragina Komisiją užtikrinti, kad vykdant mokslinius tyrimus ir kuriant inovacijas pirmenybė būtų teikiama energijos ir išteklių naudojimo efektyvumui, ir ragina valstybes nares užtikrinti, kad iš ATLPS aukcionų gautos pajamos būtų atsakingai investuojamos į tvarias mažataršias technologijas; atkreipia dėmesį į kuriamą inovacijų fondą, kurio tikslas – ATLPS IV etape remti inovacijas mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir procesų srityje; mano, kad labai svarbu skatinti atvirų inovacijų sistemą, kurioje pramonė ir įmonės sutelktų įvairias savo ekspertines žinias ir kartu plėtotų aukštos kokybės tvarius sprendimus; pripažįsta Pramonės konkurencingumo švarios energetikos srityje forumo vaidmenį diegiant pagrindines energetikos inovacijas, be kita ko, fotovoltinės ir vėjo energijos sektoriuose, ir, inter alia, galimą jo reikšmę saugojimo sprendimams, anglies dioksido surinkimui ir saugojimui ir biologiniams energijos gamybos procesams; teigiamai vertina Komisijos įsipareigojimą ir jos paramą pramonės sektoriaus iniciatyvoms, kuriomis siekiama skatinti ES lyderystę pasaulyje švarios energijos ir sprendimų, susijusių su mažo anglies dioksido kiekio technologijomis, srityje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad fotovoltinės įrangos pramonė turi būti svarbiausia Europos pramonės politikos dalis, kad atitiktų augančios pasaulinės rinkos poreikius, kai dauguma fotovoltinių elementų ir modulių šiuo metu gaminami ne Europos Sąjungoje, o daugiausia Kinijoje; pabrėžia, kad ES turi visapusiškai dalyvauti naujame investicijų cikle, kad galėtų ir toliau pirmauti moksliniuose tyrimuose ir technologinėje plėtroje, susijusiuose su fotovoltinių elementų gamybos įranga, taip pat kai kuriuose kituose segmentuose, pvz., inverterių, žaliavų, pastatuose integruotų fotovoltinių įrenginių, operacijų ir priežiūros bei sistemų balansavimo srityse; be to, pabrėžia, kad būtina išlaikyti jos praktinę patirtį, susijusią su sistemų integravimu, pvz., smulkaus masto fotovoltinių elementų sprendimais, skirtais besivystančioms šalims; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją ir valstybes nares, sprendžiant energetikos sektoriaus ir kitų susijusių sektorių klausimus, labiau remti inovacijas tvarios žaliavų gavybos, geresnio produktų projektavimo, perdirbimo, pakartotinio ir pakopinio esamų metalų ir medžiagų panaudojimo srityse žiedinės ekonomikos ir energijos taupymo kontekste; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pripažįsta, kad skaitmeninimas, IT technologijos ir moksliniai tyrimai ir inovacijos energetikos srityje yra tarpusavyje susiję, visų pirma geresnio duomenų rinkimo, sąveikumo, susijusių duomenų saugumo ir privatumo garantijų srityse; mano, kad paskirstytųjų duomenų technologijos, pvz., blokų grandinės sistema, gali atlikti svarbų vaidmenį didinant su energija susijusių procesų veiksmingumą ir užtikrinant aktyvesnį piliečių dalyvavimą energetikos sistemos pertvarkoje, be kita ko, vykdant tarpusavio prekybą energija; šiuo tikslu ragina Komisiją skatinti šią iniciatyvą, patobulinti jos reguliavimo sistemą ir užtikrinti, kad būtų tarpusavyje suderinti energetikos sąjungos, skaitmeninės bendrosios rinkos, kibernetinio saugumo strategijų ir Europos duomenų apsaugos sistemos susiję aspektai, siekiant sustiprinti Sąjungos pajėgumą lyderiauti šios naujos tendencijos srityje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją sudaryti specialią tarpžinybinę grupę, kuri, inter alia:






  a) | sudarytų sąlygas naujam bendram mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos planavimui, siekiant užtikrinti nuoseklumą ir darną ir išvengti dažnų prioritetų pakeitimų; |
| --- | --- | --- |

15.

a)

sudarytų sąlygas naujam bendram mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos planavimui, siekiant užtikrinti nuoseklumą ir darną ir išvengti dažnų prioritetų pakeitimų;

| b) | visais lygmenimis ir visuose sektoriuose, įskaitant jūros vėjo ir kitų atsinaujinančiosios energijos technologijų, nustatytų reikiamus ES platesnių energetikos inovacijų ekosistemų suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

b)

visais lygmenimis ir visuose sektoriuose, įskaitant jūros vėjo ir kitų atsinaujinančiosios energijos technologijų, nustatytų reikiamus ES platesnių energetikos inovacijų ekosistemų suinteresuotuosius subjektus;

| c) | nustatytų veikiančius suinteresuotųjų subjektų forumus, skirtus energetikos moksliniams tyrimams ir inovacijoms, visų pirma energijos vartojimo efektyvumui ir atsinaujinantiesiems ištekliams; skatintų klasterizaciją, integraciją į tarptautinius vertės kūrimo tinklus, investicijas bei inovacijas; teiktų priemones, kurias naudojant būtų galimi tarpsektoriniai, tarpdalykiniai ir tarpregioniniai mainai, skirti energetikos inovacijų projektams, nacionalinei ir vietos ilgalaikei energetikos inovacijų politikai, bendroms investicijų galimybėms, tam, kaip piliečiai priima energetikos pertvarką, ir vietos gyventojų iniciatyvoms; |
| --- | --- |

c)

nustatytų veikiančius suinteresuotųjų subjektų forumus, skirtus energetikos moksliniams tyrimams ir inovacijoms, visų pirma energijos vartojimo efektyvumui ir atsinaujinantiesiems ištekliams; skatintų klasterizaciją, integraciją į tarptautinius vertės kūrimo tinklus, investicijas bei inovacijas; teiktų priemones, kurias naudojant būtų galimi tarpsektoriniai, tarpdalykiniai ir tarpregioniniai mainai, skirti energetikos inovacijų projektams, nacionalinei ir vietos ilgalaikei energetikos inovacijų politikai, bendroms investicijų galimybėms, tam, kaip piliečiai priima energetikos pertvarką, ir vietos gyventojų iniciatyvoms;

| d) | skatintų valdžios institucijas visais lygmenimis plėtoti kapitalo didinimo planus ir paskatinti švarios energetikos inovacijas, siekiant didinti investuotojų pasitikėjimą ir privačiojo kapitalo sutelkimą; |
| --- | --- |

d)

skatintų valdžios institucijas visais lygmenimis plėtoti kapitalo didinimo planus ir paskatinti švarios energetikos inovacijas, siekiant didinti investuotojų pasitikėjimą ir privačiojo kapitalo sutelkimą;

| e) | sudarytų geriausios praktikos, politikos priemonių ir finansavimo priemonių energetikos srityje rinkinį, įtraukiant į jį viešąją ir privačią partnerystę, viešuosius pirkimus ir mokesčių paskatas, mainų ir informavimo mechanizmus, komunikacijos priemones ir kampanijas, taip pat veikimo gaires ir techninę pagalbą, kaip mobilizuoti švarios energetikos inovacijas, jas diegti ir įtraukti gaminančius vartotojus, tuo užtikrinant, kad ES galėtų teikti adekvačią paramą visais inovacijų ciklo etapais, ir galiausiai aprūpinti valstybes nares, vietos valdžios institucijas ir suinteresuotuosius subjektus praktinių priemonių rinkiniu; |
| --- | --- |

e)

sudarytų geriausios praktikos, politikos priemonių ir finansavimo priemonių energetikos srityje rinkinį, įtraukiant į jį viešąją ir privačią partnerystę, viešuosius pirkimus ir mokesčių paskatas, mainų ir informavimo mechanizmus, komunikacijos priemones ir kampanijas, taip pat veikimo gaires ir techninę pagalbą, kaip mobilizuoti švarios energetikos inovacijas, jas diegti ir įtraukti gaminančius vartotojus, tuo užtikrinant, kad ES galėtų teikti adekvačią paramą visais inovacijų ciklo etapais, ir galiausiai aprūpinti valstybes nares, vietos valdžios institucijas ir suinteresuotuosius subjektus praktinių priemonių rinkiniu;

| f) | Išnagrinėtų, kaip būtų galima parengti inovacijoms palankias, racionalizuotas ir lanksčias dalyvavimo 9-ojoje bendrojoje programoje taisykles ir ESI fondų reglamentus, siekiant geriau juos suderinti, vengti švaistyti pareiškėjų išteklius ir skatinti inovacijų srities kompetenciją visoje Europoje; |
| --- | --- |

f)

Išnagrinėtų, kaip būtų galima parengti inovacijoms palankias, racionalizuotas ir lanksčias dalyvavimo 9-ojoje bendrojoje programoje taisykles ir ESI fondų reglamentus, siekiant geriau juos suderinti, vengti švaistyti pareiškėjų išteklius ir skatinti inovacijų srities kompetenciją visoje Europoje;

| g) | sukurtų mechanizmą, kurio tikslas – remti tarptautinę energetikos sektoriuje veiklą pradedančių įmonių ekosistemą, įskaitant Europos inkubatorių sistemą, siekiant užtikrinti, kad energetikos inovacijų diegimas ir verslo modelių taikymas rinkoje galėtų peržengti vadinamąjį „mirties slėnį“ inovacijų diegimo cikle; |
| --- | --- |

g)

sukurtų mechanizmą, kurio tikslas – remti tarptautinę energetikos sektoriuje veiklą pradedančių įmonių ekosistemą, įskaitant Europos inkubatorių sistemą, siekiant užtikrinti, kad energetikos inovacijų diegimas ir verslo modelių taikymas rinkoje galėtų peržengti vadinamąjį „mirties slėnį“ inovacijų diegimo cikle;

| h) | didintų sąveiką su programa „Horizontas 2020“ ir kitomis finansavimo iniciatyvomis, kuriomis siekiama stiprinti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus prastesnių rezultatų pasiekiančiuose regionuose ES; |
| --- | --- |

h)

didintų sąveiką su programa „Horizontas 2020“ ir kitomis finansavimo iniciatyvomis, kuriomis siekiama stiprinti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus prastesnių rezultatų pasiekiančiuose regionuose ES;

| i) | konsultuotų ES institucijas dėl nuoseklios pirkimo praktikos skatinant platesnį energetikos inovacijų diegimą; padėtų nustatyti konkrečius inovatyvių sprendimų viešųjų pirkimų Europos lygmeniu tikslus; |
| --- | --- |

i)

konsultuotų ES institucijas dėl nuoseklios pirkimo praktikos skatinant platesnį energetikos inovacijų diegimą; padėtų nustatyti konkrečius inovatyvių sprendimų viešųjų pirkimų Europos lygmeniu tikslus;

| j) | parengtų konkrečius pasiūlymus siekiant sukurti veiksmingą vieno langelio principu veikiančią patariamąją struktūrą, kuri konsultuotų inovatorius dėl energetikos inovacijų finansavimo naudojant ES, valstybių narių ir Europos investicijų banko lygmeniu prieinamus fondus ir priemones, taip pat iš kitų galimų privačių šaltinių; sustiprintų techninę pagalbą kaupiant informaciją apie privačiojo ir viešojo finansavimo galimybes ir nukreiptų pareiškėjus į tinkamiausią finansavimo mechanizmą, ypač energijos vartojimo efektyvumo srityje, kur būtinas smulkių projektų telkimas į platesnius portfelius; |
| --- | --- |

j)

parengtų konkrečius pasiūlymus siekiant sukurti veiksmingą vieno langelio principu veikiančią patariamąją struktūrą, kuri konsultuotų inovatorius dėl energetikos inovacijų finansavimo naudojant ES, valstybių narių ir Europos investicijų banko lygmeniu prieinamus fondus ir priemones, taip pat iš kitų galimų privačių šaltinių; sustiprintų techninę pagalbą kaupiant informaciją apie privačiojo ir viešojo finansavimo galimybes ir nukreiptų pareiškėjus į tinkamiausią finansavimo mechanizmą, ypač energijos vartojimo efektyvumo srityje, kur būtinas smulkių projektų telkimas į platesnius portfelius;

| k) | nustatytų būdus, kuriais ES viešųjų pirkimų teisės aktuose būtų skatinama remti inovacinius energetikos sprendimus viešajame sektoriuje; |
| --- | --- |

k)

nustatytų būdus, kuriais ES viešųjų pirkimų teisės aktuose būtų skatinama remti inovacinius energetikos sprendimus viešajame sektoriuje;

| 16. | pabrėžia, kad viešieji pirkimai gali būti inovacijų varomoji jėga, taip pat skatinti tvaresnį augimą, kaip pripažįstama pagal darnaus vystymosi tikslus; atkreipia dėmesį į tai, kad tvarių produktų, paslaugų ir viešųjų darbų pasirinkimas yra labai svarbus ir gali sukurti naujų arba naujoviškų produktų rinkas; teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą pagal Pradedančiųjų ir veiklą plečiančių įmonių iniciatyvą pradėti taikyti ES viešųjų pirkimų priemones, kuriomis, be kita ko, valstybės narės būtų skatinamos nusistatyti plataus užmojo inovacijų pirkimo tikslus; be to, atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti rodydamos gerą pavyzdį, taip pat dalyvaudamos keičiantis geriausia patirtimi forumuose, pvz., vykdant Merų paktą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją poveikio vertinimuose sustiprinti konkurencingumo patikrinimo testo inovacijų pajėgumų komponentą ir taikyti mokslinių tyrimų ir inovacijų priemonę visiems naujiems energetikos politikos pasiūlymams ir persvarstant esamus teisės aktus, nepakenkiant teisės aktų veiksmingumui; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prašo Komisijos užtikrinti, kad būtų visiškai suderintas jos darbas, susijęs, viena vertus, su inovacijomis, ir, kita vertus, su standartais ir sąveikumu, kad ES įgytų pirmaujantį vaidmenį pasaulyje nustatant standartus integruotuose švarios energetikos „daiktų interneto“ sektoriuose; todėl pritaria, kad būtų sukurtas naujas Europos pažangiųjų prietaisų standartas (Saref), kuriuo galimai bus sukurta nauja ES etaloninė kalba, skirta su energetika susijusiems duomenims, sudarant sąlygas namų prietaisais keistis informacija su bet kuria energijos valdymo sistema; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primena, kad energetikos inovacijų politika turi atitikti ES įsipareigojimą išsaugoti ir padidinti anglies dioksido absorbentus, kartu išsaugant biologinę įvairovę, visų pirma miškuose, žemėje ir jūrose; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina atitinkamas valstybes nares tinkamai prisidėti siekiant 3 proc. ES BVP tikslo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje; pažymi, kad bendras 3 proc. padidėjimas atneštų papildomai daugiau nei 100 mlrd. EUR per metus moksliniams tyrimams ir inovacijoms Europoje; primena, kad dviejų trečdalių MTTP finansavimo tikimasi iš privačiojo sektoriaus; |
| --- | --- |

20.

Ilgalaikis finansavimo tikrumas

| 21. | pakartoja savo raginimą padidinti bendrą 120 mlrd. EUR 9-osios bendrosios programos biudžetą ir ragina Komisiją tvarios mažataršės energijos projektams pagal 9-ąją bendrąją programą skirto finansavimo dalį padidinti bent 50 proc. nuo atitinkamos programos „Horizontas 2020“ sumos, kad būtų užtikrintas pakankamas finansavimas ES energetikos pertvarkai ir veiksmingam energetikos sąjungos įgyvendinimui remti; visų pirma ragina padidinti 9-osios bendrosios programos finansinius išteklius siekiant paskatinti MVĮ ir naujai įsteigtų įmonių proveržį ir rinkos kūrimo inovacijas; atkreipia dėmesį į griežtų kompetencijos kriterijų svarbą siekiant paversti ES pasauliniu centru inovacijų, mokslinių tyrimų ir pirmaujančiu technologijų, įskaitant fundamentinius mokslinius tyrimus, srityje; atkreipia dėmesį į programos „Horizontas 2020“ tarpinio vertinimo rezultatus, rodančius, kad 2017 m. sausio 1 d. programos išlaidos, susijusios su klimatu ir tvarumu, yra mažesnės už nustatytą tikslą; teigiamai vertina tai, kad programoje „Horizontas 2020“ pagal 2018 m. biudžetą buvo padidintas su energija susijusiam visuomenės uždaviniui skirtas finansavimas, tačiau tebėra susirūpinęs dėl sumažinto projektų pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę finansavimo, – tai nesuderinama su energetikos sąjungos tikslais; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pakartoja, kad būtina pagerinti Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) finansuojamų investicijų kokybę ir ypač sutelkti dėmesį į paskatas geresniam geografiniam paskirstymui, atsižvelgiant į dabartinį ESIF geografinės aprėpties disbalansą ir konkrečius mažiau išsivysčiusių ir pereinamojo laikotarpio regionų poreikius; pripažįsta, kad reikia bendradarbiauti su nacionaliniais skatinamojo investavimo bankais, investavimo platformomis ir tinkamais finansiniais tarpininkais, galbūt suteikiant jiems teisę naudotis ES garantija; ragina iš esmės sustiprinti Europos investavimo konsultacijų centro vaidmenį ir pajėgumus, visų pirma užtikrinant jo veiklą vietos lygmeniu ir skatinant aktyvų vaidmenį rengiant projektus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mano, kad pagal 9-ąją bendrąją programą turėtų būti remiamos tokios iniciatyvos kaip „Visiškai atsinaujinančiosios energijos ištekliais paremti miestai“, kuriose dalyvautų miestai ir vietos administracijos, kad būtų gerokai padidinti atsinaujinančiosios energijos pajėgumai, susiję su elektros energija, judumu, šildymu ir vėsinimu miestuose įgyvendinant inovacijų projektus, ir kurie galėtų apimti pažangiuosius tinklus, energijos sistemų valdymą, veiksmus sektorių susiejimui užtikrinti ir elektrinių transporto priemonių naudojimui paskatinti ir kt.; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pripažįsta SET plano, Žinių inovacijų bendrijos, InnoEnergy ir atitinkamų jungtinių technologijų iniciatyvų vaidmenį skatinant energetikos inovacijas; pabrėžia, jog reikia geriau susieti šias skirtingas sistemas su, inter alia, InnovFin iniciatyva, Europos strateginių investicijų fondu (ESIF) ir siūloma Europos rizikos kapitalo fondų fondo (-ų) programa (VC FoF), įgyvendinant koordinuojamą, kryptingą investicijų į švarios energijos inovacijas strategiją, kuri padėtų ankstyvųjų etapų projektams ir veiklą pradedančiosioms įmonėms bei MVĮ veiksmingai peržengti vadinamąjį „mirties slėnį“ ir pasiekti rinkos brandos lygį, kurio reikia pasaulinei plėtrai; mano, kad efektyvios paskatos investuoti į energetikos inovacijas, panaudojant nacionalinius investicijų fondus ir pensijų fondus, galėtų suvaidinti lemiamą vaidmenį sutelkiant būtiną nuosavą kapitalą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primena, kad pirmieji tokio pobūdžio (angl. first of a kind, FOAK) projektai yra labai rizikingi, o nuosavo kapitalo ir skolos pasiūla yra gerokai mažesnė nei išbandytų mažo anglies dioksido kiekio technologijų finansavimo atveju; todėl ragina Komisiją pašalinti likusias reguliavimo kliūtis ir pasiūlyti įsteigti „SET-FOAK“ kapitalo fondą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pripažįsta, kad Europos inovacijų taryba galėtų atlikti tam tikrą vaidmenį padedant įmonėms pradiniu veiklos etapu rasti finansavimą, taip pat siūlo užtikrinti, kad ji atliktų vaidmenį koordinuojant įvairias nuoseklios investicijų į švarios energetikos inovacijas strategijos kryptis; prašo suteikti daugiau informacijos apie Europos inovacijų tarybos struktūrą ir nurodyti, kaip ji derės su veikiančiomis inovacijų rėmimo priemonėmis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mano, kad piliečių skatinamos energetikos inovacijoms reikia užtikrinti mažiau kliūčių pateikti į rinką ir jos atveria nepanaudotas inovacijų finansavimo galimybes; ragina Komisiją ieškoti veiksmingų būdų skatinti energetikos inovacijas, be kita ko, užtikrinant sutelktinį finansavimą, ir svarstyti galimybę steigti švarios energetikos inovacijų sutelktinai finansuojamo nuosavo kapitalo fondą; mano, kad nauji ir įvairūs finansavimo būdai turėtų papildyti jau esamus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, jog svarbu plėtoti pažangiųjų tinklų technologiją, taip pat skatinti ir integruoti pagal principą „iš apačios į viršų“ decentralizuotą gamybą, be kita ko, naudojant klasterius ir bendradarbiavimo schemas; ragina Komisiją remti šias švarios energijos inovacijų sritis taikant finansavimo mechanizmus, įskaitant tuos, kuriais mažinama privačių investicijų rizika ir viešosioms investicijoms į energetikos sistemų modernizavimą tenkanti našta; be to, teigiamai vertina Komisijos ketinimą vis dažniau naudoti skatinamuosius apdovanojimus, nes jie yra gera priemonė skatinti principu „iš apačios į viršų“ grindžiamas pažangiausias inovacijas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad siekiant paskatinti taikyti principą „iš apačios į viršų“ inovacijų srityje, reikėtų skatinti nedidelės apimties įrangos diegimą (pvz., „NegaWat“, gamybą vietoje, vietines saugyklas ir kt.) ir jos grupavimą bei telkimą siekiant pritraukti daugiau investicijų ir didinti įperkamumą, ypatingą dėmesį skiriant mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams ar daugiabučiams pastatams; |
| --- | --- |

29.

ES pasaulinė lyderystė

| 30. | primena Paryžiaus susitarimo tikslus stiprinant pasaulines pastangas spartinti švarios energetikos inovacijas; pabrėžia, kad reikia toliau finansuoti klimato kaitos mokslinius tyrimus ir klimato duomenų rinkimą; ragina Komisiją, atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslus (DVT), išnagrinėti įvairias priemones, kurios padėtų besivystančioms šalims ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalims vykdyti energetikos pertvarką, be kita ko, taikant pajėgumų stiprinimo priemones, padėtų sumažinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo projektų investicines sąnaudas, skatinti galimą technologijų perkėlimą ir teikti pažangiųjų miestų, įskaitant atokias ir kaimo bendruomenes, tokiu būdu sustiprinant energetikos inovacijų ekosistemas besivystančiose šalyse ir padedant joms laikytis įsipareigojimų pagal Paryžiaus susitarimą; todėl teigiamai vertina naujai įsteigtą Europos darnaus vystymosi fondą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją išnaudoti visą Inovacijų misijos iniciatyvos potencialą, kad jos nariai galėtų laikytis įsipareigojimo 2015–2020 m. laikotarpį dvigubai padidinti metines išlaidas švarios energetikos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai; pabrėžia, kad svarbu siekti užtikrinti sąveiką su tokiomis iniciatyvomis kaip „Breakthrough Energy Coalition“ ir su pasauliniais nuosavo kapitalo ir investicijų fondais; šiuo atžvilgiu teigiamai vertina tai, kad Sąjunga vadovauja saulės šviesos vertimo energija inovacijų ir pastatų šildymo ir vėsinimo įperkamų inovacijų veiksmams; todėl ragina išnagrinėti koordinuoto darbo paskirstymo energetikos inovacijų srityje pasauliniu mastu galimybę; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją parengti išsamią tvarių švarios energijos technologijų ir sisteminių sprendimų eksporto strategiją, įskaitant specialią paramos priemonę ir kryptingą ES delegacijų trečiosiose šalyse pagalbą; todėl atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį išsami ir visapusiška laisvosios prekybos erdvė (IVLPE) gali atlikti įgyvendinant tokią strategiją; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją ir valstybes nares nuodugniai išnagrinėti patentų registravimo procedūras ir prašo panaikinti nereikalingą administracinę naštą, kuri lėtina inovacinių produktų skverbimąsi į rinką ir daro neigiamą įtaką ES kaip lyderei perėjimo prie švarios energetikos procese; |
| --- | --- |

33.

Piliečių skatinamos energetikos inovacijos

| 34. | mano, kad norint paspartinti švarios energijos inovacijas reikia, kad europiečiai pakeistų savo mąstymą ir ne tiesiog žinotų apie energetikos problemas, bet pereitų prie gilesnio elgsenos pokyčių supratimo, ypač energijos taupymo ir naujų gamybos ir vartojimo modelių, kurių reikia norint atremti neatidėliotinus iššūkius tvariam ekonomikos augimui ir pasinaudoti skaitmeninės revoliucijos ir visų sričių inovacijų privalumais, klausimais, kad būtų sėkmingai pertvarkyta energetika; pažymi, kad inovacijos gali suteikti piliečiams galimybę aktyviau dalyvauti energijos gamyboje, be kita ko, tiekiant į tinklą pačių pasigamintą elektros energiją, ir prisidėti prie efektyvesnio energijos vartojimo mažinant energijos suvartojimą namų ūkiuose ir tokiu būdu sumažinant išmetamų teršalų kiekį ir sąskaitas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad būtina stiprinti Europos žinių bazę ir mažinti susiskaidymą skatinant pažangumą mokslo ir švietimo srityse, siekiant sukurti mokslinių tyrimų centrus ir tarptautiniu mastu pirmauti akademinės kompetencijos srityje; pabrėžia, kad būtina sukurti strategiją, kuria būtų užtikrinta, kad Europa pritrauktų užsienio talentų ir tuo pačiu metu palaikytų ryšius su ryškiausiais Europos talentais užsienyje; pripažįsta, kad kvalifikuota darbo jėga labai naudinga Europai ir yra didelė varomoji jėga siekiant daugiau investuoti į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pripažįsta visapusiško Europos piliečių ir bendruomenių demokratinio dalyvavimo kaip esminio sėkmingos energetikos pertvarkos veiksnio svarbą; taip pat pabrėžia, kad veiksmingam šios pertvarkos įgyvendinimui užtikrinti būtinas atvirumas, skaidrumas ir vienodos veiklos sąlygos ir jis turi būti pagrįstas sąžininga konkurencija; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tiki inovacijų, susijusių su švaria energija ir energijos vartojimo efektyvumu, potencialu kuriant naujas ir geresnes darbo vietas; mano, kad norint sėkmingai sumažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir pereiti prie tvarios ekonomikos, reikia užtikrinti, kad darbo rinkos galėtų tinkamai reaguoti į naujus invovatyvių švarios energetikos sistemų poreikius; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją savo mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros iniciatyvose daugiau dėmesio skirti energetikos sistemų inovacijoms ir naujoms profesijoms, švietimo poreikiams, darbo vietoms ir mokymo reikalavimams; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pripažįsta, kad reikia sisteminių švietimo ir įtraukimo programų, kurios leistų visuomenei visapusiškai įsitraukti iš pagrindų keičiant energetikos sistemą ir suteiktų galimybę bet kokio amžiaus europiečiams pamažu pereiti nuo informuotumo ir supratimo prie aktyvaus dalyvavimo ir įgalėjimo; ragina Komisiją, valstybes nares, regionų ir vietos valdžios institucijas ir privatųjį sektorių skatinti sąmoningą vartotojo pasirinkimą ir piliečių dalyvavimą sprendžiant su energetiką susijusius klausimus, inter alia, vykdant informuotumo didinimo kampanijas, teikiant išsamią ir prieinamą informaciją sąskaitose už energiją ir siūlant kainų palyginimo priemones, skatinant savarankišką energijos gamybą, reguliavimo apkrova ir bendradarbiaujamojo dalijimosi sistemas, su energija susijusių investicijų dalyvaujamuosius biudžetus ir sutelktinį finansavimą bei mokesčių ir investicijų paskatas, taip pat skatinant technologinius sprendimus ir inovacijas; ragina Komisiją, valstybes nares ir susijusias valdžios institucijas nustatyti geriausios pagalbos energijos nepriteklių patiriantiems namų ūkiams praktikos pavyzdžius; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mano, kad regionai ir miestai atlieka itin svarbų vaidmenį skatinant tvarios energijos modelius; pripažįsta labai svarbų regionų, miestų ir miestelių vaidmenį skatinant suvokti atsakomybę už perėjimą prie kitokios energetikos ir į aukštesnį lygmenį iškeliant su klimatu ir energetika susijusias inovacijas; pažymi, kad regionai ir miestai ypač tinkami integraciniams sprendimams bandyti ir įgyvendinti užtikrinant tiesioginį piliečių dalyvavimą; taigi pabrėžia Merų pakto svarbą siekiant skatinti visuotinį keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais ir galimą išteklių bei investicijų sutelkimą; pažymi, kad kaimo vietovėse taip pat yra galimybių diegti inovacijas, kurios gali padėti įveikti sunkumus, pvz., atokią geografinę padėtį ar demografinius pokyčius, taip pat teikti naujas paslaugas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją ir valstybes nares padėti regioninėms ir vietos valdžios institucijoms imtis koordinuojamų veiksmų energetikos inovacijoms vietos ir tarpregioniniu lygmeniu skatinti siekiant parengti nuoseklias strategijas; pabrėžia, kad energetikos pertvarka turės didelį poveikį užimtumui kai kuriuose Europos Sąjungos regionuose, todėl pabrėžia, jog ypatingą dėmesį reikėtų skirti regionams, susiduriantiems su energijos, gaminamos naudojant lignitą, anglį ir kitą kietą iškastinį kurą, laipsniško atsisakymo, ir kasybos pramonės sektoriui, reaguojant į valstybės narės, vietos valdžios institucijų ar pramonės subjekto sprendimą arba reaguojant į kitas aplinkybes; pabrėžia, kad reikia padėti šiems regionams kurti įtraukias, vietines teisingos pertvarkos strategijas ir spręsti visuomenės, socialines ir ekonomines bei poveikio aplinkai problemas, taip pat pertvarkyti teritorijas; atkreipia dėmesį į finansines galimybes teikti tokią paramą iš dalies panaudojant iš ATLPS aukcionų gautas pajamas ir naudojantis Modernizavimo fondu, kuris bus įsteigtas 2021–2030 m. laikotarpiui; mano, kad suinteresuotiesiems subjektams vykdant įtraukius procesus turėtų būti ieškoma būdų, kaip geriausiai pritraukti alternatyvias ir novatoriškas įmones, veiklą pradedančias įmones ar pramonės subjektus, siekiant sukurti tvarią regioninę ekonomiką, didinti žmonių orumą ir padėti pakeisti elektros energijos gamybos pajėgumus atsinaujinančiųjų energijos išteklių arba energijos vartojimo efektyvumo sprendimais; ragina mokslinių tyrimų ir inovacijų politikoje sutelkti dėmesį į tai, kaip atgaivinti susijusius regionus tvaraus užimtumo ir augimo perspektyvos požiūriu, ypač tais atvejais, kai energijos gamybos iš lignito, anglies ar kito iškastinio kuro pajėgumų atsisakymas yra susijęs su kasybos veikla; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją padėti įgalinti vietos ir regionų valdžios institucijas diegti su švarios energijos inovacijas, pvz., pažangiuosius miestus, elektromobilumą, pažangiuosius tinklus ir mikrotinklus, taip pat užtikrinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių skverbimąsi į rinką, priklausomai nuo jų brandos lygio, ir padėti šioms valdžios institucijoms įveikti iššūkius, su kuriais jos susiduria mėgindamos toliau skatinti energetikos pertvarką, pvz., užtikrinti piliečių dalyvavimą; ragina keistis geriausia patirtimi, telkti investicijas ir geriau vertinti projektų priimtinumą bankuose, taip pat plėtoti finansavimo strategijas, pvz., verslo modelius ir viešųjų pirkimų ir paskolų naudojimą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mano, kad transporto sektorius turi milžinišką potencialą ir turėtų atlikti gyvybiškai svarbų vaidmenį pertvarkos laikotarpiu, ir ragina Komisiją remti esamą finansavimą elektra varomų transporto priemonių infrastruktūros diegimui; ragina Komisiją toliau remti ir plėtoti kitas iniciatyvas, pvz., Europos mastu parengtą elektromobilumo iniciatyvą ir Kuro elementų ir vandenilio bendrąsias įmones; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją pripažinti vadinamo vandenilio judumo teikiamą naudą, taip pat transporto ir elektros energijos sektorių susiejimą, ir kurti paskatas naujiems verslo modeliams panašiose srityse, pvz., pažangiojo įkrovimo bei transporto priemonių ir tinklų sąsajų, nes tai sudarytų sąlygas elektra varomų transporto priemonių savininkams lanksčiai parduoti energiją elektros energijos sistemai; ragina Komisiją užtikrinti inovacijų, skirtų plėtoti vandenilio laikymo ir pažangių ilgalaikių elektra varomų transporto priemonių saugojimo sprendimus, vandenilio įkrovimo infrastruktūros kūrimą, taip pat infrastruktūros ir jungimo į lizdą sprendimus, įskaitant elektra varomų transporto priemonių apmokestinimo infrastruktūrą, finansavimą; ragina valstybes nares ir vietos valdžios institucijas imtis tolesnių iniciatyvų, pvz., fiskalinių paskatų, susijusių su elektra ir vandeniliu varomų transporto priemonių skverbimusi į rinką, mokesčių mažinimu ir lengvatomis, taikomomis elektra ir vandeniliu varomų transporto priemonių savininkams, taip pat įvairių iniciatyvų, susijusių su elektra varomų transporto priemonių naudojimo skatinimu, pvz., kainų mažinimo, priemokų ir premijų elektra varomų transporto priemonių pirkėjams, taip pat nemokamų automobilių stovėjimo vietų įrengimo elektra varomoms transporto priemonėms; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pažymi, kad pagal ES mokslinių tyrimų ir plėtros programą „Horizontas 2020“ dedamos didelės pastangos siekiant iki 2050 m. 60 proc. sumažinti transporto sektoriuje išmetamą ŠESD kiekį palyginti su 1990 m. lygiu (4); primena, kad ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programos yra viena iš svarbiausių priemonių, padedančių užtikrinti energetikos ir IRT inovacijų diegimą rinkoje bei sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų diegimą; ragina Komisiją ateityje aiškiau nukreipti turimas lėšas tarpusavyje sujungtiems strateginiams prioritetams, pvz., mažataršiam judumui, alternatyvių degalų įkrovimo infrastruktūrai ir integruotam miesto transportui, skiriant ypatingą dėmesį visiems išmetamiems teršalams, triukšmo mažinimui, kelių eismo saugumui, spūstims ir kliūtims ir kartu laikantis technologinio neutralumo principo; taip pat pabrėžia pažangiųjų biodegalų kūrimo, didinant geležinkelių transportui bei dviračiams tenkančią dalį, svarbą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palankiai vertina tai, kad Komisija rems novatoriškų švarios energijos sprendimų pritaikymą rinkoje pasitelkdama viešuosius pirkimus ir persvarstydama Netaršių transporto priemonių direktyvą, ir pripažįsta, kad tai gali būti naudinga viešojo transporto institucijoms ir valdymo įmonėms, autobusų gamintojams, pramonės tiekėjams, energijos tiekėjams, nacionalinėms ir tarptautinėms asociacijoms ir mokslinių tyrimų centrams; ragina Komisiją skubiai parengti pasiūlymų šiuo klausimu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | skatina sukurti strateginę transporto srities mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę su veiksmų planais, parengtais konsultuojantis valstybėms narėms, Komisijai, taip pat vietos ir regioninėms valdžios institucijoms ir operatoriams, ir atitinkamu valdymo mechanizmu, siekiant paremti mokslinius tyrimus, inovacijas ir naujų technologijų pritaikymą transporto sektoriuje bei skatinti mažataršį judumą, kurie yra labai reikalingi; ragina šių veiksmų planų išvadas įtraukti į Komisijos metinę darbo programą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina taikyti integruotą ir koordinuotą požiūrį, kad būtų atsižvelgta į miestų aspektą ES, nacionalinėje politikoje ir teisės aktuose, taip pat rengiant tvaraus judumo mieste planus siekiant paremti, įgalinti ir paskatinti valstybes nares gerinti piliečių sveikatą, gyvenimo kokybę ir aplinkos būklę miesto vietovėse; ragina plėtoti sąveikiąsias intelektines transporto sistemas (C-ITS) ir kurti autonomines transporto priemones bei diegti atitinkamą infrastruktūrą didelio pralaidumo ir mažos delsos poreikiams užtikrinti, kad būtų galima diegti 5G tinklą; ragina aktyviai dėti pastangas siekiant sumažinti skirtumus tarp miesto ir kaimo zonų, taip pat labiau išsivysčiusių ir mažiau išsivysčiusių regionų atotrūkį kalbant apie infrastruktūros kokybę ir gerinti bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pripažįsta, koks svarbus 2017 m. birželio mėn. pasirašytas naujasis Europos konsensusas dėl vystymosi, kuriame nustatyta bendra vizija ir ES ir jos valstybių narių veiksmų vystomojo bendradarbiavimo srityje programa; atkreipia dėmesį į tai, kad pirmą kartą 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT) bei susijusių tikslų, kurie turi būti pasiekti iki 2030 m., yra visuotinai taikytini visoms šalims, atsižvelgiant į ES įsipareigojimą imtis vadovaujančio vaidmens juos įgyvendinant; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl minėto konsensuso Sąjungos plėtros politika dera su Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m., ir nurodo svarbias priemones tvarios energetikos ir klimato kaitos srityje; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primena, kad Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) 8 straipsnyje nustatyta, jog „ESI fondų tikslų siekiama atsižvelgiant į darnaus vystymosi principą“, į ES siekį išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę ir į įsipareigojimus, prisiimtus pagal Paryžiaus susitarimą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | primena, kad Bendrųjų nuostatų reglamente numatytais partnerystės susitarimais ir programomis siekiama skatinti efektyvų išteklių naudojimą, klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos, taip pat horizontaliuosius partnerystės, daugiapakopio valdymo, nediskriminavimo ir lyčių lygybės principus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mano, kad būtina stiprinti ES politikos sričių sąveiką, ES laikantis vieningos ir nuoseklios pozicijos dėl antidempingo priemonių, siekiant užtikrinti, kad gamybos pramonė visapusiškai pasinaudotų energetikos pertvarka; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pripažįsta, kad regionai, miestai ir miesteliai atlieka esminį vaidmenį skatinant prisiimti atsakomybę už energetikos pertvarką pasaulyje ir suteikiant postūmį su klimatu ir energetika susijusioms inovacijoms pagal principą „iš apačios į viršų“; ragina taikyti tuos pačius aplinkos kokybės standartus visoms į ES rinką patenkančioms energetikos technologijoms; reiškia susirūpinimą dėl žaliųjų miesto zonų išsaugojimo; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  OL C 399, 2017 11 24, p. 21.

(2)  OL C 36, 2016 1 29, p. 62.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 104.

(4)  Kaip nustatyta 2011 m. kovo 28 d. Komisijos baltojoje knygoje „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (COM(2011)0144).

---

2018 m. vasario 7 d., trečiadienis

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/21

---

P8_TA(2018)0032

Mažumų apsauga ir nediskriminavimas ES valstybėse narėse

2018 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mažumų ES valstybėse narėse apsaugos ir nediskriminavimo (2017/2937(RSP))

(2018/C 463/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 ir 3 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 ir 3 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 10, 19, 21 ir 167 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 10, 19, 21 ir 167 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į SESV 20 ir 227 straipsniuose ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 44 straipsnyje įtvirtintą teisę teikti peticijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 20 ir 227 straipsniuose ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 44 straipsnyje įtvirtintą teisę teikti peticijas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 ir 22 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 ir 22 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties preambulę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties preambulę,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją, Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos protokolą Nr. 12 ir Europos regioninių arba mažumų kalbų chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją, Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos protokolą Nr. 12 ir Europos regioninių arba mažumų kalbų chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (1) (Rasinės lygybės direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (1) (Rasinės lygybės direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos Direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius (2) pagrindus (Vienodo požiūrio užimtumo srityje direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos Direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius (2) pagrindus (Vienodo požiūrio užimtumo srityje direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje, iš dalies keičiančią Reglamentą (EEB) Nr. 1612/68 ir panaikinančią Direktyvas 64/221/EEB, 68/360/EEB, 72/194/EEB, 73/148/EEB, 75/34/EEB, 75/35/EEB, 90/364/EEB, 90/365/EEB ir 93/96/EEB (3) (Laisvo judėjimo direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje, iš dalies keičiančią Reglamentą (EEB) Nr. 1612/68 ir panaikinančią Direktyvas 64/221/EEB, 68/360/EEB, 72/194/EEB, 73/148/EEB, 75/34/EEB, 75/35/EEB, 90/364/EEB, 90/365/EEB ir 93/96/EEB (3) (Laisvo judėjimo direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 3 d. Teisingumo Teismo Bendrojo Teismo sprendimą byloje Minority SafePac – one million signatures for diversity in Europe/Komisija (T-646/13) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 3 d. Teisingumo Teismo Bendrojo Teismo sprendimą byloje Minority SafePac – one million signatures for diversity in Europe/Komisija (T-646/13) (4),

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl mažumų apsaugos ir kovos su diskriminacija politikos išsiplėtusioje Europoje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl mažumų apsaugos ir kovos su diskriminacija politikos išsiplėtusioje Europoje (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl Europos kalbų išnykimo grėsmės ir kalbų įvairovės Europos Sąjungoje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl Europos kalbų išnykimo grėsmės ir kalbų įvairovės Europos Sąjungoje (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. kovo 12 d. rezoliuciją „2013 m. ES pilietybės ataskaita. ES piliečiai: jūsų teisės, jūsų ateitis“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. kovo 12 d. rezoliuciją „2013 m. ES pilietybės ataskaita. ES piliečiai: jūsų teisės, jūsų ateitis“ (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl 2015 m. Peticijų komiteto veiklos (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl 2015 m. Peticijų komiteto veiklos (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 25 d. rezoliuciją „Pagrindinių teisių aspektai romų integracijoje ES: kova su priešiškumu romams“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 25 d. rezoliuciją „Pagrindinių teisių aspektai romų integracijoje ES: kova su priešiškumu romams“ (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją „2017 m. ES pilietybės ataskaita. Piliečių teisių stiprinimas demokratinių pokyčių Sąjungoje“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją „2017 m. ES pilietybės ataskaita. Piliečių teisių stiprinimas demokratinių pokyčių Sąjungoje“ (10),

| — | atsižvelgdamas į Peticijų komiteto prašymu Europos Parlamento C teminio skyriaus užsakytą 2017 m. balandžio mėn. tyrimą „Diskriminacijos atvejai gautose peticijose“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Peticijų komiteto prašymu Europos Parlamento C teminio skyriaus užsakytą 2017 m. balandžio mėn. tyrimą „Diskriminacijos atvejai gautose peticijose“,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių teisių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto prašymu Europos Parlamento C teminio skyriaus užsakytą 2017 m. rugpjūčio mėn. tyrimą „Siekiant visapusiškos ES mažumų apsaugos sistemos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių teisių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto prašymu Europos Parlamento C teminio skyriaus užsakytą 2017 m. rugpjūčio mėn. tyrimą „Siekiant visapusiškos ES mažumų apsaugos sistemos“,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto prašymu Europos Parlamento B teminio skyriaus užsakytą 2017 m. gegužės mėn. tyrimą „Mažumų kalbos ir švietimas. Geriausia patirtis ir sunkumai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto prašymu Europos Parlamento B teminio skyriaus užsakytą 2017 m. gegužės mėn. tyrimą „Mažumų kalbos ir švietimas. Geriausia patirtis ir sunkumai“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 4 d. Peticijų komiteto surengtą viešąjį klausymą „Kova su ES piliečių diskriminacija ES valstybėse narėse ir mažumų apsauga“ (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 4 d. Peticijų komiteto surengtą viešąjį klausymą „Kova su ES piliečių diskriminacija ES valstybėse narėse ir mažumų apsauga“ (11),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 216 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 216 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Peticijų komitetas gavo keletą peticijų, kuriose reiškiamas susirūpinimas dėl įvairaus pobūdžio mažumoms priklausančių ES piliečių diskriminavimo, ir surengė klausymą skirtingais iškeltais klausimais; |
| --- | --- |

A.

kadangi Peticijų komitetas gavo keletą peticijų, kuriose reiškiamas susirūpinimas dėl įvairaus pobūdžio mažumoms priklausančių ES piliečių diskriminavimo, ir surengė klausymą skirtingais iškeltais klausimais;

| B. | kadangi mažumų teisės ir teisinės valstybės principas yra glaudžiai susiję; kadangi ES sutarties 2 straipsnyje aiškiai nurodytos mažumoms priklausančių asmenų teisės ir šios teisės turi būti vertinamos taip pat kaip ir kitos Sutartyse įtvirtintos teisės; |
| --- | --- |

B.

kadangi mažumų teisės ir teisinės valstybės principas yra glaudžiai susiję; kadangi ES sutarties 2 straipsnyje aiškiai nurodytos mažumoms priklausančių asmenų teisės ir šios teisės turi būti vertinamos taip pat kaip ir kitos Sutartyse įtvirtintos teisės;

| C. | kadangi SESV 10 straipsnyje teigiama, kad, „nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, Sąjunga siekia kovoti su bet kokia diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos“; |
| --- | --- |

C.

kadangi SESV 10 straipsnyje teigiama, kad, „nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, Sąjunga siekia kovoti su bet kokia diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos“;

| D. | kadangi, nors tarptautiniai susitarimai yra tvirtas pagrindas mažumų teisėms, dar reikia daug ką patobulinti siekiant geriau užtikrinti mažumų teisių apsaugą ES; |
| --- | --- |

D.

kadangi, nors tarptautiniai susitarimai yra tvirtas pagrindas mažumų teisėms, dar reikia daug ką patobulinti siekiant geriau užtikrinti mažumų teisių apsaugą ES;

| E. | kadangi kiekvienas asmuo ES turi vienodą teisę ir pareigą tapti visateisiu, aktyviu ir integruotu visuomenės nariu; |
| --- | --- |

E.

kadangi kiekvienas asmuo ES turi vienodą teisę ir pareigą tapti visateisiu, aktyviu ir integruotu visuomenės nariu;

| F. | kadangi vienas svarbiausių reikalavimų šalims kandidatėms yra gerbti mažumų teises – tai nustatyta Kopenhagos kriterijuose; |
| --- | --- |

F.

kadangi vienas svarbiausių reikalavimų šalims kandidatėms yra gerbti mažumų teises – tai nustatyta Kopenhagos kriterijuose;

| G. | kadangi diskriminacija dėl etninės kilmės minima kaip labiausiai paplitusi diskriminacijos forma ir kadangi pagal naujausią „Eurobarometro“ apklausą apie diskriminaciją (12) diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos atvejų labai padaugėjo; |
| --- | --- |

G.

kadangi diskriminacija dėl etninės kilmės minima kaip labiausiai paplitusi diskriminacijos forma ir kadangi pagal naujausią „Eurobarometro“ apklausą apie diskriminaciją (12) diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos atvejų labai padaugėjo;

| H. | kadangi Komisijos pasiūlymas dėl vienodo požiūrio direktyvos (COM(2008)0426) apima daug sričių, pvz., švietimą, socialinę apsaugą, galimybę naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimą bei paslaugų teikimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi Komisijos pasiūlymas dėl vienodo požiūrio direktyvos (COM(2008)0426) apima daug sričių, pvz., švietimą, socialinę apsaugą, galimybę naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimą bei paslaugų teikimą;

| I. | kadangi Peticijų komiteto gautos peticijos dėl su mažumų teisėmis susijusios diskriminacijos turėtų būti nuodugniai išnagrinėtos, siekiant suprasti piliečių iškeltas problemas ir pasiūlyti sprendimų; |
| --- | --- |

I.

kadangi Peticijų komiteto gautos peticijos dėl su mažumų teisėmis susijusios diskriminacijos turėtų būti nuodugniai išnagrinėtos, siekiant suprasti piliečių iškeltas problemas ir pasiūlyti sprendimų;

| J. | kadangi iš keleto peticijų matyti, kad mažumoms priklausantys asmenys, naudodamiesi pagrindinėmis savo teisėmis, susiduria su diskriminacija, todėl kyla susirūpinimas dėl mažumų bendruomenių ateities, visų pirma atsižvelgiant į aplinką teršiančią veiklą; |
| --- | --- |

J.

kadangi iš keleto peticijų matyti, kad mažumoms priklausantys asmenys, naudodamiesi pagrindinėmis savo teisėmis, susiduria su diskriminacija, todėl kyla susirūpinimas dėl mažumų bendruomenių ateities, visų pirma atsižvelgiant į aplinką teršiančią veiklą;

| K. | kadangi su valstybių narių tautinėmis mažumomis susijusio kultūros paveldo – vienos svarbiausių bendruomenių, grupių ir asmenų kultūrinio tapatumo sudedamųjų dalių – apsaugai ir stiprinimui tenka labai svarbus vaidmuo siekiant socialinės sanglaudos; |
| --- | --- |

K.

kadangi su valstybių narių tautinėmis mažumomis susijusio kultūros paveldo – vienos svarbiausių bendruomenių, grupių ir asmenų kultūrinio tapatumo sudedamųjų dalių – apsaugai ir stiprinimui tenka labai svarbus vaidmuo siekiant socialinės sanglaudos;

| L. | kadangi valstybės narės yra aiškiai įsipareigojusios imtis taisomųjų priemonių dėl romų bendruomenės narių diskriminavimo praktikos panaikinimo, visų pirma palaikydamos santykius su regionų ir nacionalinėmis administracinėmis institucijomis; |
| --- | --- |

L.

kadangi valstybės narės yra aiškiai įsipareigojusios imtis taisomųjų priemonių dėl romų bendruomenės narių diskriminavimo praktikos panaikinimo, visų pirma palaikydamos santykius su regionų ir nacionalinėmis administracinėmis institucijomis;

| M. | kadangi peticijų pateikėjai yra susirūpinę dėl to, kad, kaip teigia ESTT, ES nepateikia visapusiško atsako ir neužtikrina ES pagrindinių teisių chartijoje ir bendraisiais ES teisės principais įtvirtintų kalbinių ir kitų jų mažumų teisių apsaugos; |
| --- | --- |

M.

kadangi peticijų pateikėjai yra susirūpinę dėl to, kad, kaip teigia ESTT, ES nepateikia visapusiško atsako ir neužtikrina ES pagrindinių teisių chartijoje ir bendraisiais ES teisės principais įtvirtintų kalbinių ir kitų jų mažumų teisių apsaugos;

| 1. | apgailestauja dėl to, kad mažumoms priklausantys asmenys vis dar susiduria su kliūtimis, trukdančiomis užtikrinti pagarbą pagrindinėms jų teisėms, ir yra neapykantą kurstančios kalbos ir neapykantos nusikaltimų aukos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad valstybės narės turėtų nuosekliai remti mažumų teises ir reguliariai vertinti, ar šios teisės gerbiamos; |
| --- | --- |

2.

Kova su vietinių, tautinių ir kalbinių mažumų diskriminacija – nacionalinė ir ES atsakomybė

| 3. | pažymi, kad su mažumomis susiję klausimai ES darbotvarkėje neužima pakankamai svarbios vietos, ir pritaria integruotam požiūriui į lygybę ir nediskriminavimą, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės tinkamai nagrinėtų su savo visuomenės žmonių įvairove susijusius klausimus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad ES atsakomybė yra saugoti ir skatinti mažumų teises; mano, kad siekiant visapusiškai apsaugoti mažumoms priklausančių asmenų teises reikia tobulinti ES teisės aktų sistemą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į ES institucijų vaidmenį didinant informuotumą apie su mažumų apsauga susijusius klausimus ir skatinant bei remiant valstybių narių pastangas skatinti kultūrų įvairovę ir toleranciją, ypač pasitelkiant švietimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad bet kokios kultūros paveldo politikos plėtojimas turėtų būti įtraukus, grindžiamas bendruomenėmis ir dalyvavimu ir neatsiejamas nuo konsultacijų ir dialogo su atitinkamomis mažumų bendruomenėmis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad ES neturi veiksmingų priemonių, kad galėtų stebėti, kaip gerbiamos mažumų teisės; ragina ES mastu veiksmingai stebėti vietinių ir kalbinių mažumų padėtį; mano, kad ES pagrindinių teisių agentūra turėtų vykdyti griežtesnę tautinių mažumų diskriminacijos valstybėse narėse stebėseną; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripažįsta svarbų valstybių narių vaidmenį užtikrinant vietinių, tautinių ar kalbinių mažumų apsaugą; primena, kad tautinių mažumų apsauga ir draudimas diskriminuoti dėl kalbos ir priklausymo tautinei mažumai yra įtvirtinti Sutartyse ir ES pagrindinių teisių chartijoje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja, kad jo rezoliucijoje dėl mažumų apsaugos ir kovos su diskriminacija politikos išsiplėtusioje Europoje iškeltos problemos dar neišspręstos; |
| --- | --- |

9.

ES mažumų teisinė sistema. Iššūkiai ir galimybės

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad tautinių mažumų teisės ir jų apsauga yra neatsiejama teisinės valstybės dalis, kaip nurodyta 1990 m. pasirašytame Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Kopenhagos dokumente; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų teisės sistemos užtikrintų, kad mažumai priklausantys asmenys nebūtų diskriminuojami, ir imtis tikslinių apsaugos priemonių, grindžiamų atitinkamomis tarptautinėmis normomis; smerkia bet kokį valstybės pareigūnų vykdomą mažumoms priklausančių asmenų diskriminavimą; siūlo kompetentingoms institucijoms naudotis taikomomis pranešimo apie diskriminaciją priemonėmis ir, jei reikia, tokiais atvejais taikyti sankcijas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad reikia spręsti su nepiliečių, nuolat gyvenančių valstybėse narėse, padėtimi ir teisiniu jų statusu susijusias problemas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad tautinių mažumų gamtos ir kultūros paveldo ištekliai yra pagrindiniai socialinės sanglaudos ramsčiai ir jie turi būti laikomi turtu, kurį reikia visapusiškai išsaugoti ateities kartoms, be kita ko, sustabdant teršiančią veiklą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina visas valstybes nares pasirašyti ir ratifikuoti Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją, Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos protokolą Nr. 12 bei Europos regioninių arba mažumų kalbų chartiją ir užtikrinti jų vykdymą arba atnaujinti savo įsipareigojimus, nustatytus atitinkamuose tarptautiniuose susitarimuose; pabrėžia, kad su kalbinių ir vietinių mažumų atstovais turėtų būti elgiamasi pagal šiuose dokumentuose nustatytus principus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina peržiūrėti Rasinės lygybės direktyvą ir Vienodo požiūrio užimtumo srityje direktyvą; labai apgailestauja, kad priimant pasiūlymą dėl vienodo požiūrio direktyvos padaryta nedidelė pažanga, ir ragina Komisiją ir Tarybą iš naujo pradėti atitinkamas derybas siekiant jas užbaigti iki šios kadencijos pabaigos; |
| --- | --- |

15.

Mažumų kalbų apsauga ir gynimas

| 16. | skatina valstybes nares užtikrinti, kad būtų gerbiama teisė vartoti mažumos kalbą, ir apsaugoti kalbų įvairovę Sąjungoje pagal ES sutartis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad bendruomenėse, kuriose yra daugiau kaip viena oficialioji kalba, turi būti vienodai gerbiamos visų kalbų teisės, laikantis kiekvienos valstybės narės konstitucinės santvarkos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją labiau skatinti regioninių ir mažumų kalbų mokymą ir vartojimą, nes tai gali būti būdas kovoti su diskriminacija dėl kalbos ES; |
| --- | --- |

18.

LGBTI asmenų teisės

| 19. | skatina Komisiją imtis ryžtingesnių veiksmų kovojant su LGBTI asmenų diskriminacija ir homofobija, įskaitant konkrečias teisines priemones, ir atsižvelgti į valstybių narių kompetenciją; rekomenduoja stebėti LGBTI asmenų teises ir teikti aiškią ir prieinamą informaciją apie LGBTI asmenų ir jų šeimos narių tarptautinių teisių pripažinimą ES; mano, kad valstybės narės, siekdamos užkirsti kelią patyčioms ir struktūriškai kovoti su homofobija, turėtų tinkamai investuoti į tikslinio ugdymo teikimą skirtingais etapais; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės tinkamai įgyvendintų Laisvo judėjimo direktyvą, nuosekliai laikydamosi, be kita ko, su šeimos nariais susijusių nuostatų ir drausdamos visų rūšių diskriminaciją; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad LGBTI asmenys ir jų šeimos nariai galėtų naudotis savo laisvo judėjimo teisėmis pagal SESV 21 straipsnį ir ES pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnį; |
| --- | --- |

21.

o

o o

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(2)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(3)  OL L 158, 2004 4 30, p. 77.

(4)  ECLI:EU:T:2017:59.

(5)  OL C 124 E, 2006 5 25, p. 405.

(6)  OL C 93, 2016 3 9, p. 52.

(7)  OL C 378, 2017 11 9, p. 146.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0512.

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0413.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0487.

(11)  http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/117287/peti-hearing-programme-20170504-en.pdf

(12)  Diskriminacija Europos Sąjungoje 2015 m. http://ec.europa.eu/COMMFrontOffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/SPECIAL/surveyKy/2077

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/26

---

P8_TA(2018)0033

Visiškas moters lytinių organų žalojimo (MLOŽ) netoleravimas

2018 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visiško moterų lyties organų žalojimo netoleravimo (2017/2936(RSP))

(2018/C 463/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Nusikaltimų aukų teisių direktyvos (1) (2012/29/ES) 2 skyriaus 8 ir 9 straipsnius dėl privalomo paramos smurto aukoms tarnybų teikiamos paramos, įskaitant moteris, nukentėjusias nuo moterų lyties organų žalojimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Nusikaltimų aukų teisių direktyvos (1) (2012/29/ES) 2 skyriaus 8 ir 9 straipsnius dėl privalomo paramos smurto aukoms tarnybų teikiamos paramos, įskaitant moteris, nukentėjusias nuo moterų lyties organų žalojimo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. Priėmimo sąlygų direktyvos (2) (2013/33/ES) 11 ir 21 straipsnius, kuriuose konkrečiai tarp pažeidžiamų asmenų, kurie tol, kol vyksta jų prieglobsčio suteikimo procedūra, turėtų gauti atitinkamą sveikatos priežiūrą, minimos moterų lyties organų žalojimo aukos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. Priėmimo sąlygų direktyvos (2) (2013/33/ES) 11 ir 21 straipsnius, kuriuose konkrečiai tarp pažeidžiamų asmenų, kurie tol, kol vyksta jų prieglobsčio suteikimo procedūra, turėtų gauti atitinkamą sveikatos priežiūrą, minimos moterų lyties organų žalojimo aukos,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Priskyrimo prie tarptautinės apsaugos gavėjų direktyvos (3) (2011/95/ES) 20 straipsnį, pagal kurį moterų lyties organų žalojimas kaip sunkaus pobūdžio psichologinis, fizinis ar seksualinis smurtas yra įtrauktas kaip pagrindas, į kurį reikia atsižvelgti suteikiant tarptautinę apsaugą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Priskyrimo prie tarptautinės apsaugos gavėjų direktyvos (3) (2011/95/ES) 20 straipsnį, pagal kurį moterų lyties organų žalojimas kaip sunkaus pobūdžio psichologinis, fizinis ar seksualinis smurtas yra įtrauktas kaip pagrindas, į kurį reikia atsižvelgti suteikiant tarptautinę apsaugą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Siekiant atsisakyti moters lytinių organų žalojimo“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato „Siekiant atsisakyti moters lytinių organų žalojimo“ (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl moterų lyties organų žalojimo nutraukimo (5), kurioje raginama nutraukti moterų lyties organų žalojimą visame pasaulyje taikant prevenciją, apsaugos priemones ir teisės aktus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. birželio 14 d. rezoliuciją dėl moterų lyties organų žalojimo nutraukimo (5), kurioje raginama nutraukti moterų lyties organų žalojimą visame pasaulyje taikant prevenciją, apsaugos priemones ir teisės aktus,

| — | atsižvelgdamas į ES metines ataskaitas dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES metines ataskaitas dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio mėn. Tarybos išvadas „Visų formų smurto prieš moteris ir mergaites, įskaitant moters lyties organų žalojimą, prevencija ir kova su juo“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio mėn. Tarybos išvadas „Visų formų smurto prieš moteris ir mergaites, įskaitant moters lyties organų žalojimą, prevencija ir kova su juo“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo mėn. Tarybos išvadas dėl smurto prieš moteris panaikinimo ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo mėn. Tarybos išvadas dėl smurto prieš moteris panaikinimo ES,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d. Komisijos komunikatą „Siekiant atsisakyti moters lytinių organų žalojimo“ (COM(2013)0833), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d. Komisijos komunikatą „Siekiant atsisakyti moters lytinių organų žalojimo“ (COM(2013)0833),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 6 d. bendrą pareiškimą Tarptautinės kovos su moterų lyties organų žalojimu dienos proga, kuriame Komisijos pirmininko pavaduotoja / Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai ir penki Komisijos nariai patvirtino ES įsipareigojimą panaikinti moterų lyties organų žalojimą ES išorės santykių srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 6 d. bendrą pareiškimą Tarptautinės kovos su moterų lyties organų žalojimu dienos proga, kuriame Komisijos pirmininko pavaduotoja / Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai ir penki Komisijos nariai patvirtino ES įsipareigojimą panaikinti moterų lyties organų žalojimą ES išorės santykių srityje,

| — | atsižvelgdamas į ES 2015–2019 m. veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, visų pirma į 14b tikslą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES 2015–2019 m. veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, visų pirma į 14b tikslą,

| — | atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., visų pirma į 5.3 tikslą dėl visos žalingos praktikos, pvz., vaikų, ankstyvos ir priverstinės santuokos ir moterų lyties organų žalojimo, panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., visų pirma į 5.3 tikslą dėl visos žalingos praktikos, pvz., vaikų, ankstyvos ir priverstinės santuokos ir moterų lyties organų žalojimo, panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2016–2015 m. lyčių lygybės veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016–2015 m. lyčių lygybės veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. Europos lyčių lygybės instituto ataskaitą „Moterų lyties organų žalojimas Europos Sąjungoje ir Kroatijoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. Europos lyčių lygybės instituto ataskaitą „Moterų lyties organų žalojimas Europos Sąjungoje ir Kroatijoje“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl ES prisijungimo prie Stambulo konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl ES prisijungimo prie Stambulo konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio mėn. Europos Tarybos Ministrų Komiteto deklaraciją dėl būtinybės dėti daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią moterų lyties organų žalojimui ir priverstinėms santuokoms Europoje ir kovoti su jais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio mėn. Europos Tarybos Ministrų Komiteto deklaraciją dėl būtinybės dėti daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią moterų lyties organų žalojimui ir priverstinėms santuokoms Europoje ir kovoti su jais,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 20 d. Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Visuotinių pastangų nutraukti moterų lyties organų žalojimą stiprinimas“ (A/RES/67/146), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 20 d. Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Visuotinių pastangų nutraukti moterų lyties organų žalojimą stiprinimas“ (A/RES/67/146),

| — | atsižvelgdamas į Kotonu susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kotonu susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. ES ir JT pavyzdinę iniciatyvą dėl smurto prieš moteris ir mergaites panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. ES ir JT pavyzdinę iniciatyvą dėl smurto prieš moteris ir mergaites panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl visiško moterų lyties organų žalojimo netoleravimo (O-000003/2018 – B8-0005/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl visiško moterų lyties organų žalojimo netoleravimo (O-000003/2018 – B8-0005/2018),

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. aiškiai raginama panaikinti moterų lyties organų žalojimą ir žalingą praktiką pagal 5 tikslą „Užtikrinti lyčių lygybę ir įgalinti visas moteris ir mergaites“; |
| --- | --- |

A.

kadangi Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. aiškiai raginama panaikinti moterų lyties organų žalojimą ir žalingą praktiką pagal 5 tikslą „Užtikrinti lyčių lygybę ir įgalinti visas moteris ir mergaites“;

| B. | kadangi ES 2015–2019 m. veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje 14 tiksle „Lyčių lygybės, moterų teisių, moterų ir mergaičių įgalėjimo ir jų aktyvumo skatinimas“ pabrėžiama, kad moterų lyties organų žalojimo praktikai turi būti skiriamas ypatingas dėmesys; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES 2015–2019 m. veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje 14 tiksle „Lyčių lygybės, moterų teisių, moterų ir mergaičių įgalėjimo ir jų aktyvumo skatinimas“ pabrėžiama, kad moterų lyties organų žalojimo praktikai turi būti skiriamas ypatingas dėmesys;

| C. | kadangi į 2016–2020 m. lyčių lygybės veiksmų planą (angl. GAP II) pagal B teminį prioritetą „Fizinė ir psichinė neliečiamybė“ kaip rodiklis įtraukta 15–49 metų mergaičių ir moterų, kurios patyrė moterų lyties organų žalojimą, procentinė dalis; |
| --- | --- |

C.

kadangi į 2016–2020 m. lyčių lygybės veiksmų planą (angl. GAP II) pagal B teminį prioritetą „Fizinė ir psichinė neliečiamybė“ kaip rodiklis įtraukta 15–49 metų mergaičių ir moterų, kurios patyrė moterų lyties organų žalojimą, procentinė dalis;

| D. | kadangi moterų lyties organų žalojimas kaip žalinga tarpvalstybinio pobūdžio praktika dabar pripažįstama kaip visuotinė problema, o 2030 m. darbotvarkėje dėl JT darnaus vystymosi tikslų jis nurodomas kaip žalinga praktika, kuri turi būti panaikinta iki 2030 m.; |
| --- | --- |

D.

kadangi moterų lyties organų žalojimas kaip žalinga tarpvalstybinio pobūdžio praktika dabar pripažįstama kaip visuotinė problema, o 2030 m. darbotvarkėje dėl JT darnaus vystymosi tikslų jis nurodomas kaip žalinga praktika, kuri turi būti panaikinta iki 2030 m.;

| E. | kadangi 2016 m. UNICEF statistinėje ataskaitoje teigiama, kad mažiausiai 200 mln. mergaičių ir moterų visame pasaulyje patyrė moterų lyties organų žalojimą, tačiau tikslus jų skaičius nežinomas; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2016 m. UNICEF statistinėje ataskaitoje teigiama, kad mažiausiai 200 mln. mergaičių ir moterų visame pasaulyje patyrė moterų lyties organų žalojimą, tačiau tikslus jų skaičius nežinomas;

| F. | kadangi moterų lyties organų žalojimas, kuris vis dar tradiciškai vykdomas tam tikrose Afrikos žemyno dalyse, o taip pat ir Artimųjų Rytų, Azijos ir Okeanijos dalyse, taip pat kelia problemų Europos Sąjungoje ir turi rimtų pasekmių moterims ir mergaitėms; |
| --- | --- |

F.

kadangi moterų lyties organų žalojimas, kuris vis dar tradiciškai vykdomas tam tikrose Afrikos žemyno dalyse, o taip pat ir Artimųjų Rytų, Azijos ir Okeanijos dalyse, taip pat kelia problemų Europos Sąjungoje ir turi rimtų pasekmių moterims ir mergaitėms;

| G. | kadangi per pastaruosius tris dešimtmečius pasiekta pažangos, nors ir netolygios, ir šios praktikos paplitimo mastas sumažėjo maždaug 30 proc.; kadangi, nepaisant to, šis pagerėjimas gali tapti nežymus dėl gyventojų skaičiaus augimo, kuris reiškia, kad ši procedūra bus pritaikyta daugiau mergaičių ir moterų; |
| --- | --- |

G.

kadangi per pastaruosius tris dešimtmečius pasiekta pažangos, nors ir netolygios, ir šios praktikos paplitimo mastas sumažėjo maždaug 30 proc.; kadangi, nepaisant to, šis pagerėjimas gali tapti nežymus dėl gyventojų skaičiaus augimo, kuris reiškia, kad ši procedūra bus pritaikyta daugiau mergaičių ir moterų;

| H. | kadangi dažnai tėvų sprendimui žaloti savo dukras ar moterų sprendimui sužaloti savo lyties organus didžiausią įtaką daro tik vietos bendruomenės; |
| --- | --- |

H.

kadangi dažnai tėvų sprendimui žaloti savo dukras ar moterų sprendimui sužaloti savo lyties organus didžiausią įtaką daro tik vietos bendruomenės;

| I. | kadangi, nors ir nėra religinio reikalavimo atlikti moterų lyties organų žalojimą, dėl didelės religijos svarbos daugelyje jį praktikuojančių bendruomenių religinius ir kitus vadovus reikia įtraukti į judėjimą prieš moterų lyties organų žalojimą; |
| --- | --- |

I.

kadangi, nors ir nėra religinio reikalavimo atlikti moterų lyties organų žalojimą, dėl didelės religijos svarbos daugelyje jį praktikuojančių bendruomenių religinius ir kitus vadovus reikia įtraukti į judėjimą prieš moterų lyties organų žalojimą;

| J. | kadangi norint parengti tinkamą šios praktikos panaikinimo strategiją ji visuomet turi būti nagrinėjama atsižvelgiant į vietos aplinkybes; |
| --- | --- |

J.

kadangi norint parengti tinkamą šios praktikos panaikinimo strategiją ji visuomet turi būti nagrinėjama atsižvelgiant į vietos aplinkybes;

| K. | kadangi moterų lyties organų žalojimas dažnai neatsiejamas nuo kitų lyčių nelygybės klausimų ir yra tik vienas iš daugelio moterų teisių pažeidimų, kaip antai: nepakankamos galimybės mergaitėms mokytis, taip pat ir lytinio švietimo dalykų; darbo ar užimtumo moterims trūkumas; negalėjimas turėti ar paveldėti nuosavybę; priverstinė ar ankstyva vaikų santuoka; lytinis ir fizinis smurtas; kokybiškos sveikatos priežiūros, įskaitant lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių paslaugas, trūkumas; |
| --- | --- |

K.

kadangi moterų lyties organų žalojimas dažnai neatsiejamas nuo kitų lyčių nelygybės klausimų ir yra tik vienas iš daugelio moterų teisių pažeidimų, kaip antai: nepakankamos galimybės mergaitėms mokytis, taip pat ir lytinio švietimo dalykų; darbo ar užimtumo moterims trūkumas; negalėjimas turėti ar paveldėti nuosavybę; priverstinė ar ankstyva vaikų santuoka; lytinis ir fizinis smurtas; kokybiškos sveikatos priežiūros, įskaitant lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių paslaugas, trūkumas;

| L. | kadangi moterų lyties organų žalojimas kartu su kitomis smurto dėl lyties formomis yra būdas kontroliuoti moters kūną ir juo pažeidžiama moterų teisė į sveikatą, saugumą, kūno neliečiamybę ir tam tikrais atvejais teisė į gyvybę; |
| --- | --- |

L.

kadangi moterų lyties organų žalojimas kartu su kitomis smurto dėl lyties formomis yra būdas kontroliuoti moters kūną ir juo pažeidžiama moterų teisė į sveikatą, saugumą, kūno neliečiamybę ir tam tikrais atvejais teisė į gyvybę;

| M. | kadangi nors prevencija yra labiau pageidautinas būdas siekiant panaikinti moterų lyties organų žalojimą nei bylų kėlimas, nes pažeidėjai, padėjėjai ir bendrininkai dažnai yra aukos tėvai, akivaizdu, kad taip pat reikia pašalinti kliūtis moterų lyties organų žalojimo bylų iškėlimui, atsižvelgiant į vaiko interesus; |
| --- | --- |

M.

kadangi nors prevencija yra labiau pageidautinas būdas siekiant panaikinti moterų lyties organų žalojimą nei bylų kėlimas, nes pažeidėjai, padėjėjai ir bendrininkai dažnai yra aukos tėvai, akivaizdu, kad taip pat reikia pašalinti kliūtis moterų lyties organų žalojimo bylų iškėlimui, atsižvelgiant į vaiko interesus;

| 1. | pažymi, kad dėl ryžtingų veiksmų ir informuotumo didinimo moters lyties organų žalojimo praktikos paplitimo lygis sumažėjo, ir ragina visus subjektus toliau dėti pastangas siekiant išlaikyti šią tendenciją šalyse, kuriose moterų lyties organų žalojimas paplitęs; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad šis metas yra proga tarptautinėms organizacijoms ir valstybėms dėti daugiau pastangų, visų pirma kuriant sąsajas ir ryšius tarp skirtingų regionų, suinteresuotųjų subjektų ir sektorių, siekiant aktyviai bendradarbiauti, kad būtų atsisakyta šios ir kitų praktikų, kurios kenkia mergaitėms, kurioms tai gali palikti fizinių, psichologinių ir emocinių pasekmių visą savo gyvenimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta neįkainojamą organizacijų, dirbančių su bendruomenėmis vietoje ES ir už jos ribų, darbą prevencijos, informuotumo didinimo ir nukentėjusiųjų paramos srityse ir pripažįsta, kad būtina tiesti tiltus tarp jų, jei norime, kad moterų lyties organų žalojimas liktų praeityje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares moterų lyties organų žalojimo praktikos prevenciją įtraukti į visus sektorius, ypač sveikatos, įskaitant lytinę ir reprodukcinę sveikatą, socialinį darbą, prieglobstį, švietimą, įskaitant lytinį švietimą, teisėsaugą, teisingumą, vaikų apsaugą bei žiniasklaidą ir ryšius; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad pagal Stambulo konvencijos 38 straipsnį valstybės narės įpareigotos kriminalizuoti moterų lyties organų žalojimą, taip pat mergaičių kurstymą ir vertimą jį atlikti ar sąvadavimą siekiant jį atlikti ir kad konvencija gina ne tik mergaites ir moteris, kurioms gresia moters lyties organų žalojimas, bet ir tas mergaites ir moteris, kurios visą gyvenimą kenčia nuo šios praktikos padarinių (tokiais atvejais kaip pakartotinė infibuliacija, su prieglobsčiu susiję atvejai, galimybė naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir t. t.); pabrėžia, kad Stambulo konvencijoje nustatyta, kad kultūra, papročiais, religija, tradicijomis ar vadinamąja „garbe“ negali būti grindžiami jokie smurtiniai veiksmai prieš moteris; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina ES ir tas valstybes nares, kurios dar neratifikavo Europos Tarybos Stambulo konvencijos dėl smurto prieš moteris prevencijos ir kovos su juo, nedelsiant tai padaryti tam, kad ES įsipareigojimas atitiktų tarptautinius standartus, kuriais skatinamas holistinis ir integruotas požiūris į smurtą prieš moteris ir moterų lyties organų žalojimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | su džiaugsmu pažymi, kad visų valstybių narių baudžiamojoje teisėje tiesiogiai arba netiesiogiai numatyta mergaičių ir moterų apsauga nuo moters lyties organų žalojimo, bet yra itin susirūpinęs dėl to, kad ji atrodo neveiksminga, nes ES buvo iškelta tik keletas bylų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | susirūpinęs pažymi, kad teisės aktų vykdymas ir visų pirma patraukimas baudžiamojon atsakomybėn yra iššūkis visose valstybėse narėse ir kilmės šalyse; todėl ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas tiksliniams mokymams, skirtiems atitinkamiems subjektams moters lyties organų žalojimo nustatymo, tyrimo ir baudžiamo persekiojimo srityse; ragina valstybes nares būti budrias nustatant ir tiriant moterų lyties organų žalojimo atvejus ir patraukiant už tai baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad baudžiamosios teisės aktai ir tikslinis mokymas turi būti derinamas su pastangomis didinti informuotumą, kad praktikai būtų skatinami nutraukti šią praktiką; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pripažįsta, kad labai svarbus skirtumas tarp moterų lyties organų žalojimo ir kitų formų smurto dėl lyties yra blogų ketinimų nebuvimas, ir pabrėžia, kad tai jokiu būdu negali būti pagrindas vykdyti šią praktiką, tačiau į tai turi būti atsižvelgiama kuriant praktikos panaikinimo strategijas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apgailestauja, kad tam tikrose šalyse didėja medikalizacija, ir tvirtina, kad, kaip jau nustatė JT ir PSO, tai yra nepriimtinas atsakas esminėms priežastims pašalinti; ragina valstybes nares aiškiai uždrausti moterų lyties organų žalojimo medikalizaciją ir didinti medicinos darbuotojų informuotumą apie šią problemą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad moterų lyties organų žalojimas yra viena iš labiausiai nuspėjamų smurto dėl lyties formų, ir ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti ryžtingus prevencinius veiksmus pabėgėlių stovyklose; ragina Komisiją ir toliau įtraukti moterų lyties organų žalojimo ir kitų žalingų praktikų prevenciją į integracijos procedūras ir Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondą (PMIF) bei teikti svarbią informaciją per ES prieglobsčio agentūrą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prašo aukščiausio lygio prieglobsčio prašytojų apsaugos dėl priežasčių, susijusių su moterų lyties organų žalojimu, atsižvelgiant į Europos prieglobsčio sistemos reformą ir prieglobsčio direktyvų peržiūrą, ir dalyvaujant naujai ES prieglobsčio agentūrai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | laukia, kol bus sukurtas pasaulinis tinklas, kuris užmegs ryšius tarp susijusių subjektų iš viso pasaulio siekiant sujungti idėjas ir suvienyti jėgas; ragina Komisiją teikti paramą šiam svarbiam tinklui; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją atsiliepti į pilietinės visuomenės prašymus, kad finansavimas būtų pakankamai lankstus, kad vietos organizacijos, atliekančios darbą bendruomenėje, galėtų kreiptis dėl finansavimo, kad įvairūs mergaičių ir moterų teisių klausimai kartu su moterų lyties organų žalojimo klausimu galėtų būti sprendžiami taikant holistinį požiūrį ir kad galėtų būti sukurti ryšiai tarp ES veikiančių organizacijų ir šalių, kuriose taikoma ši praktika, organizacijų; šiuo atžvilgiu palankiai vertina kampanijos „End FGM“ Europos tinklo ir jo narių darbą, be kita ko, pasitelkiant projektą „Change Plus“, mokant vietos bendruomenių atstovus skatinti ne tik teisėkūros pokyčius, bet ir elgesio pokyčius savo bendruomenėse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją ir valstybes nares kaupti duomenis apie moters lyties organų žalojimo ir jo rūšių paplitimą ir įtraukti akademinę bendruomenę į duomenų rinkimą, mokslinius tyrimus ir ateities kartų specialistų mokymą moterų lyties organų žalojimo srityje; pripažįsta, kad Europos migracijos tinklas gali atlikti tam tikrą vaidmenį; mano, kad bendra mokslinių tyrimų darbotvarkė dėl moterų lyties organų žalojimo leistų universitetams jį praktikuojančiuose regionuose prisijungti prie ES universitetų siekiant rengti mainų programas, pagerinti duomenų rinkimą ir padidinti būsimų specialistų gebėjimus įvairiuose sektoriuose; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti pagrindinę informaciją apie moterų lyties organų žalojimą ir kitas praktikas, kurios kenkia mergaitėms, į tų dalykų, kurie yra labai svarbūs užkertant kelią moterų lyties organų žalojimui, mokymo programas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad, nepaisant jo vietos aplinkybių, moterų lyties organų žalojimas turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į smurtą dėl lyties ir kaip lyčių lygybės klausimas ir ši problema turėtų būti sprendžiama taikant visa apimantį požiūrį, kad būtų išvengta bendruomenių, kuriose jis praktikuojamas, šmeižimo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad pirmieji žingsniai siekiant pagerinti moterų padėtį moterų lyties organų žalojimą praktikuojančiose bendruomenėse, yra užtikrinti, kad visos mergaitės lankytų mokyklą, ir sukurti sąlygas ekonominių teisių suteikimui moterims; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkreipia dėmesį į įvairių komunikacijos priemonių, kaip antai menas, literatūra, naujosios ir vietos žiniasklaidos priemonės, galimybes ir įtaką siekiant, kad žinia geriau pasiektų žmones; pabrėžia, kad svarbu įtraukti berniukus ir vyrus kuriant naujus informacijos apie lyčių lygybę pateikimo būdus ir kovojant su esamomis galingomis struktūromis kuriant tinklus, tarpusavio vertinimo programas, informacines kampanijas ir mokymo programas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją padėti valstybėms narėms ir moterų lyties organų žalojimą praktikuojančioms šalimis kurti tinklus ir integruotas moterų lyties organų žalojimo praktikos prevencijos strategijas, įskaitant socialinių darbuotojų, medicinos darbuotojų, bendruomenių ir religinių vadovų, policijos bei teismų pareigūnų mokymus; pripažįsta, kad jokia religija neskatina šios praktikos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją įtraukti moterų lyties organų žalojimo ir kitų moterims ir mergaitėms žalingų praktikų klausimą į savo žmogaus teisių dialogus ir diplomatinius informavimo veiksmus; ragina EIVT ir valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, siekiant jas paskatinti priimti nacionalinės teisės aktus, kuriais būtų uždraustas moterų lyties organų žalojimas, ir padėti teisėsaugos institucijoms užtikrinti įgyvendinimą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi palankiai vertinantis tai, kad delegacijoms ir EIVT kasmet rengiami mokymai moterų lyties organų žalojimo tema pagal vaikų teisių arba lyčių mokymo programą, ir ragina Komisiją sudaryti galimybes plačiai susipažinti su tokiomis priemonėmis kaip įvairiems sektoriaus profesionalams skirtas priemonių rinkinys „Susivieniję panaikinkime moterų lyties organų žalojimą“ (angl. United to end FMG) ir leisti tikslinėms gyventojų grupėms juo pasinaudoti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir Europos Sąjungos Tarybai. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  OL L 315, 2012 11 14, p. 57.

(2)  OL L 180, 2013 6 29, p. 96.

(3)  OL L 337, 2011 12 20, p. 9.

(4)  OL C 93, 2017 3 24, p. 142.

(5)  OL C 332 E, 2013 11 15, p. 87.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0329.

---

2018 m. vasario 8 d., ketvirtadienis

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/31

---

P8_TA(2018)0034

Rusija, Oyubo Titievo ir žmogaus teisių gynimo organizacijos „Memorial“ atvejis

2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Rusijos: Oyubo Titievo ir žmogaus teisių gynimo organizacijos „Memorial“ atvejis (2018/2560(RSP))

(2018/C 463/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Rusijos, ypač į savo 2013 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl įstatymo viršenybės Rusijoje (1), 2014 m. kovo 13 d. rezoliuciją „Rusija. Nuosprendžiai demonstrantams, dalyvavusiems įvykiuose Bolotnajos aikštėje“ (2), 2014 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl NVO „Memorial“ (2009 m. Sacharovo premijos laimėtoja) uždarymo Rusijoje (3), 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl Rusijos opozicijos lyderio Boriso Nemcovo nužudymo ir demokratijos padėties Rusijoje (4), 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl Ildaro Dadino, sąžinės kalinio Rusijoje, atvejo (5) ir 2017 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl Rusijos, Aleksejaus Navalno ir kitų protestuotojų suėmimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Rusijos, ypač į savo 2013 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl įstatymo viršenybės Rusijoje (1), 2014 m. kovo 13 d. rezoliuciją „Rusija. Nuosprendžiai demonstrantams, dalyvavusiems įvykiuose Bolotnajos aikštėje“ (2), 2014 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl NVO „Memorial“ (2009 m. Sacharovo premijos laimėtoja) uždarymo Rusijoje (3), 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl Rusijos opozicijos lyderio Boriso Nemcovo nužudymo ir demokratijos padėties Rusijoje (4), 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl Ildaro Dadino, sąžinės kalinio Rusijoje, atvejo (5) ir 2017 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl Rusijos, Aleksejaus Navalno ir kitų protestuotojų suėmimo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 12 d. Parlamento Užsienio reikalų komiteto ir Žmogaus teisių pakomitečio pirmininkų pareiškimą, kuriame raginama nedelsiant paleisti žmogaus teisių gynėją Oyubą Titievą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 12 d. Parlamento Užsienio reikalų komiteto ir Žmogaus teisių pakomitečio pirmininkų pareiškimą, kuriame raginama nedelsiant paleisti žmogaus teisių gynėją Oyubą Titievą,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 5 straipsnį ir Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 7 straipsnį, kuriais remiantis nė vienas asmuo negali būti kankinamas arba patirti žiauraus, nežmoniško ar žeminamo elgesio arba bausmės ir kurių šalis yra Rusija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 5 straipsnį ir Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 7 straipsnį, kuriais remiantis nė vienas asmuo negali būti kankinamas arba patirti žiauraus, nežmoniško ar žeminamo elgesio arba bausmės ir kurių šalis yra Rusija,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 19 d. ES pareiškimą dėl žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su žmogaus teisių gynimo organizacija „Memorial“, Rusijoje ir 2018 m. sausio 11 d. EIVT atstovo spaudai pareiškimą dėl žmogaus teisių gynimo organizacijos „Memorial“ Čečėnijoje direktoriaus Oyubo Titievo suėmimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 19 d. ES pareiškimą dėl žmogaus teisių pažeidimų, susijusių su žmogaus teisių gynimo organizacija „Memorial“, Rusijoje ir 2018 m. sausio 11 d. EIVT atstovo spaudai pareiškimą dėl žmogaus teisių gynimo organizacijos „Memorial“ Čečėnijoje direktoriaus Oyubo Titievo suėmimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Komiteto prieš kankinimą 2017 m. lapkričio–gruodžio mėn. vizitą Rusijos Federacijos Čečėnijos Respublikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Komiteto prieš kankinimą 2017 m. lapkričio–gruodžio mėn. vizitą Rusijos Federacijos Čečėnijos Respublikoje,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 1998 m. gruodžio 9 d. priimtą Jungtinių Tautų deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 1998 m. gruodžio 9 d. priimtą Jungtinių Tautų deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į galiojantį partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (PBS), kuriuo nustatoma Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Rusijos Federacijos partnerystė, ir į sustabdytas derybas dėl naujo ES ir Rusijos susitarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į galiojantį partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (PBS), kuriuo nustatoma Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Rusijos Federacijos partnerystė, ir į sustabdytas derybas dėl naujo ES ir Rusijos susitarimo,

| — | atsižvelgdamas į septintąją Rusijos Federacijos periodinę ataskaitą, kurią savo 3 136-ajame ir 3 137-ajame posėdžiuose, vykusiuose 2015 m. kovo 16 d. ir 17 d., svarstė Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komitetas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į septintąją Rusijos Federacijos periodinę ataskaitą, kurią savo 3 136-ajame ir 3 137-ajame posėdžiuose, vykusiuose 2015 m. kovo 16 d. ir 17 d., svarstė Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komitetas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. Lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių (LGBTI) asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimo ir gynimo gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. Lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių (LGBTI) asmenų naudojimosi visomis žmogaus teisėmis propagavimo ir gynimo gaires,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Rusijos Federacija, kaip visateisė Europos Tarybos narė, JT visuotinės žmogaus teisių deklaracijos ir JT konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą signatarė, yra įsipareigojusi laikytis demokratijos, teisinės valstybės ir pagarbos pagrindinėms laisvėms ir žmogaus teisėms principų; kadangi Rusija privalo ištirti nusikaltimus, įvykdytus Čečėnijos valdžios institucijų, ir turi tam priemonių; kadangi Rusijos Federacija yra ratifikavusi 11 iš 18 tarptautinių žmogaus teisių sutarčių; |
| --- | --- |

A.

kadangi Rusijos Federacija, kaip visateisė Europos Tarybos narė, JT visuotinės žmogaus teisių deklaracijos ir JT konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą signatarė, yra įsipareigojusi laikytis demokratijos, teisinės valstybės ir pagarbos pagrindinėms laisvėms ir žmogaus teisėms principų; kadangi Rusija privalo ištirti nusikaltimus, įvykdytus Čečėnijos valdžios institucijų, ir turi tam priemonių; kadangi Rusijos Federacija yra ratifikavusi 11 iš 18 tarptautinių žmogaus teisių sutarčių;

| B. | kadangi žmogaus teisių gynimo organizacijos „Memorial“ (paprastai vadinama „Memorial“), kuri yra apdovanota 2009 m. Sacharovo premija, biuro Čečėnijoje direktorių Oyubą Titievą 2018 m. sausio 9 d. suėmė Čečėnijos policija ir apkaltino narkotinių medžiagų laikymu; kadangi Oyub Titiev neigia šiuos kaltinimus, kuriuos, kaip sufabrikuotus, pasmerkė nevyriausybinės organizacijos ir kiti žmogaus teisių gynėjai; |
| --- | --- |

B.

kadangi žmogaus teisių gynimo organizacijos „Memorial“ (paprastai vadinama „Memorial“), kuri yra apdovanota 2009 m. Sacharovo premija, biuro Čečėnijoje direktorių Oyubą Titievą 2018 m. sausio 9 d. suėmė Čečėnijos policija ir apkaltino narkotinių medžiagų laikymu; kadangi Oyub Titiev neigia šiuos kaltinimus, kuriuos, kaip sufabrikuotus, pasmerkė nevyriausybinės organizacijos ir kiti žmogaus teisių gynėjai;

| C. | kadangi 2018 m. sausio 25 d. Čečėnijos Respublikos Aukščiausiasis Teismas paliko galioti Šalinskio miesto teismo sprendimą skirti Oyubui Titievui dviejų mėnesių kardomąjį kalinimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2018 m. sausio 25 d. Čečėnijos Respublikos Aukščiausiasis Teismas paliko galioti Šalinskio miesto teismo sprendimą skirti Oyubui Titievui dviejų mėnesių kardomąjį kalinimą;

| D. | kadangi Rusijos Federacijoje iš dalies pakeista baudžiamoji teisė ir pradėtas taikyti naujas Įstatymas Nr. 212.1, pagal kurį viešame susibūrime dalyvaujantis asmuo gali būti apkaltintas įstatymo pažeidimu nežiūrint į tai, kad šis pakeitimas varžo žodžio ir susirinkimų laisvę; |
| --- | --- |

D.

kadangi Rusijos Federacijoje iš dalies pakeista baudžiamoji teisė ir pradėtas taikyti naujas Įstatymas Nr. 212.1, pagal kurį viešame susibūrime dalyvaujantis asmuo gali būti apkaltintas įstatymo pažeidimu nežiūrint į tai, kad šis pakeitimas varžo žodžio ir susirinkimų laisvę;

| E. | kadangi Rusijos valdžios institucijos rodo tendenciją nepaisyti laisvų susirinkimų teisės ir po 2017 m. kovo 26 d. vykusių taikių demonstracijų suėmė daugiau kaip 1 000 demonstrantų Maskvoje ir dar daugiau keliuose kituose Rusijos Federacijos miestuose; |
| --- | --- |

E.

kadangi Rusijos valdžios institucijos rodo tendenciją nepaisyti laisvų susirinkimų teisės ir po 2017 m. kovo 26 d. vykusių taikių demonstracijų suėmė daugiau kaip 1 000 demonstrantų Maskvoje ir dar daugiau keliuose kituose Rusijos Federacijos miestuose;

| F. | kadangi per pastaruosius metus šalyje smarkiai padaugėjo politinių kalinių: žmogaus teisių gynimo organizacijos „Memorial“ duomenimis, 2016 m. jų buvo 102; |
| --- | --- |

F.

kadangi per pastaruosius metus šalyje smarkiai padaugėjo politinių kalinių: žmogaus teisių gynimo organizacijos „Memorial“ duomenimis, 2016 m. jų buvo 102;

| G. | kadangi 2012 m. įstatymu dėl NVO buvo smarkiai suvaržytos NVO galimybės nepriklausomai dirbti ir veiksmingai funkcionuoti; kadangi pagal šį įstatymą Rusijos Teisingumo ministerija organizaciją „Memorial“ įvardijo kaip „užsienio agentą“; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2012 m. įstatymu dėl NVO buvo smarkiai suvaržytos NVO galimybės nepriklausomai dirbti ir veiksmingai funkcionuoti; kadangi pagal šį įstatymą Rusijos Teisingumo ministerija organizaciją „Memorial“ įvardijo kaip „užsienio agentą“;

| H. | kadangi organizacijos „Memorial“ istorikas Jurijus Dmitrijevas dirbo grupėje, radusioje daugiau kaip 9 000 žmonių, kurių daugelis priklausė sovietinei inteligentijai, masinę kapavietę Sandarmoche; kadangi pastaraisiais metais organizacija „Memorial“ tapo paskutine likusia nepriklausoma žmogaus teisių organizacija, kuri tęsia savo veiklą Čečėnijos Respublikoje; kadangi labai tikėtina, kad išpuoliai prieš žmogaus teisių gynėjus Čečėnijos Respublikoje, įskaitant sufabrikuotus kaltinimus nusikaltimu Oyubui Titievui ir padegimus kaimyninėse respublikose, buvo organizuoti kaip atpildas organizacijai „Memorial“ už žmogaus teisių pažeidimų Čečėnijoje viešinimą ir teisingumo siekimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi organizacijos „Memorial“ istorikas Jurijus Dmitrijevas dirbo grupėje, radusioje daugiau kaip 9 000 žmonių, kurių daugelis priklausė sovietinei inteligentijai, masinę kapavietę Sandarmoche; kadangi pastaraisiais metais organizacija „Memorial“ tapo paskutine likusia nepriklausoma žmogaus teisių organizacija, kuri tęsia savo veiklą Čečėnijos Respublikoje; kadangi labai tikėtina, kad išpuoliai prieš žmogaus teisių gynėjus Čečėnijos Respublikoje, įskaitant sufabrikuotus kaltinimus nusikaltimu Oyubui Titievui ir padegimus kaimyninėse respublikose, buvo organizuoti kaip atpildas organizacijai „Memorial“ už žmogaus teisių pažeidimų Čečėnijoje viešinimą ir teisingumo siekimą;

| I. | kadangi Parlamentas 2009 m. Sacharovo premiją už minties laisvę skyrė žmogaus teisių gynimo organizacijai „Memorial“; |
| --- | --- |

I.

kadangi Parlamentas 2009 m. Sacharovo premiją už minties laisvę skyrė žmogaus teisių gynimo organizacijai „Memorial“;

| J. | kadangi 2017 m. „Economist Intelligence Unit“ demokratijos indekse Rusijai skirta 135 vieta iš 167 šalių, o tai rodo didelį nuosmukį palyginti su šaliai skirta 102 vieta 2006 m.; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2017 m. „Economist Intelligence Unit“ demokratijos indekse Rusijai skirta 135 vieta iš 167 šalių, o tai rodo didelį nuosmukį palyginti su šaliai skirta 102 vieta 2006 m.;

| K. | kadangi labai didelė susirūpinimą kelia prieš LGBTI asmenis vykdomi žmogaus teisių pažeidimai Čečėnijoje; kadangi Rusijos Federacija yra pasirašiusi kelias tarptautines žmogaus teisių sutartis ir, kaip Europos Tarybos narė, Europos žmogaus teisių konvenciją, todėl kai tenka pareiga užtikrinti visų asmenų, kuriems kyla pavojus, saugumą; kadangi ES ne kartą siūlė papildomą pagalbą ir ekspertines žinias siekdama padėti Rusijai modernizuotis ir tvirtai laikytis savo konstitucinės ir teisinės tvarkos vadovaujantis Europos Tarybos standartais; kadangi Rusija privalo ištirti nusikaltimus, įvykdytus Čečėnijos valdžios institucijų, ir turi tam priemonių; kadangi homoseksualumas Rusijos Federacijoje dekriminalizuotas 1993 m.; |
| --- | --- |

K.

kadangi labai didelė susirūpinimą kelia prieš LGBTI asmenis vykdomi žmogaus teisių pažeidimai Čečėnijoje; kadangi Rusijos Federacija yra pasirašiusi kelias tarptautines žmogaus teisių sutartis ir, kaip Europos Tarybos narė, Europos žmogaus teisių konvenciją, todėl kai tenka pareiga užtikrinti visų asmenų, kuriems kyla pavojus, saugumą; kadangi ES ne kartą siūlė papildomą pagalbą ir ekspertines žinias siekdama padėti Rusijai modernizuotis ir tvirtai laikytis savo konstitucinės ir teisinės tvarkos vadovaujantis Europos Tarybos standartais; kadangi Rusija privalo ištirti nusikaltimus, įvykdytus Čečėnijos valdžios institucijų, ir turi tam priemonių; kadangi homoseksualumas Rusijos Federacijoje dekriminalizuotas 1993 m.;

| 1. | ragina nedelsiant paleisti žmogaus teisių gynimo organizacijos „Memorial“ Čečėnijoje direktorių Oyubą Titievą, kurį suėmė 2018 m. sausio 9 d. ir tuomet pareiškė sufabrikuotus kaltinimus neteisėtu narkotinių medžiagų įsigijimu ir laikymu ir paskyrė jam kardomąjį kalinimą; ragina Rusijos valdžios institucijas užtikrinti visapusišką pagarbą Oyubo Titievo žmogaus ir juridinėms teisėms, įskaitant galimybę gauti advokato ir sveikatos priežiūros paslaugas, fizinę neliečiamybę ir orumą, ir apsaugą nuo teisminio priekabiavimo, kriminalizavimo ir savavališko suėmimo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smerkia Čečėnijos valdžios institucijų pareiškimą, kuriuo apkaltinama žmogaus teisių gynėjų ir organizacijų veikla; susirūpinęs pažymi, kad suėmimas buvo įvykdytas netrukus po to, kai viešai pasisakė Čečėnijos parlamento pirmininkas Magomed Daudov, kuris, atrodo, toleruoja smurtą prieš žmogaus teisių gynėjus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | laikosi nuomonės, kad Oyubo Titievo suėmimas yra dalis nerimą keliančios tendencijos vykdyti Čečėnijoje dirbančių nepriklausomų žurnalistų ir žmogaus teisių gynėjų suėmimus, išpuolius, bauginimus ir juodinimą; atkreipia dėmesį į tai, kad kiti atvejai, sietini su šią nerimą keliančia tendencija, yra Kaukazo tautų asamblėjos pirmininko Ruslano Kutajevo ir žurnalisto Zhalaudi Gerievo suėmimai – jie abu buvo nuteisti atitinkamai 2014 ir 2016 m. remiantis abejotinais kaltinimais, susijusiais su narkotinėmis medžiagomis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad niekas nebuvo patrauktas atsakomybėn dėl Oyubo Titievo pirmtakės organizacijoje „Memorial“ ir Čečėnijos žmogaus teisių aktyvistės Natalijos Estemirovos nužudymo: ji buvo pagrobta prie savo namų Grozne 2009 m. liepos mėn. ir rasta nužudyta vėliau tą pačią dieną prie Gazi Jurto kaimo kaimyninėje Ingušijoje; ragina Rusijos valdžios institucijas atlikti tikrą šio nusikaltimo tyrimą; šiuo klausimu primena, kad 2009 m. Maskvos centre buvo nušautas dar vienas žmogaus teisių srityje dirbęs advokatas ir žmogaus teisių aktyvistas Stanislavas Markelovas, pagarsėjęs savo veikla pažeidimų Čečėnijoje srityje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Rusijos valdžios institucijas nedelsiant nutraukti nerimą keliančią šiame Rusijos Federacijos regione dirbančių nepriklausomų žurnalistų ir žmogaus teisių gynėjų suėmimų, išpuolių, bauginimų ir juodinimo pažeidžiant teisę į laisvą žodį tendenciją; smerkia Čečėnijos valdžios institucijų išpuolius prieš žmogaus teisių gynėjus ir ragina Maskvą nutraukti juos ir užtikrinti normalias darbo sąlygas žmogaus teisių gynėjams ir organizacijoms Čečėnijoje ir kitose Rusijos Federacijos dalyse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reiškia didelį susirūpinimą dėl blogėjančių kritiškos pilietinės visuomenės Rusijoje, visų pirma organizacijų, dirbančių žmogaus teisių ir demokratinių laisvių srityje ir kritiškai atsiliepiančių apie valstybės politiką, sąlygų; pabrėžia, kad organizacija „Memorial“, apdovanota 2009 m. Sacharovo premija, tebėra viena iš didžiausią autoritetą turinčių už žmogaus teises Rusijoje kovojančių organizacijų ir tapo paskutine likusia nepriklausoma žmogaus teisių organizacija, kuri tęsia savo veiklą Čečėnijos Respublikoje, ir reiškia solidarumą ir didelę paramą šios organizacijos pasiaukojančiam darbui; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Rusijos valdžios institucijas apsaugoti Rusijos piliečius nuo neteisėtos prievartos; ragina Rusijos valdžios institucijas nedelsiant nutraukti griežtas priemones prieš laisvą žodį Čečėnijoje, suteikti veiksmingas saugumo garantijas prievartos aukoms ir liudininkams ir atsakingus už prievartą asmenis patraukti atsakomybėn; pabrėžia, kad Rusijai ir jos vyriausybei tenka pagrindinė atsakomybė už tai, kad šie aktai būtų ištirti, kad vykdytojai būtų patraukti atsakomybėn ir visi Rusijos piliečiai būtų apsaugoti nuo neteisėtos prievartos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad dar vienas žmogaus teisių organizacijų patiriamo persekiojimo ir priekabiavimo Šiaurės Kaukaze ženklas buvo 2018 m. sausio 17 d. įvykdytas organizacijos „Memorial“ biurų kaimyninėje Ingušijoje padegimas ir 2018 m. sausio 22 d. įvykdytas išpuolis, kai nežinomi padegėjai padegė organizacijos „Memorial“ vietos biurui Dagestane priklausiusį automobilį; smerkia šiuos išpuolius ir ragina Rusijos valdžios institucijas veiksmingai ištirti šiuos ir kitus išpuolius prieš organizacijos „Memorial“ turtą bei grasinimus jos darbuotojams ir užtikrinti, kad už tai atsakingi asmenys būtų patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Rusijos valdžios institucijas skubiai atlikti neatidėliotinus, nepriklausomus, objektyvius ir nuodugnius šių liūdnų įvykių Čečėnijoje tyrimus; ragina Čečėnijos ir Rusijos Federacijos valdžios institucijas laikytis nacionalinių įstatymų ir tarptautinių įsipareigojimų, puoselėti teisinę valstybę ir visuotines žmogaus teisių normas ir užtikrinti visų asmenų, kuriems gresia pavojus, saugumą ir demokratines laisves; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į organizacijos „Memorial“ prašymą Oyubo Titievo atvejį ištirti už Čečėnijos ribų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smerkia išpuolius prieš kitas pilietinės visuomenės grupes ir NVO Čečėnijoje, įskaitant išpuolius ir šmeižto kampanijas prieš Jungtinę mobiliąją žmogaus teisių gynėjų grupę Čečėnijoje – dėl jų ši grupė saugumo tikslais iš Čečėnijos pasitraukė 2016 m.; |
| --- | --- |

11.

| 12. | yra itin susirūpinęs dėl pranešimų apie LGBTI asmenimis laikomų žmonių savavališką sulaikymą ir kankinimą Čečėnijos Respublikoje; ragina valdžios institucijas nutraukti šią persekiojimo kampaniją ir leisti tarptautinėms žmogaus teisių organizacijoms atlikti patikimą tyrimą dėl įtariamų nusikaltimų; taip pat smerkia šeimos narių vykdomus žudymus – vadinamuosius žudymus dėl garbės – ir smerkia tai, kad Čečėnijos valdžios institucijos remia ir skatina tokius nusikaltimus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares padėti iš Čečėnijos pabėgusiems asmenims ir viešai nušviesti šią prievartos kampaniją; teigiamai vertina tai, kad kai kurios valstybės narės suteikė prieglobstį tokioms aukoms, ir ragina visas valstybes nares toliau arba aktyviau vykdyti aukų, žurnalistų ir žmogaus teisių gynėjų prieglobsčio prašymų nagrinėjimo procedūras vadovaujantis Europos ir nacionaline teise; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir EIVT užtikrinti, kad visi asmenų persekiojimo dėl politinių priežasčių atvejai būtų nurodyti per ES ir Rusijos konsultacijas žmogaus teisių klausimais (kai jos bus atnaujintos) ir kad iš Rusijos atstovų šiose konsultacijose būtų oficialiai pareikalauta pateikti atsakymą dėl kiekvieno atvejo, ir teikti Parlamentui ataskaitas dėl jų diskusijų su Rusijos valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai, Rusijos Federacijos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui ir Čečėnijos valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  OL C 65, 2016 2 19, p. 150.

(2)  OL C 378, 2017 11 9, p. 250.

(3)  OL C 274, 2016 7 27, p. 21.

(4)  OL C 316, 2016 8 30, p. 126.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0446.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0125.

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/35

---

P8_TA(2018)0035

Mirties bausmės vykdymas Egipte

2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mirties bausmės vykdymo Egipte (2018/2561(RSP))

(2018/C 463/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Egipto, ypač į 2016 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Egipto, visų pirma dėl Giulio Regeni atvejo (1), 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl Ibrahimo Halawos, kuriam gresia mirties bausmė (2), ir 2015 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl padėties Egipte (3), 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl egzekucijų Kuveite ir Bahreine (4) ir 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl mirties bausmės (5); taip pat į 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl Pasaulinės kovos su mirties bausme dienos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Egipto, ypač į 2016 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Egipto, visų pirma dėl Giulio Regeni atvejo (1), 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl Ibrahimo Halawos, kuriam gresia mirties bausmė (2), ir 2015 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl padėties Egipte (3), 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl egzekucijų Kuveite ir Bahreine (4) ir 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl mirties bausmės (5); taip pat į 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl Pasaulinės kovos su mirties bausme dienos (6),

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl mirties bausmės, kovos su kankinimu, saviraiškos laisvės ir žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl mirties bausmės, kovos su kankinimu, saviraiškos laisvės ir žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugpjūčio mėn. ir 2014 m. vasario mėn. ES Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl Egipto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugpjūčio mėn. ir 2014 m. vasario mėn. ES Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl Egipto,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. ES ir Egipto asociacijos susitarimą, įsigaliojusį 2004 m. ir sustiprintą 2007 m. ES ir Egipto veiksmų planu, taip pat atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 25 d. priimtus ES ir Egipto partnerystės prioritetus 2017–2020 m. ir į bendrą pareiškimą, paskelbtą susirinkus ES ir Egipto asociacijos tarybai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. ES ir Egipto asociacijos susitarimą, įsigaliojusį 2004 m. ir sustiprintą 2007 m. ES ir Egipto veiksmų planu, taip pat atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 25 d. priimtus ES ir Egipto partnerystės prioritetus 2017–2020 m. ir į bendrą pareiškimą, paskelbtą susirinkus ES ir Egipto asociacijos tarybai,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos (vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja) Federicos Mogherini ir Europos Tarybos Generalinio Sekretoriaus 2017 m. spalio 10 d. bendrą deklaraciją dėl Europos ir pasaulinės kovos su mirties bausme dienos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos (vyriausioji įgaliotinė ir pirmininko pavaduotoja) Federicos Mogherini ir Europos Tarybos Generalinio Sekretoriaus 2017 m. spalio 10 d. bendrą deklaraciją dėl Europos ir pasaulinės kovos su mirties bausme dienos,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 26 d. JT ekspertų, įskaitant specialųjį pranešėją kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško arba žeminančio elgesio ar baudimo klausimais Nilsą Melzer, bendrą pareiškimą, kuriame Egipto valdžios institucijos raginamos sustabdyti artimiausiu metu numatytus mirties bausmės vykdymus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 26 d. JT ekspertų, įskaitant specialųjį pranešėją kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško arba žeminančio elgesio ar baudimo klausimais Nilsą Melzer, bendrą pareiškimą, kuriame Egipto valdžios institucijos raginamos sustabdyti artimiausiu metu numatytus mirties bausmės vykdymus,

| — | atsižvelgdamas į Egipto Konstituciją, ypač į jos 93 straipsnį (tarptautinės žmogaus teisių teisės privalomas pobūdis), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Egipto Konstituciją, ypač į jos 93 straipsnį (tarptautinės žmogaus teisių teisės privalomas pobūdis),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų apsaugos priemones, kuriomis užtikrinama asmenų, kuriems gresia mirties bausmė, teisių apsauga, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų apsaugos priemones, kuriomis užtikrinama asmenų, kuriems gresia mirties bausmė, teisių apsauga,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisinę pagalbą principus ir gaires, pagal kuriuos bet kokiomis aplinkybėmis draudžiama civilius teisti kariniuose teismuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisinę pagalbą principus ir gaires, pagal kuriuos bet kokiomis aplinkybėmis draudžiama civilius teisti kariniuose teismuose,

| — | atsižvelgdamas į baigiamąją deklaraciją, priimtą 2016 m. birželio 21–23 d. Osle vykusiame 6-ajame pasauliniame kongrese prieš mirties bausmę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į baigiamąją deklaraciją, priimtą 2016 m. birželio 21–23 d. Osle vykusiame 6-ajame pasauliniame kongrese prieš mirties bausmę,

| — | atsižvelgdamas į naują ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių srityje, kuriais siekiama žmogaus teisių apsaugą ir stebėseną padaryti visų ES politikos sričių pagrindiniu aspektu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naują ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių srityje, kuriais siekiama žmogaus teisių apsaugą ir stebėseną padaryti visų ES politikos sričių pagrindiniu aspektu,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvencijos 2 straipsnį ir jos protokolus Nr. 6 ir Nr. 13, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvencijos 2 straipsnį ir jos protokolus Nr. 6 ir Nr. 13,

| — | atsižvelgdamas į šešias JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas, kuriose pritariama, kad būtų priimtas moratoriumas dėl mirties bausmės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į šešias JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijas, kuriose pritariama, kad būtų priimtas moratoriumas dėl mirties bausmės,

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, Vaiko teisių konvenciją ir Arabų lygos žmogaus teisių chartiją, kurias Egiptas yra ratifikavęs, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, Vaiko teisių konvenciją ir Arabų lygos žmogaus teisių chartiją, kurias Egiptas yra ratifikavęs,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), kurio viena iš šalių yra Egiptas, ypač į jo 18 straipsnį ir antrą neprivalomą protokolą dėl mirties bausmės, taip pat jo 14 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), kurio viena iš šalių yra Egiptas, ypač į jo 18 straipsnį ir antrą neprivalomą protokolą dėl mirties bausmės, taip pat jo 14 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi mirties bausmė yra itin nežmoniška ir žeminanti bausmė, pažeidžianti žmogaus teisę į gyvybę, kurią užtikrina Visuotinė žmogaus teisių deklaracija, kadangi Europos Sąjunga laikosi tvirtos ir principinės pozicijos prieš mirties bausmę ir pasisako už visuotinį mirties bausmės moratoriumą siekiant panaikinti ją visame pasaulyje, ir tai yra vienas iš pagrindinių Sąjungos žmogaus teisių politikos tikslų; |
| --- | --- |

A.

kadangi mirties bausmė yra itin nežmoniška ir žeminanti bausmė, pažeidžianti žmogaus teisę į gyvybę, kurią užtikrina Visuotinė žmogaus teisių deklaracija, kadangi Europos Sąjunga laikosi tvirtos ir principinės pozicijos prieš mirties bausmę ir pasisako už visuotinį mirties bausmės moratoriumą siekiant panaikinti ją visame pasaulyje, ir tai yra vienas iš pagrindinių Sąjungos žmogaus teisių politikos tikslų;

| B. | kadangi, kaip pranešama, Egipte nuo 2014 m. sausio mėn. mažiausiai 2 116 asmenų buvo skirta mirties bausmė; kadangi valdant buvusiems prezidentams Mohamedui Morsi ir Adli Mansourui nė vienas mirties nuosprendis nebuvo patvirtintas; kadangi nuo 2014 m. sausio 1 d. buvo įvykdyta mažiausiai 81 mirties bausmė; |
| --- | --- |

B.

kadangi, kaip pranešama, Egipte nuo 2014 m. sausio mėn. mažiausiai 2 116 asmenų buvo skirta mirties bausmė; kadangi valdant buvusiems prezidentams Mohamedui Morsi ir Adli Mansourui nė vienas mirties nuosprendis nebuvo patvirtintas; kadangi nuo 2014 m. sausio 1 d. buvo įvykdyta mažiausiai 81 mirties bausmė;

| C. | kadangi, kaip pranešama, 2017 m. Egipto teismai paskelbė mažiausiai 186 mirties bausmes ir 16 žmonių buvo įvykdyta mirties bausmė; kadangi per pastarąsias savaites ir nuo 2017 m. gruodžio mėn. pabaigos mirties bausmių skaičius grėsmingai išaugo; kadangi visos neseniai įvykdytos mirties bausmės buvo įvykdytos iš anksto nepranešus aukoms arba jų šeimos nariams; kadangi pasirodo, kad 24 kitiems Egipto gyventojams šiuo metu gresia nedelsiama mirties bausmė, nors jie išnaudojo visas apskundimo procedūras; |
| --- | --- |

C.

kadangi, kaip pranešama, 2017 m. Egipto teismai paskelbė mažiausiai 186 mirties bausmes ir 16 žmonių buvo įvykdyta mirties bausmė; kadangi per pastarąsias savaites ir nuo 2017 m. gruodžio mėn. pabaigos mirties bausmių skaičius grėsmingai išaugo; kadangi visos neseniai įvykdytos mirties bausmės buvo įvykdytos iš anksto nepranešus aukoms arba jų šeimos nariams; kadangi pasirodo, kad 24 kitiems Egipto gyventojams šiuo metu gresia nedelsiama mirties bausmė, nors jie išnaudojo visas apskundimo procedūras;

| D. | kadangi bent 891 žmogus šiuo metu Egipte teisiamas ar laukia teismo dėl kaltinimų, dėl kurių gali būti baudžiama mirties bausme; kadangi mažiausiai 38 asmenys, kurie buvo jaunesni nei 18 metų amžiaus tada, kai buvo įvykdyti nusikaltimai, dėl kurių jie įtariami, buvo teisiami kartu su kitais suaugusiaisiais kaltinamaisiais dėl nusikaltimų, už kuriuos skiriama mirties bausmė; kadangi teismai mažiausiai septyniems tokiems asmenims rekomenduoja pradinius mirties bausmės nuosprendžius; kadangi nustatant ir vykdant mirties bausmę asmenims, kurie, kai buvo padarytas nusikaltimas, buvo jaunesni nei 18 metų, yra tarptautinės teisės pažeidimas, įskaitant JT Vaiko teisių konvenciją ir Egipto Vaikų įstatymo 111 straipsnį; kadangi Egiptas yra pasirašęs daugelį tarptautinių konvencijų dėl politinių ir pilietinių teisių, kankinimo, vaikų ir nepilnamečių teisių ir teisingumo; |
| --- | --- |

D.

kadangi bent 891 žmogus šiuo metu Egipte teisiamas ar laukia teismo dėl kaltinimų, dėl kurių gali būti baudžiama mirties bausme; kadangi mažiausiai 38 asmenys, kurie buvo jaunesni nei 18 metų amžiaus tada, kai buvo įvykdyti nusikaltimai, dėl kurių jie įtariami, buvo teisiami kartu su kitais suaugusiaisiais kaltinamaisiais dėl nusikaltimų, už kuriuos skiriama mirties bausmė; kadangi teismai mažiausiai septyniems tokiems asmenims rekomenduoja pradinius mirties bausmės nuosprendžius; kadangi nustatant ir vykdant mirties bausmę asmenims, kurie, kai buvo padarytas nusikaltimas, buvo jaunesni nei 18 metų, yra tarptautinės teisės pažeidimas, įskaitant JT Vaiko teisių konvenciją ir Egipto Vaikų įstatymo 111 straipsnį; kadangi Egiptas yra pasirašęs daugelį tarptautinių konvencijų dėl politinių ir pilietinių teisių, kankinimo, vaikų ir nepilnamečių teisių ir teisingumo;

| E. | kadangi Karo tarnybos kodekse numatyta daugiau nusikaltimų, už kuriuos baudžiama mirties bausme, nei Civiliniame kodekse, ir Egipto teisės aktuose palaipsniui plečiama karinė jurisdikcija; kadangi civilių gyventojų, kuriems skirta mirties bausmė Egipto kariniuose teismuose padaugėjo nuo 60 – 2016 m. iki 112 – 2017 m.; kadangi pastaraisiais mėnesiais mirties bausmė buvo įvykdyta mažiausiai 23 egiptiečiams, įskaitant 22 civilius gyventojus, nuteistus kariniuose teismuose, kurie visiškai neatitinka teisingo bylos nagrinėjimo standartų; kadangi, kaip pranešama, iš viso ne mažiau kaip 15 000 civilių gyventojų, įskaitant dešimtis vaikų, 2014 m. spalio mėn. – 2017 m. rugsėjo mėn. buvo patikėti kariniams prokurorams; |
| --- | --- |

E.

kadangi Karo tarnybos kodekse numatyta daugiau nusikaltimų, už kuriuos baudžiama mirties bausme, nei Civiliniame kodekse, ir Egipto teisės aktuose palaipsniui plečiama karinė jurisdikcija; kadangi civilių gyventojų, kuriems skirta mirties bausmė Egipto kariniuose teismuose padaugėjo nuo 60 – 2016 m. iki 112 – 2017 m.; kadangi pastaraisiais mėnesiais mirties bausmė buvo įvykdyta mažiausiai 23 egiptiečiams, įskaitant 22 civilius gyventojus, nuteistus kariniuose teismuose, kurie visiškai neatitinka teisingo bylos nagrinėjimo standartų; kadangi, kaip pranešama, iš viso ne mažiau kaip 15 000 civilių gyventojų, įskaitant dešimtis vaikų, 2014 m. spalio mėn. – 2017 m. rugsėjo mėn. buvo patikėti kariniams prokurorams;

| F. | kadangi, kaip pranešama, daug teismuose, įskaitant karinius teismus, naudojamų parodymų ir prisipažinimų buvo gauta po to, kai, kaip pranešama, kaltinamieji buvo pagrobti ir kankinami ar su jais buvo netinkamai elgiamasi; kadangi kova su kankinimu yra ilgalaikis ES prioritetas žmogaus teisių srityje ir bendras JT konvencijos prieš kankinimą, kurią pasirašė Egiptas, tikslas; |
| --- | --- |

F.

kadangi, kaip pranešama, daug teismuose, įskaitant karinius teismus, naudojamų parodymų ir prisipažinimų buvo gauta po to, kai, kaip pranešama, kaltinamieji buvo pagrobti ir kankinami ar su jais buvo netinkamai elgiamasi; kadangi kova su kankinimu yra ilgalaikis ES prioritetas žmogaus teisių srityje ir bendras JT konvencijos prieš kankinimą, kurią pasirašė Egiptas, tikslas;

| G. | kadangi visos neseniai įvykdytos ir netrukus įvykdysimos mirties bausmės, kaip pranešama, yra teismų, per kuriuos nebuvo užtikrintos teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir tinkamą procesą, rezultatas; kadangi JT apsaugos priemonėse, kuriomis užtikrinama asmenų, kuriems gresia mirties bausmė, teisių apsauga, griežtai draudžiama vykdyti mirties bausmę, kuri skirta neteisingai išnagrinėjus bylą; kadangi daug Jungtinių Tautų žmogaus teisių ekspertų dėl įtarimų dėl neteisingo bylų nagrinėjimo ne kartą ragino Egiptą sustabdyti visas mirties bausmes; |
| --- | --- |

G.

kadangi visos neseniai įvykdytos ir netrukus įvykdysimos mirties bausmės, kaip pranešama, yra teismų, per kuriuos nebuvo užtikrintos teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir tinkamą procesą, rezultatas; kadangi JT apsaugos priemonėse, kuriomis užtikrinama asmenų, kuriems gresia mirties bausmė, teisių apsauga, griežtai draudžiama vykdyti mirties bausmę, kuri skirta neteisingai išnagrinėjus bylą; kadangi daug Jungtinių Tautų žmogaus teisių ekspertų dėl įtarimų dėl neteisingo bylų nagrinėjimo ne kartą ragino Egiptą sustabdyti visas mirties bausmes;

| H. | kadangi svarbu, kad būtų imtasi visų būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad teismo procesai vyktų tokiomis sąlygomis, kurios iš tikrųjų suteiktų visas Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto, kurį Egiptas yra pasirašęs, 14 straipsnyje numatytas garantijas; kadangi mirties bausmės atvejais teismai turi atitikti aukščiausius teisingo bylos nagrinėjimo ir tinkamo proceso standartus; |
| --- | --- |

H.

kadangi svarbu, kad būtų imtasi visų būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad teismo procesai vyktų tokiomis sąlygomis, kurios iš tikrųjų suteiktų visas Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto, kurį Egiptas yra pasirašęs, 14 straipsnyje numatytas garantijas; kadangi mirties bausmės atvejais teismai turi atitikti aukščiausius teisingo bylos nagrinėjimo ir tinkamo proceso standartus;

| I. | kadangi 2017 m. lapkričio 29 d. Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisija paragino Egipto vyriausybę nedelsiant sustabdyti mirties nuosprendžių vykdymą penkiose atskirose bylose; kadangi, nepaisant to, vienos iš šių bylų – Kafr el-Sheikho bylos, kaltinamiesiems 2018 m. sausio 2 d. buvo įvykdyta mirties bausmė; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2017 m. lapkričio 29 d. Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisija paragino Egipto vyriausybę nedelsiant sustabdyti mirties nuosprendžių vykdymą penkiose atskirose bylose; kadangi, nepaisant to, vienos iš šių bylų – Kafr el-Sheikho bylos, kaltinamiesiems 2018 m. sausio 2 d. buvo įvykdyta mirties bausmė;

| J. | kadangi Egiptas po 2011 m. revoliucijos patyrė keletą sudėtingų problemų, o tarptautinė bendruomenė remia šią šalį sprendžiant jos ekonomines, politines ir saugumo problemas; |
| --- | --- |

J.

kadangi Egiptas po 2011 m. revoliucijos patyrė keletą sudėtingų problemų, o tarptautinė bendruomenė remia šią šalį sprendžiant jos ekonomines, politines ir saugumo problemas;

| K. | kadangi Egipte, ypač Sinajaus pusiasalyje, kur teroristų grupuotės surengė išpuolius prieš saugumo pajėgas, esama didelių saugumo problemų; kadangi Egipte įvykdyta daug didelių teroristinių išpuolių, įskaitant neseniai įvykdytą išpuolį prieš sufijų mečetę, kuriame žuvo 311 civilių ir buvo sužeisti mažiausiai 128 civiliai gyventojai; kadangi 2017 m. balandžio 9 d. per dviejų savižudžių sprogdinimus Tantos Šv. Jurgio bažnyčioje ir Šv. Marko koptų ortodoksų katedroje žuvo ne mažiau kaip 47 žmonės; |
| --- | --- |

K.

kadangi Egipte, ypač Sinajaus pusiasalyje, kur teroristų grupuotės surengė išpuolius prieš saugumo pajėgas, esama didelių saugumo problemų; kadangi Egipte įvykdyta daug didelių teroristinių išpuolių, įskaitant neseniai įvykdytą išpuolį prieš sufijų mečetę, kuriame žuvo 311 civilių ir buvo sužeisti mažiausiai 128 civiliai gyventojai; kadangi 2017 m. balandžio 9 d. per dviejų savižudžių sprogdinimus Tantos Šv. Jurgio bažnyčioje ir Šv. Marko koptų ortodoksų katedroje žuvo ne mažiau kaip 47 žmonės;

| L. | kadangi nuo 2017 m. balandžio mėn. Egipte tęsiasi nepaprastoji padėtis ir ji nuo 2018 m. sausio 13 d. buvo pratęsta trims mėnesiams, ir ši padėtis, remiantis valstybine žiniasklaida, buvo įvesta siekiant kovoti su terorizmo pavojais ir finansavimu, esant šiai padėčiai pažeidžiamos pagrindinės laisvės ir prezidentui bei jo vardu veikiantiems asmenims suteikiama galia trijų mėnesių laikotarpį civilius nukreipti į Valstybės saugumo nepaprastosios padėties teismus; |
| --- | --- |

L.

kadangi nuo 2017 m. balandžio mėn. Egipte tęsiasi nepaprastoji padėtis ir ji nuo 2018 m. sausio 13 d. buvo pratęsta trims mėnesiams, ir ši padėtis, remiantis valstybine žiniasklaida, buvo įvesta siekiant kovoti su terorizmo pavojais ir finansavimu, esant šiai padėčiai pažeidžiamos pagrindinės laisvės ir prezidentui bei jo vardu veikiantiems asmenims suteikiama galia trijų mėnesių laikotarpį civilius nukreipti į Valstybės saugumo nepaprastosios padėties teismus;

| M. | kadangi žmogaus teisių padėtis Egipte toliau blogėja; kadangi susidorojimą su terorizmu Egipto valdžios institucijos naudoja kaip pretekstą atlikti plataus masto represijas; |
| --- | --- |

M.

kadangi žmogaus teisių padėtis Egipte toliau blogėja; kadangi susidorojimą su terorizmu Egipto valdžios institucijos naudoja kaip pretekstą atlikti plataus masto represijas;

| N. | kadangi pagal 2015 m. priimtą Kovos su terorizmu įstatymą mirties bausmė taikoma kiekvienam asmeniui, kuris pripažįstamas kaltu dėl teroristinės grupuotės sudarymo ar vadovavimo jai; kadangi terorizmo apibrėžtis gana plati – ji apima viešosios tvarkos pažeidimus, grėsmės visuomenės saugai, interesams ar saugumui sukėlimą, trukdymą laikytis konstitucijos arba įstatymų nuostatų arba žalos nacionalinei vienybei, socialinei taikai arba nacionaliniam saugumui darymą. Tai reiškia, kad bet kuris civilis asmuo, įskaitant žmogaus teisių gynėjus, rizikuoja būti apkaltintas terorizmu ir nuteistas mirties bausme; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal 2015 m. priimtą Kovos su terorizmu įstatymą mirties bausmė taikoma kiekvienam asmeniui, kuris pripažįstamas kaltu dėl teroristinės grupuotės sudarymo ar vadovavimo jai; kadangi terorizmo apibrėžtis gana plati – ji apima viešosios tvarkos pažeidimus, grėsmės visuomenės saugai, interesams ar saugumui sukėlimą, trukdymą laikytis konstitucijos arba įstatymų nuostatų arba žalos nacionalinei vienybei, socialinei taikai arba nacionaliniam saugumui darymą. Tai reiškia, kad bet kuris civilis asmuo, įskaitant žmogaus teisių gynėjus, rizikuoja būti apkaltintas terorizmu ir nuteistas mirties bausme;

| O. | kadangi prieš Egipto žmogaus teisių gynėjus, kurie renka įrodymus apie mirties nuosprendžius, kankinimo bei priverstinio dingimo atvejus ir juos smerkia, buvo taikomos represinės priemonės, pavyzdžiui, „El Nadeem“ centro uždarymas ir Egipto valdžios institucijų bandymas uždaryti Egipto Teisių ir laisvių komisijos Kairo biurą; kadangi Egiptas kaip teisinę priedangą prieš NVO praėjusiais metais pradėjo taikyti įstatymą, pagal kurį valstybės saugumo tarnybos turi patvirtinti jų finansavimą (vidaus ir užsienio), o tai praktiškai reiškia jų uždraudimą; kadangi 2018 m. balandžio 5 d. Egipto aukščiausiasis apeliacinis teismas ketina paskelbti sprendimą byloje dėl tarptautinių NVO užsienio finansavimo; |
| --- | --- |

O.

kadangi prieš Egipto žmogaus teisių gynėjus, kurie renka įrodymus apie mirties nuosprendžius, kankinimo bei priverstinio dingimo atvejus ir juos smerkia, buvo taikomos represinės priemonės, pavyzdžiui, „El Nadeem“ centro uždarymas ir Egipto valdžios institucijų bandymas uždaryti Egipto Teisių ir laisvių komisijos Kairo biurą; kadangi Egiptas kaip teisinę priedangą prieš NVO praėjusiais metais pradėjo taikyti įstatymą, pagal kurį valstybės saugumo tarnybos turi patvirtinti jų finansavimą (vidaus ir užsienio), o tai praktiškai reiškia jų uždraudimą; kadangi 2018 m. balandžio 5 d. Egipto aukščiausiasis apeliacinis teismas ketina paskelbti sprendimą byloje dėl tarptautinių NVO užsienio finansavimo;

| P. | kadangi 2017 m. liepos mėn. priimti naujieji 2017–2020 ES ir Egipto partnerystės prioritetai grindžiami bendru įsipareigojimu užtikrinti visuotines vertybes: demokratiją, teisinės valstybės principą ir pagarbą žmogaus teisėms; kadangi jais apibrėžiama atnaujinta politinės partnerystės ir glaudesnio bendradarbiavimo sistema saugumo, teismų reformos ir kovos su terorizmu srityse, paremta tinkama pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms; kadangi Egipto ir Europos Sąjungos asociacijos susitarimo Politinių, žmogaus teisių ir demokratijos klausimų pakomitetis 2018 m. sausio 10 ir 11 d. Kaire surengė savo penktąjį posėdį, kuriame buvo svarstomas bendradarbiavimas žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės srityje; |
| --- | --- |

P.

kadangi 2017 m. liepos mėn. priimti naujieji 2017–2020 ES ir Egipto partnerystės prioritetai grindžiami bendru įsipareigojimu užtikrinti visuotines vertybes: demokratiją, teisinės valstybės principą ir pagarbą žmogaus teisėms; kadangi jais apibrėžiama atnaujinta politinės partnerystės ir glaudesnio bendradarbiavimo sistema saugumo, teismų reformos ir kovos su terorizmu srityse, paremta tinkama pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms; kadangi Egipto ir Europos Sąjungos asociacijos susitarimo Politinių, žmogaus teisių ir demokratijos klausimų pakomitetis 2018 m. sausio 10 ir 11 d. Kaire surengė savo penktąjį posėdį, kuriame buvo svarstomas bendradarbiavimas žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės srityje;

| Q. | kadangi ES yra svarbiausia Egipto ekonominė partnerė ir jo pagrindinis užsienio investicijų šaltinis; kadangi ES dvišalė parama Egiptui pagal 2017–2020 m. Europos kaimynystės priemonę siekia 500 mln. EUR; kadangi 2013 m. rugpjūčio 21 d. Užsienio reikalų taryba pavedė Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei persvarstyti ES paramą Egiptui; kadangi Taryba nusprendė, jog ES bendradarbiavimas su Egiptu bus iš naujo koreguojamas atsižvelgiant į pokyčius šalyje; |
| --- | --- |

Q.

kadangi ES yra svarbiausia Egipto ekonominė partnerė ir jo pagrindinis užsienio investicijų šaltinis; kadangi ES dvišalė parama Egiptui pagal 2017–2020 m. Europos kaimynystės priemonę siekia 500 mln. EUR; kadangi 2013 m. rugpjūčio 21 d. Užsienio reikalų taryba pavedė Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei persvarstyti ES paramą Egiptui; kadangi Taryba nusprendė, jog ES bendradarbiavimas su Egiptu bus iš naujo koreguojamas atsižvelgiant į pokyčius šalyje;

| R. | kadangi keleto ES valstybių narių bendrovės nenutraukė stebėjimo ir karinės įrangos eksporto į Egiptą; |
| --- | --- |

R.

kadangi keleto ES valstybių narių bendrovės nenutraukė stebėjimo ir karinės įrangos eksporto į Egiptą;

| 1. | griežtai smerkia mirties bausmės taikymą ir ragina sustabdyti visus artimiausiu metu numatytus mirties bausmės vykdymo atvejus Egipte; tvirtai remia neatidėliotiną mirties bausmės vykdymo moratoriumą Egipte, kaip žingsnį mirties bausmės panaikinimo linkme; todėl smerkia visus mirties bausmės vykdymo atvejus, nesvarbu, kur jie būtų vykdomi, ir dar kartą pabrėžia, kad mirties bausmės panaikinimas prisideda prie žmogaus orumo stiprinimo, o tai yra vienas iš ES žmogaus teisių politikos prioritetų; ragina Egipto valdžios institucijas persvarstyti visus mirties nuosprendžius ir užtikrinti, kad visiems nesąžiningų teismo procesų metu nuteistiems asmenims būtų užtikrintas teisingas bylos nagrinėjimas iš naujo; primena, kad nepaisant saugumo problemų Egipte, mirties bausmė neturėtų būti kovos su terorizmu priemonė; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Egipto parlamentą persvarstyti Egipto kriminalinį kodeksą, baudžiamojo proceso kodeksą, antiteroristinius įstatymus ir karinį kodeksą, o vyriausybę ragina persvarstyti atitinkamus dekretus, kad civiliai asmenys, kaltinami nusikaltimais, už kuriuos baudžiama mirties bausme, jokiu pagrindu nebūtų nukreipiami į specialius ar karinius teismus, kadangi tokie teismai nesilaiko teisingo bylos nagrinėjimo standartų, kuriems Egiptas pritarė prisiimdamas tarptautinius įsipareigojimus ir kurie garantuojami konstitucijos; ragina Egipto valdžios institucijas nustoti teisti civilius asmenis kariniuose teismuose; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primygtinai ragina Egipto valdžios institucijas kalinimo laikotarpiu užtikrinti visų kaltinamųjų fizinį ir psichologinį saugumą; smerkia kankinimo ir netinkamo elgesio taikymą; ragina Egipto valdžios institucijas užtikrinti, kad sulaikytieji gautų visokeriopą reikalingą medicininę pagalbą; ragina ES visapusiškai kontroliuoti eksportą į Egiptą, visų pirma kai jis susijęs su prekėmis, kurias galima panaudoti kankinimui arba mirties bausmės vykdymui; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Egiptą pasirašyti ir ratifikuoti Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto Antrąjį neprivalomą protokolą, kuriuo siekiama panaikinti mirties bausmę, ir JT tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo prievartinio dingimo; ragina Egipto vyriausybę nusiųsti atvirą kvietimą JT specialiesiems pranešėjams ir pakviesti juos apsilankyti šalyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reiškia gilų susirūpinimą dėl masinių teismo procesų Egipto teismuose ir didelio jų skiriamų mirties bausmių skaičiaus; ragina teismines Egipto institucijas laikytis Egipto pasirašyto Tarptautinio pilietinio ir politinio teisių pakto ir jo paisyti, ypač 14 straipsnio dėl teisės į teisingą ir greitą teismo procesą, pradėtą remiantis aiškiais kaltinimais, ir užtikrinant, kad būtų paisoma teisiamojo teisių; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją pasmerkti tai, kad pastaruoju metu Egipte įvykdytas nerimą keliantis mirties bausmių skaičius, ir primygtinai ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir valstybes nares toliau kovoti prieš mirties bausmės taikymą; primygtinai ragina EIVT atkreipti dėmesį į pastarojo meto pokyčius Egipte ir pasinaudoti visa turima įtaka, kad būtų sustabdytas mirties bausmės vykdymas, taip pat ragina Egipto valdžios institucijas paisyti savo įsipareigojimų pagal tarptautines normas ir įstatymus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją bei valstybes nares užtikrinti, kad pagal ES ir Egipto partnerystės prioritetus vykdomais migracijos valdymo arba antiteroristiniais veiksmais nebūtų pažeidžiamos žmogaus teisės; pabrėžia, jog svarbu, kad ES, bendradarbiaudama su Egiptu, jį laikytų svarbia kaimyne ir partnere; primygtinai ragina Egiptą laikytis pagal 2017 m. liepos 27 d. priimtus ES ir Egipto partnerystės prioritetus prisiimtų įsipareigojimų skatinti demokratiją, pagrindines laisves ir žmogaus teises, kaip numatyta šalies konstitucijoje ir tarptautiniuose standartuose; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smerkia Egipte įvykdytus teroristinius išpuolius; reiškia nuoširdžiausią užuojautą terorizmo aukų šeimoms; reiškia solidarumą su Egipto gyventojais ir dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą kovoti su radikalių ideologijų ir teroristinių grupuočių plitimu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena Egipto vyriausybei, kad ilgalaikė Egipto ir jo žmonių gerovė yra neatskiriama nuo visuotinių žmogaus teisių apsaugos ir demokratinių ir skaidrių institucijų, kurios dalyvauja saugant pagrindines piliečių teises, sukūrimo ir įsitvirtinimo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | remia daugumos Egipto gyventojų siekį sukurti laisvą, stabilią, klestinčią, įtraukią ir demokratinę valstybę, paisančią savo nacionalinių ir tarptautinių įsipareigojimų žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių srityje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reiškia didžiulį susirūpinimą dėl Egipte ir toliau taikomų pagrindinių demokratinių teisių – žodžio, asociacijų ir susirinkimų laisvių, politinio pliuralizmo ir įstatymo viršenybės apribojimų; ragina nutraukti visus smurto aktus, kurstymą, neapykantą kurstančias kalbas, priekabiavimą, bauginimą, priverstinius dingimus ir cenzūrą, kuriuos prieš politinės opozicijos atstovus, protestuotojus, žurnalistus, tinklaraštininkus, studentus, moterų teisių gynėjus, pilietinės visuomenės veikėjus, LGBTI asmenis, NVO ir mažumas (įskaitant nubus) naudoja valstybės institucijos, saugumo pajėgos bei tarnybos ir kitos grupės Egipte; smerkia pernelyg didelės prievartos prieš protestuotojus naudojimą; ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus asmenis, kurie buvo sulaikyti už taikų naudojimąsi savo teisėmis į saviraiškos, asociacijų ir susirinkimų laisvę, ir ragina atlikti nepriklausomą ir skaidrų visų žmogaus teisių pažeidimų tyrimą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | dar kartą išreiškia pasipiktinimą dėl Italijos tyrėjo Giulio Regeni kankinimo ir nužudymo ir pakartotinai pabrėžia, kad smerkia tai, jog nepadaryta pažangos tiriant šį žiaurų nužudymą; pabrėžia, jog ir toliau darys spaudimą, kad Europos institucijos bendradarbiautų su savo partnerėmis Egipte tol, kol šioje byloje bus atskleista tiesa, o nusikaltėliai bus patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primygtinai ragina prezidentą A. F. Sisį ir jo vyriausybę laikytis pažado įvykdyti tikrą politinę reformą ir paisyti žmogaus teisių; pabrėžia, kad patikimi ir skaidrūs rinkimai yra esminis demokratijos elementas – jie garantuojami 2014 m. konstitucijoje ir atitinka Egipto tarptautinius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina ES ir jos valstybes nares priimti aiškią, tvirtą ir vieningą poziciją Egipto klausimu per būsimus JT Žmogaus teisių tarybos posėdžius ir laikytis jos tol, kol ši šalis nepadarys reikšmingos pažangos žmogaus teisių srityje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių parlamentams bei vyriausybėms ir Egipto vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0084.

(2)  OL C 399, 2017 11 24, p. 130.

(3)  OL C 300, 2016 8 18, p. 34.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0044.

(5)  OL C 349, 2017 10 17, p. 41.

(6)  OL C 371 E, 2011 12 20, p. 5.

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/40

---

P8_TA(2018)0036

Vaikų vergija Haityje

2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaikų vergijos Haityje (2018/2562(RSP))

(2018/C 463/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Haičio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Haičio,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 12 d. bendrą Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir už vystymąsi atsakingo Komisijos nario pareiškimą Pasaulinės kovos su vaikų darbu dienos proga, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 12 d. bendrą Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir už vystymąsi atsakingo Komisijos nario pareiškimą Pasaulinės kovos su vaikų darbu dienos proga,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos metinę ataskaitą, kurioje nurodomi su žmogaus teisėmis susiję laimėjimai ir iššūkiai Haityje 2017 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos metinę ataskaitą, kurioje nurodomi su žmogaus teisėmis susiję laimėjimai ir iššūkiai Haityje 2017 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 20 d. ARK ir ES migracijos politikos veiksmų tyrimą dėl prekybos žmonėmis Haityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 20 d. ARK ir ES migracijos politikos veiksmų tyrimą dėl prekybos žmonėmis Haityje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 15 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių komiteto apsvarstytą Haičio pateiktą įgyvendinimo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 15 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių komiteto apsvarstytą Haičio pateiktą įgyvendinimo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 31 d. – lapkričio 11 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos atliktą Haičio visuotinį periodinį vertinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 31 d. – lapkričio 11 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos atliktą Haičio visuotinį periodinį vertinimą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto fakultatyvųjį protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto fakultatyvųjį protokolą,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo priverstinio dingimo,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 1956 m. rugsėjo 7 d. Jungtinių Tautų papildomą konvenciją dėl vergovės, vergų prekybos ir į vergovę panašių institutų bei praktikos panaikinimo, ypač į jos 1 straipsnio d punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1956 m. rugsėjo 7 d. Jungtinių Tautų papildomą konvenciją dėl vergovės, vergų prekybos ir į vergovę panašių institutų bei praktikos panaikinimo, ypač į jos 1 straipsnio d punktą,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 182 dėl nepriimtino vaikų darbo uždraudimo ir konvenciją Nr. 138 dėl minimalaus įdarbinimo amžiaus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 182 dėl nepriimtino vaikų darbo uždraudimo ir konvenciją Nr. 138 dėl minimalaus įdarbinimo amžiaus,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio mėn. Port o Prense (Haitis) vykusią 34-ąją AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio mėn. Port o Prense (Haitis) vykusią 34-ąją AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos sesiją,

| — | atsižvelgdamas į Kotonu susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kotonu susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Haitis yra viena iš vargingiausių pasaulio šalių, kurioje didelė korupcija, menka infrastruktūra, sveikatos priežiūros stygius, mažas išsilavinimo lygis ir istorinis politinis nestabilumas yra pagrindinės nepakeliamo skurdo priežastys; |
| --- | --- |

A.

kadangi Haitis yra viena iš vargingiausių pasaulio šalių, kurioje didelė korupcija, menka infrastruktūra, sveikatos priežiūros stygius, mažas išsilavinimo lygis ir istorinis politinis nestabilumas yra pagrindinės nepakeliamo skurdo priežastys;

| B. | kadangi vaikų išnaudojimas kaip namų darbuotojų, dažnai vadinamų kreolų žodžiu „restavek“ (už išlaikymą vergaujantis žmogus), yra sistemingas visame Haityje ir egzistuoja daugiausia dėl sunkių ekonominių sąlygų ir kultūrinio požiūrio į vaikus; |
| --- | --- |

B.

kadangi vaikų išnaudojimas kaip namų darbuotojų, dažnai vadinamų kreolų žodžiu „restavek“ (už išlaikymą vergaujantis žmogus), yra sistemingas visame Haityje ir egzistuoja daugiausia dėl sunkių ekonominių sąlygų ir kultūrinio požiūrio į vaikus;

| C. | kadangi vergavimas už išlaikymą (restavek) yra vidaus prekyba žmonėmis ir moderni vergovė, kurią Haityje patiria apie 400 000 vaikų – 60 proc. jų yra mergaitės; kadangi daug Haičio vaikų neturi gimimo liudijimo ir jiems kyla prekybos žmonėmis ir išnaudojimo grėsmė; kadangi, UNICEF duomenimis, viena iš esminių problemų yra vaikų patiriamas smurtas ir išnaudojimas, įskaitant kūno bausmes ir smurtą dėl lyties; kadangi kas ketvirta moteris ir kas penktas vyras tampa seksualinės prievartos aukomis nesulaukę 18 metų; kadangi 85 proc. vaikų nuo 2 iki 14 metų amžiaus patiria smurtinę discipliną namuose, 79 proc. patiria kūno bausmes ir 16 proc. kenčia nuo ypač žiaurių kūno bausmių; kadangi apie 30 000 vaikų gyvena maždaug 750 našlaičių prieglaudose, kurios dažniausiai privačios ir privačiai finansuojamos; |
| --- | --- |

C.

kadangi vergavimas už išlaikymą (restavek) yra vidaus prekyba žmonėmis ir moderni vergovė, kurią Haityje patiria apie 400 000 vaikų – 60 proc. jų yra mergaitės; kadangi daug Haičio vaikų neturi gimimo liudijimo ir jiems kyla prekybos žmonėmis ir išnaudojimo grėsmė; kadangi, UNICEF duomenimis, viena iš esminių problemų yra vaikų patiriamas smurtas ir išnaudojimas, įskaitant kūno bausmes ir smurtą dėl lyties; kadangi kas ketvirta moteris ir kas penktas vyras tampa seksualinės prievartos aukomis nesulaukę 18 metų; kadangi 85 proc. vaikų nuo 2 iki 14 metų amžiaus patiria smurtinę discipliną namuose, 79 proc. patiria kūno bausmes ir 16 proc. kenčia nuo ypač žiaurių kūno bausmių; kadangi apie 30 000 vaikų gyvena maždaug 750 našlaičių prieglaudose, kurios dažniausiai privačios ir privačiai finansuojamos;

| D. | kadangi už išlaikymą vergaujantys (restavek) vaikai paprastai yra gimę vargingų kaimiečių šeimose, turinčiose mažai galimybių gauti pajamų arba jų visai neturinčiose, ir jos parduoda vaiką kitai šeimai mainais į maistą ar pinigus; |
| --- | --- |

D.

kadangi už išlaikymą vergaujantys (restavek) vaikai paprastai yra gimę vargingų kaimiečių šeimose, turinčiose mažai galimybių gauti pajamų arba jų visai neturinčiose, ir jos parduoda vaiką kitai šeimai mainais į maistą ar pinigus;

| E. | kadangi Haičio vyriausybė deda tam tikras pastangas panaikinti už išlaikymą vergaujančių (restavek) vaikų išnaudojimą, pvz., priėmė išsamų įstatymą dėl kovos su prekyba žmonėmis, priemones, pagal kurias nustatomi namų tarnais dirbantys vaikai ir jiems padedama, ir vykdo informuotumo didinimo kampanijas; kadangi valstybė privalo remti tėvus, kad jie galėtų vykdyti savo pareigas; |
| --- | --- |

E.

kadangi Haičio vyriausybė deda tam tikras pastangas panaikinti už išlaikymą vergaujančių (restavek) vaikų išnaudojimą, pvz., priėmė išsamų įstatymą dėl kovos su prekyba žmonėmis, priemones, pagal kurias nustatomi namų tarnais dirbantys vaikai ir jiems padedama, ir vykdo informuotumo didinimo kampanijas; kadangi valstybė privalo remti tėvus, kad jie galėtų vykdyti savo pareigas;

| F. | kadangi daug Haičio vaikų gauna nepakankamą išsilavinimą ir mokymą; kadangi, UNICEF duomenimis, Haityje 18 proc. vaikų nuo 6 iki 11 metų amžiaus nelanko pradinės mokyklos; kadangi maždaug pusė visų 15 m. ir vyresnių Haičio gyventojų yra neraštingi, nes 85 proc. mokyklų priklauso privatiems subjektams ir yra finansiškai visiškai neprieinamos mažas pajams gaunančioms šeimoms; kadangi uraganas Metju labai sumažino švietimo galimybes, nes sugriovė 1 633 iš 1 991 mokyklų labiausiai nukentėjusiose vietovėse; |
| --- | --- |

F.

kadangi daug Haičio vaikų gauna nepakankamą išsilavinimą ir mokymą; kadangi, UNICEF duomenimis, Haityje 18 proc. vaikų nuo 6 iki 11 metų amžiaus nelanko pradinės mokyklos; kadangi maždaug pusė visų 15 m. ir vyresnių Haičio gyventojų yra neraštingi, nes 85 proc. mokyklų priklauso privatiems subjektams ir yra finansiškai visiškai neprieinamos mažas pajams gaunančioms šeimoms; kadangi uraganas Metju labai sumažino švietimo galimybes, nes sugriovė 1 633 iš 1 991 mokyklų labiausiai nukentėjusiose vietovėse;

| G. | kadangi daugiau kaip 175 000 žmonių, įskaitant dešimtis tūkstančių vaikų, priverstų migruoti po uragano Metju 2016 m. spalio mėn., vis dar gyvena itin prastomis ir nesaugiomis sąlygomis; kadangi 2010 m. žemės drebėjimas nusinešė daugiau kaip 220 000 gyvybių ir privertė migruoti daugiau kaip 800 000 vaikų – daug jų priversti vergauti; |
| --- | --- |

G.

kadangi daugiau kaip 175 000 žmonių, įskaitant dešimtis tūkstančių vaikų, priverstų migruoti po uragano Metju 2016 m. spalio mėn., vis dar gyvena itin prastomis ir nesaugiomis sąlygomis; kadangi 2010 m. žemės drebėjimas nusinešė daugiau kaip 220 000 gyvybių ir privertė migruoti daugiau kaip 800 000 vaikų – daug jų priversti vergauti;

| H. | kadangi Haitis yra šalis, kuri yra priverstinio darbo ir prekybos vaikais šaltinis, tranzito šalis ir paskirties šalis; kadangi vergavimo už išlaikymą (restavek) reiškinys taip pat turi tarptautinį aspektą, nes daug Haičio vaikų neteisėtai nugabenama į gretimą Dominikos respubliką; |
| --- | --- |

H.

kadangi Haitis yra šalis, kuri yra priverstinio darbo ir prekybos vaikais šaltinis, tranzito šalis ir paskirties šalis; kadangi vergavimo už išlaikymą (restavek) reiškinys taip pat turi tarptautinį aspektą, nes daug Haičio vaikų neteisėtai nugabenama į gretimą Dominikos respubliką;

| I. | kadangi pastarojo meto rinkimų ir politinė aklavietė, susidariusi po 2016 m. prezidento rinkimų, labai pakenkė Haičio pajėgumui priimti pagrindinius teisėkūros aktus ir nacionalinį biudžetą, siekiant išspręsti skubias socialines ir ekonomines problemas; |
| --- | --- |

I.

kadangi pastarojo meto rinkimų ir politinė aklavietė, susidariusi po 2016 m. prezidento rinkimų, labai pakenkė Haičio pajėgumui priimti pagrindinius teisėkūros aktus ir nacionalinį biudžetą, siekiant išspręsti skubias socialines ir ekonomines problemas;

| J. | kadangi nebaudžiamumą Haityje kursto pareigūnų atsakomybės stoka, o ypač sistemingų jėgos panaudojimo atvejų tyrimų stygius ir plačiai paplitę neteisėti ar savavališki policijos vykdomi areštai; kadangi Haitis organizacijos „Transparency International“ korupcijos indekse iš 176 šalių užima 159 vietą; |
| --- | --- |

J.

kadangi nebaudžiamumą Haityje kursto pareigūnų atsakomybės stoka, o ypač sistemingų jėgos panaudojimo atvejų tyrimų stygius ir plačiai paplitę neteisėti ar savavališki policijos vykdomi areštai; kadangi Haitis organizacijos „Transparency International“ korupcijos indekse iš 176 šalių užima 159 vietą;

| K. | kadangi Haitis Jungtinių Tautų vystymosi programos skelbiamame žmogaus vystymosi indekse užima 163 vietą ir jam nuolat reikia humanitarinės ir vystomosios pagalbos; |
| --- | --- |

K.

kadangi Haitis Jungtinių Tautų vystymosi programos skelbiamame žmogaus vystymosi indekse užima 163 vietą ir jam nuolat reikia humanitarinės ir vystomosios pagalbos;

| L. | kadangi 2017 m. rugsėjo mėn. Haičio parlamentas patvirtino tokį šalies 2018 m. biudžetą, kuriame jau ir taip nuskurdusiems gyventojams nustatomi neproporcingai dideli mokesčiai, ir dėl to sostinėje Port o Prense kilo smurtinės demonstracijos ir riaušės; kadangi ekonomikos ir finansų ministras Patrick Salomon pristatė biudžetą, kuriame, pvz., pirmenybė teikiama vyriausybės įstaigų valymui, o ne visuomenės sveikatos programoms; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2017 m. rugsėjo mėn. Haičio parlamentas patvirtino tokį šalies 2018 m. biudžetą, kuriame jau ir taip nuskurdusiems gyventojams nustatomi neproporcingai dideli mokesčiai, ir dėl to sostinėje Port o Prense kilo smurtinės demonstracijos ir riaušės; kadangi ekonomikos ir finansų ministras Patrick Salomon pristatė biudžetą, kuriame, pvz., pirmenybė teikiama vyriausybės įstaigų valymui, o ne visuomenės sveikatos programoms;

| M. | kadangi ES yra skyrusi Haičiui 420 mln. EUR iš 11-ojo Europos plėtros fondo, ypač daug dėmesio skirdama vaikų mitybai ir švietimui, kad padėtų vaikams vystytis; |
| --- | --- |

M.

kadangi ES yra skyrusi Haičiui 420 mln. EUR iš 11-ojo Europos plėtros fondo, ypač daug dėmesio skirdama vaikų mitybai ir švietimui, kad padėtų vaikams vystytis;

| N. | kadangi 2017 m. ES paskelbė kvietimą teikti pasiūlymus prancūzišku pavadinimu „La promotion des droits des enfants et la protection des enfants victimes d’exploitation, discrimination, violence et abandon“ (Vaiko teisių stiprinimas ir nuo išnaudojimo, diskriminacijos ir nesirūpinimo nukentėjusių vaikų apsauga), kurio pagrindinis tikslas – įkalintus vaikus grąžinti jų biologinėms šeimoms ar apgyvendinti juos globėjų šeimose; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2017 m. ES paskelbė kvietimą teikti pasiūlymus prancūzišku pavadinimu „La promotion des droits des enfants et la protection des enfants victimes d’exploitation, discrimination, violence et abandon“ (Vaiko teisių stiprinimas ir nuo išnaudojimo, diskriminacijos ir nesirūpinimo nukentėjusių vaikų apsauga), kurio pagrindinis tikslas – įkalintus vaikus grąžinti jų biologinėms šeimoms ar apgyvendinti juos globėjų šeimose;

| 1. | apgailestauja dėl to, kad labai daug vaikų Haityje priverstinai palieka savo šeimas dėl vergavimo už išlaikymą (restavek) reiškinio ir dirba priverstinį darbą; ragina išnaikinti šį reiškinį; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia didelį susirūpinimą dėl nuolatinių žmogaus teisių pažeidimų, įskaitant smurtą dėl lyties, neteisėtą areštą ir vaikų pavertimo vergais už išlaikymą Haityje; ragina Haičio vyriausybę, siekiant užtikrinti skubias reformas, teikti pirmenybę teisėkūros priemonėms, visų pirma Baudžiamojo kodekso reformai, kuriomis kovojama su tokiais reiškiniais, ir sykiu atgaivinti pagrindines institucijas šalyje, kurių veikla sustojo dėl neseniai susidariusios politinės aklavietės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Haičio vyriausybę skubiai imtis priemonių, kad būtų sprendžiama pažeidžiamumo problema, dėl kurios vaikai tampa namų vergais, ir, be kita ko, būtų apsaugoti vaikai, kurie yra nesirūpinimo, prievartos, smurto ir vaikų darbo aukos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina ES ir jos valstybes nares toliau teikti pagalbą Haičiui įgyvendinti priemones, kuriomis būtų apsaugoti vaikai, įskaitant programas ir partnerystes, kuriomis siekiama kovoti su smurtu, prievarta ir vaikų išnaudojimu; ragina Haičio vyriausybę teikti pirmenybę procedūroms, įdiegti jas ir skirti joms pakankamai išteklių, siekiant išnaikinti vergavimo už išlaikymą (restavek) reiškinį, be kita ko, apmokyti socialines tarnybas padėti apgyvendinti už išlaikymą vergavusius vaikus kuo toliau nuo juos išnaudojusių šeimų ir užtikrinti jų reabilitaciją, kad būtų tenkinami jų fiziniai ir psichologiniai poreikiai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Haičio vyriausybę įdiegti administracinę sistemą, kuri užtikrintų, kad visi naujagimiai būtų užregistruoti, kai tik gimsta, taip pat imtis priemonių užregistruoti tuos, kurie nebuvo užregistruoti, kai gimė, ir užregistruoti, kur jie gyvena; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Haičio valdžios isntitucijas ir paramos teikėjus brangioms, bet nekokybiškoms našlaičių prieglaudoms šiuo metu skiriamus didelius išteklius perskirti bendruomeninėms paslaugoms, kurios sustiprintų šeimų ir bendruomenių gebėjimus tinkamai rūpintis savo pačių vaikais; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Haičio vyriausybę ir kitas ES valstybes nares, jei dar to nepadarė, besąlygiškai ratifikuoti šias konvencijas, kurios yra esminės kovojant su prekyba vaikais ir vergove:






  — | Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto fakultatyvųjį protokolą ir pasirinkimą dalyvauti tyrimo ir tarpvalstybinėse procedūrose, |
| --- | --- | --- |

7.

—

Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto fakultatyvųjį protokolą ir pasirinkimą dalyvauti tyrimo ir tarpvalstybinėse procedūrose,

| — | Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo prievartinio dingimo, |
| --- | --- |

—

Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo prievartinio dingimo,

| — | Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, |
| --- | --- |

—

Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą,

| — | Romos statutą; |
| --- | --- |

—

Romos statutą;

| 8. | ragina ES paramos vystymuisi fondą skirti ypatingą dėmesį pagalbai vykdyti skubią teismų sistemos reformą ir mokyti prokurorus ir teisėjus dirbti su prievartavimo ir seksualinės prievartos bylomis, užtikrinant, kad policija ir teismų darbuotojai būtų apmokyti ir galėtų nešališkai elgtis su moterimis ir mergaitėmis, pranešančiomis apie smurtą dėl lyties; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad Haičio parlamentas 2017 m. rugsėjo mėn. patvirtino metinį biudžetą; atkreipia dėmesį į tai, kad pastaruoju metu padaryta pažanga teisės į mokslą srityje, visų pirma įgyvendinant Visuotinio, nemokamo ir privalomo švietimo programą, nes tam reikia tiek veiksmingos stebėsenos ir vykdymo užtikrinimo sistemos, tiek tvarių finansinių pastangų ir iš Haičio nacionalinio biudžeto, ir iš ES paramos vystymuisi fondo; ragina skirti daugiau dėmesio už išlaikymą vergavusių (restavek) vaikų gerovei ir reabilitacijai, įskaitant labiausiai nepalankioje padėtyje esančius, neįgalius, turinčius mokymosi sunkumų ir kaimo vietovėse gyvenančius vaikus, skiriant lėšas iš kito EPF ir vykdant Haičio nacionalinę orientacinę programą, be kita ko, reguliariai rengti bendras priemonių, kurių buvo imtasi, ir jų veiksmingumo kovojant su vergovės už išlaikymą (restavek) reiškiniu, pažangos ataskaitas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tikisi, kad ES ir jos valstybės narės, kurios pažadėjo suteikti pagalbą Haičiui po uragano Metju, laikysis duotų pažadų ir padės šaliai įveikti ilgalaikes problemas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, AKR ir ES ministrų tarybai, Cariforum institucijoms, Haičio ir Dominikos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

11.

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/44

---

P8_TA(2018)0039

Europos investicijų banko finansinės veiklos metinė ataskaita

2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos metinės ataskaitos (2017/2071(INI))

(2018/C 463/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15, 126, 175, 177, 208, 209, 271, 308 ir 309 straipsnius ir į SESV Protokolą Nr. 5 dėl Europos investicijų banko (EIB) statuto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15, 126, 175, 177, 208, 209, 271, 308 ir 309 straipsnius ir į SESV Protokolą Nr. 5 dėl Europos investicijų banko (EIB) statuto,

| — | atsižvelgdamas į 2017–2019 m. EIB grupės veiklos planą, paskelbtą EIB interneto svetainėje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017–2019 m. EIB grupės veiklos planą, paskelbtą EIB interneto svetainėje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. EIB veiklos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. EIB veiklos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. EIB finansinę ataskaitą ir 2016 m. EIB statistinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. EIB finansinę ataskaitą ir 2016 m. EIB statistinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. EIB parengtą Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) veikimo vertinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. EIB parengtą Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) veikimo vertinimą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir EIB 2017 m. gegužės 2 d. sudarytą susitarimą dėl keitimosi informacija pagal 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir EIB 2017 m. gegužės 2 d. sudarytą susitarimą dėl keitimosi informacija pagal 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2396, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) 2015/1017 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo veiklos laikotarpio pratęsimo ir to fondo bei Europos investavimo konsultacijų centro techninių patobulinimų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/2396, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) 2015/1017 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo veiklos laikotarpio pratęsimo ir to fondo bei Europos investavimo konsultacijų centro techninių patobulinimų (2),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 466/2014/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti (COM(2016)0583), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 466/2014/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti (COM(2016)0583),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009, įsteigiantis Išorės veiksmų garantijų fondą (COM(2016)0582), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009, įsteigiantis Išorės veiksmų garantijų fondą (COM(2016)0582),

| — | atsižvelgdamas į EIB ekonominio atsparumo iniciatyvą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EIB ekonominio atsparumo iniciatyvą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1601, kuriuo sukuriamas Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF), EDVF garantija ir EDVF garantijų fondas (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1601, kuriuo sukuriamas Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF), EDVF garantija ir EDVF garantijų fondas (3),

| — | atsižvelgdamas į pirmąjį EDVF strateginės valdybos posėdį, įvykusį 2017 m. rugsėjo 28 d. Briuselyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pirmąjį EDVF strateginės valdybos posėdį, įvykusį 2017 m. rugsėjo 28 d. Briuselyje,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 17 d. Geteborge surengtą socialinį aukščiausiojo lygio susitikimą deramų darbo vietų ir ekonomikos augimo tema ir į Europos socialinių teisių ramstį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 17 d. Geteborge surengtą socialinį aukščiausiojo lygio susitikimą deramų darbo vietų ir ekonomikos augimo tema ir į Europos socialinių teisių ramstį,

| — | atsižvelgdamas į EIB grupės strategiją dėl lyčių lygybės ir moterų ekonominio įgalėjimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EIB grupės strategiją dėl lyčių lygybės ir moterų ekonominio įgalėjimo,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. EIB skaidrumo politikos įgyvendinimo ataskaitą ir 2016 m. EIB valdymo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. EIB skaidrumo politikos įgyvendinimo ataskaitą ir 2016 m. EIB valdymo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į EIB aplinkos apsaugos ir socialinės praktikos vadovą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EIB aplinkos apsaugos ir socialinės praktikos vadovą,

| — | atsižvelgdamas į šiuo metu persvarstomą 2010 m. EIB skundų nagrinėjimo tvarką – principus, įgaliojimus ir darbo tvarkos taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į šiuo metu persvarstomą 2010 m. EIB skundų nagrinėjimo tvarką – principus, įgaliojimus ir darbo tvarkos taisykles,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 15 d. EIB politikos menkai reguliuojamų, neskaidrių ir nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų atžvilgiu dokumentą ir į jos 2014 m. balandžio 8 d. priedėlį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 15 d. EIB politikos menkai reguliuojamų, neskaidrių ir nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų atžvilgiu dokumentą ir į jos 2014 m. balandžio 8 d. priedėlį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 4 d. EIB pritarimą ES sprendimui ratifikuoti Paryžiaus susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 4 d. EIB pritarimą ES sprendimui ratifikuoti Paryžiaus susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko J. C. Junckerio pranešimą apie Sąjungos padėtį 2017 m. rugsėjo 13 d. vykusioje Parlamento plenarinėje sesijoje Strasbūre, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko J. C. Junckerio pranešimą apie Sąjungos padėtį 2017 m. rugsėjo 13 d. vykusioje Parlamento plenarinėje sesijoje Strasbūre,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 3 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 3 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A8-0013/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A8-0013/2018),

| A. | kadangi Europos investicijų bankas (EIB) laikomas ES institucija, atsakinga už finansus, ir pagrindine viešųjų ir privačių investicijų skatinimo ES institucija, be to, EIB, vykdydamas išorės skolinimo veiklą, atlieka svarbų vaidmenį už ES ribų; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos investicijų bankas (EIB) laikomas ES institucija, atsakinga už finansus, ir pagrindine viešųjų ir privačių investicijų skatinimo ES institucija, be to, EIB, vykdydamas išorės skolinimo veiklą, atlieka svarbų vaidmenį už ES ribų;

| B. | kadangi EIB grupės finansinė veikla apima ir nuosavų išteklių skolinimą, ir įvairių jai suteiktų įgaliojimų vykdymą, gavus paramą iš ES biudžeto ir trečiųjų subjektų, pvz., ES valstybių narių; |
| --- | --- |

B.

kadangi EIB grupės finansinė veikla apima ir nuosavų išteklių skolinimą, ir įvairių jai suteiktų įgaliojimų vykdymą, gavus paramą iš ES biudžeto ir trečiųjų subjektų, pvz., ES valstybių narių;

| C. | kadangi geriausios praktikos, susijusios su EIB grupės veiklos veiksmingumo politika ir vadyba, valdymu ir skaidrumu, plėtotei turėtų būti skiriamas nuolatinis dėmesys; |
| --- | --- |

C.

kadangi geriausios praktikos, susijusios su EIB grupės veiklos veiksmingumo politika ir vadyba, valdymu ir skaidrumu, plėtotei turėtų būti skiriamas nuolatinis dėmesys;

| D. | kadangi 2016 m. EIB išlaikė tvirtą finansinę padėtį, kaip ir buvo prognozuojama tiems metams – EIB metinis grynasis perviršis sudarė 2,8 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2016 m. EIB išlaikė tvirtą finansinę padėtį, kaip ir buvo prognozuojama tiems metams – EIB metinis grynasis perviršis sudarė 2,8 mlrd. EUR;

| E. | kadangi EIB turėtų toliau didinti pastangas veiksmingai plėsti savo skolinimo veiklą, t. y. teikti techninę pagalbą ir konsultacinę pagalbą, visų pirma regionuose, kuriuose žemas investicijų lygis, siekiant mažinti regioninius skirtumus, ir sykiu mažinti administracinę naštą paraiškų teikėjams; |
| --- | --- |

E.

kadangi EIB turėtų toliau didinti pastangas veiksmingai plėsti savo skolinimo veiklą, t. y. teikti techninę pagalbą ir konsultacinę pagalbą, visų pirma regionuose, kuriuose žemas investicijų lygis, siekiant mažinti regioninius skirtumus, ir sykiu mažinti administracinę naštą paraiškų teikėjams;

| F. | kadangi EIB, kaip už Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) valdymą atsakinga institucija, turėtų ir toliau siekti užtikrinti kokybišką, geografiniu požiūriu subalansuotą turto portfelį, garantuojantį ilgalaikę ekonominę naudą, užtikrinančią kokybiškų darbo vietų kūrimą, ir tai turėtų padaryti savo pagrindiniu prioritetu visoje ES teritorijoje; |
| --- | --- |

F.

kadangi EIB, kaip už Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) valdymą atsakinga institucija, turėtų ir toliau siekti užtikrinti kokybišką, geografiniu požiūriu subalansuotą turto portfelį, garantuojantį ilgalaikę ekonominę naudą, užtikrinančią kokybiškų darbo vietų kūrimą, ir tai turėtų padaryti savo pagrindiniu prioritetu visoje ES teritorijoje;

| G. | kadangi Europos investicijų fondas (EIF) turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį papildydamas EIB intervencijas kaip specializuota rizikos kapitalo ir garantijų ES priemonė, siekiant visų pirma remti MVĮ ir taip užtikrinti tolesnę ir didesnę Europos integraciją ir ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos investicijų fondas (EIF) turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį papildydamas EIB intervencijas kaip specializuota rizikos kapitalo ir garantijų ES priemonė, siekiant visų pirma remti MVĮ ir taip užtikrinti tolesnę ir didesnę Europos integraciją ir ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą;

| H. | kadangi apsaugos nuo sukčiavimo, be kita ko, mokestinio sukčiavimo ir pinigų plovimo, taip pat terorizmo finansavimo rizikos priemonės įtvirtintos EIB grupės sutartinėse nuostatose, įtraukiamose į sutartis, sudaromas tarp EIB grupės ir jos sandorių šalių; kadangi EIB grupė turėtų reikalauti sandorių šalių laikytis visų taikytinų teisės aktų; kadangi EIB grupė, remdamasi išsamaus patikrinimo rezultatais, turėtų nustatyti papildomas sutartines nuostatas dėl konkrečių skaidrumo ir sąžiningumo aspektų; |
| --- | --- |

H.

kadangi apsaugos nuo sukčiavimo, be kita ko, mokestinio sukčiavimo ir pinigų plovimo, taip pat terorizmo finansavimo rizikos priemonės įtvirtintos EIB grupės sutartinėse nuostatose, įtraukiamose į sutartis, sudaromas tarp EIB grupės ir jos sandorių šalių; kadangi EIB grupė turėtų reikalauti sandorių šalių laikytis visų taikytinų teisės aktų; kadangi EIB grupė, remdamasi išsamaus patikrinimo rezultatais, turėtų nustatyti papildomas sutartines nuostatas dėl konkrečių skaidrumo ir sąžiningumo aspektų;

| I. | kadangi EIB grupė pagal Sutartis privalo prisidėti prie ES integracijos, ekonominės ir socialinės sanglaudos ir regionų vystymosi, taikydama specialias finansavimo priemones, pvz., teikdama paskolas, akcinį kapitalą, garantijas, rizikos pasidalijimo priemones ir konsultavimo paslaugas; |
| --- | --- |

I.

kadangi EIB grupė pagal Sutartis privalo prisidėti prie ES integracijos, ekonominės ir socialinės sanglaudos ir regionų vystymosi, taikydama specialias finansavimo priemones, pvz., teikdama paskolas, akcinį kapitalą, garantijas, rizikos pasidalijimo priemones ir konsultavimo paslaugas;

| J. | kadangi EIB grupė turėtų išlaikyti aukštą kreditingumą kaip pagrindinį savo verslo modelio pranašumą ir kokybišką, tvirtą turto portfelį su patikimais investicijų projektais pagal ESIF ir visas portfelio finansines priemones; |
| --- | --- |

J.

kadangi EIB grupė turėtų išlaikyti aukštą kreditingumą kaip pagrindinį savo verslo modelio pranašumą ir kokybišką, tvirtą turto portfelį su patikimais investicijų projektais pagal ESIF ir visas portfelio finansines priemones;

Pasauliniai iššūkiai ir pagrindinės politikos sritys

| 1. | pabrėžia, kad ekonomikos krizė labai susilpnino ES ekonomikos augimą ir kad viena iš svarbiausių jos pasekmių yra investicijų sumažėjimas ES; pabrėžia, kad, kaip matyti iš Eurostato duomenų, viešojo ir privačiojo sektorių investicijų nuosmukis pasiekė nerimą keliantį lygį tose šalyse, kurios labiausiai nukentėjo nuo krizės; išreiškia susirūpinimą dėl makroekonominio disbalanso ir nedarbo, kurie tebėra dideli kai kuriose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tikisi, kad EIB ir toliau bendradarbiaus su Komisija ir valstybėmis narėmis šalinant sisteminius trūkumus, dėl kurių tam tikri regionai arba šalys negali visapusiškai pasinaudoti EIB finansinės veiklos teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina EIB grupės pasiryžimą stiprinti ES konkurencingumą, iš tikrųjų skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ir padėti spręsti socialinius ir ekonominius uždavinius ES ir už jos ribų, siekiant įgyvendinti bendruosius viešosios politikos tikslus, susijusius su inovacijomis, MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių finansais, infrastruktūra, aplinka, ekonomine ir socialine sanglauda bei klimatu; primena, kad šie tikslai taip pat reikalauja teikti viešąsias gėrybes; primygtinai teigia, kad, norint sėkmingai pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus, visa EIB grupės veikla turėtų būti ne tik ekonomiškai tvari, bet ir prisidėti prie pažangesnės, ekologiškesnės ir įtraukesnės ES; į tai atsižvelgdamas ragina EIB bendradarbiauti su smulkiaisiais rinkos dalyviais ir bendruomenės kooperatyvais, siekiant paskatinti nedidelės apimties atsinaujinančiųjų išteklių energetikos projektus susijungti, kad jie galėtų gauti EIB finansavimą; pabrėžia, kad priemonės, būtinos šiems tikslams pasiekti, turėtų tarpusavyje derėti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina Komisijos veiksmus, kuriais siekiama suderinti įvairius finansavimo šaltinius, įskaitant ESIF, centralizuotai administruojamas ES lygmens finansines priemones ir Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų programų išteklius, taip pat valstybių narių ir nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų ir įstaigų išteklius, nes tai įgalina finansuoti MVĮ naudingus rizikingus projektus ir tokius projektus, kuriems sunkiau gauti finansavimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina tai, kad EIB patvirtino savo įsipareigojimą padėti įgyvendinti Paryžiaus susitarimą; mano, kad numatyta 2018 m. EIB skolinimo energetikos sektoriui kriterijų peržiūra suteiks bankui progą iš naujo apsvarstyti, ar teikti paramą iškastinio kuro sektoriui, ir paskelbti atitinkamus su tuo susijusius išsamius duomenis; atsižvelgdamas į tai, primygtinai ragina banką paskelbti konkrečius veiksmų planus, susijusius su jo 2015 m. klimato kaitos strategija, ir savo portfelį suderinti su tikslu užtikrinti, kad laikantis Paryžiaus susitarimo vidutinė pasaulio temperatūra padidėtų ne daugiau kaip 1,5 oC, pakopomis sparčiai ir visiškai atsisakant iškastinio kuro projektų ir pirmenybę teikiant energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių projektams; palankiai vertina 2017 m. spalio 10 d. Tarybos išvadas dėl kovos su klimato kaita finansavimo (4) ir pabrėžia, kad labai svarbu skirti pakankamą finansavimą darnioms žaliosioms investicijoms, įskaitant investicijas į biologinės pramonės sektorius (5); ragina EIB ir toliau teikti finansinę paramą tvariems vietos energijos šaltiniams, kad būtų panaikinta didelė Europos priklausomybė nuo išorės energijos tiekėjų ir užtikrintas tiekimo saugumas; ragina EIB apsvarstyti, ar nereikėtų patvirtinti Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Rio klimato rodiklių, taikomų ESI fondų lėšų panaudojimo klimato politikos veiksmams stebėjimo ir kontrolės tikslais, siekiant geriau atsižvelgti į EIB veiklą, susijusią su sanglaudos politika, kai vertinamas ESI fondų vaidmuo kovojant su klimato kaita; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad EIB rezultatai klimato politikos veiksmų srityje labai įvairūs nepaisant to, kad 25 proc. lėšų skyrimo tikslas pasiektas, bendrai paėmus, vos viršijant minimalią ribą; yra susirūpinęs dėl to, kad 16 valstybių narių EIB parama klimato politikos veiksmams nesiekė nė 20 proc. ir kad 2016 m. investicijos į klimato politikos veiksmus daugiausia teiktos stiprios ekonomikos ES šalims – 70 proc. ESIF paramos atsinaujinančiųjų išteklių energetikai suteikta vienintelei šaliai, t. y. Belgijai, o 80 proc. investicijų pagal ESIF į energijos vartojimo efektyvumą skirta Prancūzijai, Suomijai ir Vokietijai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina tai, kad EIB reagavo į krizę gerokai išplėsdamas savo veiklą, be kita ko, labiausiai nukentėjusiose šalyse; ragina EIB toliau remti ES šalis, kad padėtų jų ekonomikai atsigauti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad būtina skubiai išaiškinti „Brexit“ poveikį EIB dabartiniam biudžetui ir jo veiklai, kad institucija ir toliau galėtų vykdyti savo funkcijas; atkreipia dėmesį į tai, kad Jungtinė Karalystė teikė 16,11 proc. EIB kapitalo – jos įnašas sudarė 3,5 mlrd. EUR įmokėtojo kapitalo ir 35,7 mlrd. EUR banko kapitalo pagal pareikalavimą; pabrėžia, kad svarbu tiksliai nustatyti Jungtinės Karalystės įnašo į EIB biudžetą dydį ir apibrėžti būsimą Jungtinės Karalystės dalyvavimą ekonominėje veikloje; ragina valstybes nares užtikrinti, kad dėl Jungtinės Karalystės pasitraukimo nesumažėtų EIB pajėgumas remti ES ekonomiką; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia kuo greičiau užtikrinti teisinį tikrumą, kalbant apie šiuo metu Jungtinėje Karalystėje vykdomus projektus, kuriuos bendrai finansuoja EIB; mano, kad iki oficialaus išstojimo iš Sąjungos dienos požiūris investicijų srityje į Jungtinę Karalystę turėtų būti toks pats kaip į bet kurią kitą valstybę narę, tačiau EIB elgiasi teisingai investicijoms nustatydamas sąlygas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad investicijų tinkamumo kriterijų, visų pirma aplinkosaugos standartų srityje, bus laikomasi visu tokių investicijų laikotarpiu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad labai svarbi EIB finansavimo veikla rytinėse ir pietinėse ES kaimyninėse šalyse, remiant tas šalis, kurios įgyvendina sunkias ekonomines ir demokratines reformas, siekdamos integracijos į ES; primena, kad pagrindinės finansavimo veiklos tikslas taip pat turėtų būti siekis patenkinti skubius poreikius ir spręsti ilgalaikius uždavinius, tokius kaip infrastruktūros atstatymas, tinkamo būsto ir reagavimo į kritinę padėtį infrastruktūros užtikrinimas, taip pat kova su jaunimo nedarbu; pabrėžia, jog reikia, kad EIB vykdytų išorės operacijas taip, kad jo veikla būtų konkrečiai sutelkta į sritis, kurios itin svarbios Europos Sąjungai; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į EIB išorės skolinimo įgaliojimų išplėtimą, siekiant stiprinti veiklą pietinėse kaimyninėse šalyse, Viduržemio jūros regione, Lotynų Amerikoje ir Azijoje; be to, atkreipia dėmesį į dideles EIB operacijų galimybes pagerinti ekonominę padėtį geopolitiniu požiūriu labai svarbiuose regionuose, visų pirma Ukrainoje, susiduriančioje su dideliais ekonominiais sunkumais dėl Rytų Ukrainoje vykstančio ginkluoto konflikto; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad EIB, būdamas „ES banku“, įsteigtu ir valdomu pagal ES sutartis ir prie jų pridėtą atitinkamą protokolą, privalo atitikti šį ypatingą statusą, kuriuo numatomos ypatingos teisės ir pareigos; pažymi, kad EIB atlieka labai svarbų vaidmenį įgyvendindamas vis daugiau finansinių priemonių, kurias taikant ES biudžeto lėšos naudojamos kaip svertas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, jog prognozuojama, kad, kaip ir numatyta 2017–2019 m. veiklos plane, pasirašytų EIB paskolų vertė dar kartą pakils 2019 m. (iki 76 mlrd. EUR – jų vertė, 2014 m. buvusi 77 mlrd. EUR, 2016 m. nukrito iki 73 mlrd. EUR); atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinėmis aplinkybėmis bankas turėtų būti skatinamas išsikelti ambicingesnius tikslus ir padidinti EIB pasirašytų paskolų vertę; primena, kad EIB turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, pasinaudojant tokiomis priemonėmis kaip programa „Horizontas 2020“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonė; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina EIB įsipareigojimą kovoti su pagrindinėmis migracijos priežastimis ir imtis veiksmų šalyse, kuriose migracijos krizė ypač didelė, be kita ko, stiprinant ir papildant humanitarinius veiksmus ir teikiant paramą ekonomikos augimui, vystymuisi ir reikalingoms investicijoms į modernią ir darnią miestų, sveikatos, švietimo ir socialinę infrastruktūrą, skatinant ekonominę veiklą, kad būtų kuriamos darbo vietos, ir tarpvalstybinį valstybių narių ir trečiųjų šalių tarpusavio bendradarbiavimą; tikisi, kad EIB grupė šiuo tikslu dės daugiau pastangų koordinuoti ekonominio atsparumo iniciatyvą ir persvarstyto išorės skolinimo įgaliojimo vykdymą pagal EDVF programą; ragina padidinti finansinę paramą projektams, kurie padėtų sumažinti ekonomines sąnaudas, susijusias su migracijos krize, ir sykiu darytų teigiamą poveikį piliečiams, pabėgėliams ir kitiems migrantams valstybėse narėse, kurioms tenka didžiausi pabėgėlių ir migrantų srautai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | todėl palankiai vertina EIB atsako į krizę ir atsparumo didinimo iniciatyvą, kuria siekiama padidinti Europos pietinėms kaimyninėms valstybėms ir Balkanų regionui skiriamą pagalbą 6 mlrd. EUR; ragina užtikrinti, kad ši iniciatyva iš tikrųjų papildytų šiuo metu regione vykdomą EIB veiklą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į EIB pasiūlymą įsteigti, pasinaudojant EIF modeliu, grupei pavaldų subjektą, atsakingą už finansavimą už Europos ribų; tikisi, kad bus laiku informuojamas apie visus pokyčius šioje srityje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina EIB grupės 2017 m. paskelbtą strategiją dėl lyčių lygybės ir moterų ekonominio įgalėjimo; mano, kad lyčių perspektyva turėtų būti taikoma visoms EIB grupės finansinėms operacijoms; tikisi, kad lyčių lygybės veiksmų planas, nustačius plataus užmojo tikslus ir konkrečius rodiklius, bus netrukus įgyvendintas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina pasiektą susitarimą dėl ESIF veiklos pratęsimo ir patikslinimo ir tikisi, kad persvarstytas fondas ir sustiprintas Europos investavimo konsultacijų centras padės įveikti nustatytas dabartinės sistemos problemas, konkrečiai problemas, susijusias su papildomumu, tvarumu, klimato politikos veiksmais, geografine pusiausvyra ir konsultavimo centro veikla; pabrėžia, kad EIB vykdant skolinimo veiklą svarbu vengti geografinio disbalanso, siekiant užtikrinti platesnio geografiniu ir sektorių požiūriu masto lėšų paskirstymą, nepakenkiant projektų kokybei; ragina EIB toliau stiprinti bendradarbiavimą su nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais ir įstaigomis, kad būtų pasiekta daugiau gavėjų, ir toliau plėtoti konsultacinę veiklą ir techninę pagalbą, kad ilguoju laikotarpiu būtų išspręsta geografinės pusiausvyros problema; atkreipia dėmesį į labai įvairią patirtį įgyvendinant ESIF projektus; remia ir skatina tolesnį keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais tarp EIB ir valstybių narių, siekiant užtikrinti ekonominį efektyvumą ir tinkamą J. C. Junckerio plano svertą, nes tai pakeis ES piliečių gyvenimą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad EIB kasmet skolina vidutiniškai po 1 mlrd. EUR socialiniams būsto projektams (jų pastaraisiais metais gerokai padaugėjo ir toliau įvairinama projektų vykdytojų ir paskolos gavėjų grupė), 1,5 mlrd. EUR sveikatos infrastruktūrai ir 2,4 mlrd. EUR švietimo infrastruktūros projektams; pabrėžia, kad tolesnė EIB finansavimo plėtra šiame sektoriuje atspindėtų dabartinę pažangą, siekiant įtvirtinti ES socialinių teisių ramstį ir užtikrinti, kaip ir tikimasi, kad EIB grupė pirmenybę teiktų tiems projektams, kurie turėtų didžiausią poveikį tvarių vietinių darbo vietų kūrimui; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palankiai vertina tai, kad, kaip teigiama EIB Ekonomikos departamento 2017 m. rugsėjo 28 d. informaciniame pranešime, dėl kumuliacinių investicijų, kurias EIB grupė patvirtino 2015 m. ir 2016 m., ES BVP iki 2020 m. padidės 2,3 proc. ir bus sukurta 2,25 mln. darbo vietų – tai rodo, kad EIB daro didelį makroekonominį poveikį; ragina EIB toliau didinti savo makroekonominės analizės pajėgumus, įskaitant EIB veiklos makroekonominio poveikio tyrimus, plėsti savo bendrą analitinę veiklą ir sektorių tyrimus, taip pat empirinių studijų ir leidinių spektrą, kad EIB taip pat taptų „žinių banku“; ragina EIB toliau tobulinti projektų vertinimo procesą, naudojant išsamesnius, tikslesnius ir patobulintus poveikio rodiklius; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pripažįsta anticiklinės priemonės vaidmens, kurį EIB atliko pastaraisiais metais, svarbą; mano, kad vienas iš pagrindinių EIB prioritetų, kai tik ekonomika vėl sugrįš į prieškrizinį investicijų lygį, turėtų būti – sutelkti dėmesį į pagalbą panaikinti investicijų deficitą tose srityse, kuriose to negali padaryti rinkos, pavyzdžiui, dėl jų nuolatinio orientavimosi į trumpalaikius tikslus ir nesugebėjimo teisingai įvertinti ilgalaikių išorinių veiksnių, kad būtų paskatintos tvarios investicijos, technologijų pažanga ir inovacijos siekiant tvaraus augimo; pabrėžia, kad reikia teikti pirmenybę inovacijomis pagrįstiems projektams, turintiems aiškią pridėtinę vertę ES, taip pat ir regionų vystymuisi, remiant tokius projektus, kaip antai kaimo ir kitų mažiau prieinamų ir mažiau išsivysčiusių teritorijų atgaivinimo projektus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad EIB atliko ir toliau atlieka teigiamą vaidmenį mažinant viešųjų investicijų deficitą; pabrėžia, kad investicijos, atsakingos ir tvarios struktūrinės reformos ir patikima biudžeto politika turi būti neatsiejama bendros strategijos dalis; ragina koordinuoti EIB veiklą valstybėse narėse ir vyriausybių veiklą, politiką ir tikslus, nustatytus nacionalinėse reformų programose ir konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, visais atvejais, kai toks derinimas įmanomas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad ES lygmeniu esama svarbių struktūrinių priežasčių, dėl kurių didėja investicijų atotrūkis tarp valstybių narių; ragina EIB padidinti techninę pagalbą, kad būtų galima spręsti mažo projektų kūrimo pajėgumo problemą kai kuriose valstybėse narėse; ragina EIB teikti išsamesnę informaciją apie tiesiogines ir netiesiogines darbo vietas, kurias sukuria kiekvienas finansuojamas projektas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad EIB pagal Sutartis privalo prisidėti prie subalansuoto ir stabilaus vidaus rinkos kūrimo, vykdydamas pagrindinę skolinimo veiklą ir sąveikaudamas su Europos struktūriniais ir investicijų fondais, kad būtų remiami projektai, skirti mažiau išsivysčiusiems regionams, ir tarpvalstybinio pobūdžio projektai; todėl atkreipia dėmesį į svarbaus EIB papildomojo vaidmens potencialą įgyvendinant sanglaudos politiką, kuri ir toliau visuomet turėtų būti grindžiama rezultatais ir į juos orientuota, be kita ko, vykdant veiklą, kuria siekiama stiprinti projektų rengimo pajėgumus, teikti konsultavimo ir analizės paslaugas ir paskolas nacionaliniam bendram finansavimui naudojant ESI fondus; ragina Komisiją ir EIB geriau koordinuoti savo pastangas, siekiant toliau skatinti keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais ir teikti investavimo galimybių visuose Europos regionuose, įskaitant tuos regionus, kurie negauna lėšų iš Sanglaudos fondo, kad būtų pasiekta geresnių ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslų; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad EIB, kaip vieša finansų institucija, finansuojanti projektus, kuriais siekiama įgyvendinti ES politiką ir prioritetinius uždavinius, turėtų prisidėti prie ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos, be kita ko, mažiau išsivysčiusiuose regionuose, kaip numatyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo; tačiau susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad, žvelgiant į geografinį skolinimo pasiskirstymą pagal šalis, kuriose vykdomi projektai, matyti, jog penkios valstybės narės, didžiausios ekonomikos ES šalys, gavo 54,11 proc. visų 2016 m. suteiktų paskolų; ragina EIB ir Komisiją išnagrinėti tokios padėties priežastis ir iki 2018 m. vidurio informuoti Parlamentą apie jas; pabrėžia, kad reikia užtikrinti platesnį teritorinį lėšų paskirstymą, be kita ko, ESIF, kuris visuomet turėtų papildyti ESI fondus, kad būtų pasiektas regioninių skirtumų mažinimo tikslas; pabrėžia, kad reikia stiprinti EIB vaidmenį finansuojant socialinį verslumą ir startuolius, socialinės infrastruktūros augimo spartinimo, atsinaujinančiųjų išteklių energetikos, energijos vartojimo efektyvumo ir žiedinės ekonomikos projektus; primena, kad EIB taip pat daug investuoja ES nepriklausančiose šalyse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkreipia dėmesį į visų EIB grupės valdomų programos „Horizontas 2020“ finansinių priemonių („InnovFin“) laikotarpio vidurio vertinimą ir jame pateiktas 15 rekomendacijų; tikisi, kad EIB grupė parengs išsamią strategiją, kurios laikysis siekdama įgyvendinti šias rekomendacijas; |
| --- | --- |

24.

Atitiktis reikalavimams

| 25. | pakartoja savo poziciją, kad į ES teisės aktus, įskaitant EIB statutą, ESIF reglamentą, keturis bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) reglamentus ir penkis Europos struktūriniais ir investicijų fondus (Europos regioninės plėtros fondą, Europos socialinį fondą, Sanglaudos fondą, Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondą), turėtų būti įtrauktas draudimas naudoti ES finansavimą galutiniams naudos gavėjams arba finansų tarpininkams, kurie, kaip įrodyta, yra susiję su mokesčių slėpimu arba mokestiniu sukčiavimu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primena, kad EIB politika reikalavimų neatitinkančių jurisdikciją turinčių subjektų atžvilgiu turi būti plataus užmojo; pažymi, kad pasikliovimas bendru 2017 m. gruodžio 5 d. Tarybos patvirtintu ES trečiųjų šalių jurisdikciją turinčių subjektų, nesilaikančių gero mokesčių srities valdymo standartų, sąrašu, kuris turės viršenybę kitų organizacijų sąrašų atžvilgiu iškilus prieštaravimams, yra teigiamas, bet nepakankamas žingsnis, ir ragina ataskaitų pagal šalis teikimą be išimčių padaryti viena pagrindinių EIB įmonių socialinės atsakomybės strategijos dalių; ragina EIB laikytis atitinkamų standartų ir taikytinų teisės aktų pinigų plovimo prevencijos, kovos su terorizmu, mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu srityse, nesinaudoti mokesčių vengimo struktūromis, visų pirma agresyvaus mokesčių planavimo schemomis, jose nedalyvauti ir netaikyti praktikos, kuri neatitinka gero mokesčių valdymo kriterijų, nustatytų Sąjungos teisėje, Tarybos išvadose, Komisijos komunikatuose ir bet kuriuose oficialiuose Komisijos pranešimuose, nepalaikyti verslo santykių su subjektais, registruotais ar įsteigtais tose šalyse ir teritorijose, kurios nebendradarbiauja su Sąjunga taikant tarptautiniu mastu sutartus mokesčių standartus, susijusius su skaidrumu ir informacijos mainais; ragina EIB, pasikonsultavus su Komisija ir su suinteresuotaisiais subjektais, persvarstyti ir atnaujinti politiką reikalavimų neatitinkančių jurisdikciją turinčių subjektų atžvilgiu, atsižvelgiant į Sąjungos patvirtintą nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų sąrašą; ragina Komisiją kasmet pateikti ataskaitą Parlamentui ir Tarybai apie tos politikos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pažymi, kad Komisija seniau buvo užblokavusi tam tikrus projektus, kuriuos pateikė tarptautinės finansų institucijos (6), nes šie projektai apėmė nepateisinamai sudėtingus apmokestinimo susitarimus, vykdomus taikant kenksmingus arba apskritai mokesčių netaikančius mokesčių režimus trečiosiose šalyse; ragina Komisiją ir EIB į savo metinę ataskaitą įtraukti informaciją apie projektus, kurių lėšos pervestos į lengvatinių mokesčių jurisdikcijų teritorijas; pabrėžia, kad tarptautinės finansų institucijos turi pašalinti riziką, kad ES lėšomis bus tiesiogiai ar netiesiogiai prisidedama prie mokesčių vengimo ir mokestinio sukčiavimo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad buvo išreikštas susirūpinimas dėl EIB finansuojamų projektų, susijusių su lengvatinių mokesčių struktūromis ir nebendradarbiaujančiais jurisdikciją turinčiais subjektais; ragina Komisiją paskelbti viešą metinę ataskaitą dėl ES lėšų naudojimo, susijusio su lengvatinių mokesčių struktūromis ir EIB ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) pinigų pervedimais į tas struktūras, įskaitant sustabdytų projektų skaičių ir pobūdį, aiškinamąsias pastabas dėl projektų sustabdymo pagrindo ir tolesnius veiksmus, kurių imtasi siekiant užtikrinti, kad jokiomis ES lėšomis nebūtų tiesiogiai ar netiesiogiai prisidedama prie mokesčių vengimo ir mokestinio sukčiavimo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palankiai vertina tai, kad EIB atsižvelgia į mokesčių poveikį šalyse, kuriose investuojama, ir į tai, kaip investicijos prisidės prie ekonomikos vystymosi, darbo vietų kūrimo ir nelygybės mažinimo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad EIB, kaip Europos Sąjungos bankas, turėtų dėti daugiau pastangų siekdamas užtikrinti, kad finansų tarpininkai, su kuriais jis bendradarbiauja, nesinaudotų mokesčių vengimo struktūromis, visų pirma, agresyvaus mokesčių planavimo schemomis, jose nedalyvautų ir netaikytų praktikos, kuri neatitinka gero mokesčių valdymo kriterijų, nustatytų ES teisės aktuose, įskaitant Komisijos rekomendacijas ir komunikatus; pabrėžia, kad EIB taip pat turėtų užtikrinti, kad finansų tarpininkai nebūtų susiję su korupcija, pinigų plovimu, organizuotu nusikalstamumu ar terorizmu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad EIB turi turėti patikimą ir išsamią informaciją apie tikruosius galutinius EIB lėšų gavėjus, taip pat ir tais atvejais, kai finansavimas priklauso nuo privataus kapitalo fondų; todėl primygtinai ragina EIB sugriežtinti išsamaus patikrinimo procedūrą ir padidinti skaidrumą, kai bendradarbiaujama su finansų tarpininkais; mano, kad geriausios praktikos pavyzdžiai, kuriais reikia nuolat sekti, yra kriterijų naudojimas atrenkant finansų tarpininkus ir atnaujintos informacijos apie tikruosius bendrovių savininkus, įskaitant patikos fondus, fondus ir mokesčių rojus, turėjimas; atkreipia dėmesį į tai, kad EIB nustato tikruosius tokių bendrovių savininkus per išsamaus patikrinimo procesą; ragina EIB grupę dar labiau sugriežtinti sutartines sąlygas, t. y. įtraukti sąlygą arba nuorodą dėl gero valdymo, siekiant sumažinti EIB sąžiningumui ir reputacijai kylančią riziką; primygtinai nurodo, kad EIB reikia parengti išsamų viešą finansų tarpininkų atrankos kriterijų sąrašą, siekiant sutvirtinti ES įsipareigojimą kovoti su piktnaudžiavimu mokesčiais ir veiksmingiau vengti korupcijos ir nusikalstamų grupuočių įsiskverbimo rizikos; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palankiai vertina EIB pastangas atlikti išsamų EIB grupės pagrindinių sandorio šalių ir operacijų patikrinimą, įskaitant vykdomą stebėsenos veiklą ir kontrolę, siekiant užtikrinti, kad EIB atsitiktinai nesudarytų palankesnių sąlygų korupcijai, sukčiavimui, slaptiems susitarimams, prievartai, pinigų plovimui, mokestiniam sukčiavimui, žalingai mokesčių praktikai ar terorizmo finansavimui, visų pirma skelbiamas reguliarias Vyriausiojo atitikties pareigūno tarnybos (OCCO) veiklos ataskaitas ir glaudų jos bendradarbiavimą su EIB generaline inspekcija; ragina EIB prisiderinti prie Komisijos planuojamos naujos skubaus perspėjimo ir draudimo dalyvauti sistemos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palankiai vertina EIB grupės bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija su įvairiomis Komisijos tarnybomis dėl priemonių, numatytų kovos su mokesčių vengimu dokumentų rinkinyje, siekiant patikslinti pagrindinių teisės aktų rinkinio taikymo sritį ir jo pagrindines nuostatas, EIB grupės vaidmenį ir dalyvavimą jas taikant, taip pat EIB grupės dalyvavimą dialoge su pilietinės visuomenės organizacijomis šiais klausimais tiek EIB grupės direktorių valdybos, tiek EIB tarnybų, pvz., OCCO, lygmeniu; ragina EIB geriau spręsti mokesčių vengimo klausimus, kai atliekamas išsamus patikrinimas; |
| --- | --- |

33.

Atskaitomybė

| 34. | mano, kad didesnis EIB ekonominis vaidmuo, didesni jo investavimo pajėgumai ir ES biudžeto kaip garantijos naudojimas EIB operacijoms reikalauja didesnio skaidrumo ir didesnės atskaitomybės, kad būtų užtikrinta tikra viešoji EIB grupės veiklos, projektų atrankos ir finansavimo prioritetų kontrolė; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkreipia dėmesį į tai, kad EIB kasmet pateikia tris ataskaitas Parlamentui apie savo veiklą ir kad EIB pirmininkas ir darbuotojai nuolat dalyvauja klausymuose Parlamentui ir jo komitetams paprašius; vis dėlto primena savo prašymą užtikrinti aukštesnio lygio EIB atskaitomybę Parlamentui ir skaidrumą; atsižvelgdamas į tai, pakartoja savo raginimą pasirašyti tarpinstitucinį susitarimą tarp EIB ir Parlamento dėl keitimosi informacija, įskaitant Parlamento narių galimybę pateikti klausimus, į kuriuos atsakoma raštu, EIB pirmininkui; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primena, kad skaidrumas įgyvendinant ES politiką ne tik stiprina EIB grupės bendrą atskaitomybę ir patikimumą, kai ji pateikia aiškią informaciją apie finansų tarpininkų ir galutinių finansinės naudos gavėjų tipus, bet taip pat prisideda prie finansuojamų projektų efektyvumo ir tvarumo didinimo ir užtikrina visišką sukčiavimo ir korupcijos netoleravimą, susijusį su paskolų portfeliu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palankiai vertina tai, kad EIB grupės skaidrumo politika grindžiama informacijos atskleidimo prielaida ir kad kiekvienas asmuo gali susipažinti su EIB grupės dokumentais ir informacija; primena savo rekomendaciją EIB grupės svetainėje paskelbti nekonfidencialius dokumentus, pvz., tarpinstitucinius susitarimus ir memorandumus, ir primygtinai ragina EIB grupę tuo neapsiriboti, bet ir toliau ieškoti didesnio skaidrumo užtikrinimo būdų; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mano, kad EIB grupė turėtų sekti Tarptautinės finansų korporacijos (IFC) ir Pasaulio banko grupės pavyzdžiu ir pradėti atskleisti informaciją apie didelės rizikos paprojekčius, kuriuos ji finansuoja per komercinius bankus (pagrindinius tarpininkus ir (arba) finansines priemones, kurias EIB grupė naudoja MVĮ finansuoti); |
| --- | --- |

38.

| 39. | palankiai vertina tai, kad visi EIB grupės turimi projektų dokumentai paprašius pateikiami; prašo EIB grupės nustatyti gaires dėl nekonfidencialios ir esminės informacijos, kurią galima atskleisti, kai raginama savo iniciatyva atskleisti informaciją apie projektą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina, kad EIB grupės informacijos atskleidimo politika užtikrintų aukštą jos kainodaros politikos ir valdymo organų principų skaidrumo lygį; palankiai vertina EIB grupės direktorių valdybos 2017 m. sausio mėn. posėdžių protokolų paskelbimą, viešąjį dokumentų registrą ir projektų duomenų skelbimą pagal tarptautinę paramos skaidrumo iniciatyvą (7); ragina paskelbti valdymo komitetų posėdžių protokolus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atkreipia dėmesį į atliekamą EIB grupės informavimo apie pažeidimus politikos persvarstymą; primygtinai ragina EIB grupę padidinti skundų mechanizmo nepriklausomumą, teisėtumą, prieinamumą, nuspėjamumą, lygiateisiškumą ir skaidrumą, be kita ko, įtraukti direktorius ir pagerinti skundų pateikėjų apsaugą; mano, kad tokios priemonės akivaizdžiai atitinka banko, suinteresuotųjų subjektų ir ES institucijų interesus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pažymi, kad iš 120 atvejų, apie kuriuos 2016 m. pranešta Generalinės inspekcijos Sukčiavimo tyrimų skyriui, 53 proc. sudaro atvejai, apie kuriuos pranešė EIB grupės darbuotojai; palankiai vertina tai, kad pranešimų apie sukčiavimo atvejus teikimo mechanizmą EIB interneto svetainėje jau galima rasti 30 kalbų (8); mano, kad EIB turėtų atidžiai stebėti ES lygmeniu vykdomą darbą, susijusį su informatorių apsauga, ir atitinkamai toliau gerinti pranešimų teikimo galimybes EIB; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina EIB grupę nuolat didelį dėmesį skirti savo veiklos rezultatų tikrinimui remiantis veiklos vertinimais ir įrodytu poveikiu; ragina ją toliau tobulinti savo stebėsenos rodiklius, konkrečiau, papildomumo rodiklius, siekiant kuo anksčiau projekto kūrimo etape įvertinti poveikį ir suteikti valdybai pakankamai informacijos apie numatomą poveikį, visų pirma susijusį su projektų indėliu į ES politiką, pvz., jų poveikį užimtumui (tiek įgyvendinimo, tiek veiklos etapuose); be to, pažymi, kad EIB grupės finansavimo veiklos rezultatų negalima įvertinti remiantis vien jos finansinio poveikio vertinimu, ir todėl ragina išlaikyti tinkamą pusiausvyrą tarp veiklos tikslų, apibrėžtų verslo mastu, ir nefinansinių EIB grupės darbuotojų tikslų; primygtinai ragina, kad rezultatų vertinimas, be kita ko, parodytų, kokių konkrečių tikslų pagal Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų programą siekiama projektu ir kiek jis padėjo juos pasiekti; mano, jog itin svarbu, kad į projektų vertinimą būtų aktyviai įtraukiami žmonės, gyvenantys finansuojamų infrastruktūros projektų įgyvendinimo vietos apylinkėse; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palankiai vertina tai, kad EIB ir toliau tobulina savo poveikio ataskaitų metodiką, be kita ko, siekdamas tiksliai įvertinti investicijas, sutelktas per įvairias skolinimo per tarpininkus struktūras ir naujus produktus, ir bendrus veiksmus, kurių ėmėsi kartu su kitais daugiašaliais plėtros bankais, kad suderintų pagrindinius poveikio ataskaitų aspektus, kaip padaryta, pvz., neseniai parengtame pranešime dėl klimato politikos finansavimo ataskaitų teikimo ir rengiamoje ataskaitoje dėl skolinimo visuose sektoriuose; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palankiai vertina tai, kad rezultatų vertinimas (ReM+) palaipsniui lemia kultūros pokyčius EIB grupėje; ragina suderinti ir generalizuoti šį procesą – papildomai kuo labiau įtraukti Adis Abebos ir Paryžiaus rodiklius; mano, kad tolesnis tokių rodiklių koregavimas atsižvelgiant vietos nuomones galėtų sumažinti jų atokumą, nedarant poveikio jų nepriklausomumui; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina EIB atsižvelgti į vietos aplinkybes, kai investuojama į trečiąsias valstybes; primena, kad investicijos į trečiąsias valstybes negali būti grindžiamos vien kuo didesnio pelno siekiu, bet taip pat privaloma siekti skatinti ilgalaikį tvarų ekonomikos augimą, kuriame svarbiausią vaidmenį atlieka privatusis sektorius, ir mažinti skurdą kuriant darbo vietas ir geresnes galimybes naudotis gamybos ištekliais; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pažymi, kad daugelyje EIB operacijų šalių įvairiais būdais, pradedant smurtiniais susidorojimais su protestais ir laisvo nuomonės reiškimo kriminalizavimu ir baigiant savavališkais sulaikymais, žmogaus teisių gynėjų kalinimu ir pilietinės visuomenės organizacijoms taikomais apribojimais, yra puolamos žmogaus teisės, o ypač saviraiškos, susirinkimų ir asociacijų laisvės; ragina EIB patvirtinti žmogaus teisių veiksmų planą siekiant įgyvendinti ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir Jungtinių Tautų verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, kad būtų išvengta bet kokio neigiamo EIB projektų poveikio žmogaus teisėms, siekiant užtikrinti, kad EIB projektai prisidėtų prie žmogaus teisių stiprinimo ir įgyvendinimo, ir imtis taisomųjų priemonių, kai pažeidžiamos žmogaus teisės; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palankiai vertina paskelbtą ReM sistemos metodiką, tačiau mano, kad tokių vertinimų rezultatai turėtų būti skelbiami visų operacijų atveju, įskaitant projektų ir paprojekčių poveikį aplinkai ir jų socialinį poveikį; palankiai vertina išorės skolinimo įgaliojimo laikotarpio vidurio peržiūrą, nes dėl to EIB dabar, Parlamentui paprašius, pateiks ReM suvestines, susijusias su projektais, kuriems taikoma ES biudžeto garantija; tačiau ragina EIB paskelbti ir kitas ReM suvestines, susijusias su atskirais projektais, nepriklausančiais ES, ir trijų ramsčių vertinimo suvestines, susijusias su projektais ES, kad padidėtų banko skaidrumas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina EIB paskelbti visus atitinkamus dokumentus, susijusius su paskolomis transporto priemonių pramonei siekiant plėtoti dyzelino technologijas, be kita ko, Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) ataskaitą ir jos rekomendacijas dėl EIB paskolų bendrovei „Volkswagen“, bendrai paaiškinti, kokiu mastu buvo teikiamos paskolos automobilių gamybos bendrovėms, kurios, kaip nustatyta, manipuliavo išmetamo dujų kiekio duomenimis, ir pateikti apžvalgą, kiek šių paskolų buvo laikomos klimato politikos veiksmais; ragina paaiškinti, kokia stabdžių ir atsvarų sistema taikoma siekiant užtikrinti, kad naujesnės paskolų sutartys su automobilių gamybos bendrovėmis, pvz., skiriamas finansavimas tyrimams ir plėtros veiklai junglumo, efektyvių benzininių-elektrinių hibridinių variklių, ilgesnius atstumus nuvažiuojančių elektromobilių ir pažangiųjų vairavimo pagalbos sistemų srityse, atitiktų iš tiesų tikrą orientaciją į švarias technologijas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palankiai vertina tai, kad EIB grupė patvirtino aukštus skaidrumo ir atskaitomybės standartus, taikomus EIB skolinimo MVĮ veiklai, ir tai, kad finansų tarpininkams teikiant privalomas ataskaitas apie kiekvieną MVĮ, kuri pasinaudojo EIB grupės parama, bus atsižvelgiama į šiuos rezultatus, kai bus svarstoma dėl tolesnių sandorių su tuo pačiu tarpininku; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad, įsigaliojus 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (9) ir 2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentui (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (10), Europos prokuratūra nagrinės EIB operacijas valstybėse narėse, jeigu nacionalinės institucijos arba Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) turės priežasčių įtarti, kad šioje srityje padaryta baudžiamoji veika; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pažymi, kad turima nedaug informacijos apie tai, kokiu mastu EIB skolinimo veikla padeda siekti sanglaudos politikos tikslų; todėl ragina EIB atitinkamai į metinę ataskaitą įtraukti specialius skyrius, skirtus EIB veiklos, kuria siekiama remti sanglaudos politikos įgyvendinimą, įskaitant su INTERREG susijusius veiksmus, poveikiui įvertinti, ir pateikti išsamią informaciją apie paskolų panaudojimą sanglaudos politikos projektams ir programoms įgyvendinti, taip pat nurodyti geografinį paramos pasiskirstymą, jos faktinį indėlį siekiant sanglaudos politikos tikslų, įskaitant horizontaliuosius principus ir strategijos „Europa 2020“ tikslus, ir konkretų pajėgumą sutelkti privačiojo sektoriaus investicijas; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad EIB pareiga yra pateikti Europos Parlamentui, Audito Rūmams ir kitoms institucijoms pakankamai duomenų, įskaitant duomenis apie produktų išlaidas ir valdymą, ir atkreipia dėmesį į ES lygmens suvestinių duomenų apie su sanglaudos politika ir su EIB susijusių investicijų derinimą pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

52.

EIB grupės finansinė veikla

| 53. | ragina EIB grupę aktyviai bendradarbiauti su Komisija racionalizuojant nemažai ir įvairių rūšių finansinių priemonių pagal kitą daugiametę finansinę programą (DFP) ir iš anksto numatyti procesą, iš pradžių atkreipiant dėmesį į visus esamus veiklos dubliavimosi ar sutapimo atvejus, remiantis savo patirtimi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | mano, kad EIB grupės finansinės priemonės turėtų būti naudingos projektams, atrinktiems pagal jų pačių privalumus, jų galimybes kurti pridėtinę vertę visai ES ir faktinį papildomumą, ypač tose srityse, kuriose rinkos negali finansuoti ir remti tų projektų, surandant tinkamą pusiausvyrą tarp galimos didesnės rizikos ir esminio poreikio išlaikyti savo aukštą kreditingumą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | dėl to įspėja, kad dėl į rinką orientuotų priemonių įgyvendinant ES biudžetą dėmesys gali nukrypti nuo ES bendrų viešųjų gėrybių, ir ragina EIB grupę ataskaitose Komisijai daugiau dėmesio skirti finansavimo, teikiamo pagal finansavimo priemones, kokybei, o ne kiekybei; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atkreipia dėmesį į tai, kad, siekdama visapusiškai pasinaudoti papildomu pajėgumu prisiimti riziką, EIB grupė yra sukūrusi įvairių naujų produktų, kurie suteiks galimybių prisiimti didesnę riziką (tokių kaip subordinuotoji skola, nuosavo kapitalo tipo priemonės, pasidalijimas rizika su bankais), ir peržiūrėjo savo kredito rizikos politiką ir kriterijus, kad užtikrintų didesnį lankstumą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina EIB grupę ir toliau plėtoti savo rizikos kultūrą, kad pagerėtų jos veiksmingumas ir papildomumas, padidėtų intervencinių priemonių ir įvairių sričių ES politikos sinergija, visų pirma remti inovatyvias įmones, infrastruktūros projektus ir MVĮ, kurios rizikuoja arba yra plėtojamos ekonominiu požiūriu nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose arba regionuose, kuriuose trūksta stabilumo, atsižvelgiant į nuolatinį ir ilgalaikį tikslą – sudaryti palankesnes sąlygas MVĮ gauti finansavimą, tačiau nepažeidžiant patikimo valdymo principų ir nesukeliant grėsmės EIB aukštam kreditingumui; primena, kad rizikos perleidimu grindžiamos priemonės negali būti nerizikingos, jeigu norima, kad būtų prisidedama prie ES ekonominio vystymosi, taip pat prie ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos; pabrėžia, kad EIB ir jo akcininkai privalo puikiai tai suprasti; ragina EIB įvertinti galimybę išleisti EIB obligacijas, kurias būtų galima įsigyti tiesiogiai; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atkreipia dėmesį į EIB grupės paramą MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms, kuri 2016 m. pasiekė rekordinę 33,6 mlrd. EUR sumą ir padėjo sukurti 4,4 mln. darbo vietų; pabrėžia, jog labai svarbu, kad EIB grupė nuolat teiktų paramą MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms padidindama jų galimybes gauti finansavimą; pabrėžia, kad MVĮ yra Europos ekonomikos pagrindas ir turėtų būti pagrindinis EIB grupės skolinimo veiklos prioritetas, toliau stiprinant MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms skirtas finansavimo priemones; |
| --- | --- |

58.

| 59. | primena, kad daugiau nei 90 proc. ES MVĮ yra labai mažos įmonės, sukuriančios beveik 30 proc. privačiojo sektoriaus darbo vietų; atkreipia dėmesį į tai, kad labai mažos įmonės yra mažiau atsparios ekonomikos sukrėtimams nei didesnės įmonės ir toliau gali turėti nepakankamai galimybių gauti kreditą, ypač jei jos yra įsikūrusios regione, kuriame ekonominė ir bankų aplinka nepalanki; ragina EIB parengti strategiją, kaip ištaisyti padėtį, kai tokiomis aplinkybėmis MVĮ susiduria su sunkumais gauti projektų finansavimą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pripažįsta, kad galimybių gauti finansavimą stoka vis dar yra pagrindinė kliūtis kultūros ir kūrybos sektorių augimui; pabrėžia, kad reikia nedelsiant skirti lėšų iniciatyvoms, kuriomis siekiama stiprinti šiuos sektorius; pabrėžia, kad EIB ir ESIF turi galimybių remti kūrybos sektorių, pirmiausia teikdami finansavimą MVĮ; ragina EIB spręsti nepakankamo ESIF finansavimo kultūros ir kūrybos sektoriams problemą nagrinėjant galimą sąveiką su programa „Kūrybiška Europa“; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina EIB grupę ir toliau remtis finansiškai patikimais tarpininkais, tokiais kaip nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai ir įstaigos, kalbant apie tam tikrų tipų projektus, kurie nesukeltų grėsmės aukštam EIB kreditingumui; |
| --- | --- |

61.

| 62. | mano, kad EIB grupės valdymo taisyklės parengtos taip, kad būtų išsaugotas aukštas EIB kreditingumas, tačiau turima labai mažai informacijos apie tai, kokia yra tikimybė, kad EIB grupės reitingas nukris; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pabrėžia, kad išsamus EIB grupės finansuojamų investicijų projektų patikrinimas turėtų būti grindžiamas tiek veiksniais, susijusiais su finansine grąža, tiek veiksniais, nesusijusiais su finansine grąža, vietoj to siekiant kitokių tikslų, pvz., projekto indėlio į ekonominės konvergencijos ir sanglaudos didinimą ES, arba siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų ar darnaus vystymosi tikslų; mano, kad EIB grupė turėtų tinkamai paaiškinti šiuos nefinansinius kriterijus instituciniams ir privatiems investuotojams (pvz., pensijų fondams ir draudimo bendrovėms) ir taip skatinti visame finansų sektoriuje daugiau dėmesio skirti socioekonominiam poveikiui bei aplinkosauginiam poveikiui; |
| --- | --- |

63.

| 64. | mano, kad tais atvejais, kai nepalankios finansų rinkos sąlygos užkirstų kelią realizuoti perspektyvų projektą arba kai būtina sudaryti palankesnes sąlygas įsteigti investicijų platformas ar finansuoti projektus sektoriuose ar srityse, kuriose yra didelis rinkos nepakankamumas arba neoptimali investavimo padėtis, EIB grupė turėtų įgyvendinti ir užfiksuoti pokyčius, konkrečiai susijusius su ES garantijų EIB įkainiais, siekiant sumažinti EIB grupės finansavimo gavėjui tenkančias operacijos finansavimo pagal finansines priemones išlaidas, kad būtų galima lengviau įgyvendinti projektą; mano, kad prireikus reikėtų dėti panašias pastangas siekiant užtikrinti finansinių priemonių paramą mažiems projektams ir kad tais atvejais, kai pasinaudojus vietos ar regioninio lygmens tarpininkais atsirastų galimybė sumažinti finansavimo mažiems projektams pagal finansines priemones išlaidas, tokia priemonių įgyvendinimo galimybė taip pat turėtų būti apsvarstyta; |
| --- | --- |

64.

| 65. | palankiai vertina neseniai patvirtintą nuosavo kapitalo strategiją, į kurią įtraukta daugiau nuosavo kapitalo tipo operacijų vertinimų, siekiant panaikinti nuosavo kapitalo finansavimo trūkumą ES inovacijų ir infrastruktūros prioritetinėse srityse, ypač dviejose rinkos srityse: netiesioginio nuosavo kapitalo finansavimo (nuosavo kapitalo investavimo į infrastruktūros fondus ir bendro investavimo programas) ir tiesioginio nuosavo kapitalo tipo finansavimo (kvazinuosavo kapitalo paskolų bendrovėms ir kvazinuosavo kapitalo paskolų vidutinės kapitalizacijos įmonėms), derinant tiesiogines ir netiesiogines priemones (nuosavo kapitalo lėšas ir paskolas su kapitalo teisėmis); |
| --- | --- |

65.

| 66. | palankiai vertina EIF jau suteiktą paramą sutelktinio finansavimo platformoms pagal jau vykdomos veiklos aprėptį, pasiryžimą toliau remti platformas pasirinktinai pagal esamų programų aprėptį arba jas plečiant ir darbą, nuveiktą kartu su Komisija vykdant bandomąjį galimo skolos ir nuosavo kapitalo sutelktinio finansavimo projektą; siūlo EIF rasti būdų, kaip nustatyti ir pasiekti „FinTech“ finansinius tarpininkus, kuriems reikia paramos; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina Komisiją įvertinti ir atidžiai stebėti sąnaudas, susijusias su kai kuriais EIB suteiktais įgaliojimais; primena, kad su tuo susijusios administracinės išlaidos gali turėti įtakos bendriems jo veiklos rezultatams, atsižvelgiant į dabartinius finansinius ir žmogiškuosius išteklius; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pabrėžia, kad EIB vaidmuo įgyvendinant sanglaudos politiką didėja, visų pirma dėl didesnio finansinių priemonių naudojimo jas derinant su dotacijomis; tačiau pabrėžia, kad galutinių gavėjų galimybės jomis pasinaudoti vis dar yra labai nedidelės ir kad valstybės narės ir regionai atkreipia dėmesį į procedūrų, nustatytų Finansiniame reglamente ir Bendrųjų nuostatų reglamente (BNR), sudėtingumą, įskaitant neproporcingas išlaidas ir mokesčius, taip pat į tai, kad jos konkuruoja su patrauklesnėmis nacionalinėmis ir regioninėmis priemonėmis; į tai atsižvelgdamas palankiai vertina tai, kad sukurta platforma FI-COMPASS, vieno langelio principu veikiantis centras, teikiantis konsultacijų dėl finansinių priemonių pagal sanglaudos politiką paslaugas; vis dėlto ragina teikti tolesnę techninę paramą ir supaprastinti esamas procedūras, taip pat daugiau dėmesio skirti pajėgumų stiprinimui finansų tarpininkų atžvilgiu ir pažymi, kad reikia geriau susieti valdymo išlaidas ir mokesčius su ESI fondų finansinių priemonių fondų valdytojų veiklos rezultatais; vis dėlto primena, kad dotacijos, kurios yra veiksminga paramos įvairiose viešosios intervencijos srityse forma, turi likti pagrindine sanglaudos politikos priemone ir kad finansinės priemonės turėtų būti sutelktos tuose sektoriuose, kuriuose jomis sukuriama didesnė pridėtinė vertė nei dotacijomis, o valdymo institucijos jas turi naudoti savo nuožiūra; pabrėžia, kad reikia propaguoti tvirtesnę EIB bendradarbiavimo su Europos Parlamentu sistemą, kad būtų sudarytos sąlygos geresniam EIB veiklos tikrinimui; |
| --- | --- |

68.

EIB grupės komunikacijos ir konsultavimo veikla

| 69. | apgailestauja, kad EIB grupės finansavimą galintys gauti gavėjai dažnai nepakankamai žino apie EIB grupės sukurtus produktus; abejoja, ar EIB grupės tiekimo grandinė yra pakankamai įvairi ir įtrauki; |
| --- | --- |

69.

| 70. | mano, kad EIB grupės komunikacija, bendradarbiaujant su atitinkamais nacionaliniais partneriais, turėtų būti patobulinta, kad būtų galima didinti MVĮ informuotumą apie finansavimo galimybes ir geriau informuoti piliečius apie vietos ir konkrečius ES finansuojamus projektus; |
| --- | --- |

70.

| 71. | todėl palankiai vertina partnerystes, kurios sudaromos su tarptautinėmis ir nacionalinėmis institucijomis, siekiant papildyti EIB konsultavimo paslaugas; |
| --- | --- |

71.

| 72. | apgailestauja, kad trūksta duomenų apie EIB vaidmenį kiekvienu sanglaudos politikos įgyvendinimo ciklo etapu ir kad yra mažai informacijos apie tai, kokiu mastu EIB skolinimo veikla padeda įgyvendinti sanglaudos politikos tikslus; pabrėžia, kad reikia, ir ragina dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti didesnį skaidrumą ir geresnę komunikaciją, kad būtų užtikrinama, kad informacija pasiektų galutinius gavėjus regioniniu ir vietos lygmeniu ir būtų padidintas projektų matomumas; |
| --- | --- |

72.

| 73. | tikisi, kad Komisija, EIB grupė, nacionalinės, regioninės ir vietos institucijos toliau bendradarbiaus ir gerins bendradarbiavimą, vadovaudamosi papildomumo principu, su nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais ir įstaigomis, kad užtikrintų didesnę ESI fondų ir EIB finansavimo priemonių ir paskolų sąveiką, sumažintų administracinę naštą, supaprastintų procedūras, padidintų administracinį pajėgumą, paskatintų teritorijų vystymąsi ir sanglaudą ir pagerintų žinias apie ESI fondus ir EIB finansavimą, nes nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai ir įstaigos turi patikimų žinių apie savo teritoriją ir gebėjimą įgyvendinti pritaikytas finansines priemones vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, EIB ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  OL L 128, 2017 5 19, p. 1.

(2)  OL L 345, 2017 12 27, p. 34.

(3)  OL L 249, 2017 9 27, p. 1.

(4)  http://www.consilium.europa.eu/lt/press/press-releases/2017/10/10/conclusions-climate-change/pdf

(5)  Pavyzdžiui, patikimiems, gerai įvertintiems projektams, negaunantiems finansavimo iš Biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės.

(6)  EIB, EIF ir Pasaulinis energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos fondas.

(7)  2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos investicijų banko (EIB) 2014 m. metinės ataskaitos Priimti tekstai, P8_TA(2016)0200.

(8)  http://www.eib.org/attachments/general/reports/ig_fraud_investigations_ activity_report_2016_en.pdf

(9)  OL L 198, 2017 7 28, p. 29.

(10)  OL L 283, 2017 10 31, p. 1.

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/56 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/56

---

P8_TA(2018)0040

Dabartinė žmogaus teisių padėtis Turkijoje

2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl dabartinės žmogaus teisių padėties Turkijoje (2018/2527(RSP))

(2018/C 463/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Turkijos, ypač į 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl žurnalistų padėties Turkijoje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Turkijos, ypač į 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl žurnalistų padėties Turkijoje (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl 2016 m. Turkijos pažangos ataskaitos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl 2016 m. Turkijos pažangos ataskaitos (2),

| — | atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos Federicos Mogherini ir už Europos kaimynystės politiką ir plėtros derybas atsakingo Komisijos nario Johanesso Hahno 2018 m. vasario 2 d. padarytus pareiškimus dėl naujausių įvykių Turkijoje, jų pareiškimą praėjus metams nuo 2017 m. liepos 14 d. bandymo įvykdyti perversmą Turkijoje ir jų 2017 m. kovo 13 d. pareiškimą dėl Venecijos komisijos nuomonės dėl Turkijos konstitucijos pakeitimų, taip pat į pastarojo meto įvykius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos Federicos Mogherini ir už Europos kaimynystės politiką ir plėtros derybas atsakingo Komisijos nario Johanesso Hahno 2018 m. vasario 2 d. padarytus pareiškimus dėl naujausių įvykių Turkijoje, jų pareiškimą praėjus metams nuo 2017 m. liepos 14 d. bandymo įvykdyti perversmą Turkijoje ir jų 2017 m. kovo 13 d. pareiškimą dėl Venecijos komisijos nuomonės dėl Turkijos konstitucijos pakeitimų, taip pat į pastarojo meto įvykius,

| — | atsižvelgdamas į Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai 2017 m. birželio 8 d. padarytą pareiškimą dėl Turkijos „Amnesty International“ direktoriaus Tanero Kiliço sulaikymo, 2017 m. liepos 8 d. pareiškimą dėl žmogaus teisių gynėjų sulaikymo Turkijos Biujukados saloje ir 2017 m. spalio 26 d. pareiškimą dėl Turkijoje nagrinėjamų su žmogaus teisėmis susijusių bylų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai 2017 m. birželio 8 d. padarytą pareiškimą dėl Turkijos „Amnesty International“ direktoriaus Tanero Kiliço sulaikymo, 2017 m. liepos 8 d. pareiškimą dėl žmogaus teisių gynėjų sulaikymo Turkijos Biujukados saloje ir 2017 m. spalio 26 d. pareiškimą dėl Turkijoje nagrinėjamų su žmogaus teisėmis susijusių bylų,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 25 d. ES ir Turkijos aukšto lygio politinį dialogą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 25 d. ES ir Turkijos aukšto lygio politinį dialogą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro 2017 m. lapkričio 2 d. rašytines pastabas dėl dvylikos paraiškų, susijusių su Turkijos parlamento narių žodžio laisve ir teise į laisvę ir saugumą, grupės ir 2017 m. spalio 10 d. rašytines pastabas dėl dešimties paraiškų, susijusių su Turkijos žurnalistų žodžio laisve ir teise į laisvę, kurias jis pateikė Europos Žmogaus Teisių Teismui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro 2017 m. lapkričio 2 d. rašytines pastabas dėl dvylikos paraiškų, susijusių su Turkijos parlamento narių žodžio laisve ir teise į laisvę ir saugumą, grupės ir 2017 m. spalio 10 d. rašytines pastabas dėl dešimties paraiškų, susijusių su Turkijos žurnalistų žodžio laisve ir teise į laisvę, kurias jis pateikė Europos Žmogaus Teisių Teismui,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją 2156 (2017) dėl demokratinių institucijų veikimo Turkijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją 2156 (2017) dėl demokratinių institucijų veikimo Turkijoje,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad ES pagrindą sudarančios vertybės apima teisinę valstybę ir žmogaus teisių paisymą, o šios vertybės taip pat taikomos visoms ES šalims kandidatėms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad ES pagrindą sudarančios vertybės apima teisinę valstybę ir žmogaus teisių paisymą, o šios vertybės taip pat taikomos visoms ES šalims kandidatėms,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK) ir Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), kurių šalis yra Turkija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK) ir Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), kurių šalis yra Turkija,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi Parlamentas griežtai pasmerkė 2016 m. liepos 15 d. bandymą įvykdyti perversmą; kadangi 2018 m. sausio 18 d. Turkijos parlamentas dar trims mėnesiams pratęsė nepaprastąją padėtį Turkijoje; kadangi šiuo metu įvesta nepaprastoji padėtis naudojama nuslopinti pasipriešinimą ir ji gerokai viršija bet kokias teisėtas priemones, kuriomis siekiama kovoti su grėsmėmis nacionaliniam saugumui; kadangi pagal tarptautinę teisę neatidėliotinų priemonių taikymo sritis ir trukmė ir turi būti tik tokios, kokios yra būtinos, ir jos turi būti proporcingos; |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamentas griežtai pasmerkė 2016 m. liepos 15 d. bandymą įvykdyti perversmą; kadangi 2018 m. sausio 18 d. Turkijos parlamentas dar trims mėnesiams pratęsė nepaprastąją padėtį Turkijoje; kadangi šiuo metu įvesta nepaprastoji padėtis naudojama nuslopinti pasipriešinimą ir ji gerokai viršija bet kokias teisėtas priemones, kuriomis siekiama kovoti su grėsmėmis nacionaliniam saugumui; kadangi pagal tarptautinę teisę neatidėliotinų priemonių taikymo sritis ir trukmė ir turi būti tik tokios, kokios yra būtinos, ir jos turi būti proporcingos;

| B. | kadangi Turkija yra svarbi ES partnerė ir tikimasi, kad, kaip šalis kandidatė, ji laikysis aukščiausių demokratijos standartų, įskaitant žmogaus teisių, teisinės valstybės principo, pagrindinių laisvių ir visuotinės teisės į teisingą bylos nagrinėjimą užtikrinimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi Turkija yra svarbi ES partnerė ir tikimasi, kad, kaip šalis kandidatė, ji laikysis aukščiausių demokratijos standartų, įskaitant žmogaus teisių, teisinės valstybės principo, pagrindinių laisvių ir visuotinės teisės į teisingą bylos nagrinėjimą užtikrinimą;

| C. | kadangi 148 peticiją „Mokslininkai už taiką“ pasirašiusiems asmenims gali būti pareikšti kaltinimai dėl „teroristinės propagandos“ platinimo, o jų bylos teisme bus nagrinėjamos 2018 m. gegužės mėn.; |
| --- | --- |

C.

kadangi 148 peticiją „Mokslininkai už taiką“ pasirašiusiems asmenims gali būti pareikšti kaltinimai dėl „teroristinės propagandos“ platinimo, o jų bylos teisme bus nagrinėjamos 2018 m. gegužės mėn.;

| D. | kadangi, kaip nurodo Europos žurnalistų federacija, po bandymo įvykdyti perversmą vis dar yra įkalinti 148 žurnalistai, kadangi socialiniuose tinkluose toliau persekiojami politiniai oponentai; kadangi 449 asmenys buvo sulaikyti dėl socialiniuose tinkluose išsakytų kritinių komentarų apie Turkijos karinį įsiveržimą į Sirijos anklavą Afriną; kadangi, kaip nurodo organizacija „Amnesty International“, Turkijos valdžios institucijos sustabdė šimtų pilietinės visuomenės organizacijų veiklą ir uždarė daugiau nei 160 transliuotojų, dienraščių, žurnalų, leidėjų ir platinimo įmonių biurus; |
| --- | --- |

D.

kadangi, kaip nurodo Europos žurnalistų federacija, po bandymo įvykdyti perversmą vis dar yra įkalinti 148 žurnalistai, kadangi socialiniuose tinkluose toliau persekiojami politiniai oponentai; kadangi 449 asmenys buvo sulaikyti dėl socialiniuose tinkluose išsakytų kritinių komentarų apie Turkijos karinį įsiveržimą į Sirijos anklavą Afriną; kadangi, kaip nurodo organizacija „Amnesty International“, Turkijos valdžios institucijos sustabdė šimtų pilietinės visuomenės organizacijų veiklą ir uždarė daugiau nei 160 transliuotojų, dienraščių, žurnalų, leidėjų ir platinimo įmonių biurus;

| E. | kadangi Turkijos valdžios institucijos nuo 2016 m. liepos mėn. iš darbo atleido 107 000 žmonių; kadangi pagal Europos Tarybos rekomendaciją sudaryta Nepaprastosios padėties praktikos tyrimo komisija nuo 2018 m. sausio 18 d. gavo 104 789 prašymus ir iki šiol sprendimus priėmė tik 3 110 bylų, o šie sprendimai nebuvo paskelbti viešai; |
| --- | --- |

E.

kadangi Turkijos valdžios institucijos nuo 2016 m. liepos mėn. iš darbo atleido 107 000 žmonių; kadangi pagal Europos Tarybos rekomendaciją sudaryta Nepaprastosios padėties praktikos tyrimo komisija nuo 2018 m. sausio 18 d. gavo 104 789 prašymus ir iki šiol sprendimus priėmė tik 3 110 bylų, o šie sprendimai nebuvo paskelbti viešai;

| F. | kadangi pastaraisiais metais nuolat plečiama vykdomosios valdžios kontrolė teismų ir baudžiamojo persekiojimo atžvilgiu, plačiu mastu vykdomi areštai, atleidimai iš darbo ir savavališki teisėjų ir prokurorų perkėlimai, taip pat rengiami nuolatiniai išpuoliai prieš advokatus; |
| --- | --- |

F.

kadangi pastaraisiais metais nuolat plečiama vykdomosios valdžios kontrolė teismų ir baudžiamojo persekiojimo atžvilgiu, plačiu mastu vykdomi areštai, atleidimai iš darbo ir savavališki teisėjų ir prokurorų perkėlimai, taip pat rengiami nuolatiniai išpuoliai prieš advokatus;

| G. | kadangi, remiantis Žmogaus teisių asociacijos (angl. HRA) pateiktais duomenimis, per pirmuosius vienuolika 2017 m. mėnesių iš viso buvo kankinama arba netinkamai elgiamasi su 2 278 asmenimis; |
| --- | --- |

G.

kadangi, remiantis Žmogaus teisių asociacijos (angl. HRA) pateiktais duomenimis, per pirmuosius vienuolika 2017 m. mėnesių iš viso buvo kankinama arba netinkamai elgiamasi su 2 278 asmenimis;

| H. | kadangi padėtis šalies pietryčiuose ir toliau kelia labai didelį nerimą; kadangi pranešama, kad apie 2 500 žmonių buvo nužudyti per saugumo operacijas ir apytiksliai pusė milijono žmonių nuo 2015 m. liepos mėn. buvo perkelti; kadangi ir toliau yra įkalinti 68 kurdų kilmės merai; |
| --- | --- |

H.

kadangi padėtis šalies pietryčiuose ir toliau kelia labai didelį nerimą; kadangi pranešama, kad apie 2 500 žmonių buvo nužudyti per saugumo operacijas ir apytiksliai pusė milijono žmonių nuo 2015 m. liepos mėn. buvo perkelti; kadangi ir toliau yra įkalinti 68 kurdų kilmės merai;

| I. | kadangi tarp sulaikytų žurnalistų yra, pavyzdžiui, Vokietijos ir Turkijos pilietybę turintis žurnalistas Deniz Yücel, dėstytojas ir straipsnių autorius Mehmet Altan, žurnalistas Şahin Alpay ir daug dienraščio „Cumhuriyet“ žurnalistų ir darbuotojų, įskaitant Ahmetą Şıką; |
| --- | --- |

I.

kadangi tarp sulaikytų žurnalistų yra, pavyzdžiui, Vokietijos ir Turkijos pilietybę turintis žurnalistas Deniz Yücel, dėstytojas ir straipsnių autorius Mehmet Altan, žurnalistas Şahin Alpay ir daug dienraščio „Cumhuriyet“ žurnalistų ir darbuotojų, įskaitant Ahmetą Şıką;

| J. | kadangi po to, kai buvo panaikintas didelio skaičiaus parlamento narių imunitetas, dideliam skaičiui opozicijai priklausančių parlamento narių buvo iškeltos teisminės bylos ir jie buvo sulaikyti; kadangi 10 parlamento narių vis dar yra kalinami, įskaitant HDP pirmininkus Figen Yuksekdag ir Selahattiną Demirtasą, kuriam neleista stoti prieš teismą dėl su saugumu susijusių priežasčių, ir CHP parlamento narį Enisą Berberoğlu, be to, po balsavimo Turkijos parlamente šešiems parlamento nariams atimti jų parlamentiniai įgaliojimai, įskaitant EP Sacharovo premijos laureatę Leylą Zaną; |
| --- | --- |

J.

kadangi po to, kai buvo panaikintas didelio skaičiaus parlamento narių imunitetas, dideliam skaičiui opozicijai priklausančių parlamento narių buvo iškeltos teisminės bylos ir jie buvo sulaikyti; kadangi 10 parlamento narių vis dar yra kalinami, įskaitant HDP pirmininkus Figen Yuksekdag ir Selahattiną Demirtasą, kuriam neleista stoti prieš teismą dėl su saugumu susijusių priežasčių, ir CHP parlamento narį Enisą Berberoğlu, be to, po balsavimo Turkijos parlamente šešiems parlamento nariams atimti jų parlamentiniai įgaliojimai, įskaitant EP Sacharovo premijos laureatę Leylą Zaną;

| K. | kadangi Turkijos valdžios institucijos 2017 m. liepos mėn. areštavo 10 žmogaus teisių aktyvistų („Istanbul Ten“ sąrašas), kurie vėliau buvo paleisti už užstatą; kadangi Stambulo teismas 2018 m. vasario 1 d. panaikino savo sprendimą išlaisvinti organizacijos „Amnesty International“ Turkijos padalinio direktorių Tanerą Kılıçą ir paliko jį kalėti tol, kol bus nagrinėjama prieš jį iškelta byla; |
| --- | --- |

K.

kadangi Turkijos valdžios institucijos 2017 m. liepos mėn. areštavo 10 žmogaus teisių aktyvistų („Istanbul Ten“ sąrašas), kurie vėliau buvo paleisti už užstatą; kadangi Stambulo teismas 2018 m. vasario 1 d. panaikino savo sprendimą išlaisvinti organizacijos „Amnesty International“ Turkijos padalinio direktorių Tanerą Kılıçą ir paliko jį kalėti tol, kol bus nagrinėjama prieš jį iškelta byla;

| L. | kadangi 2017 m. spalio 18 d. buvo areštuotas vienas pagrindinių Turkijos pilietinės visuomenės lyderių Osman Kavala ir nuo to laiko yra kalinamas pareiškus kaltinimą, kad jis „bandė nuversti vyriausybę“ remdamas 2013 m. gruodžio mėn. „Gezi Park“ protestus; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2017 m. spalio 18 d. buvo areštuotas vienas pagrindinių Turkijos pilietinės visuomenės lyderių Osman Kavala ir nuo to laiko yra kalinamas pareiškus kaltinimą, kad jis „bandė nuversti vyriausybę“ remdamas 2013 m. gruodžio mėn. „Gezi Park“ protestus;

| M. | kadangi Ankaros gubernatoriaus biuras 2017 m. lapkričio 19 d. nusprendė neribotam laikui uždrausti LGBTI organizacijoms rengti bet kokius renginius; |
| --- | --- |

M.

kadangi Ankaros gubernatoriaus biuras 2017 m. lapkričio 19 d. nusprendė neribotam laikui uždrausti LGBTI organizacijoms rengti bet kokius renginius;

| N. | kadangi, nepaisant to, kad Turkijos konstitucijoje numatyta tikėjimo laisvė, laisvė išpažinti tikėjimą ir laisvė skleisti religines idėjas privačioje aplinkoje, taip pat draudžiama diskriminacija dėl religinių priežasčių, religinės mažumos vis dar patiria žodinius bei fizinius išpuolius, stigmatizaciją ir socialinį spaudimą mokykloje ir viešajame gyvenime, diskriminaciją ir problemas, susijusias su galimybe teisėtai įkurti tikėjimo išpažinimo vietą; |
| --- | --- |

N.

kadangi, nepaisant to, kad Turkijos konstitucijoje numatyta tikėjimo laisvė, laisvė išpažinti tikėjimą ir laisvė skleisti religines idėjas privačioje aplinkoje, taip pat draudžiama diskriminacija dėl religinių priežasčių, religinės mažumos vis dar patiria žodinius bei fizinius išpuolius, stigmatizaciją ir socialinį spaudimą mokykloje ir viešajame gyvenime, diskriminaciją ir problemas, susijusias su galimybe teisėtai įkurti tikėjimo išpažinimo vietą;

| O. | kadangi atsižvelgiant į demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir spaudos laisvės padėtį Turkijoje, jai skiriamos pasirengimo narystei lėšos buvo sumažintos 105 mln. EUR, palyginti su pradiniu Komisijos pasiūlymu dėl 2018 m. ES biudžeto, o dar 70 mln. EUR laikoma rezerve, kol šalis padarys „pakankamą apčiuopiamą pažangą“ šiose srityse; |
| --- | --- |

O.

kadangi atsižvelgiant į demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir spaudos laisvės padėtį Turkijoje, jai skiriamos pasirengimo narystei lėšos buvo sumažintos 105 mln. EUR, palyginti su pradiniu Komisijos pasiūlymu dėl 2018 m. ES biudžeto, o dar 70 mln. EUR laikoma rezerve, kol šalis padarys „pakankamą apčiuopiamą pažangą“ šiose srityse;

| P. | kadangi 2016 m. lapkričio mėn. Parlamentas paragino įšaldyti Turkijos stojimo į ES procesą, o 2017 m. liepos mėn. – jį sustabdyti, jei Konstitucijos pakeitimai būtų įgyvendinti be pakeitimų; |
| --- | --- |

P.

kadangi 2016 m. lapkričio mėn. Parlamentas paragino įšaldyti Turkijos stojimo į ES procesą, o 2017 m. liepos mėn. – jį sustabdyti, jei Konstitucijos pakeitimai būtų įgyvendinti be pakeitimų;

| 1. | pakartoja, kad griežtai smerkia 2016 m. liepos 16 d. bandymą įvykdyti perversmą, ir išreiškia savo solidarumą su Turkijos piliečiais; pripažįsta Turkijos vyriausybės teisę ir pareigą imtis veiksmų siekiant patraukti nusikaltėlius atsakomybėn kartu garantuojant teisinės valstybės ir teisės į sąžiningą bylos nagrinėjimą užtikrinimą; tačiau pažymi, kad nepavykęs karinis perversmas dabar naudojamas kaip pretekstas siekiant toliau slopinti teisėtą ir taikią opoziciją ir neleisti žiniasklaidai ir pilietinei visuomenei taikiai įgyvendinti savo žodžio laisvę, šiuo tikslu imantis neproporcingų ir neteisėtų veiksmų ir priemonių; |
| --- | --- |

1.

| 2. | išreiškia gilų susirūpinimą dėl nuolat prastėjančios padėties pagrindinių teisių ir laisvių srityje ir laikantis teisinės valstybės principo Turkijoje, taip pat dėl teismų nepriklausomumo trūkumo; smerkia savavališką sulaikymą ir teisminį bei administracinį dešimčių tūkstančių žmonių persekiojimą; primygtinai ragina Turkijos valdžios institucijas nedelsiant ir be jokių išankstinių sąlygų paleisti visus asmenis, kurie buvo sulaikyti tik dėl to, kad dirbo teisėtą darbą, naudojosi žodžio ir susirinkimų laisve, ir kurie yra sulaikyti neturint įtikinamų nusikalstamos veikos įrodymų; ragina šalyje panaikinti nepaprastąją padėtį ir dekretus dėl nepaprastosios padėties; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Turkijos valdžios institucijas laikytis Europos žmogaus teisių konvencijos, kurioje, be kita ko, aiškiai nepritariama mirties bausmei, ir Europos Žmogaus Teisių Teismo praktikos, įskaitant ir nekaltumo prezumpcijos principą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Turkijos vyriausybę užtikrinti visiems asmenims, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, galimybę pasinaudoti tinkamomis ir veiksmingomis teisių gynimo priemonėmis ir teismine peržiūra laikantis teisinės valstybės principo; pabrėžia, kad nekaltumo prezumpcija yra pagrindinis konstitucinės valstybės principas; ragina Turkiją skubiai peržiūrėti Nepaprastosios padėties praktikos tyrimo komisijos įgaliojimus, kad ji taptų patikima ir nepriklausoma komisija, galinčia individualiai nagrinėti visas bylas, veiksmingai tvarkyti milžinišką gaunamų prašymų kiekį ir užtikrinti, kad teisminė peržiūra nebūtų be reikalo vilkinama; primygtinai ragina Tyrimo komisiją viešai paskelbti savo sprendimus; ragina Turkijos valdžios institucijas leisti profesinėms sąjungoms vykdyti teisėtą profesinių sąjungų veiklą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad terorizmas toliau kelia tiesioginę grėsmę Turkijos piliečiams; tačiau pakartoja, kad plačiai apibrėžti Turkijos kovos su terorizmu teisės aktai neturėtų būti naudojami siekiant bausti piliečius ir žiniasklaidą už tai, kad jie naudojasi žodžio laisve; šiuo atžvilgiu smerkia ne mažiau kaip 148 valstybinių ir privačių universitetų dėstytojų, kurie pasirašė peticiją „Mokslininkai už taiką“, sulaikymą ir teisimą ir lygiai taip pat smerkia neseniai įvykdytus žurnalistų, aktyvistų, gydytojų ir paprastų piliečių areštus už tai, kad jie prieštaravo Turkijos karinei intervencijai Afrine; yra rimtai susirūpinęs dėl karinės intervencijos šiame Sirijos regione, kuriame dauguma gyventojų yra kurdai, humanitarinių pasekmių, ir perspėja dėl tolesnio šių neproporcingų veiksmų vykdymo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | yra labai susirūpinęs dėl pranešimų apie netinkamą elgesį su kaliniais ir jų kankinimą ir ragina Turkijos valdžios institucijas atlikti išsamų tų kaltinimų tyrimą; pakartoja savo raginimą viešai paskelbti Europos Tarybos komiteto prieš kankinimą ataskaitą (CPT ataskaita); |
| --- | --- |

6.

| 7. | griežtai smerkia Turkijos parlamento sprendimą pažeidžiant Konstituciją panaikinti didelio skaičiaus parlamento narių imunitetą taip sudarant sąlygas paskutiniu metu areštuoti 10 opozicijai priklausančių parlamento narių, įskaitant Liaudies demokratijos partijos (HDP) pirmininko pavaduotojus Figen Yüksekdağ ir Selahattiną Demirtaşą, ir panaikinti šešių opozicijai priklausančių parlamento narių įgaliojimus, įskaitant neseniai panaikintus įgaliojimus Sacharovo premijos laureatei Leylai Zanai; smerkia 68 kurdų kilmės merų įkalinimą; smerkia savavališką vietos lygmeniu išrinktų atstovų pakeitimą, kuris toliau ardo Turkijos demokratinę struktūrą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ypač nerimauja dėl to, kad nepaprastosios padėties sąlygomis priimtu vykdomuoju dekretu buvo uždaryta daugiau nei 160 žiniasklaidos priemonių; smerkia žurnalistams daromą politinį spaudimą; išreiškia didelį susirūpinimą dėl Turkijos valdžios institucijų vykdomos socialinių tinklų platformų stebėsenos ir socialinių tinklų paskyrų išjungimo; primygtinai ragina nedelsiant ir be jokių išankstinių sąlygų paleisti visus neturint įrodymų sulaikytus asmenis, įskaitant ES piliečius, pavyzdžiui, Vokietijos žurnalistą Denizą Yücelį, kuris kalinamas jau metus, iš kurių devynis mėnesius praleido vienutėje, ir kuriam dar nepateikti jokie oficialūs kaltinimai; ragina Turkiją atsisakyti kaltinimų prieš suomių-turkų žurnalistę Aylą Albayrak, kuri buvo nuteista Turkijos teismo „už akių“ (in absentia); teigiamai vertina faktą, kad dalis opozicinio laikraščio „Cumhuriyet“ žurnalistų ir darbuotojų buvo paleisti į laisvę po to, kai praleido daugybę mėnesių kalėjime, taip pat ragina nedelsiant paleisti keturis „Cumhuriyet“ vis dar kalinamus žurnalistus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | labai nerimauja dėl masinio didelio spaudimo, daromo Turkijos pilietinės visuomenės organizacijoms, ypač dėl Osmano Kavala, vienos pagrindinių NVO lyderio, arešto; primygtinai ragina Turkijos vyriausybę išlaisvinti O. Kavalą, nes jo areštas yra politizuotas ir savavališkas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | su nerimu atkreipia dėmesį į tai, kad silpnėja Turkijos ilgai puoselėti pasaulietiniai principai ir vertybės; yra labai susirūpinęs dėl nepakankamos pagarbos religijos laisvei, be kita ko, padidėjusios krikščionių ir kitų religinių mažumų diskriminacijos; smerkia 50 aramėjų bažnyčių, vienuolynų ir kapinių Mardine konfiskavimą; ragina Komisiją skubiai spręsti šiuos klausimus su Turkijos valdžios institucijomis; ragina Turkijos vyriausybę paleisti pastorių Andrew Brunsoną ir leisti jam grįžti namo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | taip primena apie mažumų, įskaitant romus, kurios turi lygias teises į savo kultūros išraišką ir socialinę apsaugą, nediskriminavimo principą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smerkia Ankaros gubernatoriaus biuro 2017 m. lapkričio 19 d. pareiškimą dėl sprendimo neribotam laikui uždrausti LGBTI organizacijoms rengti bet kokį renginį po to, kai tris kartus buvo uždrausta rengti paradą „Stambulo Pride“; ragina Turkijos valdžią nedelsiant atšaukti šį draudimą; palankiai vertina tai, kad į laisvę buvo paleistas pagrindinis LGBTI aktyvistas Ali Erol, ir atsižvelgdamas į tai ragina Turkijos valdžios institucijas lygtinai paleisti sulaikytus LGBTI aktyvistus ir užtikrinti Diren Coşkun (ji pradėjo bado streiką) gerovę; |
| --- | --- |

12.

| 13. | dar kartą išreiškia savo rimtą susirūpinimą dėl padėties pietryčių Turkijoje, visų pirma vietovėse, kuriose yra įvesta komendanto valanda, perteklinio jėgos naudojimo ir taikomų kolektyvinių bausmių; primygtinai ragina Turkiją parengti veiksmingos pusės milijono šalies viduje perkeltų asmenų reintegravimo planą; dar kartą smerkia PKK, kuri į ES teroristų sąrašą įtraukta nuo 2002 m., atnaujintus smurtinius veiksmus ir primygtinai ragina PKK nusiginkluoti ir savo lūkesčius išdėstyti panaudojant taikias ir demokratines priemones; primena, kad Turkijos vyriausybė yra įsipareigojusi saugoti visus savo piliečius; smerkia visuotinai paplitusią nusavinimo praktiką, įskaitant savivaldybėms priklausančio turto nusavinimą; yra įsitikinęs, kad tik sąžiningas politinis taikus kurdų klausimo sprendimas gali padėti užtikrinti ilgalaikį stabilumą ir klestėjimą tiek vietoje, tiek visoje Turkijoje, todėl ragina abi puses sugrįžti prie derybų stalo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | išreiškia gilų susirūpinimą dėl Turkijos teisinės sistemos veikimo po to, kai Stambulo baudžiamąsias bylas nagrinėjantys teismai nusprendė toliau kalinti su sulaikytus žurnalistus – Mehmetą Altaną ir Şahiną Alpay’ų – net ir gavę Konstitucinio Teismo prašymą paleisti į laisvę dėl kalinimo metu pažeistų teisių; pažymi, kad tai yra tolesnis teisinės valstybės būklės blogėjimas; ypač apgailestauja dėl neseniai įvykdyto pakartotinio organizacijos „Amnesty International“ Turkijos padalinio direktoriaus Tanero Kılıço arešto, kuris, daugumos nuomone, yra teisingumo parodija, ir ragina jam ir jo bendrininkams („Istanbul Ten“ sąrašas) panaikinti kaltinimus, nes prieš juos nebuvo rasta jokių įrodymų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pakartoja savo 2017 m. lapkričio mėn. poziciją, kurioje jis ragino Turkijos valdžios institucijoms pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP) numatytas lėšas skirti, jeigu pagerės padėtis žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės srityje, ir, jei įmanoma, nukreipti lėšas pilietinės visuomenės organizacijoms; pakartoja savo raginimą Komisijai peržiūrint PNPP fondus atsižvelgti į pokyčius Turkijoje, taip pat pateikti konkrečius pasiūlymus, kaip padidinti paramą Turkijos pilietinei visuomenei; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primygtinai ragina Vyriausiąją įgaliotinę, EIVT, Komisiją ir valstybes nares toliau kartu su dialogo partneriais iš Turkijos kelti klausimus dėl sulaikytų žmogaus teisių, politinių aktyvistų, advokatų, žurnalistų ir dėstytojų padėties ir suteikti jiems diplomatinę ir politinę paramą, įskaitant teismo procesų stebėjimą ir bylų stebėseną; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina išversti šią rezoliuciją į turkų kalbą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, taip pat Turkijos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0423.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0306.

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/61 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/61

---

P8_TA(2018)0041

Padėtis Venesueloje

2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Venesueloje (2018/2559(RSP))

(2018/C 463/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurio viena iš šalių yra Venesuela, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurio viena iš šalių yra Venesuela,

| — | atsižvelgdamas į Venesuelos Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Venesuelos Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į įvairias savo rezoliucijas dėl Venesuelos, visų pirma į 2014 m. vasario 27 d. rezoliuciją dėl padėties Venesueloje (1), 2014 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl demokratinės opozicijos persekiojimo Venesueloje (2), 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl padėties Venesueloje (3), 2016 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl padėties Venesueloje (4), 2017 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl padėties Venesueloje (5) ir 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl ES politinių santykių su Lotynų Amerika (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į įvairias savo rezoliucijas dėl Venesuelos, visų pirma į 2014 m. vasario 27 d. rezoliuciją dėl padėties Venesueloje (1), 2014 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl demokratinės opozicijos persekiojimo Venesueloje (2), 2015 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl padėties Venesueloje (3), 2016 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl padėties Venesueloje (4), 2017 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl padėties Venesueloje (5) ir 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl ES politinių santykių su Lotynų Amerika (6),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 12 d. Užsienio reikalų komiteto, Delegacijos ryšiams su MERCOSUR ir Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinės asamblėjos (EUROLAT) pirmininkų deklaraciją dėl dabartinės padėties Venesueloje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 12 d. Užsienio reikalų komiteto, Delegacijos ryšiams su MERCOSUR ir Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinės asamblėjos (EUROLAT) pirmininkų deklaraciją dėl dabartinės padėties Venesueloje,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. rugsėjo 11 d. priimtą Amerikos šalių demokratinę chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. rugsėjo 11 d. priimtą Amerikos šalių demokratinę chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 31 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro Zeido Ra’ado Al Husseino pareiškimą dėl Venesuelos Aukščiausiojo Teismo sprendimo perimti Nacionalinės Asamblėjos teisėkūros įgaliojimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 31 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro Zeido Ra’ado Al Husseino pareiškimą dėl Venesuelos Aukščiausiojo Teismo sprendimo perimti Nacionalinės Asamblėjos teisėkūros įgaliojimus,

| — | atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių tarybos pareiškimą, kuriame smerkiamas Enrique'ės Aristeguieta'os sulaikymas 2018 m. vasario 2 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių tarybos pareiškimą, kuriame smerkiamas Enrique'ės Aristeguieta'os sulaikymas 2018 m. vasario 2 d.,

| — | atsižvelgdamas į Amerikos valstybių organizacijos (AVO) 2016 m. gegužės 30 d. ir 2017 m. kovo 14 d. ataskaitose dėl Venesuelos išdėstytus perspėjimus ir AVO generalinio sekretoriaus raginimus skubiai sušaukti šios organizacijos nuolatinę tarybą vadovaujantis Amerikos šalių demokratinės chartijos 20 straipsniu politinės krizės Venesueloje klausimui aptarti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Amerikos valstybių organizacijos (AVO) 2016 m. gegužės 30 d. ir 2017 m. kovo 14 d. ataskaitose dėl Venesuelos išdėstytus perspėjimus ir AVO generalinio sekretoriaus raginimus skubiai sušaukti šios organizacijos nuolatinę tarybą vadovaujantis Amerikos šalių demokratinės chartijos 20 straipsniu politinės krizės Venesueloje klausimui aptarti,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės Sąjungos užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini 2017 m. kovo 27 d. laišką dėl gilėjančių itin sunkios politinės, ekonominės ir humanitarinės krizės Venesueloje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės Sąjungos užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini 2017 m. kovo 27 d. laišką dėl gilėjančių itin sunkios politinės, ekonominės ir humanitarinės krizės Venesueloje,

| — | atsižvelgdamas į AVO pareiškimą, kurį 2017 m. kovo 13 d. pasirašė 14 jos valstybių narių ir kuriame reikalaujama, kad Venesuela be kitų priemonių skubiai suplanuotų rinkimus, išlaisvintų politinius kalinius ir pripažintų jos konstitucijoje įtvirtintą valdžių padalijimo principą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į AVO pareiškimą, kurį 2017 m. kovo 13 d. pasirašė 14 jos valstybių narių ir kuriame reikalaujama, kad Venesuela be kitų priemonių skubiai suplanuotų rinkimus, išlaisvintų politinius kalinius ir pripažintų jos konstitucijoje įtvirtintą valdžių padalijimo principą,

| — | atsižvelgdamas į AVO nuolatinės tarybos 2017 m. balandžio 3 d. rezoliuciją dėl pastarojo meto įvykių Venesueloje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į AVO nuolatinės tarybos 2017 m. balandžio 3 d. rezoliuciją dėl pastarojo meto įvykių Venesueloje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 23 d.„El Grupo de Lima“ pareiškimą dėl Nacionalinės steigiamosios asamblėjos sprendimo surengti prezidento rinkimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 23 d.„El Grupo de Lima“ pareiškimą dėl Nacionalinės steigiamosios asamblėjos sprendimo surengti prezidento rinkimus,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2017 m. lapkričio 13 d. ir 2018 m. sausio 22 d. išvadas dėl Venesuelos, t. y. dėl ginklų embargo ir sankcijų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2017 m. lapkričio 13 d. ir 2018 m. sausio 22 d. išvadas dėl Venesuelos, t. y. dėl ginklų embargo ir sankcijų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 7 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės Sąjungos užsienio reikalams ir saugumo politikai deklaraciją ES vardu dėl tam tikrų trečiųjų valstybių prisijungimo prie ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Venesueloje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 7 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės Sąjungos užsienio reikalams ir saugumo politikai deklaraciją ES vardu dėl tam tikrų trečiųjų valstybių prisijungimo prie ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Venesueloje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 26 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės Sąjungos užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą ES vardu dėl pastarojo meto įvykių Venesueloje, kuriame smerkiamas Venesuelos valdžios institucijų sprendimas išsiųsti Ispanijos ambasadorių Karakase, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 26 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės Sąjungos užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą ES vardu dėl pastarojo meto įvykių Venesueloje, kuriame smerkiamas Venesuelos valdžios institucijų sprendimas išsiųsti Ispanijos ambasadorių Karakase,

| — | atsižvelgdamas į savo sprendimą 2017 m. Sacharovo premiją skirti Venesuelos demokratinei opozicijai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo sprendimą 2017 m. Sacharovo premiją skirti Venesuelos demokratinei opozicijai,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi neteisėta Nacionalinė steigiamoji asamblėja, kurios nepripažįsta nei tarptautinė bendruomenė, nei Europos Sąjunga, paragino surengti prezidento rinkimus iki 2018 m. balandžio mėn. pabaigos; kadangi pagal Venesuelos Konstituciją už rinkimų rengimą atsakinga institucija yra Nacionalinė rinkimų taryba; kadangi Venesuelos Konstitucijos 298 straipsnyje, kuriame aiškiai nurodoma: „Įstatymas, kuriuo reglamentuojami rinkimų procesai, negali būti jokiais būdais keičiamas šešių mėnesių iki rinkimų dienos laikotarpiu“, neseniai keletą kartų buvo pažeistas; |
| --- | --- |

A.

kadangi neteisėta Nacionalinė steigiamoji asamblėja, kurios nepripažįsta nei tarptautinė bendruomenė, nei Europos Sąjunga, paragino surengti prezidento rinkimus iki 2018 m. balandžio mėn. pabaigos; kadangi pagal Venesuelos Konstituciją už rinkimų rengimą atsakinga institucija yra Nacionalinė rinkimų taryba; kadangi Venesuelos Konstitucijos 298 straipsnyje, kuriame aiškiai nurodoma: „Įstatymas, kuriuo reglamentuojami rinkimų procesai, negali būti jokiais būdais keičiamas šešių mėnesių iki rinkimų dienos laikotarpiu“, neseniai keletą kartų buvo pažeistas;

| B. | kadangi šis sprendimas buvo priimtas nesilaikant nacionalinio dialogo, vykstančio nuo 2017 m. gruodžio mėn., ir neatsižvelgiant į galimus pokyčius, pasiektus per Venesuelos vyriausybės ir opozicijos susitikimą surengtą Santo Dominge; kadangi data ir pasirengimo rinkimams procesas buvo du pagrindiniai Santo Domingo derybų klausimai; kadangi šis raginimas surengti rinkimus neatitinka nei demokratinių principų, nei siekio užtikrinti sąžiningą vyriausybės ir opozicijos dialogą; |
| --- | --- |

B.

kadangi šis sprendimas buvo priimtas nesilaikant nacionalinio dialogo, vykstančio nuo 2017 m. gruodžio mėn., ir neatsižvelgiant į galimus pokyčius, pasiektus per Venesuelos vyriausybės ir opozicijos susitikimą surengtą Santo Dominge; kadangi data ir pasirengimo rinkimams procesas buvo du pagrindiniai Santo Domingo derybų klausimai; kadangi šis raginimas surengti rinkimus neatitinka nei demokratinių principų, nei siekio užtikrinti sąžiningą vyriausybės ir opozicijos dialogą;

| C. | kadangi 2018 m. sausio 25 d. Aukščiausiasis Teismas nusprendė neleisti prezidento rinkimuose dalyvauti Mesa de la Unidad Democrática (MUD) atstovams; kadangi 2018 m. vasario 4 d. Nacionalinė rinkimų taryba iš rinkimų proceso pašalino partiją „Primero Justicia“; kadangi tokiems lyderiams kaip Leopoldo Lópezui ir Henrique Caprilesui yra uždrausta siekti šio posto; kadangi šie sprendimai yra rimtas sąžiningų rinkimų principo pažeidimas, kai opozicijos kandidatams draudžiama laisvai kandidatuoti ir vienodomis sąlygomis dalyvauti rinkimuose; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2018 m. sausio 25 d. Aukščiausiasis Teismas nusprendė neleisti prezidento rinkimuose dalyvauti Mesa de la Unidad Democrática (MUD) atstovams; kadangi 2018 m. vasario 4 d. Nacionalinė rinkimų taryba iš rinkimų proceso pašalino partiją „Primero Justicia“; kadangi tokiems lyderiams kaip Leopoldo Lópezui ir Henrique Caprilesui yra uždrausta siekti šio posto; kadangi šie sprendimai yra rimtas sąžiningų rinkimų principo pažeidimas, kai opozicijos kandidatams draudžiama laisvai kandidatuoti ir vienodomis sąlygomis dalyvauti rinkimuose;

| D. | kadangi MUD buvo apdovanotas Parlamento 2017 m. Sacharovo premija už minties laisvę; |
| --- | --- |

D.

kadangi MUD buvo apdovanotas Parlamento 2017 m. Sacharovo premija už minties laisvę;

| E. | kadangi toks antikonstitucinis raginimas surengti pirmalaikius rinkimus paskatino Meksikos ir Čilės pasitraukimą iš nacionalinių politinių derybų proceso tarp Venesuelos vyriausybės ir dalies opozicijos; |
| --- | --- |

E.

kadangi toks antikonstitucinis raginimas surengti pirmalaikius rinkimus paskatino Meksikos ir Čilės pasitraukimą iš nacionalinių politinių derybų proceso tarp Venesuelos vyriausybės ir dalies opozicijos;

| F. | kadangi 2017 m. lapkričio 13 d. ES Taryba nusprendė patvirtinti ginklų embargą Venesuelai ir uždrausti susijusių medžiagų, kurios gali būti panaudotos vidaus represijoms, įvežimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2017 m. lapkričio 13 d. ES Taryba nusprendė patvirtinti ginklų embargą Venesuelai ir uždrausti susijusių medžiagų, kurios gali būti panaudotos vidaus represijoms, įvežimą;

| G. | kadangi 2018 m. sausio 22 d. ES Taryba vienbalsiai nusprendė taikyti sankcijas septyniems asmenims, Venesueloje einantiems oficialias pareigas, kaip ribojančias priemones, pvz., draudimus keliauti ir turto įšaldymą, reaguodama į tai, kad nesilaikoma demokratinių principų, teisinės valstybės principų ir demokratijos; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2018 m. sausio 22 d. ES Taryba vienbalsiai nusprendė taikyti sankcijas septyniems asmenims, Venesueloje einantiems oficialias pareigas, kaip ribojančias priemones, pvz., draudimus keliauti ir turto įšaldymą, reaguodama į tai, kad nesilaikoma demokratinių principų, teisinės valstybės principų ir demokratijos;

| H. | kadangi patvirtinus ES sankcijas Venesuela ėmėsi atsakomųjų veiksmų ir, apkaltinusi Ispaniją kišimusi į jos vidaus reikalus, išsiuntė ir persona non grata paskelbė Ispanijos ambasadorių Karakase; kadangi ES griežtai pasmerkė šį sprendimą ir kartu pažymėjo, kad solidarizuojasi su Ispanija, turint mintyje tai, kad ES sprendimai užsienio politikos srityje, įskaitant sankcijų taikymą, priimami vienbalsiai; |
| --- | --- |

H.

kadangi patvirtinus ES sankcijas Venesuela ėmėsi atsakomųjų veiksmų ir, apkaltinusi Ispaniją kišimusi į jos vidaus reikalus, išsiuntė ir persona non grata paskelbė Ispanijos ambasadorių Karakase; kadangi ES griežtai pasmerkė šį sprendimą ir kartu pažymėjo, kad solidarizuojasi su Ispanija, turint mintyje tai, kad ES sprendimai užsienio politikos srityje, įskaitant sankcijų taikymą, priimami vienbalsiai;

| I. | kadangi žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės padėtis Venesueloje toliau blogėja; kadangi Venesuela patiria precedento neturinčią politinę, socialinę, ekonominę ir humanitarinę krizę, ir dėl to žuvo daug žmonių; kadangi nepaprastai svarbu surengti laisvus ir teisingus rinkimus, įskaitant visas reikiamas garantijas, ir užtikrinti, kad jiems pasirengti būtų skirta pakankamai laiko, jeigu norima pradėti spręsti daugybę problemų, su kuriomis susiduria Venesuela; kadangi iš Venesuelos pabėgo beveik 2 milijonai piliečių; kadangi priimančiosios šalys susiduria su didėjančiais sunkumais naujai atvykstantiems teikiant pagalbą ir paslaugas; |
| --- | --- |

I.

kadangi žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės padėtis Venesueloje toliau blogėja; kadangi Venesuela patiria precedento neturinčią politinę, socialinę, ekonominę ir humanitarinę krizę, ir dėl to žuvo daug žmonių; kadangi nepaprastai svarbu surengti laisvus ir teisingus rinkimus, įskaitant visas reikiamas garantijas, ir užtikrinti, kad jiems pasirengti būtų skirta pakankamai laiko, jeigu norima pradėti spręsti daugybę problemų, su kuriomis susiduria Venesuela; kadangi iš Venesuelos pabėgo beveik 2 milijonai piliečių; kadangi priimančiosios šalys susiduria su didėjančiais sunkumais naujai atvykstantiems teikiant pagalbą ir paslaugas;

| J. | kadangi sukilėlių policijos pareigūnui Oscarui Perezui ir šešiems kitiems asmenims buvo įvykdyta neatidėliotina mirties bausmė, nepaisant to, kad jie jau buvo pasidavę; |
| --- | --- |

J.

kadangi sukilėlių policijos pareigūnui Oscarui Perezui ir šešiems kitiems asmenims buvo įvykdyta neatidėliotina mirties bausmė, nepaisant to, kad jie jau buvo pasidavę;

| K. | kadangi 2018 m. vasario 2 d., 3 val. ryto, žvalgybos tarnybos iš namų Karakase pagrobė Enrique‘ę Aristeguietą Gramcko, nepateikė jokios informacijos apie jo buvimo vietą ir kitą dieną jį paleido; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2018 m. vasario 2 d., 3 val. ryto, žvalgybos tarnybos iš namų Karakase pagrobė Enrique‘ę Aristeguietą Gramcko, nepateikė jokios informacijos apie jo buvimo vietą ir kitą dieną jį paleido;

| L. | kadangi Venesueloje daugėja žmonių, įskaitant vaikus, kurie kenčia nuo prastos mitybos, nes turi ribotas galimybes gauti kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas, vaistų ir maisto produktų; kadangi Venesuelos vyriausybė, deja, ir toliau neigia šią problemą bei atsisako priimti humanitarinę pagalbą ir sudaryti geresnes sąlygas jai paskirstyti; kadangi dėl didžiulio prekių stygiaus šalyje Venesuelos žmonės stengdavosi pirkti maistą ir būtiniausias prekes Karibų jūros salose; |
| --- | --- |

L.

kadangi Venesueloje daugėja žmonių, įskaitant vaikus, kurie kenčia nuo prastos mitybos, nes turi ribotas galimybes gauti kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas, vaistų ir maisto produktų; kadangi Venesuelos vyriausybė, deja, ir toliau neigia šią problemą bei atsisako priimti humanitarinę pagalbą ir sudaryti geresnes sąlygas jai paskirstyti; kadangi dėl didžiulio prekių stygiaus šalyje Venesuelos žmonės stengdavosi pirkti maistą ir būtiniausias prekes Karibų jūros salose;

| 1. | apgailestauja dėl vienašališko Nacionalinės steigiamosios asamblėjos, kurios nepripažįsta nei tarptautinė bendruomenė, nei ES, sprendimo iki 2018 m. balandžio mėn. pabaigos sušaukti paankstintus prezidento rinkimus; labai apgailestauja dėl Venesuelos Aukščiausiojo Teismo neseniai priimto sprendimo, kuriuo uždraudžiama MUD atstovams dalyvauti būsimuose rinkimuose; atkreipia dėmesį į tai, kad daug potencialių kandidatų negalės kandidatuoti rinkimuose, nes yra ištremti, jiems taikomos administracinės sankcijos, jie yra įkalinti arba jiems taikomas namų areštas; pabrėžia, kad politinių partijų dalyvavimui neturėtų būti sudaroma jokių kliūčių ar keliama kokių nors sąlygų ir ragina Venesuelos valdžios institucijas visiškai atkurti jų teises; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad ES ir jos institucijos, įskaitant Europos Parlamentą, pripažins tik tokius rinkimus, kurie bus pagrįsti realistišku kalendoriumi, dėl kurių nacionalinio dialogo kontekste susitars visi susiję subjektai ir politinės partijos, kuriais bus paisoma vienodų, teisingų ir skaidrių dalyvavimo sąlygų, įskaitant draudimų politiniams oponentams panaikinimą, be politinių kalinių, ir užtikrinus, kad Nacionalinės rinkimų tarybos sudėtis būtų subalansuota ir ji pati būtų nešališka, kad bus užtikrintos pakankamos garantijos, įskaitant nepriklausomų tarptautinių stebėtojų stebėseną; primena esantis pasirengęs atsiųsti rinkimų stebėjimo misiją, jei bus įvykdytos visos būtinos sąlygos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | griežtai smerkia Venesuelos valdžios institucijų sprendimą išsiųsti Ispanijos ambasadorių Karakase ir jį paskelbti persona non grata, ir primygtinai ragina Venesuelos vyriausybę nedelsiant atkurti normalius diplomatinius ryšius su Ispanija; primena, kad visi ES sprendimai užsienio politikos srityje – taip pat ir dėl sankcijų taikymo – priimami vienbalsiai; atsižvelgdamas į tai, ragina visapusiškai solidarizuotis su Ispanija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad ES Tarybos nustatytas ginklų embargas ir sankcijos septyniems Venesuelos pareigūnams yra tinkamos priemonės, reaguojant į sunkius žmogaus teisių ir demokratijos pažeidimus, tačiau ragina jas taip pat taikyti ir tiems asmenims, kuriems tenka didžiausia atsakomybė už sustiprėjusią politinę, socialinę, ekonominę ir humanitarinę krizę, t. y. prezidentui, viceprezidentui, gynybos ministrui ir aukščiausios karinės vadovybės nariams, taip pat artimiausios jų aplinkos nariams, įskaitant šeimos narius; siūlo, kad tuo atveju, jei žmogaus teisių padėtis ir toliau blogės, tolesni diplomatiniai ir ekonominiai veiksmai būtų apsvarstyti ir patvirtinti, įskaitant veiksmus, susijusius su valstybei priklausančia naftos bendrovė „Petróleos de Venezuela S.A“ (PDVSA); |
| --- | --- |

4.

| 5. | kuo griežčiausiai smerkia užsitęsusį demokratinės tvarkos pažeidimą Venesueloje; primena, kad visapusiškai remia Nacionalinę asamblėją kaip vienintelį teisėtai įsteigtą ir pripažintą parlamentą Venesueloje ir ragina Venesuelos vyriausybę atkurti visus jos konstitucinius įgaliojimus; atmeta bet kokius Nacionalinės steigiamosios asamblėjos priimtus sprendimus, nes jais pažeidžiami visi demokratiniai standartai ir taisyklės; reiškia paramą politiniam sprendimui, į kurį būtų įtraukti visi susiję subjektai ir politines partijos; primena, jog valdžių padalijimas ir tai, kad valdžios padaliniai nesikiša į vienas kito veiklą, yra esminis principas, kurio laikosi teisinės valstybės principu besivadovaujančios demokratinės valstybės; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina TBT prokurorą, pagal Romos statuto nuostatas, pradėti tyrimą dėl žmogaus teisių pažeidimų, kuriuos įvykdė Venesuelos režimo atstovai, ir ragina ES imtis aktyvaus vaidmens šiuo klausimu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pakartoja savo ankstesnius raginimus nedelsiant ir be jokių sąlygų paleisti visus politinius kalinius, gerbti demokratiškai išrinktas institucijas ir laikytis žmogaus teisių; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reiškia solidarumą ir visapusišką paramą Venesuelos žmonėms, kurie kenčia nuo sunkios humanitarinės krizės padarinių; ragina nedelsiant pasiekti susitarimą dėl plano, kaip humanitarinė pagalba galėtų pasiekti šalį, ir ragina Venesuelos valdžios institucijas kuo skubiau sudaryti sąlygas nekliudomai teikti humanitarinę pagalbą ir išduoti leidimus tarptautinėms organizacijoms, kurios nori padėti visuomenei; ragina greitai įgyvendinti trumpalaikes kovos su prasta mityba tarp labiausiai pažeidžiamų grupių, pavyzdžiui, vaikų, priemones; ragina ES padėti kaimyninėms šalims ir ypač Kolumbijai spręsti Venesuelos pabėgėlių problemą; ragina Venesuelos vyriausybę užtikrinti, kad užsienyje gyvenantys ir turintys teisę gauti socialinę apsaugą Venesuelos piliečiai, gautų pensiją; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pakartoja reikalavimą, kad į Venesuelą būtų kuo greičiau nusiųsta Europos Parlamento delegacija, kuri surengtų dialogą su visomis konflikte dalyvaujančiomis šalimis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Venesuelos Bolivaro Respublikos vyriausybei ir Nacionalinei asamblėjai, Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinei asamblėjai ir Amerikos valstybių organizacijos generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OL C 285, 2017 8 29, p. 145.

(2)  OL C 294, 2016 8 12, p. 21.

(3)  OL C 316, 2016 8 30, p. 190.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0269.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0200.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0345.

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/65 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/65

---

P8_TA(2018)0042

Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūros Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA) padėtis

2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūros Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (UNRWA) padėties (2018/2553(RSP))

(2018/C 463/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Artimųjų Rytų taikos proceso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Artimųjų Rytų taikos proceso,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 7 d. Europos Sąjungos ir Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūros Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose bendrą deklaraciją dėl Europos Sąjungos paramos Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūrai Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (2017–2020 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 7 d. Europos Sąjungos ir Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūros Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose bendrą deklaraciją dėl Europos Sąjungos paramos Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūrai Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (2017–2020 m.),

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 11 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 194, 1949 m. gruodžio 8 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 302 ir kitas atitinkamas Jungtinių Tautų rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 11 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 194, 1949 m. gruodžio 8 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 302 ir kitas atitinkamas Jungtinių Tautų rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 30 d. Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus ataskaitą „Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūros Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose veikla“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 30 d. Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus ataskaitą „Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūros Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose veikla“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi UNRWA yra 1949 m. Generalinės Asamblėjos įsteigta Jungtinių Tautų agentūra, įgaliota teikti pagalbą ir apsaugą maždaug 5 milijonams registruotų Palestinos pabėgėlių; kadangi UNRWA paslaugos apima švietimą, sveikatos priežiūrą, pagalbą ir socialines paslaugas, stovyklų infrastruktūrą ir gerinimą, apsaugą ir mikrofinansus; kadangi Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja daug kartų atnaujino UNRWA įgaliojimus – pastarąjį kartą įgaliojimai pratęsti iki 2020 m. birželio 30 d., 167 Jungtinių Tautų valstybėms narėms balsavus už; |
| --- | --- |

A.

kadangi UNRWA yra 1949 m. Generalinės Asamblėjos įsteigta Jungtinių Tautų agentūra, įgaliota teikti pagalbą ir apsaugą maždaug 5 milijonams registruotų Palestinos pabėgėlių; kadangi UNRWA paslaugos apima švietimą, sveikatos priežiūrą, pagalbą ir socialines paslaugas, stovyklų infrastruktūrą ir gerinimą, apsaugą ir mikrofinansus; kadangi Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja daug kartų atnaujino UNRWA įgaliojimus – pastarąjį kartą įgaliojimai pratęsti iki 2020 m. birželio 30 d., 167 Jungtinių Tautų valstybėms narėms balsavus už;

| B. | kadangi ES ir jos valstybės narės, 2017 m. įnešusios 441 mln. EUR, drauge yra didžiausio įnašo į UNRWA teikėjos; kadangi JAV, didžiausio įnašo teikėja iš pavienių valstybių, paskelbė, kad įneš 60 mln. JAV dolerių, tačiau sustabdys 65 mln. JAV dolerių paramos iš numatyto 125 mln. JAV dolerių įnašo UNRWA mokėjimą; kadangi, kaip teigia JAV valstybės departamentas, šiuo sprendimu siekiama paskatinti kitas šalis padidinti paramą, taip pat skatinti reformą agentūroje; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES ir jos valstybės narės, 2017 m. įnešusios 441 mln. EUR, drauge yra didžiausio įnašo į UNRWA teikėjos; kadangi JAV, didžiausio įnašo teikėja iš pavienių valstybių, paskelbė, kad įneš 60 mln. JAV dolerių, tačiau sustabdys 65 mln. JAV dolerių paramos iš numatyto 125 mln. JAV dolerių įnašo UNRWA mokėjimą; kadangi, kaip teigia JAV valstybės departamentas, šiuo sprendimu siekiama paskatinti kitas šalis padidinti paramą, taip pat skatinti reformą agentūroje;

| C. | kadangi UNRWA susiduria su dideliais struktūriniais finansavimo trūkumais jau daug metų ir būtų patyrusi sunkumų 2018 m. nepriklausomai nuo JAV vyriausybės sprendimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi UNRWA susiduria su dideliais struktūriniais finansavimo trūkumais jau daug metų ir būtų patyrusi sunkumų 2018 m. nepriklausomai nuo JAV vyriausybės sprendimo;

| D. | kadangi savo 2017 m. kovo 30 d. ataskaitoje Jungtinių Tautų generalinis sekretorius pateikė keletą rekomendacijų, kuriomis siekiama užtikrinti tinkamą, nuspėjamą ir tvarų UNRWA finansavimą; |
| --- | --- |

D.

kadangi savo 2017 m. kovo 30 d. ataskaitoje Jungtinių Tautų generalinis sekretorius pateikė keletą rekomendacijų, kuriomis siekiama užtikrinti tinkamą, nuspėjamą ir tvarų UNRWA finansavimą;

| 1. | ir toliau yra tvirtai pasiryžęs remti UNRWA, teikiančią gyvybiškai svarbias Palestinos pabėgėlių gerovės, apsaugos ir vystymosi paslaugas Gazos Ruože, Vakarų Krante, Jordanijoje, Libane ir Sirijoje; giria UNRWA už jos išskirtines pastangas, be kita ko, daugiau kaip 400 000 Palestinos pabėgėlių ir daugelio kitų apsaugą ir paramą jiems karo niokojamoje Sirijoje; primena, kad UNRWA įsteigta laikantis solidarumo su Palestinos pabėgėliais principo, kad būtų palengvintos jų kančios; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia susirūpinimą dėl URNWA finansavimo krizės; primygtinai ragina visus įnašų teikėjus įvykdyti agentūrai duotus pažadus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad bet koks nenumatytas prognozuotų įnašų mokėjimų UNRWA sumažinimas arba vėlavimas gali turėti žalingą poveikį 1,7 mln. Palestinos pabėgėlių galimybėms gauti skubią pagalbą maistu, 3 mln. žmonių galimybėms gauti pirminės sveikatos priežiūros paslaugas, daugiau kaip 500 000 Palestinos vaikų galimybėms mokytis 702 UNRWA mokyklose, įskaitant beveik 50 000 vaikų Sirijoje, ir stabilumui regione; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad ES yra įsipareigojusi ir toliau padėti UNRWA užsitikrinti finansinius išteklius, kad ji galėtų įgyvendinti Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos suteiktus įgaliojimus, veikti tvariai ir ekonomiškai efektyviai ir užtikrinti kokybiškas ir atitinkamo masto paslaugas Palestinos pabėgėliams; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina ES ir kelių jos valstybių narių sprendimus paspartinti finansavimą UNRWA ir primygtinai ragina kitus įnašų teikėjus pasekti šiuo pavyzdžiu; primygtinai ragina JAV persvarstyti savo sprendimą ir sumokėti visą numatytą savo įnašą agentūrai; palankiai vertina Arabų valstybių lygos šalių narių įnašus UNRWA, tačiau ragina jas padidinti įsipareigojimus, kad būtų panaikintas finansavimo deficitas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares sutelkti papildomas lėšas UNRWA, kad būtų patenkinti jos trumpalaikiai finansiniai poreikiai; tačiau pabrėžia, kad ilgalaikis nuolatinio agentūros patiriamo lėšų trūkumo problemos sprendimas gali būti surastas tik sukuriant tvarią finansavimo sistemą pagal pasaulinę daugiašalę priemonę; ragina ES atlikti vadovaujamą vaidmenį tarptautinėje bendruomenėje siekiant sukurti tokį mechanizmą; pabrėžia Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus rekomendacijų, pateiktų jo 2017 m. kovo 30 d. ataskaitoje, svarbą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina tai, kad UNRWA numato ir toliau taikyti vidaus priemones, kuriomis siekiama riboti išlaidas ir dar daugiau sutaupyti, sykiu ieškodama kitų sričių, kuriose būtų galima veikti efektyviau; primygtinai ragina agentūrą ir toliau gerinti savo valdymo struktūrą ir strateginį planavimą, siekiant didesnio skaidrumo, atskaitomybės ir vidaus kontrolės, užtikrinti, kad programa būtų parengiama laiku ir tiksliai, kad ES būtų teikiamos finansinės ataskaitos, kad UNRWA infrastruktūra nebūtų piktnaudžiaujama, ištirti įtariamus darbuotojų neutralumo pažeidimus ir prireikus imtis atitinkamų drausminių priemonių; pabrėžia UNRWA infrastruktūros neutralumo pagal tarptautinę humanitarinę teisę ir UNRWA turimą Jungtinių Tautų diplomatinį statusą paisymo svarbą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pakartoja, kad pagrindinis ES tikslas – pasiekti dviejų valstybių principu pagrįstą Izraelio ir Palestinos konflikto sprendimą išsaugant 1967 m. sienas, Jeruzalę paskelbiant abiejų valstybių sostine, saugiai Izraelio valstybei ir nepriklausomai, demokratiškai, vientisai ir pajėgiai Palestinos valstybei taikiai ir saugiai gyvuojant greta, vadovaujantis apsisprendimo teise ir visapusiška pagarba tarptautinės teisės nuostatoms; |
| --- | --- |

8.

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, ES specialiajam įgaliotiniui Artimųjų Rytų taikos procese, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, UNRWA generaliniam komisarui, Ketverto atstovui Artimuosiuose Rytuose ir Jungtinių Valstijų Kongresui ir Valstybės Departamentui. |
| --- | --- |

9.

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/67

---

P8_TA(2018)0043

Laiko keitimo tvarka

2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl laiko keitimo tvarkos (2017/2968(RSP))

(2018/C 463/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. sausio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/84/EB dėl vasaros laiko susitarimų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. sausio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/84/EB dėl vasaros laiko susitarimų (1),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi, laikantis tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros, vertinant tolesnių veiksmų pasirinkimo poveikį turėtų būti remiamasi esamų teisės aktų vertinimu; |
| --- | --- |

A.

kadangi, laikantis tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros, vertinant tolesnių veiksmų pasirinkimo poveikį turėtų būti remiamasi esamų teisės aktų vertinimu;

| B. | kadangi, atlikus daugybę mokslinių tyrimų, tarp jų ir Europos Parlamento tyrimų tarnybos 2017 m. spalio mėnesio tyrimą dėl ES vasaros laiko tvarkos pagal direktyvą 2000/84/EB, nepavyko padaryti konkrečių išvadų, bet buvo atskleista, kad tai turi neigiamą poveikį žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

B.

kadangi, atlikus daugybę mokslinių tyrimų, tarp jų ir Europos Parlamento tyrimų tarnybos 2017 m. spalio mėnesio tyrimą dėl ES vasaros laiko tvarkos pagal direktyvą 2000/84/EB, nepavyko padaryti konkrečių išvadų, bet buvo atskleista, kad tai turi neigiamą poveikį žmonių sveikatai;

| C. | kadangi nemažas piliečių iniciatyvų kiekis parodė piliečių nepasitenkinimą dukart per metus atliekamu laikrodžio rodyklės sukimu; |
| --- | --- |

C.

kadangi nemažas piliečių iniciatyvų kiekis parodė piliečių nepasitenkinimą dukart per metus atliekamu laikrodžio rodyklės sukimu;

| D. | kadangi Parlamentas prieš tai jau yra svarstęs šią problemą, pavyzdžiui 2015 m. rugsėjo 25 d. nagrinėdamas Klausimą, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000111/2015 – B8-0768/2015 Komisijai; |
| --- | --- |

D.

kadangi Parlamentas prieš tai jau yra svarstęs šią problemą, pavyzdžiui 2015 m. rugsėjo 25 d. nagrinėdamas Klausimą, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000111/2015 – B8-0768/2015 Komisijai;

| E. | kadangi itin svarbu išlaikyti vienodą laiko tvarką ES, net ir atsisakius laiko keitimo dukart per metus; |
| --- | --- |

E.

kadangi itin svarbu išlaikyti vienodą laiko tvarką ES, net ir atsisakius laiko keitimo dukart per metus;

| 1. | ragina Komisiją atlikti išsamų Direktyvos 2000/84/EB vertinimą ir, jei reikia, pateikti pasiūlymą dėl jos peržiūros; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 31, 2001 2 2, p. 21.

(2)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

---

NUOMONĖS

Europos Parlamentas

2018 m. vasario 8 d., ketvirtadienis

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/68

---

P8_TA(2018)0027

Neprieštaravimas įgyvendinimo priemonei: 9-ojo tarptautinio finansinės atskaitomybės standarto daliniai pakeitimai

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti Komisijos reglamento, kuriuo dėl 9-ojo tarptautinio finansinės atskaitomybės standarto iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1126/2008, priimantis tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002, projektui (D054380/02 – 2017/3018(RPS))

(2018/C 463/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos reglamento projektą (D054380/02, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos reglamento projektą (D054380/02,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (1), ypač į jo 3 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (1), ypač į jo 3 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2017 m. gruodžio 18 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus reglamento projektui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2017 m. gruodžio 18 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus reglamento projektui,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2018 m. sausio 24 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2018 m. sausio 24 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (2), 5a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (2), 5a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 4 dalies d punktą ir 105 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 4 dalies d punktą ir 105 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2018 m. vasario 6 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2018 m. vasario 6 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų,

| A. | kadangi 2017 m. spalio 12 d. Tarptautinių apskaitos standartų valdyba (TASV) paskelbė 9-ojo tarptautinio finansinės atskaitomybės standarto (TFAS) pakeitimus; kadangi tais pakeitimais valdžios sektoriaus išleistų neigiamo išankstinio mokėjimo pasirinkimo skolos priemonių klasifikavimui siekiama suteikti aiškumo ir nuoseklumo; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2017 m. spalio 12 d. Tarptautinių apskaitos standartų valdyba (TASV) paskelbė 9-ojo tarptautinio finansinės atskaitomybės standarto (TFAS) pakeitimus; kadangi tais pakeitimais valdžios sektoriaus išleistų neigiamo išankstinio mokėjimo pasirinkimo skolos priemonių klasifikavimui siekiama suteikti aiškumo ir nuoseklumo;

| B. | kadangi Europos finansinės atskaitomybės patariamoji grupė (EFRAG) 2017 m. lapkričio 10 d. Komisijai pateikė pritariamojo pobūdžio rekomendaciją; kadangi EFRAG savo rekomendacijoje aptarė kai kuriuos 2017 m. lapkričio 8 d. Europos Centrinio Banko EFRAG siųstame laiške iškeltus klausimus; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos finansinės atskaitomybės patariamoji grupė (EFRAG) 2017 m. lapkričio 10 d. Komisijai pateikė pritariamojo pobūdžio rekomendaciją; kadangi EFRAG savo rekomendacijoje aptarė kai kuriuos 2017 m. lapkričio 8 d. Europos Centrinio Banko EFRAG siųstame laiške iškeltus klausimus;

| C. | kadangi Komisija padarė išvadą, jog išaiškinimas atitinka Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 3 straipsnio 2 dalyje išdėstytus techninius priėmimo kriterijus, ir mano, kad priėmus siūlomą pakeitimą būtų tik išlaikyta esama šių konkrečių priemonių amortizuotos savikainos apskaitos padėtis, kokia ji buvo prieš priimant 9-ąjį TFAS; |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisija padarė išvadą, jog išaiškinimas atitinka Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 3 straipsnio 2 dalyje išdėstytus techninius priėmimo kriterijus, ir mano, kad priėmus siūlomą pakeitimą būtų tik išlaikyta esama šių konkrečių priemonių amortizuotos savikainos apskaitos padėtis, kokia ji buvo prieš priimant 9-ąjį TFAS;

| D. | kadangi TASV nustatė 2019 m. sausio 1 d. kaip šio 9-ojo TFAS pakeitimo įsigaliojimo datą, tačiau jį galima pradėti taikyti anksčiau; kadangi pagal 9-ąjį TFAS finansinių priemonių apskaitą privaloma vykdyti jau nuo 2018 m. sausio 1 d.; kadangi finansų įstaigos, kurioms taikoma TFAS apskaitos sistema, negali pasinaudoti šiuo siūlomu pakeitimu, kol jis nepatvirtintas ir nepaskelbtas; |
| --- | --- |

D.

kadangi TASV nustatė 2019 m. sausio 1 d. kaip šio 9-ojo TFAS pakeitimo įsigaliojimo datą, tačiau jį galima pradėti taikyti anksčiau; kadangi pagal 9-ąjį TFAS finansinių priemonių apskaitą privaloma vykdyti jau nuo 2018 m. sausio 1 d.; kadangi finansų įstaigos, kurioms taikoma TFAS apskaitos sistema, negali pasinaudoti šiuo siūlomu pakeitimu, kol jis nepatvirtintas ir nepaskelbtas;

| E. | kadangi Komisija turėjo tikslą paskelbti 2008 m. lapkričio 3 d. Reglamento (EB) Nr. 1126/2008, priimančio tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus (3), pakeitimus iki 2018 m. kovo mėn. pabaigos, kad juos būtų galima taikyti finansiniais laikotarpiais, kurie prasideda 2018 m. sausio 1 d. arba vėliau; |
| --- | --- |

E.

kadangi Komisija turėjo tikslą paskelbti 2008 m. lapkričio 3 d. Reglamento (EB) Nr. 1126/2008, priimančio tam tikrus tarptautinius apskaitos standartus (3), pakeitimus iki 2018 m. kovo mėn. pabaigos, kad juos būtų galima taikyti finansiniais laikotarpiais, kurie prasideda 2018 m. sausio 1 d. arba vėliau;

| 1. | pareiškia, jog neprieštarauja Komisijos reglamento projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Komisijai ir susipažinti – Tarybai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 243, 2002 9 11, p. 1.

(2)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

(3)  OL L 320, 2008 11 29, p. 1.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2018 m. vasario 6 d., antradienis

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/70

---

P8_TA(2018)0020

Prašymas atšaukti Steeve’o Briois’o imunitetą

2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Steeve’o Briois’o (Steeve Briois) imunitetą (2017/2221(IMM))

(2018/C 463/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos teisingumo ministrės 2017 m. rugsėjo 25 d. perduotą Douai miesto apeliacinio teismo generalinės prokurorės prašymą atšaukti Steeve’o Briois’o imunitetą, kuris susijęs su civilinio ieškovo prieš jį pateiktu skundu dėl privataus asmens viešo įžeidimo ir kuris buvo paskelbtas 2017 m. spalio 2 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos teisingumo ministrės 2017 m. rugsėjo 25 d. perduotą Douai miesto apeliacinio teismo generalinės prokurorės prašymą atšaukti Steeve’o Briois’o imunitetą, kuris susijęs su civilinio ieškovo prieš jį pateiktu skundu dėl privataus asmens viešo įžeidimo ir kuris buvo paskelbtas 2017 m. spalio 2 d. plenariniame posėdyje,

| — | atsižvelgdamas į papildomą informaciją dėl šios bylos, kurią pateikė Douai miesto apygardos teismo respublikos prokuroras 2017 m. gruodžio 12 d. laiške, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į papildomą informaciją dėl šios bylos, kurią pateikė Douai miesto apygardos teismo respublikos prokuroras 2017 m. gruodžio 12 d. laiške,

| — | išklausęs Steeve’o Briois’o paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Steeve’o Briois’o paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 6 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 8 ir 9 straipsnius bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0011/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0011/2018),

| A. | kadangi Prancūzijos Respublikos generalinė prokurorė pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Steeve’o Briois’o imunitetą, kuris susijęs su Douai miesto apygardos teisme vykdomu procesu; kadangi šį prašymą Parlamentui perdavė Prancūzijos Respublikos teisingumo ministrė; |
| --- | --- |

A.

kadangi Prancūzijos Respublikos generalinė prokurorė pateikė prašymą atšaukti Europos Parlamento nario Steeve’o Briois’o imunitetą, kuris susijęs su Douai miesto apygardos teisme vykdomu procesu; kadangi šį prašymą Parlamentui perdavė Prancūzijos Respublikos teisingumo ministrė;

| B. | kadangi prašymas atšaukti S. Briois’o imunitetą yra susijęs su procesu, pradėtu dėl privataus asmens viešo įžeidimo (1881 m. liepos 29 d. Akto 29 straipsnio antra pastraipa, 33 straipsnio antra pastraipa ir 23 straipsnis), susijusio su įtarimais dėl šmeižikiškų komentarų, kuriuos paskelbė kai kurie internautai reaguodami į S. Briois’o 2015 m. gruodžio 23 d. asmeninėje socialinio tinklo „Facebook“ paskyroje paskelbtą tekstą ir kurių S. Briois iš karto neištrynė; kadangi Teisės reikalų komiteto prašymu Douai miesto apygardos teismo respublikos prokuroras konstatavo, kad minėti komentarai tikrai dar buvo internete 2017 m. lapkričio 21 d.; |
| --- | --- |

B.

kadangi prašymas atšaukti S. Briois’o imunitetą yra susijęs su procesu, pradėtu dėl privataus asmens viešo įžeidimo (1881 m. liepos 29 d. Akto 29 straipsnio antra pastraipa, 33 straipsnio antra pastraipa ir 23 straipsnis), susijusio su įtarimais dėl šmeižikiškų komentarų, kuriuos paskelbė kai kurie internautai reaguodami į S. Briois’o 2015 m. gruodžio 23 d. asmeninėje socialinio tinklo „Facebook“ paskyroje paskelbtą tekstą ir kurių S. Briois iš karto neištrynė; kadangi Teisės reikalų komiteto prašymu Douai miesto apygardos teismo respublikos prokuroras konstatavo, kad minėti komentarai tikrai dar buvo internete 2017 m. lapkričio 21 d.;

| C. | kadangi pagal Protokolo Nr. 7 8 straipsnį Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Protokolo Nr. 7 8 straipsnį Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo;

| D. | kadangi pagal Protokolo Nr. 7 9 straipsnį Europos Parlamento nariai Parlamento sesijų metu naudojasi savo valstybės teritorijoje imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal Protokolo Nr. 7 9 straipsnį Europos Parlamento nariai Parlamento sesijų metu naudojasi savo valstybės teritorijoje imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams;

| E. | kadangi, be kita ko, Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnyje nustatyta, kad be parlamento sutikimo nė vienas parlamento narys dėl nusikaltimo negali būti suimamas arba negali būti kitaip atimama ar suvaržoma jo laisvė; |
| --- | --- |

E.

kadangi, be kita ko, Prancūzijos Respublikos Konstitucijos 26 straipsnyje nustatyta, kad be parlamento sutikimo nė vienas parlamento narys dėl nusikaltimo negali būti suimamas arba negali būti kitaip atimama ar suvaržoma jo laisvė;

| F. | kadangi Protokolo Nr. 7 8 ir 9 straipsniai negali būti taikomi kartu (2); |
| --- | --- |

F.

kadangi Protokolo Nr. 7 8 ir 9 straipsniai negali būti taikomi kartu (2);

| G. | kadangi kaltinimai Steeve’ui Briois’ui ir prašymas atšaukti jo imunitetą susiję ne su jam, kaip Europos Parlamento nariui, einant pareigas pareikšta nuomone ar balsavimu, o su tuo, kad, kaip įtariama, jis savo oficialioje socialinio tinklo „Facebook“ paskyroje neištrynė kai kurių trečiųjų asmenų paskelbtų komentarų, kuriuos skundą pateikęs asmuo laiko įžeidimu; |
| --- | --- |

G.

kadangi kaltinimai Steeve’ui Briois’ui ir prašymas atšaukti jo imunitetą susiję ne su jam, kaip Europos Parlamento nariui, einant pareigas pareikšta nuomone ar balsavimu, o su tuo, kad, kaip įtariama, jis savo oficialioje socialinio tinklo „Facebook“ paskyroje neištrynė kai kurių trečiųjų asmenų paskelbtų komentarų, kuriuos skundą pateikęs asmuo laiko įžeidimu;

| H. | kadangi dėl pirmiau minėtos priežasties netaikomas pagal Protokolo Nr. 7 8 straipsnį suteikiamas imunitetas, o šiuo atveju visiškai taikomas to paties Protokolo 9 straipsnis; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl pirmiau minėtos priežasties netaikomas pagal Protokolo Nr. 7 8 straipsnį suteikiamas imunitetas, o šiuo atveju visiškai taikomas to paties Protokolo 9 straipsnis;

| I. | kadangi nesama jokių akivaizdžių fumus persecutionis įrodymų, t. y. pakankamai rimtų ir aiškių įtarimų, kad byla iškelta siekiant pakenkti atitinkamo Parlamento nario politinei reputacijai; |
| --- | --- |

I.

kadangi nesama jokių akivaizdžių fumus persecutionis įrodymų, t. y. pakankamai rimtų ir aiškių įtarimų, kad byla iškelta siekiant pakenkti atitinkamo Parlamento nario politinei reputacijai;

| 1. | nusprendžia atšaukti Steeve’o Briois’o imunitetą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą Prancūzijos Respublikos teisingumo ministrei ir Steeve’ui Briois’ui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wagner / Fohrmann ir Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wybot / Faure ir kt., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; 2008 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Mote / Parlamentas, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; 2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra / De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Minėtosios sujungtos bylos C-200/07 ir C-201/07 Marra, 45 punktas.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2018 m. vasario 6 d., antradienis

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/72 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/72

---

P8_TA(2018)0021

ES ir Brazilijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimas ***

2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Brazilijos Federacinės Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo galiojimo pratęsimo projekto (11040/2017 – C8-0320/2017 – 2017/0139(NLE))

(Pritarimas)

(2018/C 463/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11040/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11040/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 6 d. Tarybos sprendimą 2005/781/EB dėl Europos bendrijos ir Brazilijos Federacinės Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo sudarymo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 6 d. Tarybos sprendimą 2005/781/EB dėl Europos bendrijos ir Brazilijos Federacinės Respublikos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimo sudarymo (1),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 186 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0320/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 186 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0320/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją (A8-0004/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto rekomendaciją (A8-0004/2018),

| 1. | pritaria susitarimo atnaujinimui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Brazilijos Federacinės Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 295, 2005 11 11, p. 37.

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/73

---

P8_TA(2018)0022

Specialiojo komiteto Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros klausimais sudarymas

2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Specialiojo komiteto Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros klausimais sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (2018/2534(RSO))

(2018/C 463/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 10 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 546/2011, kuriuo dėl vienodų augalų apsaugos produktų vertinimo ir registravimo principų įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 10 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 546/2011, kuriuo dėl vienodų augalų apsaugos produktų vertinimo ir registravimo principų įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/1056, kuriuo dėl veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (3), ir į 2016 m. rugpjūčio 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/1313, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 nuostatos dėl veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo sąlygų (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/1056, kuriuo dėl veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (3), ir į 2016 m. rugpjūčio 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/1313, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 nuostatos dėl veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo sąlygų (4),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/2324, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką pratęsiamas veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/2324, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką pratęsiamas veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 13 d. (6) ir 2017 m. spalio 24 d. (7) rezoliucijas dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką pratęsiamas veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas, projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 13 d. (6) ir 2017 m. spalio 24 d. (7) rezoliucijas dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką pratęsiamas veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas, projekto,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 18 d. Europos ombudsmeno sprendimą byloje 12/2013/MDC dėl Komisijos augalų apsaugos produktų (pesticidų) autorizacijos ir jų pateikimo į rinką praktikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 18 d. Europos ombudsmeno sprendimą byloje 12/2013/MDC dėl Komisijos augalų apsaugos produktų (pesticidų) autorizacijos ir jų pateikimo į rinką praktikos,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (8),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2016 m. lapkričio 23 d. sprendimą byloje C-442/14, Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting prieš College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2016 m. lapkričio 23 d. sprendimą byloje C-442/14, Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting prieš College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 197 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 197 straipsnį,

| A. | kadangi buvo išreikštas susirūpinimas dėl glifosato vertinimo, ypač dėl to, ar buvo atliktas nepriklausomas, nešališkas ir skaidrus vertinimas, ar buvo tinkamai taikyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1272/2008 (9) numatyti klasifikavimo kriterijai ir ar buvo tinkamai pasinaudota atitinkamais rekomendaciniais dokumentais; |
| --- | --- |

A.

kadangi buvo išreikštas susirūpinimas dėl glifosato vertinimo, ypač dėl to, ar buvo atliktas nepriklausomas, nešališkas ir skaidrus vertinimas, ar buvo tinkamai taikyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1272/2008 (9) numatyti klasifikavimo kriterijai ir ar buvo tinkamai pasinaudota atitinkamais rekomendaciniais dokumentais;

| B. | kadangi buvo išreikštas susirūpinimas dėl to, kaip Komisija taikė Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatytus patvirtinimo kriterijus ir atsargumo principą techniškai pratęsdama glifosato patvirtinimo galiojimą 2016 m., priimdama Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/1313 ir priimdama Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/2324; |
| --- | --- |

B.

kadangi buvo išreikštas susirūpinimas dėl to, kaip Komisija taikė Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatytus patvirtinimo kriterijus ir atsargumo principą techniškai pratęsdama glifosato patvirtinimo galiojimą 2016 m., priimdama Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/1313 ir priimdama Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/2324;

| 1. | nusprendžia sudaryti Specialųjį komitetą Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros klausimais, kurio tiksliai apibrėžti įgaliojimai yra tokie:






  a) | išnagrinėti ir įvertinti pesticidų autorizacijos procedūrą Sąjungoje, įskaitant taikytą metodiką ir jos mokslinę kokybę, procedūros nepriklausomumą nuo pramonės bei sprendimų priėmimo proceso skaidrumą ir jo rezultatus; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

išnagrinėti ir įvertinti pesticidų autorizacijos procedūrą Sąjungoje, įskaitant taikytą metodiką ir jos mokslinę kokybę, procedūros nepriklausomumą nuo pramonės bei sprendimų priėmimo proceso skaidrumą ir jo rezultatus;

| b) | taikant įrodymais grindžiamą požiūrį, išnagrinėti ir įvertinti galimus ES agentūrų atliekamo tokių veikliųjų medžiagų kaip glifosatas mokslinio patvirtinimo vertinimo ar patvirtinimo galiojimo pratęsimo trūkumus, taip pat tai, kaip ES agentūros laikosi atitinkamų galiojančių Sąjungos taisyklių, gairių ir elgesio kodeksų; |
| --- | --- |

b)

taikant įrodymais grindžiamą požiūrį, išnagrinėti ir įvertinti galimus ES agentūrų atliekamo tokių veikliųjų medžiagų kaip glifosatas mokslinio patvirtinimo vertinimo ar patvirtinimo galiojimo pratęsimo trūkumus, taip pat tai, kaip ES agentūros laikosi atitinkamų galiojančių Sąjungos taisyklių, gairių ir elgesio kodeksų;

| c) | išnagrinėti ir įvertinti, visų pirma, ar Komisija, priimdama sprendimus dėl glifosato patvirtinimo sąlygų ir glifosato patvirtinimo galiojimo pratęsimo, veikė pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 nuostatas; |
| --- | --- |

c)

išnagrinėti ir įvertinti, visų pirma, ar Komisija, priimdama sprendimus dėl glifosato patvirtinimo sąlygų ir glifosato patvirtinimo galiojimo pratęsimo, veikė pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 nuostatas;

| d) | išnagrinėti ir įvertinti galimus interesų konfliktus visais patvirtinimo procedūros lygmenimis, taip pat ir valstybės narės ataskaitos rengėjos, atsakingos už pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 parengtą vertinimo ataskaitą, lygmeniu; |
| --- | --- |

d)

išnagrinėti ir įvertinti galimus interesų konfliktus visais patvirtinimo procedūros lygmenimis, taip pat ir valstybės narės ataskaitos rengėjos, atsakingos už pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 parengtą vertinimo ataskaitą, lygmeniu;

| e) | išnagrinėti ir įvertinti, ar ES agentūrose, atsakingose už veikliųjų medžiagų vertinimą ir klasifikavimą, dirba pakankamai darbuotojų ir ar jos pakankamai finansuojamos, kad galėtų vykdyti savo įsipareigojimus; išnagrinėti ir įvertinti galimybę užsakyti ir (arba) atlikti nepriklausomus mokslinius tyrimus ir bandymus ir juos finansuoti; |
| --- | --- |

e)

išnagrinėti ir įvertinti, ar ES agentūrose, atsakingose už veikliųjų medžiagų vertinimą ir klasifikavimą, dirba pakankamai darbuotojų ir ar jos pakankamai finansuojamos, kad galėtų vykdyti savo įsipareigojimus; išnagrinėti ir įvertinti galimybę užsakyti ir (arba) atlikti nepriklausomus mokslinius tyrimus ir bandymus ir juos finansuoti;

| f) | teikti visas, jo nuomone, būtinas rekomendacijas dėl Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros, siekiant užtikrinti aukšto lygio žmonių ir gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugą; šiuo tikslu rengti apsilankymus ir klausymus su ES institucijomis ir agentūromis, taip pat su tarptautinėmis ir nacionalinėmis institucijomis, nevyriausybinėmis organizacijomis ir privačiomis įstaigomis; |
| --- | --- |

f)

teikti visas, jo nuomone, būtinas rekomendacijas dėl Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros, siekiant užtikrinti aukšto lygio žmonių ir gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugą; šiuo tikslu rengti apsilankymus ir klausymus su ES institucijomis ir agentūromis, taip pat su tarptautinėmis ir nacionalinėmis institucijomis, nevyriausybinėmis organizacijomis ir privačiomis įstaigomis;

| 2. | pabrėžia, kad visos specialiojo komiteto rekomendacijos pateikiamos kompetentingiems Parlamento komitetams ir pastarieji, jei reikia, imasi tolesnių veiksmų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nusprendžia, kad Parlamento nuolatinių komitetų, atsakingų už klausimus dėl ES teisės aktų, priklausančių specialiojo komiteto kompetencijai, priėmimą, stebėseną ir įgyvendinimą, įgaliojimai ir turimi ištekliai lieka tokie patys; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nusprendžia, kad kai specialiojo komiteto darbas apima konfidencialaus pobūdžio parodymų klausymą, liudijimus su asmens duomenimis arba apima keitimąsi nuomonėmis ar klausymus su valdžios institucijomis ir įstaigomis dėl konfidencialios informacijos, įskaitant mokslinius tyrimus arba jų dalis, kuriems suteiktas konfidencialumo statusas pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 63 straipsnį, posėdžiai yra uždari; be to, nusprendžia, kad liudytojai ir specialistai turi teisę duoti parodymus ar liudyti uždarame posėdyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nusprendžia, kad į viešus posėdžius kviečiamų asmenų sąrašai, juose dalyvaujančių asmenų sąrašai ir tokių posėdžių protokolai skelbiami viešai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nusprendžia, kad specialiojo komiteto gauti konfidencialūs dokumentai vertinami laikantis Darbo tvarkos taisyklių 210a straipsnyje nustatytos procedūros; be to, nusprendžia, kad tokia informacija turi būti naudojama tik siekiant parengti galutinį specialiojo komiteto pranešimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nusprendžia, kad pagal Darbo tvarkos taisyklių 199 straipsnio 1 dalį specialųjį komitetą sudaro 30 narių; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nusprendžia, kad specialiojo komiteto įgaliojimų trukmė yra devyni mėnesiai, išskyrus atvejus, kai prieš baigiantis įgaliojimų trukmei Parlamentas šį laikotarpį pratęsia, ir kad jo įgaliojimai pradeda galioti nuo jo steigiamojo posėdžio dienos; nusprendžia, kad specialusis komitetas pateikia Parlamentui galutinį pranešimą, kuriame pateikiamos faktinės išvados ir rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

(2)  OL L 155, 2011 6 11, p. 127.

(3)  OL L 173, 2016 6 30, p. 52.

(4)  OL L 208, 2016 8 2, p. 1.

(5)  OL L 333, 2017 12 15, p. 10.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0119.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0395.

(8)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(9)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/76

---

P8_TA(2018)0023

Geografinis blokavimas ir kitų formų diskriminavimas dėl klientų pilietybės, gyvenamosios arba įsisteigimo vietos ***I

2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl geografinio blokavimo ir kitokių formų diskriminavimo dėl klientų pilietybės, gyvenamosios arba įsisteigimo vietos problemos sprendimo būdų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 ir Direktyva 2009/22/EB (COM(2016)0289 – C8-0192/2016 – 2016/0152(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 463/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0289), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0289),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0192/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0192/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Austrijos Respublikos Bundesrato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Austrijos Respublikos Bundesrato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. lapkričio 29 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. lapkričio 29 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A8-0172/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A8-0172/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos, kuris bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio L serijoje kartu su galutiniu pagal teisėkūros procedūrą priimamu aktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL C 34, 2017 2 2, p. 93.

---

P8_TC1-COD(2016)0152

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl nepagrįsto geografinio blokavimo ir kitų formų diskriminavimo dėl klientų pilietybės, gyvenamosios vietos arba įsisteigimo vietos vidaus rinkoje problemos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 2006/2004 ir (ES) 2017/2394 ir Direktyva 2009/22/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2018/302.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

Komisija susipažino su 9 straipsnio tekstu, dėl kurio susitarė Europos Parlamentas ir Taryba.

Nedarant poveikio Komisijos teisei inicijuoti teisės aktus pagal Sutartį, šiomis aplinkybėmis Komisija nori patvirtinti, kad pagal 9 straipsnį atlikdama pirmąjį šio reglamento vertinimą, kuris turi būti atliktas per dvejus metus po šio reglamento įsigaliojimo dienos, ji nuodugniai įvertins, kaip šis reglamentas buvo įgyvendintas ir kaip jis prisidėjo prie veiksmingo vidaus rinkos veikimo. Tai darydama ji atsižvelgs į didėjančius vartotojų, ypač tų, kuriems neužtikrinama pakankama prieiga prie autorių teisėmis saugomų paslaugų, lūkesčius.

Atlikdama vertinimą ji taip pat, deramai atsižvelgdama į galimą bet kokio šio reglamento taikymo srities išplėtimo poveikį vartotojams ir įmonėms, taip pat susijusiems sektoriams Europos Sąjungoje, išsamiai išanalizuos įvykdomumą ir galimas sąnaudas ir naudą, kurias lemia bet kokie šio reglamento taikymo srities pakeitimai, visų pirma susiję su galimu nuostatų dėl elektroninėmis priemonėmis teikiamų paslaugų, kurių pagrindinė ypatybė yra prieigos prie autorių teisėmis saugomų kūrinių ar arba kito saugomo turinio, nurodytų 4 straipsnio 1 dalies b punkte, teikimas, kai komercinės veiklos subjektas turi atitinkamose teritorijose būtinas teises, neįtraukimo panaikinimu. Komisija taip pat nuodugniai išanalizuos, ar kituose sektoriuose, įskaitant neįtrauktus į Direktyvos 2006/123/EB taikymo sritį ir neįtrauktus į šio reglamento taikymo sritį pagal 1 straipsnio 3 dalį, pvz., transporto paslaugų ir garso ir vaizdo paslaugų sektoriuose, turėtų būti panaikinti visi likę nepagrįsti apribojimai, grindžiami pilietybe, gyvenamąja vieta ar įsisteigimo vieta.

Jei Komisijos įvertinime bus padaryta išvada, kad reikia keisti šio reglamento taikymo sritį, Komisija ją papildys atitinkamu pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/79 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/79

---

P8_TA(2018)0024

Ekonomiškai efektyvus išmetamų teršalų kiekio mažinimas ir investicijos į mažo anglies dioksido kiekio technologijas ***I

2018 m. vasario 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB siekiant ekonomiškai efektyviai dar labiau sumažinti išmetamų teršalų kiekį ir paskatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas (COM(2015)0337 – C8-0190/2015 – 2015/0148(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 463/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0337), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0337),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0190/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0190/2015),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 9 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 9 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 7 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 7 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. lapkričio 22 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. lapkričio 22 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Vystymosi komiteto nuomones (A8-0003/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Vystymosi komiteto nuomones (A8-0003/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL C 71, 2016 2 24, p. 57.

(2)  OL C 240, 2016 7 1, p. 62.

(3)  Ši pozicija pakeičia 2017 m. vasario 15 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0035).

---

P8_TC1-COD(2015)0148

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. vasario 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB siekiant ekonomiškai efektyviai dar labiau sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir paskatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas ir Sprendimas (ES) 2015/1814

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2018/410.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

KOMISIJOS PAREIŠKIMAI

Linijinis mažinimo koeficientas

ES ATLPS yra pagrindinė ES priemonė siekiant ES su klimatu susijusio tikslo užtikrinti, kad vidutinė pasaulio temperatūra nuo ikipramoninio laikotarpio pakiltų kur kas mažiau kaip 2 oC, kaip ir susitarta sudarant Paryžiaus susitarimą. Vadovaujantis šiuo tikslu ir 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategija, ES ATLPS peržiūra ir linijinio mažinimo koeficiento padidinimas nuo 1,74 proc. iki 2,2 proc. yra pirmi žingsniai siekiant ES tikslo iki 2030 m. bent 40 proc. sumažinti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį Sąjungoje. Komisija pripažįsta, kad, siekiant ES 2050 m. ŠESD tikslo sumažinti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį vadovaujantis ilgalaikiais Paryžiaus susitarimo tikslais, reikia tolesnių pastangų ir platesnio užmojo, o jos poveikio vertinime, pridėtame prie 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos, tvirtinama, kad, norint pasiekti šį lygmenį atitinkantį rezultatą, reikėtų iki 2050 m. dar labiau padidinti linijinio mažinimo koeficientą. Ateityje atlikdama šios direktyvos peržiūrą Komisija įsipareigoja svarstyti galimybę padidinti linijinio mažinimo koeficientą atsižvelgiant į tarptautinius pokyčius, dėl kurių reikėtų įgyvendinti griežtesnę Sąjungos politiką ir priemones.

Išmetamas teršalų kiekis jūrų sektoriuje

Komisija susipažino su Europos Parlamento pasiūlymu. Tikimasi, kad 2018 m. balandžio mėn. Tarptautinė jūrų organizacija priims sprendimą dėl pradinės laivų išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo strategijos. Komisija skubiai įvertins šiuos rezultatus, visų pirma išmetamų teršalų kiekio mažinimo tikslus ir pasiūlytų jų įgyvendinimo priemonių sąrašą, įskaitant tokių priemonių priėmimo tvarkaraštį, ir deramai praneš apie jo rezultatus. Tai darydama ji apsvarstys, kokių priemonių reikėtų imtis siekiant užtikrinti sąžiningą šio sektoriaus indėlį, taip pat tolesnius Parlamento pasiūlytus veiksmus. Naujų teisėkūros priemonių dėl jūrų sektoriuje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio klausimu Komisija deramai svarstys šiuo klausimu Europos Parlamento priimtus pakeitimus.

Teisingas perėjimas daug anglių naudojančiuose ir daug anglies dioksido išmetančiuose regionuose

Komisija pakartoja įsipareigojimą plėtoti specialią iniciatyvą, kurią įgyvendinant būtų teikiama konkrečiai pritaikyta parama teisingam perėjimui susijusių valstybių narių daug anglių naudojančiuose ir daug anglies dioksido išmetančiuose regionuose.

Todėl ji dirbs bendradarbiaudama su šių regionų suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma dėl prieigos prie atitinkamų fondų ir programų ir jų naudojimo, ir skatins keitimąsi gerąja patirtimi, įskaitant diskusijas apie pramonines gaires ir perkvalifikavimo poreikius.

Anglies dioksido surinkimas ir naudojimas

Komisija susipažino su Europos Parlamento pasiūlymu netaikyti pareigos atsisakyti apyvartinių taršos leidimų emisijoms, kurios, kaip patvirtinta, surenkamos ir naudojamos taip, kad būtų užtikrinta nuolatinė ribinė koncentracija. Tokios technologijos šiuo metu dar nėra pakankamai brandžios, kad būtų galima priimti sprendimą dėl būsimo jų reguliavimo. Atsižvelgdama į anglies dioksido surinkimo ir naudojimo technologijų technologinį potencialą, Komisija įsipareigoja apsvarstyti jų reguliavimą per būsimą prekybos laikotarpį, siekiant pasvarstyti, ar atėjus laikui atlikti šios direktyvos peržiūrą reikėtų pakeisti reguliavimą. Todėl Komisija deramai atsižvelgs į tokių technologijų galimybes prisidėti prie reikšmingo išmetamų teršalų kiekio sumažinimo nedarant neigiamo poveikio ES ATLPS aplinkosauginiam naudingumui.

---

2018 m. vasario 7 d., trečiadienis

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/82 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/82

---

P8_TA(2018)0028

Neprieštaravimas deleguotajam aktui: dviejų deleguotųjų reglamentų taikymo datos

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2017 m. gruodžio 20 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo dėl taikymo datų iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2017/2358 ir Deleguotasis reglamentas (ES) 2017/2359 (C(2017)08681 – 2017/3032(DEA))

(2018/C 463/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2017)08681) (toliau – iš dalies keičiantis deleguotasis reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2017)08681) (toliau – iš dalies keičiantis deleguotasis reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2018 m. sausio 24 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2018 m. sausio 24 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/97 dėl draudimo produktų platinimo (1), ypač į jos 25 straipsnio 2 dalį, 28 straipsnio 4 dalį, 29 straipsnio 4 dalį, 30 straipsnio 6 dalį ir 39 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/97 dėl draudimo produktų platinimo (1), ypač į jos 25 straipsnio 2 dalį, 28 straipsnio 4 dalį, 29 straipsnio 4 dalį, 30 straipsnio 6 dalį ir 39 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2018 m. vasario 6 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2018 m. vasario 6 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų,

| A. | kadangi iš dalies keičiantis deleguotasis reglamentas turėtų būti pradėtas taikyti prieš 2018 m. vasario 23 d. (tai Deleguotojo reglamento (ES) 2017/2358 ir Deleguotojo reglamento (ES) 2017/2359 (dviejų deleguotųjų reglamentų) įsigaliojimo diena) ir kadangi Parlamentui visiškai pasinaudojus turimu trijų mėnesių tikrinimo laikotarpiu du deleguotieji reglamentai galėtų įsigalioti prieš pakeistą Direktyvos (ES) 2016/97 (Draudimo produktų platinimo direktyva) įsigaliojimo datą (2018 m. spalio 1 d.), kaip nurodyta Komisijos pasiūlyme dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/97 dėl valstybių narių perkėlimo priemonių taikymo datos (COM(2017)0792); |
| --- | --- |

A.

kadangi iš dalies keičiantis deleguotasis reglamentas turėtų būti pradėtas taikyti prieš 2018 m. vasario 23 d. (tai Deleguotojo reglamento (ES) 2017/2358 ir Deleguotojo reglamento (ES) 2017/2359 (dviejų deleguotųjų reglamentų) įsigaliojimo diena) ir kadangi Parlamentui visiškai pasinaudojus turimu trijų mėnesių tikrinimo laikotarpiu du deleguotieji reglamentai galėtų įsigalioti prieš pakeistą Direktyvos (ES) 2016/97 (Draudimo produktų platinimo direktyva) įsigaliojimo datą (2018 m. spalio 1 d.), kaip nurodyta Komisijos pasiūlyme dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/97 dėl valstybių narių perkėlimo priemonių taikymo datos (COM(2017)0792);

| B. | kadangi greitai paskelbus iš dalies keičiantį deleguotąjį reglamentą Oficialiajame leidinyje būtų galima suderinti dviejų deleguotųjų reglamentų taikymo datas su pakeista Draudimo produktų platinimo direktyvos taikymo data; |
| --- | --- |

B.

kadangi greitai paskelbus iš dalies keičiantį deleguotąjį reglamentą Oficialiajame leidinyje būtų galima suderinti dviejų deleguotųjų reglamentų taikymo datas su pakeista Draudimo produktų platinimo direktyvos taikymo data;

| C. | kadangi tai neprieštarauja Parlamento 2017 m. spalio 25 d. sprendimams (2) neprieštarauti dviem deleguotiesiems reglamentams, kuriuose Parlamentas prašo Komisijos įvertinti, ar Draudimo produktų platinimo direktyvos taikymo data galėtų būti perkelta į 2018 m. spalio 1 d.; |
| --- | --- |

C.

kadangi tai neprieštarauja Parlamento 2017 m. spalio 25 d. sprendimams (2) neprieštarauti dviem deleguotiesiems reglamentams, kuriuose Parlamentas prašo Komisijos įvertinti, ar Draudimo produktų platinimo direktyvos taikymo data galėtų būti perkelta į 2018 m. spalio 1 d.;

| 1. | pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam reglamentui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 26, 2016 2 2, p. 19.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0404 ir P8_TA(2017)0405.

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/83

---

P8_TA(2018)0029

Europos Parlamento sudėtis

2018 m. vasario 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento sudėties (2017/2054(INL) – 2017/0900(NLE))

(2018/C 463/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 14 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 14 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 10 straipsnį (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 10 straipsnį (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento sudėties atsižvelgiant į 2014 m. vyksiančius Europos Parlamento rinkimus (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento sudėties atsižvelgiant į 2014 m. vyksiančius Europos Parlamento rinkimus (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos rinkimų teisės reformos, prie kurios pridėtas pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo, kuriuo priimamos nuostatos, iš dalies keičiančios Aktą dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos rinkimų teisės reformos, prie kurios pridėtas pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo, kuriuo priimamos nuostatos, iš dalies keičiančios Aktą dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą 2013/312/ES (4), kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą 2013/312/ES (4), kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. balandžio 10 d. Didžiojo penktadienio susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. balandžio 10 d. Didžiojo penktadienio susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45, 52 ir 84 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45, 52 ir 84 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A8-0007/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A8-0007/2018),

| A. | kadangi nustatant Europos Parlamento sudėtį turi būti laikomasi ES sutarties 14 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nustatytų kriterijų, t. y. kad Sąjungos piliečių atstovų skaičius neturi viršyti septynių šimtų penkiasdešimties, neįskaitant pirmininko, kad atstovaujama proporcingai mažinant narių skaičių (minimali Parlamento narių iš kiekvienos valstybės narės skaičiaus riba yra šeši) ir kad nė vienai valstybei narei neskiriama daugiau negu devyniasdešimt šešios vietos; |
| --- | --- |

A.

kadangi nustatant Europos Parlamento sudėtį turi būti laikomasi ES sutarties 14 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nustatytų kriterijų, t. y. kad Sąjungos piliečių atstovų skaičius neturi viršyti septynių šimtų penkiasdešimties, neįskaitant pirmininko, kad atstovaujama proporcingai mažinant narių skaičių (minimali Parlamento narių iš kiekvienos valstybės narės skaičiaus riba yra šeši) ir kad nė vienai valstybei narei neskiriama daugiau negu devyniasdešimt šešios vietos;

| B. | kadangi ES sutarties 14 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Europos Parlamentą sudaro Sąjungos piliečių atstovai; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES sutarties 14 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Europos Parlamentą sudaro Sąjungos piliečių atstovai;

| C. | kadangi ES sutartyje ir Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo pabrėžiama, jog svarbu, kad būtų paisoma lygybės ir kad Sąjungos institucijos laikytųsi vienodo požiūrio į piliečius; kadangi itin svarbu užtikrinti didesnę atstovavimo piliečiams lygybę, kad būtų sustiprintas Europos Parlamento, kaip Sąjungos piliečiams atstovaujančios teisės aktų leidybos institucijos, legitimumas; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES sutartyje ir Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo pabrėžiama, jog svarbu, kad būtų paisoma lygybės ir kad Sąjungos institucijos laikytųsi vienodo požiūrio į piliečius; kadangi itin svarbu užtikrinti didesnę atstovavimo piliečiams lygybę, kad būtų sustiprintas Europos Parlamento, kaip Sąjungos piliečiams atstovaujančios teisės aktų leidybos institucijos, legitimumas;

| D. | kadangi Europos Parlamentas išnagrinėjo keletą pasiūlymų dėl nuolatinės matematinėmis formulėmis grindžiamos vietų paskirstymo sistemos, kuriuos jis užsakė parengti ir kurie jam buvo pristatyti; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Parlamentas išnagrinėjo keletą pasiūlymų dėl nuolatinės matematinėmis formulėmis grindžiamos vietų paskirstymo sistemos, kuriuos jis užsakė parengti ir kurie jam buvo pristatyti;

| E. | kadangi 2017 m. kovo 29 d. Jungtinės Karalystės vyriausybė pagal ES sutarties 50 straipsnį Europos Vadovų Tarybai pateikė pranešimą dėl ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos ir kadangi dvejų metų laikotarpis deryboms vesti ir susitarimui dėl išstojimo sudaryti baigiasi 2019 m. kovo 29 d., nebent Europos Vadovų Taryba, susitarusi su Jungtine Karalyste, vienbalsiai nuspręstų pratęsti šį laikotarpį; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2017 m. kovo 29 d. Jungtinės Karalystės vyriausybė pagal ES sutarties 50 straipsnį Europos Vadovų Tarybai pateikė pranešimą dėl ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos ir kadangi dvejų metų laikotarpis deryboms vesti ir susitarimui dėl išstojimo sudaryti baigiasi 2019 m. kovo 29 d., nebent Europos Vadovų Taryba, susitarusi su Jungtine Karalyste, vienbalsiai nuspręstų pratęsti šį laikotarpį;

| F. | kadangi per kitus Europos Parlamento rinkimus, vyksiančius 2019 m., Jungtinė Karalystė nebebus Europos Sąjungos narė, nebent dabartinė teisinė padėtis pasikeistų; |
| --- | --- |

F.

kadangi per kitus Europos Parlamento rinkimus, vyksiančius 2019 m., Jungtinė Karalystė nebebus Europos Sąjungos narė, nebent dabartinė teisinė padėtis pasikeistų;

| G. | kadangi kelios valstybės narės neseniai išreiškė pritarimą bendros rinkimų apygardos sukūrimui, pradedant nuo 2019 m. Europos Parlamento rinkimų; kadangi norint sukurti bendrą rinkimų apygardą būtina iš dalies pakeisti Aktą dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise; remiantis Venecijos komisijos Gerosios rinkimų praktikos kodeksu, toks pakeitimas turi būti priimtas ne vėliau kaip likus vieneriems metams iki Europos Parlamento rinkimų; |
| --- | --- |

G.

kadangi kelios valstybės narės neseniai išreiškė pritarimą bendros rinkimų apygardos sukūrimui, pradedant nuo 2019 m. Europos Parlamento rinkimų; kadangi norint sukurti bendrą rinkimų apygardą būtina iš dalies pakeisti Aktą dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise; remiantis Venecijos komisijos Gerosios rinkimų praktikos kodeksu, toks pakeitimas turi būti priimtas ne vėliau kaip likus vieneriems metams iki Europos Parlamento rinkimų;

| H. | kadangi savo 2015 m. lapkričio 11 d. pasiūlyme dėl Tarybos sprendimo, kuriuo priimamos nuostatos, iš dalies keičiančios Aktą dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, Europos Parlamentas prašė nustatyti privalomą slenkstį rinkimų apygardose ir vienos rinkimų apygardos valstybėse narėse, kuriose naudojama sąrašų sistema ir renkama daugiau Parlamento narių nei tam tikras nustatytas skaičius; mano, kad šis slenkstis turi būti nustatytas atsižvelgiant į naują vietų paskirstymą; |
| --- | --- |

H.

kadangi savo 2015 m. lapkričio 11 d. pasiūlyme dėl Tarybos sprendimo, kuriuo priimamos nuostatos, iš dalies keičiančios Aktą dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, Europos Parlamentas prašė nustatyti privalomą slenkstį rinkimų apygardose ir vienos rinkimų apygardos valstybėse narėse, kuriose naudojama sąrašų sistema ir renkama daugiau Parlamento narių nei tam tikras nustatytas skaičius; mano, kad šis slenkstis turi būti nustatytas atsižvelgiant į naują vietų paskirstymą;

| 1. | pažymi, kad dabartinis vietų paskirstymas Europos Parlamente, kaip nustatyta Europos Vadovų Tarybos sprendimu 2013/312/ES, taikomas tik 2014–2019 m. parlamentinei kadencijai; todėl pabrėžia, kad būtina priimti naują sprendimą dėl Europos Parlamento sudėties per 2019–2024 m. parlamentinę kadenciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripažįsta faktą, kad dabartinis vietų paskirstymas kai kuriais atvejais neatitinka proporcingo narių skaičiaus mažinimo principo, todėl nustatant Europos Parlamento sudėtį po 2019 m. Europos Parlamento rinkimų tai turėtų būti pakoreguota; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta, jog kelios valstybės narės laikosi pozicijos, kad priimant sprendimą dėl vietų paskirstymo Europos Parlamente reikia atsižvelgti į balsavimo sistemą Taryboje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad, nors matematinės formulės teikia daug galimybių sukurti nuolatinę vietų paskirstymo sistemą ateityje, Parlamentui nėra politiškai perspektyvu šiuo etapu siūlyti nuolatinę sistemą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kadangi per kitus Europos Parlamento rinkimus, vyksiančius 2019 m., Jungtinė Karalystė nebebus valstybė narė, nebent dabartinė teisinė padėtis pasikeistų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | siūlo nuo kitų Europos Parlamento rinkimų, vyksiančių 2019 m., taikyti naują vietų paskirstymo sistemą, kuri atitiktų ES sutarties 14 straipsnyje nustatytus kriterijus; mano, kad jei minėta teisinė situacija, susijusi su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos, pasikeistų, per 2014–2019 m. parlamentinę kadenciją taikyta vietų paskirstymo sistema turėtų būti taikoma iki tol, kol teisiškai įsigalios Jungtinės Karalystės išstojimas iš Europos Sąjungos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad atsilaisvinus vietoms, kai Jungtinė Karalystė išstos iš Europos Sąjungos, bus lengviau patvirtinti naują vietų paskirstymo Parlamente sistemą, atitinkančią proporcingo narių skaičiaus mažinimo principą; be to, pabrėžia, kad taikant siūlomą naują vietų paskirstymo sistemą bus galima sumažinti Parlamento narių skaičių; pažymi, kad net ir dalies Jungtinės Karalystės atlaisvintų vietų pakanka užtikrinti, kad jokia valstybė narė neprarastų vietų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad sumažinus Parlamento narų skaičių lieka nemažai vietų, kurios gali būti panaudotos prisitaikant prie galimų Europos Sąjungos plėtros etapų ateityje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad pagal Didžiojo penktadienio susitarimą Šiaurės Airijos gyventojai turi teisę į Airijos arba Jungtinės Karalystės pilietybę (arba abi), o turėdami teisę į Airijos pilietybę jie turi teisę ir į Sąjungos pilietybę; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad Sutartyse apibrėžtas proporcingo narių mažinimo principas grindžiamas valstybei narei skiriamų vietų skaičiumi, o ne kandidatų pilietybe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Tarybą skubiai baigti Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise peržiūrą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad Europos Parlamento pasiūlyta Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise reforma padės sustiprinti europinį rinkimų pobūdį ir nusiųsti pozityvų signalą dėl Europos projekto ateities; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad siūlomas paskirstymas, grindžiamas Sutarčių principais, yra tvirtas pagrindas siekiant nustatyti metodą, pagal kurį vietos būtų paskirstomos ateityje, laikantis ES sutarties 14 straipsnyje nustatytų kriterijų, visų pirma proporcingo narių skaičiaus mažinimo principo, taip pat užtikrinant, kad toks paskirstymas būtų atliekamas teisingai, skaidriai ir objektyviai, atsižvelgiant į naujausius demografinius pokyčius, ir kad jis būtų suprantamas Sąjungos piliečiams; |
| --- | --- |

13.

| 14. | remdamasis savo iniciatyvos teise, įtvirtinta ES sutarties 14 straipsnio 2 dalyje, pateikia Europos Vadovų Tarybai pridedamą pasiūlymą dėl Europos Vadovų Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis; pabrėžia, jog būtina skubiai priimti šį sprendimą (jam priimti reikalingas Parlamento pritarimas), kad valstybės narės galėtų laiku priimti reikiamus nacionalinius teisės aktus, pagal kuriuos jos galėtų surengti rinkimus į 2019–2024 m. kadencijos Europos Parlamentą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamą pasiūlymą dėl Europos Vadovų Tarybos sprendimo kartu su minėtuoju Konstitucinių reikalų komiteto pranešimu Europos Vadovų Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Šiame straipsnyje nustatyta, kad „piliečiai Sąjungos lygiu yra tiesiogiai atstovaujami Europos Parlamente“.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0082.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0395.

(4)  OL L 181, 2013 6 29, p. 57.

---

EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Pasiūlymas dėl

EUROPOS VADOVŲ TARYBOS SPRENDIMO

kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis

EUROPOS VADOVŲ TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 14 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Parlamento iniciatyvą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

kadangi:

| 1) | Europos Sąjungos sutarties 14 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nustatyti Europos Parlamento sudėties kriterijai, t. y. kad Sąjungos piliečių atstovų skaičius neturi viršyti septynių šimtų penkiasdešimties, neįskaitant pirmininko, kad atstovaujama proporcingai mažinant narių skaičių (minimali Parlamento narių iš kiekvienos valstybės narės skaičiaus riba yra šeši) ir kad nė vienai valstybei narei neskiriama daugiau negu devyniasdešimt šešios vietos; |
| --- | --- |

1)

Europos Sąjungos sutarties 14 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nustatyti Europos Parlamento sudėties kriterijai, t. y. kad Sąjungos piliečių atstovų skaičius neturi viršyti septynių šimtų penkiasdešimties, neįskaitant pirmininko, kad atstovaujama proporcingai mažinant narių skaičių (minimali Parlamento narių iš kiekvienos valstybės narės skaičiaus riba yra šeši) ir kad nė vienai valstybei narei neskiriama daugiau negu devyniasdešimt šešios vietos;

| 2) | Europos Sąjungos sutarties 10 straipsnyje, be kita ko, numatyta, kad Sąjungos veikla pagrįsta atstovaujamąja demokratija, kurioje Sąjungos lygiu piliečiai tiesiogiai atstovaujami Europos Parlamente, o valstybės narės atstovaujamos Taryboje jų vyriausybių, kurios pačios yra demokratiškai atskaitingos savo nacionaliniams parlamentams ar savo piliečiams. Todėl Europos Sąjungos sutarties 14 straipsnio 2 dalis dėl Europos Parlamento sudėties taikoma Sutartyse nustatytų platesnių institucinių taisyklių, taip pat apimančių ir nuostatas dėl sprendimų priėmimo Taryboje, kontekste; |
| --- | --- |

2)

Europos Sąjungos sutarties 10 straipsnyje, be kita ko, numatyta, kad Sąjungos veikla pagrįsta atstovaujamąja demokratija, kurioje Sąjungos lygiu piliečiai tiesiogiai atstovaujami Europos Parlamente, o valstybės narės atstovaujamos Taryboje jų vyriausybių, kurios pačios yra demokratiškai atskaitingos savo nacionaliniams parlamentams ar savo piliečiams. Todėl Europos Sąjungos sutarties 14 straipsnio 2 dalis dėl Europos Parlamento sudėties taikoma Sutartyse nustatytų platesnių institucinių taisyklių, taip pat apimančių ir nuostatas dėl sprendimų priėmimo Taryboje, kontekste;

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Taikant Europos Sąjungos sutarties 14 straipsnio 2 dalies nuostatas vadovaujamasi šiais principais:

| — | paskirstant vietas Europos Parlamente visapusiškai išnaudojamas Europos Sąjungos sutartyje valstybėms narėms nustatytas minimalus ir maksimalus vietų skaičius, kad būtų kuo labiau atsižvelgta į atitinkamų valstybių narių gyventojų skaičių, |
| --- | --- |

—

paskirstant vietas Europos Parlamente visapusiškai išnaudojamas Europos Sąjungos sutartyje valstybėms narėms nustatytas minimalus ir maksimalus vietų skaičius, kad būtų kuo labiau atsižvelgta į atitinkamų valstybių narių gyventojų skaičių,

| — | proporcingo narių skaičiaus mažinimo principas apibrėžiamas taip: kiekvienos valstybės narės gyventojų skaičiaus ir tos valstybės narės vietų skaičiaus – prieš juos suapvalinant iki pilnų skaičių – santykis kinta atsižvelgiant į atitinkamų valstybių narių gyventojų skaičių taip, kad kiekvienas Europos Parlamento narys iš daugiau gyventojų turinčios valstybės narės atstovautų didesniam skaičiui piliečių negu Europos Parlamento narys iš mažiau gyventojų turinčios valstybės narės, kita vertus, kuo didesnis valstybės narės gyventojų skaičius, tuo daugiau vietų jai gali būti skirta, |
| --- | --- |

—

proporcingo narių skaičiaus mažinimo principas apibrėžiamas taip: kiekvienos valstybės narės gyventojų skaičiaus ir tos valstybės narės vietų skaičiaus – prieš juos suapvalinant iki pilnų skaičių – santykis kinta atsižvelgiant į atitinkamų valstybių narių gyventojų skaičių taip, kad kiekvienas Europos Parlamento narys iš daugiau gyventojų turinčios valstybės narės atstovautų didesniam skaičiui piliečių negu Europos Parlamento narys iš mažiau gyventojų turinčios valstybės narės, kita vertus, kuo didesnis valstybės narės gyventojų skaičius, tuo daugiau vietų jai gali būti skirta,

| — | paskirstant vietas atsižvelgiama į demografinius pokyčius valstybėse narėse. |
| --- | --- |

—

paskirstant vietas atsižvelgiama į demografinius pokyčius valstybėse narėse.

2 straipsnis

Bendrą valstybių narių gyventojų skaičių apskaičiuoja Komisija (Eurostatas), remdamasi valstybių narių pateiktais naujausiais duomenimis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1260/2013 (1) nustatytą metodą.

3 straipsnis

1.   2019–2024 m. parlamentinei kadencijai nustatomas toks kiekvienoje valstybėje narėje išrinktų atstovų į Europos Parlamentą skaičius:

| Belgija | 21 |
| --- | --- |
| Bulgarija | 17 |
| Čekija | 21 |
| Danija | 14 |
| Vokietija | 96 |
| Estija | 7 |
| Airija | 13 |
| Graikija | 21 |
| Ispanija | 59 |
| Prancūzija | 79 |
| Kroatija | 12 |
| Italija | 76 |
| Kipras | 6 |
| Latvija | 8 |
| Lietuva | 11 |
| Liuksemburgas | 6 |
| Vengrija | 21 |
| Malta | 6 |
| Nyderlandai | 29 |
| Austrija | 19 |
| Lenkija | 52 |
| Portugalija | 21 |
| Rumunija | 33 |
| Slovėnija | 8 |
| Slovakija | 14 |
| Suomija | 14 |
| Švedija | 21 |

Belgija

21

Bulgarija

17

Čekija

21

Danija

14

Vokietija

96

Estija

7

Airija

13

Graikija

21

Ispanija

59

Prancūzija

79

Kroatija

12

Italija

76

Kipras

6

Latvija

8

Lietuva

11

Liuksemburgas

6

Vengrija

21

Malta

6

Nyderlandai

29

Austrija

19

Lenkija

52

Portugalija

21

Rumunija

33

Slovėnija

8

Slovakija

14

Suomija

14

Švedija

21

2.   Vis dėlto, jei 2019–2024 m. parlamentinės kadencijos pradžioje Jungtinė Karalystė dar bus Europos Sąjungos narė, kiekvienos valstybės narės atstovų Europos Parlamente, pradedančių eiti savo pareigas, skaičius atitiks Europos Vadovų Tarybos sprendimo 2013/312/ES (2) 3 straipsnyje numatytą skaičių, kol teisiškai įsigalios Jungtinės Karalystės išstojimas iš Europos Sąjungos.

Teisiškai įsigaliojus Jungtinės Karalystės išstojimui iš Europos Sąjungos, kiekvienoje valstybėje narėje renkamų atstovų į Europos Parlamentą skaičius atitiks šio straipsnio 1 dalyje nurodytą skaičių.

Visi atstovai Europos Parlamente, užimantys papildomas vietas, atsiradusias dėl skirtumo tarp vietų skaičiaus, skirto pagal šios dalies pirmą ir antrą pastraipas, savo pareigas Parlamente pradės eiti tuo pat metu.

4 straipsnis

Likus pakankamai laiko iki 2024–2029 m. parlamentinės kadencijos pradžios, Europos Parlamentas pagal Europos Sąjungos sutarties 14 straipsnio 2 dalį pateikia Europos Vadovų Tarybai pasiūlymą dėl atnaujinto vietų paskirstymo.

5 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta ...

Europos Vadovų Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1260/2013 dėl Europos demografinės statistikos (OL L 330, 2013 12 10, p. 39).

1

(2)  2013 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimas 2013/312/ES, kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis (OL L 181, 2013 6 29, p. 57).

2

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/89 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/89

---

P8_TA(2018)0030

Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių peržiūra

2018 m. vasario 7 d. Europos Parlamento sprendimas dėl pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių peržiūros (2017/2233(ACI))

(2018/C 463/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos 2017 m. spalio 5 d. sprendimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos 2017 m. spalio 5 d. sprendimą,

| — | atsižvelgdamas į Parlamento Pirmininko ir Komisijos Pirmininko susirašinėjimą, ypač į Komisijos Pirmininko 2017 m. spalio 2 d. laišką, kuriame pritariama Parlamento Pirmininko 2017 m. rugsėjo 7 d. pateiktų pasiūlymų projektams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento Pirmininko ir Komisijos Pirmininko susirašinėjimą, ypač į Komisijos Pirmininko 2017 m. spalio 2 d. laišką, kuriame pritariama Parlamento Pirmininko 2017 m. rugsėjo 7 d. pateiktų pasiūlymų projektams,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (1) ir jo dalinių pakeitimų projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (1) ir jo dalinių pakeitimų projektą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 10 straipsnio 1 ir 4 dalis bei 17 straipsnio 3 ir 7 dalis, taip pat į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 245 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 10 straipsnio 1 ir 4 dalis bei 17 straipsnio 3 ir 7 dalis, taip pat į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 245 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į SESV 295 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 295 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. Komisijos darbo programą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. Komisijos darbo programą (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos rinkimų teisės reformos (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos rinkimų teisės reformos (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją dėl Komisijos narių interesų deklaracijų gairių (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją dėl Komisijos narių interesų deklaracijų gairių (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl skaidrumo, atskaitomybės ir sąžiningumo ES institucijose (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl skaidrumo, atskaitomybės ir sąžiningumo ES institucijose (6),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 12 d. Komisijos sprendimo dėl Europos Komisijos narių elgesio kodekso projektą, ypač į jo 10 straipsnį dėl dalyvavimo Europos politikoje kadencijos laikotarpiu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 12 d. Komisijos sprendimo dėl Europos Komisijos narių elgesio kodekso projektą, ypač į jo 10 straipsnį dėl dalyvavimo Europos politikoje kadencijos laikotarpiu,

| — | atsižvelgdamas į atnaujintą savo Vidaus politikos generalinio direktorato tyrimą „Europos Komisijos narių elgesio kodeksas: veiksmingumo ir naudingumo gerinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atnaujintą savo Vidaus politikos generalinio direktorato tyrimą „Europos Komisijos narių elgesio kodeksas: veiksmingumo ir naudingumo gerinimas“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 140 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 140 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A8-0006/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A8-0006/2018),

| A. | kadangi ES sutarties 10 straipsnio 1 dalyje pažymima, kad Sąjungos veikla pagrįsta atstovaujamąja demokratija, ir kadangi Komisija, kaip Sąjungos vykdomoji institucija, atlieka lemiamą vaidmenį Sąjungos veikimo požiūriu; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES sutarties 10 straipsnio 1 dalyje pažymima, kad Sąjungos veikla pagrįsta atstovaujamąja demokratija, ir kadangi Komisija, kaip Sąjungos vykdomoji institucija, atlieka lemiamą vaidmenį Sąjungos veikimo požiūriu;

| B. | kadangi ES sutarties 10 straipsnio 3 dalimi ir 11 straipsniu Sąjungos piliečiams suteikiama teisė dalyvauti Sąjungos demokratiniame gyvenime; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES sutarties 10 straipsnio 3 dalimi ir 11 straipsniu Sąjungos piliečiams suteikiama teisė dalyvauti Sąjungos demokratiniame gyvenime;

| C. | kadangi ES sutarties 17 straipsnio 3 dalyje pažymima, kad, vykdydama savo įsipareigojimus, Komisija yra visiškai nepriklausoma, kad Komisijos nariai parenkami pagal jų bendrą kompetenciją ir atsidavimą Europai iš asmenų, kurių nepriklausomumas nekelia jokių abejonių, ir kad jie nesiekia gauti ir nepaiso jokios vyriausybės, institucijos, įstaigos ar organo nurodymų; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES sutarties 17 straipsnio 3 dalyje pažymima, kad, vykdydama savo įsipareigojimus, Komisija yra visiškai nepriklausoma, kad Komisijos nariai parenkami pagal jų bendrą kompetenciją ir atsidavimą Europai iš asmenų, kurių nepriklausomumas nekelia jokių abejonių, ir kad jie nesiekia gauti ir nepaiso jokios vyriausybės, institucijos, įstaigos ar organo nurodymų;

| D. | kadangi pakeitimų projekto tikslas – demokratinių principų įgyvendinimas per Komisijos pirmininko rinkimus vadovaujantis ES sutarties 17 straipsnio 7 dalimi; |
| --- | --- |

D.

kadangi pakeitimų projekto tikslas – demokratinių principų įgyvendinimas per Komisijos pirmininko rinkimus vadovaujantis ES sutarties 17 straipsnio 7 dalimi;

| E. | kadangi pakeitimų projekte numatyta galimybė Komisijos nariams kandidatuoti per Europos Parlamento rinkimus neatsistatydinant; |
| --- | --- |

E.

kadangi pakeitimų projekte numatyta galimybė Komisijos nariams kandidatuoti per Europos Parlamento rinkimus neatsistatydinant;

| F. | kadangi vyriausybės narių dalyvavimas nacionaliniuose parlamento rinkimuose nekeliant reikalavimo atsistatydinti – valstybėse narėse įprasta praktika; |
| --- | --- |

F.

kadangi vyriausybės narių dalyvavimas nacionaliniuose parlamento rinkimuose nekeliant reikalavimo atsistatydinti – valstybėse narėse įprasta praktika;

| G. | kadangi pakeitimų projekte taip pat leidžiama Europos politinėms partijoms skirti Komisijos narius pagrindiniais kandidatais (Spitzenkandidaten) į Komisijos pirmininko pareigas; |
| --- | --- |

G.

kadangi pakeitimų projekte taip pat leidžiama Europos politinėms partijoms skirti Komisijos narius pagrindiniais kandidatais (Spitzenkandidaten) į Komisijos pirmininko pareigas;

| H. | kadangi Parlamentas jau yra pareiškęs, kad remia Spitzenkandidaten procesą, kaip aiškiai nustatyta Sutartyje, savo pasiūlyme dėl Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise peržiūros (7); |
| --- | --- |

H.

kadangi Parlamentas jau yra pareiškęs, kad remia Spitzenkandidaten procesą, kaip aiškiai nustatyta Sutartyje, savo pasiūlyme dėl Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise peržiūros (7);

| I. | kadangi, remiantis ES sutarties 10 straipsnio 4 dalimi, politinės partijos Europos lygiu prisideda formuojant europinį politinį sąmoningumą ir kadangi ES sutarties 10 straipsnio 3 dalimi ir 11 straipsnio 1 dalimi ši nuostata išplečiama įtraukiant piliečius ir atstovaujamąsias asociacijas; |
| --- | --- |

I.

kadangi, remiantis ES sutarties 10 straipsnio 4 dalimi, politinės partijos Europos lygiu prisideda formuojant europinį politinį sąmoningumą ir kadangi ES sutarties 10 straipsnio 3 dalimi ir 11 straipsnio 1 dalimi ši nuostata išplečiama įtraukiant piliečius ir atstovaujamąsias asociacijas;

| J. | kadangi pakeitimų projekte taip pat numatytos būtinos apsaugos priemonės skaidrumui, nešališkumui, konfidencialumui ir kolegialumui – visi šie principai nenutrūkstamai taikomi rinkimų kampanijoje dalyvaujantiems Komisijos nariams apsaugoti; |
| --- | --- |

J.

kadangi pakeitimų projekte taip pat numatytos būtinos apsaugos priemonės skaidrumui, nešališkumui, konfidencialumui ir kolegialumui – visi šie principai nenutrūkstamai taikomi rinkimų kampanijoje dalyvaujantiems Komisijos nariams apsaugoti;

| K. | kadangi, remiantis pakeitimų projektu, Komisijos pirmininkas įpareigojamas informuoti Parlamentą apie priemones, kurių imtasi siekiant užtikrinti pagarbą nepriklausomumo, sąžiningumo ir apdairumo principams, įtvirtintiems SESV 245 straipsnyje ir Europos Komisijos narių elgesio kodekse, Komisijos nariui tapus rinkimų į Parlamentą kampanijos kandidatu; |
| --- | --- |

K.

kadangi, remiantis pakeitimų projektu, Komisijos pirmininkas įpareigojamas informuoti Parlamentą apie priemones, kurių imtasi siekiant užtikrinti pagarbą nepriklausomumo, sąžiningumo ir apdairumo principams, įtvirtintiems SESV 245 straipsnyje ir Europos Komisijos narių elgesio kodekse, Komisijos nariui tapus rinkimų į Parlamentą kampanijos kandidatu;

| L. | kadangi pakeitimų projekte pažymima, kad Komisijos nariai neturi naudotis Komisijos žmogiškaisiais ar materialiniais ištekliais su rinkimų kampanija susijusiai veiklai vykdyti; |
| --- | --- |

L.

kadangi pakeitimų projekte pažymima, kad Komisijos nariai neturi naudotis Komisijos žmogiškaisiais ar materialiniais ištekliais su rinkimų kampanija susijusiai veiklai vykdyti;

| 1. | primena, jog Komisijos pirmininkas bus renkamas Europos Parlamento, remiantis Europos Vadovų Tarybos pasiūlymu, pateiktu atsižvelgus į Europos Parlamento rinkimų rezultatus ir surengus tinkamas konsultacijas, taigi, kaip ir 2014 m. atveju, Europos politinės partijos iškels pagrindinius kandidatus (Spitzenkandidaten), kad Europos piliečiai per rinkimus į Europos Parlamentą galėtų pasirinkti, kas turėtų būti išrinktas Komisijos pirmininku; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad Spitzenkandidaten procesas atspindi tarpinstitucinę pusiausvyrą tarp Parlamento ir Europos Vadovų Tarybos, kaip nustatyta Sutartyse; be to, pabrėžia, kad šis dar vienas žingsnis stiprinant Sąjungos parlamentinį aspektą yra principas, kurio negalima paminti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad nusprendusi nesilaikyti Spitzenkandidaten proceso Europos Vadovų Taryba rizikuotų pateikti Parlamentui tvirtinti kandidatūrą į Komisijos pirmininko pareigas, kuri nėra pelniusi pakankamos parlamentinės daugumos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | įspėja, kad, vykstant Komisijos pirmininko paskyrimo procedūrai, Europos Parlamentas bus pasirengęs atmesti bet kurio asmens, kuris nebuvo paskirtas pagrindiniu kandidatu (Spitzkandidat) rengiantis Europos Parlamento rinkimams, kandidatūrą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, jog Spitzenkandidaten procesu prisidedama ir prie skaidrumo, nes kandidatūros į Komisijos pirmininko pareigas paskelbiamos iki Europos Parlamento rinkimų, o ne jiems įvykus, kaip kad būdavo anksčiau; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad įgyvendinant Spitzenkandidaten procesą ugdomas ES piliečių politinis sąmoningumas rengiantis Europos Parlamento rinkimams ir stiprinamas politinis tiek Parlamento, tiek Komisijos teisėtumas, atitinkamus šių institucijų rinkimus susiejant su rinkėjų pasirinkimu; todėl pripažįsta svarbią pridėtinę Spitzkandidat principo vertę siekiant stiprinti Komisijos politinį būdą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | laikosi nuomonės, kad, Komisijos nariais nominavus daugiau išrinktų Europos Parlamento narių, dar labiau sustiprėtų politinis Komisijos teisėtumas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad, rengiantis 2014 m. Europos Parlamento rinkimams, Spitzenkandidaten procesui pritarė visos svarbiausios Europos politinės partijos, iškeldamos savo kandidatą į Komisijos pirmininkus, ir kad buvo surengti vieši kandidatų debatai pasinaudojant konstitucine ir politine praktika, kuri atspindi Sutartyse numatytą tarpinstitucinę pusiausvyrą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad 2014 m. Spitzenkandidaten procesas buvo sėkmingas, ir pabrėžia, kad 2019 m. Europos Parlamento rinkimai bus proga sutvirtinti šios praktikos taikymą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Europos politines partijas nominuoti savo Spitzenkandidaten surengiant atvirą, skaidrią ir demokratišką atrankos procedūrą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad pakeitimų projektas atitinka ES sutarties 10 straipsnio 1 dalį ir 17 straipsnio 7 dalį, ir teigiamai jį vertina kaip poslinkį sutvirtinant demokratinį Komisijos pirmininko rinkimų procesą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį į peržiūrėto Europos Komisijos narių elgesio kodekso, kuriuo siekiama išaiškinti dirbantiems ir nebedirbantiems Komisijos nariams taikytinas pareigas, įsigaliojimą; primena Europos Parlamento jau pareikštas nuomones, susijusias, inter alia, su veiklos pertraukos laikotarpiu, kuris buvusiems Komisijos nariams taikomas nustojus eiti pareigas, su nepriklausomo etikos komiteto sukūrimu ir su dalyvavimu Europos Parlamento rinkimų kampanijose; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, jog svarbu, kad Europos Komisijos narių elgesio kodekse būtų numatyti tvirti skaidrumo, nešališkumo standartai ir apsaugos priemonės, siekiant išvengti bet kokio galimo kampanijoje dalyvaujančių Komisijos narių interesų konflikto; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pirmiausia primena savo prašymą užtikrinti, kad, buvusiems Komisijos nariams nustojus eiti pareigas, jiems būtų taikomas trejų metų trukmės veiklos pertraukos laikotarpis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pritaria prie šio sprendimo pridedamiems Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių pakeitimams; |
| --- | --- |

15.

| 16. | paveda Pirmininkui pasirašyti šiuos pakeitimus su Komisijos Pirmininku ir pasirūpinti kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir jo priedą Komisijai, o susipažinti – Tarybai ir valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  OL L 304, 2010 11 20, p. 47.

(2)  2016 m. spalio 25 d. Komisijos komunikatas „2017 m. Komisijos darbo programa. Sauganti, galių teikianti ir ginanti Europa“ (COM(2016)0710).

(3)  OL C 366, 2017 10 27, p. 7.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0477.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0049.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0358.

(7)  Aktas dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise, pridėtas prie Tarybos sprendimo 76/787/EAPB, EEB, Euratomas (OL L 278, 1976 10 8, p. 1), iš dalies pakeistas Tarybos sprendimu 93/81/Euratomas, EAPB, EEB (OL L 33, 1993 2 9, p. 15) ir Tarybos sprendimu 2002/772/EB, Euratomas (OL L 283, 2002 10 21, p. 1).

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR EUROPOS KOMISIJOS SUSITARIMAS KURIUO IŠ DALIES KEIČIAMAS PAGRINDŲ SUSITARIMO DĖL EUROPOS PARLAMENTO IR EUROPOS KOMISIJOS SANTYKIŲ 4 PUNKTAS

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka susitarimą, kuris buvo paskelbtas 2018 m. vasario 17 d.Oficialiojo leidinio L serijoje 45, p. 46.)

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/93 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/93

---

P8_TA(2018)0031

Automatinis keitimasis transporto priemonių registracijos duomenimis Portugalijoje *

2018 m. vasario 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi transporto priemonių registracijos duomenimis Portugalijoje pradžios projekto (13308/2017 – C8-0419/2017 – 2017/0821(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

(2018/C 463/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (13308/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (13308/2017),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0419/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0419/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu (1), ypač į jo 33 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu (1), ypač į jo 33 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0017/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0017/2018),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

---

2018 m. vasario 8 d., ketvirtadienis

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/94 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/94

---

P8_TA(2018)0037

Išorės veiksmų garantijų fondas ***I

2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009, įsteigiantis Išorės veiksmų garantijų fondą (COM(2016)0582 – C8-0374/2016 – 2016/0274(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 463/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0582), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0582),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 209 bei 212 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0374/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 209 bei 212 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0374/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. gruodžio 1 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. gruodžio 1 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Užsienio reikalų komiteto bei Tarptautinės prekybos komiteto nuomones (A8-0132/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Užsienio reikalų komiteto bei Tarptautinės prekybos komiteto nuomones (A8-0132/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji pasiūlymą pakeis, pakeis iš esmės arba ketina pasiūlymą keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0274

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. vasario 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/..., kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009, įsteigiantis Išorės veiksmų garantijų fondą

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2018/409.)

---

| 21.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 463/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 463/95

---

P8_TA(2018)0038

Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti ***I

2018 m. vasario 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 466/2014/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti (COM(2016)0583 – C8-0376/2016 – 2016/0275(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 463/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0583), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0583),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 209 ir 212 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0376/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 209 ir 212 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0376/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Sprendimo Nr. 466/2014/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti (COM(2016)0584), taikymo laikotarpio vidurio peržiūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Sprendimo Nr. 466/2014/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti (COM(2016)0584), taikymo laikotarpio vidurio peržiūros,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. gruodžio 1 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. gruodžio 1 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Užsienio reikalų komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto bei Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomones (A8-0135/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto, Užsienio reikalų komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto bei Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomones (A8-0135/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia kitu tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0275

Europos Parlamento pozicija, priimta 2018 m. vasario 8 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2018/..., kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 466/2014/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą (ES) 2018/412.)

---