# Europos Sąjungos C 452/2018

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 452 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 61 metai2018m. gruodžio 14d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 452

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

61 metai2018m. gruodžio 14d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Audito Rūmai |
| 2018/C 452/01 | Audito Rūmų atlikto Europos Sąjungos mokslinių tyrimų bendrųjų įmonių 2017 m. metinio audito rezultatų santrauka | 1 |
| 2018/C 452/02 | Ataskaita dėl Biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Bendrosios įmonės atsakymu | 10 |
| 2018/C 452/03 | Ataskaita dėl bendrosios įmonės Švarus dangus 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Bendrosios įmonės atsakymu | 18 |
| 2018/C 452/04 | Ataskaita dėl bendrosios įmonės Elektroniniai komponentai ir sistemos siekiant Europos lyderystės 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su bendrosios įmonės atsakymu | 27 |
| 2018/C 452/05 | Ataskaita dėl Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Bendrosios įmonės atsakymu | 36 |
| 2018/C 452/06 | Ataskaita dėl Kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Bendrosios įmonės atsakymu | 48 |
| 2018/C 452/07 | Ataskaita dėl Naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su bendrosios įmonės atsakymu | 57 |
| 2018/C 452/08 | Ataskaita dėl Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų bendrosios įmonės 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su bendrosios įmonės atsakymu | 66 |
| 2018/C 452/09 | Ataskaita dėl bendrosios įmonės Shift2Rail 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Bendrosios įmonės atsakymu | 76 |

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Audito Rūmai

2018/C 452/01

Audito Rūmų atlikto Europos Sąjungos mokslinių tyrimų bendrųjų įmonių 2017 m. metinio audito rezultatų santrauka

1

2018/C 452/02

Ataskaita dėl Biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Bendrosios įmonės atsakymu

10

2018/C 452/03

Ataskaita dėl bendrosios įmonės Švarus dangus 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Bendrosios įmonės atsakymu

18

2018/C 452/04

Ataskaita dėl bendrosios įmonės Elektroniniai komponentai ir sistemos siekiant Europos lyderystės 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su bendrosios įmonės atsakymu

27

2018/C 452/05

Ataskaita dėl Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Bendrosios įmonės atsakymu

36

2018/C 452/06

Ataskaita dėl Kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Bendrosios įmonės atsakymu

48

2018/C 452/07

Ataskaita dėl Naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su bendrosios įmonės atsakymu

57

2018/C 452/08

Ataskaita dėl Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų bendrosios įmonės 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su bendrosios įmonės atsakymu

66

2018/C 452/09

Ataskaita dėl bendrosios įmonės Shift2Rail 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Bendrosios įmonės atsakymu

76

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Audito Rūmai

| 14.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 452/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 452/1

---

Audito Rūmų atlikto Europos Sąjungos mokslinių tyrimų bendrųjų įmonių 2017 m. metinio audito rezultatų santrauka

(2018/C 452/01)

TURINYS

| | Dalis | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| ĮVADAS | 1–10 | 2 |
| Pagrindinė informacija | 1–2 | 2 |
| Mokslinių tyrimų bendrosios įmonės – ES viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės su pramonės sektoriumi, mokslinių tyrimų grupėmis ir valstybėmis narėmis | 3–5 | 2 |
| Bendrųjų įmonių biudžetas | 6–7 | 2 |
| Audito metodas | 8–10 | 3 |
| AUDITO REZULTATAI | 11–44 | 3 |
| Palanki nuomonė dėl visų bendrųjų įmonių finansinių ataskaitų patikimumo | 11 | 3 |
| Palanki nuomonė dėl septynių iš aštuonių bendrųjų įmonių atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo | 12–13 | 3 |
| Dalyko pabrėžimas, susijęs su ES įnašu kompensuojant ITER projekto išlaidas | 14–19 | 3 |
| Kitos pastabos | 20–43 | 4 |
| Atsižvelgimas į ankstesnių metų pastabas | 44 | 7 |
| I PRIEDAS. | BENDRŲJŲ ĮMONIŲ VEIKLA, BIUDŽETAS IR DARBUOTOJAI |

Dalis

Puslapis

ĮVADAS

1–10

2

Pagrindinė informacija

1–2

2

Mokslinių tyrimų bendrosios įmonės – ES viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės su pramonės sektoriumi, mokslinių tyrimų grupėmis ir valstybėmis narėmis

3–5

2

Bendrųjų įmonių biudžetas

6–7

2

Audito metodas

8–10

3

AUDITO REZULTATAI

11–44

3

Palanki nuomonė dėl visų bendrųjų įmonių finansinių ataskaitų patikimumo

11

3

Palanki nuomonė dėl septynių iš aštuonių bendrųjų įmonių atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo

12–13

3

Dalyko pabrėžimas, susijęs su ES įnašu kompensuojant ITER projekto išlaidas

14–19

3

Kitos pastabos

20–43

4

Atsižvelgimas į ankstesnių metų pastabas

44

7

I PRIEDAS.

BENDRŲJŲ ĮMONIŲ VEIKLA, BIUDŽETAS IR DARBUOTOJAI

8

| II PRIEDAS. | BENDRŲJŲ ĮMONIŲ SVERTO KOEFICIENTAI (PROGRAMA „HORIZONTAS 2020“) |
| --- | --- |

II PRIEDAS.

BENDRŲJŲ ĮMONIŲ SVERTO KOEFICIENTAI (PROGRAMA „HORIZONTAS 2020“)

9

ĮVADAS

Pagrindinė informacija

| 1. | Mes atlikome auditą ir pateikėme nuomonę dėl 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų aštuonių Europos Sąjungos mokslinių tyrimų bendrųjų įmonių finansinių ataskaitų patikimumo ir jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo:






  — | F4E – branduolių sintezės energetikos vystymas, |
| --- | --- | --- |

1.

—

F4E – branduolių sintezės energetikos vystymas,

| — | BPS – biologinės pramonės sektoriai, |
| --- | --- |

—

BPS – biologinės pramonės sektoriai,

| — | „Švarus dangus“ – aplinkos neteršiančios oro transporto technologijos, |
| --- | --- |

—

„Švarus dangus“ – aplinkos neteršiančios oro transporto technologijos,

| — | NVI – naujoviškų vaistų iniciatyva, |
| --- | --- |

—

NVI – naujoviškų vaistų iniciatyva,

| — | KEV – kuro elementai ir vandenilis, |
| --- | --- |

—

KEV – kuro elementai ir vandenilis,

| — | SESAR – bendro Europos dangaus oro eismo valdymo moksliniai tyrimai, |
| --- | --- |

—

SESAR – bendro Europos dangaus oro eismo valdymo moksliniai tyrimai,

| — | ECSEL – elektroniniai komponentai ir sistemos, |
| --- | --- |

—

ECSEL – elektroniniai komponentai ir sistemos,

| — | S2R – Shift2Rail novatoriški geležinkelio transporto sprendimai. |
| --- | --- |

—

S2R – Shift2Rail novatoriški geležinkelio transporto sprendimai.

| 2. | Šiame dokumente apibendrinami audito rezultatai, paskelbti mūsų 2017 m. specialiosiose metinėse ataskaitose dėl bendrųjų įmonių. Tai nėra atskira audito ataskaita ar nuomonė. |
| --- | --- |

2.

Mokslinių tyrimų bendrosios įmonės – ES viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės su pramonės sektoriumi, mokslinių tyrimų grupėmis ir valstybėmis narėmis

| 3. | Bendrosios įmonės yra viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, jos vaidina svarbų vaidmenį įgyvendinant konkrečius Europos Sąjungos (ES) mokslinių tyrimų politikos aspektus. Bendrųjų įmonių viešasis narys yra ES atstovaujanti Komisija, o jos privatūs nariai yra įvairūs pramonės ir mokslinių tyrimų grupių viešieji ir privatūs partneriai. Visos bendrosios įmonės, išskyrus ECSEL, laikosi dvišalio modelio, kai veikloje dalyvauja Komisija ir privatūs pramonės ar mokslinių tyrimų sričių partneriai. ECSEL laikosi trišalio modelio, kai veikloje taip pat dalyvauja valstybės narės. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nariai įnašais prisideda prie bendrųjų įmonių vykdomos veiklos finansavimo. Viena vertus, Komisija teikia finansavimą pagal Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų programą (7BP) ir programą „Horizontas 2020“. Dvi bendrosios įmonės (SESAR ir S2R) taip pat gauna finansavimą pagal Transeuropinių transporto tinklų programą (TEN-T). Kita vertus, pramonės ir mokslinių tyrimų sričių partneriai teikia nepiniginius įnašus, vykdant bendrųjų įmonių pagrindinę veiklą, bei piniginius įnašus, skirtus bendrųjų įmonių administracinėms ir veiklos išlaidoms. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Keturių bendrųjų įmonių atveju („Švarus dangus“, KEV, BPS ir S2R) privatūs partneriai taip pat privalo teikti minimalią nepiniginių įnašų sumą „papildomai veiklai“, kuri nėra susijusi su bendrųjų įmonių darbo programomis, tačiau susijusi su jų tikslais. Audito Rūmai šių įnašų audituoti neturi teisės. Todėl mes negalime pateikti nuomonės apie jų pobūdį, kokybę ir tikrumą bei įvertinti, ar pramonės srities nariai iš tikrųjų vykdė įsipareigojimus. |
| --- | --- |

5.

Bendrųjų įmonių biudžetas

| 6. | Bendras bendrųjų įmonių biudžetas (mokėjimų asignavimai) 2017 m. buvo 2,1 milijardo eurų (2016 m. – 1,8 milijardo eurų). Buvo tikėtasi, kad bendri pramonės ir mokslinių tyrimų sričių partnerių nepiniginiai ir piniginiai įnašai programos laikotarpio pabaigoje sudarys panašią sumą. 2017 m. pabaigoje bendrosiose įmonėse dirbo 671 darbuotojas (2016 m. – 633). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Informacija apie bendrųjų įmonių veiklą, biudžetą ir darbuotojų skaičių pateikta I priede. |
| --- | --- |

7.

Audito metodas

| 8. | Remiantis ES finansinio reglamento (1) 208 straipsnio 4 dalimi ir 209 straipsnio 2 dalimi, visų bendrųjų įmonių finansinių ataskaitų patikimumo auditas buvo pavestas atlikti nepriklausomoms išorės audito įmonėms. Vadovaudamiesi tarptautiniais audito standartais, mes patikrinome išorės audito įmonių darbo kokybę ir gavome pakankamą patikinimą, kad galime remtis jų darbu rengdami savo audito nuomonę dėl bendrųjų įmonių 2017 m. metinių finansinių ataskaitų patikimumo. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Dėl atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo, kiekvienos bendrosios įmonės atveju mūsų auditas apėmė mokėjimo ir pajamų operacijų reprezentatyvių imčių pagrindinius testus, pagrindinių administracinių ir veiklos procedūrų (dotacijos, pirkimų ir įdarbinimo) analitinę peržiūrą bei bendrųjų įmonių priežiūros ir vidaus kontrolės sistemų vertinimą. Be to, mes peržiūrėjome nepriklausomų išorės audito įmonių baigtų ex post auditų pas 7BP dotacijų gavėjus imtį ir atlikome centralizuotos ex post audito sistemos, skirtos programos „Horizontas 2020“ mokėjimams bendrosiose įmonėse ir DG RTD bendroje audito tarnyboje (BAT), analizę. Mes taip pat patikrinome bendrųjų įmonių su nustatytomis klaidomis susijusio susigrąžinimo proceso išsamumą ir klaidų lygio skaičiavimų teisingumą. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Septynių bendrųjų įmonių, įgyvendinančių Septintąją bendrąją programą ir programą „Horizontas 2020“ (SESAR, „Švarus dangus“, KEV, NVI, ECSEL, S2R ir BPS), atveju 2017 m. birželio mėn. Komisija užbaigė vertinimo ataskaitas dėl bendrųjų įmonių veiksmingumo ir pridėtinės vertės Septintajai bendrajai programai (7BP) ir programai „Horizontas 2020“. Mes išanalizavome tarpinio ir galutinio vertinimo rezultatus ir susijusį bendrųjų įmonių veiksmų planą. |
| --- | --- |

10.

AUDITO REZULTATAI

Palanki nuomonė dėl visų bendrųjų įmonių finansinių ataskaitų patikimumo

| 11. | Visų bendrųjų įmonių galutinėse finansinėse ataskaitose jų finansinė būklė 2017 m. gruodžio 31 d. ir su tą dieną pasibaigusiais finansiniais metais susijusių operacijų ir pinigų srautų rezultatai visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai, kaip to reikalaujama taikytinų finansinių reglamentų nuostatose ir Komisijos apskaitos pareigūno priimtose apskaitos taisyklėse. |
| --- | --- |

11.

Palanki nuomonė dėl septynių iš aštuonių bendrųjų įmonių atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo

| 12. | Septynių bendrųjų įmonių (F4E, BPS, „Švarus dangus“, NVI, KEV, SESAR ir S2R) atveju 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų metinėse finansinėse ataskaitose atspindimos operacijos visais reikšmingais aspektais buvo teisėtos ir tvarkingos. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kaip ir ankstesniais metais, mes pateikėme sąlyginę nuomonę dėl bendrosios įmonės ECSEL finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Dideli nacionalinių finansavimo institucijų naudotų metodikų ir procedūrų skirtumai neleidžia bendrajai įmonei ECSEL apskaičiuoti bendro patikimo klaidų lygio svertinio vidurkio arba likutinio klaidų lygio. Todėl mes negalėjome padaryti išvados, ar ex post auditai suteikia pakankamą patikinimą dėl bendrosios įmonės valdomų 7BP projektų tarpinių ir galutinių mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo. Šis klausimas nėra aktualus programos „Horizontas 2020“ projektų įgyvendinimui, kadangi už ex post auditus yra atsakinga Komisijos bendra audito tarnyba (BAT). |
| --- | --- |

13.

Dalyko pabrėžimas, susijęs su ES įnašu kompensuojant ITER projekto išlaidas

| 14. | Kaip ir 2016 m., su mūsų audito nuomone dėl bendrosios įmonės F4E metinių finansinių ataskaitų teikiamas dalyko pabrėžimas (2), susijęs su ES įnašu kompensuojant ITER projekto išlaidas. |
| --- | --- |

14.

| 15. | 2016 m. lapkričio mėn. ITER taryba patvirtino naują ITER projekto tvarkaraštį ir išlaidų sąmatą, nustatydama, kad iki 2025 m. gruodžio mėn. turi būti pasiektas pirmasis strateginis projekto statybų etapo („Pirmoji plazma“) riboženklis ir iki 2035 m. gruodžio mėn. turi būti užbaigtas visas statybų etapas – t. y. projektą vėluojama įgyvendinti 15 metų, palyginti su pradiniu planu. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Remiantis nauju projekto riboženkliu, bendroji įmonė F4E iš naujo apskaičiavo susijusias išlaidas ITER projekto statybų etapo pabaigoje. 2016 m. gruodžio mėn. rezultatai buvo pateikti bendrosios įmonės valdybai ir numatyta, kad statybų etape po 2020 m. reikės papildomo 5,4 milijardo eurų finansavimo (82 % padidėjimas, palyginti su anksčiau patvirtintu 6,6 milijardo eurų biudžetu). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Be to, bendroji įmonė F4E taip pat turi prisidėti prie ITER eksploatacijos etapo po 2035 m. ir prie vėlesnio ITER deaktyvavimo ir eksploatavimo nutraukimo etapų. Viso įnašo eksploatacijos etape po 2035 m. suma vis dar nėra įvertinta. Deaktyvavimo ir eksploatavimo nutraukimo etapų išlaidos įvertintos 95,5 ir 180,2 milijono eurų (2001 m. vertėmis). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Mes atkreipėme dėmesį į tai, kad nauji laiko ir išlaidų įverčiai neapėmė nenumatytų atvejų. 2017 m. birželio mėn. Komisija paskelbė komunikatą dėl ES įnašo į ITER projektą, nurodydama, kad atsargai tvarkaraštyje derėtų numatyti iki 24 mėnesių laikotarpį, o biudžete – 10–20 % išteklių. Iki tol, kol ES Taryba priims sprendimą, 2010 m. ES Tarybos jau patvirtinta 6,6 milijardo eurų suma yra viršutinė riba bendrosios įmonės išlaidoms iki 2020 m. F4E ėmėsi kelių priemonių, siekdama laikytis šios ribos, pavyzdžiui, atidėdama komponentų, kurie nėra svarbūs Pirmosios plazmos etapui, pirkimą ir įrengimą. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Mes manome, kad nors buvo imtasi teigiamų veiksmų, skirtų pagerinti ITER projekto statybų etapo valdymą ir kontrolę, vis dar išlieka rizika, kad vėlesnės išlaidos padidės ir bus vėluojama įgyvendinti projektą. |
| --- | --- |

19.

Kitos pastabos

| 20. | Neprieštaraudami savo nuomonei, savo specialiosiose metinėse ataskaitose dėl bendrųjų įmonių pateikėme įvairių pastabų, kad pabrėžtume svarbius klausimus bei nurodytume sritis, susijusias su biudžeto ir finansų valdymu, vidaus kontrole, įnašų finansiniu svertu ir Komisijos vertinimais, kuriose būtų galima pagerinti padėtį. |
| --- | --- |

20.

Biudžeto planavimo trūkumai mokėjimų asignavimų atveju

| 21. | F4E turėjo ženkliai padidinti pradiniame biudžete planuotus 2017 m. mokėjimų asignavimus (maždaug 284 milijonais eurų arba 52 %), kad 2017 m. būtų patenkinti jos faktiniai mokėjimų poreikiai. Taip atsitiko dėl rimtų trūkumų bendrosios įmonės biudžeto planavimo procese, ir tai turėjo įtakos bendrosios įmonės 2018 m. biudžetui. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Dviem atvejais (SESAR, NVI) mokėjimų asignavimų įgyvendinimo lygis 2017 m. buvo gerokai mažesnis, nei tikėtasi. SESAR atveju taip buvo daugiausia dėl to, kad buvo vėluojama sudaryti programos „Horizontas 2020“ dotacijų susitarimus ir nebuvo atsižvelgta į svarbias asignuotąsias pajamas iš susigrąžintų lėšų užbaigus 7BP projektus. NVI atveju žemą biudžeto vykdymo lygį daugiausia lėmė su kai kuriais didelės apimties projektais susijusių klinikinių tyrimų skaičiaus sumažinimas arba atidėjimas ir vėlavimai sudarant susitarimus dėl dotacijų, skirtus užbaigtiems kvietimams teikti pasiūlymus pagal programą „Horizontas 2020“. Tai, kad bendrosios įmonės gali dar kartą įvesti ankstesnių metų nepanaudotus mokėjimų asignavimus į ateinančių trejų metų biudžetą kartu su sudėtingu biudžeto planavimo procesu turi vis didesnį neigiamą poveikį bendrųjų įmonių biudžeto įvykdymo lygiams mokėjimų atveju. |
| --- | --- |

22.

7BP programos užbaigimas. Bendrosios įmonės pasiekė vidutinį 87 % įgyvendinimo lygį

| 23. | Mes pranešėme apie bendrųjų įmonių 7BP ir TEN-T programų daugiamečio biudžeto vykdymą (SESAR, „Švarus dangus“, NVI, KEV ir ECSEL). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Penkių bendrųjų įmonių veiklos įgyvendinant 7BP (SESAR, „Švarus dangus“, NVI, KEV ir ECSEL) atveju 2017 m. pabaigoje (baigiamasis 7BP etapas) ES joms teikė 3,1 milijardo eurų faktinius bendrus grynųjų pinigų įnašus iš sutartos didžiausios 3,6 milijardo eurų grynųjų pinigų įnašų sumos. Tai rodo, kad šių bendrųjų įmonių vidutinis veiklos įgyvendinant 7BP lygis buvo maždaug 87 %. |
| --- | --- |

24.

Programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo pusiaukelė. Bendrosios įmonės vėlavo įgyvendinti programą

| 25. | Mes pranešėme apie bendrųjų įmonių programos „Horizontas 2020“ daugiamečio biudžeto vykdymą. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Septynių bendrųjų įmonių, vykdančių veiklą įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, atveju (SESAR, „Švarus dangus“, NVI, KEV, ECSEL, BPS, S2R) 2017 m. pabaigoje (programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo laikotarpio vidurys) ES faktiškai prisidėjo 1,6 milijardo eurų grynųjų pinigų suma, kai sutarta bendra didžiausia ES įnašų grynaisiais pinigais suma visoms programą „Horizontas 2020“ įgyvendinančioms įmonėms buvo 7,2 milijardo eurų. Tai rodo, kad šių bendrųjų įmonių vidutinis veiklos įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ lygis buvo maždaug 23 %. Veiklos įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ esamas lygis buvo žemesnis NVI atveju (11 %) daugiausia dėl to, kad projektų konsorciumams prireikė daug laiko siekiant sudaryti programos „Horizontas 2020“ susitarimus dėl dotacijų ir BPS atveju (15 %). |
| --- | --- |

26.

Nepiniginiai įnašai į papildomą veiklą, kuri nėra nurodyta bendrųjų įmonių darbo programoje, sudarė didžiausią privačių narių įnašų dalį

| 27. | Iki 2017 m. pabaigos septynių bendrųjų įmonių, vykdančių su programa „Horizontas 2020“ susijusią veiklą, pramonės ir mokslinių tyrimų sričių partneriai faktiškai skyrė 2,9 milijardo eurų vertės įnašų arba 39 % visos sutartos 7,5 milijardo eurų įnašų sumos. Šią sumą sudarė 1 milijardas eurų (3) nepiniginių įnašų į bendrųjų įmonių su programa „Horizontas 2020“ susijusią pagrindinę veiklą (34 %) ir 1,9 milijardo eurų nepiniginių įnašų į papildomą veiklą, kuri nėra numatyta bendrųjų įmonių darbo programoje (66 %). Nors ir būtų svarbu, metinėse finansinėse ataskaitose neprivaloma nurodyti nepiniginių įnašų papildomai veiklai, o mes neturime įgaliojimo šių sumų audituoti. Todėl negalime pateikti nuomonės dėl jų pobūdžio, kokybės ir kiekio („Švarus dangus“, KEV, BPS, S2R). |
| --- | --- |

27.

| 28. | BPS atveju 2017 m. vasario mėn. Komisija inicijavo šios bendrosios įmonės steigimo reglamento pakeitimą, siekdama sudaryti sąlygas pramonės nariams taip pat teikti savo piniginius įnašus projektų lygmeniu. Vis dėlto yra didelė rizika, kad pramonės nariai programos pabaigoje nepasieks veiklos piniginių įnašų mažiausios sumos (182,5 milijono eurų). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Išsamesnę informaciją apie daugiamečio biudžeto vykdymą galima rasti 2017 m. bendrųjų įmonių metinėje veiklos ataskaitoje. |
| --- | --- |

29.

Vidaus kontrolės priemonės mokėjimams iš esmės buvo veiksmingos ir klaidų lygiai buvo išlaikyti žemiau reikšmingumo ribos

| 30. | Bendrosios įmonės įdiegė patikimas ex ante kontrolės procedūras, paremtas finansinių ir veiklos dokumentų peržiūra. 7BP tarpinių ir galutinių mokėjimų ex post auditus pas paramos gavėjus atlieka bendrųjų įmonių pasamdyta nepriklausoma išorės audito įmonė, tuo tarpu už programos „Horizontas 2020“ projektų išlaidų deklaracijų ex post auditus pas paramos gavėjus atsakinga Komisijos BAT. Visos bendrosios įmonės veiksmingai naudojo šias pagrindines kontrolės priemones, skirtas įvertinti atspindimų mokėjimo operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. |
| --- | --- |

30.

| 31. | 7BP dotacijų mokėjimų atveju visos bendrosios įmonės (išskyrus ECSEL) apskaičiavo ir pranešė likutinius klaidų lygius žemiau nei 2 %, remdamosi ex post audito rezultatais 2017 m. pabaigoje. Tai patvirtino mūsų pagrindiniai testai ir išorės audito įmonių atlikto darbo peržiūros. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Programos „Horizontas 2020“ dotacijų mokėjimų atveju tik trys iš septynių bendrųjų įmonių, įgyvendinančių programos „Horizontas 2020“ projektus („Švarus dangus“, NVI ir SESAR), galėjo apskaičiuoti ir pranešti apie klaidų lygį, remdamosi pakankamais BAT užbaigtais ex post auditais. SESAR atveju programos „Horizontas 2020“ mokėjimų likutinis klaidų lygis buvo 2,8 %. Tačiau atsižvelgiant į gana mažą visų programos „Horizontas 2020“ mokėjimų sumą, palyginti su SESAR mokėjimų bendra suma 2017 m., bendras likutinis klaidų lygis išliko žemesnis nei reikšmingumo riba. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Likusios bendrosios įmonės (KEV, ECSEL, S2R, BPS) pirmuosius ex post audito rezultatus turės 2018 m., kadangi 2017 m. programos „Horizontas 2020“ projektai vis dar buvo ankstyvame įgyvendinimo etape ir 2017 m. jų veiklos programos „Horizontas 2020“ mokėjimai daugiausia buvo išankstinio finansavimo mokėjimai. |
| --- | --- |

33.

Trūkumai išlieka vidaus kontrolės ir stebėjimo sistemoje, pirkimų, dotacijų ir įdarbinimo procedūrose

| 34. | 2017 m. pabaigoje Komisijos bendrose programos „Horizontas 2020“ dotacijų valdymo ir stebėjimo priemonėse nebuvo atlikti specialūs pakeitimai, būtini norint tvarkyti bendrųjų įmonių nepiniginius įnašus. Tai turėjo įtakos keturių bendrųjų įmonių („Švarus dangus“, NVI, SESAR, S2R) vidaus kontrolės ir stebėjimo sistemai. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Keletas trūkumų nustatyta ECSEL, SESAR F4E atveju taikant vidaus kontrolės standartus. ECSEL netinkamai buvo tvarkomas išimčių registras. SESAR dėl pagrindinių darbuotojų išėjimo ir su tuo susijusio per didelio darbo krūvio finansų departamente atsirado finansų kontrolės trūkumų. F4E atveju didelių trūkumų buvo nustatyta vidaus kontrolės ir stebėjimo procedūrose, susijusiose su pagrindinių vadovaujančių darbuotojų įdarbinimu, vadovybės interesų deklaracijų priežiūra ir vidaus komunikacijos strategijomis, kurios negalėjo užtikrinti tinkamos finansinės informacijos, susijusios su atitinkamomis metinėmis finansinėmis ataskaitomis, sklaidos. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Trijų bendrųjų įmonių atveju (ECSEL, S2R, SESAR) buvo nustatyta kai kurių 2017 m. pirkimų procedūrų valdymo trūkumų. |
| --- | --- |

36.

| 37. | BPS atveju nustatyta 2016 m. dotacijos kvietimo teikti pasiūlymus koncepcijos ir valdymo trūkumų, todėl kvietimų temų mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmų srityje aprėptis buvo tik 50 %. Svarbios mokslinių tyrimų ir inovacijų temos liko nefinansuotos. |
| --- | --- |

37.

Bendrųjų įmonių gebėjimas pritraukti privačių narių įnašų programai „Horizontas 2020“

| 38. | Vienas iš pagrindinių bendrųjų įmonių tikslų ir pridėtinė vertė – pritraukti privačių pramonės ir mokslinių tyrimų sričių narių įnašų savo veiklos srityje per jų gyvavimo laikotarpį (10 metų). Kaip rodiklį, skirtą įvertinti bendrųjų įmonių gebėjimą pritraukti įnašų iš privačių narių, mes naudojome mažiausią sverto koeficientą, apskaičiuotą remiantis narių įnašais, kaip apibrėžta atitinkamose bendrųjų įmonių steigimo reglamento nuostatose (4). Pagrįsto sverto lygio atveju minimalūs privačių narių įnašai į bendrųjų įmonių veiklą turėtų bent jau atitikti ES įnašą grynaisiais pinigais. |
| --- | --- |

38.

| 39. | II priede apžvelgiami septynių bendrųjų įmonių, vykdančių su programa „Horizontas 2020“ susijusią veiklą, minimalūs sverto koeficientai. Trijų bendrųjų įmonių atveju („Švarus dangus“, KEV, BPS) pagal steigimo reglamentą privatūs nariai neprivalo skirti minimalios nepiniginių įnašų sumos bendrosios įmonės pagrindinei veiklai. Todėl šių bendrųjų įmonių atveju buvo skaičiuojamas tik vienas minimalus sverto koeficientas, apimantis įnašus, susijusius su pagrindine ir papildoma veikla. |
| --- | --- |

39.

Komisijos vertinimai ir bendrųjų įmonių susiję veiksmų planai

| 40. | 2017 m. Komisija užbaigė bendrųjų įmonių, įsteigtų pagal 7BP, galutinius statutinius vertinimus (SESAR, NVI, KEV, „Švarus dangus“, ARTEMIS ir ENIAC) ir bendrųjų įmonių, įsteigtų pagal programą „Horizontas 2020“, tarpinius statutinius vertinimus (SESAR, NVI2, „Švarus dangus 2“, KEV2, ECSEL, S2R, BPS). |
| --- | --- |

40.

| 41. | Vertinimus atlikti padėjo nepriklausomi ekspertai, buvo vertinami bendrųjų įmonių veiklos rezultatai, atsižvelgiant į veiklos aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą, suderinamumą ir ES pridėtinę vertę, papildomai nagrinėjant atvirumą ir skaidrumą bei mokslinių tyrimų kokybę. |
| --- | --- |

41.

| 42. | 2017 m. spalio mėn. Komisija informavo Europos Parlamentą ir Tarybą apie vertinimo rezultatus. Nors vertintojų nuomone bendrųjų įmonių veiklos rezultatai apskritai buvo teigiami, jie rekomendavo padidinti pramonės sektoriaus, valstybių narių, MVĮ ir kitų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą; pagerinti koordinavimą su kitomis ES ir nacionalinėmis mokslinių tyrimų programomis; padidinti naujų valstybių narių dalyvavimą; toliau plėtoti atskaitingą veiklos rezultatų vertinimo sistemą su pagrindiniais veiksmingumo rodikliais, siekiant geriau įvertinti bendrųjų įmonių poveikį bei socialinę ir ekonominę naudą; pagerinti bendrųjų įmonių projektų rezultatų sklaidą ir panaudojimą. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Atsižvelgdama į šias rekomendacijas, kiekviena bendroji įmonė parengė veiksmų planą ir jį pradėjo įgyvendinti 2018 m. 2018 m. finansinio audito metu Audito Rūmai vykdys bendrųjų įmonių veiksmų planų įgyvendinimo stebėjimą. |
| --- | --- |

43.

Atsižvelgimas į ankstesnių metų pastabas

| 44. | Daugeliu atvejų bendrosios įmonės ėmėsi taisomųjų veiksmų, atsižvelgdamos į mūsų ankstesnių metų specialiosiose metinėse ataskaitose pateiktas pastabas. Išsami informacija pateikta mūsų ataskaitų prieduose. Ankstesnių metų pastabų įgyvendinimas tebevyksta bendrosiose įmonėse ECSEL ir F4E. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

(2)  Dalyko pabrėžimas naudojamas siekiant atkreipti dėmesį į dalyką, kuris finansinėse ataskaitose iš esmės nėra nurodytas neteisingai, tačiau yra labai svarbus tam, kad skaitytojai galėtų šias ataskaitas suprasti.

(3)  Iš šios sumos tik maždaug 0,2 milijardo eurų (20 %) buvo patvirtinta 2017 m. pabaigoje.

(4)  Minimalus sverto koeficientas = visi minimalūs privačių narių įnašai, kaip nustatyta bendrosios įmonės steigimo reglamente/maksimalus ES įnašas grynaisiais pinigais į bendrosios įmonės veiklą, kaip nustatyta bendrosios įmonės steigimo reglamente.

---

I PRIEDAS

Bendrųjų įmonių veikla, biudžetas ir darbuotojai

| BENDROJI ĮMONĖ | Kuruojantis generalinis direktoratas | Politikos sritis | Pagrindinė veikla | Galutinis biudžetas (milijonais eurų) | Darbuotojai (įdarbinti iki metų pabaigos) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017 | 2016 | 2017 | 2016 |
| BPS | DG RTD | Moksliniai tyrimai | Biologinių produktų ir biodegalų moksliniai tyrimai ir plėtojimas | 92 | 66 | 20 | 20 |
| „ŠVARUS DANGUS“ | DG RTD | Moksliniai tyrimai | Aeronautikos technologijų moksliniai tyrimai ir plėtojimas | 244 | 288 | 41 | 41 |
| ECSEL | DG CONNECT | Moksliniai tyrimai | Elektronikos komponentų ir sistemos moksliniai tyrimai ir inovacijos | 290 | 244 | 29 | 29 |
| F4E – BRANDUOLIŲ SINTEZĖS ENERGIJA | DG ENER | Moksliniai tyrimai | Branduolių sintezės energijos moksliniai tyrimai ir plėtojimas | 865 | 720 | 447 | 415 |
| KEV – KURO ELEMENTAI IR VANDENILIS | DG RTD | Moksliniai tyrimai | Kuro elementų ir vandenilio moksliniai tyrimai ir plėtojimas | 199 | 116 | 26 | 26 |
| NVI – NAUJOVIŠKŲ VAISTŲ INICIATYVA | DG RTD | Moksliniai tyrimai | Naujoviškų vaistų farmacijos srities moksliniai tyrimai ir plėtojimas | 206 | 209 | 49 | 41 |
| SESAR | DG MOVE | Moksliniai tyrimai | Oro eismo valdymo sistemos moksliniai tyrimai ir plėtojimas | 192 | 157 | 40 | 44 |
| S2R – SHIFT2RAIL | DG MOVE | Moksliniai tyrimai | Geležinkelių sektoriaus moksliniai tyrimai ir plėtojimas | 44 | 52 | 19 | 17 |
| Iš viso | 2 131 | 1 852 | 671 | 633 |

BENDROJI ĮMONĖ

Kuruojantis generalinis direktoratas

Politikos sritis

Pagrindinė veikla

Galutinis biudžetas (milijonais eurų)

Darbuotojai (įdarbinti iki metų pabaigos)

2017

2016

2017

2016

BPS

DG RTD

Moksliniai tyrimai

Biologinių produktų ir biodegalų moksliniai tyrimai ir plėtojimas

92

66

20

20

„ŠVARUS DANGUS“

DG RTD

Moksliniai tyrimai

Aeronautikos technologijų moksliniai tyrimai ir plėtojimas

244

288

41

41

ECSEL

DG CONNECT

Moksliniai tyrimai

Elektronikos komponentų ir sistemos moksliniai tyrimai ir inovacijos

290

244

29

29

F4E – BRANDUOLIŲ SINTEZĖS ENERGIJA

DG ENER

Moksliniai tyrimai

Branduolių sintezės energijos moksliniai tyrimai ir plėtojimas

865

720

447

415

KEV – KURO ELEMENTAI IR VANDENILIS

DG RTD

Moksliniai tyrimai

Kuro elementų ir vandenilio moksliniai tyrimai ir plėtojimas

199

116

26

26

NVI – NAUJOVIŠKŲ VAISTŲ INICIATYVA

DG RTD

Moksliniai tyrimai

Naujoviškų vaistų farmacijos srities moksliniai tyrimai ir plėtojimas

206

209

49

41

SESAR

DG MOVE

Moksliniai tyrimai

Oro eismo valdymo sistemos moksliniai tyrimai ir plėtojimas

192

157

40

44

S2R – SHIFT2RAIL

DG MOVE

Moksliniai tyrimai

Geležinkelių sektoriaus moksliniai tyrimai ir plėtojimas

44

52

19

17

Iš viso

2 131

1 852

671

633

---

II PRIEDAS

Bendrųjų įmonių sverto koeficientai (programa „Horizontas 2020“)

| BENDROJI ĮMONĖ | Kuruojantis generalinis direktoratas | Politikos sritis | Pagrindinė veikla | Pagrindinės veiklos sverto koeficientas | Pagrindinės + papildomos veiklos sverto koeficientas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BPS | DG RTD | Moksliniai tyrimai | Biologinių produktų ir biodegalų moksliniai tyrimai ir plėtojimas | — | 2,8 |
| „ŠVARUS DANGUS“ | DG RTD | Moksliniai tyrimai | Aeronautikos technologijų moksliniai tyrimai ir plėtojimas | — | 1,25 |
| ECSEL | DG CONNECT | Moksliniai tyrimai | Elektronikos komponentų ir sistemos moksliniai tyrimai ir inovacijos | 1,42 | 1,42 |
| KEV – KURO ELEMENTAI IR VANDENILIS | DG RTD | Moksliniai tyrimai | Kuro elementų ir vandenilio moksliniai tyrimai ir plėtojimas | — | 0,67 |
| NVI – NAUJOVIŠKŲ VAISTŲ INICIATYVA | DG RTD | Moksliniai tyrimai | Naujoviškų vaistų farmacijos srities moksliniai tyrimai ir plėtojimas | 1 | 1 |
| SESAR | DG MOVE | Moksliniai tyrimai | Oro eismo valdymo sistemos moksliniai tyrimai ir plėtojimas | 0,85 | 0,85 |
| S2R – SHIFT2RAIL | DG MOVE | Moksliniai tyrimai | Geležinkelių sektoriaus moksliniai tyrimai ir plėtojimas | 0,88 | 1,18 |

BENDROJI ĮMONĖ

Kuruojantis generalinis direktoratas

Politikos sritis

Pagrindinė veikla

Pagrindinės veiklos sverto koeficientas

Pagrindinės + papildomos veiklos sverto koeficientas

BPS

DG RTD

Moksliniai tyrimai

Biologinių produktų ir biodegalų moksliniai tyrimai ir plėtojimas

—

2,8

„ŠVARUS DANGUS“

DG RTD

Moksliniai tyrimai

Aeronautikos technologijų moksliniai tyrimai ir plėtojimas

—

1,25

ECSEL

DG CONNECT

Moksliniai tyrimai

Elektronikos komponentų ir sistemos moksliniai tyrimai ir inovacijos

1,42

1,42

KEV – KURO ELEMENTAI IR VANDENILIS

DG RTD

Moksliniai tyrimai

Kuro elementų ir vandenilio moksliniai tyrimai ir plėtojimas

—

0,67

NVI – NAUJOVIŠKŲ VAISTŲ INICIATYVA

DG RTD

Moksliniai tyrimai

Naujoviškų vaistų farmacijos srities moksliniai tyrimai ir plėtojimas

1

1

SESAR

DG MOVE

Moksliniai tyrimai

Oro eismo valdymo sistemos moksliniai tyrimai ir plėtojimas

0,85

0,85

S2R – SHIFT2RAIL

DG MOVE

Moksliniai tyrimai

Geležinkelių sektoriaus moksliniai tyrimai ir plėtojimas

0,88

1,18

---

| 14.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 452/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 452/10

---

ATASKAITA

dėl Biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Bendrosios įmonės atsakymu

(2018/C 452/02)

TURINYS

| | Dalis | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| ĮVADAS | 1–10 | 11 |
| BPS bendrosios įmonės įsteigimas | 1–2 | 11 |
| Valdymas | 3–5 | 11 |
| Tikslai | 6 | 11 |
| Ištekliai | 7–9 | 11 |
| Komisijos vertinimas | 10 | 12 |
| NUOMONĖS | 11–23 | 12 |
| Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo | 12 | 12 |
| Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo | 13 | 12 |
| Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo | 14 | 12 |
| Vadovybės ir už valdymą atsakingų asmenų atsakomybė | 15–17 | 12 |
| Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą | 18–23 | 13 |
| BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS | 24–30 | 13 |
| 2017 m. biudžeto vykdymas | 24 | 13 |
| Daugiamečio biudžeto vykdymas pagal programą „Horizontas 2020“ | 25–30 | 14 |
| VIDAUS KONTROLĖ | 31–35 | 14 |
| Vidaus kontrolės sistema | 31–34 | 14 |
| 2016 m. kvietimas teikti pasiūlymus | 35 | 15 |
| KITI KLAUSIMAI | 36 | 15 |
| Sverto poveikis pramonės narių įnašams | 36 | 15 |
| INFORMACIJA APIE KOMISIJOS VYKDOMĄ VERTINIMĄ | 37–38 | 15 |
| BENDROSIOS ĮMONĖS ATSAKYMAS | 17 |

Dalis

Puslapis

ĮVADAS

1–10

11

BPS bendrosios įmonės įsteigimas

1–2

11

Valdymas

3–5

11

Tikslai

6

11

Ištekliai

7–9

11

Komisijos vertinimas

10

12

NUOMONĖS

11–23

12

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

12

12

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo

13

12

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo

14

12

Vadovybės ir už valdymą atsakingų asmenų atsakomybė

15–17

12

Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą

18–23

13

BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS

24–30

13

2017 m. biudžeto vykdymas

24

13

Daugiamečio biudžeto vykdymas pagal programą „Horizontas 2020“

25–30

14

VIDAUS KONTROLĖ

31–35

14

Vidaus kontrolės sistema

31–34

14

2016 m. kvietimas teikti pasiūlymus

35

15

KITI KLAUSIMAI

36

15

Sverto poveikis pramonės narių įnašams

36

15

INFORMACIJA APIE KOMISIJOS VYKDOMĄ VERTINIMĄ

37–38

15

BENDROSIOS ĮMONĖS ATSAKYMAS

17

ĮVADAS

BPS bendrosios įmonės įsteigimas

| 1. | Biologinės pramonės sektorių (BPS) bendroji įmonė, įsikūrusi Briuselyje, buvo įsteigta 2014 m. gegužės mėn. (1) dešimties metų laikotarpiui, o nepriklausomai veikti pradėjo 2015 m. spalio 26 d. |
| --- | --- |

1.

| 2. | BPS bendroji įmonė yra viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė biologinės pramonės sektorių srityje. Nariai steigėjai yra Europos Sąjunga (ES), kuriai atstovauja Komisija, ir pramonės partneriai, kuriems atstovauja Biologinės pramonės sektorių konsorciumas (BPS konsorciumas). |
| --- | --- |

2.

Valdymas

| 3. | BPS bendrosios įmonės valdymo struktūrą sudaro valdyba, vykdomasis direktorius, mokslinis komitetas ir valstybių atstovų grupė. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Valdybą sudaro penki Komisijos atstovai, veikiantys Sąjungos vardu, ir penki kitų nei Sąjunga narių atstovai, kurių bent vienas turi atstovauti mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Valdybai tenka bendra atsakomybė už Bendrosios įmonės strateginę kryptį ir operacijas, ji taip pat vykdo jos veiklos įgyvendinimo priežiūrą. Vykdomasis direktorius yra atsakingas už kasdienį Bendrosios įmonės valdymą. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mokslinis komitetas ir valstybių atstovų grupė yra patariamieji organai. Mokslinis komitetas teikia konsultacijas dėl mokslo prioritetų, kurie turi būti nagrinėjami Bendrosios įmonės metiniuose darbo planuose. Valstybių atstovų grupė teikia nuomones dėl strategijos ir tikslų vykdymo. |
| --- | --- |

5.

Tikslai

| 6. | BPS bendrosios įmonės tikslas – įgyvendinti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos Europoje programą, pagal kurią būtų vertinama, ar esama atsinaujinančiųjų biologinių išteklių, kuriuos galima panaudoti gaminant biologines medžiagas, ir taip remti tvarių biologinės pramonės vertės grandinių kūrimą. Ši veikla turėtų būti vykdoma tarpusavyje bendradarbiaujant suinteresuotiesiems subjektams, susijusiems su visa biologinės pramonės vertės grandine, įskaitant pirminės gamybos ir perdirbimo pramonės sektorius, su vartotojų prekės ženklais susijusius subjektus, MVĮ, mokslinių tyrimų ir technologijų centrus ir universitetus. |
| --- | --- |

6.

Ištekliai

| 7. | Maksimalus ES įnašas, skirtas padengti BPS bendrosios įmonės veiklos išlaidas, yra 975 milijonai eurų, kurie skiriami iš programos „Horizontas 2020“ biudžeto (2). Tikimasi, kad pramonei atstovaujantys Bendrosios įmonės nariai per Bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpį prisidės ne mažesniu kaip 2 730 milijonų eurų įnašu (3). Iš šios sumos pramonės nariai turi prisidėti ne mažesniu kaip 182,5 milijono eurų piniginiu įnašu prie Bendrosios įmonės pagrindinės veiklos ir patirti ne mažiau kaip 1 755 milijonus eurų išlaidų vykdydami papildomą veiklą, kuri nėra įtraukta į BPS bendrosios įmonės darbo planą (4). |
| --- | --- |

7.

| 8. | BPS bendrosios įmonės administracinės išlaidos ribojamos 58,5 milijono eurų suma; jos padengiamos finansiniais įnašais, kurie kasmet lygiai padalijami ES ir pramonės nariams (5). |
| --- | --- |

8.

| 9. | 2017 m. galutinis BPS bendrosios įmonės biudžetas sudarė 91,6 milijono eurų (2016 m. – 66 milijonus eurų). 2017 m. gruodžio 31 d. Bendrojoje įmonėje dirbo 20 darbuotojų (2016 m. – 20) (6). |
| --- | --- |

9.

Komisijos vertinimas

| 10. | 2017 m. birželio mėn. Komisija užbaigė tarpinį Bendrosios įmonės veiklos vertinimą, po to Bendroji įmonė, atsižvelgdama į vertinime pateiktas rekomendacijas, parengė veiksmų planą. Šia proga, kaip atsaką į vertinimą, mes įtraukiame su Bendrosios įmonės veiksmų planu susijusį skirsnį, kuris yra tik informacinio pobūdžio ir nėra mūsų audito nuomonės ar pastabų dalis. |
| --- | --- |

10.

| NUOMONĖS









  11. | Mes auditavome:






  a) | Bendrosios įmonės metines finansines ataskaitas, kurias sudaro 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinės būklės (7) ir biudžeto vykdymo (8) ataskaitos, ir |
| --- | --- | --- |

NUOMONĖS

11.

a)

Bendrosios įmonės metines finansines ataskaitas, kurias sudaro 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinės būklės (7) ir biudžeto vykdymo (8) ataskaitos, ir

| b) | šiose ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, kaip to reikalauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnis. |
| --- | --- |

b)

šiose ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, kaip to reikalauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnis.

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

| 12. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų Bendrosios įmonės finansinėse ataskaitose Bendrosios įmonės finansinė būklė 2017 m. gruodžio 31 d. bei tą dieną pasibaigusių finansinių metų operacijų ir pinigų srautų rezultatai bei grynojo turto pokyčiai visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai, kaip to reikalauja jos finansinis reglamentas ir Komisijos apskaitos pareigūno priimtos apskaitos taisyklės. Jos pagrįstos tarptautiniu mastu pripažintais viešojo sektoriaus apskaitos standartais. |
| --- | --- |

12.

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo

| 13. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimos pajamos visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos. |
| --- | --- |

13.

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo

| 14. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimi mokėjimai visais reikšmingais aspektais yra teisėti ir tvarkingi. |
| --- | --- |

14.

Vadovybės ir už valdymą atsakingų asmenų atsakomybė

| 15. | Pagal SESV 310–325 straipsnius ir bendrosios įmonės finansinį reglamentą vadovybė yra atsakinga už finansinių ataskaitų parengimą ir pateikimą, laikantis tarptautiniu mastu pripažintų viešojo sektoriaus apskaitos standartų, bei už jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Ši atsakomybė apima vidaus kontrolės priemonių nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir pateikti finansinės būklės ataskaitas, kuriose nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių iškraipymų. Vadovybė taip pat privalo užtikrinti, kad finansinės būklės ataskaitose atspindima veikla, finansinės operacijos ir informacija atitiktų jas reglamentuojančius teisės aktus. Galutinė atsakomybė už finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą tenka Bendrosios įmonės vadovybei. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Rengiant finansines ataskaitas, vadovybė yra atsakinga už Bendrosios įmonės gebėjimo toliau užtikrinti veiklos tęstinumą vertinimą, už deramą su tęstinumu susijusių dalykų atskleidimą ir už veiklos tęstinumo prielaidos taikymą apskaitai. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Už valdymą atsakingi asmenys vykdo subjekto finansinės atskaitomybės proceso priežiūrą. |
| --- | --- |

17.

Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą

| 18. | Mūsų tikslai yra gauti pakankamą patikinimą dėl to, ar Bendrosios įmonės finansinėse ataskaitose nėra reikšmingų iškraipymų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos, bei, remiantis mūsų auditu, pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai arba kitoms atitinkamoms biudžeto įvykdymą tvirtinančioms institucijoms patikinimo pareiškimą dėl finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Pakankamas patikinimas užtikrina aukštą patikinimo lygį, tačiau jis nėra garantija, kad audito metu bus visuomet nustatyti reikšmingi iškraipymai ar neatitikties atvejai. Tokius atvejus gali nulemti sukčiavimas ar klaidos ir jie laikomi reikšmingais jei, imant atskirai ar subendrinus, galima pagrįstai tikėtis, jog jie darys įtaką naudotojų ekonominiams sprendimams, priimtiems remiantis šiomis finansinėmis ataskaitomis. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Atliekant auditą, taikomos procedūros, skirtos gauti audito įrodymus apie sumas ir kitą informaciją finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Procedūros pasirenkamos auditoriaus nuožiūra, taip pat remiantis dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių finansinių ataskaitų reikšmingų iškraipymų ar susijusių operacijų reikšmingos neatitikties Europos Sąjungos teisiniam pagrindui rizikos vertinimu. Atliekant šiuos rizikos vertinimus, nagrinėjamos ataskaitų rengimui ir jų teisingam pateikimui bei atspindimų operacijų teisėtumui ir tvarkingumui svarbios vidaus kontrolės priemonės, siekiant pagal esamas aplinkybes nustatyti tinkamas audito procedūras, bet ne siekiant pareikšti nuomonę dėl vidaus kontrolės veiksmingumo. Audito metu taip pat įvertinamas taikomų apskaitos metodų tinkamumas ir vadovybės atliktų apskaitinių įvertinimų pagrįstumas; taip pat įvertinamas bendras finansinių ataskaitų pateikimas. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kalbant apie pajamas, mes tikriname iš Komisijos gautą subsidiją ir vertiname bendrosios įmonės mokesčių ir kitų pajamų surinkimo procedūras. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Išlaidų srityje mes nagrinėjame mokėjimų operacijas, kai išlaidos buvo padarytos, užregistruotos ir patvirtintos. Šis nagrinėjimas apima visas mokėjimų kategorijas (įskaitant mokėjimus įsigyjant turtą), išskyrus avansus jų išmokėjimo momentu. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Rengdami šią ataskaitą ir nuomones, mes atsižvelgėme į su Bendrosios įmonės metinėmis finansinėmis ataskaitomis susijusį nepriklausomo išorės auditoriaus darbą, kaip nustatyta ES Finansinio reglamento 208 straipsnio 4 dalyje (9). |
| --- | --- |

22.

| 23. | Toliau pateiktos pastabos šios Europos Audito Rūmų nuomonių nekeičia. |
| --- | --- |

23.

BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS

2017 m. biudžeto vykdymas

| 24. | 2017 m. galutiniame biudžete buvo 92,9 milijono eurų įsipareigojimų asignavimų ir 91,6 milijono eurų mokėjimų asignavimų. Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų įgyvendinimo lygis atitinkamai buvo 97 % ir 95 %. Dauguma Bendrosios įmonės mokėjimų asignavimų buvo išankstinio finansavimo išmokos, skirtos susitarimams dėl dotacijų, sudarytiems pagal 2016 m. kvietimus teikti pasiūlymus. |
| --- | --- |

24.

Daugiamečio biudžeto vykdymas pagal programą „Horizontas 2020“

| 25. | Iš ne mažiau kaip 975 milijonų eurų ES piniginio įnašo, kuris turi būti skirtas BPS bendrajai įmonei per visą jos gyvavimo laikotarpį, iki 2017 m. pabaigos ES piniginis įnašas iš viso sudarė 150,7 milijono eurų. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Pramonės nariai nėra įpareigoti skirti minimalios nepiniginių įnašų sumos BPS veiklai. 2017 m. pabaigoje pramonės nariai nurodė, kad pateikė 26 milijonus eurų pagrindinei veiklai skirtų nepiniginių įnašų, kurių nė vieno dar nepatvirtino BPS vykdomasis direktorius. Be to, valdyba patvirtino 5,8 milijono eurų pramonės narių piniginius įnašus, skirtus administracinėms išlaidoms. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Iš minimalių 182,5 milijono eurų piniginių įnašų, kuriuos pramonės nariai turi skirti Bendrosios įmonės pagrindinės veiklos išlaidoms per Bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpį, 2017 m. pabaigoje Bendrajai įmonei buvo sumokėta tik 0,8 milijono eurų. Todėl Komisija (DG RTD) sustabdė 50 milijonų eurų savo piniginių įnašų Bendrajai įmonei. Nepaisant to, kad 2017 m. vasario mėn. Komisija inicijavo BPS steigimo reglamento pakeitimą (10) siekdama sudaryti galimybę pramonės nariams taip pat suteikti savo piniginius įnašus projekto lygmeniu, iškyla didelė rizika, kad pramonės nariai iki BPS programos pabaigos nepasieks minimalios veiklai skirtos piniginių įnašų sumos. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Iš ne mažiau kaip 1 755 milijonų eurų pramonės atstovų įnašų, kuriais turėjo būti prisidėta prie papildomos veiklos, kuri nėra įtraukta į Bendrosios įmonės darbo programą, iki 2017 m. pabaigos buvo pranešti ir patvirtinti 663,6 milijono eurų (39 %). Tačiau, kadangi mes neturime teisės audituoti narių nepiniginius įnašus, skirtus papildomai veiklai, mes negalime pateikti nuomonės dėl jų pobūdžio, kokybės ir kiekio. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Todėl iki 2017 m. pabaigos visi pramonės atstovų įnašai sudarė 670,2 milijono eurų (iš kurių beveik 100 % buvo įnašai, skirti papildomai veiklai), palyginti su 150,7 milijono eurų ES piniginių įnašų suma (taip pat žr. 36 dalį). |
| --- | --- |

29.

| 30. | 2017 m. pabaigoje iš maksimalaus Bendrajai įmonei skirto veiklos ir administracinio 1 186,75 milijono eurų biudžeto (11) Bendroji įmonė buvo prisiėmusi 509,8 milijono eurų įsipareigojimų ir atlikusi 172,2 milijono eurų mokėjimų. |
| --- | --- |

30.

VIDAUS KONTROLĖ

Vidaus kontrolės sistema

| 31. | Bendroji įmonė įdiegė ex ante kontrolės procedūras, paremtas finansinių ir veiklos dokumentų peržiūra. Padėtis 2017 m. pabaigoje parodė, kad pagrindiniai vidaus kontrolės standartai (VKS) buvo didžia dalimi įgyvendinti, išskyrus keletą standartų, tokių kaip 8 VKS (procesai ir procedūros), 10 VKS (veiklos tęstinumas) ir 11 VKS (dokumentų tvarkyba), kurie bus visiškai užbaigti 2018 metais. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Komisijos bendra audito tarnyba atsakinga už programos „Horizontas 2020“ projektų išlaidų deklaracijų ex post auditą. 2017 m. Bendroji įmonė kartu su Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinio direktorato (DG RTD) bendra audito tarnyba pradėjo pirmą atsitiktinės „Horizontas 2020“ tarpinių išlaidų deklaracijų imties ex post auditą, tačiau jo rezultatai bus paskelbti tik Bendrosios įmonės 2018 m. metinėje veiklos ataskaitoje. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Remiantis Bendrosios įmonės vidaus kontrolės sistemos vertinimu bei pajamų, mokėjimų, dotacijų ir pirkimų procedūrų operacijų pagrindiniais testais, audito rezultatai suteikė mums pagrįstą patikinimą, kad, imant apskritai, Bendrosios įmonės likutinis klaidų lygis yra mažesnis už reikšmingumo ribą. |
| --- | --- |

33.

| 34. | 2017 m. pabaigoje Komisijos bendrose „Horizontas 2020“ dotacijų valdymo ir stebėjimo priemonėse nebuvo užbaigti specialūs pakeitimai, būtini norint tvarkyti Bendrosios įmonės nepiniginius įnašus. |
| --- | --- |

34.

2016 m. kvietimas teikti pasiūlymus

| 35. | Rengiant 2016 m. kvietimą teikti pasiūlymus dėl dotacijų, pasiekta palyginti žema mokslinių tyrimų ir inovacijos veiksmų (RIA) temų aprėptis. Visas RIA biudžetas sudarė 50 milijonų eurų ir apėmė 12 temų, kurių kiekviena buvo parengta siekiant išspręsti konkrečius sunkumus, iškylančius vykdant vertės grandinės demonstravimo ir įgyvendinimo veiklą. Visi tinkami finansuoti pasiūlymai buvo įvertinti taikant programos „Horizontas 2020“ vertinimo kriterijus ir išdėstyti pagal eilę bendrajam finansavimui neviršijant bendros biudžeto eilutės ribų. Tačiau didžioji dotacijų biudžeto dalis buvo skirta trims iš šešių finansuojamų temų, kadangi Bendroji įmonė negalėjo finansuoti šešių RIA temų, nepaisant to, kad keturių iš jų atveju jai buvo pateikti pasiūlymai, kurie buvo tinkami bendrai finansuoti. Siekiant užtikrinti optimalų svarbiausių temų įtraukimą, Bendroji įmonė turėtų išnagrinėti galimybę apriboti pasiūlymų pagal kiekvieną temą skaičių, kvietime teikti pasiūlymus nustatant orientacinį biudžetą temų lygmeniu. |
| --- | --- |

35.

KITI KLAUSIMAI

Sverto poveikis pramonės narių įnašams

| 36. | Vienas iš pagrindinių Bendrosios įmonės tikslų yra pritaikyti sverto poveikį pramonės narių įnašams jos veiklos srityje (12). Minimalus sverto koeficientas tiek pagrindinės veiklos, tiek papildomos veiklos atveju sudaro 2,8 (13). Tačiau, pagal BPS steigimo reglamentą pramonės nariai neprivalo skirti minimalios nepiniginių įnašų sumos Bendrosios įmonės pagrindinei veiklai (14). Todėl pagrindinei veiklai skirtų nepiniginių įnašų atveju minimalus sverto koeficientas negali būti nustatytas. Kadangi mes neturime teisės audituoti narių nepiniginius įnašus, skirtus papildomai veiklai, mes negalime pateikti nuomonės dėl tokių įnašų pobūdžio, kokybės ir tikrumo (15). |
| --- | --- |

36.

INFORMACIJA APIE KOMISIJOS VYKDOMĄ VERTINIMĄ

| 37. | Komisijos vykdytas BPS bendrosios įmonės veiklos tarpinis vertinimas (16) apėmė 2014–2016 m. laikotarpį ir buvo atliktas pasitelkiant nepriklausomus ekspertus, kaip numatyta Tarybos reglamente dėl BPS bendrosios įmonės steigimo (17). Vertinimas apėmė Bendrosios įmonės bendrąjį veiksmingumą, kitaip sakant, jos svarbą, efektyvumą, veiksmingumą, nuoseklumą ir ES pridėtinę vertę, taip pat buvo atsižvelgta į atvirumą ir skaidrumą. Į šio vertinimo rezultatus buvo atsižvelgta ataskaitoje, kurią Komisija 2017 m. spalio mėn. pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai (18). |
| --- | --- |

37.

| 38. | Atsižvelgdama į vertintojų pateiktas rekomendacijas (19), Bendroji įmonė parengė veiksmų planą, kurį Bendrosios įmonės BPS valdyba patvirtino 2018 m. kovo mėn. (20) Iš esmės priimdama rekomendacijas, Bendroji įmonė jau pradėjo įgyvendinti tam tikrą skaičių veiksmų (21), skirtų spręsti pagrindinius tarpiniame vertinime iškeltus klausimus. Remiantis veiksmų planu, dauguma veiksmų, kuriuos reikia įvykdyti atsižvelgiant į rekomendacijas, turėtų būti įgyvendinti 2018 ir 2019 m. |
| --- | --- |

38.

Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Neven MATES, 2018 m. spalio 2 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 560/2014, kuriuo įsteigiama Biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė (OL L 169, 2014 6 7, p. 130).

1

(2)  Reglamento (ES) Nr. 560/2014 3 straipsnio 1 dalis.

2

(3)  Reglamento (ES) Nr. 560/2014 4 straipsnio 1 dalis.

3

(4)  Kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 560/2014 4 straipsnio 2 dalies b punkte, papildoma veikla – tai nepiniginiai įnašai į papildomą prie BPS iniciatyvos tikslų prisidedančią veiklą, kuri nėra įtraukta į Bendrosios įmonės darbo planą ir biudžetą. Vadovaujantis to paties reglamento 4 straipsnio 4 dalimi, papildomos veiklos sąnaudas privalo patvirtinti nepriklausomas išorės auditorius; nei Bendroji įmonė, nei Audito Rūmai, nei kita ES įstaiga jų audito neatlieka.

4

(5)  Žr. BPS bendrosios įmonės įstatų 12 straipsnio 2 dalį (Reglamento (ES) Nr. 560/2014 I priedas).

5

(6)  Daugiau informacijos apie BPS bendrąją įmonę ir jos veiklą galima rasti jos interneto svetainėje https://www.bbi-europe.eu.

6

(7)  Finansinės būklės ataskaitas sudaro balansas, finansinių rezultatų ataskaita, pinigų srautų lentelė, grynojo turto pokyčių ataskaita, svarbių apskaitos metodų santrauka ir kita aiškinamoji informacija.

7

(8)  Biudžeto vykdymo ataskaitas sudaro ataskaitos, kuriose suvestos visos biudžetinės operacijos, ir aiškinamoji informacija.

8

(9)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

9

(10)  2018 m. sausio 23 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 2018/121, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 560/2014, kuriuo įsteigiama Biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė. (OL L 22, 2018 1 26, p. 1).

10

(11)  Ši suma apima maksimalų ES piniginį įnašą į Bendrosios įmonės veiklos ir administracines išlaidas (975 milijonus eurų) ir pramonės narių piniginį įnašą į Bendrosios įmonės administracines (29,25 milijono eurų) ir veiklos (182,5 milijono eurų) išlaidas. Šios sumos neapima pramonės narių piniginių įnašų į Bendrosios įmonės veiklos išlaidas projektų lygmeniu.

11

(12)  Reglamento (ES) Nr. 560/2014 3 konstatuojamoje dalyje nustatyta, kad ši partnerystė turėtų būti pagrįsta subalansuotu visų narių indėliu.

12

(13)  Bendras minimalus pramonės narių įnašas į Bendrosios įmonės pagrindinę veiklą ir papildomas veiklas (2 730 milijonų eurų) padalintas iš maksimalaus ES grynųjų pinigų įnašo į Bendrąją įmonę (975 milijonų eurų).

13

(14)  Reglamento (ES) Nr. 560/2014 4 straipsnio 1 dalyje ir 4 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pramonės ir mokslinių tyrimų nariai turėtų iš viso prisidėti ne mažesniais kaip 2 730 milijonų eurų įnašais per Bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpį, iš kurių ne mažiau kaip 1 755 milijonus eurų turėtų sudaryti sąnaudos, patirtos įgyvendinant papildomą veiklą, kuri nėra įtrauktą į Bendrosios įmonės darbo planą. Be to, Bendrosios įmonės įstatų, kurie pridėti prie to paties reglamento, 12 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad iš visos sumos pramonės nariai turi suteikti ne mažesnius kaip 182,5 milijono eurų finansinius (piniginius) įnašus, skirtus pagrindinės veiklos išlaidoms finansuoti.

14

(15)  Pagal Reglamento (ES) Nr. 560/2014 4 straipsnio 4 dalį papildomų veiklų išlaidas tvirtina nepriklausomas išorės auditorius, kurį skiria Bendroji įmonė. Tačiau išlaidų tokioms veikloms neaudituoja nei Bendroji įmonė, nei jokia kita ES įstaiga.

15

(16)  BPS bendrosios įmonės, veikiančios pagal programą „Horizontas 2020“, tarpinis (2014–2016 m.) vertinimas, https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/bbi.pdf.

16

(17)  Reglamento (ES) Nr. 560/2014 11 straipsnis.

17

(18)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas. Bendrosios įmonės, veikiančios pagal programą „Horizontas 2020“, tarpinis vertinimas (SWD(2017) 339 final).

18

final

(19)  Konkrečios rekomendacijos, pateiktos remiantis tarpiniu įvertinimu, yra šios: plėtoti ES 13 valstybių narių dalyvavimą; didinti švietimo ir mokslinių tyrimų institucijų įsitraukimą; gerinti visų ES iniciatyvų, skatinančių bioekonomiką, koordinavimą; investuoti į temas, galinčias sukurti platesnę ir tvaresnę naudą; padidinti ir suintensyvinti privataus sektoriaus įsipareigojimus bei teikti ataskaitas, kuriose būtų pateiktas išsamus aprašymas, kaip privatusis ir viešasis sektoriai iki šiol iš tikrųjų prisidėjo prie BPS Bendrosios įmonės; stebėti pažangą pasitelkiant kasmetinį specifinių BPS Bendrosios įmonės planuojamų ir įgyvendintų pagrindinių veiksmingumo rodiklių palyginimą; toliau skatinti biotechnologijomis pagrįstų iniciatyvų koordinavimą skatinant daugiau Koordinavimo ir paramos veiksmų (KPV projektų).

19

(20)  Veiksmų planas buvo parengtas glaudžiai bendradarbiaujant su Biologinės pramonės sektorių konsorciumu (BPS konsorciumas) ir Europos Komisija.

20

(21)  Konkretūs veiksmai, kuriuos turi įvykdyti Bendroji įmonė pagal veiksmų planą, yra šie: remti naujas vertės grandines, kuriose dalyvautų nauji subjektai; skatinti tolesnį nacionalinių ir regioninių bioekonomikos strategijų plėtojimą ES valstybėse narėse; stebėti ir analizuoti projektų rezultatus, siekiant skatinti jų naudojimą būsimuose projektuose; kiek įmanoma padidinti pramonės finansinius ir nepiniginius įnašus bei užtikrinti, kad metinėje veiklos ataskaitoje būtų išsamiai aprašytas ataskaitų apie privačiojo sektoriaus nepiniginius įnašus ir papildomą veiklą teikimo ir sertifikavimo veiksmingumas; koordinuoti veiksmus su Europos Komisija, siekiant skatinti papildomumą ir užkirsti kelią dubliavimuisi su ES programomis.

21

---

BENDROSIOS ĮMONĖS ATSAKYMAS

Pagal konkrečias Audito Rūmų pastabų dalis:

27.

Klausimas, susijęs su tuo, kad finansiniai įnašai teikiami tik programų lygmeniu, yra gerai žinomas nuo iniciatyvos pradžios dėl pramonės partnerių išreikšto susirūpinimo (dėl finansinių įnašų paskirstymo programų lygmeniu atviruose kvietimuose teikti pasiūlymus). Siekdama išspręsti šį klausimą, bendrosios įmonės valdyba 2016 m. gegužės mėn. įsteigė darbo grupę, kurios veikloje dalyvauja BPS konsorciumo nariai, Europos Komisija ir BPS bendrosios įmonės programų biuras. Todėl Europos Komisija inicijavo BPS steigimo reglamento dalinį pakeitimą, kad privatūs partneriai galėtų teikti finansinius įnašus ir projektų lygmeniu. Tačiau kadangi pakeitimas įsigaliojo tik 2018 m. vasario mėn., pasibaigus keturių (iš septynių) kvietimų teikti paraiškas, suplanuotų iki 2020 m. (imtinai), terminams, rizika, kad iki BPS programos pabaigos nebus pasiektas mažiausias finansinių (grynaisiais pinigais) įnašų dydis, išlieka. Todėl 2018 m. BPS bendrosios įmonės valdyba atnaujino finansinių užduočių grupės įgaliojimus siūlyti įvairius scenarijus, kad būtų pasiekta didžiausia įmanoma suma.

35.

BPS BĮ paaiškina, kad galimybė reitinguoti reikalavimus atitinkančius pasiūlymus ir bendrai finansuoti juos nepažeidžiant bendros biudžeto eilutės ribų atitinka programos „Horizontas 2020“ taisykles ir yra plačiai taikoma pagal bendrąją programą. BPS BĮ atsižvelgia į Audito Rūmų išreikštą rekomendaciją apsvarstyti galimybę riboti pasiūlymų skaičių pagal temą, nustatant kvietimams teikti pasiūlymus orientacinį biudžetą pagal temas. BPS BĮ ir toliau svarstys tokią galimybę rengdama būsimus kvietimus teikti pasiūlymus, kad būtų užtikrinamas optimalus BPS iniciatyvos strateginės mokslinių tyrimų darbotvarkės įgyvendinimas.

---

| 14.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 452/18 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 452/18

---

ATASKAITA

dėl bendrosios įmonės „Švarus dangus“ 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Bendrosios įmonės atsakymu

(2018/C 452/03)

TURINYS

| | Dalis | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| ĮVADAS | 1–11 | 19 |
| Bendrosios įmonės „Švarus dangus“ įsteigimas | 1–2 | 19 |
| Valdysena | 3–5 | 19 |
| Tikslai | 6 | 19 |
| Ištekliai | 7–10 | 19 |
| Komisijos vertinimai | 11 | 20 |
| NUOMONĖ | 12–24 | 20 |
| Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo | 13 | 20 |
| Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo | 14 | 20 |
| Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo | 15 | 21 |
| Vadovybės ir už valdyseną atsakingų asmenų atsakomybė | 16–18 | 21 |
| Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą | 19–24 | 21 |
| BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS | 25–35 | 22 |
| 2017 m. biudžeto vykdymas | 25–26 | 22 |
| Daugiametis biudžeto vykdymas pagal 7BP | 27–30 | 22 |
| Daugiamečio biudžeto vykdymas pagal programą „Horizontas 2020“ | 31–35 | 22 |
| VIDAUS KONTROLĖS PRIEMONĖS | 36–38 | 23 |
| Vidaus kontrolės sistema | 36–38 | 23 |
| KITI KLAUSIMAI | 39 | 23 |
| Įnašų iš kitų narių mobilizavimas ir dvigubo finansavimo rizika | 39 | 23 |
| INFORMACIJA APIE KOMISIJOS VYKDOMUS VERTINIMUS | 40 | 24 |
| PRIEDAS. | ATSIŽVELGIMAS Į ANKSTESNIŲ METŲ PASTABAS |

Dalis

Puslapis

ĮVADAS

1–11

19

Bendrosios įmonės „Švarus dangus“ įsteigimas

1–2

19

Valdysena

3–5

19

Tikslai

6

19

Ištekliai

7–10

19

Komisijos vertinimai

11

20

NUOMONĖ

12–24

20

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

13

20

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo

14

20

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo

15

21

Vadovybės ir už valdyseną atsakingų asmenų atsakomybė

16–18

21

Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą

19–24

21

BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS

25–35

22

2017 m. biudžeto vykdymas

25–26

22

Daugiametis biudžeto vykdymas pagal 7BP

27–30

22

Daugiamečio biudžeto vykdymas pagal programą „Horizontas 2020“

31–35

22

VIDAUS KONTROLĖS PRIEMONĖS

36–38

23

Vidaus kontrolės sistema

36–38

23

KITI KLAUSIMAI

39

23

Įnašų iš kitų narių mobilizavimas ir dvigubo finansavimo rizika

39

23

INFORMACIJA APIE KOMISIJOS VYKDOMUS VERTINIMUS

40

24

PRIEDAS.

ATSIŽVELGIMAS Į ANKSTESNIŲ METŲ PASTABAS

25

BENDROSIOS ĮMONĖS ATSAKYMAS

26

ĮVADAS

Bendrosios įmonės „Švarus dangus“ įsteigimas

| 1. | Briuselyje įsikūrusi bendroji įmonė, skirta įgyvendinti aeronautikos srities jungtinę technologijų iniciatyvą (bendroji įmonė „Švarus dangus“), buvo įsteigta 2007 m. gruodžio mėn. pagal Septintąją mokslinių tyrimų bendrąją programą (7BP) dešimties metų laikotarpiui, o savarankiškai dirbti pradėjo 2009 m. lapkričio 16 d. (1)2014 m. gegužės 6 d. Taryba pratęsė bendrosios įmonės veiklą laikotarpiui iki 2024 m. gruodžio 31 d. (2) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bendroji įmonė „Švarus dangus“ yra sveikatos mokslinių tyrimų ir inovacijų viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė. Pagal naująjį reglamentą bendrosios įmonės steigėjai yra Europos Sąjunga (ES), kuriai atstovauja Komisija, ir privatieji nariai, kuriuos sudaro integruotųjų technologijų parodomųjų pavyzdžių padalinių (ITPPP), naujoviškų orlaivių demonstravimo platformų (NODP) ir horizontaliųjų pramonės sričių lyderiai ir asocijuotieji nariai. Be to, bendroji įmonė bendradarbiauja su pramonės sektoriaus „pagrindiniais partneriais“, kurie atrenkami per atvirus ir konkursinius kvietimus teikti pasiūlymus (3). Partneriams suteiktas privataus nario statusas pagal bendrosios įmonės „Švarus dangus 2“ steigimo reglamentą. |
| --- | --- |

2.

Valdysena

| 3. | Bendrosios įmonės „Švarus dangus“ valdysenos struktūrą sudaro valdyba, vykdomasis direktorius, valstybių atstovų grupė ir mokslo ir technologijų patariamoji taryba. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Valdybą sudaro vienas Sąjungai atstovaujantis Komisijos atstovas, po vieną kiekvieno pramonės šakos lyderio atstovą, po vieną asocijuotųjų narių atstovą kiekvienam ITPPP ir po vieną pagrindinių partnerių atstovą kiekvienam ITPPP ir kiekvienai NODP. Valdyba yra pagrindinis sprendimus priimantis organas ir yra atsakinga už bendrosios įmonės operacijas ir jos veiklos priežiūrą. Vykdomasis direktorius atsakingas už kasdienį bendrosios įmonės valdymą. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Valstybių atstovų grupė yra ES valstybių narių ir kitų šalių nacionalinių atstovų tinklas, kuris teikia konsultacijas ir nuomones dėl bendrosios įmonės strateginės krypties ir veiklos. Mokslo ir technologijų patariamoji taryba, kurią sudaro mokslininkai ir inžinieriai, teikia konsultacijas technologiniais, aplinkos bei socialiniais ir ekonominiais klausimais. |
| --- | --- |

5.

Tikslai

| 6. | Bendrosios įmonės „Švarus dangus“ pagrindiniai tikslai yra reikšmingai pagerinti aeronautikos technologijų poveikį aplinkai ir padidinti Europos aviacijos konkurencingumą. |
| --- | --- |

6.

Ištekliai

| 7. | Maksimalus ES įnašas į bendrosios įmonės „Švarus dangus“ pirmojo etapo administracines sąnaudas ir mokslinių tyrimų veiklą („Švarus dangus“ 1 programą) sudaro 800 milijonų eurų pagal Septintąją mokslinių tyrimų bendrąją programą (7BP) (4). Iš šios sumos maksimali 400 milijonų eurų suma turi būti skirta ITPPP lyderiams ir 200 milijonų eurų – asocijuotiesiems nariams. ITPPP lyderių ir asocijuotųjų narių skiriami ištekliai turi būti ne mažesni kaip ES įnašas, išskyrus išteklius, kurie buvo skirti pagal kvietimus tapti pagrindiniais partneriais. Likusi suma, kuri sudaro ne mažiau kaip 200 milijonų eurų, turi būti skirta partneriams, kurie atrenkami per konkursinius kvietimus teikti pasiūlymus (5). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Maksimalus ES įnašas į bendrosios įmonės „Švarus dangus“ veiklos antrą etapą („Švarus dangus 2“ programą) yra 1 755 milijonai eurų, kurie skiriami iš programos „Horizontas 2020“ biudžeto (6). Tikimasi, kad privatieji bendrosios įmonės nariai per bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpį prisidės ne mažesniu kaip 2 193,75 milijono eurų įnašu (7). Iš šios sumos privatieji nariai turi patirti ne mažiau kaip 965,25 milijono eurų išlaidų įgyvendindami papildomą veiklą, kuri nėra įtraukta į bendrosios įmonės „Švarus dangus“ darbo planą (8). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Administracinės išlaidos, skirtos „Švarus dangus“ 2 programos antram etapui, ribojamos 78 milijonų eurų suma, kuri padengiama piniginiais įnašais, kuriuos kasmet perpus pasidalija ES ir privatieji nariai (9). |
| --- | --- |

9.

| 10. | 2017 m. galutinis bendrosios įmonės „Švarus dangus 2“ biudžetas sudarė 243,5 milijono eurų (2016 m. – 287,8 milijono eurų). 2017 m. gruodžio 31 d. bendrojoje įmonėje dirbo 41 darbuotojas (2016 m. – 41) (10). |
| --- | --- |

10.

Komisijos vertinimai

| 11. | 2017 m. birželio mėn. Komisija užbaigė galutinį bendrosios įmonės 7BP veiklos vertinimą ir tarpinį jos pagal programą „Horizontas 2020“ vykdytos veiklos vertinimą, po kurių buvo parengti atitinkami veiksmų planai, kuriuos bendroji įmonė parengė siekdama atsižvelgti į vertinimuose pateiktas rekomendacijas. Todėl kaip atsaką į vertinimus, mes įtraukiame su bendrosios įmonės veiksmų planais susijusį skirsnį, kuris yra tik informacinio pobūdžio ir nėra mūsų audito nuomonės ar pastabų dalis. |
| --- | --- |

11.

| NUOMONĖ









  12. | Mes auditavome:






  a) | bendrosios įmonės metines finansines ataskaitas, kurias sudaro 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinės būklės (11) ir biudžeto vykdymo (12) ataskaitos, ir |
| --- | --- | --- |

NUOMONĖ

12.

a)

bendrosios įmonės metines finansines ataskaitas, kurias sudaro 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinės būklės (11) ir biudžeto vykdymo (12) ataskaitos, ir

| b) | šiose ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, kaip to reikalauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnis. |
| --- | --- |

b)

šiose ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, kaip to reikalauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnis.

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

| 13. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų bendrosios įmonės finansinėse ataskaitose bendrosios įmonės finansinė būklė 2017 m. gruodžio 31 d. bei tą dieną pasibaigusių finansinių metų operacijų ir pinigų srautų rezultatai bei grynojo turto pokyčiai visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai, kaip to reikalauja jos finansinis reglamentas ir Komisijos apskaitos pareigūno priimtos apskaitos taisyklės. Jos pagrįstos tarptautiniu mastu pripažintais viešojo sektoriaus apskaitos standartais. |
| --- | --- |

13.

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo

| 14. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimos pajamos visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos. |
| --- | --- |

14.

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo

| 15. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimi mokėjimai visais reikšmingais aspektais yra teisėti ir tvarkingi. |
| --- | --- |

15.

Vadovybės ir už valdyseną atsakingų asmenų atsakomybė

| 16. | Pagal SESV 310–325 straipsnius ir bendrosios įmonės finansinį reglamentą vadovybė yra atsakinga už finansinių ataskaitų parengimą ir pateikimą, laikantis tarptautiniu mastu pripažintų viešojo sektoriaus apskaitos standartų, bei už jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Ši atsakomybė apima vidaus kontrolės priemonių nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir pateikti finansinės būklės ataskaitas, kuriose nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių iškraipymų. Vadovybė taip pat privalo užtikrinti, kad finansinės būklės ataskaitose atspindima veikla, finansinės operacijos ir informacija atitiktų jas reglamentuojančius teisės aktus. Galutinė atsakomybė už finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą tenka bendrosios įmonės vadovybei. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Rengiant finansines ataskaitas, vadovybė yra atsakinga už bendrosios įmonės gebėjimo toliau užtikrinti veiklos tęstinumą vertinimą, už deramą su tęstinumu susijusių dalykų atskleidimą ir už veiklos tęstinumo prielaidos taikymą apskaitai. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Už valdyseną atsakingi asmenys vykdo subjekto finansinės atskaitomybės proceso priežiūrą. |
| --- | --- |

18.

Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą

| 19. | Mūsų tikslai yra gauti pakankamą patikinimą dėl to, ar bendrosios įmonės finansinėse ataskaitose nėra reikšmingų iškraipymų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos, bei, remiantis mūsų auditu, pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai arba kitoms atitinkamoms biudžeto įvykdymą tvirtinančioms institucijoms patikinimo pareiškimą dėl finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Pakankamas patikinimas užtikrina aukštą patikinimo lygį, tačiau jis nėra garantija, kad audito metu bus visuomet nustatyti reikšmingi iškraipymai ar neatitikties atvejai. Tokius atvejus gali nulemti sukčiavimas ar klaidos ir jie laikomi reikšmingais jei, imant atskirai ar subendrinus, galima pagrįstai tikėtis, jog jie darys įtaką naudotojų ekonominiams sprendimams, priimtiems remiantis šiomis finansinėmis ataskaitomis. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Atliekant auditą, taikomos procedūros, skirtos gauti audito įrodymus apie sumas ir kitą informaciją finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Procedūros pasirenkamos auditoriaus nuožiūra, taip pat remiantis dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių finansinių ataskaitų reikšmingų iškraipymų ar susijusių operacijų reikšmingos neatitikties Europos Sąjungos teisiniam pagrindui rizikos vertinimu. Atliekant šiuos rizikos vertinimus, nagrinėjamos ataskaitų rengimui ir jų teisingam pateikimui bei atspindimų operacijų teisėtumui ir tvarkingumui svarbios vidaus kontrolės priemonės, siekiant pagal esamas aplinkybes nustatyti tinkamas audito procedūras, bet ne siekiant pareikšti nuomonę dėl vidaus kontrolės veiksmingumo. Audito metu taip pat įvertinamas taikomų apskaitos metodų tinkamumas ir vadovybės atliktų apskaitinių įvertinimų pagrįstumas; taip pat įvertinamas bendras finansinių ataskaitų pateikimas. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kalbant apie pajamas, mes tikriname iš Komisijos gautą subsidiją ir vertiname bendrosios įmonės mokesčių ir kitų pajamų surinkimo procedūras. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Išlaidų srityje mes nagrinėjame mokėjimų operacijas, kai išlaidos buvo padarytos, užregistruotos ir patvirtintos. Šis nagrinėjimas apima visas mokėjimų kategorijas (įskaitant mokėjimus įsigyjant turtą), išskyrus avansus jų išmokėjimo momentu. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Rengdami šią ataskaitą ir nuomonę, mes atsižvelgėme į su bendrosios įmonės metinėmis finansinėmis ataskaitomis susijusį nepriklausomo išorės auditoriaus darbą, kaip nustatyta ES Finansinio reglamento (13) 208 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Toliau pateiktos pastabos šių Europos Audito Rūmų nuomonių nekeičia. |
| --- | --- |

24.

BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS

2017 m. biudžeto vykdymas

| 25. | Į galutinį 2017 m. biudžetą, skirtą programoms „Švarus dangus 1“ ir „Švarus dangus 2“ įgyvendinti, buvo įtraukti 313,4 milijono eurų įsipareigojimų asignavimų ir 243,5 milijono eurų mokėjimų asignavimų. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų vykdymo lygiai buvo aukšti ir atitinkamai sudarė 99,6 % ir 98,5 %. |
| --- | --- |

26.

Daugiametis biudžeto vykdymas pagal 7BP

| 27. | Iš 800 milijonų eurų 7BP lėšų, skirtų bendrajai įmonei „Švarus dangus“ programos „Švarus dangus 1“ įgyvendinimui, iki 2017 m. pabaigos ES piniginis įnašas iš viso sudarė 800 milijonų eurų. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Privatieji nariai buvo įsipareigoję į bendrosios įmonės „Švarus dangus 1“ veiklą įnešti ne mažiau kaip 600 milijonų eurų. Programa „Švarus dangus 1“ buvo užbaigta 2017 m. ir metų pabaigoje valdyba buvo patvirtinusi 594,1 milijono eurų nepiniginių įnašų iš privačiųjų narių. Be to, privatieji nariai skyrė 14,9 milijono eurų piniginių įnašų, kuriais buvo prisidėta prie bendrosios įmonės administracinių išlaidų. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Todėl 2017 m. pabaigoje visas privačiųjų narių įnašas į bendrosios įmonės programą „Švarus dangus 1“ sudarė 609 milijonus eurų, palyginti su bendra 800 milijonų eurų ES piniginių įnašų suma. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Iš bendro 817,2 milijono eurų pagrindinės veiklos ir administracinio biudžeto, skirto „Švarus dangus 1“ veiklai (14), 2017 m. pabaigoje bendroji įmonė „Švarus dangus 1“ buvo prisiėmusi 815,2 milijono eurų įsipareigojimų ir atlikusi 815,1 milijono eurų mokėjimų (99,7 % turimo biudžeto). |
| --- | --- |

30.

Daugiamečio biudžeto vykdymas pagal programą „Horizontas 2020“

| 31. | Iš 1 755 milijonų eurų „Horizontas 2020“ lėšų, skirtų bendrajai įmonei „Švarus dangus“ programos „Švarus dangus 2“ įgyvendinimui, iki 2017 m. pabaigos ES piniginis įnašas iš viso sudarė 484,8 milijono eurų. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Privatieji nariai nėra įpareigoti skirti minimalią nepiniginių ir piniginių įnašų sumą bendrosios įmonės „Švarus dangus 2“ veiklai. 2017 m. pabaigoje privatieji nariai nurodė, kad skyrė 265,6 milijono eurų nepiniginių įnašų, iš kurių 54 milijonus eurų patvirtino valdyba. Be to, 9,5 milijono eurų piniginiu įnašu į bendrosios įmonės administracines išlaidas prisidėjo privatieji nariai. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Iš ne mažiau kaip 965,25 milijono eurų privačiųjų narių įnašų, kurie turėjo būti skirti papildomai, į bendrosios įmonės darbo programą neįtrauktai veiklai, iki 2017 m. pabaigos privatieji nariai jau buvo pranešę 594 milijonus eurų įnašų, iš kurių 423 milijonai eurų buvo patvirtinti. Kadangi mes neturime teisės audituoti papildomai veiklai skirtų narių nepiniginių įnašų, mes negalime pateikti nuomonės dėl jų pobūdžio, kokybės ir kiekio (taip pat žr. 39 dalį). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Todėl iki 2017 m. pabaigos visi pramonės atstovų įnašai sudarė 477 milijonus eurų (iš kurių beveik 89 % buvo įnašai, skirti papildomai veiklai), palyginti su bendra 484,8 milijono eurų ES piniginių įnašų suma. |
| --- | --- |

34.

| 35. | 2017 m. pabaigoje iš maksimalaus bendrajai įmonei „Švarus dangus 2“ skirto veiklos ir administracinio 1 794 milijonų eurų biudžeto (15) bendroji įmonė buvo prisiėmusi 1 009,6 milijono eurų įsipareigojimų ir atlikusi 493 milijonus eurų mokėjimų. |
| --- | --- |

35.

VIDAUS KONTROLĖS PRIEMONĖS

Vidaus kontrolės sistema

| 36. | Bendroji įmonė įdiegė ex ante kontrolės procedūras, paremtas finansinių ir veiklos dokumentų peržiūra. 7BP tarpinių ir galutinių mokėjimų ex post auditus pas naudos gavėjus atlieka bendroji įmonė, tuo tarpu už programos „Horizontas 2020“ projektų išlaidų deklaracijų ex post auditą atsakinga Komisijos bendra audito tarnyba. 2017 m. pabaigoje bendrosios įmonės pranešti ex post auditų likutiniai klaidų lygiai sudarė 1,40 % 7BP projektų atveju ir 1,6 % programos „Horizontas 2020“ projektų atveju (16). |
| --- | --- |

36.

| 37. | Mūsų audito rezultatai, – gauti remiantis bendrosios įmonės vidaus kontrolės sistemos vertinimu bei pajamų, mokėjimų, dotacijų ir pirkimų operacijų pagrindiniais testais, taip pat užbaigtų ex post auditų imties peržiūra (atsižvelgiant į susigrąžinimus nustačius klaidas) – suteikė mums pagrįstą patikinimą, kad, imant apskritai, bendrosios įmonės likutinis klaidų lygis yra mažesnis už reikšmingumo ribą. |
| --- | --- |

37.

| 38. | 2017 m. pabaigoje Komisijos bendrose „Horizontas 2020“ dotacijų valdymo ir stebėjimo priemonėse nebuvo užbaigti specialūs pakeitimai, būtini norint tvarkyti bendrosios įmonės nepiniginius įnašus. |
| --- | --- |

38.

KITI KLAUSIMAI

Įnašų iš kitų narių mobilizavimas ir dvigubo finansavimo rizika

| 39. | Vienas iš pagrindinių bendrosios įmonės tikslų yra surinkti įnašus iš pramonės narių jos veiklos srityje (17). Minimalus sverto koeficientas tiek pagrindinės veiklos, tiek papildomos veiklos atveju sudaro 1,25 (18). Tačiau pagal „Švarus dangus 2“ steigimo reglamentą pramonės nariai nėra įsipareigoję skirti minimalios nepiniginių įnašų sumos bendrosios įmonės pagrindinei veiklai (19). Todėl pagrindinei veiklai skirtų nepiniginių įnašų atveju minimalus sverto koeficientas negali būti nustatytas. Kadangi mes neturime teisės audituoti narių nepiniginius įnašus, skirtus papildomai veiklai, mes negalime pateikti nuomonės dėl tokių įnašų pobūdžio, kokybės ir kiekio (20). |
| --- | --- |

39.

INFORMACIJA APIE KOMISIJOS VYKDOMUS VERTINIMUS

| 40. | Komisijos atliktas galutinis bendrosios įmonės „Švarus dangus“ veiklos pagal 7BP vertinimas apėmė 2008–2016 m. laikotarpį (21), tuo tarpu bendrosios įmonės „Švarus dangus“ veiklos pagal programą „Horizontas 2020“ vertinimas apėmė 2014–2016 m. laikotarpį (22). Vertinimus atlikti padėjo nepriklausomi ekspertai, kaip numatyta Tarybos reglamentuose dėl „Švarus dangus“ (23), buvo vertinamas bendrosios įmonės bendrasis veiksmingumas, atsižvelgiant į veiklos svarbumą, efektyvumą, veiksmingumą, suderinamumą ir ES pridėtinę vertę, papildomai nagrinėjant atvirumą ir skaidrumą bei mokslinių tyrimų kokybę. Į vertinimo rezultatus buvo atsižvelgta ataskaitoje, kurią Komisija 2017 m. spalio mėn. pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai (24). |
| --- | --- |

40.

| 41. | Atsižvelgdama į vertintojų pateiktas rekomendacijas (25), bendroji įmonė parengė veiksmų planą, kurį bendrosios įmonės valdyba patvirtino 2018 m. balandžio mėn. Veiksmų planas apima įvairius veiksmus, kuriuos turi įgyvendinti bendroji įmonė (26) ir kurių vieni jau buvo pradėti (27), o kitus planuojama įgyvendinti 2018 m. arba kitu programavimo laikotarpiu (28). |
| --- | --- |

41.

Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Neven MATES, 2018 m. spalio 2 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 71/2008 dėl bendrosios įmonės „Švarus dangus“ įsteigimo (OL L 30, 2008 2 4, p. 1).

1

(2)  2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 558/2014, kuriuo įsteigiama bendroji įmonė „Švarus dangus 2“ (OL L 169, 2014 6 7, p. 77).

2

(3)  2008 m. 16 lyderių ir 66 asocijuotieji nariai dalyvavo bendrosios įmonės „Švarus dangus“ pirmajame etape („Švarus dangus“ 1 programoje). Pagal Tarybos reglamento (ES) Nr. 558/2014 priede pateiktų įstatų 4 straipsnio 6 dalį „Švarus dangus“ 1 programos asocijuotieji nariai išlaiko savo statusą iki savo mokslinių tyrimų veiklos pabaigos, bet ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d. 2017 m. pasibaigus 2016 m. paskelbtam ketvirtajam kvietimui tapti pagrindiniais partneriais, bendroji įmonė užbaigė narių atranką ir stojimo procedūrą, per kurią į programą „Švarus dangus 2“ iš viso pritraukė daugiau kaip 230 juridinių asmenų. Šis skaičius apima 16 lyderių su jų asocijuotaisiais subjektais ir susijusiomis trečiosiomis šalimis bei atrinktus pagrindinius partnerius su jų asocijuotaisiais subjektais ir susijusiomis trečiosiomis šalimis.

3

(4)  Reglamento (EB) Nr. 71/2008 5 straipsnio 1 dalis.

4

(5)  Bendrosios įmonės „Švarus dangus“ įstatų 13 straipsnio 1 dalis – Reglamento (ES) Nr. 71/2008 I priedas.

5

(6)  Reglamento (ES) Nr. 558/2014 3 straipsnio 1 dalis.

6

(7)  Reglamento (ES) Nr. 558/2014 4 straipsnio 1 dalis.

7

(8)  Kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 558/2014 4 straipsnio 2 dalies b punkte, papildoma veikla – tai prie jungtinės technologijų iniciatyvos „Švarus dangus“ tikslų prisidedanti veikla, kuri nėra įtraukta į bendrosios įmonės darbo planą. Vadovaujantis to paties reglamento 4 straipsnio 4 dalimi, papildomas veiklos išlaidas privalo patvirtinti nepriklausomas išorės auditorius; nei bendroji įmonė, nei Audito Rūmai, nei kita ES įstaiga jų audito neatlieka.

8

(9)  Bendrosios įmonės „Švarus dangus“ įstatų 15 straipsnio 2 dalis – Reglamento (ES) Nr. 558/2014 I priedas.

9

(10)  Daugiau informacijos apie bendrąją įmonę ir jos veiklą galima rasti jos interneto svetainėje http://www.cleansky.eu.

10

(11)  Finansinės būklės ataskaitas sudaro balansas, finansinių rezultatų ataskaita, pinigų srautų lentelė, grynojo turto pokyčių ataskaita, svarbių apskaitos metodų santrauka ir kita aiškinamoji informacija.

11

(12)  Biudžeto vykdymo ataskaitas sudaro ataskaitos, kuriose suvestos visos biudžetinės operacijos, ir aiškinamoji informacija.

12

(13)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

13

(14)  Visą 817,2 milijono eurų sumą sudaro 800 milijonų eurų ES piniginis įnašas, finansuojamas pagal 7BP programą, 14,9 milijono eurų privačiųjų narių piniginis įnašas, skirtas administracinėms išlaidoms padengti, ir 2,3 milijono eurų palūkanų, gautų už 7BP išankstinio finansavimo lėšas.

14

(15)  Šią sumą sudaro pagal programą „Horizontas 2020“ finansuojamas 1 755 milijonų eurų ES piniginis įnašas ir 39 milijonų eurų privačiųjų narių piniginis įnašas, skirtas administracinėms išlaidoms.

15

(16)  Bendrosios įmonės „Švarus dangus“ 2017 m. metinė veiklos ataskaita, p. 103–104.

16

(17)  Reglamento (ES) Nr. 558/2014 4 konstatuojamoje dalyje nustatyta, kad ši partnerystė turėtų būti pagrįsta subalansuotu visų partnerių indėliu.

17

(18)  Bendras minimalus pramonės ir mokslinių tyrimų narių įnašas į bendrosios įmonės pagrindinę veiklą ir papildomas veiklas (2 193,75 milijono eurų), padalintas iš maksimalaus ES grynųjų pinigų įnašo, numatyto pramonės ir mokslinių tyrimų nariams (1 755 milijonai eurų).

18

(19)  Reglamento (ES) Nr. 558/2014 4 straipsnio 1 dalyje ir 4 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad privatieji nariai turėtų iš viso prisidėti ne mažesniu kaip 2 193,75 milijono eurų įnašu per bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpį, iš kurių ne mažiau kaip 965,25 milijono eurų turėtų sudaryti išlaidos, patirtos įgyvendinant papildomą veiklą, kuri nėra įtrauktą į bendrosios įmonės darbo planą.

19

(20)  Pagal Reglamento (ES) Nr. 558/2014 4 straipsnio 4 dalį papildomų veiklų išlaidas tvirtina nepriklausomas išorės auditorius, kurį skiria bendroji įmonė. Tačiau išlaidų tokioms veikloms neaudituoja nei bendroji įmonė, nei jokia kita ES įstaiga.

20

(21)  Bendrosios įmonės „Švarus dangus“ veiklos pagal 7BP galutinis vertinimas, https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/cs.pdf.

21

(22)  Bendrosios įmonės „Švarus dangus 2“, veikiančios pagal programą „Horizontas 2020“, tarpinis (2014–2016 m.) vertinimas, https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/cs2.pdf.

22

(23)  Komisijos atliekami privalomi vertinimai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 71/2008 dėl bendrosios įmonės „Švarus dangus“ 11 straipsnį ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 558/2014, kuriuo įsteigiama bendroji įmonė „Švarus dangus 2“, 11 straipsnį.

23

(24)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas. Bendrosios įmonės, veikiančios pagal programą „Horizontas 2020“, tarpinis vertinimas (SWD(2017) 339 final).

24

final

(25)  Vertintojų pateiktos rekomendacijos yra susijusios su šiomis sritimis: viešojo ir privačiojo sektorių partnerystei skirtos ES sistemos aeronautikos srityje, įskaitant įgaliojimo susitarimą su Komisija, tinkamumas ir optimizavimas; mažiau griežtus nurodymus turinčių temų įtraukimas į būsimus kvietimus teikti pasiūlymus; poreikis skatinti išorės tiekėjų samdymą siekiant pagerinti MVĮ dalyvavimą; poreikis didinti programos „Švarus dangus“ skaidrumą ir žinomumą; poreikis gerinti alternatyvių mokslinių tyrimų technologijų naudojimą „Švarus dangus“ veikloje; gerinti sinergiją su nacionalinėmis mokslinių tyrimų programomis; ir skatinti ekonominį poveikį bei akademinės bendruomenės dalyvavimą. Kartu su šiomis rekomendacijomis 2017 m. Komisijos vidaus audito tarnyba atliko bendrosios įmonės veiksmingumo sistemos auditą ir rekomendavo, kad bendroji įmonė „Švarus dangus 2“ užbaigtų savo veiksmingumo sistemą apibrėždama kriterijus ir susijusius rodiklius, nustatydama kiekybiškai įvertintus veiklos tikslus bendrosios įmonės konkurencingumo / pramoniniams tikslams, bei parengtų tinkamą metodiką, skirtą išmatuoti pasiektą pažangą lyginant su tikslais.

25

(26)  Konkretūs veiksmai, kuriuos reikia įgyvendinti 2018 m. atsižvelgiant į vertintojų rekomendacijas, yra šie: geresnis koordinavimas su nacionalinėmis mokslinių tyrimų programomis pagerinant valstybių atstovų grupių veiksmingumą; padidinti bendrosios įmonės strateginės vizijos žinomumą parengiant horizontalių seminarų su kitais sektoriais apie skirtingas technologijas planą; įvairūs veiksmai, skirti rekomendacijai dėl mažiau griežtus nurodymus turinčių temų „Švarus dangus 2“ veikloje įvykdyti; skatinti siekti veiklos ekonominio poveikio atliekant projektų rezultatų ir jų planuojamo panaudojimo analizę; iš naujo sudaryti „Švarus dangus“ akademinės bendruomenės grupę, siekiant paskatinti platesnį akademinės bendruomenės dalyvavimą.

26

(27)  Jau pradėta veikla yra ši: „Švarus dangus 1“ asocijuotųjų narių schemos pakeitimas „Švarus dangus 2“ pagrindinių partnerių schema, siekiant paskatinti platesnį dalyvavimą; mokslinio komiteto narių pakeitimas jį papildant naujomis, su besiformuojančiomis technologijomis susijusiomis kompetencijomis, kurias 2017 m. gruodžio mėn. patvirtino valdyba; analizė, skirta nustatyti, kuriose srityse galima būtų taikyti subrangos mechanizmą, siekiant pagerinti MVĮ dalyvavimą ir efektyvumą laikantis teisinės sistemos ir atvirumo bei skaidrumo principų; išankstinė analizė, skirta įgaliojimo susitarimo su Komisija bei dalyvavimo taisyklių supaprastinimui ir leidžiančioms nukrypti nuostatoms būsimu programavimo laikotarpiu; 2017 m. gruodžio mėn. valstybių atstovų grupė atliko pirmą būsimo mokslinių tyrimų sistemos finansavimo aeronautikos srityje analizę; reguliarūs susitikimai su kitomis susijusiomis bendrosiomis įmonėmis (SESAR, „Shift2Rail“, FCH2 ir ECSEL); ataskaita dėl visų programos „Švarus dangus 1“ technologinių pasiekimų (pirmos Europos aeronautikos mokslinių tyrimų partnerystės 2008–2017 m. rezultatai).

27

(28)  Veiksmai, kuriuos planuojama išnagrinėti vėliau, rengiantis kitam programavimo laikotarpiui, visų pirma yra susiję su bendrosios įmonės teisine ir pagrindinės veiklos sistema, įskaitant supaprastinimo priemones, bei su bendrosios įmonės valdomos mokslinių tyrimų veiklos apimtimi.

28

---

PRIEDAS

Atsižvelgimas į ankstesnių metų pastabas

| Metai | Audito Rūmų pastaba | Taisomojo veiksmo būklė
  (užbaigtas / vykdomas / neįvykdytas / n. d.) |
| --- | --- | --- |
| | Programos „Horizontas 2020“ dotacijų valdymas | |
| 2016 | 2016 m. pabaigoje – trečiaisiais programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo metais – bendroji įmonė buvo tik iš dalies užbaigusi savo kontrolės sistemų integravimą su Komisijos bendromis programos „Horizontas 2020“ dotacijų valdymo ir stebėjimo priemonėmis. | Užbaigtas |
| | Išankstinio finansavimo stebėjimas ir patvirtinimas | |
| 2016 | 2016 m. pabaigoje bendroji įmonė dar nebuvo patvirtinusi jokių išankstinio finansavimo mokėjimų (176 milijonai eurų), kurie buvo atlikti jos pramonės atstovų nariams pagal programos „Horizontas 2020“ susitarimus dėl dotacijų. Reguliariai patvirtinant įmonės išankstinio finansavimo mokėjimus pagal narių pateiktas patirtų išlaidų ataskaitas mažėtų bendrosios įmonės finansinės rizikos pozicija. | Užbaigtas |

Metai

Audito Rūmų pastaba

Taisomojo veiksmo būklė

(užbaigtas / vykdomas / neįvykdytas / n. d.)

Programos „Horizontas 2020“ dotacijų valdymas

2016

2016 m. pabaigoje – trečiaisiais programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo metais – bendroji įmonė buvo tik iš dalies užbaigusi savo kontrolės sistemų integravimą su Komisijos bendromis programos „Horizontas 2020“ dotacijų valdymo ir stebėjimo priemonėmis.

Užbaigtas

Išankstinio finansavimo stebėjimas ir patvirtinimas

2016

2016 m. pabaigoje bendroji įmonė dar nebuvo patvirtinusi jokių išankstinio finansavimo mokėjimų (176 milijonai eurų), kurie buvo atlikti jos pramonės atstovų nariams pagal programos „Horizontas 2020“ susitarimus dėl dotacijų. Reguliariai patvirtinant įmonės išankstinio finansavimo mokėjimus pagal narių pateiktas patirtų išlaidų ataskaitas mažėtų bendrosios įmonės finansinės rizikos pozicija.

Užbaigtas

---

BENDROSIOS ĮMONĖS ATSAKYMAS

Bendroji įmonė susipažino su Audito Rūmų ataskaita.

---

| 14.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 452/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 452/27

---

ATASKAITA

dėl bendrosios įmonės „Elektroniniai komponentai ir sistemos siekiant Europos lyderystės“ 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su bendrosios įmonės atsakymu

(2018/C 452/04)

TURINYS

| | Dalis | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| ĮVADAS | 1–10 | 28 |
| ECSEL bendrosios įmonės įsteigimas | 1–2 | 28 |
| Valdymas | 3–5 | 28 |
| Tikslai | 6 | 28 |
| Ištekliai | 7–9 | 28 |
| Komisijos vertinimai | 10 | 29 |
| NUOMONĖ | 11–28 | 29 |
| Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo | 12 | 29 |
| Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo | 13 | 29 |
| Sąlyginės nuomonės dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo pagrindas | 14–18 | 29 |
| Sąlyginė nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo | 19 | 30 |
| Vadovybės ir už valdymą atsakingų asmenų atsakomybė | 20–22 | 30 |
| Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą | 23–28 | 31 |
| BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS | 29–35 | 31 |
| 2017 m. biudžeto vykdymas | 29 | 31 |
| Daugiametis biudžeto vykdymas pagal 7BP | 30 | 31 |
| Daugiametis biudžeto vykdymas pagal programą „Horizontas 2020“ | 31–35 | 32 |
| VIDAUS KONTROLĖ | 36–37 | 32 |
| Administracinės procedūros | 36–37 | 32 |
| KITI KLAUSIMAI | 38 | 32 |
| Pramonės narių įnašų mobilizavimas | 38 | 32 |
| INFORMACIJA APIE KOMISIJOS VYKDOMUS VERTINIMUS | 39–40 | 33 |
| PRIEDAS. | ATSIŽVELGIMAS Į ANKSTESNIŲ METŲ PASTABAS |

Dalis

Puslapis

ĮVADAS

1–10

28

ECSEL bendrosios įmonės įsteigimas

1–2

28

Valdymas

3–5

28

Tikslai

6

28

Ištekliai

7–9

28

Komisijos vertinimai

10

29

NUOMONĖ

11–28

29

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

12

29

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo

13

29

Sąlyginės nuomonės dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo pagrindas

14–18

29

Sąlyginė nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo

19

30

Vadovybės ir už valdymą atsakingų asmenų atsakomybė

20–22

30

Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą

23–28

31

BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS

29–35

31

2017 m. biudžeto vykdymas

29

31

Daugiametis biudžeto vykdymas pagal 7BP

30

31

Daugiametis biudžeto vykdymas pagal programą „Horizontas 2020“

31–35

32

VIDAUS KONTROLĖ

36–37

32

Administracinės procedūros

36–37

32

KITI KLAUSIMAI

38

32

Pramonės narių įnašų mobilizavimas

38

32

INFORMACIJA APIE KOMISIJOS VYKDOMUS VERTINIMUS

39–40

33

PRIEDAS.

ATSIŽVELGIMAS Į ANKSTESNIŲ METŲ PASTABAS

34

BENDROSIOS ĮMONĖS ATSAKYMAS

35

ĮVADAS

ECSEL bendrosios įmonės įsteigimas

| 1. | Briuselyje įsikūrusi bendroji įmonė „Elektroniniai komponentai ir sistemos siekiant Europos lyderystės“ (ECSEL) buvo įsteigta 2014 m. gegužės mėn. (1) laikotarpiui iki 2024 m. gruodžio 31 d. Bendroji įmonė ECSEL pakeitė bendrąsias įmones ENIAC ir ARTEMIS, kurių veikla buvo baigta 2014 m. birželio 26 d., ir perėmė jų teises. Bendroji įmonė ECSEL pradėjo dirbti savarankiškai 2014 m. birželio 27 d. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bendroji įmonė ECSEL yra viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė nanoelektronikos ir įterptųjų kompiuterinių sistemų tyrimų srityje. Bendrosios įmonės steigėjai yra Europos Sąjunga (ES), kuriai atstovauja Komisija, ECSEL dalyvaujančiosios valstybės narės (2) ir trys pramonės asociacijos (AENEAS, ARTEMISIA ir EPoSS), atstovaujančios įmonėms ir mokslinių tyrimų organizacijoms, kurios aktyviai veikia įterptųjų ir kibernetinių fizinių sistemų, išmaniųjų sistemų integravimo bei mikroelektronikos ir nanoelektronikos srityse. |
| --- | --- |

2.

Valdymas

| 3. | Bendrosios įmonės ECSEL valdymo struktūrą sudaro valdyba, vykdomasis direktorius, viešojo sektoriaus institucijų taryba ir privačių narių taryba. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Valdybą sudaro bendrosios įmonės narių atstovai. Valdybai tenka bendra atsakomybė už bendrosios įmonės ECSEL strateginę kryptį ir veiklą, ji taip pat vykdo jos veiklos įgyvendinimo priežiūrą. Vykdomasis direktorius yra atsakingas už kasdienį bendrosios įmonės valdymą. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Viešojo sektoriaus institucijų tarybą sudaro vienas Komisijos narys ir po vieną narį iš kiekvienos ECSEL dalyvaujančiosios valstybės narės. Ji pagal atrinktus pasiūlymus sprendžia dėl viešojo finansavimo skyrimo. Privačių narių tarybą sudaro bendrosios įmonės ECSEL privačių narių atstovai, ji rengia strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę. |
| --- | --- |

5.

Tikslai

| 6. | Bendrosios įmonės ECSEL pagrindinis tikslas – padėti ES plėtoti tvirtą ir pasauliniu mastu konkurencingą elektroninių komponentų ir sistemų pramonę. Ji taip pat siekia užtikrinti, kad elektroninių komponentai ir sistemos būtų prieinami pagrindinėms rinkoms ir padėtų spręsti visuomenės uždavinius bei išlaikyti ir didinti puslaidininkių ir išmaniųjų sistemų gamybos pajėgumą Europoje. Bendroji įmonė stengiasi suderinti strategijas tarp valstybių narių, siekdama pritraukti privačių investicijų ir prisidėti prie viešosios paramos veiksmingumo didinimo, vengiant nereikalingo pastangų dubliavimosi ir susiskaidymo ir palengvinant dalyvavimo sąlygas atitinkamų mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos subjektams. |
| --- | --- |

6.

Ištekliai

| 7. | Didžiausias ES įnašas, skirtas padengti bendrosios įmonės ECSEL veiklos išlaidas, yra 1 185 milijonai eurų iš programos „Horizontas 2020“ biudžeto (3). ECSEL dalyvaujančiosios valstybės turėtų prisidėti bent jau panašia įnašo suma (4). Pramonės narių įnašas turėtų sudaryti mažiausiai 1 657,5 milijono eurų (5). |
| --- | --- |

7.

| 8. | 8. Bendrosios įmonės ECSEL administracinės išlaidos padengiamos narių piniginiais įnašais: ne daugiau kaip 15,3 milijono eurų ES skirta suma ir 1 % pramonės narių visų projektų visų išlaidų sumos (ne mažiau kaip 19,7 milijono eurų, be ne daugiau kaip 48 milijonai eurų) (6). |
| --- | --- |

8.

| 9. | 2017 m. galutinis bendrosios įmonės ECSEL biudžetas sudarė 290,1 milijono eurų (2016 m. – 244 milijonus eurų). 2017 m. gruodžio 31 d. bendrojoje įmonėje dirbo 29 darbuotojai (2016 m. 29) (7). |
| --- | --- |

9.

Komisijos vertinimai

| 10. | 2017 m. birželio mėn. Komisija užbaigė galutinį bendrosios įmonės 7BP veiklos vertinimą ir tarpinį savo pagal programą „Horizontas 2020“ vykdytos veiklos vertinimą, po kurių buvo parengti atitinkami veiksmų planai, kuriuos bendroji įmonė parengė siekdama atsižvelgti į vertinimuose pateiktas rekomendacijas. Todėl kaip atsaką į vertinimus, mes įtraukiame su bendrosios įmonės veiksmų planais susijusį skirsnį, kuris yra tik informacinio pobūdžio ir nėra mūsų audito nuomonės ar pastabų dalis. |
| --- | --- |

10.

| NUOMONĖ









  11. | Mes auditavome:






  a) | bendrosios įmonės metines finansines ataskaitas, kurias sudaro 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinės būklės (8) ir biudžeto vykdymo (9) ataskaitos; ir |
| --- | --- | --- |

NUOMONĖ

11.

a)

bendrosios įmonės metines finansines ataskaitas, kurias sudaro 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinės būklės (8) ir biudžeto vykdymo (9) ataskaitos; ir

| b) | šiose ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, kaip to reikalauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnis. |
| --- | --- |

b)

šiose ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, kaip to reikalauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnis.

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

| 12. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų bendrosios įmonės finansinėse ataskaitose bendrosios įmonės finansinė būklė 2017 m. gruodžio 31 d. bei tą dieną pasibaigusių finansinių metų operacijų ir pinigų srautų rezultatai bei grynojo turto pokyčiai visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai, kaip to reikalauja jos finansinis reglamentas ir Komisijos apskaitos pareigūno priimtos apskaitos taisyklės. Jos pagrįstos tarptautiniu mastu pripažintais viešojo sektoriaus apskaitos standartais. |
| --- | --- |

12.

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo

| 13. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimos pajamos visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos. |
| --- | --- |

13.

Sąlyginės nuomonės dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo pagrindas

| 14. | Bendroji įmonė ECSEL perėmė bendrųjų įmonių ARTEMIS ir ENIAC 7 BP projektus. 2017 m. bendrosios įmonės ECSEL šiems projektams atlikti mokėjimai, susiję su išlaidų patvirtinimo sertifikatais, kuriuos išdavė ECSEL dalyvaujančiųjų valstybių nacionalinės finansavimo institucijos (NFI), siekė 76,4 milijono eurų (2016 m. – 118 milijono eurų), tai sudaro 32 % (2016 m. 54 %) visų 2017 m. bendrosios įmonės pagrindinei veiklai skirtų mokėjimų. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Bendrųjų įmonių ARTEMIS ir ENIAC su nacionalinėmis finansavimo institucijomis (NFI) sudaryti administraciniai susitarimai ir toliau buvo taikomi po to, kai sujungus šias bendrąsias įmones buvo įsteigta bendroji įmonė ECSEL. Pagal šiuos susitarimus 7BP projektų mokėjimų ex post auditus bendrosios įmonės vardu atlieka NFI. Bendrųjų įmonių ARTEMIS ir ENIAC ex post audito strategijos labai priklausė nuo NFI, atliekant projekto išlaidų deklaracijų auditą (10). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Bendroji įmonė ECSEL ėmėsi veiksmų, kad įvertintų NFI vykdomų ex post auditų įgyvendinimą ir gavo rašytinius NFI pareiškimus, kuriuose teigiama, jog jų nacionalinių procedūrų įgyvendinimas suteikia pakankamą patikinimą dėl operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Tačiau dideli nacionalinių finansavimo institucijų naudotų metodikų ir procedūrų skirtumai neleidžia bendrajai įmonei ECSEL apskaičiuoti bendro patikimo klaidų lygio svertinio vidurkio arba likutinio klaidų lygio. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Todėl Audito Rūmai negali padaryti išvados, ar ex post auditai yra veiksmingi ir ar ši pagrindinė kontrolės priemonė suteikia pakankamą patikinimą dėl atspindimų 7BP operacijų teisėtumo ir tvarkingumo (11). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Ši NFI naudotų metodikų ir procedūrų skirtumų problema jau nebeaktuali programos „Horizontas 2020“ projektų įgyvendinimui, kadangi už ex post auditus atsakinga Komisijos bendra audito tarnyba (12). 2017 m. bendroji įmonė kartu su Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinio direktorato (DG RTD) bendra audito tarnyba pradėjo pirmą atsitiktinės „Horizontas 2020“ tarpinių išlaidų deklaracijų imties ex post auditą, tačiau jo rezultatai bus paskelbti tik bendrosios įmonės 2018 m. metinėje veiklos ataskaitoje. |
| --- | --- |

18.

Sąlyginė nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo

| 19. | Mūsų nuomone, išskyrus galimą 14–18 dalyse aprašytų dalykų poveikį, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų finansinėse ataskaitose atspindimi mokėjimai visais reikšmingais aspektais yra teisėti ir tvarkingi. |
| --- | --- |

19.

Vadovybės ir už valdymą atsakingų asmenų atsakomybė

| 20. | Pagal SESV 310–325 straipsnius ir bendrosios įmonės finansinį reglamentą vadovybė yra atsakinga už finansinių ataskaitų parengimą ir pateikimą, laikantis tarptautiniu mastu pripažintų viešojo sektoriaus apskaitos standartų, bei už jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Ši atsakomybė apima vidaus kontrolės priemonių nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir pateikti finansinės būklės ataskaitas, kuriose nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių iškraipymų. Vadovybė taip pat privalo užtikrinti, kad finansinės būklės ataskaitose atspindima veikla, finansinės operacijos ir informacija atitiktų jas reglamentuojančius teisės aktus. Galutinė atsakomybė už finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą tenka bendrosios įmonės vadovybei. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Rengiant finansines ataskaitas, vadovybė yra atsakinga už bendrosios įmonės gebėjimo toliau užtikrinti veiklos tęstinumą vertinimą, už deramą su tęstinumu susijusių dalykų atskleidimą ir už veiklos tęstinumo prielaidos taikymą apskaitai. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Už valdymą atsakingi asmenys vykdo subjekto finansinės atskaitomybės proceso priežiūrą. |
| --- | --- |

22.

Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą

| 23. | Mūsų tikslai yra gauti pakankamą patikinimą dėl to, ar bendrosios įmonės finansinėse ataskaitose nėra reikšmingų iškraipymų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos, bei, remiantis mūsų auditu, pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai arba kitoms atitinkamoms biudžeto įvykdymą tvirtinančioms institucijoms patikinimo pareiškimą dėl finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Pakankamas patikinimas užtikrina aukštą patikinimo lygį, tačiau jis nėra garantija, kad audito metu bus visuomet nustatyti reikšmingi iškraipymai ar neatitikties atvejai. Tokius atvejus gali nulemti sukčiavimas ar klaidos ir jie laikomi reikšmingais jei, imant atskirai ar subendrinus, galima pagrįstai tikėtis, jog jie darys įtaką naudotojų ekonominiams sprendimams, priimtiems remiantis šiomis finansinėmis ataskaitomis. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Atliekant auditą, taikomos procedūros, skirtos gauti audito įrodymus apie sumas ir kitą informaciją finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Procedūros pasirenkamos auditoriaus nuožiūra, taip pat remiantis dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių finansinių ataskaitų reikšmingų iškraipymų ar susijusių operacijų reikšmingos neatitikties Europos Sąjungos teisiniam pagrindui rizikos vertinimu. Atliekant šiuos rizikos vertinimus, nagrinėjamos ataskaitų rengimui ir jų teisingam pateikimui bei atspindimų operacijų teisėtumui ir tvarkingumui svarbios vidaus kontrolės priemonės, siekiant pagal esamas aplinkybes nustatyti tinkamas audito procedūras, bet ne siekiant pareikšti nuomonę dėl vidaus kontrolės veiksmingumo. Audito metu taip pat įvertinamas taikomų apskaitos metodų tinkamumas ir vadovybės atliktų apskaitinių įvertinimų pagrįstumas; taip pat įvertinamas bendras finansinės būklės ataskaitų pateikimas. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kalbant apie pajamas, mes tikriname iš Komisijos gautą subsidiją ir vertiname bendrosios įmonės mokesčių ir kitų pajamų surinkimo procedūras. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Išlaidų srityje mes nagrinėjame mokėjimų operacijas, kai išlaidos buvo padarytos, užregistruotos ir patvirtintos. Šis nagrinėjimas apima visas mokėjimų kategorijas (įskaitant mokėjimus įsigyjant turtą) jų išmokėjimo momentu. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Rengdami šią ataskaitą ir nuomonę, mes atsižvelgėme į su bendrosios įmonės metinėmis finansinėmis ataskaitomis susijusį nepriklausomo išorės auditoriaus darbą, kaip nustatyta ES Finansinio reglamento 208 straipsnio 4 dalyje (13). |
| --- | --- |

27.

| 28. | Toliau pateiktos pastabos šios Europos Audito Rūmų nuomonių nekeičia. |
| --- | --- |

28.

BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS

2017 m. biudžeto vykdymas

| 29. | 2017 m. galutiniame biudžete buvo 183,9 milijono eurų įsipareigojimų asignavimų ir 290,1 milijono eurų mokėjimų asignavimų. Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų įgyvendinimo lygis atitinkamai buvo 98 % ir 83 %. |
| --- | --- |

29.

Daugiametis biudžeto vykdymas pagal 7BP

| 30. | Iki 2014 m. birželio mėn., kuomet buvo nutraukta jų veikla, bendrosios įmonės ARTEMIS ir ENIAC buvo prisiėmusios 623 milijonus eurų įsipareigojimų (ARTEMIS – 181 milijoną eurų ir ENIAC – 422 milijonus eurų) pagrindinei veiklai, finansuotinai iš 7BP. Bendrosios įmonės ECSEL finansinėse ataskaitose įrašyti susiję mokėjimai 2017 m. pabaigoje sudarė 488 milijonus eurų (ARTEMIS – 148 milijonai eurų ir ENIAC – 340 milijonų eurų). |
| --- | --- |

30.

Daugiametis biudžeto vykdymas pagal programą „Horizontas 2020“

| 31. | Iš visų 1 185 milijonų eurų programos „Horizontas 2020“ lėšų, skirtų bendrajai įmonei ECSEL per visą jos gyvavimo laiką, 2017 m. pabaigoje ES piniginis įnašas iš viso sudarė 377 milijoną eurų. |
| --- | --- |

31.

| 32. | 28 ECSEL dalyvaujančios valstybės privalo prie bendrosios įmonės ECSEL veiklos išlaidų prisidėti finansiniu įnašu, kuris būtų ne mažesnis kaip 1 170 milijonų eurų. 2017 m. pabaigoje dalyvaujančios valstybės narės, kurios dalyvavo 2014, 2015 ir 2016 m. kvietimuose teikti pasiūlymus (atitinkamai 19, 21 ir 24 valstybės) buvo prisiėmusios 404 milijonų eurų vertės įsipareigojimų ir atlikusios 150,5 milijono eurų vertės mokėjimų (13 % visų privalomų įnašų). Nepaisant programos „Horizontas 2020“ projektų įgyvendinimo ankstyvame etape, akivaizdžiai žemas dalyvaujančių valstybių įnašų lygis susijęs su tuo, kad kai kurios dalyvaujančios valstybės pripažįsta sąnaudas ir apie jas praneša tik jų remiamų projektų pabaigoje. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Iš 1 657,5 milijono eurų įnašų, kuriais prie bendrosios įmonės veiklos turi prisidėti pramonės srities nariai, 2017 m. pabaigoje bendroji įmonė įvertino, kad pramonės srities nariai atliko 421 milijono eurų vertės eurų nepiniginius įnašus. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Todėl iki 2017 m. pabaigos visi pramonės srities narių įnašai sudarė 421 milijoną eurų, palyginti su 377 milijono eurų ES piniginių įnašų suma. |
| --- | --- |

34.

| 35. | 2017 m. pabaigoje iš maksimalaus bendrajai įmonei skirto veiklos ir administracinio 1 204,7 milijono eurų biudžeto (14) bendroji įmonė buvo prisiėmusi 455 milijonų eurų įsipareigojimų ir atlikusi 314 milijonų eurų mokėjimų, visų pirma išankstinio finansavimo mokėjimų pirmosios programos „Horizontas 2020“ projektams. |
| --- | --- |

35.

VIDAUS KONTROLĖ

Administracinės procedūros

| 36. | 2017 m. mes nustatėme reikšmingų trūkumų, susijusių su administracinių paslaugų viešųjų pirkimų procedūrų valdymu (pavyzdžiui, netinkama viešųjų pirkimų procedūros atranka, neišsami teiktinų paslaugų apibrėžtis, vėluojama pasirašyti pakeitimus). |
| --- | --- |

36.

| 37. | Be to, 2017 m. bendroji įmonė savo išimčių registre neišsamiai dokumentavo atvejus, kai vadovybė neatliko būtinų patikrų ir kai nebuvo laikomasi nustatytų procesų ir procedūrų. Tai apriboja vadovybės gebėjimą užtikrinti vidaus kontrolės procedūrų veiksmingumą ir greitai pašalinti procedūrinius trūkumus. |
| --- | --- |

37.

KITI KLAUSIMAI

Pramonės narių įnašų mobilizavimas

| 38. | Vienas iš pagrindinių bendrosios įmonės tikslų yra mobilizuoti įnašus iš pramonės narių jos veiklos srityje. Mažiausias sverto veiksnys, kuris turi būti pasiektas pagal bendrosios įmonės steigimo reglamentą, yra 1,42 (15). Jei apibendrinamas visas viešasis finansavimas iš programos „Horizontas 2020“ ir dalyvaujančių valstybių, mažiausias sverto koeficientas yra 0,7 (16). |
| --- | --- |

38.

INFORMACIJA APIE KOMISIJOS VYKDOMUS VERTINIMUS

| 39. | Komisijos galutinis bendrųjų įmonių ARTEMIS ir ENIAC veiklos pagal 7BP vertinimas apėmė 2008–2013 m. laikotarpį (17), o bendrosios įmonės ECSEL veiklos pagal programą „Horizontas 2020“ vertinimas apėmė 2014–2016 m. laikotarpį (18). Vertinimus atlikti padėjo nepriklausomi ekspertai, kaip numatyta Tarybos reglamentuose dėl bendrųjų įmonių (19), buvo vertinami bendrųjų įmonių veiklos rezultatai, atsižvelgiant į veiklos aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą, suderinamumą ir ES pridėtinę vertę, papildomai nagrinėjant atvirumą ir skaidrumą bei mokslinių tyrimų kokybę. Į vertinimo rezultatus buvo atsižvelgta ataskaitoje, kurią Komisija 2017 m. spalio mėn. pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai (20). |
| --- | --- |

39.

| 40. | Atsižvelgdama į vertintojų pateiktas rekomendacijas (21), bendroji įmonė parengė veiksmų planą, kurį bendrosios įmonės valdyba patvirtino 2018 m. balandžio mėn. Veiksmų planas apima įvairius veiksmus, kuriuos turi įgyvendinti bendroji įmonė (22); su kai kuriais iš jų susijusi veikla jau pradėta (23), dauguma jų turėtų būti įgyvendinti 2018 m. ir 2019 m., o kai kurie iš jų buvo laikomi nesusiję su bendrąją įmone ECSEL (24). |
| --- | --- |

40.

Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Neven MATES, 2018 m. spalio 2 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Klaus-Heiner LEHNE

Pirmininkas

---

(1)  2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 561/2014 dėl bendrosios įmonės ECSEL įsteigimo (OL L 169, 2014 6 7, p. 152).

1

(2)  Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Graikija, Vengrija, Airija, Izraelis, Italija, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Norvegija, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Ispanija, Švedija ir Jungtinė Karalystė.

2

(3)  Reglamento (ES) Nr. 561/2014 3 straipsnio 1 dalis.

3

(4)  Reglamento (ES) Nr. 561/2014 4 straipsnio 1 dalis.

4

(5)  Reglamento (ES) Nr. 561/2014 4 straipsnio 2 dalis.

5

(6)  Žr. bendrosios įmonės ECSEL įstatų 16 straipsnio 2 dalį (Reglamento (ES) Nr. 561/2014 I priedas). Pagal to paties reglamento 19 straipsnį toliau išvardyti papildomi įnašai, skirti padengti bendrosios įmonės ECSEL administracines išlaidas, buvo sumokėti 2014–2017 m. laikotarpiu, siekiant užbaigti pagal 2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 72/2008 dėl bendrosios įmonės ENIAC įsteigimo (OL L 30, 2008 2 4, p. 21) ir 2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą Nr. 74/2008 dėl bendrosios įmonės ARTEMIS įsteigimo siekiant įgyvendinti įterptųjų kompiuterinių sistemų jungtinę technologijų iniciatyvą (OL L 30, 2008 2 4, p. 52) pradėtus vykdyti veiksmus: a) 2 050 000 eurų – ES; b) 1 430 000 eurų –asociacija AENEAS; c) 975 000 eurų – asociacija ARTEMISIA.

6

(7)  Daugiau informacijos apie bendrosios įmonės veiklą pateikta jos interneto svetainėje: www.ecsel-ju.eu.

7

(8)  Finansinės būklės ataskaitas sudaro balansas, finansinių rezultatų ataskaita, pinigų srautų lentelė, grynojo turto pokyčių ataskaita, svarbių apskaitos metodų santrauka ir kita aiškinamoji informacija.

8

(9)  Biudžeto vykdymo ataskaitas sudaro ataskaitos, kuriose suvestos visos biudžetinės operacijos, ir aiškinamoji informacija.

9

(10)  Pagal ARTEMIS ir ENIAC priimtas ex post audito strategijas bendroji įmonė bent kartą per metus privalo įvertinti, ar iš valstybių narių gauta informacija suteikia pakankamą patikinimą dėl atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo.

10

ex post

(11)  Taip pat žr. bendrosios įmonės ECSEL 2017 m. metinės veiklos ataskaitos X skyrių.

11

(12)  Reglamento (ES) Nr. 561/2014 13 straipsnio 2 dalis.

12

(13)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

13

(14)  Ši suma apima maksimalių ES grynųjų pinigų įnašą į bendrosios įmonės veiklos ir administravimo išlaidas (1 185 milijonus eurų) ir pramonės narių grynųjų pinigų įnašus į bendrosios įmonės administracines išlaida (19,7 milijono eurų).

14

(15)  Minimalūs pramonės narių nepiniginiai įnašai į bendrosios įmonės pagrindinę veiklą (1 657,5 milijono eurų) padalinti iš maksimalaus ES piniginio įnašo į bendrąją įmonę (1 185 milijonai eurų).

15

(16)  Minimalūs pramonės narių nepiniginiai įnašai į bendrosios įmonės pagrindinę veiklą (1 657,5 milijono eurų) padalinti iš visų ES ir dalyvaujančių valstybių įnašų į bendrąją įmonę (2 355 milijonų eurų).

16

(17)  Bendrųjų įmonių ARTEMIS ir ENIAC veiklos pagal 7BP galutinis vertinimas. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/artemis-eniac.pdf

17

(18)  Bendrosios įmonės ECSEL, veikiančios pagal programą „Horizontas 2020“, tarpinis (2014–2016 m.) vertinimas. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/ecsel.pdf

18

(19)  Komisijos atliekami privalomi vertinimai pagal Reglamento (EB) Nr. 74/2008 dėl bendrosios įmonės ARTEMIS 11 straipsnį, Reglamentą (EB) Nr. 72/2008 dėl bendrosios įmonės ENIAC ir Reglamentą (ES) Nr. 561/2014, kuriuo įsteigiama bendroji įmonė ECSEL.

19

(20)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas. Bendrosios įmonės, veikiančios pagal programą „Horizontas 2020“, tarpinis vertinimas {SWD(2017) 339 final}.

20

final

(21)  Vertintojų pateiktos rekomendacijos: būtinybė aiškiai apibrėžti ilgalaikę elektroninių komponentų ir sistemų mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų strategiją; labiau integruoti tris ECSEL pramonės asociacijas; skatinti projektų atranką, atkreipiant dėmesį vertikalią mokslinių tyrimų veiklos integraciją; didinti MVĮ dalyvavimą ir ištirti sinergijas su kitomis bendrosiomis įmonėmis; mažinti administravimą ir sutelkti dėmesį į strategiją; supaprastinti peržiūros ir ataskaitų teikimo procesus; skatinti valstybes nares įsipareigoti dėl ECSEL veiklos daugiamečio finansavimo; parengti tinkamą matavimo sistemą, skirtą įvertinti projekto vykdymą ir poveikį, pagerinti atsekamumą ir palengvinti pakartotinį projekto rezultatų panaudojimą.

21

(22)  Konkretūs veiksmų plano veiksmai reaguojant į vertintojo rekomendacijas: skatinti naujus veikėjus, visų pirma MVĮ, naudoti bandomąsias linijas; skatinti vertikaliai integruotus pasiūlymus, dėmesį skiriant pridėtinei vertei inovacijų, poveikio ir įgyvendinimo srityje; skatinti ir remti daugiau ECSEL dalyvaujančių valstybių pateikti daugiau daugiamečio finansavimo įsipareigojimų; bendradarbiauti su kitomis bendrosiomis įmonėmis; analizuoti veiksmingus metodus, siekiant įvertinti projektų poveikį ir nustatyti atitinkamus pagrindinius veiksmingumo rodiklius.

22

(23)  Jau pradėta veikla: rengiama nauja elektroninių komponentų ir sistemų strateginė mokslinių tyrimų darbotvarkė ir daugiametė strateginė mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė bei kitas Europos elektroninių komponentų ir sistemų forumas, aktyviai dalyvaujant trims ECSEL asociacijoms (numatytas 2018 m. lapkričio mėn.).

23

(24)  Pavyzdžiui, bendroji įmonė ECSEL manė, kad vertintojo rekomendacija dėl valstybių narių dalyvavimo taisyklių ir nacionalinių kompensavimo tarifų suderinimo nepatenka į jos kompetencijos sritį.

24

---

PRIEDAS

Atsižvelgimas į ankstesnių metų pastabas

| Metai | Europos Audito Rūmų pastaba | Taisomojo veiksmo būklė
  (užbaigtas / vykdomas / neįvykdytas) |
| --- | --- | --- |
| | Kovos su sukčiavimu strategija | |
| 2015 | Bendrosios įmonės finansinėse taisyklėse nustatyta, kad bendrosios įmonės biudžetas turi būti vykdomas taikant veiksmingus ir efektyvius vidaus kontrolės standartus, įskaitant sukčiavimo ir pažeidimų užkardymą, aptikimą, ištaisymą ir tolesnę priežiūrą (1).
  Po to, kai Komisija 2011 m. birželio mėn. priėmė Kovos su sukčiavimu strategiją, pirmoji bendra mokslinių tyrimų kovos su sukčiavimu strategija buvo priimta 2012 m. liepos mėn. ir atnaujinta 2015 m. kovo mėn., atsižvelgiant į programos „Horizontas 2020“ pakeitimus (2). Mokslinių tyrimų kovos su sukčiavimu strategija apima veiksmų planą, kurį turi vykdyti mokslinių tyrimų bendrosios įmonės .
  Bendrojoje įmonėje ECSEL jau nustatytos vidaus kontrolės procedūros, skirtos suteikti pakankamą patikinimą dėl sukčiavimo ir pažeidimų užkardymo ir aptikimo (ex ante mokėjimų patikros, interesų konfliktų politika, ex post auditai pas dotacijų gavėjus). Bendrosios įmonės ECSEL kovos su sukčiavimu įgyvendinimo planas buvo patvirtintas 2016 m. lapkričio 11 d. ir šiuo metu įgyvendinamas. | Vykdomas |
| | Interesų konfliktai | |
| 2016 | Bendroji įmonė ECSEL patvirtino interesų konfliktų prevencijos ir valdymo taisykles, kad būtų sumažinta su jos valdymo struktūra susijusi rizika. Tačiau bendroji įmonė nuosekliai nesilaikė valdybos sprendime GB.2015.41. nustatytų reikalavimų. | Vykdomas |

Metai

Europos Audito Rūmų pastaba

Taisomojo veiksmo būklė

(užbaigtas / vykdomas / neįvykdytas)

Kovos su sukčiavimu strategija

2015

Bendrosios įmonės finansinėse taisyklėse nustatyta, kad bendrosios įmonės biudžetas turi būti vykdomas taikant veiksmingus ir efektyvius vidaus kontrolės standartus, įskaitant sukčiavimo ir pažeidimų užkardymą, aptikimą, ištaisymą ir tolesnę priežiūrą (1).

Po to, kai Komisija 2011 m. birželio mėn. priėmė Kovos su sukčiavimu strategiją, pirmoji bendra mokslinių tyrimų kovos su sukčiavimu strategija buvo priimta 2012 m. liepos mėn. ir atnaujinta 2015 m. kovo mėn., atsižvelgiant į programos „Horizontas 2020“ pakeitimus (2). Mokslinių tyrimų kovos su sukčiavimu strategija apima veiksmų planą, kurį turi vykdyti mokslinių tyrimų bendrosios įmonės .

Bendrojoje įmonėje ECSEL jau nustatytos vidaus kontrolės procedūros, skirtos suteikti pakankamą patikinimą dėl sukčiavimo ir pažeidimų užkardymo ir aptikimo (ex ante mokėjimų patikros, interesų konfliktų politika, ex post auditai pas dotacijų gavėjus). Bendrosios įmonės ECSEL kovos su sukčiavimu įgyvendinimo planas buvo patvirtintas 2016 m. lapkričio 11 d. ir šiuo metu įgyvendinamas.

Vykdomas

Interesų konfliktai

2016

Bendroji įmonė ECSEL patvirtino interesų konfliktų prevencijos ir valdymo taisykles, kad būtų sumažinta su jos valdymo struktūra susijusi rizika. Tačiau bendroji įmonė nuosekliai nesilaikė valdybos sprendime GB.2015.41. nustatytų reikalavimų.

Vykdomas

---

(1)  Bendrosios įmonės ECSEL finansinių taisyklių 12 straipsnis.

(2)  Pavyzdžiui, turi būti įsteigtas bendras paramos centras su centralizuota audito tarnyba ir ES mokslinių tyrimų įstaigoms skirtais suderintais verslo procesais.

---

BENDROSIOS ĮMONĖS ECSEL ATSAKYMAS

16.

Kaip ir 2016 m. atveju, bendroji įmonė sausio mėn. atliko išsamų 2017 m. nacionalinių užtikrinimo sistemų vertinimą, atsižvelgdama į 2 085 projekto pabaigos sertifikatus ir į 990 iš nacionalinių finansavimo institucijų (NFI) gautų 7BP lėšomis finansuojamų projektų audito sertifikatų. Be to, 2018 m. sausio mėn. bendroji įmonė ECSEL paragino nacionalines valdžios institucijas pateikti jai metinį patikinimo pareiškimą. Bendroji įmonė ECSEL gavo 20 (iš 25) NFI pareiškimų (o tai sudaro 98,54 % finansavimo) ir padarė išvadą, kad audito ataskaita ir pareiškimu suteikiama pakankama jos narių finansinių interesų apsauga.

34.

Kalbėdami apie 2014–2016 m. kvietimus visų pirma norėtume pabrėžti, kad pagal priimtus sprendimus ir pagal H2020 taisykles privatūs paramos gavėjai įsipareigojo skirti 1 096 mln. eurų, iš kurių 841 mln. eurų sudaro pramonės asociacijų narių įsipareigojimai (nepiniginiai įnašai veiklos sąnaudoms padengti), o 256 mln. eurų – ne pramonės asociacijų narių įsipareigojimai.

36.

Siekiant užtikrinti veiksmingą visų administracinių tarnybų viešųjų pirkimų procedūrų valdymą, numatyta įsteigti biudžeto, viešųjų pirkimų ir sutarčių administravimo asistento pareigybę. Įsteigus biudžeto, viešųjų pirkimų ir sutarčių administravimo asistento pareigybę bus užtikrinamas koordinuotas požiūris, o viešųjų pirkimų procedūros ir sutarčių valdymas bus centralizuoti, įskaitant sutartinių įsipareigojimų ir veiklos valdymo stebėseną bei vertinimą. Be to, buvo surengti specialūs informuotumo didinimo susirinkimai su atitinkamais skyriais.

37.

Bendroji įmonė ECSEL ėmėsi veiksmų, kad užtikrintų tinkamą valdymo kontrolės nepaisymo atvejų ir nukrypimo nuo nustatytų procesų ir procedūrų atvejų dokumentaciją išimčių registre, visų pirma pakoreguotą 8-ojo vidaus kontrolės standarto dėl procesų ir procedūrų redakciją, kurioje aiškiai apibūdintos pareigos ir atsakomybės sritys, taip pat visos vidaus kontrolės ir audito direktoriui taikomos išimtys. Išimčių registras saugomas centralizuotai ir yra reguliariai tvarkomas. 2018 m. balandžio mėn. visiems bendrosios įmonės ECSEL darbuotojams buvo surengti mokymai dėl procedūrų, kurių reikia laikytis. Šiais veiksmais siekiama padėti vadovybei užtikrinti vidaus kontrolės procesų veiksmingumą ir greitai pašalinti procedūrinius trūkumus.

---

| 14.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 452/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 452/36

---

ATASKAITA

dėl Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Bendrosios įmonės atsakymu

(2018/C 452/05)

TURINYS

| | Dalis | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| ĮVADAS | 1–6 | 37 |
| F4E bendrosios įmonės įsteigimas | 1–2 | 37 |
| Valdymas | 3–4 | 37 |
| Tikslai | 5 | 37 |
| Ištekliai | 6 | 37 |
| NUOMONĖ | 7–29 | 37 |
| Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo | 8 | 38 |
| Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo | 9 | 38 |
| Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo | 10 | 38 |
| Dalyko pabrėžimas | 11–20 | 38 |
| Vadovybės ir už valdymą atsakingų asmenų atsakomybė | 21–23 | 39 |
| Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą | 24–29 | 40 |
| BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS | 30–31 | 40 |
| 2017 m. biudžeto vykdymas | 30–31 | 40 |
| VIDAUS KONTROLĖ | 32–35 | 41 |
| PRIEDAS. | ATSIŽVELGIMAS Į ANKSTESNIŲ METŲ PASTABAS |

Dalis

Puslapis

ĮVADAS

1–6

37

F4E bendrosios įmonės įsteigimas

1–2

37

Valdymas

3–4

37

Tikslai

5

37

Ištekliai

6

37

NUOMONĖ

7–29

37

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

8

38

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo

9

38

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo

10

38

Dalyko pabrėžimas

11–20

38

Vadovybės ir už valdymą atsakingų asmenų atsakomybė

21–23

39

Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą

24–29

40

BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS

30–31

40

2017 m. biudžeto vykdymas

30–31

40

VIDAUS KONTROLĖ

32–35

41

PRIEDAS.

ATSIŽVELGIMAS Į ANKSTESNIŲ METŲ PASTABAS

42

BENDROSIOS ĮMONĖS ATSAKYMAS

45

ĮVADAS

F4E bendrosios įmonės įsteigimas

| 1. | Europos ITER (1) įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė (toliau – F4E bendroji įmonė) įsteigta 2007 m. kovo mėn. 35 metų laikotarpiui (2). Nors didžioji branduolių sintezės infrastruktūros dalis buvo pastatyta Kadaraše, Prancūzijoje, Bendrosios įmonės būstinė yra Barselonoje. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bendrosios įmonės nariai steigėjai yra Euratomas, kuriam atstovauja Europos Komisija, Euratomo valstybės narės ir Šveicarija (pasirašiusios bendradarbiavimo susitarimus su Euratomu). |
| --- | --- |

2.

Valdymas

| 3. | F4E bendrosios įmonės valdymo struktūrą sudaro valdyba, direktorius ir kiti organai. Valdyba yra atsakinga už Bendrosios įmonės priežiūrą siekiant jos tikslų. Direktorius yra atsakingas už kasdienį Bendrosios įmonės valdymą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kiti Bendrosios įmonės valdymo organai yra biuras, techninė patariamoji grupė, pirkimų ir sutarčių komitetas, administravimo ir valdymo komitetas, audito komitetas ir vidaus peržiūros grupė. |
| --- | --- |

4.

Tikslai

| 5. | F4E bendrosios įmonės tikslai yra šie (3):






  a) | teikti Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) įnašą Tarptautinei ITER branduolių sintezės energijos organizacijai (TO ITER); |
| --- | --- | --- |

5.

a)

teikti Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) įnašą Tarptautinei ITER branduolių sintezės energijos organizacijai (TO ITER);

| b) | teikti Euratomo įnašą „platesnio požiūrio“ veikloje su Japonija, siekiant kuo greičiau realizuoti branduolių sintezės energiją; |
| --- | --- |

b)

teikti Euratomo įnašą „platesnio požiūrio“ veikloje su Japonija, siekiant kuo greičiau realizuoti branduolių sintezės energiją;

| c) | parengti ir koordinuoti veiklos programą, skirtą pasirengti demonstracinio branduolių sintezės reaktoriaus ir susijusių įrenginių, visų pirma tarptautinio sintezės medžiagų apšvitinimo įrenginio, statybai. |
| --- | --- |

c)

parengti ir koordinuoti veiklos programą, skirtą pasirengti demonstracinio branduolių sintezės reaktoriaus ir susijusių įrenginių, visų pirma tarptautinio sintezės medžiagų apšvitinimo įrenginio, statybai.

Ištekliai

| 6. | 2017 m. galutinis F4E bendrosios įmonės biudžetas sudarė 865 milijonus eurų (2016 m. – 720 milijono eurų) mokėjimų asignavimų ir 589 milijonus eurų įsipareigojimų asignavimų (2016 m. – 459 milijonus eurų) (4). 2017 m. gruodžio 31 d. Bendrojoje įmonėje dirbo 447 darbuotojai (2016 m. – 415). |
| --- | --- |

6.

| NUOMONĖ









  7. | Mes auditavome:






  a) | Bendrosios įmonės metines finansines ataskaitas, kurias sudaro 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinės būklės (5) ir biudžeto vykdymo (6) ataskaitos, ir |
| --- | --- | --- |

NUOMONĖ

7.

a)

Bendrosios įmonės metines finansines ataskaitas, kurias sudaro 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinės būklės (5) ir biudžeto vykdymo (6) ataskaitos, ir

| b) | šiose ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, kaip to reikalauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnis. |
| --- | --- |

b)

šiose ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, kaip to reikalauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnis.

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

| 8. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų Bendrosios įmonės finansinėse ataskaitose Bendrosios įmonės finansinė būklė 2017 m. gruodžio 31 d. bei tą dieną pasibaigusių finansinių metų operacijų ir pinigų srautų rezultatai bei grynojo turto pokyčiai visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai, kaip to reikalauja jos finansinis reglamentas ir Komisijos apskaitos pareigūno priimtos apskaitos taisyklės. Jos pagrįstos tarptautiniu mastu pripažintais viešojo sektoriaus apskaitos standartais. |
| --- | --- |

8.

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo

| 9. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimos pajamos visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos. |
| --- | --- |

9.

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo

| 10. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimi mokėjimai visais reikšmingais aspektais yra teisėti ir tvarkingi. |
| --- | --- |

10.

Dalyko pabrėžimas

| 11. | Neprieštaraudami pirmiau išreikštai nuomonei, norime atkreipti dėmesį į toliau pateiktą klausimą. 2010 m. liepos 7 d. priimtose ES Tarybos išvadose (7) buvo patvirtinta 6,6 milijardo eurų (2008 m. verte) Bendrosios įmonės įnašo, skirto prisidėti prie ITER projekto statybų etapo, kurį įvykdyti pradžioje buvo planuota 2020 m., suma. Į šią sumą nebuvo įtraukti 2010 m. Europos Komisijos pasiūlyta 663 milijonų eurų suma galimoms nenumatytoms išlaidoms padengti (8). |
| --- | --- |

11.

| 12. | 2016 m. lapkričio mėn. ITER taryba (9) patvirtino naujo ITER projekto bazinį scenarijų (apimtį, tvarkaraštį ir sąnaudas). Bendrą projekto tvarkaraštį (10) patvirtino visi ITER nariai (11), o bendros projekto sąnaudos buvo patvirtintos ad referendum, t. y. kiekviena valstybė narė turėjo prašyti projekto sąnaudų patvirtinimo pagal atitinkamą savo Vyriausybės biudžeto procesą. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Remiantis nauju ITER tarybos patvirtintu tvarkaraščiu nustatytas keturių etapų metodas, pagal kurį iki 2025 m. gruodžio mėn. turi būti pasiektas pirmasis strateginis projekto statybų etapo („pirmoji plazma“) riboženklis ir iki 2035 m. gruodžio mėn. numatyta užbaigti visą statybų etapą – t. y. projektą vėluojama įgyvendinti 15 metų, palyginti su baziniu scenarijumi. Metodo su naujais etapais tikslas – labiau suderinti projekto įgyvendinimą su visų TO ITER narių prioritetais ir sunkumais. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Priėmus naują ITER projekto bazinį scenarijų, F4E bendroji įmonė nustatė naują tvarkaraštį ir iš naujo apskaičiavo Bendrosios įmonės įnašo į projekto statybų etapą susijusias sąnaudas užbaigus veiklą (ĮUV). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Pagal 2016 m. gruodžio mėn. Bendrosios įmonės valdybai pateiktus rezultatus, numatyta, kad statybų etape po 2020 m. reikės 5,4 milijardo eurų (2008 m. vertėmis) finansavimo – tai yra 82 % padidėjimas, palyginti su patvirtintu 6,6 milijardo eurų (2008 m. vertėmis) biudžetu. 2010 m. ES Tarybos patvirtinta 6,6 milijardo eurų (2008 m. vertėmis) suma dabar yra riba Bendrosios įmonės išlaidoms iki 2020 m. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Pažymėtina, kad be statybų etapo Bendroji įmonė turės prisidėti prie ITER eksploatacijos etapo po 2035 m. (12) ir prie vėlesnių ITER deaktyvavimo ir eksploatavimo nutraukimo etapų. Įnašo eksploatacijos etape suma po 2035 m. vis dar nėra įvertinta. F4E bendrosios įmonės įnašus deaktyvavimo ir eksploatavimo nutraukimo etapuose TO ITER atitinkamai įvertino 95,54 milijono eurų (2001 m. verte) ir 180,2 milijono eurų (2001 m. verte) (13). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kadangi F4E bendrosios įmonės prognozė dėl pirmosios plazmos etapo atitinka TO ITER projekto tvarkaraštį, projekto užbaigimo terminas laikomas kiek įmanoma anksčiausia techniškai pasiekiama data (14). |
| --- | --- |

17.

| 18. | 2017 m. birželio mėn. Komisija paskelbė komunikatą „ES įnašas į pertvarkytą ITER projektą“ (15), siekdama gauti Europos Parlamento palaikymą ir ES Tarybos įgaliojimą ES Komisijai Euratomo vardu patvirtinti naują bazinį scenarijų (16). |
| --- | --- |

18.

| 19. | NET jei naujas bazinis scenarijus neapima nenumatytų atvejų, savo komunikate Komisija pažymėjo, kad laiko atžvilgiu atsargai derėtų numatyti iki 24 mėnesių laikotarpį, o biudžeto – 10–20 % išteklių (17). Be to, priemonės, taikytos siekiant laikytis 6,6 milijardo eurų maksimalaus biudžeto, apėmė visų pirmajai plazmai nebūtinų komponentų pirkimų ir įrengimo nukėlimą. Nors buvo imtasi teigiamų veiksmų, skirtų pagerinti ITER projekto statybų etapo valdymą ir kontrolę, vis dar išlieka rizika, kad vėlesnės išlaidos padidės ir bus vėluojama įgyvendinti projektą, atsižvelgiant į naują pasiūlytą bazinį scenarijų. |
| --- | --- |

19.

| 20. | 2017 m. kovo 29 d. Jungtinė Karalystė pranešė Europos Vadovų Tarybai apie savo sprendimą išstoti iš ES ir Euratomo. Bus deramasi dėl susitarimo, kuriame nustatoma jos išstojimo iš Sąjungos tvarka. Tai gali turėti reikšmingą poveikį tolesnei F4E bendrosios įmonės veiklai ir ITER projektui. |
| --- | --- |

20.

Vadovybės ir už valdymą atsakingų asmenų atsakomybė

| 21. | Pagal SESV 310–325 straipsnius ir Bendrosios įmonės finansinį reglamentą vadovybė yra atsakinga už finansinių ataskaitų parengimą ir pateikimą, laikantis tarptautiniu mastu pripažintų viešojo sektoriaus apskaitos standartų, bei už jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Ši atsakomybė apima vidaus kontrolės priemonių nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir pateikti finansinės būklės ataskaitas, kuriose nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių iškraipymų. Vadovybė taip pat privalo užtikrinti, kad finansinės būklės ataskaitose atspindima veikla, finansinės operacijos ir informacija atitiktų jas reglamentuojančius teisės aktus. Galutinė atsakomybė už finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą tenka Bendrosios įmonės vadovybei. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Rengiant finansines ataskaitas, vadovybė yra atsakinga už Bendrosios įmonės gebėjimo toliau užtikrinti veiklos tęstinumą vertinimą, už deramą su tęstinumu susijusių dalykų atskleidimą ir už veiklos tęstinumo prielaidos taikymą apskaitai. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Už valdymą atsakingi asmenys vykdo subjekto finansinės atskaitomybės proceso priežiūrą. |
| --- | --- |

23.

Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą

| 24. | Mūsų tikslai yra gauti pakankamą patikinimą dėl to, ar Bendrosios įmonės finansinėse ataskaitose nėra reikšmingų iškraipymų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos, bei, remiantis mūsų auditu, pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai arba kitoms atitinkamoms biudžeto įvykdymą tvirtinančioms institucijoms patikinimo pareiškimą dėl finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Pakankamas patikinimas užtikrina aukštą patikinimo lygį, tačiau jis nėra garantija, kad audito metu bus visuomet nustatyti reikšmingi iškraipymai ar neatitikties atvejai. Tokius atvejus gali nulemti sukčiavimas ar klaidos ir jie laikomi reikšmingais jei, imant atskirai ar subendrinus, galima pagrįstai tikėtis, jog jie darys įtaką naudotojų ekonominiams sprendimams, priimtiems remiantis šiomis finansinėmis ataskaitomis. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Atliekant auditą, taikomos procedūros, skirtos gauti audito įrodymus apie sumas ir kitą informaciją finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Procedūros pasirenkamos auditoriaus nuožiūra, taip pat remiantis dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių finansinių ataskaitų reikšmingų iškraipymų ar susijusių operacijų reikšmingos neatitikties Europos Sąjungos teisiniam pagrindui rizikos vertinimu. Atliekant šiuos rizikos vertinimus, nagrinėjamos ataskaitų rengimui ir jų teisingam pateikimui bei atspindimų operacijų teisėtumui ir tvarkingumui svarbios vidaus kontrolės priemonės, siekiant pagal esamas aplinkybes nustatyti tinkamas audito procedūras, bet ne siekiant pareikšti nuomonę dėl vidaus kontrolės veiksmingumo. Audito metu taip pat įvertinamas taikomų apskaitos metodų tinkamumas ir vadovybės atliktų apskaitinių įvertinimų pagrįstumas; taip pat įvertinamas bendras finansinės būklės ataskaitų pateikimas. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kalbant apie pajamas, mes tikriname iš Komisijos ir kitų suinteresuotųjų šalių gautą subsidiją ir vertiname Bendrosios įmonės mokesčių ir kitų pajamų surinkimo procedūras. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Išlaidų srityje mes nagrinėjame mokėjimų operacijas, kai išlaidos buvo padarytos, užregistruotos ir patvirtintos. Šis nagrinėjimas apima visas mokėjimų kategorijas (įskaitant mokėjimus įsigyjant turtą), išskyrus avansus jų išmokėjimo momentu. Išankstiniai mokėjimai nagrinėjami tuo metu, kai lėšų gavėjas pateikia jų tinkamo panaudojimo įrodymą ir kai Bendroji įmonė sutinka su tuo įrodymu ir patvirtina išankstinį mokėjimą tais pačiais arba vėlesniais metais. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Rengdami šią ataskaitą ir nuomonę, mes atsižvelgėme į su Bendrosios įmonės metinėmis finansinėmis ataskaitomis susijusį nepriklausomo išorės auditoriaus darbą, kaip nustatyta ES Finansinio reglamento 208 straipsnio 4 dalyje (18). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Toliau pateiktos pastabos šios Europos Audito Rūmų nuomonių nekeičia. |
| --- | --- |

29.

BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS

2017 m. biudžeto vykdymas

| 30. | Į galutinį nustatytą vykdymui skirtą 2017 m. biudžetą įtraukti 589 milijonų eurų įsipareigojimų asignavimai ir 865 milijonų eurų mokėjimų asignavimai. Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų panaudojimo lygis atitinkamai buvo 99,9 % ir 96,3 %. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Dėl rimtų biudžeto planavimo proceso trūkumų mokėjimų asignavimų, kurių galiausiai reikėjo 2017 m., suma gerokai viršijo pradiniame biudžete numatytą 2017 m. mokėjimų asignavimų sumą. Nors pradinė veiklos mokėjimų asignavimų suma, kurią 2017 m. vasario mėn. patvirtino valdyba, sudarė 548,6 milijono eurų, galutinė mokėjimų asignavimų, kurių reikėjo 2017 m., suma sudarė 832,6 milijono eurų, o tai yra 51,8 % padidėjimas. Be to, bendroji įmonė įvertino, kad 2018 m. biudžete gali trūkti apie 150 milijonų eurų mokėjimų asignavimų. |
| --- | --- |

31.

VIDAUS KONTROLĖ

| 32. | F4E bendroji įmonė nesistemingai atsižvelgė į vyresniosios vadovybės interesų deklaracijas (19). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Reikšmingų trūkumų nustatyta vidaus kontrolės ir stebėjimo procedūrose (20), susijusiose su pagrindinių vadovaujančių darbuotojų įdarbinimu. |
| --- | --- |

33.

| 34. | 2018 m. dėl įdarbinimo proceso pažeidimų Europos Sąjungos Teisingumo Teismo Bendrasis Teismas panaikino du 2015 m. F4E bendrosios įmonės įdarbinimo sprendimus (21). Bendroji įmonė šį sprendimą apskundė 2018 m. balandžio mėn. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Dėl didelių vidaus komunikacijos strategijos trūkumų (22) nebuvo užtikrinta atitinkamos informacijos apie numatomas sąnaudas organizacijoje eksploatavimo nutraukimo etape sklaida. Todėl Bendroji įmonė ankstesnių metų finansinėse ataskaitose neturėjo rezervo šiam įsipareigojimui (23). |
| --- | --- |

35.

Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Neven MATES, 2018 m. spalio 2 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius.

1

(2)  2007 m. kovo 27 d. Tarybos sprendimas 2007/198/Euratomas, įsteigiantis Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę ir suteikiantis jai lengvatas (OL L 90, 2007 3 30, p. 58), su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2013/791/Euratomas (OL L 349, 2013 12 21, p. 100) ir Sprendimu (Euratomas) 2015/224 (OL L 37, 2015 2 13, p. 8).

2

(3)  Daugiau informacijos apie F4E bendrąją įmonę ir jos veiklą galima rasti jos interneto svetainėje http://www.fusionforenergy.europa.eu.

3

(4)  Trečiasis biudžeto pataisymas valdybos patvirtintas 2017 m. gruodžio mėn.

4

(5)  Finansinės būklės ataskaitas sudaro balansas, finansinių rezultatų ataskaita, pinigų srautų lentelė, grynojo turto pokyčių ataskaita, svarbių apskaitos metodų santrauka ir kita aiškinamoji informacija.

5

(6)  Biudžeto vykdymo ataskaitas sudaro ataskaitos, kuriose suvestos visos biudžetinės operacijos, ir aiškinamoji informacija.

6

(7)  2010 m. liepos 7 d. Tarybos išvados dėl ITER įgyvendinimo padėties (Nuoroda 11902/10).

7

(8)  2010 m. gegužės 4 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl ITER projekto įgyvendinimo padėties ir galimų paskesnių veiksmų (COM(2010) 226 final).

8

final

(9)  2016 m. lapkričio 16–17 d. 19-oji ITER taryba. ITER taryba yra TO ITER valdymo organas.

9

(10)  ITER taryba peržiūrėjo išsamų atnaujintą projekto statybų tvarkaraštį, atsižvelgdama į pirmosios plazmos (2025 m.) ir deuterio-tričio operaciją (2035 m.), kaip buvo siūloma TO ITER.

10

(11)  Kinijos Liaudies Respublika, Indijos Respublika, Japonija, Korėjos Respublika, Rusijos Federacija, Jungtinės Amerikos Valstijos ir Europos Sąjunga.

11

(12)  ITER projekto eksploatacijos etapas numatytas iki 2037 m.

12

(13)  IC-19/07.2.1 TO ITER generalinio direktoriaus pasiūlymas dėl atnaujintų bendrų projekto sąnaudų 2016 m. lapkričio 16–17 d. ITER tarybos 19-ame posėdyje.

13

(14)  Kaip nustatyta nepriklausomos peržiūros grupės penktajame metiniame vertinime (2016 m. spalio 31 d.) ir 2016 m. gruodžio mėn. F4E bendrosios įmonės projekto valdymo vadovo ataskaitoje.

14

(15)  COM(2017) 319 final, 2017 6 14 (su Komisijos tarnybų darbiniu dokumentu SWD(2017) 232 final, 2017 6 14).

15

final

final

(16)  Euratomo įnašas nepriklauso nuo Komisijos pasiūlymų, derybų dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Euratomo rezultato ir daugiametės finansinės programos po 2020 m.

16

(17)  COM(2017) 319 final, 2017 6 14 (su Komisijos tarnybų darbiniu dokumentu SWD(2017) 232 final, 2017 6 14), V skyrius „Projekto ITER perspektyvos“.

17

final

final

(18)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

18

(19)  Valdymo standartas 3 (etinės ir organizacijos vertybės).

19

(20)  Valdymo standartas 3 (Etinės ir organizacinės vertybės) ir valdymo standartas 4 (žmogiškieji ištekliai).

20

(21)  2018 m. sausio 25 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo Bendrojo Teismo sprendimas byloje T-561/16: Atrankos procedūra F4E/CA/ST/FGIV/2015/001.

21

(22)  15 vadovybės standartas (informacija ir komunikacija).

22

(23)  2017 m. gruodžio 31 d. atidėjinio suma buvo įvertinta 85,2 milijono eurų.

23

---

PRIEDAS

Atsižvelgimas į ankstesnių metų pastabas

| Metai | Audito Rūmų pastaba | Taisomojo veiksmo būklė
  (užbaigtas / vykdomas / neįvykdytas) |
| --- | --- | --- |
| | PASTABOS DĖL BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMO | |
| | Finansinių ataskaitų pateikimas | |
| 2015 | Finansinės būklės ataskaitų aiškinamųjų raštų 4.3.1.1 antraštinėje dalyje „ITER susitarimas dėl pirkimų (TO ITER)“ pateikta lentelė ir informacija atspindi pasirašytus susitarimus dėl pirkimų (SP) (3 stulpelis) ir susitarimus dėl pirkimų, kuriems buvo iki šiol pervestos lėšos (4 stulpelis). Tačiau šioje lentelėje neparodyta, kiek iš tikrųjų yra pasistūmėta vykdant darbus. 2015 m. metinėse finansinėse ataskaitose F4E šią informaciją papildė vykdomų darbų įverčiu, atsižvelgdama į visų išlaidų, skirtų su SP susijusioms sutartims, sumą, ir diagrama, kurioje parodytas kiekvieno su TO ITER pasirašyto susitarimo dėl pirkimų bazinių scenarijų pasiekimas. Nepaisant to, kad 2015 m. finansinėse ataskaitose yra pateiktas šis įvertis, turi būti toliau dirbama, siekiant pateikti tikslesnę informaciją apie iki šiol Bendrosios įmonės įvykdytos veiklos būseną ir vertę. | Vykdomas |
| | PASTABOS DĖL BENDROSIOS ĮMONĖS PRIEŽIŪROS IR KONTROLĖS SISTEMŲ PAGRINDINIŲ KONTROLĖS PRIEMONIŲ | |
| 2015 | F4E toliau kuria centralizuotą ir vieningą sistemą, skirtą integruoti visus veiklos, finansų ir biudžeto duomenis, kuri sudarys galimybę reguliariai stebėti ir kontroliuoti įverčius, sąnaudas ir nuokrypius. Savo 2015 m. birželio 8–9 d. susitikime Valdyba patvirtino direktoriaus pasiūlymą per dvejus metus įgyvendinti organizacijos išteklių planavimo (OIP) sistemą. | Užbaigtas |
| 2015 | Su TO ITER yra diskutuojama apie sistemą, kuri pateiktų informaciją apie veiklos įgyvendinimo lygio vertę (sukurtos vertės valdymas), siekiant pagerinti lėšų pervedimų bazinius scenarijus per susitarimų dėl pirkimų galiojimo laikotarpį. | Vykdomas |
| | Veiklos pirkimai ir dotacijos | |
| 2015 | Derybų procedūros sudarė 45 % 84-ių 2015 m. vykdytų veiklai skirtų konkursų procedūrų (2014 m. jos sudarė 58 %). Nepaisant to, kad 2015 m. Bendroji įmonė sumažino derybų procedūrų procentinę dalį, turi būti dedama daugiau pastangų, kad būtų padidinta konkurencija jos veiklos pirkimų procedūrų srityje. Dėl dotacijų, vidutinis pagal vieną kvietimą gautų pasiūlymų skaičius buvo 1,4 .
  Peržiūros rezultatas: 2017 m. derybų procedūros vis dar apėmė 47 % 47-ių 2017 m. vykdytų veiklai skirtų konkursų procedūrų (2016 m. jos sudarė 45 %). 2017 m. Bendroji įmonė ėmėsi iniciatyvų sumažinti derybų procedūrų procentinę dalį, tačiau turi būti dedama daugiau pastangų, kad būtų padidinta konkurencija su veikla susijusių pirkimų procedūrų srityje. Dotacijų atveju vidutinis pagal vieną kvietimą gautų pasiūlymų skaičius buvo 1. | Vykdomas |
| | KITA | |
| | Teisinis pagrindas | |
| 2015 | 2015 m. gruodžio 2 d. F4E valdyba pagaliau pataisė savo finansinį reglamentą ir jo įgyvendinimo taisykles, siekdama juos suderinti su nauju ES finansiniu pagrindu. 2016 m. vasario mėn. Europos Komisija pateikė teigiamą nuomonę dėl F4E savo finansinėse taisyklėse atliktų pataisų, bet pareikalavo, kad savo įgyvendinimo taisyklėse Bendroji įmonė išnagrinėtų galimybę išplėtoti tam tikras nuostatas, susijusias su išimtimis iš ES Finansinio reglamento ir iš finansinio pagrindų reglamento, taikomo 208 straipsnyje nurodytoms įstaigoms. | Užbaigtas |
| | Intelektinės nuosavybės teisės ir pramonės politika | |
| 2015 | 2013 m. birželio 27 d. Bendrosios įmonės valdyba patvirtino sprendimą dėl branduolių sintezės energijos pramonės politikos ir intelektinės nuosavybės teisių ir informacijos sklaidos politikos įgyvendinimo.
  Bendroji įmonė parengė pirkimų strategijos dokumentą kiekvienam pirkimų veiksmui. Buvo parengtas pirkimų strategijos įgyvendinimo stebėjimo kontrolinis sąrašas, susijęs su kiekvieno pirkimų veiksmo naujų žinių nuosavybe. | Užbaigtas |
| Šių politikos priemonių įgyvendinimo poveikio vertinimas yra vykdomas. | Vykdomas |
| | VIDAUS KONTROLĖ | |
| | Kovos su sukčiavimu strategija | |
| 2016 | 2015 m. birželio mėn. F4E bendrosios įmonės valdyba priėmė kovos su sukčiavimu strategiją ir atitinkamą veiksmų planą. Didžioji veiksmų dalis buvo įgyvendinta 2016 m. Tačiau Bendroji įmonė nenustatė specialios priemonės, skirtos palengvinti savo veiksmų, susijusių su pirkimų procedūromis, stebėjimą, visų pirma susijusių su rizikos vertinimu, derybomis ir procedūrų skyrimo etapais. | Vykdomas |

Metai

Audito Rūmų pastaba

Taisomojo veiksmo būklė

(užbaigtas / vykdomas / neįvykdytas)

PASTABOS DĖL BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMO

Finansinių ataskaitų pateikimas

2015

Finansinės būklės ataskaitų aiškinamųjų raštų 4.3.1.1 antraštinėje dalyje „ITER susitarimas dėl pirkimų (TO ITER)“ pateikta lentelė ir informacija atspindi pasirašytus susitarimus dėl pirkimų (SP) (3 stulpelis) ir susitarimus dėl pirkimų, kuriems buvo iki šiol pervestos lėšos (4 stulpelis). Tačiau šioje lentelėje neparodyta, kiek iš tikrųjų yra pasistūmėta vykdant darbus. 2015 m. metinėse finansinėse ataskaitose F4E šią informaciją papildė vykdomų darbų įverčiu, atsižvelgdama į visų išlaidų, skirtų su SP susijusioms sutartims, sumą, ir diagrama, kurioje parodytas kiekvieno su TO ITER pasirašyto susitarimo dėl pirkimų bazinių scenarijų pasiekimas. Nepaisant to, kad 2015 m. finansinėse ataskaitose yra pateiktas šis įvertis, turi būti toliau dirbama, siekiant pateikti tikslesnę informaciją apie iki šiol Bendrosios įmonės įvykdytos veiklos būseną ir vertę.

Vykdomas

PASTABOS DĖL BENDROSIOS ĮMONĖS PRIEŽIŪROS IR KONTROLĖS SISTEMŲ PAGRINDINIŲ KONTROLĖS PRIEMONIŲ

2015

F4E toliau kuria centralizuotą ir vieningą sistemą, skirtą integruoti visus veiklos, finansų ir biudžeto duomenis, kuri sudarys galimybę reguliariai stebėti ir kontroliuoti įverčius, sąnaudas ir nuokrypius. Savo 2015 m. birželio 8–9 d. susitikime Valdyba patvirtino direktoriaus pasiūlymą per dvejus metus įgyvendinti organizacijos išteklių planavimo (OIP) sistemą.

Užbaigtas

2015

Su TO ITER yra diskutuojama apie sistemą, kuri pateiktų informaciją apie veiklos įgyvendinimo lygio vertę (sukurtos vertės valdymas), siekiant pagerinti lėšų pervedimų bazinius scenarijus per susitarimų dėl pirkimų galiojimo laikotarpį.

Vykdomas

Veiklos pirkimai ir dotacijos

2015

Derybų procedūros sudarė 45 % 84-ių 2015 m. vykdytų veiklai skirtų konkursų procedūrų (2014 m. jos sudarė 58 %). Nepaisant to, kad 2015 m. Bendroji įmonė sumažino derybų procedūrų procentinę dalį, turi būti dedama daugiau pastangų, kad būtų padidinta konkurencija jos veiklos pirkimų procedūrų srityje. Dėl dotacijų, vidutinis pagal vieną kvietimą gautų pasiūlymų skaičius buvo 1,4 .

Peržiūros rezultatas: 2017 m. derybų procedūros vis dar apėmė 47 % 47-ių 2017 m. vykdytų veiklai skirtų konkursų procedūrų (2016 m. jos sudarė 45 %). 2017 m. Bendroji įmonė ėmėsi iniciatyvų sumažinti derybų procedūrų procentinę dalį, tačiau turi būti dedama daugiau pastangų, kad būtų padidinta konkurencija su veikla susijusių pirkimų procedūrų srityje. Dotacijų atveju vidutinis pagal vieną kvietimą gautų pasiūlymų skaičius buvo 1.

Vykdomas

KITA

Teisinis pagrindas

2015

2015 m. gruodžio 2 d. F4E valdyba pagaliau pataisė savo finansinį reglamentą ir jo įgyvendinimo taisykles, siekdama juos suderinti su nauju ES finansiniu pagrindu. 2016 m. vasario mėn. Europos Komisija pateikė teigiamą nuomonę dėl F4E savo finansinėse taisyklėse atliktų pataisų, bet pareikalavo, kad savo įgyvendinimo taisyklėse Bendroji įmonė išnagrinėtų galimybę išplėtoti tam tikras nuostatas, susijusias su išimtimis iš ES Finansinio reglamento ir iš finansinio pagrindų reglamento, taikomo 208 straipsnyje nurodytoms įstaigoms.

Užbaigtas

Intelektinės nuosavybės teisės ir pramonės politika

2015

2013 m. birželio 27 d. Bendrosios įmonės valdyba patvirtino sprendimą dėl branduolių sintezės energijos pramonės politikos ir intelektinės nuosavybės teisių ir informacijos sklaidos politikos įgyvendinimo.

Bendroji įmonė parengė pirkimų strategijos dokumentą kiekvienam pirkimų veiksmui. Buvo parengtas pirkimų strategijos įgyvendinimo stebėjimo kontrolinis sąrašas, susijęs su kiekvieno pirkimų veiksmo naujų žinių nuosavybe.

Užbaigtas

Šių politikos priemonių įgyvendinimo poveikio vertinimas yra vykdomas.

Vykdomas

VIDAUS KONTROLĖ

Kovos su sukčiavimu strategija

2016

2015 m. birželio mėn. F4E bendrosios įmonės valdyba priėmė kovos su sukčiavimu strategiją ir atitinkamą veiksmų planą. Didžioji veiksmų dalis buvo įgyvendinta 2016 m. Tačiau Bendroji įmonė nenustatė specialios priemonės, skirtos palengvinti savo veiksmų, susijusių su pirkimų procedūromis, stebėjimą, visų pirma susijusių su rizikos vertinimu, derybomis ir procedūrų skyrimo etapais.

Vykdomas

---

BENDROSIOS ĮMONĖS ATSAKYMAS

| 31. | F4E sutinka su išvada. Reikėtų pažymėti, kad dėl Euratomo įnašo, kuris suteikė papildomų lėšų, šis mokėjimų asignavimų trūkumas 2017 m. neturėjo jokio poveikio F4E įsipareigojimų tiekėjams vykdymui.
  Vidinė mokėjimų prognozavimo sistema buvo visiškai pertvarkyta ir integruota į naują finansų valdymo priemonę ECOSYS ir sustiprino projektų komandų ir sutartis administruojančio viešųjų pirkimų skyriaus sąveiką.
  Atsižvelgdama į išankstinį prognozių rengimą, F4E patvirtina, kad 2018 m. biudžetui poveikį taip pat darė maždaug 150 milijonų eurų mokėjimų asignavimų trūkumas. 2018 m. bendrajame biudžete nagrinėjamas perkėlimo prašymas, siekiant padidinti Euratomo įnašą F4E, kuris patenkintų šiuos papildomus poreikius.
  Remiantis pažangiąja prognozavimo metodika ir nauja planavimo ir ataskaitų teikimo priemone ECOSYS, 2019 m biudžeto projekto prašymas ir tolesnių biudžetų prognozės jau yra įvertinti iš naujo. |
| --- | --- |

31.

Vidinė mokėjimų prognozavimo sistema buvo visiškai pertvarkyta ir integruota į naują finansų valdymo priemonę ECOSYS ir sustiprino projektų komandų ir sutartis administruojančio viešųjų pirkimų skyriaus sąveiką.

Atsižvelgdama į išankstinį prognozių rengimą, F4E patvirtina, kad 2018 m. biudžetui poveikį taip pat darė maždaug 150 milijonų eurų mokėjimų asignavimų trūkumas. 2018 m. bendrajame biudžete nagrinėjamas perkėlimo prašymas, siekiant padidinti Euratomo įnašą F4E, kuris patenkintų šiuos papildomus poreikius.

Remiantis pažangiąja prognozavimo metodika ir nauja planavimo ir ataskaitų teikimo priemone ECOSYS, 2019 m biudžeto projekto prašymas ir tolesnių biudžetų prognozės jau yra įvertinti iš naujo.

| 32. | F4E pagerins savo dabartinę vidaus procedūrą vyresniosios vadovybės interesų deklaracijoms tikrinti. Atlikus šį patobulinimą, bendrųjų interesų deklaracijų arba bet kurių kitų interesų konfliktų deklaracijų atnaujinimus formaliai peržiūrės atitinkami ataskaitas teikiantys pareigūnai, įskaitant valdybos pirmininką, kuris peržiūrės F4E direktoriaus deklaracijas. |
| --- | --- |

32.

| 33. | F4E bendroji įmonė šiuo metu įgyvendina patobulinimų projektą, per kurį stiprinamas procesas ir atrankos procedūros. Dėl to, siekdama atsižvelgti į Audito Rūmų pastabas, F4E bendroji įmonė sustiprins procedūrinius aspektus, kad pagerintų vidaus kontrolę ir įdarbinimo proceso kokybę. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Dėl 2018 m. teismo sprendimo, kuriuo panaikinta viena F4E atrankos procedūra, F4E norėtų pabrėžti, kad nors ji turėjo šį sprendimą įgyvendinti, ji jį apskundė. Būtina pažymėti, kad šioje byloje skundas pareikštas ir Europos ombudsmenui, kuris nusprendė, kad skundas yra nepagrįstas, ir priėmė F4E palankų sprendimą. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Pritardama Audito Rūmams, F4E savo 2017 m. galutinėse finansinėse ataskaitose pripažino atidėjinį eksploatavimo nutraukimo išlaidoms.
  F4E imsis tokių veiksmų vidaus komunikacijos trūkumams pašalinti:






  — | F4E vidaus procesas „Metinės sąskaitos – finansinių metų atidarymas / uždarymas“ bus atnaujintas siekiant patikslinti informaciją, reikalingą sąskaitoms, susijusioms su atidėjiniais ir neapibrėžtaisiais įsipareigojimais. Visų pirma Projekto valdymo departamentui ir Biudžeto grupei bus reikalaujama kasmet teikti informaciją apie eksploatavimo nutraukimo ir deaktyvavimo išlaidų būklę ir visus kitus įvykius ar informaciją, kuri gali turėti įtakos sąskaitoms. |
| --- | --- | --- |

35.

F4E imsis tokių veiksmų vidaus komunikacijos trūkumams pašalinti:

—

F4E vidaus procesas „Metinės sąskaitos – finansinių metų atidarymas / uždarymas“ bus atnaujintas siekiant patikslinti informaciją, reikalingą sąskaitoms, susijusioms su atidėjiniais ir neapibrėžtaisiais įsipareigojimais. Visų pirma Projekto valdymo departamentui ir Biudžeto grupei bus reikalaujama kasmet teikti informaciją apie eksploatavimo nutraukimo ir deaktyvavimo išlaidų būklę ir visus kitus įvykius ar informaciją, kuri gali turėti įtakos sąskaitoms.

| — | Vyresnioji vadovybė (daugiausia Prekybos departamento vadovas) F4E apskaitos pareigūnui perduos visą susijusią informaciją, visų pirma, MAC (Valdymo patariamojo komiteto) ir ITER tarybos sprendimus. |
| --- | --- |

—

Vyresnioji vadovybė (daugiausia Prekybos departamento vadovas) F4E apskaitos pareigūnui perduos visą susijusią informaciją, visų pirma, MAC (Valdymo patariamojo komiteto) ir ITER tarybos sprendimus.

Atsižvelgimas į ankstesnių metų pastabas

2015 m. Finansinių ataskaitų pateikimas

F4E šiuo metu naudoja ITER kreditą kaip sukurtos vertės valdymo (angl. Earned Value Management, EVM) sistemą ir tai yra vienas iš metodų, kartu su orientyrų stebėjimu ir tendencijų analize, veiklos pažangai stebėti.

2017 m. pabaigoje Valdyba paskyrė darbo grupę (DG), kurios užduotis – apibrėžti patobulintą F4E ataskaitų teikimo būdą, įskaitant užduotį nustatyti tinkamą EVM sistemą. Šiuo metu vyksta darbas, o darbo grupės vadovas apie pažangą turi pranešti per valdybos susitikimą 2018 m. liepos mėn.

2015 m. Pastabos dėl bendrosios įmonės priežiūros ir kontrolės sistemų pagrindinių kontrolės priemonių

Antra dalis. Kartu su ITER organizacija pradėtas kredito profilio per atnaujinimas, kad jis labiau atitiktų darbo, kuris iš tikrųjų atliekamas įvairiais projekto etapais (t. y. projektavimas, gamyba, pristatymas, įrengimas), vertę. Kai kurie vėlavimai turėjo įtakos šiam darbui, o nauja numatoma šio veiksmo užbaigimo data – 2018 m. gruodžio mėn. pabaiga.

2015 m. viešieji pirkimai ir dotacijos

Nepaisant atnaujintų komunikacijos ir informacijos sklaidos pastangų, visų pirma integruojant naująjį Finansinį reglamentą, 2017 m. derybų procedūrų procentinė dalis, palyginti su ankstesniais metais, išliko panaši (2017 m. – 47 % visų procedūrų, 2016 m. – 49 %, 2015 m. – 45 %, o 2014 m. – 58 %).

Vis dėlto reikia pažymėti, kad dauguma šių derybų procedūrų buvo mažos vertės ir neviršijo direktyvoje nustatytos ribos, kurią peržengus apie jas turi būti skelbiama, taip pat visiškai atitiko F4E finansinių reglamentų nuostatas. Šių mažos vertės derybų procedūrų ilgalaikis vidurkis yra apytiksliai 40 % F4E metinių sutarčių skaičiaus, tačiau jos sudaro tik mažiau nei 1 % metinio įsipareigojimų biudžeto.

Šiais atvejais taikant derybų procedūras (laikantis F4E finansiniuose reglamentuose nustatytų ribų) siekiama patikimo finansų valdymo, nes tai leidžia F4E sutrumpinti laikotarpį iki sutarties sudarymo, greičiau reaguoti į projekto poreikius ir veiksmingiau naudoti vidaus išteklius didelės vertės viešiesiems pirkimams vykdyti. Todėl F4E mano, kad nereikia stengtis dar labiau sumažinti mažos vertės derybų procedūrų skaičių, nes jis atitinka finansinių reglamentų principus ir nuostatas.

Likusios derybų procedūros – paprastai didesnės vertės sutartys (ilgalaikis vidurkis – apytiksliai 5 % viso procedūrų skaičiaus) – atspindi sudėtingą ir novatorišką aplinką, kurioje veikia F4E. Branduolių sintezės technologijų rinka ypatinga tuo, kad daugeliu atvejų valstybėse narėse arba visame pasaulyje yra labai mažai gebėjimų. Dėl to konkurencija dažnai būna nedidelė, kuriasi duopolijos ir (arba) monopolijos arba net į kvietimus teikti pasiūlymus negaunama pasiūlymų.

Nuo 2012 m. F4E didino informacijos sklaidos pastangas, tačiau dalyvavimas su jos veikla susijusiuose konkursuose vidutiniškai buvo mažesnis nei pageidaujama. F4E nuomone, pagrindinė to priežastis – ne žinomumo trūkumas, o tai, kad F4E vykdo pavienius ir labai specifinius pirkimus. Diskutuodama su kitais stambiais Europos mokslo infrastruktūros pirkėjais, F4E priėjo prie išvados, kad dėl veiklos pobūdžio, susijusio su didelių mokslo ir technologijų projektų apimtimi, konkurencija, deja, yra ribota, ir viena perkančioji organizacija tam gali daryti tik labai nedidelį poveikį. Šiai išvadai pritaria kitos perkančiosios organizacijos, kurios valdo panašius projektus Europoje.

Todėl 2016 m. F4E inicijavo forumą, kuriame dalyvavo iš esmės panašios, pirmuosius tokių mažai tirtų sričių aukštųjų technologijų projektus Europoje įgyvendinančios organizacijos. Per šį forumą įvairios organizacijos, turinčios panašių projektų problemų (ypač susijusių su mažu pramonės įmonių įsitraukimu ir dalyvavimu), pradėjo dirbti kartu, kad užtikrintų jų geresnį ir veiksmingesnį koordinavimą. Viena pagrindinių šiame forume iškeltų idėjų yra skatinti didelių mokslinių projektų bendrosios rinkos plėtrą, kad ji taptų stabilesnė, didesnė ir galėtų pritraukti daugiau įmonių.

Pirmasis forumo renginys, kuris buvo skirtas pramonės įmonėms, įvyko 2018 m. vasario mėn. pabaigoje Danijoje ir jame dalyvavo 1 037 dalyviai, atstovaujantys 530 bendrovių ir viešųjų organizacijų iš 29 šalių. Pramonės įmonių ir viešųjų dalyvių atsiliepimai po renginio buvo labai teigiami, o 2018 m. birželio mėn. forumo dalyviai (F4E, EKA, ESO, CERN, EMBL, ESRF, ESS, XFEL, ILL) vienbalsiai pritarė antrojo didelio renginio 2020 m. rengėjų kandidatūroms ir įtraukė į forumo narių sąrašą kitas panašias didelio masto Europos intereso organizacijas, įgyvendinančias aukštųjų technologijų projektus.

2015 m. intelektinės nuosavybės teisės ir pramonės politika

Antra dalis. F4E aktyviai bendradarbiavo su „Trinomics“ ir „Cambridge Econometrics“ – nepriklausoma ekonominės politikos konsultavimo įmone, – kuri pateikė Europos Komisijai „ITER veiklos poveikio ES“ tyrimą. Tyrimas užbaigtas 2018 m. balandžio mėn. Pagrindiniai jo rezultatai apibendrinami toliau.

| — | Kalbant apie F4E pramonės politikos veiksmingumą, ekonometrinio modeliavimo rezultatai rodo, kad ITER išlaidos nuo 2008–2017 m. laikotarpiu sudarė apie 34 000 darbo metų. Teigiamas poveikis tęsis ir ateityje, iki ITER statybos pabaigos.
  Palyginus projekto ITER ekonominę grąžą ir darbo vietų kūrimą su alternatyviu ES išlaidų scenarijumi (numatant neutralų išlaidų paskirstymą visiems ekonomikos sektoriams), apskaičiuota, kad 2008–2030 m. ITER ES valstybėms narėms padės gauti iš viso 586 milijonus eurų grynojo pelno. |
| --- | --- |

—

Kalbant apie F4E pramonės politikos veiksmingumą, ekonometrinio modeliavimo rezultatai rodo, kad ITER išlaidos nuo 2008–2017 m. laikotarpiu sudarė apie 34 000 darbo metų. Teigiamas poveikis tęsis ir ateityje, iki ITER statybos pabaigos.

Palyginus projekto ITER ekonominę grąžą ir darbo vietų kūrimą su alternatyviu ES išlaidų scenarijumi (numatant neutralų išlaidų paskirstymą visiems ekonomikos sektoriams), apskaičiuota, kad 2008–2030 m. ITER ES valstybėms narėms padės gauti iš viso 586 milijonus eurų grynojo pelno.

| — | Kalbant apie intelektinę nuosavybę ir informacijos sklaidą, tyrime padaryta išvada, kad minėta grynoji nauda gali būti gerokai padidinta vykdant atskirtųjų įmonių veiklą ir ITER srityje dirbančioms įmonėms, kuriančioms naujas technologijas ir produktus, skatinant papildomas inovacijas. Nors modeliavimo rezultatai yra orientaciniai, jie rodo, kad ekonominis poveikis dėl šių pasekmių didėja dar 25–60 %. |
| --- | --- |

—

Kalbant apie intelektinę nuosavybę ir informacijos sklaidą, tyrime padaryta išvada, kad minėta grynoji nauda gali būti gerokai padidinta vykdant atskirtųjų įmonių veiklą ir ITER srityje dirbančioms įmonėms, kuriančioms naujas technologijas ir produktus, skatinant papildomas inovacijas. Nors modeliavimo rezultatai yra orientaciniai, jie rodo, kad ekonominis poveikis dėl šių pasekmių didėja dar 25–60 %.

Tyrimas rodo, kad siekiant gauti kuo daugiau naudos iš šių papildomų pasekmių, technologijų perdavimo veikla turėtų būti sustiprinta, kiek tai susiję su ITER projektu. Iš CERN ir EKA patirties matyti, kad veiksmingai technologijų perdavimo sistemai sukurti reikia laiko, tačiau labai svarbu stiprinti viešųjų investicijų poveikį.

F4E jau 2017 m. pradėjo preliminarią veiklą, kuria buvo siekiama sukurti technologijų perdavimo programą bendradarbiaujant su „EUROfusion“; šiuo atveju buvo remiamasi EKA modeliu. 2018 m. planuojama pradėti pirmąjį šios programos etapą.

2016 m. Kovos su sukčiavimu strategija

Atsižvelgdama į savo kovos su sukčiavimu strategijos 3.5 rekomendaciją, 2018 m. vasario mėn. F4E priėmė savo viešųjų pirkimų sukčiavimo rizikos rodiklių rinkinį: grėsmių nustatymas (raudonos vėliavėlės). Raudonomis vėliavėlėmis žymimų grėsmių sąrašo paskirtis – apibrėžti su F4E viešųjų pirkimų veikla susijusius rodiklius, remiantis konkursų, rinkos analizės ir viešųjų pirkimų sistemų rodikliais, siekiant didinti darbuotojų, dalyvaujančių nustatant pagrindinius viešųjų pirkimų aspektus, kurie bus tikrinami vykdant viešųjų pirkimų procedūrą, informavimą.

Rodiklių sąrašas buvo laikomas būtina sąlyga kuriant kovos su sukčiavimu IT priemonę, kuri buvo numatyta siekiant palengvinti F4E veiksmų, susijusių su viešųjų pirkimų procedūromis, stebėseną. Tačiau 2018 m. sausio mėn. įvertinus, kaip sudėtinga sukurti priemonę, kurioje būtų numatytos visos reikalaujamos funkcijos, paaiškėjo, kad tai F4E kaip vienai ES agentūrai būtų per daug sudėtinga.

Todėl buvo atsižvelgta į kitus paprastesnius ir greitesnius sprendimus, kuriais vis dar užtikrinamas pakankamas patikinimo lygis, o F4E nusprendė parengti savo vidaus kovos su sukčiavimu kontrolinį sąrašą, remdamasi savo viešųjų pirkimų sukčiavimo rizikos rodiklių – raudonų vėliavėlių – sąrašu. Kovos su sukčiavimu kontrolinis sąrašas priimtas tik 2018 m. gegužės mėn. ir įsigaliojo 2018 m. liepos 1 d. Kai taikytina, kontrolinį sąrašą per viešojo pirkimo gyvavimo ciklą (sutarties skyrimo ir sutarties užbaigimo etape) ne mažiau kaip du kartus nepriklausomai ir siekiant užtikrinti visapusišką skaidrumą pildys ir pasirašys du skirtingi dalyviai, t. y. techninis projekto pareigūnas ir viešųjų pirkimų pareigūnas. Prireikus kontrolinį sąrašą taip pat gali naudoti bet kuris F4E darbuotojas, kad bet kuriuo viešojo pirkimo gyvavimo etapu atliktų žymėjimą raudona vėliavėle. Dabar kontrolinis sąrašas įtrauktas į F4E vidaus procesus kartu su visais kitais pokyčiais, susijusiais su viešųjų pirkimų tobulinimo projektu.

---

| 14.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 452/48 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 452/48

---

ATASKAITA

dėl Kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Bendrosios įmonės atsakymu

(2018/C 452/06)

TURINYS

| | Dalis | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| ĮVADAS | 1–13 | 49 |
| KEV bendrosios įmonės įsteigimas | 1–2 | 49 |
| Valdymas | 3–6 | 49 |
| Tikslai | 7 | 49 |
| Ištekliai | 8–12 | 49 |
| Komisijos vertinimai | 13 | 50 |
| NUOMONĖ | 14–26 | 50 |
| Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo | 15 | 50 |
| Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo | 16 | 50 |
| Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo | 17 | 50 |
| Vadovybės ir už valdymą atsakingų asmenų atsakomybė | 18–20 | 51 |
| Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą | 21–26 | 51 |
| BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS | 27–36 | 52 |
| 2017 m. biudžeto vykdymas | 27 | 52 |
| Daugiametis biudžeto vykdymas pagal 7BP | 28–31 | 52 |
| Daugiametis biudžeto vykdymas pagal programą „Horizontas 2020“ | 32–36 | 52 |
| VIDAUS KONTROLĖ | 37–39 | 53 |
| Vidaus kontrolės sistema | 37–39 | 53 |
| KITI KLAUSIMAI | 40 | 53 |
| Sverto poveikis kitų narių įnašams | 40 | 53 |
| INFORMACIJA APIE KOMISIJOS VYKDOMUS VERTINIMUS | 41–42 | 54 |
| PRIEDAS. | ATSIŽVELGIMAS Į ANKSTESNIŲ METŲ PASTABAS |

Dalis

Puslapis

ĮVADAS

1–13

49

KEV bendrosios įmonės įsteigimas

1–2

49

Valdymas

3–6

49

Tikslai

7

49

Ištekliai

8–12

49

Komisijos vertinimai

13

50

NUOMONĖ

14–26

50

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

15

50

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo

16

50

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo

17

50

Vadovybės ir už valdymą atsakingų asmenų atsakomybė

18–20

51

Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą

21–26

51

BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS

27–36

52

2017 m. biudžeto vykdymas

27

52

Daugiametis biudžeto vykdymas pagal 7BP

28–31

52

Daugiametis biudžeto vykdymas pagal programą „Horizontas 2020“

32–36

52

VIDAUS KONTROLĖ

37–39

53

Vidaus kontrolės sistema

37–39

53

KITI KLAUSIMAI

40

53

Sverto poveikis kitų narių įnašams

40

53

INFORMACIJA APIE KOMISIJOS VYKDOMUS VERTINIMUS

41–42

54

PRIEDAS.

ATSIŽVELGIMAS Į ANKSTESNIŲ METŲ PASTABAS

55

BENDROSIOS ĮMONĖS ATSAKYMAS

56

ĮVADAS

KEV bendrosios įmonės įsteigimas

| 1. | Briuselyje įsikūrusi Bendroji įmonė, skirta įgyvendinti Kuro elementų ir vandenilio jungtinę technologijų iniciatyvą (KEV bendroji įmonė), buvo įsteigta 2008 m. gegužės mėn. laikotarpiui iki 2017 m. gruodžio 31 d.; ji pradėjo savarankiškai veikti nuo 2010 m. lapkričio 15 d. (1) 2014 m. gegužės mėn. Taryba pratęsė bendrosios įmonės veiklą laikotarpiui iki 2024 m. gruodžio 31 d. (2) |
| --- | --- |

1.

| 2. | KEV bendroji įmonė yra viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė vandenilio ir kuro elementų technologijų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Bendrosios įmonės nariai steigėjai yra Europos Sąjunga (ES), kuriai atstovauja Komisija, pramonės grupė (Hydrogen Europe) ir mokslinių tyrimų grupė (Hydrogen Europe Research). |
| --- | --- |

2.

Valdymas

| 3. | KEV bendrosios įmonės valdymo struktūrą sudaro valdyba, vykdomasis direktorius, mokslinis komitetas, KEV valstybių atstovų grupė ir suinteresuotųjų subjektų forumas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Valdybą sudaro dešimt narių: šeši pramonės grupės atstovai, trys Komisijos atstovai ir vienas mokslinių tyrimų grupės atstovas. Valdybai tenka bendra atsakomybė už bendrosios įmonės strateginę kryptį ir veiklą, ji taip pat vykdo jos veiklos vykdymo priežiūrą. Vykdomasis direktorius yra atsakingas už kasdienį bendrosios įmonės valdymą. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mokslinį komitetą sudaro ne daugiau kaip devyni nariai, kurie atstovauja akademinei bendruomenei, pramonei ir reguliavimo institucijoms. Jis konsultuoja dėl mokslinių tyrimų prioritetų rengiant metinius darbo planus ir dėl mokslo laimėjimų, apibūdintų metinėje veiklos ataskaitoje. |
| --- | --- |

5.

| 6. | KEV valstybių atstovų grupę sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės ir su programa „Horizontas 2020“ asocijuotosios šalies atstovą, ji teikia nuomonę dėl bendrosios įmonės strateginių gairių ir programos „Horizontas 2020“ tikslų pasiekimo. Suinteresuotųjų subjektų forumas yra kasmetinis renginys, kuriame KEV suinteresuotosios šalys aptaria KEV veiklą ir gali pateikti pastabas. |
| --- | --- |

6.

Tikslai

| 7. | KEV bendrosios įmonės tikslas – iki 2020 m. parodyti, kad kuro elementų ir vandenilio technologijos yra vienas iš būsimos Europos energetikos ir transporto sistemų ramsčių. Bendroji įmonė siekia skatinti stipraus, tvaraus ir pasaulyje konkurencingo kuro elementų ir vandenilio sektoriaus ES vystymą. |
| --- | --- |

7.

Ištekliai

| 8. | Didžiausias ES įnašas į KEV bendrąją įmonę, apimantis pirmąjį veiklos etapą (KEV 1), yra 470 milijonų eurų iš 7BP biudžeto (3). Kitų narių įnašai turi būti ne mažesni kaip ES įnašas. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Didžiausias ES įnašas į KEV bendrąją įmonę, apimantis antrąjį veiklos etapą (KEV 2), yra 665 milijonai eurų iš programos „Horizontas 2020“ biudžeto. Iš šios sumos maksimali 570 milijonų eurų suma gali būti panaudota siekiant atitikti mažiausią pramonės ir mokslinių tyrimų grupės narių įnašą (nustatytas įnašas – 380 milijonų eurų), o iki 95 milijonų eurų gali būti panaudota siekiant atitikti bet kokį papildomą narių įnašą, kuris viršija mažiausią įnašą (4). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tikimasi, kad pramonės ir mokslinių tyrimų grupių nariai per bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpį prisidės ne mažesniu kaip 380 milijonų eurų įnašu (5). Iš šios sumos pramonės ir mokslinių tyrimų nariai turi patirti ne mažiau kaip 285 milijonų eurų išlaidų įgyvendindami papildomą veiklą, kuri nėra įtraukta į KEV bendrosios įmonės darbo planą (6). |
| --- | --- |

10.

| 11. | KEV bendrosios įmonės administracinės išlaidos apsiriboja 38 milijonų eurų suma; jos padengiamos piniginiais įnašais, kurie kasmet lygiai padalijami ES ir pramonės ir mokslinių tyrimų grupių nariams (7). |
| --- | --- |

11.

| 12. | 2017 m. galutinis KEV bendrosios įmonės biudžetas sudarė 198,6 milijono eurų (2016 m. – 115,5 milijono eurų). 2017 m. gruodžio 31 d. Bendrojoje įmonėje dirbo 26 darbuotojai (2016 m. – 26) (8). |
| --- | --- |

12.

Komisijos vertinimai

| 13. | 2017 m. birželio mėn. Komisija užbaigė galutinį bendrosios įmonės 7BP veiklos vertinimą ir tarpinį savo pagal programą „Horizontas 2020“ vykdytos veiklos vertinimą, po kurių buvo parengti atitinkami veiksmų planai, kuriuos Bendroji įmonė parengė siekdama atsižvelgti į vertinimuose pateiktas rekomendacijas. Todėl kaip atsaką į vertinimus, mes įtraukiame su bendrosios įmonės veiksmų planais susijusį skirsnį, kuris yra tik informacinio pobūdžio ir nėra mūsų audito nuomonės ar pastabų dalis. |
| --- | --- |

13.

| NUOMONĖ









  14. | Mes auditavome:






  a) | Bendrosios įmonės metines finansines ataskaitas, kurias sudaro 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinės būklės (9) ir biudžeto vykdymo (10) ataskaitos; ir |
| --- | --- | --- |

NUOMONĖ

14.

a)

Bendrosios įmonės metines finansines ataskaitas, kurias sudaro 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinės būklės (9) ir biudžeto vykdymo (10) ataskaitos; ir

| b) | šiose ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, kaip to reikalauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnis. |
| --- | --- |

b)

šiose ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, kaip to reikalauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnis.

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

| 15. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų bendrosios įmonės finansinėse ataskaitose bendrosios įmonės finansinė būklė 2017 m. gruodžio 31 d. bei tą dieną pasibaigusių finansinių metų operacijų ir pinigų srautų rezultatai bei grynojo turto pokyčiai visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai, kaip to reikalauja jos finansinis reglamentas ir Komisijos apskaitos pareigūno priimtos apskaitos taisyklės. Jos pagrįstos tarptautiniu mastu pripažintais viešojo sektoriaus apskaitos standartais. |
| --- | --- |

15.

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo

| 16. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimos pajamos visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos. |
| --- | --- |

16.

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo

| 17. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimi mokėjimai visais reikšmingais aspektais yra teisėti ir tvarkingi. |
| --- | --- |

17.

Vadovybės ir už valdymą atsakingų asmenų atsakomybė

| 18. | Pagal SESV 310–325 straipsnius ir bendrosios įmonės finansinį reglamentą vadovybė yra atsakinga už finansinių ataskaitų parengimą ir pateikimą, laikantis tarptautiniu mastu pripažintų viešojo sektoriaus apskaitos standartų, bei už jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Ši atsakomybė apima vidaus kontrolės priemonių nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir pateikti finansinės būklės ataskaitas, kuriose nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių iškraipymų. Vadovybė taip pat privalo užtikrinti, kad finansinės būklės ataskaitose atspindima veikla, finansinės operacijos ir informacija atitiktų jas reglamentuojančius teisės aktus. Galutinė atsakomybė už finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą tenka bendrosios įmonės vadovybei. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Rengiant finansines ataskaitas, vadovybė yra atsakinga už bendrosios įmonės gebėjimo toliau užtikrinti veiklos tęstinumą vertinimą, už deramą su tęstinumu susijusių dalykų atskleidimą ir už veiklos tęstinumo prielaidos taikymą apskaitai. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Už valdymą atsakingi asmenys vykdo subjekto finansinės atskaitomybės proceso priežiūrą. |
| --- | --- |

20.

Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą

| 21. | Mūsų tikslai yra gauti pakankamą patikinimą dėl to, ar bendrosios įmonės finansinėse ataskaitose nėra reikšmingų iškraipymų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos, bei, remiantis mūsų auditu, pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai arba kitoms atitinkamoms biudžeto įvykdymą tvirtinančioms institucijoms patikinimo pareiškimą dėl finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Pakankamas patikinimas užtikrina aukštą patikinimo lygį, tačiau jis nėra garantija, kad audito metu bus visuomet nustatyti reikšmingi iškraipymai ar neatitikties atvejai. Tokius atvejus gali nulemti sukčiavimas ar klaidos ir jie laikomi reikšmingais jei, imant atskirai ar subendrinus, galima pagrįstai tikėtis, jog jie darys įtaką naudotojų ekonominiams sprendimams, priimtiems remiantis šiomis finansinėmis ataskaitomis. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Atliekant auditą, taikomos procedūros, skirtos gauti audito įrodymus apie sumas ir kitą informaciją finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Procedūros pasirenkamos auditoriaus nuožiūra, taip pat remiantis dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių finansinių ataskaitų reikšmingų iškraipymų ar susijusių operacijų reikšmingos neatitikties Europos Sąjungos teisiniam pagrindui rizikos vertinimu. Atliekant šiuos rizikos vertinimus, nagrinėjamos ataskaitų rengimui ir jų teisingam pateikimui bei atspindimų operacijų teisėtumui ir tvarkingumui svarbios vidaus kontrolės priemonės, siekiant pagal esamas aplinkybes nustatyti tinkamas audito procedūras, bet ne siekiant pareikšti nuomonę dėl vidaus kontrolės veiksmingumo. Audito metu taip pat įvertinamas taikomų apskaitos metodų tinkamumas ir vadovybės atliktų apskaitinių įvertinimų pagrįstumas; taip pat įvertinamas bendras finansinių ataskaitų pateikimas. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kalbant apie pajamas, mes tikriname iš Komisijos gautą subsidiją ir vertiname bendrosios įmonės mokesčių ir kitų pajamų surinkimo procedūras. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Išlaidų srityje mes nagrinėjame mokėjimų operacijas, kai išlaidos buvo padarytos, užregistruotos ir patvirtintos. Šis nagrinėjimas apima visas mokėjimų kategorijas (įskaitant mokėjimus įsigyjant turtą), išskyrus avansus jų išmokėjimo momentu. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Rengdami šią ataskaitą ir nuomonę, mes atsižvelgėme į su bendrosios įmonės metinėmis finansinėmis ataskaitomis susijusį nepriklausomo išorės auditoriaus darbą, kaip nustatyta ES Finansinio reglamento 208 straipsnio 4 dalyje (11). |
| --- | --- |

25.

| 26. | Toliau pateiktos pastabos šios Europos Audito Rūmų nuomonių nekeičia. |
| --- | --- |

26.

BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS

2017 m. biudžeto vykdymas

| 27. | Į galutinį bendrosios įmonės 2017 m. biudžetą, skirtą įgyvendinti 7BP ir programą „Horizontas 2020“, įtraukti 127,8 milijono eurų įsipareigojimų asignavimų ir 198,6 milijono eurų mokėjimų asignavimų. Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų įgyvendinimo lygis atitinkamai buvo 96 % ir 89 %. Mokėjimų asignavimai daugiausia buvo panaudoti padengti 2016 m. ir 2017 m. kvietimų teikti pasiūlymus išankstinį finansavimą. |
| --- | --- |

27.

Daugiametis biudžeto vykdymas pagal 7BP

| 28. | Iš ne mažiau kaip 470 milijonų eurų 7BP lėšų, skirtų KEV bendrajai įmonei įgyvendinti KEV 1, 2017 m. pabaigoje ES piniginiai įnašai iš viso sudarė 386,7 milijono eurų, o nepiniginiai įnašai – 19,1 milijono eurų. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Iš mažiausiai 470 milijono eurų nepiniginių ir piniginių įnašų, kuriais prie KEV bendrosios įmonės pagrindinės veiklos turi prisidėti pramonės ir mokslinių tyrimų grupės nariai, iki 2017 m. pabaigos valdyba buvo patvirtinusi 396,2 milijono eurų vertės įnašus. Be to, 2017 m. pabaigoje KEV bendrajai įmonei buvo pranešta apie 55,8 milijono eurų nepiniginius įnašus pagrindinei veiklai. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Todėl 2017 m. pabaigoje bendras pramonės ir mokslinių tyrimų grupės narių įnašas bendrajai įmonei buvo 452 milijonai eurų, palyginti su 405,8 milijono eurų sukauptu ES įnašu. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Iš bendro 490 milijonų eurų pagrindinės veiklos ir administracinio biudžeto, skirto KEV 1 veiklai (12), 2017 m. pabaigoje Bendroji įmonė buvo prisiėmusi 481,7 milijono eurų įsipareigojimų (98,3 % turimo biudžeto) ir atlikusi 418,5 milijono eurų mokėjimų. Pagal bendrosios įmonės mokėjimų būsimiems 7BP projektams planą, dar 25,7 milijono eurų suma bus sumokėta 2018 m. ir 17,4 milijono eurų vėlesniais metais. Taigi KEV 1 programos galutinis įgyvendinimo koeficientas yra įvertintas 94,3 % viso KEV 1 biudžeto. |
| --- | --- |

31.

Daugiametis biudžeto vykdymas pagal programą „Horizontas 2020“

| 32. | Iš ne mažiau kaip 665 milijonų eurų programos „Horizontas 2020“ lėšų, skirtų KEV bendrajai įmonei įgyvendinti KEV 2, 2017 m. pabaigoje ES piniginis įnašas iš viso sudarė 234,3 milijono eurų. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Pramonės ir mokslinių tyrimų grupių nariai neprivalo skirti minimalios nepiniginių įnašų sumos KEV 2 bendrosios įmonės veiklai. 2017 m. pabaigoje pramonės ir mokslinių tyrimų srities nariai nurodė skyrę 25,1 milijono eurų pagrindinei veiklai skirtų nepiniginių įnašų (13), iš kurių 0,6 milijono eurų patvirtino KEV valdyba. Tai rodo, kad 2017 m. KEV 2 projektai vis dar buvo ankstyvame etape. Įsipareigoti nepiniginiai įnašai pagal pasirašytus susitarimus dėl dotacijų 2017 m. gruodžio 31 d. sudaro 137,4 milijono eurų (14). Be to, valdyba patvirtino 1,3 milijono eurų sudarančius pramonės ir mokslinių tyrimų srities narių piniginius įnašus bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Iš ne mažiau kaip 285 milijonų eurų pramonės ir mokslinių tyrimų srities narių įnašų, kurie turėjo būti skirti papildomai, į bendrosios įmonės darbo programą neįtrauktai veiklai, 2017 m. pabaigoje nariai jau buvo pranešę apie 558,5 milijono eurų sumą (15), iš kurių 382,2 milijono eurų buvo patvirtinti, taigi tikslas buvo gerokai viršytas. Tačiau, kadangi mes neturime teisės audituoti narių nepiniginius įnašus, skirtus papildomai veiklai, mes negalime pateikti nuomonės dėl jų pobūdžio, kokybės ir tikrumo. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Todėl iki 2017 m. pabaigos visi pramonės ir mokslinių tyrimų srities narių įnašai sudarė 585 milijonus eurų (iš kurių beveik 95,5 % buvo įnašai, skirti papildomai veiklai), palyginti su 234,3 milijono eurų ES piniginiu įnašu (taip pat žr. 41 dalį). |
| --- | --- |

35.

| 36. | 2017 m. pabaigoje iš maksimalaus KEV 2 skirto veiklos ir administracinio 684 milijonų eurų biudžeto (16) Bendroji įmonė buvo prisiėmusi 407,2 milijono eurų įsipareigojimų ir atlikusi 223,3 milijono eurų mokėjimų. |
| --- | --- |

36.

VIDAUS KONTROLĖ

Vidaus kontrolės sistema

| 37. | Bendroji įmonė įdiegė ex ante kontrolės procedūras, paremtas finansinių ir veiklos dokumentų peržiūra. 7BP tarpinių ir galutinių mokėjimų ex post auditus pas naudos gavėjus atlieka Bendroji įmonė, tuo tarpu už programos „Horizontas 2020“ projektų išlaidų deklaracijų ex post auditus atsakinga Komisijos bendra audito tarnyba. |
| --- | --- |

37.

| 38. | 2017 m. pabaigoje bendrosios įmonės pateiktas 7BP mokėjimų likutinis klaidų lygis atlikus ex post auditus sudarė 1,13 % (17). 2017 m. Bendroji įmonė kartu su Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinio direktorato (DG RTD) bendra audito tarnyba pradėjo pirmą atsitiktinės ir rizika pagrįstos „Horizontas 2020“ išlaidų deklaracijų imties ex post auditą, kurio rezultatai bus paskelbti Bendrosios įmonės 2018 m. metinėje veiklos ataskaitoje. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Mūsų audito rezultatai, – gauti remiantis bendrosios įmonės vidaus kontrolės sistemos vertinimu bei pajamų, mokėjimų, dotacijų ir pirkimų operacijų pagrindiniais testais, taip pat užbaigtų ex post auditų imties peržiūra (atsižvelgiant į susigrąžinimus nustačius klaidas), – suteikė mums pagrįstą patikinimą, kad, imant apskritai, bendrosios įmonės likutinis klaidų lygis yra mažesnis už reikšmingumo ribą. |
| --- | --- |

39.

KITI KLAUSIMAI

Sverto poveikis kitų narių įnašams

| 40. | Vienas iš pagrindinių Bendrosios įmonės tikslų yra pritaikyti sverto poveikį pramonės narių įnašams jos veiklos srityje (18). Remiantis KEV 2 steigimo reglamentu, minimalus sverto koeficientas tiek pagrindinės veiklos, tiek papildomos veiklos atveju sudaro 0,67 (19). Kaip nurodyta tarpinėje vertinimo ataskaitoje, sverto koeficientas, kurį Bendroji įmonė pasiekė 2017 m. pabaigoje, buvo 1,32 (20), atsižvelgiant į pagrindinę ir papildomą veiklą (įskaitant 0,35 (21) nepiniginiams įnašams tik pagrindinei veiklai). Pagal KEV 2 steigimo reglamentą pramonės srities nariai neprivalo skirti minimalios nepiniginių įnašų sumos bendrosios įmonės pagrindinei veiklai (22). Galutinis pagrindinei ir papildomai veiklai skirtų nepiniginių įnašų sverto koeficientas bus apskaičiuotas programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo pabaigoje. Kadangi mes neturime teisės audituoti narių nepiniginius įnašus, skirtus papildomai veiklai, negalime pateikti nuomonės dėl tokių įnašų pobūdžio, kokybės ir tikrumo (23). |
| --- | --- |

40.

INFORMACIJA APIE KOMISIJOS VYKDOMUS VERTINIMUS

| 41. | Komisijos atliktas galutinis KEV bendrosios įmonės veiklos pagal 7BP vertinimas apėmė 2008–2016 m. laikotarpį (24), tuo tarpu KEV bendrosios įmonės veiklos pagal programą „Horizontas 2020“ vertinimas apėmė 2014–2016 m. laikotarpį (25). Vertinimus atlikti padėjo nepriklausomi ekspertai, kaip numatyta Tarybos reglamentuose dėl KEV (26), buvo vertinami bendrosios įmonės veiklos rezultatai, atsižvelgiant į veiklos aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą, suderinamumą ir ES pridėtinę vertę, papildomai nagrinėjant atvirumą ir skaidrumą bei mokslinių tyrimų kokybę. Į vertinimo rezultatus buvo atsižvelgta ataskaitoje, kurią Komisija 2017 m. spalio mėn. pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai (27). |
| --- | --- |

41.

| 42. | Atsižvelgdama į vertintojų pateiktas rekomendacijas (28), Bendroji įmonė parengė veiksmų planą, kurį KEV 2 bendrosios įmonės valdyba patvirtino 2018 m. balandžio mėn. Veiksmų planas apima įvairius veiksmus, kuriuos turi įgyvendinti Bendroji įmonė (29), su kai kuriais veiksmais susijusi veikla jau pradėta (30), dauguma jų turėtų būti įgyvendinti 2018 m. ir 2019 m., o į kai kuriuos bus atsižvelgta kitu programavimo laikotarpiu (31). |
| --- | --- |

42.

Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Neven MATES, 2018 m. spalio 2 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Klaus-Heiner LEHNE

Pirmininkas

---

(1)  2008 m. gegužės 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 521/2008 dėl Kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės įsteigimo (OL L 153, 2008 6 12, p. 1) su pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) Nr. 1183/2011 (OL L 302, 2011 11 19, p. 3).

1

(2)  2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 559/2014, kuriuo įsteigiama 2 kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė (OL L 169, 2014 6 7, p. 108).

2

(3)  Reglamento (EB) Nr. 521/2008 5 straipsnio 1 dalis.

3

(4)  Reglamento (ES) Nr. 559/2014 3 straipsnio 1 dalis.

4

(5)  Reglamento (ES) Nr. 559/2014 4 straipsnio 1 dalis.

5

(6)  Kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 559/2014 4 straipsnio 2 dalies b punkte, papildoma veikla – tai nepiniginiai įnašai į papildomą prie KEV jungtinės technologijų iniciatyvos tikslų prisidedančią veiklą, kuri nėra įtraukta į bendrosios įmonės darbo planą ir biudžetą. Atitinkama veikla turėtų būti nustatyta metiniame papildomos veiklos plane, kuriame nurodoma apskaičiuota šių įnašų vertė. Vadovaujantis to paties reglamento 4 straipsnio 4 dalimi, papildomos veiklos sąnaudas privalo patvirtinti nepriklausomas išorės auditorius; nei Bendroji įmonė, nei Audito Rūmai, nei kita ES įstaiga jų audito neatlieka.

6

(7)  2 KEV bendrosios įmonės įstatų 13 straipsnio 2 dalis (Reglamento (ES) Nr. 559/2014 I priedas).

7

(8)  Daugiau informacijos apie KEV bendrąją įmonę ir jos veiklą galima rasti jos interneto svetainėje http://www.fch.europa.eu. www fch.europa.eu.

8

(9)  Finansinės būklės ataskaitas sudaro balansas, finansinių rezultatų ataskaita, pinigų srautų lentelė, grynojo turto pokyčių ataskaita, svarbių apskaitos metodų santrauka ir kita aiškinamoji informacija.

9

(10)  Biudžeto vykdymo ataskaitas sudaro ataskaitos, kuriose suvestos visos biudžetinės operacijos, ir aiškinamoji informacija.

10

(11)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

11

(12)  Visą sumą sudaro 470 milijonų eurų ES piniginis įnašas, finansuojamas pagal 7BP programą, ir kitų narių 20 milijonų eurų piniginis įnašas administracinėms išlaidoms.

12

(13)  KEV bendrosios įmonės metinė veiklos ataskaita, p. 36.

13

(14)  KEV bendrosios įmonės metinė veiklos ataskaita, p. 13, 1.1.2 lentelė.

14

(15)  KEV bendrosios įmonės metinė veiklos ataskaita, p. 14 ir 1.1.3 lentelė.

15

(16)  Visą sumą sudaro 665 milijonų eurų ES piniginis įnašas, finansuojamas pagal programą „Horizontas 2020“ ir 19 milijonų eurų pramonės ir mokslinių tyrimų srities narių piniginis įnašas administracinėms išlaidoms.

16

(17)  KEV bendrosios įmonės metinė veiklos ataskaita, p. 69 ir 74.

17

(18)  Reglamento (ES) Nr. 559/2014 4 konstatuojamoje dalyje nustatyta, kad ši partnerystė turėtų būti pagrįsta subalansuotu visų partnerių indėliu.

18

(19)  Bendras minimalus pramonės srities narių įnašas į Bendrosios įmonės pagrindinę ir papildomą veiklą (380 milijonų eurų), padalintas iš maksimalaus ES grynųjų pinigų įnašo į Bendrąją įmonę (570 milijonų eurų).

19

(20)  Šis įvertintas sverto poveikis apima iš tikrųjų sumokėtus privačių narių piniginius įnašus (1,3 milijono eurų) ir privačių narių nepiniginius įnašus (137,4 milijono eurų), įsipareigotus pasirašytuose susitarimuose dėl dotacijų, bei patvirtintus nepiniginius įnašus papildomai veiklai (382,2 milijono eurų), padalinus iš piniginių įnašų, Komisijos įsipareigotų pasirašytuose susitarimuose dėl dotacijų (395,6 milijono eurų).

20

(21)  Šis įvertintas sverto poveikis apima iš tikrųjų sumokėtus privačių narių piniginius įnašus (1,3 milijono eurų) ir privačių narių nepiniginius įnašus (137,4 milijono eurų), įsipareigotus pasirašytuose susitarimuose dėl dotacijų, padalinus iš piniginių įnašų, Komisijos įsipareigotų pasirašytuose susitarimuose dėl dotacijų (395,6 milijono eurų).

21

(22)  Reglamento (ES) Nr. 559/2014 4 straipsnio 1 dalyje ir 4 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad pramonės ir mokslinių tyrimų srities nariai turėtų iš viso prisidėti ne mažesniais kaip 380 milijonų eurų įnašais per Bendrosios įmonės gyvavimo laikotarpį, iš kurių ne mažiau kaip 285 milijonus eurų turėtų sudaryti sąnaudos, patirtos įgyvendinant papildomą veiklą, kuri nėra įtrauktą į bendrosios įmonės darbo planą.

22

(23)  Pagal Reglamento (ES) Nr. 559/2014 4 straipsnio 4 dalį papildomų veiklų išlaidas tvirtina nepriklausomas išorės auditorius, kurį skiria Bendroji įmonė. Tačiau išlaidų tokioms veikloms neaudituoja nei Bendroji įmonė, nei jokia kita ES įstaiga.

23

(24)  KEV bendrosios įmonės veiklos pagal 7BP galutinis vertinimas. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/fch.pdf

24

(25)  KEV 2 bendrosios įmonės, veikiančios pagal programą „Horizontas 2020“, tarpinis (2014–2016 m.) vertinimas https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/fch2.pdf.

25

(26)  Komisijos atliekami privalomi vertinimai pagal Reglamento (EB) Nr. 521/2008 dėl KEV bendrosios įmonės 11 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 559/2014, kuriuo įsteigiama KEV 2 bendroji įmonė, 11 straipsnį.

26

(27)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas. Bendrosios įmonės, veikiančios pagal programą „Horizontas 2020“, tarpinis vertinimas {SWD(2017) 339 final}.

27

final

(28)  Rekomendacijos apima: poreikį gerinti valstybių atstovų grupės ir patariamųjų organų vaidmenį; suderinamumą su kitomis ES programomis; poreikį gerinti projektus žemesniame technologinės parengties lygyje (TPL); mažiau KEV projektuose aktyvių šalių dalyvavimo didinimą bei regionų ir aukštojo mokslo institutų dalyvavimo skatinimą; pagalbos teikimą finansiniais klausimais (tinkamiausios finansavimo galimybės) bei komercinio diegimo rėmimą ir geresnį ES intelektinės nuosavybės teisių naudojimą; komunikacijos su suinteresuotaisiais subjektais, sprendimus priimančiais asmenimis, regionais ir visuomene gerinimą, siekiant didinti visuomenės informuotumą apie KEV technologijas.

28

(29)  Konkretūs į veiksmų planą įtraukti veiksmai, atsižvelgiant į vertintojo rekomendacijas apima: valstybių atstovų grupės vaidmens stiprinimą ir didinimą; regionų ir miestų dalyvavimo didinimą; sąveikos su išorės suinteresuotaisiais subjektais pagerinimą būsimuose suinteresuotųjų subjektų forumuose; ryšių su Europos Komisija stiprinimą, siekiant geresnio koordinavimo su kitomis ES iniciatyvomis; rezultatų sklaidos ir panaudojimo gerinimą.

29

(30)  Jau pradėta veikla apima: daugiametės darbo programos analizę su valstybių atstovų grupe, siekiant nustatyti trūkumus ir nagrinėti bendradarbiavimą su regionais ir miestais; KEV 2 finansų inžinerijos pareigūno užduočių peržiūrą, siekiant sąveikos su kitomis ES priemonėmis (visų pirma rizikos pasidalijimo finansine priemone (EIB); 2017 m. kovo mėn. pradėtas tyrimas siekiant nustatyti didžiausios pridėtinės vertės sritis ES vertės grandinėse; diskusijos valdybos lygmeniu dėl mažesnės TPL veiklos, siekiant ją traukti į kitos daugiametės darbo programos peržiūrą.

30

(31)  Visų pirma, nuoseklumas ir papildomumas su kitomis ES programomis transporto ir energetikos srityse.

31

---

PRIEDAS

Atsižvelgimas į ankstesnių metų pastabas

| Metai | Audito Rūmų pastaba | Taisomojo veiksmo būklė
  (užbaigtas / vykdomas / neįvykdytas / n. d.) |
| --- | --- | --- |
| | Interesų konfliktai | |
| 2015 | 2015 m. liepos mėn. Komisija parengė gaires bendrosioms įmonėms dėl interesų konflikto taisyklių ir bendrą šabloną, taikytiną interesų konflikto nebuvimui deklaruoti, kurį Bendroji įmonė turėtų įtraukti į savo procedūras. | Užbaigtas |

Metai

Audito Rūmų pastaba

Taisomojo veiksmo būklė

(užbaigtas / vykdomas / neįvykdytas / n. d.)

Interesų konfliktai

2015

2015 m. liepos mėn. Komisija parengė gaires bendrosioms įmonėms dėl interesų konflikto taisyklių ir bendrą šabloną, taikytiną interesų konflikto nebuvimui deklaruoti, kurį Bendroji įmonė turėtų įtraukti į savo procedūras.

Užbaigtas

---

BENDROSIOS ĮMONĖS ATSAKYMAS

40.

2 KEV bendroji įmonė pripažįsta, kad pagal 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 559/2014, kuriuo įsteigiama II kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė (1), Audito Rūmai neturi teisės atlikti nepiniginių įnašų vykdant papildomą veiklą audito. BĮ norėtų pabrėžti, kad ji yra parengusi metodiką, kurią 2016 m. gruodžio 9 d. (2) patvirtino jos valdyba ir kurioje numatyta griežta papildomos veiklos, ataskaitų teikimo ir sertifikavimo kontrolė, taip pat pateikiamas audito programos modelis ir sertifikavimo audito sertifikatas, kai sertifikavimą atlieka nepriklausomi išorės auditoriai.

---

(1)  OL L 169, 2014 6 7, p. 108.

1

(2)  https://www.fch.europa.eu/page/in-kind-additional-activities

2

---

| 14.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 452/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 452/57

---

ATASKAITA

dėl Naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su bendrosios įmonės atsakymu

(2018/C 452/07)

TURINYS

| | Dalis | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| ĮVADAS | 1–12 | 58 |
| NVI bendrosios įmonės įsteigimas | 1–2 | 58 |
| Valdymas | 3–5 | 58 |
| Tikslai | 6 | 58 |
| Ištekliai | 7–11 | 58 |
| Komisijos vertinimai | 12 | 59 |
| NUOMONĖ | 13–25 | 59 |
| Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo | 14 | 59 |
| Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo | 15 | 59 |
| Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo | 16 | 59 |
| Vadovybės ir už valdymą atsakingų asmenų atsakomybė | 17–19 | 60 |
| Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą | 20–25 | 60 |
| BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS | 26–36 | 61 |
| 2017 m. biudžeto vykdymas | 26–27 | 61 |
| Daugiametis biudžeto vykdymas pagal 7BP | 28–32 | 61 |
| Daugiametis biudžeto vykdymas pagal programą „Horizontas 2020“ | 33–36 | 61 |
| VIDAUS KONTROLĖ | 37–39 | 62 |
| Vidaus kontrolės sistema | 37–39 | 62 |
| KITI KLAUSIMAI | 40 | 62 |
| Sverto poveikis pramonės narių įnašams | 40 | 62 |
| INFORMACIJA APIE KOMISIJOS VYKDOMUS VERTINIMUS | 41–42 | 63 |
| PRIEDAS. | ATSIŽVELGIMAS Į ANKSTESNIŲ METŲ PASTABAS |

Dalis

Puslapis

ĮVADAS

1–12

58

NVI bendrosios įmonės įsteigimas

1–2

58

Valdymas

3–5

58

Tikslai

6

58

Ištekliai

7–11

58

Komisijos vertinimai

12

59

NUOMONĖ

13–25

59

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

14

59

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo

15

59

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo

16

59

Vadovybės ir už valdymą atsakingų asmenų atsakomybė

17–19

60

Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą

20–25

60

BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS

26–36

61

2017 m. biudžeto vykdymas

26–27

61

Daugiametis biudžeto vykdymas pagal 7BP

28–32

61

Daugiametis biudžeto vykdymas pagal programą „Horizontas 2020“

33–36

61

VIDAUS KONTROLĖ

37–39

62

Vidaus kontrolės sistema

37–39

62

KITI KLAUSIMAI

40

62

Sverto poveikis pramonės narių įnašams

40

62

INFORMACIJA APIE KOMISIJOS VYKDOMUS VERTINIMUS

41–42

63

PRIEDAS.

ATSIŽVELGIMAS Į ANKSTESNIŲ METŲ PASTABAS

64

BENDROSIOS ĮMONĖS ATSAKYMAS

65

ĮVADAS

NVI bendrosios įmonės įsteigimas

| 1. | Naujoviškų vaistų iniciatyvos (NVI) bendroji įmonė, įsikūrusi Briuselyje, buvo įsteigta 2007 m. gruodžio mėn. (1) dešimties metų laikotarpiui, o nepriklausomai veikti pradėjo 2009 m. lapkričio 16 d. 2014 m. gegužės mėn. Taryba priėmė naują steigimo reglamentą ir pratęsė bendrosios įmonės veiklą laikotarpiui iki 2024 m. gruodžio 31 d. (2) |
| --- | --- |

1.

| 2. | NVI bendroji įmonė yra sveikatos mokslinių tyrimų ir inovacijų viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė. Bendrosios įmonės nariai steigėjai yra Europos Sąjunga (ES), kuriai atstovauja Komisija, ir farmacijos sektorius, kuriam atstovauja Europos farmacijos pramonės ir asociacijų federacija (EFPIA). |
| --- | --- |

2.

Valdymas

| 3. | NVI bendrosios įmonės valdymo struktūrą sudaro Valdyba, Vykdomasis direktorius, Mokslinis komitetas, Valstybių atstovų grupė, Strateginio valdymo grupės ir Suinteresuotųjų subjektų forumas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Valdyba yra pagrindinis sprendimus priimantis organas ir yra atsakinga už bendrosios įmonės operacijas ir jos veiklos priežiūrą. Valdybą sudaro dešimt valdybos narių, tolygiai atstovaujančių abiems nariams steigėjams. Vykdomasis direktorius yra atsakingas už kasdienį bendrosios įmonės valdymą. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mokslinis komitetas, Valstybių atstovų grupė, Strateginio valdymo grupės ir Suinteresuotųjų subjektų forumas yra patariamieji organai. Mokslinis komitetas sudaro įvairių sričių moksliniai ekspertai; jis teikia rekomendacijas Valdybai. Valstybių atstovų grupė, kurią sudaro ES valstybių narių atstovai ir ES mokslinių tyrimų programų asocijuotosios šalys, Valdybai teikia strategines nuomones. Strateginio valdymo grupės, kurias sudaro farmacijos įmonių, Europos Komisijos ir Mokslinio komiteto atstovai, koordinuoja NVI projektus tarpusavyje, o taip pat šiuos projektus ir platesnio pobūdžio ES mokslinių tyrimų programas. Suinteresuotųjų subjektų forumas yra kasmetinis renginys, kuriame NVI suinteresuotosios šalys aptaria naujausią NVI veiklą ir planus. |
| --- | --- |

5.

Tikslai

| 6. | NVI bendrosios įmonės tikslas yra gerinti sveikatą sparčiau kuriant naujoviškus vaistus ir suteikiant ligoniams galimybes jais naudotis, ypač tose srityse, kuriose nėra patenkintas medicininis ar socialinis poreikis. Bendroji įmonė siekia sudaryti palankias sąlygas bendradarbiavimui tarp pagrindinių subjektų, susijusių su moksliniais tyrimais sveikatos priežiūros srityje, kaip antai universitetų, farmacijos ir kitų pramonių, mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ), pacientų organizacijų ir vaistų priežiūros institucijų. |
| --- | --- |

6.

Ištekliai

| 7. | Didžiausias ES įnašas, skirtas padengti I NVI (2008–2013 m.) programos veiklos išlaidas, yra vienas milijardas eurų, finansuojamas iš Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos (7BP) biudžeto (3). Narių iš farmacijos sektoriaus įnašai turi prilygti ES įnašui. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Didžiausias ES įnašas, skirtas padengti II NVI (2014–2024 m.) programos veiklos išlaidas, yra 1 638 milijonai eurų iš programos „Horizontas 2020“ biudžeto. Iš šios sumos maksimali 1 425 milijonų eurų suma gali būti panaudota siekiant atitikti EFPIA įnašą, o iki 213 milijonų eurų suma gali būti panaudota siekiant atitikti kitų bendrovių ir universitetų, nusprendusių prisijungti prie NVI bendrosios įmonės kaip partneriai ar asocijuotieji partneriai, įnašus (4). |
| --- | --- |

8.

| 9. | EFPIA prie bendrosios įmonės veiklos ir administracinių sąnaudų prisideda bent 1 425 milijonų eurų ištekliais. Kiti būsimi II NVI programos nariai arba asocijuotieji partneriai prisideda ištekliais, lygiaverčiais sumoms, kurias jie skyrė tapdami nariais ar asocijuotaisiais partneriais. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bendrosios įmonės administracinės išlaidos apsiriboja 85,2 milijono eurų suma; jos padengiamos narių piniginiais įnašais, kurie kasmet lygiai padalijami Sąjungai ir pramonės nariams (5). |
| --- | --- |

10.

| 11. | 2017 m. galutinis NVI bendrosios įmonės biudžetas sudarė 206,4 milijono eurų (2016 m. – 263,4 milijono eurų). 2017 m. gruodžio 31 d. bendrojoje įmonėje dirbo 49 darbuotojai (2016 m. – 41) (6). |
| --- | --- |

11.

Komisijos vertinimai

| 12. | 2017 m. birželio mėn. Komisija užbaigė galutinį bendrosios įmonės 7BP veiklos vertinimą ir tarpinį savo pagal programą „Horizontas 2020“ vykdytos veiklos vertinimą, po kurių buvo parengti atitinkami veiksmų planai, kuriuos bendroji įmonė parengė siekdama atsižvelgti į vertinimuose pateiktas rekomendacijas. Šia proga, kaip atsaką į vertinimus, mes įtraukiame su bendrosios įmonės veiksmų planais susijusį skirsnį, kuris yra tik informacinio pobūdžio ir nėra mūsų audito nuomonės ar pastabų dalis. |
| --- | --- |

12.

| NUOMONĖ









  13. | Mes auditavome:






  a) | Bendrosios įmonės metines finansines ataskaitas, kurias sudaro 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinės būklės (7) ir biudžeto vykdymo (8) ataskaitos; ir |
| --- | --- | --- |

NUOMONĖ

13.

a)

Bendrosios įmonės metines finansines ataskaitas, kurias sudaro 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinės būklės (7) ir biudžeto vykdymo (8) ataskaitos; ir

| b) | šiose ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, kaip to reikalauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnis. |
| --- | --- |

b)

šiose ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, kaip to reikalauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnis.

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

| 14. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų bendrosios įmonės finansinėse ataskaitose bendrosios įmonės finansinė būklė 2017 m. gruodžio 31 d. bei tą dieną pasibaigusių finansinių metų operacijų ir pinigų srautų rezultatai bei grynojo turto pokyčiai visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai, kaip to reikalauja jos finansinis reglamentas ir Komisijos apskaitos pareigūno priimtos apskaitos taisyklės. Jos pagrįstos tarptautiniu mastu pripažintais viešojo sektoriaus apskaitos standartais. |
| --- | --- |

14.

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo

| 15. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimos pajamos visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos. |
| --- | --- |

15.

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo

| 16. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimi mokėjimai visais reikšmingais aspektais yra teisėti ir tvarkingi. |
| --- | --- |

16.

Vadovybės ir už valdymą atsakingų asmenų atsakomybė

| 17. | Pagal SESV 310–325 straipsnius ir bendrosios įmonės finansinį reglamentą vadovybė yra atsakinga už finansinių ataskaitų parengimą ir pateikimą, laikantis tarptautiniu mastu pripažintų viešojo sektoriaus apskaitos standartų, bei už jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Ši atsakomybė apima vidaus kontrolės priemonių nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir pateikti finansinės būklės ataskaitas, kuriose nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių iškraipymų. Vadovybė taip pat privalo užtikrinti, kad finansinės būklės ataskaitose atspindima veikla, finansinės operacijos ir informacija atitiktų jas reglamentuojančius teisės aktus. Galutinė atsakomybė už finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą tenka bendrosios įmonės vadovybei. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Rengiant finansines ataskaitas, vadovybė yra atsakinga už bendrosios įmonės gebėjimo toliau užtikrinti veiklos tęstinumą vertinimą, už deramą su tęstinumu susijusių dalykų atskleidimą ir už veiklos tęstinumo prielaidos taikymą apskaitai. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Už valdymą atsakingi asmenys vykdo Centro finansinės atskaitomybės proceso priežiūrą. |
| --- | --- |

19.

Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą

| 20. | Mūsų tikslai yra gauti pakankamą patikinimą dėl to, ar bendrosios įmonės finansinėse ataskaitose nėra reikšmingų iškraipymų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos, bei, remiantis mūsų auditu, pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai arba kitoms atitinkamoms biudžeto įvykdymą tvirtinančioms institucijoms patikinimo pareiškimą dėl finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Pakankamas patikinimas užtikrina aukštą patikinimo lygį, tačiau jis nėra garantija, kad audito metu bus visuomet nustatyti reikšmingi iškraipymai ar neatitikties atvejai. Tokius atvejus gali nulemti sukčiavimas ar klaidos ir jie laikomi reikšmingais jei, imant atskirai ar subendrinus, galima pagrįstai tikėtis, jog jie darys įtaką naudotojų ekonominiams sprendimams, priimtiems remiantis šiomis finansinėmis ataskaitomis. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Atliekant auditą, taikomos procedūros, skirtos gauti audito įrodymus apie sumas ir kitą informaciją finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Procedūros pasirenkamos auditoriaus nuožiūra, taip pat remiantis dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių finansinių ataskaitų reikšmingų iškraipymų ar susijusių operacijų reikšmingos neatitikties Europos Sąjungos teisiniam pagrindui rizikos vertinimu. Atliekant šiuos rizikos vertinimus, nagrinėjamos ataskaitų rengimui ir jų teisingam pateikimui bei atspindimų operacijų teisėtumui ir tvarkingumui svarbios vidaus kontrolės priemonės, siekiant pagal esamas aplinkybes nustatyti tinkamas audito procedūras, bet ne siekiant pareikšti nuomonę dėl vidaus kontrolės veiksmingumo. Audito metu taip pat įvertinamas taikomų apskaitos metodų tinkamumas, vadovybės atliktų apskaitinių įvertinimų pagrįstumas ir bendras finansinės būklės ataskaitų pateikimas. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kalbant apie pajamas, mes tikriname iš Komisijos gautą subsidiją ir vertiname bendrosios įmonės mokesčių ir kitų pajamų surinkimo procedūras. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Išlaidų srityje mes nagrinėjame mokėjimų operacijas, kai išlaidos buvo padarytos, užregistruotos ir patvirtintos. Šis nagrinėjimas apima visas mokėjimų kategorijas (įskaitant mokėjimus įsigyjant turtą), išskyrus avansus jų išmokėjimo momentu. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Rengdami šią ataskaitą ir nuomonę, mes atsižvelgėme į su bendrosios įmonės metinėmis finansinėmis ataskaitomis susijusį nepriklausomo išorės auditoriaus darbą, kaip nustatyta ES Finansinio reglamento 208 straipsnio 4 dalyje (9). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Toliau pateiktos pastabos šios Europos Audito Rūmų nuomonių nekeičia. |
| --- | --- |

25.

BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS

2017 m. biudžeto vykdymas

| 26. | Į galutinį 2017 m. biudžetą, skirtą įgyvendinti 7BP ir programą „Horizontas 2020“, buvo įtraukti 322,4 milijono eurų įsipareigojimų asignavimai ir 206,4 milijono eurų mokėjimų asignavimai. Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų vykdymo lygiai atitinkamai buvo 97 % ir 72 %. Žemą mokėjimų asignavimų vykdymo lygį daugiausia lėmė su kai kuriais didelės apimties ir sudėtingais atsparumo antimikrobinėms medžiagoms projektais ir programomis „Ebola“ susijusių klinikinių tyrimų skaičiaus sumažinimas arba atidėjimas ir vėlavimai sudarant susitarimus dėl dotacijų, skirtus kvietimams teikti pasiūlymus pagal programą „Horizontas 2020“. |
| --- | --- |

26.

| 27. | 2017 m. pabaigoje nepanaudoti ankstesnių metų mokėjimų asignavimai sudarė 78,7 milijono eurų. Taigi 2017 m. liepos mėn. bendrosios įmonės valdyba patvirtino finansinių metų naujų veiklos mokėjimų asignavimų sumažinimą 56 milijonais eurų (10), o 2017 m. lapkričio mėn. – susikaupusių nepanaudotų ankstesnių metų mokėjimų asignavimų sumažinimą 25,8 milijono eurų. Ši situacija rodo, kad pastaruosius kelerius metus buvo trūkumų planuojant ir stebint naujų mokėjimų asignavimų poreikį. |
| --- | --- |

27.

Daugiametis biudžeto vykdymas pagal 7BP

| 28. | Iš ne mažiau kaip 1 milijardo eurų 7BP lėšų, skirtų NVI bendrajai įmonei įgyvendinti 1 NVI, sumos iki 2017 m. pabaigos ES piniginis įnašas iš viso sudarė 827,2 milijono eurų. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Iš 1 milijardo eurų įnašų, kuriais prie NVI bendrosios įmonės veiklos turi prisidėti pramonės nariai, iki 2017 m. pabaigos bendroji įmonė buvo patvirtinusi 529,9 milijono eurų vertės nepiniginius ir 21,9 milijono eurų piniginius įnašus. Pramonės narys deklaravo dar vieną 153,3 milijono eurų nepiniginį įnašą, kuris bus patvirtintas 2018 m. pradžioje. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Todėl 2017 m. pabaigoje bendra pramonės narių skirtų nepiniginių ir piniginių įnašų suma sudarė 705,1 milijono eurų palyginti su bendru ES piniginiu įnašu, skirtu padengti NVI bendrosios įmonės 7BP veiklos išlaidas, kuris siekė 827,2 milijono eurų. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Iš bendro 1 milijardo eurų pagrindinės veiklos ir administracinio biudžeto, skirto 1 NVI veiklai, 2017 m. pabaigoje 1 NVI bendroji įmonė buvo prisiėmusi 966 milijonus eurų įsipareigojimų (96,6 % turimo biudžeto) ir atliko 720 milijonų eurų mokėjimų. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Aukštą neatliktų 246 milijonų eurų (25 %) mokėjimų lygį daugiausia lėmė tai, kad pirmaisiais NVI bendrosios įmonės gyvavimo metais 7BP veikla buvo pradėta įgyvendinta vėlai. |
| --- | --- |

32.

Daugiametis biudžeto vykdymas pagal programą „Horizontas 2020“

| 33. | Iš ne mažiau kaip 1 638 milijonų eurų programos „Horizontas 2020“ lėšų, skirtų NVI bendrajai įmonei įgyvendinti 2 NVI, iki 2017 m. pabaigos ES piniginis įnašas iš viso sudarė 157,3 milijono eurų. |
| --- | --- |

33.

| 34. | EFPIA įsipareigojo skirti ne mažiau kaip 1 425 milijonus eurų nepiniginių ir piniginių įnašų bendrosios įmonės pagal programą „Horizontas 2020“ vykdomai pagrindinei ir administracinei veiklai per visą jos gyvavimo laikotarpį. 2017 m. pabaigoje EFPIA ir jos asocijuotieji partneriai pranešė apie 132,8 milijono eurų nepiniginius įnašus, iš kurių buvo patvirtinti 82,5 milijono eurų. Be to, Vykdomasis direktorius buvo patvirtinęs 7,6 milijono eurų pramonės narių (EFPIA ir asocijuotųjų partnerių) piniginius įnašus. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Todėl iki 2017 m. pabaigos visi pramonės atstovų įnašai sudarė 140,4 milijono eurų, palyginti su 157,3 milijono eurų ES piniginiu įnašu. |
| --- | --- |

35.

| 36. | 2017 m. pabaigoje iš maksimalaus NVI bendrajai įmonei skirto veiklos ir administracinio 1 680 (11) milijono eurų biudžeto (12) Bendroji įmonė buvo prisiėmusi 819,0 milijono eurų vertės įsipareigojimų ir atlikusi 179,6 milijono eurų mokėjimų. Santykinai žemą mokėjimų lygį daugiausia lėmė laikas, kurio projektus įgyvendinantiems konsorciumams prireikė programos „Horizontas 2020“ susitarimams dėl dotacijų sudaryti, o dėl to buvo vėluojama atlikti metų suplanuotus bendrosios įmonės išankstinio finansavimo mokėjimus. |
| --- | --- |

36.

VIDAUS KONTROLĖ

Vidaus kontrolės sistema

| 37. | Bendroji įmonė įdiegė ex ante kontrolės procedūras, paremtas finansinių ir veiklos dokumentų peržiūra. 7BP tarpinių ir galutinių mokėjimų ex post auditus pas naudos gavėjus atlieka bendroji įmonė, tuo tarpu už programos „Horizontas 2020“ projektų išlaidų deklaracijų ex post auditą atsakinga Komisijos bendra audito tarnyba. 2017 m. pabaigoje bendrosios įmonės pranešti likutiniai ex post auditų lygiai sudarė 1,29 % 7BP atveju ir 0,81 % – programos „Horizontas 2020“ atveju (13). |
| --- | --- |

37.

| 38. | Mūsų audito rezultatai, gauti remiantis bendrosios įmonės vidaus kontrolės sistemos vertinimu bei pajamų, mokėjimų, dotacijų ir pirkimų operacijų pagrindiniais testais, taip pat užbaigtų ex post auditų imties peržiūra (atsižvelgiant į susigrąžinimus nustačius klaidas), suteikė mums pagrįstą patikinimą, kad, imant apskritai, bendrosios įmonės likutinis klaidų lygis yra mažesnis už reikšmingumo ribą. |
| --- | --- |

38.

| 39. | 2017 m. pabaigoje Komisijos Bendras paramos centras (BPC) nebuvo užbaigęs konkrečių programos „Horizontas 2020“ dotacijų valdymo ir stebėjimo priemonių plėtojimo aspektų, skirtų bendrosios įmonės ataskaitų teikimo ir tvarkymo poreikiams, susijusiems su nepiniginiais įnašais. |
| --- | --- |

39.

KITI KLAUSIMAI

Sverto poveikis pramonės narių įnašams

| 40. | Vienas iš pagrindinių bendrosios įmonės tikslų yra pritaikyti sverto poveikį pramonės narių įnašams jos veiklos srityje (14). Mažiausias sverto koeficientas, kuris turi būti pasiektas pagal bendrosios įmonės steigimo reglamentą, yra 1 (15). |
| --- | --- |

40.

INFORMACIJA APIE KOMISIJOS VYKDOMUS VERTINIMUS

| 41. | Komisijos atliktas galutinis NVI bendrosios įmonės veiklos pagal 7BP vertinimas apėmė 2008–2016 m. laikotarpį (16), tuo tarpu 2 NVI bendrosios įmonės veiklos pagal programą „Horizontas 2020“ tarpinis vertinimas apėmė 2014–2016 m. laikotarpį (17). Vertinimus atlikti padėjo nepriklausomi ekspertai, kaip numatyta Tarybos reglamentuose dėl NVI (18), buvo vertinami bendrosios įmonės veiklos rezultatai, atsižvelgiant į veiklos aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą, suderinamumą ir ES pridėtinę vertę, papildomai nagrinėjant atvirumą ir skaidrumą bei mokslinių tyrimų kokybę. Į vertinimo rezultatus buvo atsižvelgta ataskaitoje, kurią Komisija 2017 m. spalio mėn. pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai (19). |
| --- | --- |

41.

| 42. | Atsižvelgdama į vertintojų pateiktas rekomendacijas (20), bendroji įmonė parengė veiksmų planą, kurį 2 NVI bendrosios įmonės valdyba patvirtino 2017 m. lapkričio mėn. Veiksmų planas apima įvairius veiksmus, kuriuos turi įgyvendinti bendroji įmonė (21); su kai kuriais iš jų susijusi veikla jau pradėta (22), dauguma jų turėtų būti įgyvendinti 2018 m. ir 2019 m., o kai kurie iš jų bus nagrinėjami kitą programavimo laikotarpį (23). |
| --- | --- |

42.

Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Neven MATES, 2018 m. spalio 2 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2008 dėl bendrosios įmonės įsteigimo, siekiant įgyvendinti jungtinę technologijų iniciatyvą „Naujoviški vaistai“ (OL L 30, 2008 2 4, p. 38).

1

(2)  2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 557/2014, kuriuo įsteigiama 2 naujoviškų vaistų iniciatyvos bendroji įmonė (OL L 169, 2014 6 7, p. 54).

2

(3)  Reglamento (EB) Nr. 73/2008 5 straipsnio 1 dalis.

3

(4)  Reglamento (ES) Nr. 557/2014 3 straipsnio 1 dalis.

4

(5)  II NVI bendrosios įmonės įstatų 13 straipsnio 2 dalis (Reglamento (ES) Nr. 557/2014 I priedas).

5

(6)  Daugiau informacijos apie bendrosios įmonės veiklą pateikta jos interneto svetainėje: https://www.imi.europa.eu

6

(7)  Finansinės būklės ataskaitas sudaro balansas, finansinių rezultatų ataskaita, pinigų srautų lentelė, grynojo turto pokyčių ataskaita, svarbių apskaitos metodų santrauka ir kita aiškinamoji informacija.

7

(8)  Biudžeto vykdymo ataskaitas sudaro ataskaitos, kuriose suvestos visos biudžetinės operacijos, ir aiškinamoji informacija.

8

(9)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

9

(10)  Pirmasis 2017 m. biudžeto pakeitimas.

10

(11)  1 638 milijonai eurų administracinėms ir veiklos išlaidoms padengti (Reglamento dėl II NVI 3 straipsnis) bei pusė 85 milijonų eurų sumos (piniginis įnašas – Reglamento dėl II NVI 13 straipsnis, Priedas).

11

(12)  Ši suma apima maksimalių ES grynųjų pinigų įnašą į bendrosios įmonės veiklos ir administravimo išlaidas ir pramonės narių piniginį įnašą į bendrosios įmonės administracines išlaidas.

12

(13)  NVI bendrosios įmonės 2017 m. metinė veiklos ataskaita, p. 103–104.

13

(14)  Reglamento (ES) Nr. 557/2014 4 konstatuojamoje dalyje nustatyta, kad ši partnerystė turėtų būti pagrįsta subalansuotu visų partnerių indėliu.

14

(15)  Minimalūs pramonės narės (EFPIA) nepiniginiai įnašai į bendrosios įmonės pagrindinę veiklą (1 425 milijonai eurų) padalinti iš maksimalaus ES piniginio įnašo į bendrąją įmonę (1 425 milijonai eurų). Atkreipiame dėmesį, kad pagal 2 NVI įstatus pramonės nariai neteikia nepiniginių įnašų papildomai, į bendrosios įmonės darbo programą neįtrauktai veiklai.

15

(16)  NVI bendrosios įmonės veiklos pagal 7BP galutinis vertinimas. https://ec.europa.eu/research/health/pdf/imi_final_evaluation.pdf

16

(17)  2 NVI bendrosios įmonės, veikiančios pagal programą „Horizontas 2020“, tarpinis (2014–2016 m.) vertinimas https://ec.europa.eu/research/health/pdf/imi2_interim_evaluation.pdf

17

(18)  Komisijos atliekami privalomi vertinimai pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2008 dėl NVI bendrosios įmonės 11 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 557/2014, kuriuo įsteigiama 2 NVI bendroji įmonė, 11 straipsnį.

18

(19)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas. Bendrosios įmonės, veikiančios pagal programą „Horizontas 2020“, tarpinis vertinimas {SWD(2017) 339 final}.

19

(20)  Vertintojų pateiktos rekomendacijos apima: poreikį į bendradarbiavimo projektus integruoti kitas nei vaistų pramonė pramonės šakas; poreikį padidinti MVĮ ir ES 13 dalyvavimą; poreikį parengti atskaitingą veiksmingumo vertinimo sistemą, skirtą įvertinti bendrosios įmonės poveikį ir socialinę bei ekonominę naudą, poreikį peržiūrėti intelektinės nuosavybės teisių politiką ir poreikį pagerinti ir išplėsti prieigą prie projekto išdavų siekiant užtikrinti tvarumą ir padidinti poveikį.

20

(21)  Veiksmų plane pateikti konkretūs veiksmai, skirti atsižvelgti į vertintojo rekomendacijas, apima: temų, geriau pritaikytų prie MVĮ, nustatymą ir parengimą; 2 NVI tinklalapio, kuriame būtų nustatytas visas svarbus NVI projektų generuojamas turtas siekiant palengvinti sklaidą ir tolesnį naudojimą, sukūrimą; konsultavimąsi dėl to, kaip geriausiai užtikrinti NVI projektų vertingų išdirbių (išdavų) tvarumą; tarpininkavimo platformos įgyvendinamumo ir galimos pridėtinės vertės siekiant skatinti projekto rezultatų panaudojimą ištyrimą.

21

(22)  Jau inicijuota veikla apima: konkrečių internetinių seminarų rengimą siekiant padidinti MVĮ dalyvavimą bendrosios įmonės veikloje (https://www.imi.europa.eu/news-events/events/webinars-imi2-call-13); NVI projektų generuotų prieinamų priemonių katalogo parengimą, siekiant skatinti sklaidą ir dar labiau naudoti projektų rezultatus ir išplėsti poveikį (2 NVI bendrosios įmonės interneto svetainė); tęstinį nuo 2018 finansinių metų (2018 m. kovo mėn. 2 NVI pataisyta metinė darbo programa) naujo tinkamų, svarbių, patikimų, paprastų ir griežtų pagrindinių veiksmingumo rodiklių rinkinio rengimą.

22

(23)  Intelektinės nuosavybės teisių politikos peržiūra siekiant ją padaryti lankstesnę tuo pat metu laikantis teisinės sistemos.

23

---

PRIEDAS

Atsižvelgimas į ankstesnių metų pastabas

| Metai | Europos Audito Rūmų pastaba | Taisomojo veiksmo būklė
  (užbaigtas / vykdomas / neįvykdytas) |
| --- | --- | --- |
| | Programos „Horizontas 2020“ dotacijų valdymas | |
| 2016 | 2016 m. pabaigoje – trečiaisiais programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo metais – Bendroji įmonė buvo tik iš dalies užbaigusi savo kontrolės sistemų integravimą kartu su Komisijos bendromis programos „Horizontas 2020“ dotacijų valdymo ir stebėjimo priemonėmis. | Užbaigtas |
| | Išlaidų deklaracijų ex ante patikros ir stebėjimas | |
| 2016 | Bendroji įmonė šiek tiek vėlavo sumokėti išmokas naudos gavėjams (universitetams, mokslinių tyrimų organizacijoms ir MVĮ). Tai rodo projektų ataskaitų ir susijusių išlaidų deklaracijų vidaus kontrolės ir stebėjimo procedūrų trūkumus, turinčius neigiamos įtakos projektų įgyvendinimo efektyvumui. | Užbaigtas |

Metai

Europos Audito Rūmų pastaba

Taisomojo veiksmo būklė

(užbaigtas / vykdomas / neįvykdytas)

Programos „Horizontas 2020“ dotacijų valdymas

2016

2016 m. pabaigoje – trečiaisiais programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo metais – Bendroji įmonė buvo tik iš dalies užbaigusi savo kontrolės sistemų integravimą kartu su Komisijos bendromis programos „Horizontas 2020“ dotacijų valdymo ir stebėjimo priemonėmis.

Užbaigtas

Išlaidų deklaracijų ex ante patikros ir stebėjimas

2016

Bendroji įmonė šiek tiek vėlavo sumokėti išmokas naudos gavėjams (universitetams, mokslinių tyrimų organizacijoms ir MVĮ). Tai rodo projektų ataskaitų ir susijusių išlaidų deklaracijų vidaus kontrolės ir stebėjimo procedūrų trūkumus, turinčius neigiamos įtakos projektų įgyvendinimo efektyvumui.

Užbaigtas

---

BENDROSIOS ĮMONĖS ATSAKYMAS

27.

Pagal nustatytą biudžeto sudarymo procedūrą negalima daryti jokių pakeitimų, nors 2 NVI bendroji įmonė peržiūri savo prognozes N-1 metais, atsižvelgdama į faktinius projekto portfelio pokyčius. Prieš priimant kitą Komisijos metinį biudžetą, Komisijos finansinėje ataskaitoje užregistruoti skaičiai nebegali būti keičiami.

39.

Bendradarbiaudama su Vidaus audito tarnyba, 2 NVI bendroji įmonė įgyvendina veiksmų planą. 2 NVI bendroji įmonė bendradarbiauja su Komisijos Bendru paramos centru, analizuodama galimus variantus, kaip būtų galima perkelti pramonės sektoriaus narių pateiktus su nepiniginiais įnašais susijusius duomenis į programos „Horizontas 2020“ priemones, ir ieškodama veiksmingų sprendimų, siekdama užtikrinti programos „Horizontas 2020“ ataskaitų teikimo struktūrų tęstinumą įgyvendinant programą „Europos horizontas“.

---

| 14.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 452/66 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 452/66

---

ATASKAITA

dėl Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų bendrosios įmonės 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su bendrosios įmonės atsakymu

(2018/C 452/08)

TURINYS

| | Dalis | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| ĮVADAS | 1–12 | 67 |
| Bendrosios įmonės SESAR įsteigimas | 1–2 | 67 |
| Valdymas | 3–4 | 67 |
| Tikslai | 5–7 | 67 |
| Ištekliai | 8–11 | 68 |
| Komisijos vertinimai | 12 | 68 |
| NUOMONĖ | 13–25 | 68 |
| Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo | 14 | 68 |
| Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo | 15 | 69 |
| Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo | 16 | 69 |
| Vadovybės ir už valdymą atsakingų asmenų atsakomybė | 17–19 | 69 |
| Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą | 20–25 | 69 |
| BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS | 26–37 | 70 |
| 2017 m. biudžeto vykdymas | 26–28 | 70 |
| Daugiametis biudžeto vykdymas pagal 7BP ir TEN-T programas | 29–33 | 70 |
| Daugiametis biudžeto vykdymas pagal programą „Horizontas 2020“ | 34–37 | 71 |
| VIDAUS KONTROLĖ | 38–42 | 71 |
| Vidaus kontrolės sistema | 38–41 | 71 |
| Pirkimų procedūros | 42 | 72 |
| KITI KLAUSIMAI | 43 | 72 |
| Kitų narių įnašų mobilizavimas programai SESAR 2020 | 43 | 72 |
| INFORMACIJA APIE KOMISIJOS VYKDOMUS VERTINIMUS | 44–47 | 72 |
| PRIEDAS. | ATSIŽVELGIMAS Į ANKSTESNIŲ METŲ PASTABAS |

Dalis

Puslapis

ĮVADAS

1–12

67

Bendrosios įmonės SESAR įsteigimas

1–2

67

Valdymas

3–4

67

Tikslai

5–7

67

Ištekliai

8–11

68

Komisijos vertinimai

12

68

NUOMONĖ

13–25

68

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

14

68

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo

15

69

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo

16

69

Vadovybės ir už valdymą atsakingų asmenų atsakomybė

17–19

69

Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą

20–25

69

BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS

26–37

70

2017 m. biudžeto vykdymas

26–28

70

Daugiametis biudžeto vykdymas pagal 7BP ir TEN-T programas

29–33

70

Daugiametis biudžeto vykdymas pagal programą „Horizontas 2020“

34–37

71

VIDAUS KONTROLĖ

38–42

71

Vidaus kontrolės sistema

38–41

71

Pirkimų procedūros

42

72

KITI KLAUSIMAI

43

72

Kitų narių įnašų mobilizavimas programai SESAR 2020

43

72

INFORMACIJA APIE KOMISIJOS VYKDOMUS VERTINIMUS

44–47

72

PRIEDAS.

ATSIŽVELGIMAS Į ANKSTESNIŲ METŲ PASTABAS

74

BENDROSIOS ĮMONĖS ATSAKYMAS

75

ĮVADAS

Bendrosios įmonės SESAR įsteigimas

| 1. | Briuselyje įsikūrusi bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų bendroji įmonė (SESAR) buvo įsteigta 2007 m. vasario mėn. aštuonerių metų laikotarpiui ir savarankiškai pradėjo veikti 2007 m. rugpjūčio 10 d. (1) 2014 m. birželio mėn. Taryba iš dalies pakeitė pradinį reglamentą ir pratęsė bendrosios įmonės veiklą laikotarpiui iki 2024 m. gruodžio 31 d. (2) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bendroji įmonė SESAR yra viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pagrindu veikiantis subjektas, skirtas plėtoti ir diegti modernią oro eismo valdymo (OEV) sistemą Europoje. Jos steigėjai yra Europos Komisijos atstovaujama Europos Sąjunga (ES) ir Europos saugios oro navigacijos organizacija (Eurokontrolė) (3). Paskelbus kvietimą pareikšti susidomėjimą, bendrosios įmonės narėmis tapo 19 aviacijos sektoriaus viešųjų ir privačių subjektų. Tai orlaivių gamintojai, antžeminės ir aviacinės įrangos gamintojai, oro navigacijos paslaugų teikėjai ir oro uostų administracijos. |
| --- | --- |

2.

Valdymas

| 3. | Bendrosios įmonės SESAR valdymo struktūrą sudaro administracinė valdyba ir vykdomasis direktorius. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Administracinę valdybą sudaro bendrosios įmonės SESAR narių ir suinteresuotųjų šalių atstovai (oro erdvės karinių ir civilinių naudotojų atstovai, oro navigacijos paslaugų teikėjai, įrangos gamintojai, oro uostai, OEV sektoriaus personalas ir mokslinė bendruomenė). Valdyba įgaliota priimti Tarybos patvirtintą OEV valdymo generalinį planą ir vykdyti bendrą SESAR projekto įgyvendinimo kontrolę. Vykdomasis direktorius yra atsakingas už kasdienį bendrosios įmonės valdymą. |
| --- | --- |

4.

Tikslai

| 5. | SESAR projekto tikslas yra modernizuoti Europos OEV, apibrėžiant, kuriant ir pristatant naujas ar pagerintas technologijas ir procedūras. Projektas padalytas į tris etapus:






  — | Apibrėžimo etapą (2004–2007 m.), kurį vykdė Eurokontrolė ir kuris buvo finansuojamas pagal transeuropinių tinklų (TEN-T) programą. Šio etapo išdava buvo Europos OEV generalinis planas, kuriame apibrėžtas naujos kartos šiuolaikinės OEV sistemos turinys ir aprašytas jos kūrimas ir diegimas. |
| --- | --- | --- |

5.

—

Apibrėžimo etapą (2004–2007 m.), kurį vykdė Eurokontrolė ir kuris buvo finansuojamas pagal transeuropinių tinklų (TEN-T) programą. Šio etapo išdava buvo Europos OEV generalinis planas, kuriame apibrėžtas naujos kartos šiuolaikinės OEV sistemos turinys ir aprašytas jos kūrimas ir diegimas.

| — | Dviejų dalių rengimo etapą (nustatytą 2008–2013 m. ir pratęstą iki 2016 m.), kurį valdo bendroji įmonė SESAR ir kuris yra bendrai finansuojamas pagal TEN-T ir Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų (7BP) programas, o nuo 2014 m. taip pat bendrai finansuojamas pagal programą „Horizontas 2020“. |
| --- | --- |

—

Dviejų dalių rengimo etapą (nustatytą 2008–2013 m. ir pratęstą iki 2016 m.), kurį valdo bendroji įmonė SESAR ir kuris yra bendrai finansuojamas pagal TEN-T ir Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų (7BP) programas, o nuo 2014 m. taip pat bendrai finansuojamas pagal programą „Horizontas 2020“.

| — | Naujos OEV infrastruktūros „diegimo etapą“ (2014–2024 m.), kuriam vadovauja oro eismo pramonės atstovai ir plataus masto gamybos suinteresuotosios šalys, ir kuris bendrai finansuojamas pagal programą „Horizontas 2020“. |
| --- | --- |

—

Naujos OEV infrastruktūros „diegimo etapą“ (2014–2024 m.), kuriam vadovauja oro eismo pramonės atstovai ir plataus masto gamybos suinteresuotosios šalys, ir kuris bendrai finansuojamas pagal programą „Horizontas 2020“.

| 6. | Pagal 7BP ir TEN-T programas bendrosios įmonės SESAR tikslas buvo modernizuoti ir padidinti OEV saugumą Europoje, koordinuojant ir koncentruojant visas ES mokslinių tyrimų ir jų taikymo pastangas naujoms technologinėms sistemoms, komponentams ir veiklos procedūroms kurti, kaip numatyta Europos OEV pagrindiniame plane (SESAR I – rengimo etapas 2008–2016 m.). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pagal programą „Horizontas 2020“ bendroji įmonė SESAR įgyvendina SESAR 2020 programą, kurios tikslas – pademonstruoti technologinių ir operatyvinių sprendimų, kurie jau buvo parengti SESAR I programoje, gyvybingumą didesnio masto ir veiklos lygmeniu labiau integruotose aplinkose (rengimo etapo tęsinys), ir įgyvendinti naują OEV infrastruktūrą (diegimo etapas). |
| --- | --- |

7.

Ištekliai

| 8. | SESAR I programos 2008–2016 m. rengimo etapo biudžetas sudarė 2 100 milijonų eurų, kuriuos lygiomis dalimis turėjo teikti ES, Eurokontrolė ir dalyvaujantys viešojo ir privataus oro eismo sektoriaus partneriai. Maksimalus ES 700 milijonų eurų įnašas buvo finansuojamas iš 7BP ir TEN-T programų (4). |
| --- | --- |

8.

| 9. | SESAR steigiamajame reglamente įvertinta, kad bendros SESAR 2020 sąnaudos sudarys 1 585 milijonus eurų (5). Maksimalus ES įnašas į bendrąją įmonę SESAR, skirtas įgyvendinti SESAR 2020 rengimo ir diegimo 2017–2020 m. programą, yra 585 milijonai eurų, finansuojamų iš programos „Horizontas 2020“ (6). Eurokontrolė turi prisidėti maždaug 500 milijonais eurų (7), tuo tarpu tikimasi, kad oro eismo sektorius prie bendrosios įmonės veiklos prisidės 500 milijonų eurų. Apie 95 % Eurokontrolės ir kitų narių įnašų teikiama nepiniginiais įnašais į bendrosios įmonės veiklą. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kalbant apie grynųjų pinigų įnašus bendrosios įmonės administracinėms išlaidoms, Administracinė valdyba sprendžia, kokias sumas kiekvienas narys turi skirti, proporcingai įnašams, kuriuos jis susitarė mokėti, ir nustato įnašų mokėjimo terminus. |
| --- | --- |

10.

| 11. | 2017 m. galutinis bendrosios įmonės SESAR biudžetas, skirtas SESAR I ir SESAR 2020, sudarė 191,8 milijono eurų (2016 m. – 157,1 milijono eurų). 2017 m. gruodžio 31 d. bendrojoje įmonėje dirbo 40 darbuotojų (2016 m. – 44). |
| --- | --- |

11.

Komisijos vertinimai

| 12. | 2017 m. birželio mėn. Komisija užbaigė galutinį bendrosios įmonės 7BP veiklos vertinimą ir tarpinį savo pagal programą „Horizontas 2020“ vykdytos veiklos vertinimą, po kurių buvo parengti atitinkami veiksmų planai, kuriuos bendroji įmonė parengė siekdama atsižvelgti į vertinimuose pateiktas rekomendacijas. Todėl kaip atsaką į vertinimus, mes įtraukiame su bendrosios įmonės veiksmų planais susijusį skirsnį, kuris yra tik informacinio pobūdžio ir nėra mūsų audito nuomonės ar pastabų dalis. |
| --- | --- |

12.

| NUOMONĖ









  13. | Mes auditavome:






  a) | Bendrosios įmonės metines finansines ataskaitas, kurias sudaro 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinės būklės (8) ir biudžeto vykdymo (9) ataskaitos; ir |
| --- | --- | --- |

NUOMONĖ

13.

a)

Bendrosios įmonės metines finansines ataskaitas, kurias sudaro 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinės būklės (8) ir biudžeto vykdymo (9) ataskaitos; ir

| b) | šiose ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, kaip to reikalauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnis. |
| --- | --- |

b)

šiose ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, kaip to reikalauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnis.

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

| 14. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų bendrosios įmonės finansinėse ataskaitose bendrosios įmonės finansinė būklė 2017 m. gruodžio 31 d. bei tą dieną pasibaigusių finansinių metų operacijų ir pinigų srautų rezultatai bei grynojo turto pokyčiai visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai, kaip to reikalauja jos finansinis reglamentas ir Komisijos apskaitos pareigūno priimtos apskaitos taisyklės. Jos pagrįstos tarptautiniu mastu pripažintais viešojo sektoriaus apskaitos standartais. |
| --- | --- |

14.

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo

| 15. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimos pajamos visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos. |
| --- | --- |

15.

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo

| 16. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimi mokėjimai visais reikšmingais aspektais yra teisėti ir tvarkingi. |
| --- | --- |

16.

Vadovybės ir už valdymą atsakingų asmenų atsakomybė

| 17. | Pagal SESV 310–325 straipsnius ir bendrosios įmonės finansinį reglamentą vadovybė yra atsakinga už finansinių ataskaitų parengimą ir pateikimą, laikantis tarptautiniu mastu pripažintų viešojo sektoriaus apskaitos standartų, bei už jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Ši atsakomybė apima vidaus kontrolės priemonių nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir pateikti finansinės būklės ataskaitas, kuriose nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių iškraipymų. Vadovybė taip pat privalo užtikrinti, kad finansinės būklės ataskaitose atspindima veikla, finansinės operacijos ir informacija atitiktų jas reglamentuojančius teisės aktus. Galutinė atsakomybė už finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą tenka bendrosios įmonės vadovybei. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Rengiant finansines ataskaitas, vadovybė yra atsakinga už bendrosios įmonės gebėjimo toliau užtikrinti veiklos tęstinumą vertinimą, už deramą su tęstinumu susijusių dalykų atskleidimą ir už veiklos tęstinumo prielaidos taikymą apskaitai. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Už valdymą atsakingi asmenys vykdo subjekto finansinės atskaitomybės proceso priežiūrą. |
| --- | --- |

19.

Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą

| 20. | Mūsų tikslai yra gauti pakankamą patikinimą dėl to, ar bendrosios įmonės finansinėse ataskaitose nėra reikšmingų iškraipymų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos, bei, remiantis mūsų auditu, pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai arba kitoms atitinkamoms biudžeto įvykdymą tvirtinančioms institucijoms patikinimo pareiškimą dėl finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Pakankamas patikinimas užtikrina aukštą patikinimo lygį, tačiau jis nėra garantija, kad audito metu bus visuomet nustatyti reikšmingi iškraipymai ar neatitikties atvejai. Tokius atvejus gali nulemti sukčiavimas ar klaidos ir jie laikomi reikšmingais jei, imant atskirai ar subendrinus, galima pagrįstai tikėtis, jog jie darys įtaką naudotojų ekonominiams sprendimams, priimtiems remiantis šiomis finansinėmis ataskaitomis. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Atliekant auditą, taikomos procedūros, skirtos gauti audito įrodymus apie sumas ir kitą informaciją finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Procedūros pasirenkamos auditoriaus nuožiūra, taip pat remiantis dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių finansinių ataskaitų reikšmingų iškraipymų ar susijusių operacijų reikšmingos neatitikties Europos Sąjungos teisiniam pagrindui rizikos vertinimu. Atliekant šiuos rizikos vertinimus, nagrinėjamos ataskaitų rengimui ir jų teisingam pateikimui bei atspindimų operacijų teisėtumui ir tvarkingumui svarbios vidaus kontrolės priemonės, siekiant pagal esamas aplinkybes nustatyti tinkamas audito procedūras, bet ne siekiant pareikšti nuomonę dėl vidaus kontrolės veiksmingumo. Audito metu taip pat įvertinamas taikomų apskaitos metodų tinkamumas ir vadovybės atliktų apskaitinių įvertinimų pagrįstumas; taip pat įvertinamas bendras finansinių ataskaitų pateikimas. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kalbant apie pajamas, mes tikriname iš Komisijos gautą subsidiją ir vertiname bendrosios įmonės mokesčių ir kitų pajamų surinkimo procedūras. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Išlaidų srityje mes nagrinėjame mokėjimų operacijas, kai išlaidos buvo padarytos, užregistruotos ir patvirtintos. Šis nagrinėjimas apima visas mokėjimų kategorijas (įskaitant mokėjimus įsigyjant turtą) lėšų išmokėjimo momentu. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Rengdami šią ataskaitą ir nuomonę, mes atsižvelgėme į su bendrosios įmonės metinėmis finansinėmis ataskaitomis susijusį nepriklausomo išorės auditoriaus darbą, kaip nustatyta ES Finansinio reglamento 208 straipsnio 4 dalyje (10). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Toliau pateiktos pastabos šios Europos Audito Rūmų nuomonių nekeičia. |
| --- | --- |

25.

BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS

2017 m. biudžeto vykdymas

| 26. | Atsižvelgiant į asignuotųjų pajamų asignavimus (18 milijonų eurų), turimas programai SESAR I skirtas 2017 m. biudžetas sudarė 19,3 milijono eurų įsipareigojimų asignavimais ir 121,8 milijono eurų mokėjimų asignavimais; o turimas SESAR 2020 skirtas 2017 m.biudžetas sudarė 111,7 milijono eurų įsipareigojimų asignavimais ir 91,2 milijono eurų mokėjimų asignavimais. |
| --- | --- |

26.

| 27. | SESAR I įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų įgyvendinimo lygis atitinkamai buvo 11 % ir 68 %. Tokius mažus SESAR I įgyvendinimo lygius nulėmė šie veiksniai:






  — | 2016 m. gruodžio mėn. SESAR I programa buvo formaliai užbaigta, o paskutinis mokėjimas buvo atliktas 2017 gruodžio mėn. Nepaisant to, bendroji įmonė turėjo iki 2017 m. pabaigos užtikrinti pakankamai 7BP lėšų, kad galima būtų kompensuoti piniginių įnašų, gautų iš SESAR I pramonės narių (11), perteklių ir išmokėti pavėlavusias bet vis dar pateisinamas išlaidų deklaracijas dėl dar nebaigtų 7BP projektų. |
| --- | --- | --- |

27.

—

2016 m. gruodžio mėn. SESAR I programa buvo formaliai užbaigta, o paskutinis mokėjimas buvo atliktas 2017 gruodžio mėn. Nepaisant to, bendroji įmonė turėjo iki 2017 m. pabaigos užtikrinti pakankamai 7BP lėšų, kad galima būtų kompensuoti piniginių įnašų, gautų iš SESAR I pramonės narių (11), perteklių ir išmokėti pavėlavusias bet vis dar pateisinamas išlaidų deklaracijas dėl dar nebaigtų 7BP projektų.

| — | Planuodama ir stebėdama naujų įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų poreikį SESAR I biudžetui, bendroji įmonė taikė konservatyvų metodą ir neatsižvelgė į numatomas maždaug 17 milijonų eurų asignuotąsias pajamas iš susigrąžinimų, susijusių su SESAR I projektais (klaidų pataisymai po ex post auditų, nesutvarkyti atviri išankstiniai mokėjimai ir pan.). |
| --- | --- |

—

Planuodama ir stebėdama naujų įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų poreikį SESAR I biudžetui, bendroji įmonė taikė konservatyvų metodą ir neatsižvelgė į numatomas maždaug 17 milijonų eurų asignuotąsias pajamas iš susigrąžinimų, susijusių su SESAR I projektais (klaidų pataisymai po ex post auditų, nesutvarkyti atviri išankstiniai mokėjimai ir pan.).

| 28. | SESAR 2020 atveju įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų įgyvendinimo lygis atitinkamai buvo 92 % ir 68 %. Žemesnį nei tikėtasi mokėjimų asignavimų įgyvendinimo lygį daugiausia nulėmė vėlavimai įgyvendinant programos „Horizontas 2020“ projektus, kuriems vadovavo pramonės nariai, ir pernelyg konservatyvus biudžeto planavimas, atsižvelgiant į metinių susitarimų dėl finansinio įgyvendinimo delegavimo pavėluoto gavimo riziką. |
| --- | --- |

28.

Daugiametis biudžeto vykdymas pagal 7BP ir TEN-T programas

| 29. | Iš ne mažiau kaip 700 milijonų eurų 7BP lėšų, skirtų bendrajai įmonei įgyvendinti SESAR I, 2017 m. pabaigoje ES piniginis įnašas iš viso sudarė 633,9 milijonus eurų. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Iš 1 254,5 milijono eurų nepiniginių ir piniginių įnašų, kuriais prie bendrosios įmonės SESAR su SESAR I susijusios veiklos turi prisidėti kiti nariai (670,2 milijono eurų Eurokontrolė ir 584,3 milijono eurų oro eismo sektoriaus nariai), iki 2017 m. pabaigos bendroji įmonė buvo patvirtinusi 560,7 milijonų eurų įnašų iš Eurokontrolės ir 539,2 milijono eurų iš oro eismo sektoriaus. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Todėl iki 2017 m. pabaigos visi kitų SESAR I narių įnašai sudarė 1 099,9 milijono eurų, palyginti su visa 633,9 milijono eurų ES piniginių įnašų suma. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Iš bendro 892,8 milijono eurų pagrindinės veiklos ir administracinio biudžeto, skirto SESAR I veiklai (12), 2017 m. pabaigoje bendroji įmonė buvo prisiėmusi 853 milijonus eurų įsipareigojimų ir atliko 801 milijoną eurų mokėjimų (89,7 % turimo biudžeto). |
| --- | --- |

32.

| 33. | 2017 m. pabaigoje užbaigiant SESAR I programą, bendroji įmonė turėjo panaikinti 30 milijonų eurų (19 %) nepanaudotų įsipareigojimų, susijusių su patikslintais ar panaikintais SESAR I projektais. Todėl metų pabaigoje bendrosios įmonės dar atviri SESAR I dotacijų mokėjimų įsipareigojimai sudarė apie 47 milijonus eurų. |
| --- | --- |

33.

Daugiametis biudžeto vykdymas pagal programą „Horizontas 2020“

| 34. | Iš ne mažiau kaip 585 milijonų eurų programos „Horizontas 2020“ lėšų, skirtų bendrajai įmonei SESAR įgyvendinti SESAR 2020, 2017 m. pabaigoje ES piniginis įnašas iš viso sudarė 132,9 milijonus eurų. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Kiti nariai prie bendrosios įmonės su SESAR 2020 susijusios pagrindinės veiklos, turėjo prisidėti ne mažiau kaip 825,9 milijono eurų nepiniginių ir piniginių įnašų suma (apie 500 milijonų eurų iš Eurokontrolės ir įvertinta 325,9 milijono eurų suma iš oro eismo sektoriaus). 2017 m. pabaigoje kiti nariai pranešė apie 97,3 milijono eurų nepiniginių įnašų. Tačiau 2017 m. pabaigoje SESAR 2020 projektai buvo dar ankstyvame etape ir jų administracinė valdyba dar nebuvo patvirtinusi. Be to, 6,7 milijono eurų piniginiu įnašu į bendrosios įmonės administracines išlaidas prisidėjo Eurokontrolė. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Todėl iki 2017 m. pabaigos visi oro eismo sektoriaus ir Eurokontrolės narių įnašai sudarė 104 milijonus eurų, palyginti su 132,9 milijono eurų ES piniginių įnašų suma. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Iš maksimalaus 639,8 milijono eurų pagrindinės veiklos ir administracinio biudžeto (13), skirto SESAR 2020 veiklai, 2017 m. pabaigoje bendroji įmonė buvo prisiėmusi 236,7 milijono eurų įsipareigojimų ir atliko 112,3 milijono eurų mokėjimų. Mokėjimai buvo daugiausia išankstinio finansavimo mokėjimai pirmam ir antram SESAR 2020 projektų srautams. |
| --- | --- |

37.

VIDAUS KONTROLĖ

Vidaus kontrolės sistema

| 38. | Bendrosios įmonės metines finansines ataskaitas tikrinės išorės auditorius nustatė trūkumų bendrosios įmonės finansų kontrolės procedūrose. Tokią padėtį iš esmės nulėmė bendrajai įmonei taikomas sudėtingas finansinio reglamentavimo pagrindas, svarbių už finansinius reikalus atsakingų darbuotojų išėjimas ir dėl to susidaręs pernelyg didelis darbo krūvis finansų departamente. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Bendroji įmonė įdiegė ex ante kontrolės procedūras, paremtas finansinių ir veiklos dokumentų peržiūra. 7BP tarpinių ir galutinių mokėjimų ex post auditus pas naudos gavėjus atlieka bendroji įmonė, tuo tarpu už programos „Horizontas 2020“ projektų išlaidų deklaracijų ex post auditą atsakinga Komisijos bendra audito tarnyba. 2017 m. pabaigoje bendrosios įmonės pranešti likutiniai ex post auditų lygiai sudarė 1,09 % 7BP atveju ir 2,8 % – programos „Horizontas 2020“ atveju (14). |
| --- | --- |

39.

| 40. | Mūsų audito rezultatai, – gauti remiantis bendrosios įmonės vidaus kontrolės sistemos vertinimu bei pajamų, mokėjimų, dotacijų ir pirkimų operacijų pagrindiniais testais, taip pat užbaigtų ex post auditų imties peržiūra (atsižvelgiant į susigrąžinimus nustačius klaidas) – suteikė mums pagrįstą patikinimą, kad, imant apskritai, bendrosios įmonės likutinis klaidų lygis yra mažesnis už reikšmingumo ribą. |
| --- | --- |

40.

| 41. | 2017 m. pabaigoje, Komisijos bendrose „Horizontas 2020“ dotacijų valdymo ir stebėjimo priemonėse nebuvo užbaigti specialūs pakeitimai, būtini norint tvarkyti bendrosios įmonės nepiniginius įnašus. |
| --- | --- |

41.

Pirkimų procedūros

| 42. | Pirkdama iš oro erdvės civilinių naudotojų su SESAR 2020 veikla susijusias pagalbines paslaugas (15), bendroji įmonė darė prielaidą, jog finansinį rezultatą sudaro paprastas (aritmetinis) gautų dienos tarifų, taikomų įvairioms ekspertų kategorijoms, finansinių pasiūlymų vidurkis. Tas pats metodas buvo taikomas visoms dalims. Iš tikrųjų, apskaičiuojant finansinį rezultatą, konkurencingesnis ir veiksmingesnis sprendimas būtų taikyti svertinį vidurkį. Kiekvienos ekspertų kategorijos atveju, svertinis koeficientas turėtų būti pagrįstas labiausiai tikėtinu darbo dienų skaičiumi, reikalingu atlikti konkrečias atitinkamos dalies paslaugas. |
| --- | --- |

42.

KITI KLAUSIMAI

Kitų narių įnašų mobilizavimas programai SESAR 2020

| 43. | Vienas iš pagrindinių bendrosios įmonės tikslų yra pritaikyti sverto poveikį pramonės partnerių įnašams jos veiklos srityje (16). Įvertintas oro eismo pramonės lėšų sverto daugiklis, kuris turi būti pasiektas pagal bendrosios įmonės steigimo reglamentą be Eurokontrolės, yra 0,85 (17). |
| --- | --- |

43.

INFORMACIJA APIE KOMISIJOS VYKDOMUS VERTINIMUS

| 44. | Komisijos galutinis bendrosios įmonės SESAR veiklos pagal 7BP vertinimas apėmė 2007–2016 m. laikotarpį (18), tuo tarpu bendrosios įmonės SESAR veiklos pagal programą „Horizontas 2020“ vertinimas apėmė 2014–2016 m. laikotarpį (19). Vertinimus atlikti padėjo nepriklausomi ekspertai, kaip numatyta Tarybos reglamentuose dėl SESAR (20), buvo vertinami bendrosios įmonės veiklos rezultatai, atsižvelgiant į veiklos aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą, suderinamumą ir ES pridėtinę vertę, papildomai nagrinėjant atvirumą ir skaidrumą bei mokslinių tyrimų kokybę. Į vertinimo rezultatus buvo atsižvelgta ataskaitoje, kurią Komisija 2017 m. spalio mėn. pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai (21). |
| --- | --- |

44.

| 45. | Atsižvelgdama į vertintojų pateiktas rekomendacijas (22), 2018 m. gegužės mėn. SESAR administracinė valdyba patvirtino bendrosios įmonės veiksmų planą. Veiksmų planas apima įvairius veiksmus, kuriuos turi įgyvendinti bendroji įmonė (23); su kai kuriais iš jų susijusi veikla jau pradėta (24), dauguma jų turėtų būti įgyvendinti 2018 m. ir 2019 m. pirmąjį ketvirtį, o kai kurie iš jų bus nagrinėjami kitą programavimo laikotarpį (25). |
| --- | --- |

45.

| 46. | 2017 m. Audito Rūmai paskelbė savo specialiąją ataskaitą dėl Bendro Europos dangaus iniciatyvos (BED) (26), kuri apėmė kai kuriuos bendrosios įmonės SESAR veiklos elementus pagal 7 bendrąją programą (27), kuri yra pagrindinis BED iniciatyvos rėmimo šaltinis. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Tiek Komisijos galutiniame vertinime (28), tiek EAR specialiojoje ataskaitoje (29) atkreipiamas dėmesys į OEV pagrindinio plano įgyvendinimo vėlavimus ir į tai, kad teisės aktuose nustatytas fiksuotas BĮ SESAR veiklos laikotarpis neatitinka planuojamos darbo, kurį ji turėtų atlikti, trukmės. Audito Rūmų ataskaitoje taip pat pabrėžiamas poreikis sugriežtinti bendrosios įmonės atskaitomybę už pagrindinio plano vykdymą (30). |
| --- | --- |

47.

Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Neven MATES, 2018 m. spalio 2 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Klaus-Heiner LEHNE

Pirmininkas

---

(1)  2007 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 219/2007 dėl bendros įmonės naujos kartos Europos oro eismo valdymo sistemai (SESAR) sukurti įsteigimo (OL L 64, 2007 3 2, p. 1), su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1361/2008 (OL L 352, 2008 12 31, p. 12).

1

(2)  2014 m. birželio 16 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 721/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 219/2007 dėl bendros įmonės naujos kartos Europos oro eismo vadybos sistemai (SESAR) sukurti įsteigimo siekiant pratęsti bendros įmonės veiklą iki 2024 m. (OL L 192, 2014 7 1, p. 1).

2

(3)  Eurokontrolė yra tarptautinė organizacija, priklausanti 41 valstybei narei. ES perdavė Eurokontrolei dalį savo įgaliojimų, susijusių su Bendro Europos dangaus reglamentais, ir padarė ją pagrindine visos Europos oro eismą koordinuojančia ir planuojančia organizacija. Pati ES yra Eurokontrolės signatarė ir visos ES valstybės narės yra Eurokontrolės narės.

3

(4)  Bendrojo susitarimo tarp Europos Komisijos ir bendrosios įmonės SESAR 3 straipsnis 2009 m. gruodžio mėn.

4

(5)  Reglamento (ES) Nr. 721/2014 5 konstatuojamoji dalis.

5

(6)  Tarybos reglamento (EB) Nr. 219/2007, su pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) Nr. 721/2014, 4 straipsnio 2 dalis.

6

(7)  SESAR 2020 4 straipsnis. Susitarimas dėl Eurokontrolės.

7

(8)  Finansinės būklės ataskaitas sudaro balansas, finansinių rezultatų ataskaita, pinigų srautų lentelė, grynojo turto pokyčių ataskaita, svarbių apskaitos metodų santrauka ir kita aiškinamoji informacija.

8

(9)  Biudžeto vykdymo ataskaitas sudaro ataskaitos, kuriose suvestos visos biudžetinės operacijos, ir aiškinamoji informacija.

9

(10)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

10

(11)  Tarybos reglamento (EB) Nr. 219/2007, su pakeitimais, padarytais reglamentu (ES) Nr. 721/2014, priede pateiktų bendrosios įmonės įstatų 13 ir 25 straipsniai.

11

(12)  Visą 892,8 milijono eurų sumą sudaro 700 milijonų eurų ES piniginis įnašas, finansuojamas pagal 7BP ir TEN-T programas, 165 milijonų eurų piniginis įnašas iš Eurokontrolės ir 27,8 milijono eurų piniginis įnašas iš oro eismo pramonės narių.

12

(13)  Visą 639,8 milijono eurų sumą sudaro 585 milijonų eurų ES piniginis įnašas, finansuojamas pagal SESAR 2020 programą, 25 milijonų eurų piniginis įnašas iš Eurokontrolės ir 18,5 milijono eurų piniginis įnašas iš oro eismo pramonės narių. Be to Komisija skirs 11,3 milijono eurų asignuotųjų pajamų specialioms užduotims, kurias ji pavedė bendrajai įmonei.

13

(14)  Bendrosios įmonės SESAR 2017 m. metinė veiklos ataskaita, 1.1.4.3. ir 1.1.7 punktai.

14

(15)  Bendrosios sutartys (4 dalys), kurių bendras biudžetas – 6 milijonai eurų 4 metams.

15

(16)  Reglamento (EB) Nr. 219/2007, iš dalies pakeisto Reglamentu (ES) Nr. 721/2014, 17 konstatuojamoje dalyje nustatyta, kad aktyvus pramonės sektoriaus dalyvavimas yra esminė SESAR projekto sudėtinė dalis. Todėl labai svarbu, kad SESAR projekto rengimo etapui skirtą viešąjį biudžetą papildytų pramonės įnašai.

16

(17)  Įvertinti oro eismo sektoriaus partnerių nepiniginiai įnašai į bendrosios įmonės pagrindinę veiklą be Eurokontrolės (500 milijono eurų) padalinti iš viso ES piniginio įnašo į bendrąją įmonę (585 milijonų eurų). Atkreipiame dėmesį, kad pagal SESAR 2020 įstatus pramonės nariai neteikia nepiniginių įnašų papildomai, į bendrosios įmonės darbo programą neįtrauktai veiklai.

17

(18)  Bendrosios įmonės SESAR veiklos pagal 7BP galutinis vertinimas. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/sesar1.pdf

18

(19)  Bendrosios įmonės SESAR veiklos pagal programą „Horizontas 2020“ tarpinis vertinimas. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/sesar2020.pdf

19

(20)  Komisijos atliekami privalomi vertinimai pagal Reglamento (EB) Nr. 219/2007 dėl bendrosios įmonės SESAR 7 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 721/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 219/2007, 7 straipsnį.

20

(21)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas. Bendrosios įmonės, veikiančios pagal programą „Horizontas 2020“, tarpinis vertinimas {SWD(2017) 339 final}.

21

final

(22)  Vertintojų pateiktos rekomendacijos apima šias sritis: stiprinti suinteresuotųjų šalių dalyvavimą SESAR veikloje, įskaitant sąsajas su diegimo etapu; stiprinti tris Europos OEV pagrindinio plano lygmenis (apibrėžimo, rengimo ir diegimo etapai), užtikrinant, kad visais lygmenims būtų naudojama bendra sprendimais pagrįsta kalba, ir sudarant galimybę Komisijai racionalizuoti diegimo planavimą ir stebėjimą; sustiprinti ryšius su universitetais; išspręsti problemas, susijusias su programos „Horizontas 2020 teisinio pagrindo taikymu; imtis priemonių, kad būtų pašalinti vadinamieji „industrializacijos atotrūkiai“ tarp dabartinių SESAR sprendinių, kurie baigiasi 6 technologinės parengties lygiu (TPL), ir OEV pagrindinio plano diegimo etapo, kuris reikalauja 8 technologinės parengties lygio sprendimų.

22

(23)  Atsižvelgiant į vertintojų rekomendacijas, į veiksmų planą buvo įtraukti šie konkretūs veiksmai: išplėsti bendradarbiavimo susitarimus su SESAR diegimo valdytoju, Europos aviacijos saugos agentūra, nacionalinėmis institucijomis ir EUROCAE, siekiant sustiprinti jų dalyvavimą įgyvendinant OEV pagrindinį planą; paskatinti pramonės narių dalyvavimą; supaprastinti SESAR veiklą pagal programą „Horizontas 2020“.

23

(24)  Jau pradėti buvo šie veiksmai: reorganizuoti tris OEV pagrindinio plano tris lygmenis, siekiant sustiprinti jų architektūrą remiantis SESAR sprendimų principais; reguliariai susitikti su Mokslinio OEV tobulinimo Europoje asociacija (ASDA), siekiant paskatinti universitetų dalyvavimą.

24

(25)  2017 m. gruodžio mėn. bendroji įmonė SESAR parengė ir išsiuntė Komisijai dabartinio savo teisinio pagrindo vertinimą, skirtą pasirengti ateinančiam programavimo laikotarpiui. Atsižvelgdama į rekomendaciją toliau mažinti industrializavimo atotrūkį tarp bendrosios įmonės SESAR veiklos ir SESAR diegimo vadovybės, bendroji įmonė laiko šią rekomendaciją sustabdyta, kadangi ji turi būti įtraukta į ateinančio programavimo laikotarpio Komisijos iniciatyvą.

25

(26)  2004 m. pradėta vykdyti ES Bendro Europos dangaus iniciatyva apima visoje ES taikomas bendras privalomas taisykles dėl OEV saugos ir paslaugų teikimo, oro erdvės valdymo ir sąveikumo tinklo viduje. https://ec.europa.eu/transport/modes/air/single_european_sky_en

26

(27)  Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 18/2017.

27

(28)  Žr. Galutinio bendrosios įmonės SESAR veiklos pagal 7BP vertinimo 7.1.4 skirsnį. Mokslinių tyrimų kokybė ir 8 skirsnis. Išvados

28

(29)  Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 18/2017 86 ir 87 dalys.

29

(30)  Žr. Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 18/2017 86 dalį ir rekomendacijas.

30

---

PRIEDAS

Atsižvelgimas į ankstesnių metų pastabas

| Metai | Europos Audito Rūmų pastaba | Taisomojo veiksmo būklė
  (užbaigtas / vykdomas / neįvykdytas) |
| --- | --- | --- |
| | Pranešimas apie nepiniginius įnašus į SESAR 2020 projektus ir jų tikrinimas | |
| 2016 | Bendroji įmonė SESAR dar nepriėmė specialių gairių nariams ir jų išorės auditoriams dėl narių nepiniginių įnašų į SESAR 2020 projektus deklaravimo ir sertifikavimo. Bendroji įmonė taip pat nepatvirtino Komisijos ex ante kontrolės strategija, skirta programai „Horizontas 2020“, pagrįstų savo ex ante patikrų vidaus gairių, susijusių su SESAR 2020 projektų išlaidų deklaracijomis. | Užbaigtas |
| | Kvietimų teikti pasiūlymus pareiškėjų finansinių pajėgumų vertinimas | |
| 2016 | Vykdydama ribotą pramoninių tyrimų konkursą, skirtą tik bendrosios įmonės pramonės nariams, bendroji įmonė skyrė dotacijas projektus įgyvendinantiems konsorciumams, nepaisant to, kad dviem atvejais Mokslinių tyrimų vykdomosios įstaigos, atlikusios naudos gavėjų finansinio gyvybingumo patikras, rado požymių, kad konsorciumus koordinuojančio pramonės nario finansinis pajėgumas buvo silpnas. Tai reiškia didesnę finansinę riziką šių projektų užbaigimui, be to, finansinė rizika yra didesnė kitiems projektams, kuriuose dalyvauja šie du naudos gavėjai. Šiais abiem atvejais vykdomojo direktoriaus sprendimas buvo pagrįstas papildomu ad hoc rizikos vertinimu, kurį atliko bendrosios įmonės SESAR darbuotojai. Tačiau bendroji įmonė dar neįdiegė sistemingos vidaus procedūros, skirtos dar kartą įvertinti silpną dotacijų projekto koordinatoriaus finansinį gyvybingumą, taip pat ji nenustatė priemonių, skirtų sušvelninti padidėjusią finansinę riziką ir ją kompensuoti. | Užbaigtas |
| | Paslaugų sutarčių sąnaudų veiksmingumas | |
| 2016 | Savo paslaugų pirkimų procedūrose bendroji įmonė nustato maksimalų sutarties biudžetą. Ši maksimali suma nėra paremta sistemingo sąnaudų vertinimo procesu ir pagrįstos rinkos kainos atskaitos sistema. Dėl to nėra užtikrinamas jos daugiamečių paslaugų sutarčių sąnaudų veiksmingumas: patirtis rodo, kad dauguma gautų pasiūlymų buvo artimi maksimaliam biudžetui. | Užbaigtas |

Metai

Europos Audito Rūmų pastaba

Taisomojo veiksmo būklė

(užbaigtas / vykdomas / neįvykdytas)

Pranešimas apie nepiniginius įnašus į SESAR 2020 projektus ir jų tikrinimas

2016

Bendroji įmonė SESAR dar nepriėmė specialių gairių nariams ir jų išorės auditoriams dėl narių nepiniginių įnašų į SESAR 2020 projektus deklaravimo ir sertifikavimo. Bendroji įmonė taip pat nepatvirtino Komisijos ex ante kontrolės strategija, skirta programai „Horizontas 2020“, pagrįstų savo ex ante patikrų vidaus gairių, susijusių su SESAR 2020 projektų išlaidų deklaracijomis.

Užbaigtas

Kvietimų teikti pasiūlymus pareiškėjų finansinių pajėgumų vertinimas

2016

Vykdydama ribotą pramoninių tyrimų konkursą, skirtą tik bendrosios įmonės pramonės nariams, bendroji įmonė skyrė dotacijas projektus įgyvendinantiems konsorciumams, nepaisant to, kad dviem atvejais Mokslinių tyrimų vykdomosios įstaigos, atlikusios naudos gavėjų finansinio gyvybingumo patikras, rado požymių, kad konsorciumus koordinuojančio pramonės nario finansinis pajėgumas buvo silpnas. Tai reiškia didesnę finansinę riziką šių projektų užbaigimui, be to, finansinė rizika yra didesnė kitiems projektams, kuriuose dalyvauja šie du naudos gavėjai. Šiais abiem atvejais vykdomojo direktoriaus sprendimas buvo pagrįstas papildomu ad hoc rizikos vertinimu, kurį atliko bendrosios įmonės SESAR darbuotojai. Tačiau bendroji įmonė dar neįdiegė sistemingos vidaus procedūros, skirtos dar kartą įvertinti silpną dotacijų projekto koordinatoriaus finansinį gyvybingumą, taip pat ji nenustatė priemonių, skirtų sušvelninti padidėjusią finansinę riziką ir ją kompensuoti.

Užbaigtas

Paslaugų sutarčių sąnaudų veiksmingumas

2016

Savo paslaugų pirkimų procedūrose bendroji įmonė nustato maksimalų sutarties biudžetą. Ši maksimali suma nėra paremta sistemingo sąnaudų vertinimo procesu ir pagrįstos rinkos kainos atskaitos sistema. Dėl to nėra užtikrinamas jos daugiamečių paslaugų sutarčių sąnaudų veiksmingumas: patirtis rodo, kad dauguma gautų pasiūlymų buvo artimi maksimaliam biudžetui.

Užbaigtas

---

BENDROSIOS ĮMONĖS ATSAKYMAS

25.

2010–2017 m. vidutinis metinių finansinio įgyvendinimo įgaliojimo susitarimų gavimo laikotarpis buvo ilgesnis nei šeši mėnesiai. Todėl, siekdama užtikrinti veiklos tęstinumą, bendroji įmonė SESAR turi planuoti savo biudžetą taip, kad turėtų pakankamai piniginių lėšų ir mokėjimų asignavimų bent pirmo kitų metų pusmečio mokėjimams atlikti.

26.

Per pastaruosius dvejus metus bendroji įmonė SESAR veiklą vykdė pagal kelias finansų reguliavimo sistemas, nes turėjo tuo pačiu metu įgyvendinti projektus pagal TEN-T ir Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų (7BP) programas, programą „Horizontas 2020“, Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) ir asignuotųjų pajamų įgaliojimo susitarimus. 2018 m. įdarbinimo plane numatyta įdarbinti du naujus finansų pareigūnus, siekiant papildyti Finansų ir biudžeto grupę.

27.

Didesnį klaidų lygį atliekant dotacijų pagal programą „Horizontas 2020“ mokėjimus 2017 m. lėmė aplinkybė, kad prieš Komisijos bendrai audito tarnybai parengiant audito planą bendroji įmonė SESAR buvo atlikusi vos kelis dotacijų mokėjimus pagal programą „Horizontas 2020“. Šie mokėjimai daugiausia buvo susiję su žvalgomaisiais mokslinių tyrimų projektais, kuriuose pagrindiniai naudos gavėjai yra mokslinių tyrimų centrai ir universitetai, kurie apskritai nėra tiek susipažinę su finansinės atskaitomybės reikalavimais, kaip kituose pramonės sektoriuose veiklą vykdantys didesni naudos gavėjai. Be to, klaidų lygiui daugiausia įtakos turėjo vieno paramos gavėjo (universiteto) reikšminga klaida. Siekdama ateityje sumažinti panašią riziką, bendroji įmonė SESAR, bendradarbiaudama su Komisija, organizuos informavimo apie finansinę atskaitomybę dieną, kuri bus skirta visų pirma mokslinių tyrimų centrams, universitetams ir MVĮ.

28.

Bendroji įmonė SESAR atnaujins savo vidaus gaires dėl kvietimų teikti pasiūlymus dokumentų (kurie yra bendrosios įmonės SESAR kokybės vadybos sistemos dalis) visapusiško rengimo, papildydama jas svertinio vidurkio metodu, kuris bus pasitelkiamas kaip galima finansinių pasiūlymų vertinimo galimybė, ypač tais atvejais, kai jį panaudojus bus galima geriau apžvelgti skirtingus finansinių pasiūlymų kainų komponentus.

---

| 14.12.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 452/76 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 452/76

---

ATASKAITA

dėl bendrosios įmonės „Shift2Rail“ 2017 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Bendrosios įmonės atsakymu

(2018/C 452/09)

TURINYS

| | Dalis | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| ĮVADAS | 1–12 | 77 |
| Bendrosios įmonės „Shift2Rail“ įsteigimas | 1–2 | 77 |
| Valdymas | 3–6 | 77 |
| Tikslai | 7–8 | 77 |
| Ištekliai | 9–11 | 78 |
| Komisijos vertinimas | 12 | 78 |
| NUOMONĖ | 13–25 | 78 |
| Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo | 14 | 78 |
| Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo | 15 | 79 |
| Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo | 16 | 79 |
| Vadovybės ir už valdymą atsakingų asmenų atsakomybė | 17–19 | 79 |
| Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą | 20–25 | 79 |
| BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS | 26–32 | 80 |
| 2017 m. biudžeto vykdymas | 26–27 | 80 |
| Daugiamečio biudžeto vykdymas pagal programą „Horizontas 2020“ | 28–32 | 80 |
| VIDAUS KONTROLĖ | 33–37 | 81 |
| Vidaus kontrolės sistema | 33–36 | 81 |
| Pirkimų procedūros | 37 | 81 |
| KITI KLAUSIMAI | 38 | 81 |
| Sverto poveikis pramonės narių įnašams | 38 | 81 |
| INFORMACIJA APIE KOMISIJOS VYKDOMUS VERTINIMUS | 39–40 | 81 |
| PRIEDAS. | ATSIŽVELGIMAS Į ANKSTESNIŲ METŲ PASTABAS |

Dalis

Puslapis

ĮVADAS

1–12

77

Bendrosios įmonės „Shift2Rail“ įsteigimas

1–2

77

Valdymas

3–6

77

Tikslai

7–8

77

Ištekliai

9–11

78

Komisijos vertinimas

12

78

NUOMONĖ

13–25

78

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

14

78

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo

15

79

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo

16

79

Vadovybės ir už valdymą atsakingų asmenų atsakomybė

17–19

79

Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą

20–25

79

BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS

26–32

80

2017 m. biudžeto vykdymas

26–27

80

Daugiamečio biudžeto vykdymas pagal programą „Horizontas 2020“

28–32

80

VIDAUS KONTROLĖ

33–37

81

Vidaus kontrolės sistema

33–36

81

Pirkimų procedūros

37

81

KITI KLAUSIMAI

38

81

Sverto poveikis pramonės narių įnašams

38

81

INFORMACIJA APIE KOMISIJOS VYKDOMUS VERTINIMUS

39–40

81

PRIEDAS.

ATSIŽVELGIMAS Į ANKSTESNIŲ METŲ PASTABAS

83

BENDROSIOS ĮMONĖS ATSAKYMAS

84

ĮVADAS

Bendrosios įmonės „Shift2Rail“ įsteigimas

| 1. | Briuselyje įsikūrusi bendroji įmonė „Shift2Rail“ (S2R), buvo įsteigta 2014 m. birželio mėn. (1) dešimties metų laikotarpiui, o nepriklausomai veikti pradėjo 2016 m. gegužės 24 d. Savo nepriklausomas operacijas Bendroji įmonė pradėjo vykdyti 2016 m. ir šių metų ataskaitos yra antrasis S2R finansinės būklės ataskaitų rinkinys, kurį auditavo Audito Rūmai. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bendroji įmonė S2R yra viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė geležinkelių srityje. Jos steigėjai yra Europos Komisijos atstovaujama Europos Sąjunga (ES) ir geležinkelių pramonės partneriai (pagrindiniai suinteresuotieji subjektai, t. y. geležinkelių įrangos gamintojai, geležinkelių bendrovės, infrastruktūros vadovai ir tyrimų centrai). Kiti subjektai gali dalyvauti Bendrojoje įmonėje kaip asocijuotieji nariai. |
| --- | --- |

2.

Valdymas

| 3. | Bendrosios įmonės S2R valdymo struktūrą sudaro valdyba, vykdomasis direktorius, mokslinis komitetas ir valstybių atstovų grupė. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Valdybą sudaro dvidešimt du nariai, iš kurių du Komisijos atstovai ir po vieną kiekvienos pramonės šakos atstovą. Valdybai tenka bendra atsakomybė už Bendrosios įmonės strateginę kryptį ir veiklą, ji taip pat vykdo jos veiklos įgyvendinimo priežiūrą. Vykdomasis direktorius yra atsakingas už kasdienį Bendrosios įmonės valdymą. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mokslinis komitetas ir valstybių atstovų grupė yra patariamieji organai. Mokslinis komitetas teikia konsultacijas dėl mokslo ir technologijų prioritetų, kurie turi būti nagrinėjami Bendrosios įmonės metinėse darbo programose. Valstybių atstovų grupė atstovauja ES valstybėms narėms ir bendrosios mokslinių tyrimų programos „Horizontas 2020“ asocijuotosioms šalims. Grupė gali teikti nuomones dėl Bendrosios įmonės strateginių krypčių ir dėl ryšių tarp S2R veiklos ir atitinkamų nacionalinių ar regioninių mokslinių tyrimų ir inovacijų programų. |
| --- | --- |

5.

| 6. | S2R įstatuose taip pat numatyti šie dalykai:






  — | specialus Europos Sąjungos geležinkelių agentūros patariamasis vaidmuo, padedant rengti ir įgyvendinti S2R darbo planus bei rūpinantis, kad bendrosios įmonės veikla padėtų sukurti sąveikumą ir saugą užtikrinančius techninius standartus; |
| --- | --- | --- |

6.

—

specialus Europos Sąjungos geležinkelių agentūros patariamasis vaidmuo, padedant rengti ir įgyvendinti S2R darbo planus bei rūpinantis, kad bendrosios įmonės veikla padėtų sukurti sąveikumą ir saugą užtikrinančius techninius standartus;

| — | įsteigti inovacijų programų valdymo komitetus, sudarytų iš narių steigėjų ir asocijuotųjų narių bei iš S2R programų biuro, atsakingo už techninę pagalbą ir kiekvienos inovacijos programos įgyvendinimą, atstovų; |
| --- | --- |

—

įsteigti inovacijų programų valdymo komitetus, sudarytų iš narių steigėjų ir asocijuotųjų narių bei iš S2R programų biuro, atsakingo už techninę pagalbą ir kiekvienos inovacijos programos įgyvendinimą, atstovų;

| — | galimybė kurti ekspertų darbo grupes, padedančias Bendrajai įmonei vykdyti jos užduotis. |
| --- | --- |

—

galimybė kurti ekspertų darbo grupes, padedančias Bendrajai įmonei vykdyti jos užduotis.

Tikslai

| 7. | Bendroji įmonė S2R buvo įsteigta tam, kad suteiktų geležinkelių sektoriaus subjektams bendradarbiavimo ir inovacijų skatinimo platformą, didintų Europos geležinkelių sistemos konkurencingumą ir stiprintų geležinkelio transporto sistemą Europoje. Pagrindinė šiam tikslui pasiekti skirta iniciatyva yra bendros Europos geležinkelių erdvės (SERA) sukūrimas (2). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Bendroji įmonė siekia plėtoti, integruoti, demonstruoti ir tvirtinti naujoviškas technologijas bei sprendimus, kurie atitinka griežtus saugos standartus, siekdama:






  — | 50 % sumažinti geležinkelių transporto gyvavimo ciklo sąnaudas; |
| --- | --- | --- |

8.

—

50 % sumažinti geležinkelių transporto gyvavimo ciklo sąnaudas;

| — | 100 % padidinti geležinkelių transporto sistemos pajėgumus; |
| --- | --- |

—

100 % padidinti geležinkelių transporto sistemos pajėgumus;

| — | 50 % padidinti geležinkelio paslaugų patikimumą ir punktualumą; |
| --- | --- |

—

50 % padidinti geležinkelio paslaugų patikimumą ir punktualumą;

| — | panaikinti likusias technines kliūtis sąveikai ir efektyvumui; |
| --- | --- |

—

panaikinti likusias technines kliūtis sąveikai ir efektyvumui;

| — | sumažinti neigiamus su geležinkelių transportu susijusius išorės veiksnius, visų pirma triukšmą, vibracijas, išmetamuosius teršalus ir kitą poveikį aplinkai. |
| --- | --- |

—

sumažinti neigiamus su geležinkelių transportu susijusius išorės veiksnius, visų pirma triukšmą, vibracijas, išmetamuosius teršalus ir kitą poveikį aplinkai.

Ištekliai

| 9. | Maksimalus ES įnašas, skirtas padengti Bendrosios įmonės S2R veiklos išlaidas, yra 450 milijonų eurų, finansuojamų iš programos „Horizontas 2020“ biudžeto. Ši suma apima 52 milijonus eurų, skirtų programos „Horizontas 2020“ 2014–2015 m. transporto srities darbo programai („projektams švyturiams“), kurią šiuo metu valdo Europos Komisija,– taigi Bendrajai įmonei S2R skirti likę 398 milijonai eurų (3). Pramonei atstovaujantys Bendrosios įmonės nariai turi prisidėti ištekliais, sudarančiais ne mažiau kaip 470 milijonų eurų (4), kuriuos sudaro ne mažiau kaip 350 milijonų eurų nepiniginių ir piniginių įnašų, skirtų Bendrosios įmonės pagrindinei veiklai ir administracinėms išlaidoms, bei ne mažiau kaip 120 milijonų eurų nepiniginių įnašų, skirtų papildomai veiklai (5). |
| --- | --- |

9.

| 10. | S2R bendrosios įmonės administracinės išlaidos apsiriboja 27 milijono eurų suma; jos padengiamos narių piniginiais įnašais, kurie kasmet lygiai padalijami Sąjungai ir pramonės nariams (6). |
| --- | --- |

10.

| 11. | 2017 m. galutinis Bendrosios įmonės S2R biudžetas sudarė 44,1 milijono eurų (2016 m. – 52,3). 2017 m. gruodžio 31 d. Bendrojoje įmonėje dirbo 19 darbuotojų (2016 m. – 17). Šį galutinio 2017 m. biudžeto sumažėjimą tiesiogiai nulėmė patvirtinimas, kad Europos Komisija ir toliau administruos projektus švyturius (7). |
| --- | --- |

11.

Komisijos vertinimas

| 12. | 2017 m. birželio mėn. Komisija užbaigė tarpinį Bendrosios įmonės veiklos vertinimą, po to Bendroji įmonė, atsižvelgdama į vertinime pateiktas rekomendacijas, parengė veiksmų planą. Šia proga, kaip atsaką į vertinimą, mes įtraukiame su Bendrosios įmonės veiksmų planu susijusį skirsnį, kuris yra tik informacinio pobūdžio ir nėra mūsų audito nuomonės ar pastabų dalis. |
| --- | --- |

12.

| NUOMONĖ









  13. | Mes auditavome:






  a) | Bendrosios įmonės metines finansines ataskaitas, kurias sudaro 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinės būklės (8) ir biudžeto vykdymo (9) ataskaitos; ir |
| --- | --- | --- |

NUOMONĖ

13.

a)

Bendrosios įmonės metines finansines ataskaitas, kurias sudaro 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinės būklės (8) ir biudžeto vykdymo (9) ataskaitos; ir

| b) | šiose ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, kaip to reikalauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnis. |
| --- | --- |

b)

šiose ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, kaip to reikalauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnis.

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

| 14. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų Bendrosios įmonės finansinėse ataskaitose Bendrosios įmonės finansinė būklė 2017 m. gruodžio 31 d. bei tą dieną pasibaigusių finansinių metų operacijų ir pinigų srautų rezultatai bei grynojo turto pokyčiai visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai, kaip to reikalauja jos finansinis reglamentas ir Komisijos apskaitos pareigūno priimtos apskaitos taisyklės. Jos pagrįstos tarptautiniu mastu pripažintais viešojo sektoriaus apskaitos standartais. |
| --- | --- |

14.

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo

| 15. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimos pajamos visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos. |
| --- | --- |

15.

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo

| 16. | Mūsų nuomone, 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimi mokėjimai visais reikšmingais aspektais yra teisėti ir tvarkingi. |
| --- | --- |

16.

Vadovybės ir už valdymą atsakingų asmenų atsakomybė

| 17. | Pagal SESV 310–325 straipsnius ir Bendrosios įmonės finansinį reglamentą vadovybė yra atsakinga už finansinių ataskaitų parengimą ir pateikimą, laikantis tarptautiniu mastu pripažintų viešojo sektoriaus apskaitos standartų, bei už jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Ši atsakomybė apima vidaus kontrolės priemonių nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir pateikti finansinės būklės ataskaitas, kuriose nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių iškraipymų. Vadovybė taip pat privalo užtikrinti, kad finansinės būklės ataskaitose atspindima veikla, finansinės operacijos ir informacija atitiktų jas reglamentuojančius teisės aktus. Galutinė atsakomybė už finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą tenka Bendrosios įmonės vadovybei. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Rengiant finansines ataskaitas, vadovybė yra atsakinga už Bendrosios įmonės gebėjimo toliau užtikrinti veiklos tęstinumą vertinimą, už deramą su tęstinumu susijusių dalykų atskleidimą ir už veiklos tęstinumo prielaidos taikymą apskaitai. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Už valdymą atsakingi asmenys vykdo subjekto finansinės atskaitomybės proceso priežiūrą. |
| --- | --- |

19.

Auditoriaus atsakomybė už finansinių ataskaitų ir atspindimų operacijų auditą

| 20. | Mūsų tikslai yra gauti pakankamą patikinimą dėl to, ar Bendrosios įmonės finansinėse ataskaitose nėra reikšmingų iškraipymų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos, bei, remiantis mūsų auditu, pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai arba kitoms atitinkamoms biudžeto įvykdymą tvirtinančioms institucijoms patikinimo pareiškimą dėl finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Pakankamas patikinimas užtikrina aukštą patikinimo lygį, tačiau jis nėra garantija, kad audito metu bus visuomet nustatyti reikšmingi iškraipymai ar neatitikties atvejai. Tokius atvejus gali nulemti sukčiavimas ar klaidos ir jie laikomi reikšmingais jei, imant atskirai ar subendrinus, galima pagrįstai tikėtis, jog jie darys įtaką naudotojų ekonominiams sprendimams, priimtiems remiantis šiomis finansinėmis ataskaitomis. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Atliekant auditą, taikomos procedūros, skirtos gauti audito įrodymus apie sumas ir kitą informaciją finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Procedūros pasirenkamos auditoriaus nuožiūra, taip pat remiantis dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių finansinių ataskaitų reikšmingų iškraipymų ar susijusių operacijų reikšmingos neatitikties Europos Sąjungos teisiniam pagrindui rizikos vertinimu. Atliekant šiuos rizikos vertinimus, nagrinėjamos ataskaitų rengimui ir jų teisingam pateikimui bei atspindimų operacijų teisėtumui ir tvarkingumui svarbios vidaus kontrolės priemonės, siekiant pagal esamas aplinkybes nustatyti tinkamas audito procedūras, bet ne siekiant pareikšti nuomonę dėl vidaus kontrolės veiksmingumo. Audito metu taip pat įvertinamas taikomų apskaitos metodų tinkamumas ir vadovybės atliktų apskaitinių įvertinimų pagrįstumas; taip pat įvertinamas bendras finansinės būklės ataskaitų pateikimas. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kalbant apie pajamas, mes tikriname iš Komisijos gautą subsidiją ir vertiname Bendrosios įmonės mokesčių ir kitų pajamų surinkimo procedūras. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Išlaidų srityje mes nagrinėjame mokėjimų operacijas, kai išlaidos buvo padarytos, užregistruotos ir patvirtintos. Šis nagrinėjimas apima visas mokėjimų kategorijas (įskaitant mokėjimus įsigyjant turtą), jų išmokėjimo momentu. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Rengdami šią ataskaitą ir nuomonę, mes atsižvelgėme į su Bendrosios įmonės metinėmis finansinėmis ataskaitomis susijusį nepriklausomo išorės auditoriaus darbą, kaip nustatyta ES Finansinio reglamento 208 straipsnio 4 dalyje (10). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Toliau pateiktos pastabos šios Europos Audito Rūmų nuomonių nekeičia. |
| --- | --- |

25.

BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMAS

2017 m. biudžeto vykdymas

| 26. | 2017 m. galutiniame biudžete buvo 68,6 milijono eurų įsipareigojimų asignavimų ir 44,1 milijono eurų mokėjimų asignavimų. Įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų įgyvendinimo lygis atitinkamai buvo 94 % ir 79 %. Dauguma Bendrosios įmonės 2017 m. atliktų mokėjimų buvo išankstinio finansavimo išmokos, skirtos programos „Horizontas 2020“ projektams, atrinktiems pagal 2017 m. kvietimus teikti pasiūlymus. |
| --- | --- |

26.

| 27. | 2017 m. pabaigoje nepanaudoti ankstesnių metų mokėjimų asignavimai sudarė 7,6 milijono eurų. Tokia padėtis rodo trūkumus biudžeto planavimo procedūroje, kurios, beje, Bendroji įmonė visiškai kontroliuoti negali. |
| --- | --- |

27.

Daugiamečio biudžeto vykdymas pagal programą „Horizontas 2020“

| 28. | Iš ne mažiau kaip 398 milijonų eurų ES grynųjų pinigų įnašo, kuris turi būti skirtas Bendrajai įmonei S2R per visą jos gyvavimo laiką, 2017 m. pabaigoje ES piniginis įnašas iš viso sudarė 83,2 milijono eurų. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Iš ne mažiau kaip 350 milijonų eurų įnašų, kuriais pramonės nariai turėjo prisidėti prie Bendrosios įmonės pagrindinės veiklos ir administracinių išlaidų per visą jos gyvavimo laiką, iki 2017 m. pabaigos nariai buvo pranešę apie 34,9 milijono eurų nepiniginių įnašų į pagrindinę veiklą, iš kurių 3 milijonai eurų buvo patvirtinti. Be to, valdyba patvirtino 4,9 milijono eurų sudarančius pramonės narių piniginius įnašus į Bendrosios įmonės administracines išlaidas. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Iš ne mažiau kaip 120 milijonų eurų pramonės narių įnašų, kurie turėjo būti skirti papildomai, į Bendrosios įmonės darbo programą neįtrauktai veiklai, iki 2017 m. pabaigos nariai jau buvo pranešę apie 130milijonų eurų (108 %), iš kurių 86,3 milijonai eurų buvo patvirtinti. Tačiau, kadangi mes neturime teisės audituoti narių nepiniginius įnašus, skirtus papildomai veiklai, mes negalime pateikti nuomonės dėl jų pobūdžio, kokybės ir kiekio. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Todėl iki 2017 m. pabaigos visi pramonės atstovų įnašai sudarė 169,8 milijono eurų (iš kurių 76 % buvo įnašai, skirti papildomai veiklai), palyginti su 83,2 milijono eurų ES piniginių įnašų suma (taip pat žr. 38 dalį). |
| --- | --- |

31.

| 32. | 2017 m. pabaigoje iš maksimalaus Bendrajai įmonei skirto veiklos ir administracinio 411,5 milijono eurų biudžeto (11) Bendroji įmonė buvo prisiėmusi 158,8 milijono eurų įsipareigojimų ir atlikusi 78,6 milijono eurų mokėjimų. Tai rodo, kad Bendroji įmonė šiuo metu yra pasirašiusi tarpusavyje susijusių daugiamečių dotacijų susitarimų ir pirkimo sutarčių, reikalingų įgyvendinti 39 % S2R mokslinių tyrimų ir inovacijų programos, kaip numatyta Bendrosios įmonės daugiametėje darbo programoje. |
| --- | --- |

32.

VIDAUS KONTROLĖ

Vidaus kontrolės sistema

| 33. | Bendroji įmonė įdiegė ex ante kontrolės procedūras, paremtas finansinių ir veiklos dokumentų peržiūra. Padėtis 2017 m. pabaigoje parodė, kad pagrindiniai vidaus kontrolės standartai buvo didžia dalimi įgyvendinti, tik keletas veiksmų, tokių kaip veiklos tęstinumo plano testavimas, turėjo būti užbaigti 2018 metais. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Komisijos bendra audito tarnyba atsakinga už programos „Horizontas 2020“ projektų išlaidų deklaracijų ex post auditą. 2017 m. Bendroji įmonė kartu su Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinio direktorato (DG RTD) bendra audito tarnyba pradėjo pirmą atsitiktinės „Horizontas 2020“ išlaidų deklaracijų imties ex post auditą, kurio rezultatai tebus paskelbti Bendrosios įmonės 2018 m. metinėje veiklos ataskaitoje. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Remiantis Bendrosios įmonės vidaus kontrolės sistemos vertinimu bei pajamų, mokėjimų, dotacijų ir pirkimų procedūrų operacijų pagrindiniais testais, audito rezultatai suteikė mums pagrįstą patikinimą, kad, imant apskritai, Bendrosios įmonės likutinis klaidų lygis yra mažesnis už reikšmingumo ribą. |
| --- | --- |

35.

| 36. | 2017 m. pabaigoje, Komisijos bendrose „Horizontas 2020“ dotacijų valdymo ir stebėjimo priemonėse nebuvo užbaigti specialūs pakeitimai, būtini norint tvarkyti Bendrosios įmonės nepiniginius įnašus. |
| --- | --- |

36.

Pirkimų procedūros

| 37. | Bendrosios įmonės atviro konkurso procedūroje buvo nustatyta tam tikrų kokybiškai įvertinamų trūkumų, susijusių su komunikacijos ir renginių paslaugų pirkimu, kurio biudžetas įvertintas 1,2 milijono eurų per 4 metus. |
| --- | --- |

37.

KITI KLAUSIMAI

Sverto poveikis pramonės narių įnašams

| 38. | Vienas iš pagrindinių Bendrosios įmonės tikslų yra surinkti įnašus iš pramonės narių jos veiklos srityje (12). Minimalus sverto koeficientas, kurį būtina pasiekti pagal Bendrosios įmonės steigimo reglamentą yra 0,88 (13), jei remsimės tik pramonės narių įnašais į veiklas, kurias tiesiogiai apima Bendrosios įmonės darbo programa. Minimalus sverto koeficientas padidėja iki 1,18 (14), jei taip pat įtrauksime pramonės narių įnašus į papildomas veiklas, nenumatytas Bendrosios įmonės darbo programoje. Tačiau, kadangi mes neturime teisės audituoti narių nepiniginius įnašus, skirtus papildomai veiklai, mes negalime pateikti nuomonės dėl tokių įnašų pobūdžio ir kokybės (15). |
| --- | --- |

38.

INFORMACIJA APIE KOMISIJOS VYKDOMUS VERTINIMUS

| 39. | Komisijos vykdytas Bendrosios įmonės S2R veiklų tarpinis vertinimas (16) apėmė 2014–2016 m. laikotarpį ir buvo atliktas pasitelkiant nepriklausomus ekspertus, kaip numatyta Tarybos reglamente dėl bendrosios įmonės S2R steigimo (17). Vertinimas apėmė Bendrosios įmonės rezultatyvumą, kitaip sakant, jos svarbą, efektyvumą, veiksmingumą, nuoseklumą ir ES pridėtinę vertę, taip pat buvo atsižvelgta į atvirumą ir skaidrumą. Vertinimo rezultatus buvo atsižvelgta ataskaitoje, kurią Komisija 2017 m. spalio mėn. pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai (18). |
| --- | --- |

39.

| 40. | Atsižvelgdama į vertintojų pateiktas rekomendacijas (19), bendroji įmonė parengė veiksmų planą, kurį Bendrosios įmonės valdyba patvirtino 2018 m. birželio 28 d. Nors pagal dabartinę bendrąją finansinę programą nebus įmanoma atsižvelgti į visas tarpiniame vertinime pateiktas rekomendacijas (20), kai kurie veiksmų plane numatyti veiksmai jau buvo pradėti (21), tuo tarpu kitus, atsižvelgiant į jų pobūdį ir dabartinį teisinį pagrindą, tikimasi įgyvendinti per 2018–2020 m. laikotarpį (22). |
| --- | --- |

40.

Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Neven MATES, 2018 m. spalio 2 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  2014 m. birželio 16 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 642/2014, kuriuo įsteigiama bendroji įmonė „Shift2Rail“ (OL L 177, 2014 6 17, p. 9).

1

(2)  Daugiau informacijos apie Bendrosios įmonės veiklą pateikta jos interneto svetainėje: http://shift2rail.org.

2

(3)  Reglamento (ES) Nr. 642/2014 3 straipsnio 1 dalis.

3

(4)  Reglamento (ES) Nr. 642/2014 4 straipsnio 1 dalis.

4

(5)  Kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 642/2014 4 straipsnio 2 dalies b punkte, papildoma veikla nėra įtraukta į Bendrosios įmonės darbo planą ir biudžetą. Vadovaujantis to paties reglamento 4 straipsnio 4 dalimi, papildomos veiklos sąnaudas privalo patvirtinti nepriklausomas išorės auditorius; nei Bendroji įmonė, nei Audito Rūmai, nei kita ES įstaiga jų audito neatlieka.

5

(6)  Bendrosios įmonės S2R įstatų 16 straipsnio 2 dalis (Reglamento (ES) Nr. 642/2014 I priedas).

6

(7)  Reglamento (ES) Nr. 642/2014 3 straipsnio 1 dalyje numatytas papildomas 52 milijonų eurų ES įnašas į Bendrąją įmonę S2R, jei ši perims programos „Horizontas 2020“ 2014–2015 m. transporto srities darbo programos (vadinamųjų projektų švyturių) valdymą.

7

(8)  Finansinės būklės ataskaitas sudaro balansas, finansinių rezultatų ataskaita, pinigų srautų lentelė, grynojo turto pokyčių ataskaita, svarbių apskaitos metodų santrauka ir kita aiškinamoji informacija.

8

(9)  Biudžeto vykdymo ataskaitas sudaro ataskaitos, kuriose suvestos visos biudžetinės operacijos, ir aiškinamoji informacija.

9

(10)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

10

(11)  Ši suma apima maksimalių ES grynųjų pinigų įnašą į Bendrosios įmonės veiklos ir administravimo išlaidas ir pramonės narių 13,5 milijono eurų piniginį įnašą į Bendrosios įmonės administracines išlaidas.

11

(12)  Reglamento (ES) Nr. 642/2014 konstatuojamoje dalyje nustatyta, kad esminė „Shift2Rail“ (S2R) iniciatyvos sudėtinė dalis yra aktyvus pramonės sektoriaus dalyvavimas. Todėl labai svarbu, kad pramonės įnašas būtų ne mažesnis, negu iniciatyvai S2R skirtos viešosios lėšos.

12

(13)  Minimalus pramonės narių įnašas į Bendrosios įmonės pagrindinę veiklą (350 milijonų eurų) padalintas iš maksimalaus ES piniginio įnašo į Bendrąją įmonę (398 milijonų eurų).

13

(14)  Bendras minimalus pramonės narių įnašas į Bendrosios įmonės pagrindinę veiklą ir papildomas veiklas (470 milijonų eurų) padalintas iš maksimalaus ES piniginio įnašo į Bendrąją įmonę (398 milijonų eurų).

14

(15)  Pagal Reglamento (ES) Nr. 642/2014 4 straipsnio 4 dalį papildomų veiklų išlaidas tvirtina nepriklausomas išorės auditorius, kurį skiria Bendroji įmonė. Tačiau išlaidų tokioms veikloms neaudituoja nei Bendroji įmonė, nei jokia kita ES įstaiga.

15

(16)  Bendrosios įmonės S2R, veikiančios pagal programą „Horizontas 2020“, tarpinis (2014–2016 m.) vertinimas. https://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/s2r.pdf

16

(17)  Reglamento (ES) Nr. 642/2014 11 straipsnis.

17

(18)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas. Bendrosios įmonės, veikiančios pagal programą „Horizontas 2020“, tarpinis vertinimas {SWD(2017) 339 final}.

18

(19)  Konkrečiai rekomenduojama: atsižvelgti į poreikį plėtoti bendradarbiavimą su kitomis transporto sektoriaus bendrosiomis įmonėmis (SESAR, „Švarus dangus“ ir KEV); padidinti S2R veikloje dalyvaujančių subjektų santykinę dalį; plačiau atsižvelgti į Bendrosios įmonės mokslinio komiteto, Europos geležinkelių mokslinių tyrimų patariamosios tarybos (ERRAC) ir patariamųjų organų nuomonę siekiant teikti technines ir strategines konsultacijas; ir peržiūrėti dabartinius Bendrosios įmonės pagrindinius veiksmingumo rodiklius, kurių, vertintojų manymu, šiuo metu yra per daug, o kai kurie jų yra netinkami.

19

(20)  Bendrosios įmonės veiksmų plane pripažįstama, kad kai kurioms rekomendacijoms, kaip antai dėl poreikio padidinti santykinę Bendrosios įmonės dalyvių dalį arba dėl poreikio daugiau dėmesio skirti pagrindinėms visuomenės problemoms, S2R skyrė nepakankamai dėmesio ir kad jas teks įgyvendinti ateinančiu programavimo laikotarpiu.

20

(21)  Jau užmegzti reguliarūs santykiai su kitomis bendrosiomis įmonėmis siekiant sukurti sinergijas tarp įvairių programų; siekiant tolesnio supaprastinimo, į 2018 m. metinę darbo programą buvo įtraukta vienkartinės dotacijos schema.

21

(22)  Būtina įgyvendinti šiuos veiksmus: paraginti Bendrosios įmonės asocijuotuosius narius padidinti jų įsipareigojimą iniciatyvai S2R, siekiant suteikti galimybę dalyvauti asocijuotųjų narių veikloje trečiosioms šalims; atrinkti naujus mokslinio komiteto narius; peržiūrėti iniciatyvos S2R daugiamečių veiksmų planą (B dalį) siekiant suderinti jį su valdybos 2017 m. spalio mėn. priimtu vykdomuoju dokumentu (A dalis); atsižvelgiant į Tarybos reglamentą dėl S2R steigimo, įdiegti naują pagrindinių veiksmingumo rodiklių modelį.

22

---

PRIEDAS

Atsižvelgimas į ankstesnių metų pastabas

| Metai | Europos Audito Rūmų pastaba | Taisomojo veiksmo būklė
  (užbaigtas/vykdomas/neįvykdytas) |
| --- | --- | --- |
| | Kovos su sukčiavimu strategija | |
| 2016 | Bendroji įmonė S2R privalo taikyti Komisijos mokslinių tyrimų kovos su sukčiavimu strategiją. Tačiau 2016 m. pabaigoje Bendroji įmonė dar nebuvo atlikusi specialaus kovos su sukčiavimu rizikos vertinimo, taip pat ji dar nebuvo parengusi savo pačios kovos su sukčiavimu strategijos, parengtos pagal Komisijos pateiktą metodiką. | Užbaigtas |

Metai

Europos Audito Rūmų pastaba

Taisomojo veiksmo būklė

(užbaigtas/vykdomas/neįvykdytas)

Kovos su sukčiavimu strategija

2016

Bendroji įmonė S2R privalo taikyti Komisijos mokslinių tyrimų kovos su sukčiavimu strategiją. Tačiau 2016 m. pabaigoje Bendroji įmonė dar nebuvo atlikusi specialaus kovos su sukčiavimu rizikos vertinimo, taip pat ji dar nebuvo parengusi savo pačios kovos su sukčiavimu strategijos, parengtos pagal Komisijos pateiktą metodiką.

Užbaigtas

---

BENDROSIOS ĮMONĖS ATSAKYMAS

27.

Pagal įprastą biudžeto procedūrą numatyta, kad Komisija kiekvienais finansiniais metais bendrajai įmonei pirmą išmokos dalį sumoka tik maždaug kovo mėn. Taigi, bendroji įmonė atsižvelgė į visą ankstesnių metų nepanaudotų mokėjimų asignavimų sumą 2017 m. biudžeto plane, kad padengtų 2018 m. pirmojo ketvirčio mokėjimus.

37.

Toje pačioje procedūroje 4 dalis buvo panaikinta, nes konkurso laimėtojo pasiūlytas techninis sprendimas leido apjungti paslaugas, iš pradžių priskirtas dviem dalims, į vieną dalį. Šis sprendimas padėjo sutaupyti finansinių išteklių. Taip bendroji įmonė visapusiškai laikėsi Finansinio reglamento 114 straipsnio reikalavimų („Viešųjų pirkimų procedūros panaikinimas“).

38.

Sverto koeficientas pagal bendrosios įmonės steigiamąjį reglamentą yra atitinkamai 1,24 (1) ir 1,66 (2), vertinant tik ne Sąjungos narių įnašus.

---

(1)  Minimalus pramonės narių įnašas į bendrosios įmonės pagrindinę veiklą (350 milijonų eurų) padalintas iš maksimalaus ES piniginio įnašo bendrajai įmonei, paskirto S2R reglamentu ne Sąjungos nariams (282,5 milijono eurų).

1

(2)  Atsižvelgiant į bendrą minimalų pramonės narių įnašą bendrosios įmonės pagrindinei veiklai ir papildomai veiklai (470 milijonų eurų).

2

---